Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5909, del 09-12-2008 (2008/14397)

RESOLUCIÓ de 22 d'octubre de 2008, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis de Carcaixent, Alfara de Algimia, Sant Mateu, Alacant, Villar del Arzobispo, Ribesalbes i Alcudia de Veo.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5909

Data del DOGV
:   09-12-2008

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2008/14947


Data del document
:   22-10-2008

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Carcaixent
    * Ribesalbes
    * Sant Mateu
    * Alacant
    * Villar del Arzobispo
    * Alcudia de Veo
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 22 d'octubre de 2008, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis de Carcaixent, Alfara de Algimia, Sant Mateu, Alacant, Villar del Arzobispo, Ribesalbes i Alcudia de Veo. [2008/14773]
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, el qual estableix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjudici de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental s'haurà de publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc:
Article únic
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 253/06-AIA Carcaixent, 321/04-AIA Alfara de Algimia, 414/06-AIA Sant Mateu, 157/06-AIA Alacant, 163/06-AIA Villar del Arzobispo, 198/06-AIA Ribesalbes, i 224/06-AIA Alcudia de Veo.
València, 22 d'octubre de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.
Declaració d'impacte ambiental
Expedient: 253/06-AIA
Títol: Planta de compostaje de llots de depuradora
Promotor: Depuración de Aguas del Mediterráneo, SL
Autoritat substantiva: Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial de València
Localització: Polígon 46, parcel·les 64 i 65 de Carcaixent (València)
Descripció del projecte
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
L'objecte del projecte és la construcció d'una planta de compostatge de llots de depuradora la missió final de la qual serà la producció de compost.
A fi de dur a terme l'activitat es construiran les instal·lacions següents:
- Nau d'abassegament de material suport: s'hi s'emmagatzemarà el material estructurant que és necessari per a mesclar amb els llots per a procedir al compostatge.
- Nau de recepció de llots i mescla: disposarà de tremuges de recepció i emmagatzemament de llots com també la maquinària de mescla amb el material estructurant. La seua dimensió serà de 510 m².
- Nau de compostatge i maduració: disposarà de 1.265 m² per a la fermentació del material, 1.265 m² per a la maduració del compost i corredors de maniobres.
- Nau d'afinament i emmagatzemament del compost: es tractarà d'una nau ensostrada de 1.000 m². En aquesta nau se situarà un conjunt de màquines d'afinament per a assegurar una bona qualitat del material abans de la comercialització d'aquest.
- Edifici multiusos que disposarà de sala de control, laboratori i aula ambiental.
- Bascula de pesatge i edifici del basculista.
- Tanca perimetral.
L'activitat que es durà a terme en aquestes instal·lacions és el procés de transformació dels llots produïts en les estacions d'aigües residuals mitjançant compostatge. L'esmentat procés es divideix en cinc fases:
- Mescla dels llots amb agent estructurant.
- Estabilització aeròbia termofílica.
- Curació
- Garbellament
- Emmagatzemament
La capacitat de tractament de la planta de compostatge és d'aproximadament 18.000 t/any.
A causa del risc d'inundació de la zona escollida, s'ha previst l'elevació de la parcel·la dos metres per damunt de la cota actual.
Tramitació administrativa
1. Informació pública. Remissió de l'expedient
El projecte va ser remés per la Secció de Gestió i Disciplina Urbanística de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València, el dia 3 de juliol de 2006, i va tenir entrada en els Serveis Centrals de la Conselleria i Habitatge el dia 6 de juliol de 2006.
El tràmit d'informació pública es va realitzar mitjançant un anunci en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana el dia 3 de març de 2006 i mitjançant exposició al tauler d'anuncis de l'Ajuntament de Carcaixent. Durant el període d'exposició pública i segons consta en els certificats emesos al respecte, no s'hi van produir al·legacions.
Informes sectorials
L'expedient conté:
Informe de l'Àrea de Residus:
En l'esmentat informe s'indica que en el projecte proposat es realitzaran activitats d'emmagatzemament de residus (material estructurant utilitzat en el procés de compostatge i llots procedents d'estació depuradora).
I afig: "de conformitat amb la normativa vigent en matèria de residus, aquesta operació de tractament (valorització tipus R3) de residus està sotmesa a l'autorització administrativa regulada en la Llei 10/98, de residus, i en la Llei 10/2000, de residus, de la Comunitat Valenciana, i és el seu cas en la Llei 2/2006, de prevenció de la contaminació i qualitat ambiental, i a altres permisos i llicències que siguen exigibles d'acord amb la legislació sectorial aplicable".
Informe del Servei d'Ordenació Territorial sobre risc d'inundació:
En l'esmentat informe s'específica (en extracte): les parcel·les 64 i 65 del polígon 46 de Carcaixent es troben afectades per risc de nivell 5.
El PATRICOVA estableix que en sòl no urbanitzable afectat per risc d'inundació nivell 5, es prohibeixen, entre altres usos, els dipòsits d'emmagatzemament de residus i abocadors (article 22 de la normativa).
L'activitat sol·licitada és assimilable a la descrites anteriorment, per la qual cosa no està justificada la procedència d'ubicació d'aquesta activitat en sòl inundable.
Afeccions legals
El sòl on es pretén situar l'activitat està classificat com a sòl no urbanitzable comú, i es permet la instal·lació de l'activitat proposada a través de la declaració d'interés comunitari.
L'activitat on es pretén realitzar l'activitat està afectada per risc d'inundació 5 d'acord amb el PATRICOVA (Pla d'acció territorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana aprovat per acord de 28 de gener de 2003, del Consell de la Generalitat).
L'activitat que es pretén realitzar es troba dins del perímetre protegit pel Decret 96/1995, de 16 de maig, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Pla d'ordenació dels recursos naturals de la conca hidrogràfica de l'Albufera. A més, les parcel·les proposades es troben prop del LIC Curs mitjà i baix del Xúquer.
Alternatives i justificació de la solució adoptada:
La justificació de la ubicació de l'activitat proposada resideix a trobar-se pròxima a depuradora de recent construcció al costat de la carretera CV-543, fet que facilitarà els accessos de camions a la instal·lació.
No obstant això, en la redacció del projecte consta la seua ubicació d'aquest en zona inundable i afig: entre els usos i activitats prohibides no s'indiquen les plantes de compostatge, per la qual cosa segons allò que s'ha indicat en l'article 22.4 s'haurà de justificar la ubicació d'aquesta.
La justificació de la ubicació radica en la proximitat de la planta de compostatge proposada a instal·lació depuradora d'aigües residuals proposant l'adopció de les mesures generals de prevenció que l'article 27 del PATRICOVA exigeix.
Consideracions ambientals
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat
Segons l'estudi d'impacte ambiental els elements ambientals susceptibles de veure's afectats pel projecte d'activitat són els següents:
- Medi abiòtic: qualitat de l'aire, aigua, sòl.
- Medi biòtic: vegetació, fauna.
- Medi cultural: paisatge.
- Medi socioeconòmic: ocupació, sanitat-seguretat.
2. Identificació i valoració d'impactes
De la matriu d'impactes es dedueix que les principals accions que impacten de manera negativa sobre el medi són les desenvolupades durant la fase de construcció. Durant la fase de funcionament, el moviment de la maquinària de transport i el transport i l'emmagatzemament de residus seran les accions que provoquen els impactes negatius més importants. A més d'aquest efecte l'estudi ressalta l'afecció permanent sobre el paisatge.
Finalment es destaquen els impactes positius produïts en la fase d'abandó, durant la qual es realitzarà la restauració de l'àrea afectada. Entre els elements del medi que es veuran afectats de manera positiva destaca principalment el paisatge.
Els impactes descrits per l'estudi d'impacte ambiental són:
- Sobre l'atmosfera: contaminació física com a conseqüència de la pols i sorolls generats com també contaminació química a causa dels processos de fermentació i altres.
- Sobre el sòl: disminució del sòl fèrtil per moviments de terres, explanacions i altres accions de semblants característiques.
- Aigua superficial: el lloc on es pretén situar la planta de compostatge constitueix un tàlveg per on discorre l'escorriment superficial de tal manera que l'aparició de fuites o lixiviats produiria contaminació química i bacteriològica de les aigües superficials.
- Vegetació: durant la fase d'obres, aquesta s'eliminarà en la seua totalitat, per la qual cosa es veurà afectada de manera important.
- Fauna: durant la fase de construcció es produirà un desplaçament de la fauna mentre que en la fase de funcionament atraurà espècies no desitjades (rosegadors, insectes, etc.).
- Paisatge: patirà afecció important a causa del canvi radical d'aquesta per l'eliminació de la vegetació i implantació de la planta de compostatge.
3. Consideracions sobre la proposta de mesures protectores, correctores i programa de vigilància ambiental
L'estudi d'impacte ambiental descriu les següents mesures correctores:
- Vigilància del compliment de la normativa de sorolls.
- Instal·lació d'aïllament acústic.
- Arruixada amb aigua dels llocs d'abassegament, dipòsit, etc.
- Vigilància d'abocaments procedents de la maquinària.
- Depuració d'aigües residuals o conducció a EDAR.
- Ús de terra vegetal en labors de restauració, regeneració de talussos.
- Ajust del calendari d'obra a les èpoques menys sensibles per a la fauna.
- Integració paisatgística per mitjà de revegetació.
El programa de vigilància ambiental es basa en la vigilància del compliment de les mesures correctores.
Es considera que les mesures proposades no s'ajusten al projecte presentat ja que són mesures emprades en la correcció d'impacte d'abocadors presentant mesures de restauració sobre actuacions no previstes en cap moment en el projecte.
Consideracions jurídiques
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta. Annex I apartat 6 f) del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març.
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
3. L'article 8.3 c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
Per tot l'anterior formule la següent:
Declaració d'impacte ambiental
D'acord amb l'informe emés per l'Àrea de Residus de la Conselleria de Territori i Habitatge en què s'especifica que en la planta de compostatge existirà emmagatzemament de residus.
D'acord amb l'article 22 del PATRICOVA en el qual indica que en zona afectada per risc d'inundació 5 es prohibeixen els dipòsits d'emmagatzemament de residus i abocadors.
Atenent a l'informe elaborat pel Servei d'Ordenació Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge en què s'especifica que no està justificada la procedència de la ubicació en sòl inundable.
Es resol:
Primer
Estimar no acceptable, el Projecte planta de compostatge de llots de depuradora, promogut per Depuración de Aguas del Mediterráneo, SL al terme municipal de Carcaixent (València).
Segon
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
Tercer
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificat pel Decret 32/2006, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
València, 1 de febrer de 2007.-La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo
Declaració d'impacte ambiental
Dades de l'expedient en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental
Expedient: 321/1113-IJF
Títol: Pla general d'ordenació urbana d'Alfara de Algimia
Promotor: Ajuntament d'Alfara de Algimia
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Alfara de Algimia i CTU
Localització: Terme municipal d'Alfara de Algimia (València)
Descripció del projecte
1. Objecte del projecte
El pla general defineix el model territorial i urbà del municipi d'Alfara de Algimia, un territori travessat pel riu Palància i fragmentat per les infraestructures. En síntesi, el marge esquerre del riu té un major caràcter forestal, tot i amb transformacions agrícoles de cítrics; mentre que al marge dret se situa l'únic nucli de població urbà.
El pla general va proposar inicialment la protecció de gran part del territori sota les figures de SNU de protecció forestal i SNU de protecció agrícola. Posteriorment, es modifica l'ordenació estructural i les zones SNU de protecció es redueixen i passen majoritàriament a ser SNU comú zonificat d'acord amb la Llei 10/2004. S'inclouen aleshores fins a un total de quatre emplaçaments amb ús extractiu i es delimiten dues zones com a nucli d'habitatge consolidat (NHC), una a l'oest a la vora del traçat de l'antiga carretera N-234 a Terol, i l'altra al costat de la carretera N-225 a la Vall d'Uixó.
La documentació que s'avalua és la remesa el 14 de febrer de 2007, la qual disposa d'aprovació provisional per Ple de 9 de febrer de 2007. L'ordenació estructural manté la classificació de la majoria dels relleus amb cobertura forestal com a SNU de protecció forestal i la protecció de l'horta a la vora del Palància fins a la séquia Major de Sagunt, però s'elimina la zona extractiva de la Costera i es redueixen les del Retor i l'Hedra. La resta del territori es classifica com a SNU comú. Es mantenen els sectors de sòl urbanitzable proposats i les dues zones de NHC.
El model urbà es defineix com a compacte en el nucli urbà, i se n'orienta el creixement cap a l'est en direcció a l'horta i el riu, fins al límit que estableix la séquia Major de Sagunt; i al sud al llarg de la carretera a la veïna Algimia de Alfara, i es completa la trama existent. Limítrof a l'oest del nucli urbà, sobre un turó, es delimita una zona destinada a l'habitatge aïllat de caràcter extensiu (SAU-AIS) per a satisfer la demanda d'habitatge de segona residència. Es defineix, exterior al nucli urbà, una zona d'ús industrial i terciari (SAU-INA-T) al costat de la rotonda de connexió amb la carretera N-225.
El PG estableix en les directrius definitòries de l'estratègia d'evolució urbana i d'ocupació del territori (DEUT), el següent:
A) Objectius prioritaris d'ordenació:
- Donar resposta a la necessitat de sòl urbanitzable de caràcter residencial, industrial i terciari, amb un increment que es qualifica com de notable.
- Donar resposta a la necessitat de noves àrees protegides en SNU.
B) Directrius genèriques i concretes:
- Potenciació del paper del municipi en l'estructura socioeconòmica comarcal.
- Aconseguir l'equilibri entre el desenvolupament urbanístic necessari i l'empara dels valors ambientals que hi ha al municipi, amb ocupació del territori amb criteris conservadors i en els nuclis de segona residència es fita l'evolució dispersa i sense instruments de gestió i urbanització.
- Millora de la qualitat urbana en els nuclis d'expansió consolidada de segona residència, en les zones de Ródeno i Royo, i en els assentaments residencials dispersos localitzats al nord-est i oest.
- Solució d'accessos al nucli urbà i d'interconnexió entre nuclis residencials.
- Actualització de les necessitats d'equipaments.
- Creació de sòl industrial i d'ús terciari.
- Solució de trànsit proposant una desviació de la travessia de la N-225 mitjançant la previsió d'una variant.
- Revitalització del nucli històric i creixement integrador, protecció de béns i espais d'interés.
- Protecció de valors ambientals, especialment pel que fa a la protecció de sòls i a la reforestació.
- Plantejament d'una proposta de pla gestionable, amb objectius de desenvolupament per gestió directa i de control del procés urbanitzador, edificatori i preservador.
- Desenvolupament prioritari del sector S-1ª i S-4.
- Desenvolupament del sector S-4 destinat a HPO en més del 50% del total d'habitatges.
- Desenvolupament específic i execució dels sectors S-2ª i S-2b.
- Execució dels sòls dotacionals públics de la xarxa primària, facilitat pels desenvolupaments anteriors dels sectors S-1ª, S-1b, S-2ª i S-2b.
- Desenvolupament i execució dels sectors industrials o terciaris S-6 i S-7.
- Desenvolupament específic i execució del sector S-3, en una fase posterior d'evolució urbana.
- Desenvolupament específic i execució del sector S-5, per a cobrir la demanda d'hàbitat de segona residència.
- Nucli d'habitatge consolidat en SNU, s'ha volgut frenar el fenomen fent marxa enrere a la sectorizació del concert previ i fitant aquestes àrees a l'estrictament construït, impedint nous desenvolupaments.
- Garanties de les actuacions en SNU on s'estableix la impossibilitat d'actuacions en sòls afectats o pendents de ser-ho per operacions de modernització de les estructures agràries, llevat que es garantisca el reintegrament a l'administració autonòmica de la inversió.
