Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 4113, del 24-10-2001 (2001/9689)

RESOLUCIÓ de 17 de setembre de 2001, de la directora general de Planificació i Gestió del Medi de la Conselleria de Medi Ambient, per què s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. (Expedients números 330/2454-YRM, 618/3563-NBZ, 374/1797-RNW, 560/5377-HJJ i 581/5963-DHJ).
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   4113

Data del DOGV
:   24-10-2001

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2001/9689


Data del document
:   17-09-2001

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Benicarló
    * Vilallonga
    * Godelleta
    * Castelló de la Plana
    * Rossell
    * vigilància del medi ambient
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 17 de setembre de 2001, de la directora general de Planificació i Gestió del Medi de la Conselleria de Medi Ambient, per què s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. (Expedients números 330/5513-NCI, 618/4073-NOS, 374/3090-TUY, 560/5318-UOI i 581/2487-RGB). [2001/A9689]
  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1.302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental, i del Reial Decret 1.131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, estableixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental.
  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, estableixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar aquestes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En virtut d'això, resolc:
  
Article únic
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent als expedients 330/7561-GAJ, 618/7594-BNS, 374/8130-NDG, 560/6370-LEM i 581/9445-ZCP, que segons el reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.
  
València, 17 de setembre de 2001.- La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Paloma Gómez Ossorio.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Vist l'expedient 330/5981-UOB, referent al projecte d'explotació de la pedrera d'argila anomenada la Plantada, al terme municipal de Villalonga (la Safor), promoguda per Cerámicas Hijos de F. Moratal, SA.
  
Vist que en data 21 de gener de 1998 es va formular una declaració d'impacte ambiental d'aquest mateix expedient, per la qual s'estimava no acceptable l'esmentat projecte pel fet de no resultar compatible el seu emplaçament amb la protecció legal de què gaudia el sòl no urbanitzable de protecció agrícola afectat, mitjançant el planejament urbanístic aleshores vigent al terme municipal de Villalonga.
  
Vist que en data 30 de setembre de 1999, el director territorial de Medi Ambient trasllada un escrit presentat pel promotor, exposant que el planejament urbanístic de Villalonga va ser modificat en el sentit de permetre la compatibilitat de la implantació de la pedrera en qüestió, per la qual cosa sol·licita una nova declaració d'impacte ambiental. A l'efecte, adjunta còpia d'un certificat del secretari de l'Ajuntament fent constar que les parcel·les 41 i 45 del polígon 8 i la parcel·la 26 de polígon 9, de la partida la Plantada es troben classificades en les normes subsidiàries de planejament urbanístic aprovades per la Comissió Territorial d'Urbanisme en data 11 de març de 1999 com a sòl no urbanitzable comú.
  
Vist que, temps desprès d'haver-se formulat l'anterior declaració d'impacte ambiental de la pedrera la Plantada, l'Ajuntament de Villalonga va iniciar la tramitació d'un projecte d'homologació modificativa de les normes subsidiàries del municipi, dins el qual es proposava, entre altres objectius, la desprotecció d'una part del sòl de protecció agrícola, passant-lo a sòl no urbanitzable comú, per tal de poder permetre la legalització d'activitats extractives que, en part, ja existien. En data 14 de gener de 1999 es va dictar una declaració d'impacte ambiental favorable a l'esmentada homologació de les normes subsidiàries de Villalonga (expedient 616/7507-KTB). El projecte va ser així aprovat, provisionalment, pel Ple de l'Ajuntament en data 25 de febrer de 1999, i definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme, en data d'11 de març de 1999.
  
Vist que dins la tramitació de l'expedient consten informes favorables referents a la no-afecció de la pedrera al patrimoni històric i artístic, com tampoc a vies ramaderes classificades. Així mateix consta que l'estudi d'impacte ambiental havia estat sotmés al tràmit d'informació pública amb el resultat de no haver-se presentat cap al·legació.
  
Atés que l'estudi d'impacte ambiental tramitat aporta encara elements de judici suficients per poder formular una nova resolució, sense necessitat d'introduir canvis ni modificacions d'especial rellevància.
  
Atés que en l'expedient han estat observats els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en la resta de disposicions que hi són d'aplicació.
  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat pel Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribueix a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació, i en particular de la preceptiva llicència d'activitat municipal, l'explotació de la pedrera d'argila la Plantada, al terme municipal de Villalonga, sempre que l'activitat es desenvolupe de conformitat amb el compliment de les mesures proposades en l'estudi d'impacte ambiental i les modificacions introduïdes per les condicions següents:
  
En el seu estat final i restaurat, la plaça de pedrera (cota més baixa de l'explotació) no podrà quedar més baixa que la mínima cota dels terrenys circumdants i, en tot cas, s'haurà de preveure que l'escolament pluvial puga desguassar per gravetat cap als sobreeixidors naturals actuals. Si el volum de material estèril i la capa de terra vegetal no foren suficients per garantir aquesta condició, s'haurà de limitar, conseqüentment, el límit inferior de l'extracció minera.
  
Els perfils finals de restauració hauran d'estar formats per bancs que no superen en cap cas els 2 metres d'alçària ni els 30 graus de pendent, i hauran de ser revegetats amb una sembra d'espècies herbàcies i la plantació d'altres arbustives concordants amb la vegetació natural de la zona, amb una densitat alta i suficient per desenvolupar una coberta vegetal continua. No obstant això, tenint en compte l'entorn agrícola, es podrà optar per l'alternativa de crear ribàs de maçoneria o semblants, però amb la mateixa limitació de 2 metres.
  
El pressupost de restauració haurà de ser revisat per tal d'incloure-hi i actualitzar els costos de totes les accions necessàries per a obtindre l'estat de la restauració final prevista en la present resolució, amb independència que part de la seua execució puga ser o no compaginada i assumida pel promotor formant part de les labors extractives.
  
Se li recorda al promotor la prohibició de realitzar en la zona qualsevol tipus d'abocament no autoritzat i, particularment, dels produïts pels canvis d'oli, combustible i manteniment de la maquinària, que hauran de ser gestionats per taller o gestor de residus degudament autoritzat, d'acord amb allò que preveu la Llei 10/1998, de Residus, i el Reial Decret 833/1988, relatiu a la gestió de residus tòxics i perillosos.
  
Si durant el procés d'explotació de la pedrera, es trobaren restes paleontològiques, arqueològiques o etnològiques, el titular haurà de comunicar-ho a la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, de manera immediata, adoptant les mesures pertinents en ordre a la seua protecció i conservació, i de conformitat amb allò que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià.
  
