Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 7987, del 24-02-2017 (2017/1248)

RESOLUCIÓ de 24 de novembre de 2016, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació dels informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedients 59/14-EAE, 202/15-EAE i 207/15-EAE.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   7987

Data del DOGV
:   24-02-2017

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2017/1248


Data del document
:   24-11-2016

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 24 de novembre de 2016, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació dels informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedients 59/14-EAE, 202/15-EAE i 207/15-EAE. [2017/1248]  
De conformitat amb l'article 51.7 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, el qual estableix que es publique en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana l'informe ambiental i territorial estratègic, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana els informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedients 59/14-EAE, 202/15-EAE i 207/15-EAE.  
  
«Informe ambiental i territorial estratègic.  
Expedient: 59/4295-GVR.  
Títol: Modificació puntual del Pla general (reclassificació de SNU) de la Pobla del Duc.  
Promotor: Ajuntament.  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme.  
Localització: la Pobla del Duc (València).  
  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió tinguda el 27 d'octubre de 2016, va adoptar l'acord següent:  
Vista la proposta de l'informe ambiental i territorial estratègic de la modificació puntual del Pla general (reclassificació de SNU) de la Pobla del Duc en els termes següents:  
  
A) Documentació aportada  
En data 23 de juliol de 2014, l'Ajuntament de la Pobla del Duc remet la sol·licitud d'inici d'avaluació ambiental de la Modificació puntual del Pla general d'aquest municipi.  
La documentació remesa, en format paper (2 còpies) i digital (CD) amb la documentació en format PDF, està composta per:  
? Document d'avaluació ambiental (ço és, el document inicial estratègic), que inclou plans d'informació.  
? Esquema genèric de l'actuació (ço és, l'esborrany de la Modificació del Pla general), amb plans d'alternatives i l'ordenació proposada.  
  
Revisada, per aquest servei, la documentació aportada, es considera que és conforme al que estableix l'article 50 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana (LOTUP), i és suficient per a la tramitació ambiental estratègica en aquesta fase.  
  
B) Planejament vigent  
El planejament municipal vigent el constitueixen les normes subsidiàries aprovades per la Comissió Territorial d'Urbanisme (CTU) de València, en data 6 de març de 1996, i publicat en el DOGV el 4 de juny de 1996.  
La revisió de les normes subsidiàries van ser objecte d'avaluació ambiental (exp. 11/95-AIA), i s'obtingué una declaració d'impacte ambiental (DIA) per la resolució del director general de Qualitat Ambiental, de data 12 de maig de 1995, que va ser publicada en el DOGV núm. 2609, de 20 d'octubre de 1995.  
Sobre aquest planejament s'han realitzat diverses modificacions i instruments de desenvolupament, entre els quals cal destacar, en relació amb els sòls industrials, els següents:  
? Homologació i Pla parcial de la zona industrial oest.  
Avaluat ambientalment (exp. 51/5637-EGV), compta amb DIA positiva amb condicionants de data 22 de febrer de 2000, publicada en el DOGV de 06.05.2003.  
Fou aprovat definitivament per la CTU de València per l'Acord del 2 de maig de 2000, publicat en el BOP de València núm. 160 de 07.07.2000.  
Suposa la reclassificació com a sòl urbanitzable d'ús industrial de 127.302 m², dels quals 10.579 m² corresponen a sòl qualificat com a sistema general perquè és via pecuària (Camí Vell de Gandia), que es troba contigu al nucli urbà per l'extrem oest.  
? Homologació i Pla parcial del sector El Tossal.  
Avaluat ambientalment (exp. 279/5650-KKU), compta amb DIA positiva amb condicionants de data 8 de maig de 2007, publicada en el DOGV de 17.07.2009.  
Aquest instrument de desenvolupament va ser aprovat per l'Acord de la Comissió Territorial d'Urbanisme de València de 15 de maig de 2007, publicat en el BOP València núm. 243 d'11.10.2008 i en el DOGV de 03.02.2009.  
Suposa la reclassificació com a sòl urbanitzable d'ús industrial de 373.668 m², localitzat a uns 500 metres al sud del nucli urbà, tocant al terme de Castelló de Rugat.  
Per la Resolució núm. 126/2012 del Tribunal Superior de Justícia, de 7 de febrer de 2012, s'emet una sentència que declara nul i sense efecte l'Acord de la Comissió Territorial d'Urbanisme de València de 15 de maig de 2007, pel qual s'aprova l'Homologació i Pla parcial del sector El Tossal.  
  
C) Actuacions relacionades. Variant de la Pobla del Duc de la CV-611  
El projecte bàsic de la «Variant de la Pobla del Duc i condicionament de traçat de la CV-611», promogut per la Diputació de València, va ser sotmés a avaluació d'impacte ambiental i obtingué una declaració d'impacte ambiental favorable amb condicions en data 22 de novembre de 2013 (exp. 034/6300-VVX).  
En data 28 de novembre de 2014, el director de l'Àrea de Carreteres de la Diputació de València comunica a l'òrgan ambiental l'inici de les obres de la «Variant de la Pobla del Duc i condicionament de traçat de la CV-611, fase I».  
La fase I de les obres es correspon amb el tram de carretera interurbana entre Benigànim i la Pobla del Duc, amb una longitud aproximada de 3,2 km. Aquesta fase I de les obres es troba actualment executada i en funcionament.  
Queda pendent d'executar el tram de carretera de la CV-611 que discorre en variant al traçat actual (que travessa el nucli urbà) per l'oest del municipi de la Pobla del Duc.  
  
D) Modificació puntual del Pla general (reclassificació de SNU) de la Pobla del Duc: objecte i justificació  
El municipi de la Pobla del Duc, amb una població de 2.556 habitants en 2015 (dades de l'Institut Nacional d'Estadística, INE), té una superfície d'aproximadament 12,3 hectàrees de sòl urbanitzable industrial, corresponents al Sector Industrial Oest, que es troba contigu al nucli urbà per l'oest. Aquest polígon es troba, actualment, urbanitzat i consolidat per l'edificació industrial, i hi queden molt poques parcel·les per edificar. Tal com ho recull el document inicial estratègic (DIE), la problemàtica que es pretén resoldre és la carència de sòl industrial del municipi, atesa la demanda actual d'aquesta mena de sòl i el fet que pràcticament tot el sòl industrial previst en el planejament es troba acomplit.  
Per això, l'objecte de la proposta de modificació de les normes subsidiàries és habilitar nou sòl urbanitzable industrial per mitjà de la reclassificació d'una superfície de 73.416,46 m² de sòl no urbanitzable comú i protegit (agrícola) a sòl urbanitzable industrial, i es permet, d'aquesta manera, ampliar el sòl industrial que hi ha a l'oest del nucli urbà de la Pobla del Duc (Sector Industrial Oest).  
Es proposa, per tant, una modificació puntual del planejament vigent, amb proposta d'ordenació detallada, que queda justificada per l'escassetat de sòl industrial i la demanda actual d'aquesta mena de sòl.  
  
E) Característiques de la Modificació puntual del Pla general (reclassificació de SNU) de la Pobla del Duc  
E.1. Àmbit de l'actuació  
L'àmbit territorial de la proposta de modificació queda localitzat a l'oest del nucli urbà.  
Aquest àmbit queda delimitat per l'est, pel polígon industrial denominat Sector Industrial Oest, i per l'oest, pel traçat de la variant de la CV-611 de la Pobla del Duc (projectada i pendent d'execució).  
  
E.2. Alternatives proposades  
El document inicial estratègic analitza tres possibles alternatives per a la implantació del sòl industrial:  
- Alternativa A:  
Solució adoptada en la proposta de modificació de les normes subsidiàries.  
Proposa reclassificar el sòl no urbanitzable comú i protegit (agrícola) ubicat a l'oest del polígon industrial existent (sector industrial oest del nucli urbà).  
- Alternativa B:  
Proposa ampliar el polígon industrial existent (sector industrial oest) pel costat sud d'aquest. Tal com s'indica, es descarta aquesta alternativa per la presència del barranc de l'Hort que obligaria a dividir en dues parts el polígon amb els consegüents problemes de comunicació rodada entre tots dos.  
- Alternativa C:  
Proposa reclassificar un sòl no urbanitzable comú ubicat al sud del nucli urbà. S'indica en la proposta que no es considera aquesta alternativa com la més convenient, ja que la demanda actual de sòl industrial se centra en els voltants del polígon existent, que presenta un nivell de consolidació i activitat molt alt, cosa que el fa molt atractiu per a la implantació de noves indústries.  
  