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
I. El terme municipal d'Alfara de Algimia pertany a la comarca del Camp de Morvedre, situada al nord de la província de València. Disposa d'una superfície d'11,70 km² i limita a l'est i nord-est amb Sagunt; al sud amb Algimia de Alfara; i a l'oest i nord-oest amb Algar de Palància; i a l'oest amb Segorbe, a Castelló.
II. L'instrument de planejament actualment vigent en el municipi són les normes subsidiàries aprovades definitivament el 1988, sense que les esmentades normes foren sotmeses al procediment d'estudi d'impacte ambiental. El grau de consolidació del sòl urbà és superior al 80%.
III. El document de planejament general aprovat provisionalment el 9 de febrer de 2007 pel Ple municipal classifica les superfícies següents:
- Sòl urbà: 153.392 m²
- Sòl urbanitzable: 458.374 m²
- Residencial. Zona d'habitatge: 265.999 m²
Sectors 1 i 2 (ADO-PAR)
Sector 3 (AIS-PAR)
Sector 4 (PAR-ADO)
Sector 5 (AIS)
- Zona industrial i d'ús terciari: 192.375 m²
Sectors 6 i 7 (INA-T)
- Sòl no urbanitzable: 74.645.025 m²
- De protecció: 6.583.767 m²
- Comú en 4 zones: 4.427.670 m²
Zona forestal: 159.655 m²
Zona agrícola i forestal: 1.494.903 m²
Zona agrícola: 2.158.032 m²
Zona d'extracció: 379.893 m²
Nucli habitatge consolidat: 235.187 m²
El sòl no urbanitzable de protecció queda dividit en les categories i superfícies següents:
- Protecció agrícola: 311.723 m²
- Protecció forestal: 4.446.202 m²
- Protecció de llits i barrancs: 324.772 m²
- Protecció cultural-costumista (tossal de l'Ermita): 48.044 m²
- Protecció cultural-arqueològica
- Protecció del sistema de comunicacions
- Protecció de camins ramaders
El municipi d'Alfara té una població de 507 habitants segons les dades censals de 2006. S'estima un potencial de 560 nous habitatges, la qual cosa estableix un nou horitzó poblacional de 1.700 habitants totals per al municipi. En resum, el Pla general d'ordenació urbana proposa un creixement compacte que, si arriba a desenvolupar-se per complet, comporta un increment del 300% en el consum de sòl respecte al sòl urbà actual i multiplicar per 3,5 la població actual del municipi.
El Catàleg de béns i espais protegits incorpora com a elements protegits els béns de rellevància local següents:
- Béns immobles, amb les seues fitxes i nivell de protecció:
- Jaciments arqueològics de protecció integral: trama urbana i les construccions d'interés que la conformen al nucli històric tradicional (la cisterna, el forn al Camp de Morverdre cantonada c/ Mercé, torre islàmica, església de la Mercé, centre escolar, Casa del Baró i auditori).
- Béns de caràcter etnològic de protecció integral: església de Sant Agustí Bisbe, ermita de la Mare de Déu dels Afligits, la Casa Gran, cisterna i aqüeducte.
- Béns mobles en l'església de Sant Agustí Bisbe i en l'ermita de la Mare de Déu dels Afligits, de protecció integral.
- Altres béns inventariats de valor etnològic, de protecció ambiental:
- Béns immobles aïllats: Coco de Royo, Caterera, corrals de Martínez, corral de Royo, Rafals, cementiri, xemeneia fàbrica paperera, Sistar, abeurador, aljub, aljub i refugis.
- Béns immobles agrupats: zona de nucli històric tradicional (SU-ZNH) i la seua normativa.
La classificació i qualificació del sòl limítrof entre termes municipals pot considerar-se ambientalment compatible ja que la majoria dels municipis limítrofs classifiquen els terrenys al costat del sòl de protecció d'Alfara com a sòl no urbanitzable de protecció.
3. Alternatives
Pel que fa a l'estudi d'alternatives, en l'estudi d'impacte ambiental no s'han analitzat alternatives enteses com a tals, tot i que sí que s'han introduït en la documentació inicialment presentada canvis substancials des de criteris ambientals i modificacions posteriors, fins a la solució finalment adoptada per l'Ajuntament. Aquestes variacions han alterat notablement l'ordenació estructural del municipi pel que fa al SNU i no tant pel que fa als sectors de sòl urbanitzable proposats, i han sigut valorades ambientalment en l'últim estudi d'impacte ambiental remés.
Tramitació administrativa
1. Admissió a tràmit
En data 22 de desembre de 2004 la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València remet una còpia de la documentació tècnica, inclòs l'estudi d'impacte ambiental, relatiu al Pla general d'ordenació urbana d'Alfara de Algimia, com també certificat del resultat del tràmit d'informació pública a què han sigut sotmesos la totalitat dels documents, i s'incoa el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.
2. Informació pública
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica inicialment presentada, segons anuncis publicats en el diari Las Provincias, de data 17 d'abril de 2002, i en el DOGV núm. 4226, d'11 d'abril de 2002, per període d'un mes.
Durant el període d'informació pública es van presentar un total de 6 al·legacions al document del PGOU i cap a l'estudi d'impacte ambiental, segons consta en el certificat emés el secretari-interventor de l'Ajuntament d'Alfara de Algimia, acompanyat en l'expedient administratiu municipal del certificat d'aprovació provisional per acord del Ple de data 28 d'octubre de 2004.
El PGOU d'Alfara de Algimia amb tota la documentació que el compon i que inclou l'estudi d'impacte ambiental, se sotmet novament a informació pública, segons anuncis publicats en el periòdic Las Provincias de 7 de desembre de 2006, en el BOP de 22 de desembre de 2006 i en el DOGV núm. 5402, de 5 de desembre de 2006, per un període de 45 dies.
Durant el segon període d'informació pública es van presentar novament al·legacions, segons el certificat emés el secretari-interventor de l'Ajuntament d'Alfara de Algimia. S'acompanya el certificat d'aprovació provisional de la documentació que compon el PGOU i de les propostes de modificació en relació amb les al·legacions estimades per acord del Ple de data 9 de febrer de 2007.
3. Resum de les al·legacions
De les al·legacions presentades inicialment, tres són de particulars: dos d'aquestes centren el seu interés perquè determinades disposicions del planejament a les àrees urbanes o urbanitzables siguen modificades, algunes en relació amb les propietats afectades, alienacions i zones verdes o vials proposats, que es desestimen; la tercera al·legació sol·licita de desprotecció forestal de parcel·les cultivades de garroferes i oliveres que és estimada classificant els terrenys de les parcel·les 274, 275 i 278 del polígon 4 com a SNU de protecció agrícola. Cal assenyalar que aquestes parcel·les es corresponen amb terrenys de sòl forestal cartografiat pel PGOF i zones d'hàbitats d'interés, per la qual cosa la classificació d'aquestes ha de mantenir-se com a SNU de protecció forestal.
La quarta al·legació, presenta SAORCE SL, sol·licita la desprotecció forestal de les parcel·les cultivades del polígon 4, 398 (a, b i c) i 430, com també l'ús agrícola per a la parcel·la 407, que és parcialment estimada classificant els terrenys de les parcel·les 398 com a SNU de protecció agrícola.
La indústria paperera NESA SA sol·licita la modificació de la normativa de la zona aïllada industrial (INA), on estan implantades en l'actualitat aquestes instal·lacions, pel que fa a l'alçària màxima permesa i el nombre de plantes. Es desestima l'al·legació basant-se en criteris paisatgístics i de qualitat ambiental encara que es modifica parcialment la norma i es permet que l'alçària total de 8 m puga superar-se a causa de necessitats en millores tecnològiques i per elements singulars de la indústria, com són xemeneies i sitges.
Finalment, l'Ajuntament de Sogorb al·lega en relació amb una discrepància en el límit administratiu conjunt. S'estima classificant aquests terrenys com a SNU comú. I l'Ajuntament d'Algar de Palància, pel que fa a les cartografies del planejament i diversos suggeriments relatius als sòls residencials per a adossats i a les normes urbanístiques en el nucli urbà, sense caràcter ambiental.
Del segon període d'informació al públic, es remet una còpia de 2 al·legacions presentades per particulars i una per part de l'Ajuntament d'Algar de Palància, totes amb contingut ambiental. La primera al·legació sol·licita l'exclusió del catàleg de la Casa Gran en el nucli històric, que és desestimada.
La segona al·legació particular, en representació de la futura associació de veïns i propietaris de les partides de la zona nord del municipi i limítrofs, i havent-se dirigit amb anterioritat a aquesta Conselleria (20/05/05) a través del Servei de Planificació i Ordenació Territorial, exposa la situació del paratge i les actuacions i iniciatives en la zona mitjançant les observacions següents al pla general:
- Es redueix la superfície de SNU d'interés públic.
- L'extensió compresa entre el barranc del Retor i el d'Escales és una plantació de cítrics i no forestal, classificat com a SNUC-AG-F3.
- La superfície classificada com a SNUC-EA2 es fixa en detriment de la zona forestal protegida. Conté tres habitatges vinculats a l'agricultura tradicional de secà i un altre de cítrics amb pou i autorització de transformació. Aquesta zona afronta amb altres tantes classificades com a SNUC-AG-F3 i es qüestiona la diferent classificació.
- La superfície EA-2 ja ha sigut explotada en aproximadament el 70% i la restant són parcel·les amb habitatges vinculats a l'ús agrícola. S'argumenta que l'argila existent actualment en la zona delimitada seria la necessària per a restaurar-la.
- No s'han recollit les propostes de protecció d'infraestructures tradicionals en bona conservació com ara l'aljub del tio Vicent, de l'Ombria i el de Gavarda, com també un sector de trinxera en bon estat de conservació.
- Hi ha cursada una denúncia davant de la CHX per invasió del barranc del Retor per explotació d'argila i àrids sobre parcel·les amb ús agrícola i massa d'arbreda.
I se sol·licita que no es mantinga la qualificació minera. L'Ajuntament estima, segons sembla, alguns dels suggeriments reconfigurant àrees de sòl no urbanitzable sense especificar, justifica el model territorial proposat pel que fa a les proteccions dels sòls forestals i les zones extractives, i refereix l'esmentat model al pronunciament definitiu de l'òrgan ambiental.
L'al·legació presentada per l'Ajuntament d'Algar de Palància incideix en la compatibilitat urbanísitica entre ambdós municipis pel que fa a la delimitació d'una zona extractiva en el límit administratiu, àrea de la Costera, visible des del nucli urbà d'Algar per damunt dels camps de tarongers dels Planets. L'al·legació és estimada, es retira la zona extractiva i es classifiquen aquests terrenys com a SNU de protecció forestal.
4. Peticions d'informació o documentació complementària
Amb data 13 d'abril de 2005, es requereix al STPOT es complete la documentació inicialment presentada amb la informació que de manera resumida s'hi exposa a continuació:
- S'ha de completar l'expedient incoat amb la còpia de les al·legacions presentades; els informes preceptius de la DG de Patrimoni Cultural Valencià i de l'organisme de conca relatiu a la disponibilitat de recursos hídrics; i els certificats que justifiquen la capacitat d'admissió i de gestió de les aigües residuals en l'EDAT mancomunada de Torres Torres.
- Es considera necessari completar la documentació del projecte ja que l'estudi d'impacte ambiental, en l'apartat on es defineixen les unitats ambientals homogènies, afirma que hi ha una petició per a una activitat extractiva de materials en la forest de l'Hedra, situada al sud-oest del nucli urbà, en una zona classificada com a sòl no urbanitzable d'especial protecció agrícola pel PGOU, zona en què no es preveu com a ús permés l'explotació de pedreres i extracció d'àrids o terres.
Amb data 16 d'agost de 2005, no havent-se rebut resposta a l'ampliació sol·licitada, s'adverteix a l'Ajuntament d'Alfara de Algimia la caducitat del procediment d'estudi d'impacte ambiental si en el termini de tres mesos no realitza els actes requerits amb anterioritat.
Amb data 15 de maig de 2006, l'Ajuntament d'Alfara de Algimia sol·licita informació referent a l'estat de tramitació del document, per la qual cosa se li remet novament el requeriment de documentació d'abril de 2005.
Amb data 30 de maig de 2006, l'oficina PROP de Sagunt remet a instàncies de l'Ajuntament escrit sobre els informes sectorials sol·licitats (que no s'hi adjunten) i una separata de les normes urbanístiques del PGOU en la qual s'introdueixen les prescripcions relatives a la xarxa de proveïment d'aigua potables i de sanejament de les aigües residuals.
Amb data 8 de juny de 2006, l'Ajuntament remet informe de la Societat Espanyola d'Abastiments, SA (SEASA) com a responsable de la gestió del Servei d'Aigua Potable i Clavegueram del municipi i l'informe de l'EPSAR.
Amb data 3 d'octubre de 2006, l'Ajuntament remet informe complementari de la Societat Espanyola d'Abastiments, SA (SEASA). I amb data 6 d'octubre de 2006, l'Ajuntament remitent un exemplar de l'estudi d'impacte ambiental.
Amb data 23 d'octubre de 2006, la Direcció Territorial de València remet la documentació següent:
- Els certificats del resultat del primer tràmit d'informació al públic.
- Còpia dels anuncis de l'any 2002 inserits en el DOGV i en un periòdic d'àmplia tirada al municipi
- Còpia de les al·legacions presentades.
- Certificat d'aprovació provisional del PGOU per acord del Ple de data 25 d'octubre de 2004.
- Còpia dels informes següents, rebuts durant la tramitació del PGOU, de l'expedient administratiu municipal:
- Informes de la Divisió de Carreteres de la COPUT i de la DG de Carreteres del Ministeri de Foment;
- Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer relatiu a l'afecció al DPH (incomplet);
- Informe de patrimoni i urbanisme de RENFE;
- I l'informe desfavorable de la DG de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià (13/04/04)
- L'informe de l'EPSAR. (21/02/05)
- L'informe de SEASA relatiu als sectors de sòl urbanitzable S-1, S-2ª, S-2b i S-3 i l'informe relatiu als sectors S-4 i S-5. (06/04/05)
- Certificat d'aprovació provisional del PG amb les modificacions d'aquest, per acord del Ple de data 10 de juliol de 2006. I certificat de la ratificació de l'esmentada aprovació per acord del Ple de data 11 de juliol de 2206.
Amb data 7 de novembre de 2006, el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental remet un escrit al ST de Planificació i Ordenació Territorial sobre la situació de la tramitació de l'expedient, en què s'informa:
- Que l'exemplar de l'estudi d'impacte ambiental (06/10/06) no s'ajusta en el contingut al que estableix la legislació d'impacte ambiental, per la qual cosa s'haurà de modificar tenint en compte, a més, les modificacions introduïdes en el PG, pel que fa a la identificació i valoració d'impactes i la corresponent proposta de mesures correctores i un pla de vigilància ambiental (PVA) d'aquest.
- Atesos els canvis introduïts en el document del PG, en especial, en els relatius a la qualificació del SNU que passa a ser majoritàriament SNU comú amb definició d'unes quantes zones extractives sobre terrenys forestals i la desprotecció de sòls que alberguen zones amb presència de flora endèmica i hàbitats d'interés dins de la Directiva 92/43/CEE, és pel que en reunió mantinguda el 23 de juny de 2006, es va comunicar verbalment a l'Ajuntament la necessitat de sotmetre novament la documentació a IP en considerar-se que aquests canvis són substancials des de criteris ambientals.
- Se li requereix que complete l'expedient amb la documentació sol·licitada a fi d'emetre la DIA.
Amb data 13 de novembre de 2006, s'efectua Consulta al ST de Medi Ambient i al Servei per a la conservació de la biodiversitat sobre les modificacions introduïdes en el document que afecten terrenys forestals segons el PGOF i a zones cartografiades com a hàbitats d'interés dins de la Directiva 92/43/CEE.