El promotor queda obligat a executar i completar totes les tasques de restauració de la pedrera en el termini màxim d'un any després d'haver finalitzat l'extracció (aquesta amb una durada prevista en sols 10 mesos), amb l'advertència que l'incompliment d'aquesta condició podrà donar lloc a les mesures sancionadores i de caràcter coercitiu que preveu la llei.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte de tràmit definitiu en via administrativa, no es podrà interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè es puguen utilitzar tots els mitjans que s'estimen oportuns per defensar el seu dret i els seus interessos.
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, en compliment de l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 29 d'octubre de 1999.- La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Amparo Monrós Chancosa.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Vist l'expedient 618/7086-EWL referent al projecte de l'explotació de la pedrera d'arenes anomenades Cañada Farandola, en el terme municipal de Godelleta (La Hoya de Buñol), el promotor de la qual és l'empresa Arenas Marton, SL.
  
Resultant que en data 25 de novembre de 1993 es va dictar una declaració d'impacte ambiental (expedient 158/1065-QAO; publicada en el DOGV núm. 2.503, de data 09.05.1995) de la pedrera d'arenes Farandola, amb caràcter favorable encara que condicionada al fet que no fóra afectat per les labors mineres el sòl no urbanitzable de protecció forestal existent en la part alta del perímetre projectat per a l'explotació. A tal fi es va prevore que aleshores promotor (Sr. Miguel Martínez Jordán) aportaria a l'Ajuntament de Godelleta la documentació i detall de les parcel·les afectades pel projecte, a fi que aquest poguera delimitar la dita afecció. A més, es requeria al promotor la realització de les oportunes modificacions al projecte per a complir la citada condició i la limitació dels talusos superiors a un màxim de 40 graus d'inclinació, havent de presentar aquestes modificacions davant del Servei Territorial d'Indústria i Energia.
  
Resultant que en data 21 de gener de 1997 es va rebre un escrit de l'Ajuntament de Godelleta en el qual comunicava que la paralització d'aquest expedient es devia a la falta d'informe municipal relatiu a la nova ubicació de l'activitat i que, una vegada rectificat el projecte per l'interessat, havia sigut emés un informe urbanístic favorable, adjuntant-ne una còpia. El dit informe dóna compte d'haver aportat el promotor la nova documentació que precisa i modifica la situació anterior, justificant que la situació actual de la pedrera d'arena se circumscriu totalment en sòl no urbanitzable pròpiament dit, és a dir, sense cap tipus de protecció.
  
Resultant que en data 12 de maig de 1999 es rep, des de la Comissió Provincial de Qualificació d'activitats i impacte ambiental, una còpia de l'expedient municipal de sol·licitud de la llicència d'activitat realitzada per Arenas Marton, SL, en el qual es dóna compte de l'edicte d'informació pública, publicat en el Butlletí Oficial de la Província de València número 268, de data 11 de novembre de 1998, així com els informes favorables dels tècnics municipals i el certificat de l'exposició pública, en la qual no es van produir reclamacions.
  
Resultant que en data 18 de juny de 1998, el Servei Territorial d'Indústria i Energia remet un nou estudi d'impacte ambiental i pla de restauració de la pedrera (recurs de la secció A de la Llei de Mines) el del qual titular és ara Arenas Marton, SL, i que, si bé, el contingut de l'estudi és bàsicament igual al que es va tramitar anteriorment, concreta i adapta la seua ubicació en un lloc diferent. Igualment comunica que la informació pública de la sol·licitud es portarà a terme pel dit Servei Territorial.
  
Resultant que el nou estudi d'impacte ambiental ha sigut també sotmés al tràmit d'informació pública pel Servei Territorial indústria i Energia, per mitjà d'un anunci publicat en el Butlletí Oficial de la Província de València número 125, de data 28 de maig de 1999, sense que s'hi presentaren al·legacions, segons consta en el corresponent certificat del director Territorial, rebut en data 14 de juliol de 1999.
  
Considerant que el projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament.
  
Considerant que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que li són d'aplicació.
  
Considerant que l'article quint de la Llei 2/1989 atribuïx la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què se aplique aquesta llei.
  
Considerant que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat per mitjà del Decret 36/1997, de 26 de febrer, del Consell de la Generalitat Valenciana, atribuïx a la Direcció General de Desenrotllament Sostenible la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental.
  
Per tot això, en ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental.
  
Primer
  
Estimar acceptable, als sols efectes mediambientals i sense perjuí de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen d'aplicació, i en particular de la llicència d'activitat, l'explotació d'arenes anomenades Cañada Farandola, en el terme municipal de Godelleta, sempre que es desenrotlle de conformitat amb el compliment de les mesures proposades en l'estudi d'impacte ambiental i les modificacions introduïdes per les condicions següents:
  
1. Hi ha una gran falta de concordança entre l'estat final de l'explotació reflectit en els diferents plans que inclou l'estudi d'impacte ambiental. Així, el Pla Planta General de la Restauració reflectix successives bermes d'entre 7 i 18 metres d'amplària situades cada 10 metres d'altura (cotes 370, 360, 350 i 340 m), amb talusos intermedis molt acusats (entre 59° i 78° respecte a l'horitzontal). En canvi, els diferents perfils de restauració (tots ells exemplificats en el perfil CC) reflectixen tres bancs de 20, 12 i 11 metres d'altura (respectivament, des de cota més alta a més baixa) amb pendents de 90° (el més alt) i 52° (els altres dos). Per a major confusió, els plans anomenats Perfil Tipus Resultant de la Restauració i Detall dels Talusos d'Excavació i Restauració reproduïxen un model idealitzat format per successius talusos mixtos, d'excavació més farcit, de tan sols 30 graus d'inclinació màxima cada un d'ells. En conseqüència, tots els plans i perfils hauran de ser totalment rectificats per a adaptar-los a les següents limitacions (estat final):
  
Altura màxima de talús: 5 metres.
  
Pendent de talús: 35 graus com a màxim, respecte a l'horitzontal.
  
Amplària final de bermes: 5 metres.
  
Estes limitacions seran aplicables des del límit superior de l'explotació, per la qual cosa queda expressament prohibit crear talusos de major pendent o altura que la indicada en aquest sector perimetral, sense perjuí que haja de ser, a més, respectada una franja de seguretat respecte a les altres parcel·les i pertinences alienes al projecte.
  