En la imatge següent es recullen les tres alternatives d'ubicació del possible sòl urbanitzable industrial:  
  
Alternatives d'emplaçament de sòl urbanitzable industrial  
  
  
E.3. Descripció d'alternatives  
E.3.1. Situació actual del planejament - Alternativa 0  
La documentació aportada no descriu l'ordenament urbanístic vigent que, com s'indicava, queda recollit en les normes subsidiàries aprovades per la Comissió Territorial d'Urbanisme (CTU) de València en data 6 de març de 1996 i publicat en el DOGV el 4 de juny de 1996, amb les posteriors modificacions introduïdes.  
En el document que es presenta denominat «Esquema genèric de l'actuació», que pot considerar-se com l'esborrany de la proposta de modificació de les normes subsidiàries, s'adjunta el pla núm. 2, «Classificació i qualificació urbanística actual», que mostra la imatge següent:  
  
Classificació i qualificació urbanística actual  
  
E.3.2. Alternativa A - Proposta de modificació normes subsidiàries  
En el document «Esquema genèric de l'actuació» es descriu, succintament, l'alternativa triada per a la modificació proposada de les normes subsidiàries.  
Emplaçament  
Tal com queda reflectit en els plans aportats, es proposa la reclassificació del SNU comú i protegit (agrícola) ubicat al costat de l'actual polígon industrial Sector Industrial Oest del nucli urbà.  
L'àmbit territorial de la modificació queda delimitat, a l'est, per l'existent polígon industrial; a l'oest, per la variant de la CV 611 €projectada per la Diputació Provincial de València?; al sud, pel barranc de l'Hort, i al nord, per SNUC.  
Superfície i classificació  
Es reclassifiquen 73.413,46 m² de SNC a sòl urbanitzable d'ús industrial, i amb aquesta finalitat es proposa una Modificació puntual del planejament i s'aporta una ordenació detallada.  
D'aquesta superfície, aproximadament uns 15.800 m² (el 21,52 % del sector proposat) estan classificats actualment com a SNU de protecció agrícola (localitzada al nord-oest de l'àmbit) i la resta, uns 57.613,46 m² (el 78,48 % del sector proposat), estan classificats com a SNU comú.  
L'àmbit territorial queda conformat per una franja estreta i allargada en direcció nord-sud de terrenys que afronten amb el nucli urbà, amb una topografia que presenta desnivells importants de nord a sud (segons el DIE, al voltant de 4 metres, segons el visor d'uns 10 m).  
Tal com ho descriu la documentació, a partir del vial existent en el sòl urbà industrial, es generen quatre illes (M1, M2, M3 i M4), que continuen la trama del polígon existent, en direcció est-oest, i es tanca l'àmbit territorial, pel sud, amb la zona verda al costat del barranc de l'Hort.  
  
La proposta d'ordenació presentada resumeix les superfícies afectades de la manera següent:  
  
  
Superficíe total 73.413,46 m2  
  
Illa M1 7.970,83 m2  
Illa M2 11.058,69 m2  
Illa M3 13.884, 07 m2  
Illa M3 5.313,27 m2  
  
Via pecuària 4.138,54 m2  
Zona verda 7.382,68 m2  
Zona de talús + Domini públic CV-611 4.901,47 m2  
Xarxa viària 18. 763, 91 m2  
Places d'aparcament 270  
  
IEB industrial 0,60 m2t/m2s  
IEN industrial 1,15 m2t/m2s  
  
Edificabilitat total industrial 44.048,09 m2t  
  
  
Afeccions  
La documentació aportada fa referència al fet que entre les illes M3 i M4 es troba la via pecuària denominada Canyada del Camí Vell de Gandia, que té un ample legal de 37,61 m, amb la consideració de sistema general sense aprofitament.  
A l'oest de l'àmbit de la modificació queda ubicada la variant de la CV-611, projectada per la Diputació de València.  
En la imatge següent pot veure's la proposta d'ordenació:  
  
  
Ordenació proposada  
  
E.4. Efectes previsibles sobre el medi ambient  
El document inicial estratègic presenta, en primer lloc, una descripció de les accions que aquesta modificació pot produir sobre el medi ambient, tant en fase de construcció, com de funcionament i d'abandó. Després de la descripció de les característiques ambientals de la zona afectada per la modificació, n'avalua l'impacte i descriu mesures per a atenuar els impactes que pogueren derivar-se de la modificació.  
  
  
F) Consultes  
La Subdirecció General d'Avaluació Ambiental, d'acord amb l'article 51.1 de la LOTUP, ha sotmés a consulta la documentació aportada a les següents administracions públiques afectades.  
  
  
Administració pública consultada Data consulta Data informe  
SDG Ordenació, Planificació i ATE - Paisatge 20.11.2014 03.07.2015  
SDG Ordenació, Planificació i ATE - PATRICOVA 20.11.2014 19.10.2016  
SDG Ordenació, Planificació i ATE - Ordenació del Territori (ETCV) 20.11.2014 19.10.2016  
SDG de Qualitat Ambiental (S. Protec. i Control Integ. Contaminac.) 20.11.2014 19.12.2014  
SDG de Medi Natural (S. Vida Silvestre) 20.11.2014 20.01.2015  
SDG de Planificació, Logística i Seguretat 20.11.2014 18.12.2014  
Confederació Hidrogràfica del Xúquer 27.11.2014 04.03.2015  
Consorci Pla zonal de residus, zones X, XI i XII - àrea 2 27.11.2014   
DG d'Indústria 27.11.2014 03.02.2015  
DG de Prevenció, Extinció d'Incendis i Emergències 27.11.2014 12.01.2015  
Diputació de València - Àrea de Carreteres 27.11.2014 28.01.2015  
EPSAR 27.11.2014 11.02.2015  
ST d'Agricultura 27.11.2014   
ST d'Urbanisme de València 27.11.2014 26.01.2015  
Unitat d'Inspecció del Patrimoni Historicoartístic 27.11.2014 19.12.2014  
  
  
  
G) Identificació i valoració dels possibles efectes sobre el medi ambient  
D'acord amb el que disposa l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental i territorial ha de determinar, tenint en consideració els criteris de l'annex VIII, el sotmetiment al procediment d'avaluació ambiental i territorial ordinari o simplificat, en funció de la certesa en la determinació de l'existència d'efectes significatius sobre el medi ambient, després de consultar prèviament les administracions públiques afectades a què es refereixen els articles 48.d i 51.1 de la LOTUP.  
Analitzada la documentació presentada i revisada la cartografia que hi ha en el Sistema d'Informació Territorial d'aquesta conselleria, s'observa l'existència d'una sèrie d'afeccions de rellevància tant legals com ambientals, com són:  
  
G.1. Infraestructures viàries. Afecció de la variant de la CV-611 Pobla del Duc  
Com s'indicava, la Diputació de València va redactar el projecte de la «Variant de la Pobla del Duc i condicionament de traçat de la CV-611», de la qual a hores d'ara s'ha executat la fase I, que es correspon amb el tram interurbà entre Benigànim i la Pobla del Duc, i queden pendents d'executar les obres del tram de la variant de la Pobla del Duc.  
  
En l'informe, rebut en data 28 de gener de 2015, del Servei de Planificació i Projectes de l'Àrea de Carreteres de la Diputació de València es posen de manifest els aspectes següents:  
- El document aportat presenta errors en relació amb la delimitació de la zona de protecció de la carretera, en concret de la CV-611.  
  