Amb data 15 de novembre de 2006, es reitera per mitjà d'un escrit al ST de Planificació i Ordenació Territorial la situació de la tramitació de l'expedient de l'estudi d'impacte ambiental i la necessitat de completar l'esmentat expedient a fi de poder emetre la preceptiva DIA.
Amb data 14 de febrer de 2007, el ST de Planificació i Ordenació Territorial remet una nova còpia de la documentació del pla general amb el corresponent estudi d'impacte ambiental, acompanyat del certificat del segon tràmit d'informació al públic i del certificat d'aprovació provisional d'aquesta documentació i de les propostes de resolució en relació amb les al·legacions.
Informes sectorials
En l'expedient d'estudi d'impacte ambiental incoat consten els informes següents remesos per l'Ajuntament d'Alfara:
- Informe de la Divisió de Carreteres de la CIT.
- Informe de la DG de Carreteres del Ministeri de Foment pel que fa al vial de connexió entre el nucli de població i la glorieta de la CN-225 fins al polígon industrial proposat (SAU-INA-T)
- Informe de la CHX relatiu a l'afecció al DPH, que resulta incomplet, a falta de conclusions. En la seua primera pàgina diu: «d'acord amb la documentació enviada s'observa l'existència d'un llit pròxim, per la qual cosa l'ordenació del sector es pot afectar el domini públic hidràulic».
Amb data 22 de desembre de 2006, girada visita al municipi conjuntament amb guàrdies fluvials de la CHX i acompanyats per l'arquitecte municipal, s'avalua visualment l'afecció al DPH dels llits i barrancs següents: el riu Palància, delimitat; i els barrancs de la Costanera i l'Estepar, que cal tenir en compte als terrenys classificats com a SNU de protecció.
- Informe de patrimoni i urbanisme de RENFE, que manifesta que entre les determinacions del PG no s'observen incompatibilitats amb les disposicions de la legislació sectorial vigent.
- Informe desfavorable de la DG de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià (22/04/04), fins que no s'atenguen els condicionants expressats en aquest, relatius a:
- L'estructura del contingut del catàleg;
- L'obligació de referenciar l'emplaçament de cada un dels elements protegits sobre pla cadastral, com també una identificació de tipus fotogràfic;
- Els béns que cal incloure en aquest: xemeneia de fabrica paperera i sistar;
- Els elements inclosos en el catàleg que tenen la consideració de béns de rellevància local i el seu abast legalment vinculant, que obligatòriament seran: l'aqüeducte, l'església parroquial de Sant Agustí, l'ermita de la Mare de Déu dels Afligits, els jaciments arqueològics, la Casa Gran i la cisterna;
- I per als jaciments arqueològics:
- Les normes urbanístiques estableixen un radi de protecció de 50 m, i és necessari establir una protecció de 100 m des del perímetre exterior del jaciment, i s'haurà d'afegir en la normativa la necessitat de realitzar, davant del possible desenvolupament de sectors de sòl urbanitzable, una prospecció arqueològica prèvia, tal com es regula en la Llei de patrimoni cultural valencià.
- Informe de l'EPSAR sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració de Torres Torres para admetre els cabals d'aigües residuals generats pel PGOU d'Alfara. (23/02/05) que diu:
«1. L'EDAR de Torres Torres dóna servei als municipis d'Algimia de Alfara, Alfara de Algímia i Torres Torres i està dissenyada per a tractar 625 m³/dia. Actualment tracta un cabal mitjà de 516 m³/dia.
2. Segons les dades aportades pel sol·licitant, el cabal generat previst és de 298,24 m³/dia.
3. Estan previstes actuacions en l'EDAR, que permetran augmentar-ne la capacitat de tractament.»
I es conclou informant de la viabilitat del tractament en l'EDAR de Torres Torres de les aigües residuals estimades en el planejament general d'Alfara sempre que es complisca amb els condicionants que s'enumeren en l'esmentat informe, entre els quals figura la necessitat d'ampliar l'EDAR per a l'efectiva connexió dels nous sòls urbanitzables.
- Informes de la Societat Espanyola d'Abastiments, SA (SEASA):
Amb data 06.04.2005, s'emeten dos informes: sobre la suficiència d'aigua per al subministrament dels sectors de sòl urbanitzable S-1, S-2ª, S-2b, S-3 i dels sectors S-4 i S-5, en els quals s'informa que la canonada prevista és més que suficient per al subministrament en cabal d'aquests, i s'estima el consum que cal cobrir a l'estiu en 410m³/dia i 303m³/dia, respectivament.
Amb data 27.06.2006, SEASA informa sobre la procedència de l'aigua distribuïda a la població d'Alfara que prové del brollador d'Arguinas, propietat de la Comunitat de Regants d'Arguinas. El cabal mitjà diari subministrat a l'Alfara és de 160 m³/dia.
Durant el procediment d'estudi d'impacte ambiental, s'han efectuat dues consultes, per la qual cosa s'inclouen en l'expedient els informes següents:
- Informe detallat del Servei per a la Conservació de la Biodiversitat a la vista del pla de classificació del sòl, ordenació per zones, de desembre de 2006, que informa del següent:
«No tenim constància d'afeccions a espècies de fauna o flora amenaces al terme municipal. La vegetació d'aquestes zones, dins de les tipologies de la Directiva hàbitats, és la següent:
CodHab Comunitat
5330 Matolls termomediterranis i preestèpics
Helianthemo mollis-Ulicetum parviflori Stübing
Querco cocciferae-Lentiscetum Br.Bl
6220 Zones subestèpiques de gramínies i anuals del Thero-Brachypodieta
Teucri fruticós pseudochamaepityos-Brachypodietum ramosi O. Bolòs 1957
9540 Pinedes mediterrànies de pins mesogeans endèmics
Pinedes endèmiques de Pinus halepensis
Es tracta de formacions no amenaçades i ben representades en els territoris pròxims. No obstant això aquest municipi forma part del gran corredor que uneix els veïns parcs naturals d'Espadà i de la Serra del Calderona. El mosaic d'àrees de cultiu amb les de vegetació natural constitueix un ecotó de gran interés per a la biodiversitat.
En aquest pla es preserven en general les grans àrees naturals, encara que seria recomanable el manteniment de ribassos i xicotets bosquets que quedaran ací i allà per entre els sòls agrícoles, que ajuden al manteniment, no sols del paisatge rural, sinó de la riquesa de la biodiversitat.
En aquest sentit s'assenyalen algunes parcel·les en les imatges del territori (s'hi adjunten tres fotografies aèries). També s'assenyala la delimitació de l'àrea natural al nord del municipi, que segons el nostre parer hauria d'anar pròxima al camí preservant la vegetació natural, màximament quan es tracta de formacions arbrades.
Pel que fa a la delimitació de la pedrera sud-oest, que és la tercera pedrera del municipi, sense entrar en la necessitat o idoneïtat de la seua ubicació, hauria de reduir-ne el perímetre respectant les formacions arbrades a l'oest de la vall.»
- Amb data 14 de novembre de 2006, s'efectua Consulta al Servei Territorial de Medi Ambient de València, sense que fins a la data s'haja obtingut una contestació a aquesta.
Afeccions legals
1. Directiva 92/43/CEE i xarxa Natura 2000. En aquest territori no s'ha proposat cap zona per a ser inclosa en la xarxa Natura 2000. Els sòls situats al nord del Palància de predomini forestal han sigut cartografiats com a hàbitats naturals d'interés, amb presència d'alguna espècie considerada de valor per a la seua conservació encara que amb escassa cobertura.
2. Pla General d'Ordenació Forestal. Són diverses les taques de sòl forestal cartografiat pel PGOF presents al territori d'estudi, i es pot observar, a més, diverses transformacions agrícoles al municipi en favor del cultiu de cítrics (el Racó, Escales, Arguines).
3. Domini públic hidràulic. La xarxa hidrogràfica principal al terme municipal està formada pel riu Palància, que travessa el terme municipal en direcció nord-sud, a la qual s'uneix el barranc d'Arguines per l'oest, abans del nucli de població, i els de la Costera i l'Estepar per l'est, a l'altura d'Alfara i de la carretera de Vall d'Uixó. Per l'extrem nord discorre entre camps de cítrics el barranc del Retor i el límit amb del municipi limítrof de Soneja el formen els seus barrancs tributaris, Escorrador i Escales que descendeixen des de la serra d'Espadà.
4. Camins ramaders. Al terme municipal d'Alfara de Algimia hi ha 3 camins ramaders classificats: assegador del Collado d'Arguinas o assegador d'Aragó, assegador de la Vall d'Uixó, assegador de Pla de Colau o de Colom.
5. Patrimoni cultural. Són diversos els jaciments arqueològics catalogats a Alfara segons les dades consultades de l'Àrea de Patrimoni Cultural Valencià: barranc de l'Estepar, assegador Ferrera, la Costera, partida de l'Hedra, Picayo II, Riera, Riera II o assegador d'Ignacio, Riera III o el ríu i avenc del Royo. En la llista d'etnologia de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport figuren els següents: un abeurador, dos aljubs, canterera, Casa Gran, cementiri, xemeneia fàbrica paperera, cisterna, cocó de Royo, corral de Royo, corrals de Martínez, ermita de la Mare de Déu dels Afligits, església parroquial de Sant Agustí, Rafals, refugis i sístar (caseta que cobreix el partidor de la séquia). No hi ha a Alfara cap element que tinga la consideració de BIC.
6. Infraestructures lineals. La línia fèrria de ferrocarril central d'Aragó (C-5) travessa el terme municipal per la meitat oest d'aquest en direcció N-S encara que sense parada al municipi. Un gasoducte d'ENAGAS travessa el municipi d'est a oest en paral·lel a la carretera CN-225 a la Vall d'Uixó fins al nucli de població d'Alfara. L'eix vertebrador de la població el constitueix la carretera CV-327, que des de l'autovia A-23, en travessia per Algímia d'Alfara, arriba fins Alfara de Algimia.
Consideracions ambientals
El terme municipal d'Alfara s'enclava en la conca del Palància, en una zona de relleu irregular de turons i tossals més meridionals, en el sinclinal que conforma la vall del riu, entre les dues alienacions paral·leles de les serres Calderona i Espadà que li serveixen de vessants.
Els usos del sòl dominants són: l'agrícola on destaca una faixa situada al marge dret del Palància on l'aprofitament dominant és l'agrícola d'horta tradicional, amb una capacitat agrícola del sòl molt elevada; i les zones de matoll i forestals en els relleus al nord i oest; una indústria paperera al nord del nucli urbà; i una zona d'extracció d'àrids a la vora del riu.
En els últims anys s'han dut a terme al municipi algunes transformacions agrícoles de terrenys forestals a la zona del barranc del Retor i el d'Arguines i a la zona denominada del Racó. El pla general classifica aquests terrenys com a SNU comuna zona agrícola-forestal (SNUC-AG-F) enclavada entre sòl forestal protegit, i s'estableix la convivència d'ambdós usos, i la compatibilitat amb els habitatges i els usos recreatius, esportius o de serveis, etc.
En document de planejament general s'estableixen aquells usos permesos, compatibles i prohibits en un territori mitjançant la classificació i qualificació del sòl, i es valora ambientalment l'aptitud d'una zona o unitat ambiental per a un ús, per exemple, predominantment agrícola o forestal, a reserva de la posterior avaluació ambiental dels projectes o activitats que allí es desenvolupen. És a dir, el procediment d'avaluació d'impacte ambiental relatiu al PGOU d'Alfara de Algimia no eximeix que els projectes i actuacions al terme municipal, especialment els relatius a les transformacions agrícoles o les activitats extractives, recollits en el Decret 162/1990, d'impacte ambiental i les seues modificacions, o en la normativa nacional vigent i modificacions, siguen sotmesos al procediment d'avaluació d'impacte ambiental, incloent un estudi d'impacte ambiental específic i concret de cada un d'ells. En tot cas i a falta del preceptiu pronunciament ambiental, l'ús predominant en la zona forestal i agrícola-forestal serà el forestal, sense prejudici dels usos agrícoles legalment establits.
La majoria dels terrenys cartografiats com a sòl forestal pel PGOF, que coincideixen amb la cartografia d'hàbitats d'interés per a la conservació d'aquests, han sigut inclosos en el SNU de protecció forestal, excepte en la zona del camí de l'Ombria. Es considera necessari mantenir les masses d'arbreda que hi ha i preservar la vegetació natural, entre els sòls agrícoles i a les zones de vora dels sòls forestals en l'àrea nord, partida de l'Ombria.
El pla general permet l'aprofitament extractiu en tres àrees diferents delimitant les zones i establint especificacions que minimitzen els riscs i impactes ambientals: EA-1 en la zona de la forest de l'Hedra, EA-2 al nord del camí de l'Ombria (Escales) fins al barranc del Retort, i EA-3 a la vora del riu. No obstant això, la zona extractiva EA-1 haurà de reduir-ne novament la superfície i ajustar-la de manera que no s'afecte els sòls forestals de la vall, a més de les mesures correctores proposades.
Es classifica com a SNU de protecció de llits i barrancs el riu Palància, els barrancs d'Arguines i Retor, i el barranc de l'Estepar al sud de la carretera. La zona de servitud i el llit s'integren en la categoria de SNU de protecció. La zona de policia s'adscriu al SNU comú amb les limitacions i autoritzacions de la legislació sectorial. El sòl industrial (SAU-INA-T) a la vora de la carretera CV-225 intercepta l'escolament natural del barranc de la Costera, la qual cosa s'haurà de tenir en compte en el desenvolupament dels sectors.
S'han identificat un total de 4 unitats ambientals homogènies que, en general, es reconeixen en l'ordenació estructural: zones de forest del Rodeno i Picayo de gran valor, que es protegeixen; Monte Alto, a la zona de Royo i una altra zona a la vora del riu Palància, amb masses arbòries molt denses de pins que es protegeixen; bosc baix, en la partida de l'Hedra i en la part oest del municipi; zona antròpica al voltant del nucli urbà; i zona agrícola, aquesta ultima subdividida en cítrics, fruiters de secà i cítrics amb fruiters de secà.
Els nous sectors de sòl urbanitzable que es pretenen incorporar al planejament general municipal comporten una continuïtat del model de ciutat compacta en ser ampliacions del nucli urbà actual de població, correspondre a zones d'habitatge consolidat i estar situat en el cas del sòl industrial a la vora d'una de les principals infraestructures viàries de comunicació. Els terrenys afectats per les reclassificacions proposades no presenten valors dignes de protecció i per tant són acceptables des del punt de vista ambiental, una vegada justificada l'existència de recursos suficients i la capacitat de gestió dels residus i abocaments, principalment.
Respecte al proveïment d'aigua potable, segons el certificat de SEASA com a empresa responsable del servei d'aigua potable i clavegueram al municipi, el proveïment té l'origen al brollador d'Arguines amb un cabal mitjà de 160m³/dia. Segons els certificats de SEASA i les dades de l'Ajuntament s'estima un increment en la demanda d'aigua potable punta (període estival) d'uns 700 m³/dia. L'estudi d'impacte ambiental afirma que el cabal aprovat que s'extrau de la font d'Arguines a Sogorb és de 2.400 l/min i pot proveir una població de 14.000 habitants.
Respecte a la depuració de les aigües residuals, són tractades actualment en l'EDAR mancomunada de Torres Torres. Segons les dades de l'EPSAR, l'esmentada infraestructura de tractament ha de ser ampliada a fi de poder assimilar i tractar els cabals totals previstos. No s'aporta informació relativa a la gestió dels residus al municipi segons la tipologia d'aquests.