2. Els treballs de restauració hauran de ser escomesos per mitjà de fases simultànies a les de l'avanç de l'explotació, de manera que es procedisca a restaurar progressivament l'espai afectat tan prompte com l'esgotament dels bancs ho permeta. En aquest sentit, els successius plans de labors a presentar anualment davant del Servei Territorial d'Indústria i Energia hauran de plantejar-se donant prioritat a l'explotació i esgotament d'aquells fronts o bancs que afavorisquen el compliment d'aquesta condició, és a dir, els situats a majors cotes.
  
3. Cap als límits laterals de l'explotació, els talusos de bancs i les bermes del perfil de restauració hauran d'adaptar-se progressivament i suaument a la topografia del terreny natural circumdant, sense ocasionar contrastos ni formes excessivament geomètriques i sense superar els angles de pendent màxima establits per als dits bancs.
  
4. Tant els talusos com les bermes del perfil final hauran de ser revegetats per mitjà de la sembra d'herbàcies prevista i, a més, la plantació d'exemplars de les espècies arbustives seleccionades, amb una densitat del menys 2.500 plançons per hectàrea. Hauran de prevore's totes les cures, reposicions i regs necessaris fins a aconseguir-se l'adequat desenrotllament vegetatiu de les espècies implantades.
  
5. El pressupost de restauració haurà de ser revisat i ampliat per a incloure totes aquelles accions que són necessàries per a obtindre l'estat de la restauració final previst en la present resolució, amb independència que part de la seua execució puga ser o no compaginada i assumida pel promotor com a part o durant l'execució de labors extractives (per exemple, la construcció de les cunetes de vessament, o la possible aportació de «pedra i suport vegetal» al peu dels bancs d'explotació per a aconseguir els pendents finals exigides).
  
6. Es recorda al promotor la prohibició de realitzar en la zona qualsevol tipus d'abocament no autoritzat i, en particular, dels produïts pels canvis d'oli, combustible i manteniment de la maquinària, que hauran de ser gestionats per taller o gestor de residus degudament autoritzat, d'acord amb el que preveu la Llei 10/1998, de Residus, i el Reial Decret 833/1988, relatiu a la gestió de residus tòxics i perillosos.
  
7. Si durant el procés d'explotació de la pedrera, es trobaren restes paleontològiques, arqueològics o etnogràfics, el titular haurà de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura, de manera immediata, adoptant les mesures pertinents en orde a la seua protecció i conservació, i de conformitat amb el que preveu els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià.
  
8. La possible aparició de coves o avencs durant l'avanç de l'explotació també haurà de ser comunicada immediatament a aquesta Direcció General, a fi que puguen ser inspeccionades, donada la seua condició d'espais naturals protegits per mitjà de l'article 16 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana.
  
9. El promotor queda obligat a presentar davant del Servei Territorial d'Indústria i Energia, abans del 31 de gener de cada any, un informe anual, en dos exemplars, on s'arrepleguen el balanç i l'estat actual de l'activitat, respecte als volums extrets i aprofitats, als farciments efectuats i a l'aplicació de les mesures protectores i correctores previstes en el pla de restauració-estudi d'impacte ambiental i en la present declaració d'impacte ambiental, així com qualsevol possible incidència sorgida en el desenrotllament d'estes. El dit Servei remetrà una de les còpies a aquesta Direcció General.
  
Segon
  
Notificar als interessats que contra la present resolució, que no posa fi a la via administrativa, es podrà presentar un recurs d'alçada davant del conseller de Medi Ambient en el termini d'un mes des de l'endemà al de la recepció de la present notificació, d'acord amb el que disposa els articles 114 i 115 de la Llei 4/1999, de 13 de gener, de modificació de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú.
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 del citat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 2 de novembre de 1999.- La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Amparo Monrós Chancosa.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Vist l'expedient 374/3325-LZH referent al projecte de Pla General de Cinctorres, promogut pel propi Ajuntament.
  
Resultant que el 27 de juliol de 1998 l'Ajuntament va remetre la documentació relativa al Pla General sol·licitant un informe d'acord amb l'article 38.1 de la Llei Reguladora de l'Activitat Urbanística i una fotocòpia del certificat d'informació pública expedit pel secretari de l'Ajuntament, segons el qual la informació pública va ser portada a terme per mitjà de publicació de l'anunci en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana número 3.228 de 23 d'abril de 1998, en el Butlletí Oficial de la Província de Castelló número 39 de 31 de març de 1998 i en el diari Mediterráneo de 24 de març de 1998, no presentant-se al·legacions en el període establit.
  
No obstant l'anterior, s'adjunta una fotocòpia d'un escrit presentat pel senyor Ferran Guardiola Noguera el 5 de setembre de 1997 en el període d'exposició al públic del Pla General Municipal d'Ordenació Urbana (delimitació del sòl urbà) i aporta una sèrie d'edificis, ruïnes així com elements arqueològics i etnològics existents en el terme municipal. S'apunta a més:
  
- L'impacte paisatgístic derivat de la ubicació de les àrees per al tractament de residus i la incompatibilitat amb l'àrea de recreació de la Verge.
  
- Solucions alternatives per al condicionament dels vials del nucli urbà respectuoses amb la història, l'urbanisme i l'estètica.
  
Resultant que el 14 de desembre es va remetre el següent informe com a contestació a la consulta sense perjuí d'altres aspectes o suggerències que pogueren derivar-se de la consulta a altres organismes:
  
1. La qualificació dels terrenys s'estima d'acord amb les característiques ambientals del terme municipal, exceptuant la qualificació de sòl no urbanitzable de protecció paisatgística i forestal, de la qual s'han exclòs alguns terrenys valorats com d'alt interés per a la conservació en el Mapa Geocientífic de la Província de Castelló, editat per la Conselleria de Medi Ambient i a què s'al·ludix en l'estudi d'impacte ambiental.
  
La delimitació del sòl no urbanitzable de protecció es deriva de la incorrecta divisió del terme en unitats ambientals homogènies. S'adjunta un pla que indica les àrees que hauran de ser objecte d'exclusió del règim d'especial protecció, atenent al que establix l'article 1.2 de la Llei 4/1992, del Sòl No Urbanitzable de justificació detallada.
  
2. La regulació del sòl no urbanitzable de protecció paisatgística i forestal (article 83) es considera insuficient, ja que únicament s'establixen prohibicions per a edificacions.
  
3. L'adequació dels terrenys compresos en sòl no urbanitzable de protecció a fonts per a l'ús recreatiu (art. 87 de les normes urbanístiques), quan aquests siguen forestals serà compatible amb la protecció dels mateixos, restringint aquelles accions que impliquen eliminació de vegetació.
  