- No s'hi inclou cap estudi acústic que permeta determinar l'impacte que suposa la carretera sobre els terrenys a reclassificar i, per tant, determinar la necessitat o no d'adoptar mesures correctores de l'impacte acústic sobre aquests una vegada que s'hagen dut a terme.  
- La documentació remesa és insuficient per a determinar la influència de l'escolament de la zona reclassificada sobre el nou traçat de la carretera.  
La Subdirecció General de Planificació, Logística i Seguretat, en un escrit rebut el 18 de desembre de 2014, indica el següent:  
  
- Corregir la zona de protecció de la CV-611.  
- Considerar les limitacions d'usos en les zones de protecció de les carreteres, de conformitat amb l'art. 33 de la Llei 6/1991, de 27 de març, de carreteres de la Comunitat Valenciana.  
- Cal disposar d'un punt d'accés des de la mateixa variant de la CV-611 al sector que es reclassifica, que s'ha d'acordar amb la Diputació de València, com a titular i promotora de la carretera, de manera que es permeta la canalització dels tràfics proporcionats pels camins existents cap a l'oest, com és el cas de la canyada del Real de Gandia.  
  
Respecte d'aquest últim punt, s'ha consultat el projecte de la «Variant de la Pobla del Duc i condicionament de traçat de la CV-611», que compta amb una declaració d'impacte ambiental favorable, de data 22 de novembre de 2013, i, per tant, es considera ambientalment viable, entre altres, per les següents determinacions que conté el projecte:  
- S'ha previst la continuïtat transversal de la via pecuària Canyada del Camí Vell de Gandia, que creuarà sota la variant mitjançant un marc de formigó armat d'unes dimensions de 6 × 4 metres.  
- S'ha estudiat la reposició dels accessos a les parcel·les contigus a la variant de la CV-611, de manera que, amb la rotonda de l'inici de la variant, el pas inferior mitjançant un marc de formigó armat per a la via pecuària i lleus actuacions en camins, es resol la comunicació transversal i els accessos a les parcel·les.  
G.2. Estratègia territorial de la Comunitat Valenciana  
L'Informe del Servei d'Ordenació del Territori, de data 19 d'octubre de 2016, en matèria de compatibilitat de la proposta amb la capacitat de creixement de sòl industrial admissible per l'ETCV, indica que, d'acord amb les directrius de 95 a 101 de l'ETCV, es determina un creixement màxim de sòl per a activitats econòmiques (industrials i terciàries) en el municipi de la Pobla del Duc, de 124.594 m²; superfície que es poden incrementar un 50 % si es justifica adequadament, de conformitat amb els criteris que estableix la Directriu 101 de l'ETCV.  
  
Tenint en consideració que l'actuació proposada comporta la classificació d'un nou sector industrial amb una superfície de 73.413 m², que, tal com ho recull la documentació aportada, no hi ha una reserva de sòl industrial en el nucli urbà i els seus voltants, i estant esgotat el sòl de tolerància industrial previst en el planejament vigent, l'informe conclou que la dimensió del nou sòl industrial proposat compleix la superfície màxima de creixement de sòl per a activitats econòmiques prevista en l'ETCV.  
G.3. Espais naturals protegits. Biodiversitat i hàbitats  
El terme municipal queda afectat pel LIC curs mitjà del riu d'Albaida ES5232008, en la part sud, allunyat de l'àmbit de la modificació.  
  
L'informe del Servei de Vida Silvestre, rebut en data 20 de gener de 2015, indica:  
- No hi ha espècies prioritàries que puguen veure's afectades significativament i no hi ha en l'àmbit d'actuació cap dels hàbitats protegits per l'art. 19 del Decret 70/2009, de 22 de maig, del Consell, pel qual es crea i regula el Catàleg valencià d'espècies de flora amenaçades i es regulen mesures addicionals de conservació.  
- Com que l'àmbit de la modificació es troba allunyat del LIC mencionat, conclou que la proposta no té efectes apreciables sobre la Xarxa Natura 2000.  
G.4. Paisatge  
De conformitat amb el que estableix l'article 6 de la Llei 5/2014, la LOTUP, el paisatge s'ha d'integrar en totes les polítiques sectorials que hi incidisquen, i, en concret, en la planificació territorial i urbanística, on ha d'actuar com a criteri condicionant en la implantació d'usos, activitats i infraestructures, la gestió i conservació d'espais naturals i la conservació i posada en valor d'espais culturals.  
L'informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, rebut en data 3 de juliol de 2015, indica que, tenint en compte l'objecte i l'abast de l'actuació proposada, és de preveure que aquesta sí que tinga incidència en el paisatge de l'entorn.  
És per això que el Servei d'Infraestructura Verda requereix l'elaboració d'un instrument de paisatge que permeta analitzar i valorar els efectes de la planificació proposada en el paisatge i establir mesures efectives tant per a la protecció, ordenació i gestió del paisatge, com per a corregir els possibles efectes negatius generats per l'actuació. En aquest cas, aquest instrument de paisatge serà un estudi d'integració paisatgística.  
G.5. Sòl forestal  
L'àmbit de la modificació no inclou sòl forestal; no obstant això, el límit sud d'aquest queda a escassa distància del sòl forestal estratègic que conté les riberes del barranc de l'Hort, motiu pel qual cal prestar especial atenció al tractament d'integració paisatgística de la zona verda proposada que afronta amb aquest barranc.  
G.6. Vies pecuàries  
Segons la Llei 3/1995, les vies pecuàries són béns de domini públic de les comunitats autònomes.  
El DIE inclou la via pecuària Canyada del Camí Vell de Gandia, que travessa l'àmbit de l'actuació i la qualifica de sistema general sense aprofitament, la qual respecta l'ample legal de 37,5 metres. Cal recordar el que indica anteriorment en relació amb l'afecció de la proposta de modificació amb la continuïtat transversal d'aquesta via pecuària sota la variant de la CV-611 projectada.  
En relació amb els usos i aprofitaments de les vies pecuàries cal ajustar-se al que disposa la Llei 3/2014, d'11 de juliol, de la Generalitat, de vies pecuàries de la Comunitat Valenciana i comptar amb l'informe del Servei d'Ordenació i Gestió Forestal, en matèria de vies pecuàries.  
G.7 Riscos ambientals i territorials  
G.7.1. Inundació (PATRICOVA)  
La Confederació Hidrogràfica del Xúquer (CHX), en el seu informe rebut en data 6 de juny de 2016, indica que la modificació proposada no afecta llits de riu públics i, segons el sistema nacional de cartografia de zones inundables, no està tampoc afectada per risc d'inundació.  
El Servei d'Ordenació del Territori, en l'informe de data 19 d'octubre de 2016, en matèria de risc d'inundació (PATRICOVA), indica que l'actuació proposada no està afectada per risc d'inundació.  
  
G.8. Domini públic hidràulic  
Els terrenys que afronten amb els llits estan subjectes, en tota la seua extensió longitudinal, a una zona de servitud de 5 m d'amplària per a ús públic i a una zona de policia de 100 m d'amplària en què s'ha de condicionar l'ús del sòl i les activitats que s'hi porten a cap (art. 6 del text refós de la Llei d'aigües).  
El límit sud de l'àmbit de la modificació s'aproxima al llit del barranc de l'Hort, en concret a menys de 100 m de l'esmentat llit; per això, de conformitat amb l'article 9.4 del Reial decret 849/1986, d'11 d'abril, pel qual s'aprova el Reglament del domini públic hidràulic, l'execució de qualsevol obra o treball en la zona de policia de llits requereix l'autorització administrativa prèvia de l'organisme de conca, sense perjuí dels supòsits especials regulats en aquest reglament. L'esmentada autorització serà independent de qualsevol altra que hagen d'atorgar els diversos òrgans de les administracions públiques.  
  