Els elements patrimonials que hi ha al municipi pareixen haver sigut reccolits en el Catàleg de béns i espais protegits. Els jaciments i altres béns de rellevància local han sigut inclosos en el SNU de protecció cultural-arqueològica amb diferents àmbits i nivells de protecció.
Els camins ramaders han sigut inclosos en la categoria de SNU de protecció de camins ramaders i es grafien adequadament en els plànols d'ordenació i informació, on s'inclouen les distintes amplàries legals, a més dels camins rurals i pistes que el travessen.
L'estudi d'impacte ambiental identifica i valora la majoria dels impactes sobre cada un dels factors ambientals del territori com a compatibles o moderats, i són valorats únicament com a severs els relatius a la implantació d'activitats extractives. Les principals mesures correctores s'estableixen sobre les àrees extractives i els sòls de protecció, i les més específiques per a minimitzar els impactes sobre l'erosió i la vulnerabilitat d'aqüífers, i mesures relacionades amb el consum de recursos, emissió i gestió d'abocaments, residus i contaminants atmosfèrics dels sòls urbanitzables classificats, i s'hi apliquen totes i cada una de les mesures proposades que no entren en contradicció amb la declaració d'impacte ambiental. El PVA estableix controls sobre les zones d'aprofitament d'àrids i de protecció de jaciments i béns catalogats.
Consideracions jurídiques
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.
3. A l'efecte del compliment de la Llei 9/2006, de 28 d'abril, sobre avaluació dels efectes de determinats plans i programes en el medi ambient, el pla es considera inclòs en el supòsit establit en la disposició transitòria primera.
En la tramitació del procediment d'avaluació ambiental s'han seguit les actuacions previstes en l'article 7 de la Llei 9/2006, de 28 d'abril, i s'inclou el sotmetiment del pla a informació pública en dos períodes, per un termini 30 dies i posteriorment de 45 dies, d'acord amb el que disposa l'article 10.1.b) d'aquesta llei.
Ha d'advertir-se igualment que el contingut documental de l'estudi d'impacte ambiental sotmés a informació pública no sols comprén tots els extrems requerits per l'article 8 de la Llei 9/2006, als denominats informes de sostenibilitat, sinó que fins i tot es deté a valorar-los amb major amplitud i profunditat que l'exigida en l'esmentat precepte, per la qual cosa ha de concloure's que durant el període transitori d'adaptació de procediments a les exigències de la nova llei, l'estudi d'impacte ambiental de referència compleix idèntica comesa al dels informes de sostenibilitat ambiental, i ha de tramitar-se la resta d'actuacions d'acord amb les previsions de la Llei 9/2006, de 28 d'abril.
L'article 8.3 c) del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica de Territori i Medi Ambient la competència sobre avaluació d'impacte ambiental.
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent:
Declaració d'impacte ambiental
1. S'estima acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte del Pla general d'ordenació urbana d'Alfara de Algimia, promogut per l'Ajuntament d'Alfara de Algimia, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.
2. Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants següents:
I. S'haurà de comprovar el compliment dels condicionants establits en l'informe de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià, de data 13 d'abril de 2004, que permeten obtenir l'informe favorable definitiu relatiu al document del pla general de caràcter vinculant per a la DIA.
II. S'haurà d'establir en les DEUT la necessitat d'esgotar en un percentatge el sòl urbanitzable residencial, per al qual s'ha establit una determinada seqüència, abans de considerar l'opció de reclassificar un sòl no urbanitzable comú. S'haurà d'establir també la necessitat de mantenir i procurar el model de ciutat compacta en les noves reclassificacions o, si és el cas, s'optarà per la revisió del pla general.
III. S'haurà d'establir en les fitxes de planejament i gestió, com a mesures obligatòries prèvies per a la programació dels sectors urbanitzables, el compliment del següent:
- La possibilitat de tractament real de l'increment del volum d'aigües residuals generades pels nous sectors, mitjançant a la connexió efectiva a l'EDAR de Torres Torres en els termes establits en l'informe de l'EPSAR.
- En els sectors 6 i 7 (SAU-INA-T), la necessitat d'estudiar l'escolament i el drenatge natural dels relleus de la Costera, i establir mesures correctores que no impedisquen el pas de l'aigua i eviten l'acumulació d'aquesta, o s'afecte els terrenys limítrofs.
- En el sector 5 de (SAU-AIS), la pineda de la part alta sobre terrenys en cúspide haurà de ser preservada i integrada en l'ordenació detallada. S'hauran de mantenir els elements vegetals que componen les masses arbòries presents, i integrar-les als espais lliures públics i privats.
IV. La gestió dels residus ha d'ajustar-se al que estableix el pla zonal de la zona III-VIII del PIR, i procurar la recollida selectiva dels residus sòlids urbans (RSU) i reservar l'espai necessari en la xarxa viària per a la ubicació dels contenidors.
V. Es considera necessari ampliar les superfícies classificades com a SNU de protecció forestal (SNUP-F-IPL), sense perjudici dels usos agrícoles legalment establits, d'acord amb el següent:
- A la zona nord del municipi, la protecció forestal s'haurà d'ampliar mes allà del camí de l'Ombria en detriment del sòl agrícola-forestal (SNUC-AG-F) i la zona extractiva EA-2, i preservar la vegetació natural quan es tracta de formacions arbrades. (S'hi adjunta una imatge de la cartografia del territori on s'assenyala la delimitació)
- La zona d'extracció d'àrids de trituració EA-1 a la partida de l'Hedra haurà de reduir-ne la superfície i ajustar-la de manera que no s'afecte els sòls amb cobertura forestal, respectant les formacions arbrades. (S'hi adjunta imatge de la delimitació)
VI. Pel que fa a les normes urbanístiques:
- Als terrenys classificats com a SNUP-F-IPL, dins dels usos compatibles, s'haurà de mantenir com a edificacions permeses les construccions i instal·lacions forestals i únicament aquelles activitats vinculades a l'explotació forestal o compatibles amb el manteniment de la cobertura forestal dels sòls i masses arbrades.
- En els sòls classificats SNUC-AG-F i SNUC-AG s'hauran d'establir en les normes urbanístiques mesures que asseguren el manteniment de les masses arbrades i dels de ribassos i xicotets bosquets que queden entre els sòls agrícoles. (S'adjunta en les imatges, les parcel·les arbrades a les zones de la Costera a la vora del barranc, zona oest i zona nord).
L'ús predominant a la zona forestal i agrícola-forestal haurà de ser el forestal, sense prejudici de l'autorització o, si és el cas, de la declaració d'impacte ambiental relativa al projecte de l'activitat que allí s'implante o desenvolupe.
- Pel que fa al SNU de protecció de llits i barrancs, s'haurà d'incorporar en les normes la mesura correctora d'ampliar l'àmbit de protecció a totes aquelles zones d'arbreda o vegetació natural associades a aquest curs d'aigua.
3. Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
4. Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
València, 23 de març de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.Annex 1
Condicionants (V i VI). imatges del territori
Condicionant (V): Ampliar el SNUP-F-IPL més enllà del camí de l'Ombria en detriment del sòl agrícola-forestal (SNUC-AG-F) i la zona extractiva (EA-2).
Condicionant (VI): Als sòls classificats SNUC-AG-F, mesures que asseguren el manteniment de les masses arbrades i dels de ribassos i xicotets bosquets que queden entre els sòls agrícoles.
Condicionant (V): La zona d'extracció d'àrids de trituració EA-1, a la partida de l'Hedra haurà de reduir-ne la superfície i ajustar-la de manera que no s'afecte els sòls amb cobertura forestal, i respectar les formacions arbrades.
Condicionant (VI): Als sòls classificats SNUC-AG, mesures que asseguren el manteniment de les masses arbrades i dels de ribassos i xicotets bosquets que queden entre els sòls agrícoles.
Condicionant (VI): Als sòls classificats SNUC-AG, mesures que asseguren el manteniment de les masses arbrades i dels ribassos i xicotets bosquets que queden entre els sòls agrícoles.
Declaració d'impacte ambiental
Expedient: 414/06-AIA
Títol: Pla especial de Paratge Natural Municipal del Racó del Frare
Promotor: Ajuntament de Sant Mateu
Autoritat substantiva: Consell de la Generalitat Valenciana
Descripció del projecte
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
L'objecte del projecte del pla especial de protecció és determinar el règim de protecció del paratge natural, regular-ne els usos i activitats, i regular-ne l'ús públic. Amb aquest fi l'esmentat pla identifica els punts d'interés, adopta mesures per a la conservació d'aquests, estableix normes d'ús que fomenten la seua millor conservació com també la utilització ordenada dels recursos naturals que en garantisquen el desenvolupament sostenible i mantinguen els processos ecològics essencials disposant del que és necessari per a aconseguir un adequat respecte al tractament i la plantació d'espècies vegetals.
El paratge natural comprén terrenys que formen part de les partides del Racó del Frare i el Frare. Els esmentats terrenys són de propietat pública i estan formats per domini públic hidràulic i terrenys propietat de l'Ajuntament de Sant Mateu. El paratge té una superfície de 207,32 hectàrees.
El document Projecte de pla especial consta dels continguts mínims especificats en l'article 2 del Decret 161/2004, de 3 de setembre, de regulació dels paratges naturals municipals.
L'administració i gestió del paratge correspondrà a l'Ajuntament de Sant Mateu i s'atindrà al marc establit en la Llei 11/94, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana i les determinacions específiques del Decret de regulació dels paratges naturals municipals.
El pla especial preveu la creació del consell de participació del paratge natural com a òrgan col·legiat de caràcter consultiu la funció del qual serà col·laborar en la gestió del paratge i canalitzar la participació dels interessos socials i econòmics afectats.
Tramitació administrativa
1. Informació pública. Remissió de l'expedient
El projecte de pla especial i estudi d'impacte ambiental va ser remés des de l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals el dia 14 de desembre de 2006.
La informació pública es va realitzar mitjançant publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana del dia 8 de novembre de 2006.
D'acord amb el certificat emés per l'Ajuntament de Sant Mateu, durant el període d'exposició pública no es van rebre al·legacions.
L'expedient conté:
- Certificat d'acord del Ple de l'Ajuntament de Sant Mateu celebrat el dia 19 de juliol de 2006 on se sol·licita la declaració de paratge natural municipal de la zona coneguda com a Racó del Frare en els termes, extensió i motius exposats en la documentació del projecte de pla especial.
- Còpia de la resolució de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial per la qual s'atorga criteri de conformitat positiu a la proposta de declaració del Paratge Natural Municipal Racó del Frare.
- Còpia d'informe urbanístic.
Afeccions legals
D'acord amb les normes subsidiàries de planejament municipal actualment vigents al municipi, els terrenys inclosos en el pla especial estan classificats com a sòl no urbanitzable protegit forestal.
El projecte presenta les afeccions següents:
- Domini públic hidràulic/cursos d'aigua: barranc del Salt, barranc de la Rambleta, barranc de la Ratlla.
- Domini públic: camí ramader assegador de Quatremitjana també anomenat assegador de la Bassa.
- Forest consorciada: Blanco de Arriba, CS 3023.
- Coves: Cova dels Ermitans, Abric de la Bonansa.
- Sòl forestal d'acord amb el Pla general d'ordenació forestal de la Comunitat Valenciana.
Informes sectorials
L'expedient conté:
- Informe de l'Àrea d'Energia sobre l'afecció del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana al Paratge Natural Municipal del Racó del Frare. En l'esmentat informe s'especifica el següent:
1. Els projectes de parcs eòlics, en estat de tramitació administrativa, més pròxims a la zona són els pertanyents a les zones eòliques 4 i 5, i no afecten cap parc eòlic al terme municipal de Sant Mateu.
2. Tampoc s'observa afecció per part de la línia elèctrica d'evacuació dels parcs eòlics situats en les dues zones esmentades.
- Informe dels Serveis Territorials de Medi ambient de Castelló: de l'esmentat informe es destaca:
...«El sector objecte del pla especial presenta un relleu muntanyós en la seua totalitat, amb pendents d'entre el 40 i el 50% i parets rocoses verticals en algunes zones. La zona presenta abundant aflorament rocós i escàs sòl edàfic del tipus litosòl».
...«La major part de la superfície del sector, correspon a terrenys cartografiats en el Pla general d'ordenació forestal de la Comunitat Valenciana (PGOFCV) com a forestal: matoll...»
...«La vegetació que hi ha està representada per un matoll termòfil de densitat mitjana en què predominen espècies com ara savines (Juniperus phoenicea) i ginebres (Juniperus oxycedrus), a més de Quercus coccifera, Pistacea lentiscus, Erica multiflora, Rosmarinus officinalis, etc. També s'observen alguns xicotets enclavaments de Pinus halepensis, sobretot a la part nord-oest cap al barranc del Salt. Aquesta associació vegetal correspon a l'hàbitat de matolls arborescents de Juniperus spp. del codi Natura 2000 5210».
...«El pla especial afecta el camí ramader assegador de Quatremitjana, amb 37,61 m d'amplària legal».
Consideracions ambientals
El municipi de Sant Mateu, enclavat al Baix Maestrat, pertany a una comarca on la història i els usos tradicionals han jugat un paper molt important en la conformació de la seua actual personalitat. El poblament de la zona des de temps immemorials ha donat lloc a innumerables vestigis d'art rupestre llevantí, declarats patrimoni de la humanitat, i a un paisatge on l'agricultura tradicional ha deixat com a llegat arbres de tradició mil·lenària com també uns usos i costums lligats a la ramaderia que han conformat un paisatge solcat per importants elements etnològics com són els bancals de pedra, les tradicionals cabanyes de pastor i els masos.
A la vora d'aquest entorn, se'n desenvolupa un de menys antropitzat que posseeix importants valors ambientals, paisatgístics i culturals conservats gràcies a la intricada orografia i a uns usos del territori que han sigut determinants en l'actual configuració d'aquest. És en aquest entorn on se situa el paratge proposat, format per impressionants elevacions rocoses en què es desenvolupen hàbitats de gran importància. Per tant, aquest paratge ha de considerar-se tenint en compte no sols l'estricta delimitació dels terrenys que el conformen, sinó l'entorn d'aquest, que pot influir de manera decisiva en el gaudi i conservació d'aquest.
L'estudi d'impacte ambiental destaca els valors ambientals següents:
Medi biòtic:
- Coberta vegetal: es tracta de terreny cobert per matoll obert en el qual predominen les savines (Juniperus phoenicea), ginebres (Juniperus oxycedrus) i el coscoll (Quercus coccifera) i en algunes zones es presenten alguns grups de pi blanc (Pinus halepensis).
- Fauna: l'estudi d'impacte ambiental destaca entre l'hepterofauna, la presència de la granota comuna, fardatxo, colobra bastarda i salamandra; entre les espècies d'aus protegides destaca l'alosa, el gaig i el cruixidell, i entre els mamífers es destaca la presència de la musaranya grisa, la rata cellarda, la fagina, teixó i mostela.
Medi perceptual:
- Paisatge: El paratge conforma una unitat de paisatge on els cingles, el pendent acusat de les vessants, l'orientació sud i les comunitats de Juniperus formen l'entramat paisatgístic que caracteritza la zona.
Patrimoni cultural:
En l'àmbit del paratge s'han localitzat els béns d'interés següents:
- Cova dels Ermitans: necròpolis prehistòrica en què actualment no consta l'existència de restes.
- Abric de Bonansa: abric que conté pintures rupestres i possibles grafits ibèrics.
Identificació i valoració d'impactes.
L'estudi d'impacte no identifica afeccions rellevants sobre el medi I destaca el risc possible d'incendis, la possible aparició de fenòmens erosius i el possible impacte del pasturatge mal gestionat.