Resultant que simultàniament es va cursar una consulta a la Direcció Territorial de Medi Ambient de Castelló, i que es va rebre l'informe que a continuació es transcriu:
  
1r Respecte als sistemes de tractament dels residus sòlids
  
En el planejament es contempla la reserva de sòl per a un abocador de RSU i inerts, classificant-lo com a sistema general d'infraestructures. No obstant això, l'anterior es considera necessari que en la memòria es faça referència a la superfície classificada i que es definisca com a sistema de tractament de RSU.
  
Esta reserva de sòl s'ubica sobre un substrat d'argiles, margues i arenoses del Bedouliense inferior (Capes Rojas de Morella) amb una permeabilitat estimativament baixa, per la qual cosa resulta un substrat apte pota lloa implantació d'aquests sistemes de tractament.
  
Encara que actualment els residus domiciliaris de Cinctorres són gestionats en l'abocador mancomunat de Vilafranca, es considera necessari mantindre la reserva de sòl per a la construcció d'un abocador municipal de residus inerts, d'acord amb el que preveu el Pla Integral de Residus de la Comunitat Valenciana.
  
2n Respecte als sistemes de depuració d'aigües residuals
  
Es garantiran per mitjà dels sistemes que el planejament considere més adequats el tractament de totes les aigües residuals generades en el municipi de Cinctorres i s'evitarà l'abocament sense tractament als barrancs i pous secs,
  
És necessari fer constar que segons les dades que obren en aquest Servei Territorial Cinctorres compta amb una EDAR de llits de torba, des de 1994, que dóna servei a la totalitat del nucli urbà, el funcionament de la depuradora no és massa bo quant als rendiments de depuració de les aigües residuals, l'abocament es realitza al barranc de la Vila, tributari del riu Calders.
  
En el planejament s'ha fet una reserva de sòl dotacional per a l'EDAR, però es recomana reflectir en la memòria la superfície afectada.
  
3r Respecte a l'abastiment d'aigua potable al nucli urbà i les fonts públiques.
  
L'abastiment d'aigua potable a la població de Cinctorres s'efectua a partir de dos pous denominats Plans 1 i 2.
  
Es tracta de pous intubats de 1.218 metres i 150 metres de profunditat respectivament. El nivell estàtic se situa entorn dels 90 metres i els cabals d'extracció estan prop dels 120 l/min. Encara que només s'ha utilitzat de forma alternativa, hauria de tindre's en compte el pou Maset, que té una profunditat de 60 metres. Quant a les font públiques connectades a la xàrcia d'abastiment, cal destacar el brollador del Bassis, situat a uns 5 quilòmetres del nucli urbà. Tots els elements de la xàrcia d'abastiment estan reflectits en el Pla General, exceptuant el brollador de Bassis.
  
A fi d'evitar o disminuir el risc de contaminació de les aigües subterrànies, tal com regula l'article 53.4. de la Llei 29/1985, de 2 d'agost, d'Aigües, i l'article 73 del Reglament de Domini Públic Hidràulic (RD 849/1986, d'11 d'abril), s'hauran d'establir perímetres de protecció de les citades captacions de la xàrcia d'abastiment. En compliment d'aquestes normatives l'Ajuntament haurà de sol·licitar a l'organisme de conca l'establiment d'aquests perímetres, recomanant-se, mentrestant, en el Pla General, l'establiment d'un radi de 100 metres de radi en què no podrà instal·lar-se cap activitat de les incloses en l'article 173.6 del Reial Decret 849/1986.
  
Els punts citats anteriorment, pous de Plans 1 i 2 i Maset, estan grafiats en els plans de classificació de sòl com a àrea de protecció de brollador, sent més adequat classificar-los com a xàrcia primària o estructural de dotacions públiques o com a sòl no urbanitzable del protecció del domini públic hidràulic; en aquest cas haurien d'incloure's les fonts de la resta del terme municipal.
  
Els perímetres de protecció grafiats tenen un radi de 50 metres, mentres que la memòria del planejament parla d'un radi de 100 metres, i per això serà necessari corregir els plans ampliant fins a 100 metres el radi A més la normativa urbanística (article 87) establix unes normes particulars per al sòl no urbanitzable de protecció a fonts, fent referència a altres fonts del terme municipal no connectades a la xàrcia d'abastiment, però que no estan reflectides en els plans, la qual cosa crea una indefinició sobre l'aplicació territorial d'aquesta normativa.
  
D'altra banda, la creació de zones d'aparcament i altres construccions en aquests llocs que establix la normativa urbanística en l'article 87 no es considera adequada per a salvaguardar les seues característiques naturals. Així, doncs, serà necessari eliminar o modificar aquest article de la normativa de planejament.
  
4t Respecte al sòl no urbanitzable de protecció del domini públic hidràulic
  
En aquesta classificació denominada sòl no urbanitzable de protecció de llits i barrancs s'ha inclòs la major part dels llits dels rius i barrancs del terme municipal. No obstant això, s'observen algunes incorreccions que serà necessari modificar. Falta reflectir un tributari del barranc d'Agulló. Hi ha grafiat un barranc inexistent com a tributari del riu Calders, a l'oest del nucli urbà i en el límit del terme. S'adjunten plans a escala 1:10.000 de les citades modificacions.
  
En les normes urbanístiques (article 84) s'especifica correctament la normativa aplicable en aquest tipus de sòl, és a dir la Llei d'Aigües (llei 29/1985) i el Reglament del Domini Públic Hidràulic (RD 849/1986). Els usos i activitats permesos en aquest sòl seran regulats en la citada legislació. El que es considera adequat ambientalment.
  
5é Respecte al sòl no urbanitzable de protecció forestal
  
El planejament inclou en el sòl no urbanitzable de protecció forestal una part dels relleus de materials cretacis carbonatats del terme municipal. Aquests terrenys estan ocupats per:
  
- Masses forestals arborades (carrascars, pinars, sabinares i rouredes)
  
- Vegetació amb representació florística d'alt valor ecològic.
  
- Àrees de vegetació constituïda per matoll/coscollar.
  
- Zones de cultiu abandonat invadit per vegetació natural que conforma una unitat ambiental amb les àrees anteriors.
  
- Zones d'elevat pendent amb alt risc d'erosió.
  
- Forests d'utilitat pública i consorciats (UP 24/25 i Mas de Camero CS-3055)
  
Del que es desprén de l'anàlisi de la documentació del planejament, la definició del sòl no urbanitzable de protecció paisatgística i forestal està basada en la cartografia de les unitats ambientals homogènies reflectides en l'estudi d'impacte ambiental. Revisada aquesta cartografia, es constata que les unitats estan definides d'una forma molt general. Sense criteris clarament contrastables i no ajustada a la realitat física del medi.
  