G.9. Recursos hídrics  
El document inicial estratègic no aporta informació ni fa cap referència a les demandes d'aigua que pot generar l'actuació proposada, com tampoc a la suficiència de recursos hídrics existents en el municipi per a fer front a l'esmentada demanda, ni als drets d'aprofitament d'aigües existents en el terme.  
L'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer (CHX), rebut el 4 de març de 2015, requereix que, a l'efecte d'emetre l'informe que preceptua l'article 25.4 del text refós de la Llei d'aigües, i abans d'aprovar l'instrument de planejament que porte a cap l'actuació proposada, es justifique l'increment i que s'acredite la disponibilitat de recursos hídrics per a atendre aquesta demanda, per a la qual cosa cal presentar un estudi de demanda.  
S'informa, a més, que segons els antecedents que es troben en l'organisme esmentat, l'Ajuntament de la Pobla del Duc és titular d'una inscripció en la secció C del Registre d'aigües per un volum màxim anual de 246.000 m³. En cas que els recursos necessaris, indiquen, siguen superiors al dret disponible, cal tramitar una concessió administrativa que empare la totalitat de la demanda requerida.  
G.1O. Aigües residuals  
La documentació aportada no conté informació respecte de les previsions d'aigües residuals que puga generar l'actuació ni sobre el mode de tractar-les i abocar-les.  
De l'informe, rebut en data 11 de febrer de 2015, de l'Entitat de Sanejament d'Aigües (EPSAR) es destaquen les consideracions següents:  
- Les aigües residuals generades en el municipi de la Pobla del Duc són tractades en el sistema de sanejament i depuració de la Pobla del Duc, de titularitat municipal i gestió de la Diputació de València.  
- Aquest sistema públic de sanejament i depuració està dissenyat per a tractar 650 m³/dia. En l'actualitat el cabal influent és de 521 m³/dia.  
- El desenvolupament complet de la figura de planejament de referència ha de generar un cabal d'aigua residual de 673,91 m³/dia, la qual cosa suposarà un increment de 152,91 m³/dia respecte al cabal actual generat pel municipi.  
- En la planificació d'obres en sanejament i depuració existents es preveuen actuacions d'ampliació o millora del sistema públic de sanejament i depuració de la Pobla del Duc. No obstant això, les esmentades actuacions no s'han iniciat.  
Es dedueix, per tant, la necessitat d'estudiar i determinar les aigües residuals que pot comportar l'actuació proposada i compatibilitzar el desenvolupament urbanístic de l'esmentada proposta de modificació del Pla general amb l'execució, per compte de l'agent urbanitzador, de les infraestructures de sanejament i depuració necessàries o amb l'increment de les infraestructures públiques de sanejament i depuració existents, en les condicions establides per l'EPSAR.  
G.11. Aigües pluvials  
La documentació aportada no fa referència al tractament de les aigües pluvials que es puguen recollir amb el desenvolupament urbanístic de la modificació proposada.  
L'informe, rebut en data 28 de gener de 2015, del Servei de Planificació i Projectes de l'Àrea de Carreteres de la Diputació Provincial de València, esmenta, entre altres aspectes, la necessitat de completar la documentació de la modificació proposada amb un estudi de l'escolament del polígon i la seua influència sobre la variant CV-611, i adoptar, si és procedent, mesures correctores adequades.  
Per això, es considera que, atesa l'orografia del terreny i l'afecció que aquesta actuació pot ocasionar sobre la variant de la CV-611, que alterna trams en desmunt i terraplé al llarg del tram coincident amb aquest àmbit, cal procedir a un adequat estudi hidrològic i hidràulic per a determinar els cabals de pluvials que han de ser convenientment recollits i transportats a punts d'abocament autoritzats i analitzar quines mesures cal adoptar per a evitar, en la mesura que siga possible, que les aigües d'escolament que no siguen captades i conduïdes per la xarxa de pluvials al punt d'abocament autoritzat, puguen generar afecció sobre la carretera CV-611.  
G.12. Contaminació acústica  
D'acord amb el que disposa l'article 25 de la Llei 7/2002, de protecció contra la contaminació acústica, en els instruments de planejament urbanístic cal considerar la informació i les propostes contingudes en els plans acústics municipals o a falta d'això, en l'estudi acústic del seu àmbit.  
En data 19 de desembre de 2014, es rep l'informe del Servei de Protecció i Control Integrat de la Contaminació, en matèria de contaminació acústica, que indica que la Pobla del Duc és un municipi sense obligació de fer cap pla acústic municipal i que, atés que modificarà l'ús del sòl, cal incloure un estudi acústic amb el contingut que recopila aquest informe.  
El mencionat estudi acústic s'ha de complementar amb l'estudi acústic requerit per la Diputació de València.  
G.13. Gestió de residus  
El municipi de la Pobla del Duc s'integra en el Pla zonal 5 (àrea de gestió V5) del PIRCV, segons la nova nomenclatura, el document inicial estratègic no aporta informació sobre la previsió de residus que el desenvolupament de la proposta urbanística puga generar, ni tampoc descriu el mecanisme per a gestionar-los en el servei de recollida de residus urbans i transportar-los a la planta de tractament i eliminació.  
  
Cal, per tant, analitzar l'afecció que aquesta actuació puga tindre sobre la generació de residus i la gestió prevista per a tractar-los i eliminar-los.  
G.14. Urbanisme  
En data 26 de gener de 2015, es rep un informe del Servei Territorial d'Urbanisme de València, que fa una sèrie de consideracions de caràcter urbanístic que la proposta de Modificació puntual del planejament amb ordenació detallada ha d'atendre i, entre aquelles, indica que cal ajustar les denominacions dels sòls dotacionals proposats, fins i tot zones verdes, a l'annex IV de la LOTUP, i indicar si es proposa que pertanguen a la xarxa primària o a la secundària.  
  
G.15. Patrimoni cultural valencià  
L'Informe del Servei Territorial de Cultura i Esport, rebut en data 19 de desembre de 2014, indica que el projecte pot afectar elements del patrimoni cultural i, per consegüent, considera imprescindible complir amb el que ordena el Decret 208/2010, de 10 de desembre, del Consell, pel qual s'estableix el contingut mínim de la documentació necessària per a l'elaboració dels informes els estudis d'impacte ambiental o altres documents d'anàloga naturalesa i objecte a què es refereix l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat, del patrimoni cultural valencià.  
  
H) Consideracions jurídiques  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, que estableix la Directiva 2001/42/CE del Parlament Europeu i del Consell de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta directiva s'incorpora al dret intern espanyol per mitjà de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret autonòmic per mitjà de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
El Reial decret legislatiu 7/2015, de 30 d'octubre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de sòl i rehabilitació urbana, estableix en l'article 22 que els instruments d'ordenació territorial i urbanística estan sotmesos a avaluació ambiental de conformitat amb el que preveu la legislació d'avaluació ambiental.  
  
I) Proposta d'acord  
Analitzada la proposta de «Modificació puntual del Pla general (reclassificació de SNU) de la Pobla del Duc», cal considerar que aquesta actuació quedaria emmarcada en l'article 46.3 de la LOTUP per considerar que es tracta d'una modificació menor del Pla general.  
Per això, tal com ho estableix l'article 51.2.b de la LOTUP, d'acord amb els criteris de l'annex VIII de l'esmentada llei, es considera que la proposta de Modificació puntual del Pla general (reclassificació de SNU) de la Pobla del Duc suposa un desenvolupament compacte del sòl urbanitzable industrial, és compatible amb els creixements de sòl industrial proposats en l'estratègia territorial de la Comunitat Valenciana, no comporta cap afecció sobre elements del patrimoni natural i, havent tingut en compte les consultes realitzades, es pot concloure que el procediment d'avaluació ambiental simplificada és suficient per a determinar que la proposta de la «Modificació puntual del Pla general (reclassificació de SNU) de la Pobla del Duc» no presenta efectes significatius sobre el medi ambient.  
D'acord amb tot això, es resol: Emetre un informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica de la «Modificació puntual del Pla general (reclassificació de SNU) de la Pobla del Duc», d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la LOTUP, ja que no té efectes significatius sobre el medi ambient, i correspon continuar la tramitació de la modificació del pla d'acord amb la seua normativa sectorial, si bé cal tindre en compte les determinacions següents:  
1. Cal atendre a les consideracions de l'informe de l'Àrea de Carreteres de la Diputació de València i obtindre un informe favorable de l'esmentat organisme.  
2. Cal elaborar un estudi d'integració paisatgística i obtindre un informe favorable del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, i cal incorporar, si és procedent, les determinacions que aquest indique.  
3. Cal elaborar un estudi acústic i obtindre un informe favorable de la Subdirecció General del Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental.  
4. Cal obtindre, abans de l'aprovació definitiva, un informe favorable del Servei d'Ordenació i Gestió Forestal respecte de la reposició de la continuïtat de la via pecuària Canyada Camí Vell de Gandia.  
  