Es considera insuficient la identificació d'impactes. El caràcter de mesura preventiva de l'avaluació d'impacte ambiental obliga a preveure tots aquells aspectes que puguen influir en l'adequada preservació dels valors naturals de la zona fent compatible aquesta preservació amb les activitats que es realitzen actualment en la zona o que es prevegen poden realitzar-se.
La localització de béns de rellevància cultural que, al seu torn estan protegits per tractar-se de coves o abrics, obliga a estudiar de quina manera aquests poden veure's afectats per l'activitat humana, i s'imposa l'aplicació correcta de la legislació vigent incidint en tots els aspectes rellevants que permeten gestionar l'espai des d'una visió de desenvolupament sostenible.
2. Consideracions sobre la proposta de mesures protectores, correctores i programa de vigilància ambiental
L'estudi d'impacte proposa les mesures protectores i correctores següents:
- En cas de moviments de terres, s'haurà de separar el sòl vegetal i s'emmagatzemarà degudament per a emprar-se posteriorment en obres de restauració.
- Els abocaments i residus s'hauran de dipositar en instal·lacions autoritzades.
- Utilització d'espècies autòctones en les reforestacions.
- Prohibició de l'ús del foc en tot l'àmbit del paratge.
- Els materials que s'han d'utilitzar en mobiliari, tanques, etc, hauran de ser adequats a l'entorn forestal d'aquests.
- Suspensió de les obres en el cas d'aparició de restes arqueològiques.
L'objecte del programa de vigilància ambiental és establir un sistema que garantisca el compliment de les mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental.
Amb aquest fi, l'Ajuntament de Sant Mateu haurà de realitzar anualment un informe o memòria en què es valore o descriga:
- Breu descripció de les actuacions realitzades com també de les actuacions destinades a minorar l'impacte en relació amb els moviments de terra efectuats.
- Anàlisi de la regeneració forestal duta a terme.
- Anàlisi de les mesures adoptades per a prevenir els incendis forestals.
- Anàlisi de la situació del mobiliari.
Consideracions jurídiques
El projecte es troba sotmés al procediment de declaració d'impacte ambiental en estar inclòs en l'annex I, apartat 8 g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
L'article 8.3 c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
Per tot l'anterior formule la següent:
Declaració d'impacte ambiental
Atés que les actuacions previstes en el projecte de pla especial del Paratge Natural municipal Racó del Frare a Sant Mateu permetran la conservació i millora dels ecosistemes que hi ha a l'àrea, per al gaudi de la població.
Atés que en el paratge proposat hi ha elements de valor arqueològic i que s'ha de vetlar per la conservació d'aquests.
Tenint en compte que els camins ramaders que hi ha al paratge i pròxims a aquest constitueixen un element important que cal considerar en l'accés a aquest, i tenint en compte que en la comarca encara perdura l'ús ramader d'aquests, constitueix tot això un patrimoni no sols ambiental, sinó també cultural.
Atés que en els accessos al paratge pot observar-se part del ric patrimoni etnològic de la zona.
Atés que al paratge són destacables els seus valors paisatgístics, no sols per la bellesa intrínseca d'aquests, sinó per l'elevada incidència visual de les mols muntanyoses que el constitueixen, àmpliament visibles des de la plana on s'assenta la població de Sant Mateu.
Atés que l'ús del paratge proposat ha de compatibilitzar-se amb la preservació d'aquest en termes de sostenibilitat, es resol:
Primer
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, El pla especial del Paratge Natural Municipal Racó del Frare a Sant Mateu sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:
1. Condicionants del document normativa del pla:
a) El planejament municipal que s'aprove després de l'entrada en vigor d'aquest pla especial haurà d'ajustar-se a les determinacions protectores contingudes en aquest.
b) D'acord amb el que estableix la legislació d'impacte ambiental les alteracions en els límits del paratge es consideren una modificació del pla especial i per tant, sotmesa al procediment d'avaluació d'impacte ambiental.
2. Condicionants generals:
a) Es proposa senyalitzar tots els camins ramaders que hi ha a la zona i indicar-ne els noms i usos tradicionals, com també les rutes d'accés al paratge per mitjà d'aquests. A més, s'haurà de respectar l'amplària legal de l'assegador de la Quatremitjana.
b) Es proposa indicar tots els elements etnogràfics d'interés que hi ha a la zona i ressaltar-ne els valors i usos tradicionals.
c) A causa de la presència de jaciments arqueològics en l'àrea, qualsevol actuació al paratge haurà de disposar de l'informe de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència sobre la conformitat de les actuacions amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, d'acord amb l'article 11 de la Llei 4/19292, del patrimoni cultural valencià, entenent-se les observacions realitzades en l'esmentat informe incloses en aquesta declaració d'impacte.
d.) Es vetlarà perquè en l'entorn del paratge o en les vies d'accés d'aquest, no hi haja cap dipòsit incontrolat de residus respectant-se la Llei 10/2000, de residus de la Comunitat Valenciana.
e) En relació amb les coves que hi ha a l'àrea, s'haurà de respectar el Decret 65/2006, de 12 de maig, del Consell pel qual es desenvolupa el règim de protecció de les coves i s'aprova el Catàleg de coves de la Comunitat Valencianament i especialment l'article 4 d'aquest en el qual s'especifica que qualsevol actuació que puga afectar aquestes requerirà informe favorable de la conselleria competent en matèria de medi ambient sense perjudici de les competències pròpies en matèria de cultura i requerirà, si és el cas, d'estimació o avaluació d'impacte ambiental.
f) El pla d'ús públic del paratge haurà de contenir:
F.1) Les suficients previsions perquè l'activitat ramadera i cinegètica siga compatible amb els usos didàctics i recreatius. Amb aquest fi es considerarà la conveniència de la creació de zona de reserva de caça en la totalitat de la superfície del paratge.
F.2) Una adequada ordenació i zonificació del paratge a fi que les activitats que s'han de realitzar en aquest no perjudiquen els valors naturals que cal protegir.
F.3) Actuacions de promoció i conscienciació social sobre els aspectes ambientals d'aquest, ús adequat i conservació.
g) S'hauran de respectara els preceptes continguts en la Llei 3/1993, forestal de la Comunitat Valenciana, i Decret 98/1995, de desenvolupament pel que fa a prevenció d'incendis forestals. Sense perjudici de la normativa sectorial, s'haurà de promoure la trituració de les restes agrícoles i la incorporació d'aquestes al sòl en l'entorn del paratge com a mitjà de lluita contra incendis forestals procedents de l'agricultura.
h) Tota actuació que afecte domini públic hidràulic i zones de policia i servitud haurà de disposar d'informe favorable de l'organisme de conca corresponent.
i) S'hauran de respectar els preceptes continguts en el Decret 120/2006, d'11 d'agost, pel qual s'aprova el Reglament del paisatge de la Comunitat Valenciana, en relació amb aquelles activitats que puguen incidir en la preservació de la qualitat paisatgística del paratge, i especialment l'article 21 de l'esmentat decret en què s'incideix sobre la preservació de les fites o elevacions topogràfiques i la necessitat de manteniment de les condicions de visibilitat.
j) En relació amb la variant de la senda PRV- 214, que s'endinsa en el paratge, se n'haurà d'estudiar i consensuar el traçat a fi d'avaluar si el recorregut d'aquesta pot tenir algun tipus de repercussió en els valors ambientals i especialment potencials impactes sobre coves i abrics presents al paratge en la seua doble vessant d'elements recollits en la Llei 11/1994, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, i d'espais que contenen béns recollits en la Llei 4/1998, del patrimoni cultural valencià.
k) S'hauran de senyalitzar adequadament les vies d'accés al paratge, les zones aptes per a aparcament, els camins no transitables amb vehicles, les sendes.
Segon
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
Tercer
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
València, 2 de març de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.
Declaració d'impacte ambiental
Expedient: 157/06-AIA
Títol: Pla especial de protecció de la infraestructura de la línia 2 del tramvia d'Alacant entre el pk 0+000 i el pk 0+560
Promotor: Ens Gestor d'Infraestructures de Transport i Ports (GTP)
Autoritat substantiva: Conselleria d'Infraestructures i Transport i CTU
Localització: Vessant nord-oest de la serra Grossa (Alacant)
Descripció del projecte
1. Objecte de projecte
El pla especial té com a objecte modificar la qualificació de 43.730 m² de sòl no urbanitzable, protecció de fites, a la falda nord de la serra Grossa, passa a sòl no urbanitzable protecció d'infraestructures, adequant els paràmetres de l'ordenació del sòl per a la implantació de la línia 2 del tramvia d'Alacant entre el pk 0+000 i el pk 0+560 del tram avinguda de Dénia (entroncament amb línia 1) - Universitat - Sant Vicent del Raspeig.
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
La zona d'actuació està qualificada com a sòl no urbanitzable de protecció de fites, d'acord al Pla general d'ordenació urbana d'Alacant, aprovat definitivament el 27 de març de 1987. Aquesta qualificació restringeix les activitats i actuacions possibles en l'esmentat sòl i ve especificada en el pla general per: «...en el desenvolupament dels usos i activitats admesos en aquest tipus de sòl no es realitzaran moviments de terra que desfiguren el perfil del terreny, entenent-se per aquests els que originen desnivells majors a 1,00 m. Tampoc es podran realitzar tales d'arbratge.»
Aquestes restriccions originen la necessitat de modificar la qualificació dels terrenys per a així possibilitar l'execució del projecte de la línia 2 del tramvia d'Alacant.
L'actuació discorre en un primer tram de forma quasi paral·lela al vial d'accés al centre comercial Plaza Mar 2 en una longitud d'aproximadament 300 metres, a continuació el traçat en planta canvia la direcció girant 90º fins a enllaçar amb l'avinguda Dénia, i aquest últim tram és resolt mitjançant un pas inferior.
Es recull en la normativa urbanística les diverses construccions possibles, i es limiten aquestes exclusivament als baixadors que hauran de tenir una alçària màxima limitada a 5 metres des de la cota superior de la plataforma i una amplària màxima per a les andanes de 4 metres. Aquestes construccions no podran comportar un obstacle a les conques visuals de l'entorn, ni es podrà projectar cap instal·lació tancada.
3. Alternatives
L'examen d'alternatives realitzat en el projecte ve condicionat per la necessitat d'unió de la línia 1 amb la línia 2. Aquest propòsit s'aconsegueix mitjançant l'execució de dos desviacions en la primera i una estructura de pas elevat en un dels sentits de la segona. Un altre dels condicionants tècnics imposats en el traçat en el tram de referència és la necessitat d'encreuament amb l'avinguda Dénia mitjançant un pas inferior. D'aquesta manera la traça de la línia 2 està lligada en bastant mesura a aquestes obres que s'executen actualment. Prenent aquests condicionants tècnics i els de caràcter ambiental referits a la minimització dels moviments de terra necessaris i les afeccions a elements naturals presents en l'entorn, s'han plantejat dues alternatives:
- Alternativa 1: seguir amb un traçat paral·lel al vessant de la serra Grossa i soterrar la plataforma fins a arribar a l'encreuament amb la prolongació del carrer Doctor Sánchez San Julián, on el traçat en planta gira 90 graus per a seguir l'alineació d'aquest vial.
- Alternativa 2: un traçat que discorre sota el carrer que voreja pel sud el centre comercial Plaza Mar 2.
Entre els avantatges ambientals que han motivat l'elecció de l'alternativa 1 front la 2 es destaca l'absència d'afecció al col·lector subterrani existent i a la canalització del barranc del Bon Hivern.
Tramitació administrativa
1. Admissió a tràmit
La Direcció Territorial de Territori i Habitatge d'Alacant va remetre el corresponent estudi d'impacte ambiental i documentació tècnica del pla especial de protecció de la infraestructura de la línia 2 del tramvia d'Alacant entre el pk 0+000 i el pk 0+560, com també el certificat d'informació publica, incoant-se el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.
2. Informació pública
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el diari La Verdad d'Alacant, de data 16 de maig de 2006 i en el DOGV núm. 5269, de data 30 de maig de 2006.
Durant el període d'informació pública la Direcció Territorial de Territori i Habitatge i el Servei de Projectes i Construccions Educatives de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport van presentar dos informes i una al·legació el Grup Municipal d'Esquerra Unida - L'Entesa de l'Ajuntament d'Alacant.
3. Resum de les al·legacions
De l'al·legació dalt indicada es dóna una síntesi dels punts més significatius, en funció dels aspectes ambientals a què fan menció, i només del que es refereix als esmentats aspectes ambientals. L'al·legació formulada en matèria ambiental es refereix de manera general i en extracte als punts següents:
- Rebuig del traçat proposat per a la línia 2 del tramvia en l'àmbit del pla especial en afectar molt negativament els valors naturals i paisatgístics de la serra Grossa.
- Proposa un traçat alternatiu que evita l'afecció a la Serra Grossa.
- Considera que el projecte hauria d'incloure una actuació de millora ambiental de la zona de la serra Grossa limítrofa al traçat, una actuació que hauria de consistir bàsicament en la potenciació de la vegetació autòctona arbustiva i herbàcia present en aquest sector de la serra.
- L'impacte ambiental sobre els valors naturals i paisatgístics de la Serra Grossa principalment com a conseqüència dels moviments de terres previstos és considerat com a sever o crític en discrepància amb l'estudi d'impacte ambiental.
- No s'han analitzat alternatives.
- Possible afecció a la refineria excavada de la Serra Grossa.
- Possible afecció a la forest d'utilitat pública situada a l'est del front de pedrera de la serra Grossa.
- L'impacte paisatgístic de l'actuació està clarament infravalorat.
Les contestacions de la Conselleria d'Infraestructures i Transport a les al·legacions presentades es dirigeixen primerament a la consideració de l'obra com a construcció i instal·lació de servei públic essencial, activitat d'interés general, obra pública i infraestructura o servei públic d'especial importància, la qual cosa fa que hi siga d'aplicació l'article 29 de la Llei 10/2004, del sòl no urbanitzable, relatiu a les autoritzacions d'usos i aprofitaments del sòl no urbanitzable en les actuacions promogudes per les administracions públiques territorials.
Pel que fa al traçat alternatiu proposat, es considera inviable a causa dels punts d'unió requerits per la infraestructura i a la presència del col·lector de pluvials de grans dimensions existent.
L'impacte ambiental com a conseqüència dels moviments de terra es considera moderat sobre la vegetació, com a conseqüència del poder de recuperació d'algunes comunitats vegetals presents una vegada executades les obres.
L'estudi d'alternatives s'ha realitzat en fases prèvies a la redacció del pla especial.
Les galeries i instal·lacions de l'antiga refineria de petroli queden fora de l'àrea del pla especial, tampoc es veu afectada la gruta artificial, polvorí o pou de ventilació, no obstant això, es queda a l'expectativa que la Direcció General de Patrimoni Cultural emeta un informe respecte d'això. L'esmentat informe com es comenta en el punt següent, corrobora l'absència d'afecció.
Respecte a la invasió a la forest d'utilitat pública (AL1009AL120), segons la cartografia del Pla general d'ordenació forestal de la Comunitat Valenciana, l'esmentada forest queda fora dels límits del pla.
Pel que fa a la valoració de l'impacte paisatgístic, aquesta s'ha realitzat considerant que de les diverses conques visuals en l'entorn de l'actuació, aquesta només és visible des dels voltants del centre comercial i del barri de la Goteta. La valoració de la fragilitat paisatgística no es considera alta en tractar-se d'un terreny amb una topografia suaument regular i considerablement antropitzada. A l'anterior afig que s'ha dissenyat i pressupostat un programa de repoblació forestal, amb l'objectiu de millorar la integració paisatgística de l'obra.
4. Informes sectorials
Informe patrimoni cultural
S'emet informe favorable a l'efecte patrimonial previst en l'article 11 de la Llei 4/98, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, en els termes següents:
- En la prospecció realitzada no s'ha localitzat jaciments arqueològics ni restes de cap cultura material.