Així, s'observa com algunes àrees del terme municipal que presenten característiques ambientals com les assenyalades anteriorment estan classificades com a sòl no urbanitzable comú, cosa que suposa una falta d'adequació entre el valor ambiental del territori i la classificació del sòl proposada pel planejament. Concretament es tracta de parts del sòl no urbanitzable dels sectors del Collet, barranc de la Torrasca, l'Ermita de Sant Marc, la Torre Navalles i el barranc del Mas de Macià.
  
Amb l'objecte d'esmenar aquesta inadequació, es proposa que el promotor modifique la classificació del sòl no urbanitzable reflectida en el documents presentats sense perjuí de les zones contemplades en els documents actuals, i s'incloga com a sòl no urbanitzable de protecció paisatgística i forestal dels terrenys grafiats en els plans adjunts a escala 1:10.000.
  
Respecte dels usos permesos en aquest tipus de sòls, la normativa urbanística, article 83 del planejament, assenyala la Llei 3/1993, Llei Forestal de la Comunitat Valenciana, com a la normativa aplicable, la qual cosa es considera correcte. No obstant això es recomana assenyalar que en aquest tipus de sòl es permetran els usos agrícoles i ramaders tradicionals que no impliquen un canvi en l'ús o una variació de les característiques essencials del medi.
  
6é Respecte de les ordenances municipals
  
Es recomana l'elaboració d'ordenances municipals tendents a evitar l'abocament incontrolat de materials inerts industrials i urbans en llocs incontrolats i sense el tractament adequat.
  
A més es recomana que el planejament incloga ordenances sobre l'abocament d'aigües residuals a la xàrcia municipal de clavegueram, així com sobre la prevenció de la contaminació acústica (protecció contra sorolls i vibracions) seguint els models d'ordenances editats per la Federació Valenciana de Municipis i Províncies. Encara que aquestes ordenances estan resumides en l'article 52 de la normativa urbanístiques (ús industrial), es recomana establir-les de manera genèrica per a qualsevol activitat.
  
També es considera necessari establir unes ordenances especials per a les activitats ramaderes principalment les explotacions en cicle tancat i d'engreixament de porcs. La normativa establix una distància mínima de 1.000 del sòl urbà, per a la instal·lació de noves explotacions de manera que no afecte negativament als resident del nucli per la producció de males olors, la qual cosa es considera adequada.
  
D'altra banda, les aplicacions dels purins sobre els terrenys de cultiu com a regenerador orgànic o adob, hauran de realitzar-se de manera que no es produïsquen molèsties als veïns per la producció de males olors, recomanant-se el pas de cultivador pocs dies després de l'aplicació per a mesclar el purí amb la terra.
  
Seria necessari també tractar d'integrar el pla de purins elaborat per la Diputació en referència a la reserva de sòl per a possibles instal·lacions de gestió de purins en el terme de Cinctorres
  
Resultant que el 18 de febrer es va rebre l'informe de la Unitat de Vies Pecuàries de la Direcció Territorial de Medi Ambient de Castelló:
  
Vista la classificació de les vies pecuàries existents en aquest municipi, aprovada per Ordre de la Conselleria de Medi Ambient de data 16 de febrer de 1993, publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de data 6 de maig de 1993
  
Vista la vigent Llei de 3/1995, de 3 de març, de Vies Pecuàries (BOE 23.03.1995).
  
Vistos els documents del Pla General d'Ordenació Urbana, pel que fa a les vies pecuàries classificades, s'informa sobre els que s'han presentat per a informe en els següents apartats:
  
Normes urbanístiques
  
Normes per al sòl no urbanitzable. Articles 77 al 87: s'omet la protecció especifica a vies pecuàries.
  
Memòria justificativa
  
IV.2.2 Delimitació i classificació del sòl no urbanitzable: s'omet la protecció al domini públic que constituïxen les vies pecuàries classificades en el municipi.
  
IX.2. Justificació de les zones protegides, protecció al sistema general de comunicacions: el segon paràgraf d'aquest apartat és contrari a la llei vigent de vies pecuàries, havent de rectificar-se arreplegant els següents aspectes:
  
1. Indicar que les vies pecuàries es regixen en l'actualitat per la Llei 3/1995 citada anteriorment.
  
2. Haurà de protegir-se l'amplària legal de cada via pecuària, els abeuradors, i descansadors d'acord amb la classificació aprovada l'any 1993.
  
Estudi d'impacte ambiental
  
Base legal: se substituirà el text legal derogat, per la vigent Llei 3/1995 de vies pecuàries.
  
Factors socioculturals - vies pecuàries i abeuradors: només es diu que el municipi està travessat per 22 VP, estant catalogats 18 abeuradors i 7 descansaders. Únicament es descriuen breument els números 10. 12, 13 i 217, que ixen del nucli urbà. És important que es ressalte la protecció dels murs de pedra existents al llarg de les vies pecuàries, com a element cultural típic de la comarca.
  
Plans
  
Pla número 3. S'inclou com a pla de vies pecuàries una còpia del pla a E-1:25.000 de les vies pecuàries classificades en el municipi 1993. Hauria de definir-se com a pla d'ordenació.
  
Resultant que el 16 de juliol de 1999 el Servei Territorial d'Urbanisme de Castelló va remetre, com a esmena de les deficiències apuntades en els informes, dos nous plans número 1A i 1B de classificació del sòl E: 1/10.000 del Pla General.
  
Considerant que la superfície de sòl no urbanitzable de protecció paisatgística i forestal ha sigut ampliada només en part (respecte del que consigna l'informe remés a l'Ajuntament), no aportant cap modificació respecte de la regulació d'aquest tipus de sòl i tingut en compte els aspectes posats de manifest en els informes remesos per la Direcció Territorial de Medi Ambient de Castelló.
  
En aquest sentit, cal assenyalar que les àrees d'ampliació suggerides en l'informe de la Direcció Territorial de Castelló abracen una superfície major que en la remesa a l'Ajuntament de Cinctorres.
  
Considerant que la regulació continguda en les normes urbanístiques per a la correcta gestió de les aigües residuals generades en el terme municipal, així com per a la prevenció de la contaminació acústiques és només parcial, tant pel seu contingut com pel seu àmbit d'aplicació (només per a l'ús industrial).
  
Considerant que en el terme municipal han sigudes trobades recentment restes paleontològiques de gran importància científica, encara que ja hi ha citacions que daten els anys 20, fet que no ha sigut arreplegat en els nous plans presentats documentació del Pla General.
  
Considerant que el projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en els que resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament.
  
Considerant que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que li són d'aplicació.
  