5. L'organisme de conca (CHX) ha d'acreditar la disponibilitat de recursos hídrics prèviament a l'aprovació definitiva.  
6. Abans de l'aprovació definitiva cal obtindre un informe favorable de la Direcció General de Cultura i Patrimoni i, si és procedent, incorporar les determinacions que en aquest informe es requerisquen.  
Tal com ho estableix l'article 51.7 de la LOTUP, l'Informe ambiental i territorial estratègic deixa de tenir vigència i de produir els efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, no s'ha aprovat la «Modificació puntual del Pla general (reclassificació de SNU) de la Pobla del Duc» en el termini màxim de quatre anys des de la seua publicació. En aquest cas, el promotor ha d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificat de la proposta.  
  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic a què es refereix l'article 51.2.b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que disposa l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat a l'efecte de l'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
A la vista de tot això, la Comissió d'Avaluació Ambiental, acorda: Emetre un informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica de la Modificació puntual del Pla general (reclassificació de SNU) de la Pobla del Duc, per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en l'esmentat informe.  
Notificar als interessats que contra la present resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret estimen pertinents.  
Cosa que us notifique perquè en prengueu coneixement i als efectes oportuns.  
La qual cosa se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se'n deriven, tal com ho autoritza l'article 27.5 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú (LRJAP-PAC).  
  
València, 27 d'octubre de 2016.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José de la Vall Arocas.»  
  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Expedient: 202/3021-IIL  
Títol: Pla especial de protecció i conservació del castell d'Elda i el seu entorn  
Promotor: Ajuntament d'Elda  
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Elda i Comissió Territorial d'Urbanisme  
Localització: Elda (Alacant)  
  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió tinguda el 27 d'octubre de 2016, va adoptar l'acord següent:  
Vista la proposta de l'Informe ambiental i territorial estratègic del Pla especial de protecció i conservació del castell d'Elda i el seu entorn en els termes següents:  
Amb data de registre 16 de novembre de 2015 té entrada en aquesta Direcció General, remesa per l'Ajuntament d'Elda, la documentació referent al Pla especial de protecció i conservació (PEPC) del castell d'Elda i el seu entorn, amb què sol·licita l'inici de l'avaluació ambiental i territorial estratègica.  
  
1. Documentació presentada  
La sol·licitud d'inici de l'avaluació ambiental i territorial estratègica s'acompanya (en paper i CD) de esborrany del pla i document inicial estratègic amb el contingut previst en els apartats 50.1 i 50.2 de la (LOTUP), ja que l'òrgan promotor considera que és aplicable el procediment simplificat.  
El document inicial estratègic s'acompanya de 4 plans corresponents a l'alternativa 0 i a les altres tres propostes. L'esborrany de pla presentat es compon de memòria informativa, memòria descriptiva i justificativa, plans d'informació (26 plans) i plans d'ordenació (3 plans).  
  
2. Planejament vigent  
El castell d'Elda i el seu entorn es troben regulats pel vigent Pla general d'ordenació urbana (PGOU) d'Elda, que va aprovar la Comissió Territorial d'Urbanisme l'11 de juliol de 1985 (DOGV 18.07.1985), i es complementa amb el Pla especial de millora urbana de la zona històrica del municipi (PEMU), aprovat per l'Ajuntament en el Ple el 27 de setembre de 1985. Ambdós documents es van redactar segons el text refós de la Llei del sòl de 1976.  
  
El PGOU d'Elda està en tràmit de revisió, iniciat abans de l'entrada en vigor de la LOTUP. El 20 d'abril de 2012 va ser emés el document de referència del Pla general d'Elda (exp. 109/0632-LYB).  
  
En la documentació s'assenyala que la informació pública de la versió preliminar del Pla general (estructural) s'inicia el juny de 2015, d'acord amb el nou format que estableix la LOTUP, que divideix el planejament municipal en Pla general estructural (PGE) i Pla d'ordenació detallada (POD), i que també el POD està en elaboració. El PGE estableix les determinacions d'ordenació estructural de la ciutat i remet l'ordenació detallada de l'àmbit del castell a l'elaboració del Pla especial de protecció i conservació del castell d'Elda i el seu entorn.  
  
Així mateix, està en tramit el Catàleg de béns i espais protegits d'Elda. L'elaboració d'aquest document s'inicia en el context de la revisió del PGOU, abans de l'entrada en vigor de la LOTUP i se sotmet a informació pública en data 8 d'agost de 2014. Considerant que la LOTUP (art. 42) permet formular, revisar o modificar catàlegs de protecció de manera separada, s'emet un document d'abast de l'Estudi ambiental i territorial estratègic del Catàleg de béns i espais protegits d'Elda en data 9 de febrer de 2016, i una modificació del mencionat document d'abast en data 28 de juliol de 2016 (exp. 39/4171-MGE).  
  
Antecedents  
El castell d'Elda va ser objecte d'una declaració genèrica com a bé d'interés cultural, en la categoria de monument (anotació del Ministeri Y-N-03-8158110, de 08.03.2001). La justificació legal de la declaració radica en la DA 1a de la Llei 4/1998, del patrimoni cultural valencià, modificada per l'article 2 de la Llei 5/2007 de la Generalitat Valenciana, i en la disposició addicional segona de la Llei 16/1985, del patrimoni històric espanyol.  
En 1996 es va redactar el Pla director del castell d'Elda, que no va arribar a aprovar-se.  
  
3. Objecte, descripció/característiques i justificació del pla  
L'àmbit d'aplicació del Pla afecta el castell d'Elda i parcel·les veïnes que conformen l'illa en què s'ubica (delimitació del BIC) i a l'entorn de protecció d'aquest.  
La delimitació de l'àmbit del PEPC reflectida en plans es correspon amb l'entorn de protecció del BIC prevista en el Catàleg de béns i espais protegits que està en tramitació.  
No obstant això, l'apartat corresponent del document inicial estratègic indica un àmbit d'intervenció quelcom menor que abasta fins al riu Vinalopó al nord, el carrer de Ricardo León a l'est, els carrers d'Andrés Amado i de San Pascual al sud i els carrers de Los Clérigos i Espoz y Mina a l'oest. L'entorn de protecció del BIC coincideix amb aquesta descripció literal excepte en el límit est, que supera el carrer de Ricardo León i arriba fins al carrer de Luis Buñuel.  
  