- Des de la consideració del patrimoni etnològic l'impacte es revela inexistent.
Informe del Departament de Medi Ambient de l'Ajuntament d'Alacant
El Departament de Medi Ambient de l'Ajuntament d'Alacant informa respecte a l'estudi d'impacte ambiental del pla especial, en sentit favorable, considerant suficient la identificació i valoració dels impactes ambientals possibles, i correctes les mesures correctores proposades. Afig que hauria d'ampliar-se l'estudi de l'impacte acústic tant per a la fase de construcció com per a la fase d'explotació de la infraestructura.
5. Peticions d'informació o documentació complementària
En data 7 de novembre de 2006 es va sol·licitar una ampliació del contingut de l'estudi d'impacte ambiental, la qual se centrava en l'absència d'un examen d'alternatives de traçat tècnicament viables i la justificació de la solució adoptada, com també la carència de l'informe preceptiu emés per la Conselleria de Cultura, Educació i Esport sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, d'acord amb el que disposa l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.
En data 29 de novembre de 2006 es rep resposta a la sol·licitud d'ampliació de continguts de l'estudi d'impacte ambiental. Es va aportar un estudi d'alternatives de traçat, la justificació de la solució adoptada i l'informe patrimonial favorable previst en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.
En data 22 de desembre de 2006 es rep el document titulat Possibles efectes sobre la situació acústica en relació amb la generació de sorolls i vibracions en la fase d'obres i durant el funcionament del tramvia, on s'analitza la contaminació acústica de la zona tant per a la fase d'execució com per a la de funcionament.
Afeccions legals
Després de la consulta de les cartografies temàtiques i estudis integrants dels sistemes d'informació territorial publicades per la Conselleria de Territori i Habitatge, s'observa que l'actuació no resulta incongruent amb cap d'ells. La proposta no afecta de manera directa llits de rius o barrancs. No presenta afeccions derivades per infraestructures territorials.
L'estudi d'impacte ambiental afirma que els camins ramaders catalogats al terme municipal i les microreserves de flora es troben fora de l'àmbit de l'actuació del pla especial.
En les proximitats de la zona d'actuació es troba la forest d'utilitat pública AL1009AL120 denominat barranc del Bon Hivern, el qual en l'estudi d'impacte ambiental s'afirma que no es veurà afectat per les obres. La zona de l'actuació es troba en terrenys catalogats pel pla general d'ordenació forestal com a matoll.
En la part alta del turó hi ha un jaciment arqueològic inventariat per la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, una necròpolis ibèrica denominada Cala de Bonhiber o de la Goteta. En l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental consta l'informe favorable a l'efecte patrimonial del Pla especial de protecció de la infraestructura de la línia 2 del tramvia d'Alacant entre el pk 0+000 i el pk 0+560.
Consideracions ambientals
L'actuació afecta el vessant nord-oest de la Serra Grossa, i se situa al voltant de les cotes 35-41 metres, i arriba a la Serra Grossa en l'entorn de l'actuació als 106 metres d'alçària. L'àrea objecte d'estudi està constituïda principalment per calcarenites i margues, i en menor grau calcàries arenoses. Els sòls presenten una capacitat d'ús molt baixa de classe E.
De la fauna estudiada en l'estudi d'impacte ambiental es destaca l'avifauna, entre les que s'assenyalen espècies que nidifiquen en el sòl com ara l'alosa (Alauda arvensis) i les cogullades (Galerida cristata i tcklae) i altres espècies com la merla blava (Monticola solitarius), el còlit negre (Oenanthe leucura) i l'abellerol (Merops apiaster). Associat al tipus de vegetació de matoll és freqüent la presència de diverses espècies d'herpetofauna, com ara la sargantana cuallarga (Psammodromus algirus) i el dragó comú (Tarentola mauritanica) entre altres, com també alguns mamífers com ara la rata comuna i la rata de camp.
S'afirma en l'estudi d'impacte ambiental que no hi ha constància que en la zona hi haja fauna en perill d'extinció.
La vegetació de la zona es caracteritza principalment per la presència de matoll semiàrid termomediterrani, existint alguns exemplars d'oliveres (Olea europaea) i ametlers (Prunus dulcis) bastant dispersos, i dos exemplars de garrofera (Ceratonia siliqua). S'assenyala en l'estudi d'impacte ambiental la presència d'un exemplar de mimosa (Acacia dealbata), de procedència desconeguda i que no es correspon amb la zona objecte de l'estudi. Assenyala l'estudi d'impacte ambiental la presència d'alguns exemplars de pi blanc (Pinus halepensis) amb importants defoliacions de les seues branques i raquitisme.
El moviment de terres estimat en l'estudi d'impacte ambiental és de 7.697,85 m³ en excavacions i de 12.327,45 m³ en formació de terraplens, la qual cosa originarà la necessitat recórrer a préstecs.
El tractament previst per als residus inerts que es generen es realitzarà mitjançant l'eliminació d'aquests en un abocador autoritzat o mitjançant la seua reutilització o valoració en obres de restauració, condicionament, farciment o amb fins constructius d'acord amb el que preveu el Decret 200/2004, d'1 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual es regula la utilització de residus inerts adequats en obres de restauració, condicionament i farciment, o amb fins de construcció.
No s'han tractat en l'estudi la concepció del sistema d'il·luminació de la via, ni s'ha estudiat la xarxa de drenatge superficial. Aquests aspectes hauran de desenvolupar-se correctament en el corresponent projecte de construcció, el qual també incorporarà amb suficient detall les principals seccions transversals del tram considerat, un estudi de la possible localització de préstecs i abocadors, i la localització i dimensions de les instal·lacions auxiliars necessàries per a l'execució de les obres.
Pel que fa al patrimoni històric i cultural, s'assenyala l'existència de béns de caràcter etnològic relacionats amb la defensa de la costa en la Guerra Civil, situats en la mateixa vessant però que no es veuran afectats pel fet de quedar fora de l'àmbit de l'actuació.
L'estudi d'impacte ambiental ha previst les mesures correctores que són d'habitual aplicació en obres lineals i ha estimat un pressupost per a poder executar-les adequadament. Aquestes s'encaminen a minimitzar els impactes derivats de les accions que són inherents a la construcció i explotació d'aquest tipus d'infraestructures.
A continuació, només es farà referència a aquelles més significatives:
- Trasplantament de 6 exemplars d'olivera (Olea europaea).
- Jalonament temporal de protecció.
- Seguiment arqueològic durant els treballs de moviments de terra.
- Seguiment i control de les obres per part d'un tècnic ambiental.
La localització i dimensions de les instal·lacions auxiliars associades a aquest tipus d'obres no han sigut definides en l'estudi d'impacte ambiental; no obstant això, s'han inclòs una sèrie de mesures preventives de caràcter general, de les que no es considera apropiada la referent a les zones de préstec de nova obertura, per a les quals s'haurà de seguir el procediment apropiat i obtenir la preceptiva declaració d'impacte ambiental.
Com a mesura compensatòria s'ha projectat una restauració forestal de tot el vessant afectat de la Serra Grossa, i s'estima la superfície potencialment apta per a reforestar en 30.000 m² i s'empraran un total de 4.500 unitats d'entre les següents espècies arbustives i arbòries, Atriplex halmus, Anthyllis cytisoides, Coroneta juncea, Ephedra fragilis, Pistacea lentiscus, Rhamnus lycioides, Salsola sp., Pinus halepensis i Olea sylvestris.
Pel que fa al programa de vigilància ambiental tindrà com a objecte establir un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental, i fer un seguiment d'una sèrie de paràmetres que donen una idea de com evoluciona l'entorn de partir de la construcció i funcionament de l'obra.
Consideracions jurídiques
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
3. L'article 8.3 c) del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica de Territori i Medi Ambient la competència sobre avaluació d'impacte ambiental.
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent:
Declaració d'impacte ambiental
Primer
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Pla especial de protecció de la infraestructura de la línia 2 del tramvia d'Alacant entre el pk 0+000 i el pk 0+560, promogut per Ens Gestor de la Xarxa de Transport i Ports (GTP), sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establits en l'apartat segon.
Segon
Se supedita l'execució del projecte al compliment dels condicionants següents:
1. Els diversos documents del projecte de construcció (memòria, plànols, plec de prescripcions tècniques i pressupost) hauran d'incorporar tots els aspectes concernents a les mesures protectores i correctores incloses en l'estudi d'impacte ambiental, com també els derivats d'aquests condicionants, tot això amb el grau de detall necessari per a la seua contractació i execució conjunta amb la resta de les obres. Així, el pressupost del projecte de construcció incorporarà, preferentment en una única partida, totes les unitats d'obra que es referisquen a les mesures correctores que s'han d'emprendre. També s'hauran de valorar i proveir pressupostàriament totes les despeses derivades del programa de vigilància ambiental.
2. Previ a l'aprovació definitiva del projecte de construcció es presentarà aquest, davant d'aquesta Secretaria Autonòmica, perquè informe sobre tots els aspectes previstos en l'estudi d'impacte ambiental, en aquesta declaració d'impacte ambiental i els punts que no han sigut desenvolupats amb suficient detall en l'estudi d'impacte ambiental del pla especial.
3. El replantejament de l'obra haurà de ser supervisat pels serveis tècnics de la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta Conselleria de manera que aquests determinaran la necessitat d'establir mesures preventives addicionals a les plantejades en l'estudi d'impacte ambiental respecte a la fauna, flora, vegetació i paisatge, podent incloure modificacions de la traça, limitacions respecte al període d'execució de les obres, i delimitació de zones de vegetació i exemplars vegetals que no han d'afectar-se.
4. Amb l'objecte de no augmentar la incidència negativa sobre la vegetació i el sòl, les instal·lacions auxiliars d'obra (oficines, tallers, parc de maquinària, magatzems, etc.) s'hauran de construir sobre terrenys desproveïts de vegetació. El mateix s'haurà de fer respecte als accessos provisionals a aquestes instal·lacions; en aquest cas s'haurà d'intentar aprofitar en la mesura que es puga el traçat dels camins existents.
5. Durant l'execució de les obres no s'hauran de desenvolupar treballs nocturns que puguen perjudicar el descans de la població que habita els nuclis més pròxims a aquestes, tant per impactes sonors com per vibracions o elevada lluminositat.
6. Els materials de farciment i els llastos que siguen necessàries per a l'execució del projecte, s'hauran d'obtenir de préstecs o pedreres existents i legalment autoritzades. En cas de noves obertures s'hauran de sotmetre aquestes, amb caràcter previ a la seua utilització, al procediment de declaració d'impacte ambiental.
7. D'acord amb l'estudi d'impacte ambiental, i en el seu apartat de mesures correctores, s'haurà de recuperar la capa superior del sòl vegetal que puga estar afectada per l'obra per a la posterior reutilització d'aquesta en els processos de restauració. Els sòls fèrtils així obtinguts s'abassegaran al llarg de la traça en muntons, l'alçària dels quals haurà de definir-se en el plec de prescripcions tècniques particulars del projecte de construcció, de forma tal que es garantisca el manteniment de les seues propietats naturals. En cap cas aquests abassegaments temporals es realitzaran tallant la xarxa de drenatge superficial. De la mateixa manera, en finalitzar els treballs, s'hauran de descompactar per subsolament tots els terrenys que s'hagen vist afectats per les obres i la maquinària emprada en aquestes.
8. En el cas de descobrir-se restes arqueològiques, paleontològiques, etnològiques o arquitectòniques durant l'execució de les obres s'haurà de comunicar immediatament a la Conselleria de Cultura, Educació i Esport i s'haurà de complir amb el que estableixen els articles 63 i 65 de la Llei 4/98, del patrimoni cultural valencià.
9. Si durant la fase d'execució de les obres apareixen coves, avencs o altres cavitats subterrànies, el fet s'haurà de comunicar a la Conselleria de Territori i Habitatge, atés que aquest tipus de formacions es troben protegides per l'article 16 de la Llei 11/94, de 27 de desembre, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.
10. La Conselleria d'Infraestructures i Transports haurà de realitzar les labors de seguiment i vigilància contingudes en el programa de vigilància ambiental plasmant els resultats obtinguts de l'esmentada vigilància en informes tècnics ambientals que s'han d'elaborar amb caràcter trimestral durant el període de garantia de les obres i dels que traslladarà a aquesta Secretaria Autonòmica per al vistiplau d'aquests. El primer dels esmentats informes s'haurà de remetre en el termini de 30 dies des de la finalització de les obres i en aquest s'hauran de plasmar, amb reportatge fotogràfic complementari, les mesures executades com també el resum de les incidències que hagen pogut aparéixer durant el període de construcció. Els successius informes recolliran ja el seguiment i vigilància de l'eficàcia de les mesures adoptades i proposaran, en funció dels resultats obtinguts, les mesures correctores complementàries que s'estimen necessàries.
11. La direcció d'obra haurà d'exigir, una vegada executades i acabades les obres, la retirada a un abocador controlat de totes aquelles runes, materials sobrants i la resta de deixalles d'obra que hagen sigut depositats, abocats o abandonats en qualsevol àrea de terreny que s'haja vist afectada per les obres executades. Així mateix, es recorda al promotor la prohibició de realitzar qualsevol abocament no autoritzat en la zona. En tot cas, els canvis d'oli, filtres o qualsevol altre residu procedent del manteniment de la maquinària i vehicles, hauran de ser degudament gestionats per un taller o gestor autoritzat de residus tòxics i perillosos.
Tercer
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
Quart
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
València, 28 de febrer de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.
Declaració d'impacte ambiental
Expedient: 163/06-AIA
Promotor: Valenciana de Zahorras SL
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de València
Objecte del projecte: Extracció de roques detrítiques al·luvials quaternàries per a la construcció de l'autovia entre Llíria i Losa del Obispo (València).
Localització: Parcel·les 113 i 131 del polígon 9 del municipi de Villar del Arzobispo.
Ref. òrgan substantiu: MIEXPA.2004/7
Descripció del projecte
1. Descripció de les característiques del projecte
Valenciana de Zahorras SL projecta explotar roques detrítiques al·luvials quaternàries de grandària de gra mitjà i gros a les parcel·les 113 i 131 del polígon 9 del municipi de Villar del Arzobispo.
La superfície d'explotació ocupa una superfície de 38.904 m², el volum total de reserves cubicades és de 110.767 m³ i la vida de l'explotació és de dos anys.
A les parcel·les 113 i 131 ja s'ha realitzat el desbrossament de la coberta vegetal i el decapatge del sòl com a preparació per a l'explotació. La terra vegetal es troba emmagatzemada en la perifèria de la propietat, en abassegaments longitudinals de 3 metres d'alçària i uns 5 metres d'amplària.
En la parcel·la 113 s'han excavat uns 14.000 m³ de graves formant el banc 400/395 m; sobre el terreny s'emmagatzemen multitud de piles de roques detrítiques i hi ha una plataforma de 40x50x3 metres, que ha sigut construïda amb roques anàlogues a les que afloren.
La primera documentació aportada pel titular no reflectia aquesta situació, ja que remetia fotografies de les parcel·les amb coberta vegetal i un mapa topogràfic del terreny verge. Una vegada visitat el lloc, al promotor se li va requerir que reflectira la realitat ambiental existent, mitjançant una documentació nova; a més es va notificar el fet a l'Àrea d'Inspecció d'aquesta Conselleria i a al Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial.
Una vegada analitzada la primera documentació remesa pel titular, el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental defineix al promotor unes directrius per a la restauració dels terrenys, les quals es detallen en els paràgrafs següents i es troben també recollides en el requeriment de documentació esmentat.
El sistema d'explotació és mitjançant pedrera, per bancs descendents de 3 metres d'alçària i talús individual de 20º respecte de l'horitzontal, amb una amplària de bermes de 3 metres. Els bancs d'explotació una vegada esgotats passen a ser directament els bancs finals de restauració.