Considerant que l'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, atribuïx la competència a l'òrgan ambiental per a les declaracions i estimacions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
Considerant que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat per Decret 90/1999, de 30 de juliol de 1999, del Govern Valencià, atribuïx a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, en ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, des del punt de vista ambiental, el projecte de Pla General d'Ordenació Urbana de Cinctorres, sempre que s'ajuste a la documentació presentada i als següents condicionants:
  
1. En relació amb la regulació del sòl no urbanitzable:
  
1.1 Sòl no urbanitzable de protecció paisatgística i forestal s'ampliarà en la superfície grafiada en els plans annexos 1 i 2 de la present declaració, i optativament es podrà excloure del règim d'especial protecció i, conseqüentment, es qualificarà com a sòl no urbanitzable comú la superfície grafiada en el pla annex 1.
  
1.2 En l'article 83 (normes particulars per al sòl no urbanitzable de protecció paisatgística i forestal) s'especificarà que l'ús a protegir és el forestal, estant permesos els usos agrícoles i ramaders tradicionals, així com les activitats lligades a aquests dos que no impliquen un canvi d'ús o una variació de les característiques essencials del medi.
  
1.3 L'adequació dels terrenys compresos en el sòl no urbanitzable de protecció a fonts per a l'ús recreatiu (article 87 de les normes urbanístiques), quan afecten terrenys forestals, haurà de compatibilitzar-se amb la protecció d'aquests, restringint aquelles accions que impliquen eliminació de la vegetació.
  
1.4 S'inclouran les àrees d'interés paleontològic en la qualificació d'especial protecció, afegint al capítol II de les normes urbanístiques les normes adequades per a garantir la seua protecció.
  
2. L'Ajuntament sol·licitarà a l'organisme de conca competent la delimitació dels perímetres de protecció dels pous i fonts d'abastiment d'aigua potable, establint mentrestant un perímetre provisional de 100 metres de radi al voltant d'aquests, en què no podran instal·lar-se cap de les activitats de les incloses en l'article 173.6 del Reial Decret 849/1986 (Reglament del Domini Públic Hidràulic).
  
Es modificaran, per tant, en els plans d'ordenació les àrees de protecció de brollador que inclouen en les mateixes un radi de 50 metres.
  
3. En relació amb les vies pecuàries:
  
Les normes urbanístiques protegiran l'amplària legal de cada una de les vies pecuàries classificades en el terme municipal, d'acord amb l'Ordre de la Conselleria de Medi Ambient de l'any 1993 i es modificaran les referències que siguen contràries a això (memòria justificativa. Apartat IX. 2).
  
La legislació sectorial aplicable per a aquests béns de domini públic és la Llei 3/1995, de 23 de març, de Vies Pecuàries.
  
4. Sense perjuí del que establixen les normes urbanístiques (article 52), seran d'aplicació subsidiària per a qualsevol ús i en tot el terme municipal:
  
El model d'ordenança d'abocaments a la xàrcia municipal de clavegueram elaborat conjuntament per l'Entitat de Sanejament de la Generalitat Valenciana i per la Federació Valenciana de Municipis i Províncies.
  
El model d'ordenances per a la prevenció de la contaminació acústica (sorolls i vibracions) elaborat conjuntament per la Conselleria de Medi Ambient i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Execució de la Llei 2/1989, de 3 març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 8 de novembre de 1999.- La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Amparo Monrós Chancosa.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Vist l'expedient 560/5289-VOA sobre el projecte d'ampliació de granja de pollastres d'engreixament sítia en la partida Campos Royo, polígon 19, parcel·la 18 i 191 en el terme municipal de Rossell i el promotor del qual és el senyor José Ramón Prades Girona.
  
Resultant que la documentació formada per l'expedient municipal i projecte d'activitat ha sigut remesa a través de la Direcció Territorial de Medi Ambient de Castelló (Activitats Qualificades).
  
En l'expedient municipal s'han portat a terme les següents actuacions:
  
- Informe de l'arquitecte tècnic municipal favorable, no obstant això s'ha de garantir una reculada mínima al camí de les Riberes, de 5,00 m.l.
  
- Informe de l'inspector de la Conselleria de Sanitat i Consum favorable.
  
- Informe favorable del cap local de Sanitat.
  
- Certificat d'informació pública del secretari de l'Ajuntament, que indique que no s'han presentat al·legacions. No està inclòs l'estudi d'impacte ambiental.
  
- Autorització prèvia de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports concedida per mitjà de Resolució de data 15 de setembre de 1997.
  
Resultant que es va sol·licitar al promotor, a través de l'Ajuntament, que presentara el corresponent estudi d'impacte ambiental, indicant-li el contingut segons llei i els punts en què s'havia de fer insistència.
  
Resultant que l'Ajuntament va remetre l'estudi d'impacte ambiental corresponent, del qual es pot destacar el següent contingut: l'activitat consistix en l'engreixament de gallines. Existixen en l'actualitat dos naus contigües de 70 metres x 11,5 metres i es pretén construir una nau de 12 metres x 165 metres; la nau nova té una capacitat de 19.200 pollastres per cicle, produint-se a l'any 432 Tm de fem. El fem o gallinassa es retirarà després de cada cicle i s'aplicarà com a adob en camps de cultiu. Els animals morts seran retirats per una empresa especialitzada.
  
Resultant que es va sol·licitar al promotor, a través de l'Ajuntament, ampliació de l'estudi d'impacte ambiental en una sèrie de punts: plans a escala adequada que permeta la seua ubicació, femer, empresa encarregada de la retirada de la gallinassa.
  
Resultant que es va remetre, a través de l'Ajuntament, l'ampliació sol·licitada de l'estudi:
  
Les dos naus existents tenen una capacitat per a 16.100 pollastres per cicle i produiran 402,5 Tm a l'any de fem o gallinassa. Respecte a l'emmagatzemament de la gallinassa, s'indica que no es considera estrictament necessari disposar de femer, ja que pot emmagatzemar-se en la pròpia nau fins a aplicar-ho com a adob, donada també la disponibilitat de terres. L'eliminació de cadàvers es farà a través de la caseta municipal.
  
Resultant que l'Ajuntament va remetre l'estudi d'impacte ambiental, i atés que l'estudi no havia passat pel preceptiu període d'informació pública, aquesta Conselleria de Medi Ambient el va sotmetre al dit tràmit, publicant-se l'anunci en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana número 3.475 de data 16 d'abril de 1999. Aquest ha estat exposat al públic durant el termini reglamentari en la Conselleria de Medi Ambient, segons consta en el certificat de la cap del Negociat d'Informació i Registre d'aquesta Conselleria, i en l'Ajuntament de Rossell, segons consta en certificat del secretari del dit Ajuntament, no havent presentat cap al·legació com consta en aquests dos certificats.
  