Situació actual i justificació  
La documentació indica que en el PEMU s'establien «com a objectius la regeneració urbana del nucli antic, tant en la configuració física dels espais públics i edificats existent en 1985, com d'atenció a una problemàtica social complexa en tota la zona», però durant la seua vigència s'han produït canvis substancials en el marc regulador, tant urbanístic com de la protecció del patrimoni, i en les dinàmiques socioeconòmiques que afecten l'àmbit, i la degradació física i social de l'entorn del castell s'ha aguditzat.  
Per la seua part, el castell s'ha vist marcat per diverses intervencions de reconstrucció parcial del bé, que són reduïdes en extensió i no permeten una lectura unitària del conjunt.  
El Ministeri d'Educació, Cultura i Esport va iniciar al començament de 2015 el procediment de licitació per a redactar un pla director del castell d'Elda, centrat en la conservació i reconstrucció del monument. El Pla director del castell d'Elda elaborat en 1996, que no va aconseguir l'aprovació definitiva, s'ha constituït com el document de referència per a les intervencions més recents i les planificades per a executar-se pròximament sobre el monument i el seu entorn immediat. Aquest document, atenent a una lectura del castell en l'època comtal (anterior a la desamortització) com la de major interés, estableix les bases per a una progressiva evolució de les intervencions cap a la recuperació del caràcter exempt del castell.  
A més, la degradació física dels immobles que l'envolten ha portat a la desaparició d'una part important d'aquests (arquitectures domèstiques l'interés de les quals està més en la trama que configuren que en la seua arquitectura; el PEMU no catalogava cap dels edificis de l'entorn del castell), amb la qual cosa el castell presenta hui en dia una imatge quasi completament exempta des del seu entorn immediat, i especialment en la visió des del sud, amb amplis espais sense edificació en els fronts dels carrers de San Pascual, de Las Virtudes i de Los Pilares.  
Objectius i objecte del Pla  
Es proposa com a objectiu «regenerar la morfologia urbana prèvia a les ocupacions en l'entorn del bé produïdes a partir de la desamortització en el segle XIX i aconseguir una millor integració urbanística o social en el castell i el seu entorn, reforçant-ne el valor cultural».  
També es fa referència a establir mesures encaminades a millorar la conservació del bé d'interés cultural i el paisatge de l'àmbit d'actuació creant espais de qualitat. Amb això es pretén conservar i posar en valor el patrimoni històric i fomentar el gaudi de l'espai públic, i millorar així el benestar i la qualitat de vida dels ciutadans.  
Com a objectius específics que cal portar a cap es mencionen en la proposta:  
? Adequar el PE al nou marc normatiu vigent a la Comunitat Valenciana.  
? Connectar el castell i el seu entorn amb la trama urbana d'Elda i integrar-los-hi, per millorar així l'accessibilitat a l'àmbit.  
? Reforçar el sistema de recorreguts i espais d'ús col·lectiu, integrant-los en el conjunt d'elements que cal protegir i preservar, i dotar-los de qualitat urbana.  
? Resoldre les situacions de límit entre el castell i les posteriors de les edificacions existents.  
? Renovar i millorar les infraestructures bàsiques.  
? Coordinar les intervencions físiques sobre l'àmbit amb el tractament específic de les problemàtiques socials.  
? Potenciar l'activitat comercial.  
? Protegir les vistes, dins d'una la lectura territorial, urbana i de detall de cada una de les peces de la ciutat en el conjunt d'aquesta.  
? Adaptar la normativa (condicions d'obres i usos) a les bones pràctiques que s'han donat en altres entorns històrics, per mitjà de paràmetres de regulació adequats.  
El PEPC es proposa com a fi últim revertir l'actual situació de deteriorament dels voltants del castell, preservar el patrimoni històric i posar-lo en valor com a element identitari de la ciutat.  
Se centra en la creació d'un espai de centralitat vinculat al castell i la renovació urbana dels carrers que l'envolten. Considera que la desaparició d'una part important de l'edificació requereix una nova aproximació que genere una continuïtat amb altres elements singulars de la trama urbana d'Elda com el parc del riu Vinalopó, la plaça de La Constitución o la plaça d'El Sagrado Corazón.  
S'assenyalen com a aspectes que cal tindre en compte: l'accessibilitat a l'àmbit, l'impacte de l'activitat turística, el metabolisme urbà, els camps subjectius de la cultura vernacla i les tradicions locals. Alguns no són necessàriament susceptibles de regulació urbanística directa, però han de ser valorats en la formació dels criteris d'intervenció i gestió.  
El contingut urbanístic es fonamenta en la definició d'un recorregut que connecta el riu Vinalopó, el castell i l'església de Santa Anna, on l'espai lliure generat entre els carrers de San Pascual, d'El Castillo, d'Espoz y Mina i de Las Virtudes es configura com un lloc de centralitat, que permet la renovació de l'activitat existent en l'àmbit i la creació d'un espai de relació de noves activitats físiques, socials, econòmiques i culturals. L'espai públic es converteix en el mitjà, en l'instrument articulador que confereix estructura, qualitat i representativitat a la proposta. És un espai d'acord entre els usos de la ciutat i dels seus habitants.  
  
La sostenibilitat ambiental del PEPC depén de la seua relació amb l'entorn natural, millorant la funcionalitat ecològica i el metabolisme urbà i afavorint la mitigació dels efectes del canvi climàtic.  
El document assenyala que el nucli antic d'Elda, i especialment l'àmbit del castell, guarda una estreta relació amb el riu. No obstant això, la connexió paisatgística del castell amb aquest i la llegibilitat de la seua posició en el paisatge s'han anat desvirtuant a mesura que el continu urbà ha anat creixent. A més d'afectar aspectes perceptius i visuals reflecteix la desconnexió funcional i ecològica del teixit urbà respecte al seu entorn. El PEPC proposa recuperar aquesta connectivitat perduda, en sinergia amb les millores d'itineraris d'accés a la ciutat, connectivitat d'àrees verdes, etc.  
També indica la necessitat, a Elda i especialment a l'entorn del castell, de millorar la mobilitat dels vianants, de crear accessos de vianants al castell articulats en una xarxa d'itineraris que connecten el nucli antic amb el parc del Vinalopó, recolzada en una reflexió sobre el tractament del paisatge urbà i cuidant amples de vorera, circulació ciclista i de vianants, mobiliari urbà, vegetació, senyalística, zones d'aparcament, etc.  
Les alternatives proposades consideren:  
? El context paisatgístic general de la vall del Vinalopó en què s'ubica el castell. Encara que des de gran part de la zona urbana aquest no siga visible (atesa la densa edificació), pot ser una referència en moltes vistes de llarga distància.  
? El coneixement sobre el bé i el seu entorn generat en les intervencions recents sobre aquest, per a definir les intervencions físiques.  
  
? L'inventari detallat de les edificacions existents, tenint en compte els seus valors (o la irrellevància d'aquests) i les situacions de degradació.  
? El detall d'una normativa urbanística específica per a l'àmbit del bé i el seu entorn, en coordinació amb el PGE i el POD que estan en redacció.  
Les propostes d'ordenació física es basen en les determinacions següents:  
? Definició de criteris d'actuació sobre el monument atenent als criteris actualment propugnats per la UNESCO i per les millors pràctiques en situacions semblants fundant-se en el concepte de paisatge urbà històric.  
(La UNESCO defineix el paisatge urbà històric com «la zona resultant d'una estratificació històrica de valors i atributs culturals i naturals, cosa que transcendeix la noció de conjunt o centre històric per a comprendre el context urbà general i el seu entorn geogràfic»).  
? Necessitat d'una reflexió sobre la relació visual futura del castell amb el teixit urbà. Històricament es trobava envoltat d'edificacions, una situació que en els darrers decennis ha canviat substancialment com a resultat de la degradació física i social del seu entorn, fet que l'aproxima a la situació d'aïllament de l'època comtal.  
? Resolució de les situacions de límit entre el castell i les posteriors de les edificacions existents i potencialment reconstruïbles.  
? Coordinació de les intervencions físiques sobre l'àmbit amb el tractament específic de les problemàtiques socials que persisteixen en algunes zones.  
Es plantegen quatre alternatives, en què varien les determinacions per als espais ubicats al sud de l'avinguda de Novo Hamburgo. Es mantenen com a xarxa secundària de zones verdes els espais enjardinats a la vora del riu Vinalopó i es protegeix així la imatge de fortalesa defensiva del castell en la seua relació amb el llit del riu.  
Alternativa 0. Manté les previsions del PGOU vigent i del PEMU, consolida la imatge externa del castell i reconstrueix les edificacions residencials del seu entorn.  
El PEMU té com a objectiu revitalitzar el nucli antic des de la millora de la xarxa d'espais lliures públics (proposa obrir una plaça al sud del castell i una nova alineació en els carrers de San Andrés i de San Pascual amb la qual es genera un bulevard arbrat), crear equipaments (en delimita un a l'interior d'una illa a què s'accedeix a través d'un passatge) i rehabilitar els habitatges existents. En la seua ordenació manté l'estructura urbana existent, per mitjà de la conservació del patrimoni edificat, per al qual defineix dues zones (una d'interior més baixa PB+I; una de perimètrica més alta PB+II) amb ús preferent residencial en tipologies col·lectives o unifamiliarment i alternativament usos terciaris, dotacionals i fins i tot industrials de dimensió reduïda en planta baixa.  
  