Les explotació es realitza entre les cotes 402 i 388 m. L'extracció es realitza mitjançant una retroexcavadora Guria-520, de 170 CV i cullera d'1 m³. Les labors preparatòries es realitzen amb una carregadora frontal Furukawa FL-200.I de 200 CV i cullera de 2 m³. Per a transportar les roques s'empren camions banyera de 15 m³.
La producció anual s'estima en uns 114.000 m³.
El promotor ha disposat que les piles d'àrids dipositades i les roques que omplin l'extrem NE de la parcel·la 113, siguen venudes abans d'iniciar l'explotació.
L'escorriment es canalitza per una cuneta de guarda que, juntament amb el drenatge de la plaça de la pedrera, es dirigeix cap a una bassa de decantació i des d'ací es descarrega a la rambla de la Aceña, lliure de partícules.
El personal que empra la pedrera és de 3 operaris.
2. Alternatives
El titular ha considerat altres terrenys situats a les parcel·les 919, 726 i 873 del polígon 6 del mateix municipi; afronten amb la carretera CV-35. Ha descartat aquesta ubicació pel major impacte visual i per embrutar el ferm, fent-lo lliscant en dies de pluja, la qual cosa augmentaria el risc d'accidents de circulació; a més, l'entrada a l'explotació seria directa, sense glorieta. En l'esmentat lloc hi ha una canal de reg.
El promotor s'ha decidit per aquesta alternativa per causar menys impactes al medi ambient.
Tramitació administrativa
1. Tramitació
El 15 de maig de 2006 el Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial remet la documentació: un exemplar del projecte d'explotació, estudi d'impacte ambiental i document de síntesi, i incoa el procediment d'avaluació d'impacte ambiental.
El 23 de maig de 2006 es remet la documentació esmentada al Servei de Gestió Forestal, per incloure la parcel·la 112, la qual és forestal.
El 7 de juny de 2006, el Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial remet un fax explicant que, per un error, el promotor ha inclòs la parcel·la 112 en el text de la memòria, però que no desitja explotar-la.
El 14 de juny de 2006 es comunica al Servei de Gestió Forestal que no cal avaluar la parcel·la 112, d'acord amb el fax rebut.
El Servei de Gestió Forestal remet la documentació, el 20 de juny de 2006, al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental.
El promotor remet el 23 de juny de 2006 un escrit aclaridor.
El 28 de juny de 2006 es remet a l'Àrea d'Inspecció un informe sobre l'inici de les labors mineres en les parcel·les.
El 30 de juny de 2006 es notifiquen al Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial les obres realitzades.
El 26 de juliol de 2006 es rep un escrit del Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial, en resposta a la notificació anterior.
El 8 de setembre de 2006, Base Idea SL annexa una acreditació com a representant del titular i instància, per a sol·licitar la consulta de l'expedient administratiu.
L'11 de setembre de 2006 es remet al titular, via Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial, un requeriment de nova documentació tècnica. En la mateixa data es remet una còpia de l'esmentat requeriment a l'interessat.
S'adverteix al titular de la caducitat de l'expedient l'11 de desembre de 2006, a través del Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial i també se li envia una còpia de l'advertència directament.
El promotor remet el 17 de gener de 2007 una documentació tècnica nova, composta per: projecte d'explotació, estudi d'impacte ambiental, document de síntesi, pla de restauració, CD amb els arxius digitals i un escrit amb aclariments.
2. Informació pública
El Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial certifica que va sotmetre l'expedient a informació pública i va publicar, a aquest efecte, un anunci en el Butlletí Oficial de la Província núm. 168, de 16 de juliol de 2004; una vegada transcorregut el termini de 30 dies hàbils, no s'hi van presentar al·legacions.
3. Peticions d'informació o documentació complementària
Es va realitzar una consulta al Servei de Gestió Forestal amb motiu que la parcel·la 112, inicialment inclosa en la documentació, la qual és terreny forestal.
Informes sectorials
No s'han produït.
Afeccions legals ambientals
Per la parcel·la 113 passa el camí ramader assegador de la Senda del Camp o del Mestre, de 5 metres d'amplària legal.
L'activitat proposada no afecta espais naturals protegits o inclosos en els plans d'ordenació dels recursos naturals (PORN) o plans rectors d'ús i gestió (PRUG), o altres figures desenvolupades per la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.
Consideracions ambientals
1. Elements que poden veure's afectats de manera important pel projecte de l'activitat
Els cultius pròxims a la pedrera es poden veure afectats per les emissions de pols procedent dels camins per on transiten els camions, les labors d'extracció i càrrega i les superfícies desproveïdes de sòl i vegetació sotmeses a l'acció directa de l'erosió eòlica.
El trànsit rodat augmentarà a la carretera CV-396 a causa de l'entrada i eixida de camions procedents de l'explotació.
En cas de pluges de forta intensitat es pot erosionar la superfície de l'explotació i l'escorriment superficial arrossegaria sediments fins a la rambla de la Aceña.
La pedrera es projecta en una zona de suau pendent, quasi horitzontal, en dues parcel·les rectangulars i contigües, que descriuen una forma de L de 70 a 100 metres d'amplària. Les labors mineres aprofundeixen en el terreny creant un espai buit, el qual, una vegada restaurat, causa un impacte crític al relleu.
2. Identificació i valoració dels impactes
Els impactes, en general, han sigut identificats i valorats adequadament.
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental
Al promotor se li havia requerit una justificació dels estèrils produïts amb fins de restauració, per a la qual cosa li servirien les columnes i les correlacions estratigràfiques obtingudes dels treballs d'investigació realitzats; però en la documentació aportada ha substituït l'esmentada informació per 3 fotografies preses als talussos d'una explotació adjacent. En el camp s'observa només un sondatge d'uns 6 metres de diàmetre per 6 de profunditat.
El tècnic responsable no ha acreditat cap càlcul dels estèrils, però diu basar-se en la cartografia geològica 1:50.000 -la qual no té detall suficient per a fer-ho- i en observacions qualitatives dels sondatges practicats "[...] on s'observa un percentatge baix d'argiles", per a afirmar finalment que els estèrils són les margues, les quals representen un 2% de les reserves. Es desconeix el fonament d'aquesta afirmació, aquesta circumstància obliga a emetre una prescripció cautelar, que es troba redactada en l'apartat segon d'aquesta declaració.
L'impacte geomorfològic és crític i tan sols se'n redueix parcialment la magnitud mitjançant l'execució del pla de restauració, per la qual cosa és molt important seguir les pautes marcades.
És necessari replantejar topogràficament els treballs des del primer dia, d'una altra manera no s'aconseguirà restaurar la pedrera de la manera que s'ha dissenyat.
Consideracions jurídiques
1. El projecte examinat constitueix, segons el que preveu l'annex I de l'apartat 3c.1 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, i concordants del reglament d'aquesta.
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.
3. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.
4. L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.
5. L'article 8.3 c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.
Per tant, en vista de tot l'anterior i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
Declaració d'impacte ambiental
Primer
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de les autoritzacions administratives que hi siguen preceptives, la sol·licitud d'autorització d'explotació de recursos de la secció A denominada Tibor i el pla de restauració d'aquesta, sempre que el projecte es desenvolupe segons les condicions establides en l'apartat segon d'aquesta declaració.
Segon
El promotor haurà de complir les prescripcions següents:
1. Aquesta declaració haurà d'estar disponible en l'explotació a disposició del personal de vigilància i inspecció d'aquesta Conselleria.
2. Queda exclosa d'aquesta declaració la parcel·la 112 per haver renunciat expressament el titular a l'explotació d'aquesta.
3. Abans d'iniciar l'explotació:
a) S'haurà de restaurar la parcel·la 112. Les labors s'hauran de cenyir a les descrites en el pla de restauració, però la mescla de llavors s'haurà d'aplicar amb una dosi mínima de 200 kg/ha.
b) S'hauran de col·locar pantalles tallavents en aquelles parts del límit pròximes a cultius, tindran una alçària mínima de 3 metres. El cordó perifèric de terra vegetal serà vàlid per a aquest fi si es troba entapissat per herbàcies.
c) S'hauran de construir les canals de guarda, les baixants i la bassa de decantació.
d) Els cordons perimetrals de terra vegetal han d'estar recoberts de la vegetació herbàcia especificada en el pla de restauració.
4. El període de vigilància ambiental s'haurà d'estendre per un termini de 2 anys, comptats a partir de la data de finalització de la restauració de les parcel·les.
5. L'explotació de la parcel·la 113 afecta el traçat del camí ramader assegador de la Senda del Campo o del Mestre; per tant, el promotor ha d'obtenir la corresponent autorització, davant de l'òrgan administratiu competent per raó de la matèria, per a resoldre l'afectació d'aquesta.
6. Els estèrils no s'hauran d'emprar per a construir cap talús, sinó que ompliran les places de la pedrera, a fi que adquirisquen un pendent el més pròxim possible al 3% i drenen, en conjunt, en la direcció NE-SO.
7. Les plataformes de treball i els camins pels quals circulen els camions de Valenciana de Zahorras SL hauran de romandre humits durant la jornada laboral.
8. D'acord amb la documentació aportada, no s'haurà d'emprar planta de cap tractament ni es construiran runams permanents.
9. No té validesa l'apartat 6.6.5.8 de l'estudi d'impacte ambiental, perquè contradiu les especificacions dictades des d'aquesta Conselleria, les quals estan recollides en l'apartat 1.4.2. de l'estudi esmentat.
10. La bassa de decantació i el sistema de drenatge hauran de romandre nets des de l'inici de l'activitat fins a expirar el programa de vigilància ambiental.
11. No s'haurà d'adobar la terra vegetal amb compost obtingut de fems orgànics tractats industrialment.
Tercer
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, pel fet de ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
Quart
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
València, 12 de febrer de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.
Declaració d'impacte ambiental
Expedient: 198/06-AIA
Títol: Fàbrica de frites, esmalts i colorants ceràmics
Promotor: Colorificio Cerámico Bonet, SA
Localització: Avinguda d'Onda s/n, 12590 Ribesalbes (Castelló)
Autoritat substantiva: Direcció General de Qualitat Ambiental
Descripció del projecte
Colorificio Cerámico Bonet, SA és una empresa en funcionament dedicada a la fabricació de frites, esmalts i colorants ceràmics, instal·lada al municipi de Ribesalbes, i disposa de llicències municipals de funcionament. El projecte presentat es refereix a les instal·lacions existents i inclou determinades modificacions en la maquinària, encara que no s'amplien les construccions existents. Té com a objecte l'obtenció de l'autorització ambiental integrada.
La instal·lació es troba en funcionament i autoritzada. La parcel·la ocupada és de 44.639,88 m², sobre la qual s'ha construït un total de 26.847,02 m² en planta. El sòl és urbà d'ús industrial, segons les normes subsidiàries del municipi (es presenta certificat de compatibilitat emés per l'Ajuntament). S'accedeix per la carretera Onda-Ribesalbes-l'Alcora-Ribesalbes-l'Alcora (CV-91), sense que calga travessar el nucli urbà per a arribar-hi.
La capacitat anual de processament dels forns de frita és de 75.685.136 kg. El procés de fabricació de frites consisteix en la dosificació de matèries primeres (zirconi, alúmina, composts borats, feldespats, quars, carbonats, etc.) que es fonen en forns que creen una massa vítria que es refreda en aigua. El producte, s'emmagatzema com a tal en contenidors flexibles o es processa per a obtenir altres productes. Per a l'obtenció de pellets, es polvoritza un feix de barbotina i aglomerant sobre un tambor giratori els quals, al contacte amb gasos calents, produeixen l'evaporació instantània de l'aigua de manera que la partícula inicial creix amb forma esfèrica. Els esmalts s'obtenen dosificant altres matèries (colors o altres) i es presenten en sec o líquid, en aquest últim cas després d'una mòlta prèvia. La frita granulada s'obté per disgregació de la frita en un molí rotatiu, amb assecament previ d'aquesta, i addició de color si es vol frita granulada acolorida.
El processament de colors ceràmics consisteix en la mescla de matèries primeres (òxids metàl·lics), la seua molturació per via seca o humida i la calcinació en una mufla. El producte obtingut es llava i tamisa i s'asseca en un assecador continu. La capacitat anual de processament de colors és de 502.567 kg.
Els forns i assecadors funcionen amb gas natural i es disposa d'una planta de generació d'oxigen per adsorció que substitueix l'aire com a comburent.
El consum global d'aigua en la indústria és de 39.7703 l'any, que s'obtenen d'un pou propi degudament autoritzat (s'aporta resolució de concessió d'aprofitament de l'aigua del pou). L'aigua s'incorpora al procés després de passar per un sistema de descalcificació. Les aigües residuals sanitàries s'aboquen directament al clavegueram, les pluvials a llit i a xarxa de col·lectors de la zona i les aigües residuals industrials es reutilitzen en la totalitat d'aquestes, després de ser depurades en una depuradora pròpia (es disposa de les preceptives autoritzacions). Els llots generats per la depuradora s'incorporen al procés productiu.
Tramitació administrativa
L'expedient d'avaluació d'impacte ambiental es va iniciar amb data 25 de maig de 2006, en remetre l'Àrea de Qualitat Ambiental d'aquesta Conselleria el certificat d'informació pública del projecte. Aquest indica que no s'hi han rebut al·legacions i s'acompanya del certificat de l'ajuntament corresponent, en el mateix sentit. Així mateix s'aporta documentació complementària al projecte.
Amb anterioritat, s'havia rebut el projecte bàsic i l'estudi d'impacte ambiental del projecte de referència, acompanyats de diversa documentació addicional i annexos.
Afeccions legals
El projecte està afectat per la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, en estar inclòs en l'annex I, epígraf 3.3 (instal·lacions per a la fabricació de vidre inclosa la fibra de vidre, amb una capacitat de fusió superior a 20 tones per dia). La indústria sol·licita l'autorització ambiental Integrada que atorga la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge. Les competències en matèria de control integrat de la contaminació, qualitat d'aigües, seguiment i control d'aquest recurs, protecció atmosfèrica i acústica, i el seguiment, control i gestió de residus s'atribueixen a la Direcció General de Qualitat Ambiental.
Cal citar, entre altres normes:
- La producció de vidre està sotmesa al règim establit pel RD 9/2005, de 14 de gener, relatiu a sòls contaminats.
- L'activitat està catalogada com a tipus B, per ser potencialment contaminant de l'atmosfera, per la qual cosa ha de portar el control i registre de les seues emissions.
- Segons es regula en la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica i en el Decret 266/2004, de 3 de desembre, pel qual es desenvolupa aquesta, la indústria disposarà d'un llibre de control en què figuraran els informes corresponents a les auditories acústiques periòdiques.
- Com a productor de residus, ha de complir el que estableix la Llei 10/2000, de 12 de desembre, i la resta de normativa vigent en la matèria.
La parcel·la en què se situa l'activitat està inclosa en el LIC Curs alt del riu Millars, caracteritzat per certs hàbitats d'importància associats al llit del riu. L'activitat està en sòl urbà industrial, però afronta amb el llit, per la qual cosa no ha d'afectar indirectament els esmentats hàbitats.
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que escaiga obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.
Consideracions ambientals
S'ha de tenir en compte que es tracta d'una indústria existent i en funcionament, que està en procés d'adaptació a la nova normativa. A més, es troba situada en un polígon industrial. Al sud, la parcel·la afronta amb terrenys naturals que formen part del llit del riu Millars. Les edificacions pròximes són d'ús industrial, excepte les que afronten amb el pati de càrrega i descàrrega que són d'ús residencial, i el nucli urbà a poc més de 200 m.