Considerant necessari que es construïsca el femer, ja que aconseguir una coordinació perfecta entre final de cicle i les necessitats d'adobament és difícil i sol succeir que la gallinassa queda emmagatzemada de forma incontrolada fora de les naus durant llarg temps. El femer serà impermeable amb una lleugera inclinació cap a poceta d'arreplegada de lixiviats també impermeable, portant-se a terme la fermentació aeròbia de la gallinassa. La seua capacitat serà la necessària per a emmagatzemar la gallinassa produïda en més d'un cicle d'engreixament.
  
Considerant que la instal·lació ha de comptar amb totes les mesures higiènic sanitàries exigides en la legislació vigent.
  
Considerant necessària la integració paisatgística de la instal·lació en el medi.
  
Considerant necessari efectuar una correcta eliminació dels cadàvers que pogueren produir-se per a evitar riscos de contaminació del medi, i atés que el municipi de Rossell ha establit un contracte amb una empresa especialitzada en retirada d'animals morts i que hi ha una caseta en el dit municipi per a la seua arreplegada, s'hauran d'utilitzar aquests serveis.
  
Considerant que el projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament.
  
Considerant que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que li són d'aplicació.
  
Considerant que l'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, atribuïx la competència a l'òrgan ambiental, per a les declaracions i estimacions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
Considerant que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat per Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribuïx a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això i en ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, als sols efectes ambientals i sense perjuí de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen d'aplicació, el projecte d'ampliació de granja de pollastres d'engreixament, sítia en la partida Campos Royo, polígon 19, parcel·la 18 i 19, en el terme municipal de Rossell, el promotor del qual és el senyor José Ramón Prades Girona, sempre que es complisquen els següents condicionants, a més del que disposa l'estudi d'impacte ambiental i ampliació, sempre que no entren en contradicció amb ells:
  
1. Es construirà un femer de superfície impermeable amb lleuger pendent cap a poceta, també impermeable, d'arreplegada de lixiviats. En ell es portarà a terme una fermentació aeròbia controlada de la gallinassa. El femer tindrà capacitat d'emmagatzemament de la gallinassa produïda en més d'un cicle d'engreixament.
  
2. L'explotació comptarà amb tanca perimetral, gual sanitari, malles que impedisquen l'accés a l'interior de les naus d'animals que puguen actuar com a vectors de malalties, i la resta de mesures higièniques i sanitàries exigides en la legislació vigent en la matèria.
  
3. Atés que el municipi de Rossell té una caseta per a l'arreplegada de cadàvers i ha establit un contracte amb una empresa especialitzada per a tal fi, hauran d'utilitzar-se aquests serveis.
  
4. Integració de l'activitat en el medi per mitjà de l'aprofitament d'exemplars arboris presents en la parcel·la i plantació d'espècies perimetralment a l'explotació d'entre les següents: Pinus halepensis, (pi carrasco), Olea europaea (olivera) i Quercus rotundifolia (carrasca), Juniperus oxycedrus (cade o ginebre de miera), Juniperus phoenicea (savina negral), Rhamnus alaternus (aladierno) i Rhamnus lycioides (arç negre), i acabat de paraments exteriors amb materials i colors propis de l'entorn.
  
6. Qualsevol variació que es produïsca, tant en el tractament com en el posterior destí dels residus, es comunicarà a aquesta Direcció General.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produïx indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjuí d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret s'estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 8 de novembre de 1999.- La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Amparo Monrós Chancosa.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Vist l'expedient 581/7674-PMW sobre el projecte de granja porcina d'engreixament, sítia en la partida Carrasca, polígon 4, parcel·la 88 en el terme municipal de Benicarló (Castelló) i el promotor del qual és el senyor Joaquín Arín Forés.
  
Resultant que la documentació formada per l'expedient municipal i projecte d'activitat ha sigut remesa a través de la Direcció Territorial de Medi Ambient de Castelló (Activitats Qualificades).
  
En l'expedient municipal s'han portat a terme les següents actuacions:
  
- Certificat d'informació pública del secretari de l'Ajuntament que indica que no s'han presentat al·legacions. No està inclòs l'estudi d'impacte ambiental.
  
- Informe favorable de l'Alcaldia.
  
Resultant que es va sol·licitar al promotor, a través de l'Ajuntament, que presentara el corresponent estudi d'impacte ambiental, indicant-li el contingut segons llei i els punts en què s'havia de fer insistència. A més es va sol·licitar a l'Ajuntament que remetera l'expedient municipal complet.
  
Resultant que l'Ajuntament va remetre l'estudi d'impacte ambiental corresponent i els informes següents:
  
- Informe del cap local de Sanitat, favorable.
  
- Informe de l'enginyer municipal, favorable.
  
- Informe de l'inspector de la Conselleria de Sanitat i Consum favorable.
  
Resultant que de l'estudi d'impacte ambiental es pot destacar el següent contingut: l'activitat consistirà en engreixament de porcs de 15 a 93 quilograms, tenint la granja una capacitat de 1.360 animals. L'explotació comptarà amb una nau amb fosses de dejecció amb capacitat per a 720 metres cúbics. Els cadàvers els retirarà empresa. Sense bassa exterior de purí. Tractament de purins: es tractaran en rasa d'oxidació per mitjà de rotor gàbia. I el líquid s'arreplegarà en depòsit regulador de 40 metres cúbics de capacitat. La producció de purins serà de 2.300 metres cúbics anuals.
  
Resultant que es va sol·licitar al promotor, a través de l'Ajuntament, ampliació de l'estudi d'impacte ambiental en una sèrie de punts: plans a escala adequada que permeta la seua ubicació, autorització prèvia de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, justificació de demanda d'adob i aclariment del sistema de tractament de purins proposat.
  
Resultant que es va remetre, a través de l'Ajuntament, l'ampliació sol·licitada de l'estudi:
  
- Adjunten un escrit de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, en el qual s'indica que, atés que es tracta d'implantar una granja d'engreixament de porcs en nau avícola amb la llicència d'activitats de data 13 de novembre de 1986, no cal obtindre autorització prèvia.
  
- Disposa de 13,38 hectàrees pròpies de cultius per a l'adob amb el purí.
  
- Respecte al tractament torna a realitzar una descripció superficial d'ell, indicant que s'afegiran bacteris i enzims a fi de millorar la fermentació.
  