El document assenyala que una part important de les edificacions preexistents i contigües a l'avantmuralla del castell (i la seqüència espacial d'aproximació al castell que es generava) han desaparegut i que la reconstrucció d'aquestes (amb valor més ambiental i representatiu de les formes de vida tradicional que artístic o monumental) podria implicar problemes d'accessibilitat i qualitat de vida per als seus habitants.  
La visual urbana del castell que s'ha generat permet observar-lo d'una forma molt més desembarassada que en èpoques anteriors. El document assenyala, a més, que les obres dutes a terme (i en execució) atenen als plantejaments del Pla director de 1996, que advoquen per consolidar una imatge exempta del castell.  
Es considera que una trama densa, amb espais lliures constrets en àrees poc funcionals per al conjunt de la ciutat i on els equipaments s'articulen a l'interior d'illes de cases, no responen als criteris de renovació urbana, requalificació d'espais públics i reactivació del centre històric d'Elda.  
Les alternatives 1, 2 i 3 incrementen la superfície d'espais verds i redueixen l'edificabilitat respecte a les previsions del planejament vigent. Les tres es basen en el model de castell exempt respecte del seu entorn immediat, envoltat de zones verdes.  
El model d'altures per a zones edificables és el mateix que en el planejament vigent, per evitar així l'aparició d'elements de fons que sobreïsquen i desvirtuen la ja poc evident imatge i silueta del castell des de la distància.  
Alternativa 1. Proposa l'alliberament complet de les illes de cases al sud del castell per a la creació d'un gran espai lliure públic entre l'avinguda Novo Hamburgo (al nord), els carrers de Los Clérigos i d'Espoz y Mina (a l'oest), els carrers d'Andrés Amado i de San Pascual (al sud), i els carrers de Ricardo León i de Los Pilares (a l'est). Està en correspondència amb la filosofia d'intervenció del Pla director de 1996 en què cobren especial rellevància les avantmuralles com a elements configuradors de la imatge exterior exempta.  
La resta de les illes de cases incloses en l'àmbit del PEPC es mantenen amb la configuració i el nombre d'altures plantejades en el planejament vigent i s'eixamplen alguns viaris (Los Pilares, Ricardo León, Los Clérigos i Espoz y Mina).  
Aquesta és l'alternativa que major rellevància atorga al castell en el paisatge urbà, des dels voltants i des de vistes més allunyades.  
S'assenyala que es redueix en un poc més de la meitat l'edificabilitat en l'àmbit i s'incrementen les zones verdes, però és la que comporta un major cost per obtenció de terrenys, a pesar que una proporció important de parcel·les són propietat municipal.  
Alternativa 2. Respecte a l'alternativa 1, aquesta proposta conserva com a illa edificada la formada pels carrers de San Pascual (sud), de Ricardo León (est), de Las Virtudes (nord) i d'El Castillo (oest), que no interfereix amb la imatge exempta del castell, i manté els elements de base de la trama urbana original recognoscible en les traces dels carrers de Las Virtudes i d'El Castillo.  
S'indica que el reconeixement de la traça original d'aquests carrers constitueix un element de valor per a la comprensió del conjunt defensiu al llarg de la història.  
Aquesta proposta, si bé és una miqueta menor, comporta encara un increment important de zones verdes en relació amb l'alternativa 0 i implica un menor cost d'adquisició de sòl.  
Alternativa 3 (seleccionada). Planteja la reconstrucció, sota nous paràmetres urbanístics, de l'illa de cases compresa entre els carrers de San Pascual (sud), de Ricardo León (est), de Las Virtudes (nord) i d'El Castillo (oest), així com dels espais prèviament edificats i quasi desapareguts al llarg dels carrers d'Espoz y Mina i de Los Clérigos en la seua façana est.  
Així mateix, s'assenyala que es pretén configurar un eix nord-sud d'espais lliures que connecte l'església de Santa Anna amb el castell, a través de la parcel·la situada a l'est de l'Ajuntament, qualificada com a equipament.  
S'assenyala que la requalificació de la parcel·la dotacional que comporta aquesta alternativa (que queda fora de l'àmbit) pot incorporar-se al POD que està en tràmit.  
Alternativa 3 (seleccionada)  
  
S'indica que aquesta proposta atorga major rellevància a l'estructura urbana originària de la ciutat, en la qual es marcaven dos eixos corresponents a l'actual carrer de Los Clérigos i al carrer de Las Virtudes des d'on sorgien els vials primitius d'accés al castell i, dotant les zones residencials d'un espai públic de petita escala, recupera, en certa manera, l'urbanisme islàmic, gènesi de la ciutat.  
Aquesta opció proposa, a més, destinar a equipament les edificacions situades en el vessant del castell proper a la barbacana, i vincular-les a la gestió, el coneixement i la posada en valor del castell. Així es compensa la superfície dotacional prevista a l'est de l'Ajuntament (fora de l'àmbit) i la disposada en el PEMU a l'interior de l'illa que conformaven els carrers d'El Castillo, de Las Virtudes, de Ricardo León i de San Pascual.  
Aquesta proposta incrementa les zones destinades a aparcament amb la inclusió d'un espai per aparcar-hi en bateria en el carrer de Las Virtudes.  
Aquesta opció, amb major superfície de sòls susceptibles d'aprofitament lucratiu, resulta més econòmica que les anteriors. Comporta la construcció d'uns 260 habitatges (25.998 m²), manté la introducció d'un increment dels espais lliures i satisfà les necessitats dotacionals de l'àmbit.  
Les tres alternatives mantenen el bulevard que preveu el PEMU en els carrers d'Andrés Amado i de San Pascual (on es permeten baixos comercials) i aparcaments, i també l'eixamplament dels viaris de Los Pilares, de Ricardo León, de Los Clérigos i d'Espoz y Mina, que permetrà ampliar voreres i disposar aparcaments.  
  
Resum d'alternatives Superfície edificable (m²) Nre. d'habitatges \* Nre. d'habitants \*\*  
Alternativa 0 34.147,03 494 565  
Alternativa 1 15.726,35 006 978  
Alternativa 2 22.424,88 093 252  
Alternativa 3 25.998,33 875 575  
  
  
\* Considerant 100 m²/habitatge.  
\*\* Considerant 2,5 habitants/habitatge.  
  
Efectes previsibles  
El document considera que els efectes seran principalment positius (protecció dels sòls, el paisatge i els béns; millor integració urbana i mobilitat) i seran poc significatius els negatius, que atribueix a la fase d'obres (principalment pertorbacions en la qualitat de l'aire, sorolls i fauna urbana). Proposa mesures correctores per a la fase d'obres i un pla de seguiment que s'estén durant dos anys més.  
En relació amb el paisatge, la documentació indica que els efectes sobre aquell les analitzarà detalladament l'estudi de paisatge previst per a fases posteriors de la tramitació del pla. No obstant això, s'assenyala que les afeccions seran de signe positiu, ja que aquesta proposta estableix una limitació d'altures en les edificacions de l'entorn i allibera de les edificacions que recolzen en la muralla, destina aqueixos espais a zones verdes, i garanteix d'aquesta manera la conservació de les vistes del castell.  
  
4. Consultes realitzades  
La direcció general competent en avaluació ambiental, d'acord amb l'article 51.1 de la LOTUP, ha sotmés a consulta la documentació aportada, en la seua condició d'administracions públiques afectades, als organismes següents:  
  
Consulta Informe Administració consultada  
09.12.2015 28.01.2016 Direcció Territorial d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori  
Servei Territorial d'Urbanisme  
09.12.2015 02.06.2016  
19.01.2016 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori  
Subdirecció General d'Ordenació del Territori i Paisatge  
Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge  
Servei d'Ordenació del Territori (PATRICOVA)  
09.12.2015 07.06.2016 Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport  
Direcció General de Cultura i Patrimoni  
09.12.2015 19.02.2016 Confederació Hidrogràfica del Xúquer (CHX)  
09.12.2015 18.02.2016 Ministeri d'Educació, Cultura i Esport  
Secretària d'Estat de Cultura  
DG de BBAA i Béns Culturals i Arxius i Biblioteques  
Subdirecció General de Protecció del Patrimoni Històric  
  
  
Nota: Els informes rebuts es publicaran en la pàgina web www.agroambient.gva.es/eae juntament amb l'Informe ambiental i territorial estratègic.  
  