El possible efecte ambiental de l'activitat de fabricació de frites, esmalts i colors ceràmics va associat a l'emissió a l'atmosfera de pols i gasos, transmissió de soroll i generació d'abocaments i residus sòlids.
La indústria es troba recollida en el Catàleg d'activitats potencialment contaminants de l'atmosfera, de l'annex ll del Decret 833/75, de 6 de febrer, que desenvolupa la Llei 38/1972, de protecció de l'ambient atmosfèric, com a grup B. En aquest sentit, les principals emissions són: pols associada al trasbals de matèries primeres i gasos de combustió procedents dels forns de fusió i mufles i els assecadors. Les matèries primeres s'emmagatzemen en sitges, les quals disposen de filtres de mànegues. Així mateix, hi ha instal·lats sistemes d'aspiració en les zones de trasbals i mescla de matèries primeres que condueixen els corrents aspirats al sistema de depuració de gasos mitjançant filtres de mànegues. Hi ha també hidrofiltres instal·lats en la zona de laboratori. S'ha instal·lat un sistema de generació d'oxigen mitjançant adsorció, que alimenta els forns. L'ús d'oxigen com a comburent (oxicombustió), unit a l'ús de gas natural com a combustible, redueix la càrrega contaminant dels gasos de combustió. A més, es disposa de dues plantes depuradores dels gasos de combustió dels forns de fusió. En l'estudi d'impacte ambiental s'assenyala l'efecte sinèrgic sobre la qualitat de l'aire ambient produït per l'existència de diverses indústries del sector ceràmic ubicades en la mateixa zona, encara que s'estudia la dispersió dels contaminants emesos i es conclou que no incideixen significativament sobre els nivells de concentració de contaminants.
Respecte a les aigües residuals generades:
- Les aigües pluvials s'aboquen a la xarxa d'aigües pluvials de la zona i mitjançant col·lector, al riu Millars.
- Les aigües sanitàries s'aboquen a la xarxa de clavegueram municipal.
- Les aigües industrials (neteja de bombos, secció de laboratoris, secció de colors) es depuren en una depuradora pròpia i es reutilitzen íntegrament per a neteja i refredament de la frita (abocament zero d'aigües industrials). En el cas dels abocaments de la secció de colors, se sotmeten prèviament a un pretractament d'oxidació. El procés de depuració consisteix en el control del pH amb sosa càustica, emulsionat mitjançant policlorur d'alumini, precipitació mitjançant polielectròlit i eliminació de bacteris amb hipoclorit sòdic.
Tant els dipòsits d'aigües residuals com el vas de la depuradora són impermeables. Els llots generats pel procés de depuració es reutilitzen com a matèria primera.
Com a focus de soroll i vibracions, se citen els motors i turbines i l'eixida de gasos de la planta d'oxigen. S'estima matemàticament en l'estudi d'impacte ambiental que l'aïllament proporcionat pels tancaments i la distància als receptors més pròxims permet complir amb els límits establits. S'aporta un mesurament dels nivells sonors en l'entorn de la parcel·la (auditoria), la qual conclou que es compleixen els nivells sonors límit establits per a ús industrial. No obstant això, atés que s'indica que el parc de càrrega i descàrrega afronta amb edificacions residencials, haurà de comprovar-se el compliment dels límits establits per a aquest ús.
L'activitat exercida genera residus perillosos i no perillosos, que són recollits i agrupats en recipients, contenidors o bidons en l'interior de la nau segons les característiques i tipologia d'aquests. Els residus perillosos s'emmagatzemen i gestionen en les degudes condicions de separació, envasament i etiquetatge. Periòdicament, són retirats per gestors autoritzats (s'aporten els corresponents documents d'acceptació). Per a reduir el nombre de residus d'envasos, s'ha subscrit un conveni per a implantar un sistema de depòsit, devolució i retorn d'envasos.
Pel que fa a la possible contaminació del sòl, no es considera que aquesta puga donar-se pel fet que tot el solar (excepte els jardins) està pavimentat, les matèries primeres s'emmagatzemen en l'interior de la nau, els residus s'emmagatzemen en envasos i a cobert i els sistemes de recollida i emmagatzemament d'abocaments líquids (bassa de recollida d'aigües residuals i canaletes) són impermeables i estanques. La indústria està en una zona amb vulnerabilitat mitjana i accessibilitat mitjana d'aqüífers, d'acord amb la Cartografia temàtica de la Conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana.
Com a programa de vigilància ambiental s'hi estableixen accions periòdiques com:
- Inspeccions visuals dels residus diàriament.
- Neteja de possibles vessaments i en general, dels locals, diàriament.
- Inspecció setmanal dels filtres de mànegues, les xemeneies, la depuradora i la bassa d'acumulació de llots industrials i control quantitatiu dels residus.
- Analítica mensual de detecció de legionel·la i control de consum i neteja semestral del circuit d'aigua calenta.
- Revisió, manteniment i neteja mensual de la maquinària.
- Verificar mensualment l'eficàcia dels dispositius de seguretat.
- Cada any i mig, mesurament de sorolls en el perímetre de la fàbrica i autocontrol de les emissions.
- Cada tres anys, mesurament de tots els focus potencialment contaminants.
Consideracions jurídiques
El projecte examinat constitueix un dels supòsits en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, i concordants del reglament d'aquesta. Tal com estableix l'epígraf j. del grup 4 de l'annex 1 de la Llei 6/2001, de 8 de maig, de modificació del Reial decret legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental, les instal·lacions per a la fabricació de vidre amb una capacitat de fusió superior a 20 tones per dia es troben sotmeses al tràmit d'avaluació d'impacte ambiental.
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
L'article cinqué de la Llei 2/1989, de 3 de març, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
L'article 8.3 c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:
Declaració d'impacte ambiental
Primer
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte bàsic d'autorització ambiental integrada d'una indústria per a la fabricació de frites, esmalts i colors ceràmics, promogut per Colorificio Cerámico Bonet SA situada a l'avinguda d'Onda s/n, del terme municipal de Ribesalbes (Castelló), en els termes que estableixen el projecte, l'estudi d'impacte ambiental i la resta de documentació que consta en l'expedient.
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'hi estableixen les següents:
1. Les accions incloses en el programa de vigilància ambiental hauran de documentar-se, a l'efecte d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de l'eficàcia d'aquestes.
2. Ha de comprovar-se el compliment dels nivells sonors transmesos a la zona residencial limítrof, tant en horari diürn com a nocturn, en aplicació de la legislació vigent en la matèria i si no n'hi ha, adoptar les mesures correctores necessàries.
3. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a l'òrgan competent en avaluació d'impacte ambiental que establirà, si escau, l'aplicació de noves mesures correctores.
4. D'acord amb l'article 4 del LYC 5888/1986, de 28 de juny, modificat per la Llei 9/2006, de 28 d'abril, el promotor haurà de comunicar a l'òrgan ambiental (per escrit), amb la suficient antelació, la data de començament de l'execució del projecte.
Segon
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
Tercer
Publicar en el Diari Oficial de Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
València, 1 de febrer de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo
Declaració d'impacte ambiental
Expedient: 224/06-AIA
Títol: Obertura de pista forestal a la partida Puntal Gros
Promotor: Ajuntament de l'Alcúdia de Veo
Autoritat substantiva: Serveis Territorials de Medi Ambient de Castelló
Localització: L'Alcúdia de Veo (Castelló)
Descripció del projecte
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
El projecte consistirà en l'obertura d'una nova pista en terreny forestal de 290 metres de longitud que servirà per a unir dues pistes ja existents, la del coll de la Nevera i la del Puntal Gordo. El traçat de la pista discorrerà per una antiga senda presentant l'ampliació proposada un escàs desnivell.
Les obres consistiran en:
- Neteja del terreny i poda d'arbres i arbustos.
- Obertura de la caixa de la pista amb desmunt i terraplé mitjançant maquinària retroexcavadora giratòria.
- Reg i compactació a humitat òptima del plànol de fundació.
- Aportació de llastos amb anivellació, refinament i compactació del ferm.
- Canalització de les aigües fins a les cunetes.
Tramitació administrativa
1. Informació pública. Remissió de l'expedient.
L'expedient va ser remés des dels Serveis Territorials de Medi Ambient de Castelló i va tenir entrada en el Registre de la Conselleria de Territori i Habitatge el dia 13 de juny de 2006.
La informació pública es va realitzar mitjançant un anunci en el Butlletí Oficial de la Província de Castelló del dia 28 de novembre de 2006 i en el tauler d'anuncis de l'Ajuntament de l'Alcúdia de Veo. Segons certificat emés per l'Ajuntament de l'Alcúdia de Veo durant el període d'informació pública no s'hi van rebre al·legacions.
Informes sectorials
L'expedient recull:
- Informe del Servei Territorial de Medi Ambient de Castelló:
- Informe de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial: de l'esmentat informe es destaca:
«La pista forestal sobre la qual se sol·licita informe es troba situada al terme municipal de l'Alcúdia de Veo, al Parc Natural de la Serra d'Espadà, dins de la zonificació corresponent a àrees de protecció ecològica 2 (PE2), segons el Pla rector d'ús i gestió del parc natural (en endavant PRUG)...» .
L'esmentat informe conclou: «...Es considera l'obertura de pista forestal..., compatible amb el que estableix el PRUG de la Serra d'Espadà», i s'imposen determinades restriccions que s'incorporaran a aquesta declaració d'impacte.
Afeccions legals
- Qualificació del terreny: sòl rústic sense protecció específica
- Segons el Pla general d'ordenació forestal de la Comunitat Valenciana, els terrenys objectes del projecte estan considerats com a sòl forestal, i no afecta l'actuació forest d'utilitat pública.
- D'acord amb l'informe emés per la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial, la pista forestal de troba ubicada al Parc Natural de la Serra d'Espadà, dins de la zonificació corresponent a Àrees de Protecció Ecològica, segons el Pla rector d'ús i gestió del parc natural aprovat segons Decret 59/2005, d'11 de març, del Consell de la Generalitat.
- D'acord amb l'informe dels Serveis Territorials de Medi Ambient de Castelló, el traçat de la pista no afecta camins ramaders classificats al terme municipal de l'Alcúdia de Veo.
- Consultada la llista de jaciments arqueològics de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, cap d'aquests sembla afectar l'actuació proposada.
Consideracions ambientals
Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat. Identificació i valoració d'impactes.
La pista projectada es construirà aprofitant el traçat d'un antic camí en què el matoll, juntament amb peus dispersos de pi blanc i surera, és la vegetació predominant, i en la qual també s'hi poden trobar peus d'ametlers i oliveres abandonats. Aquesta zona -segons l'estudi d'impacte ambiental- posseeix unes característiques òptimes pel que fa a orientació, humitat i sòl perquè la vegetació es recupere per si mateixa en efectuar l'obertura.
L'estudi d'impacte ambiental descriu els impactes més significatius en funció dels factors del medi afectats i de la fase del projecte. Aquests són:
En la fase de funcionament:
- Geomorfologia i relleu: a causa del canvi que comportarà el traçat de la pista sobre la geomorfologia i el relleu, l'impacte es considera moderat.
- Capacitat agronòmica del sòl: a causa del permanent canvi en l'ús del sòl, l'impacte es considera sever.
- Paisatge: la pista no serà apreciable des dels punts més transitats del municipi motiu pel qual l'impacte es considera moderat.
- Xarxa de comunicacions: impacte compatible a causa de la millora que es produirà en les comunicacions.
- Prevenció i extinció d'incendis forestals: impacte de signe positiu i qualificació general de compatible ja que l'obertura de la pista millorarà la xarxa de comunicacions per al trànsit dels mitjans de prevenció i extinció d'incendis.
En la fase d'execució:
- Comunitats vegetals: l'eliminació total de la vegetació en l'amplària de la pista produirà un impacte negatiu; la poda d'arbres, en considerar-se com a acció preventiva davant d'incendis forestals s'estima com un impacte de signe positiu. L'impacte global sobre les comunitats vegetals s'estima com a compatible.
- Geomorfologia i relleu: l'obertura de la caixa origina un important efecte negatiu però ja que aquest serà puntual, l'impacte es qualifica com a moderat.
- Hidrologia superficial: es considera que la construcció de la pista produirà una millora en el drenatge del terreny disminuint el risc d'erosió, per la qual cosa l'impacte es considera compatible.
Consideracions sobre la proposta de mesures protectores, correctores i programa de vigilància ambiental
Les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental són:
- Aprofitar la topografia del terreny per a disminuir l'impacte sobre la geomorfologia i el relleu.
- Es minimitzarà el nivell de soroll i de les emissions de la maquinària mitjançant l'estricte compliment de la legislació vigent.
- En cas necessari, regs periòdics del terreny.
- Respecte dels períodes de nidificació i cria de la fauna present a la zona.
Pel que fa al programa de vigilància ambiental es proposa la vigilància en la fase d'execució de les obres a fi d'assegurar el compliment de les recomanacions proposades, les desviacions que pogueren realitzar-se respecte a les previsions esperades i la identificació de noves accions que puguen ocasionar un impacte negatiu.
Es considera que el programa de vigilància ambiental ha de recollir les desviacions que puguen produir-se en la fase de vida del projecte, moment en què solen aparéixer, en els camins i pistes forestals, nous impactes ambientals no previstos en la fase d'execució.
A més, el projecte haurà de respectar els condicionants emesos en els informes sectorials emesos i que s'incorporaran a aquesta declaració d'impacte, per a minimitzar al màxim les possibles afeccions ambientals de la pista.
Consideracions jurídiques
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta. annex I, apartat 1 i del Decret 162/1990, modificat pel Decret 32/2006, del Consell de la Generalitat.
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificat pel Decret 32/2006, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
3. L'article 8.3 c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
Per tot l'anterior formule la següent:
Declaració d'impacte ambiental
Primer
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:
1. L'inici i el final de les obres haurà de notificar-se al director conservador del parc natural, com també qualsevol succés de rellevància que puga influir en la conservació del parc.
2. L'execució de les obres s'haurà de dur a terme fora del període comprés entre els mesos de març a juliol per a evitar afecció a la fauna.
3. Si en el transcurs de les obres hi apareixen restes o indicis de restes de béns compresos en l'àmbit d'aplicació de la Llei 4/1998, del patrimoni cultural valencià, el promotor i el tècnic director de les obres hauran de suspendre immediatament els treballs i comunicar la troballa en els termes de l'article 65 de l'esmentada llei.
4. L'augment de l'amplària de l'actual caixa existent s'haurà d'efectuar preferentment mitjançant terraplenament del costat est, i es desaconsella el desmunt del talús oest per a l'obtenció del material del terraplé i aquest haurà d'obtenir-se del material de rebaix de la plataforma actual o d'altres trams de la pista.
5. Entre els trams pk 220 i 270 es traçarà la pista aprofitant el bancal inferior a fi d'evitar zones d'aflorament rocós disminuint el volum de terres que s'han de remoure.
6. S'hauran d'adequar els talussos amb pendent 2H:1V; els exemplars arboris madurs que es troben en la caixa de la pista s'hauran d'utilitzar en la restauració d'aquests havent la resta de superfície de revegetar-se amb espècies pròpies del terreny. S'hauran de donar regs periòdics per a assegurar la consolidació de la vegetació.
7. S'hauran de rehabilitar els passos d'aigua que siguen necessaris a fi d'evitar l'erosió de la pista.
8. L'ús de la pista haurà de ser exclusivament per a prevenció, extinció d'incendis i conservació del parc havent de tancar-se aquesta amb cadenes a fi d'evitar usos indiscriminats d'aquesta.
9. El pla de vigilància ambiental haurà d'incloure la vigilància periòdica de la pista a fi de corregir-hi signes d'erosió.
Segon
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
Tercer
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, modificat pel Decret 32/2006, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
València, 15 de febrer de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.