Resultant que l'Ajuntament va remetre l'estudi d'impacte ambiental, i atés que l'estudi no havia passat pel preceptiu període d'informació pública, aquesta Conselleria de Medi Ambient el va sotmetre al dit tràmit, publicant-se l'anunci en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana número 3.532 de data 6 de juliol de 1999. Aquest ha estat exposat al públic durant el termini reglamentari en la Conselleria de Medi Ambient, segons consta en certificat de la cap del Negociat d'Informació i Registre d'aquesta Conselleria, i en l'Ajuntament de Benicarló, segons consta en certificat del secretari del dit Ajuntament, no havent presentat cap al·legació com consta en aquests dos certificats.
  
Considerant necessari el tractament del purí previ al seu ús com a adob en camps de cultiu per a rebaixar la seua càrrega contaminant i d'aquesta forma reduir el risc de contaminació d'aigües, sòls, etc. Atés que no s'aporten dades sobre l'eficàcia del tractament i tenint en compte la capacitat de la granja, caldrà millorar-lo.
  
Considerant necessari que, tant les fosses de dejecció davall les naus, com la rasa d'oxidació i depòsit regulador es realitzen amb materials i de forma que es garantisca la seua impermeabilitat. La documentació no deixa clara aquesta circumstància respecte a les parets de fosses de dejecció, ja que en descriure-les indica que aquestes seran a base de blocs de formigó i exteriorment amb esquerdejat amb ciment Portland. Respecte a la rasa d'oxidació i depòsit regulador, seran semblants a fosses de dejecció, però no es detalla la impermeabilitat. La impermeabilitat de totes aquestes instal·lacions es considera necessària per a evitar riscos de contaminació d'aqüífers i sòls.
  
Considerant necessari que en l'aprofitament agrícola dels purins es tinga en compte el que disposa el Reial Decret 261/1996, sobre protecció de les aigües, contra la contaminació produïda per nitrats procedents de fonts agràries, en el qual es limita l'aportació de nitrogen, no superant els 210 quilograms per hectàrea i any de forma temporal, per a rebaixar a 170 quilograms.
  
Considerant que la superfície d'adob que justifica disposar és insuficient, atés que hi ha infravalorada la quantitat de nitrogen aportada pel purí. El contingut de nitrogen en 1 metre cúbic de purí és, generalment, 4 quilograms, i en conseqüència, per a aportar menys de 210 quilograms per hectàrea i any, la dosi d'adob hauria de ser inferior a 50 metres cúbics per hectàrea i any. En produir 2.300 metres cúbics a l'any hauria de disposar almenys de 46 hectàrees.
  
Considerant necessari efectuar una correcta eliminació dels cadàvers que pogueren produir-se per a evitar riscos de contaminació del medi, i atés que el municipi de Benicarló ha establit un contracte amb una empresa especialitzada en retirada d'animals morts i que hi ha una caseta en el dit municipi per a l'arreplegada dels mateixos, s'hauran d'utilitzar aquests serveis.
  
Considerant que la instal·lació ha de comptar amb totes les mesures higièniques i sanitàries exigides en la legislació vigent.
  
Considerant necessària la integració paisatgística de la instal·lació en el medi.
  
Considerant que el projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament.
  
Considerant que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que li són d'aplicació.
  
Considerant que l'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, atribuïx la competència a l'òrgan ambiental, per a les declaracions i estimacions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
Considerant que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat per Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribuïx a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això i en ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, als sols efectes ambientals i sense perjuí de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen d'aplicació, el projecte de granja porcina d'engreixament, sítia en la partida Carrasca, polígon 4, parcel·la 88, en el terme municipal de Benicarló (Castelló) i el promotor del qual és el senyor Joaquín Arín Forés, sempre que es complisquen els següents condicionants, a més del que disposa l'estudi d'impacte ambiental i ampliació, sempre que no entren en contradicció amb ells:
  
1. Com a tractament dels purins abans de la seua aplicació com a adob en camps de cultiu s'aplicarà el tractament proposat en l'estudi i ampliació: rasa d'oxidació amb rotor gàbia, depòsit regulador, i afegir complexos microbiano-ezimátics. No obstant això, prèviament es realitzarà una separació sòlid-líquid (tamisatge, decantació en basses, etc.). La fase líquida s'arreplegarà en la rasa d'oxidació.
  
2. Una vegada posat en marxa el tractament dels purins, es portaran a terme anàlisis que permeten conéixer l'eficàcia d'aquest, almenys durant el primer any, i realitzant una anàlisi abans de començar el tractament, que servisca com a blanc. Estes anàlisis, que s'efectuaran per empresa col·laboradora de l'administració, es presentaran davant d'aquesta Direcció General i en funció dels resultats es podran aplicar, cas de ser necessari, les correccions oportunes al tractament. Entre els paràmetres a analitzar es trobaran com a mínim: pH, conductivitat, sòlids en suspensió, DBO5, DQO, Ntotal, Namoniacal, P, K, coliformes totals, coliformes fecals i estreptococs fecals.
  
3. La dosi d'adob no superarà els 210 quilograms de nitrogen per hectàrea i any de forma temporal, per a rebaixar a 170 quilograms, d'acord amb el Reial Decret 261/1996, sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda per nitrat procedents de fonts agràries. L'adob amb el purí tractat només es realitzarà sobre parcel·les dedicades a cultius, rebutjant-se la resta de parcel·les.
  
4. Prèviament a la concessió de la llicència, es justificarà disposar de suficient superfície d'adob amb el purí tractat. Només es justifiquen 13,38 hectàrees de cultiu, quan serien necessàries almenys 46 hectàrees.
  
5. Les parets de les fosses de dejecció es construiran amb materials i de forma que quede garantida la seua impermeabilitat, i igualment per a la rasa d'oxidació i depòsit regulador.
  
6. L'explotació comptarà amb una tanca perimetral, gual sanitari, malla en buits que impedisca l'accés a l'interior de les instal·lacions d'animals que puguen ser vectors de malalties, i la resta de mesures higièniques sanitàries exigides en la legislació vigent en la matèria.
  
7. Integració de l'activitat en el medi per mitjà d'acabat de paraments exteriors amb materials i colors propis de l'entorn.
  
8. Atés que el municipi de Benicarló té una caseta per a l'arreplegada de cadàvers i ha establit un contracte amb una empresa especialitzada per a tal fi, hauran d'utilitzar-se aquests serveis.
  
9. Qualsevol variació que es produïsca, tant en el tractament, com en el posterior destí dels residus es comunicarà a aquesta Direcció General.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produïx indefensió, no es pot interposar cap recurs; sense perjuí d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret s'estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.