5. Identificació i valoració dels possibles efectes sobre el medi ambient  
D'acord amb el que disposa l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental i territorial ha de determinar, tenint en consideració els criteris de l'annex VIII, el sotmetiment al procediment d'avaluació ambiental i territorial ordinari o simplificat, en funció de la certesa en la determinació de l'existència d'efectes significatius sobre el medi ambient, després de consultar prèviament les administracions públiques afectades a què es refereixen els articles 48.d i 51.1 de la LOTUP.  
Paisatge. Infraestructura verda  
De conformitat amb la LOTUP (art. 6, 34, 35, 40 i 63) el paisatge s'integra en la planificació territorial i urbanística, per mitjà de la incorporació en els seus plans i projectes de condicionants, criteris o instruments de paisatge, en funció de l'abast de les seues determinacions i del paisatge afectat.  
Per la seua part, la LOTUP (art. 4) també estableix l'obligació de definir i caracteritzar la infraestructura verda amb caràcter previ a l'ordenació d'usos i activitats en el territori, tot integrant els espais previstos en l'art 5.  
El Servei Territorial d'Infraestructura Verda i Paisatge informa el 2 de juny de 2016 que, encara que es planteja com a criteri d'intervenció «anar més enllà de l'exclusiu interés patrimonial del monument i anar a un concepte paisatgístic d'aquesta», el document no aporta elements propis de l'anàlisi i la intervenció paisatgística.  
L'informe indica l'instrument de paisatge que cal redactar en funció del procediment de tramitació (ordinari o simplificat), encara que, atenent a l'objecte del pla, considera més adequat que el servei mencionat elabore un estudi d'integració paisatgística (i catàleg) amb caràcter previ a l'aprovació definitiva.  
  
L'informe també assenyala que la documentació no inclou ni el Pla de participació pública ni la definició de la infraestructura verda i la seua connexió amb la continguda en el Pla general estructural que es troba en tramitació, per la qual cosa cal aportar-los en la versió inicial (preliminar) del pla.  
En relació amb la infraestructura verda, l'informe assenyala certs espais que cal incorporar i recorda que la seua coherència (entre escales regional, supramunicipal, municipal i urbana) l'ha de supervisar la conselleria competent en ordenació del territori i paisatge.  
En relació amb l'alternativa 3 seleccionada l'informe considera que no estan prou justificades algunes de les determinacions adoptades per a articular els espais públics i facilitar l'accés als residents (obertura contínua proposada, ampliació de les seccions de certs carrers, etc.) en comparació amb les altres alternatives plantejades, així com la conveniència d'incloure en el Pla (modificant-ne l'àmbit) l'estudi de les determinacions que afecten espais contigus, que no s'haurien de deixar per a incorporar-se posteriorment al Pla general detallat, i conclou que el Pla especial que es proposa per a aquest espai té incidència en el caràcter i la percepció del paisatge i afecta un recurs paisatgístic de primer ordre.  
  
Senderes  
Per l'àmbit del PEC passa la senda GR-7, sender de gran recorregut que travessa tot l'arc mediterrani i, en la zona urbana d'Elda, va seguint el curs del Vinalopó de manera més o menys propera.  
  
La proposta manté els espais lliures previstos en la zona contigua al riu pel sud, que queda dins de l'àmbit, i permet la continuïtat del GR-7, que discorre pel costat del castell.  
Domini públic hidràulic  
A la part nord de l'àmbit del Pla especial s'ubica el llit del riu Vinalopó.  
El 19 de febrer de 2016 l'organisme de conca assenyala els aspectes que cal considerar per a obtindre l'informe favorable previst en els articles 25.4 i 128 del text refòs de la Llei d'aigües que s'ha de sol·licitar prèviament a l'aprovació de l'instrument de planejament.  
L'informe reflecteix el llit que hi ha dins de l'entorn del PE, així com la seua zona de flux preferent i la zona inundable per a avinguda de 500 anys, i recorda la subjecció de terrenys que afronten amb llits a una zona de servitud de 5 metres d'amplària per a ús públic (que ha de quedar expedita) i a una zona de policia de 100 m d'amplària en què es condicionarà l'ús del sòl i les activitats que s'hi duguen a terme.  
L'organisme de conca recorda, de més a més, la prohibició general d'abocament a domini públic llevat que es dispose de l'autorització de l'administració hidràulica competent, i sol·licita en l'informe que, a fi de garantir que no s'interferisca en el règim de corrents, es justifique que el pla no suposa l'execució de construccions vulnerables en la zona de flux preferent del llit afectat.  
La proposta seleccionada comporta una disminució del nombre d'habitatges i, per tant, de la demanda de recursos hídrics prevista en el planejament vigent, cosa que no vol dir que no calga obtindre l'informe definitiu de l'organisme de conca.  
Risc d'inundació  
El Decret 201/2015, de 29 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Pla d'acció territorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana, estableix restriccions a l'hora d'implantar certs usos en el sòl afectat per risc d'inundació, i en el cas del sòl urbà afectat requereix imposar, quan siga procedent, condicions per a adequar l'edificació i les infraestructures.   
El 19 de gener de 2016 el Servei d'Ordenació del Territori, considerant les cartografies aplicables en virtut del que estableix la normativa del PATRICOVA i els usos previstos en l'àmbit, informa que el Pla especial de protecció i conservació del castell d'Elda i el seu entorn es troba parcialment afectat per risc d'inundació, però és compatible amb les determinacions normatives del Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana.  
  
Patrimoni cultural  
El 7 de juny de 2016 la Direcció General de Cultura i Patrimoni emet un informe favorable la proposta, amb la condició següent: «[?] que es reconsidere la qualificació de zona verda que és l'atorgada al castell. És convenient qualificar d'espai obert el turó on aquell és situat i, en tot cas, reconéixer la categoria cultural que li correspon, que és la de monument».  
Per la seua banda, la Subdirecció General del Patrimoni Històric del Ministeri d'Educació, Cultura i Esport assenyala en l'informe de 18 de febrer de 2016, en relació amb les actuacions de derrocament proposades per a afavorir la contemplació del castell, la necessitat de fermesa de la declaració de ruïna i autorització de l'administració competent.  
Quant a la revisió de les ruïnes del castell, considera que aquesta podria ser adequada per a detectar problemes de conservació i aplicar mesures encaminades a consolidar-lo, i recomana la presència d'un arqueòleg davant de qualsevol remoció del terreny.  
Aspectes urbanístics  
El 28 de gener de 2016 el Servei Territorial d'Urbanisme informa que la proposta afecta l'ordenació estructural, per la qual cosa l'ha d'aprovar la conselleria competent en la matèria, tal com ho estableix l'article 44.2.c de la LOTUP.  
L'informe indica que cal justificar expressament el manteniment de l'estàndard dotacional global i preveure els instruments de gestió més adequats per a obtindre els sòls públics i, si és procedent, el repartiment dels drets i les obligacions que es deriven de les noves determinacions que per mitjà del Pla especial es pretenen atribuir a l'àmbit, i assenyala que aquestes determinacions no poden diferir-se a l'aprovació d'altres instruments de planejament que estan en tràmit.  
Feta l'anàlisi tècnica de la documentació presentada, que actua dins d'un àmbit de sòl urbà, i en la qual s'incrementen els espais públics i es redueix l'edificabilitat de l'àmbit, disminuint el nombre d'habitatges i habitants potencials, i consultada la cartografia disponible del visor de la Generalitat i vistos els informes rebuts, es considera que el Pla especial de protecció i conservació del castell d'Elda i el seu entorn proposat podria tindre incidència en el paisatge.  
6. Consideracions jurídiques  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció que estableix la Directiva 2001/42/CE del Parlament Europeu i del Consell de 27 de juny, per a integrar els aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta directiva s'incorpora al dret intern espanyol per mitjà de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret autonòmic per mitjà de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
El Reial decret legislatiu 7/2015, de 30 d'octubre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de sòl i rehabilitació urbana, estableix en l'article 22 que els instruments d'ordenació territorial i urbanística estan sotmesos a avaluació ambiental de conformitat amb el que preveu la legislació d'avaluació ambiental.  
7. Proposta d'acord  
Tal com ho estableix l'article 51 de la LOTUP, pel fet que considera, d'acord amb els criteris de l'annex VIII d'aquesta llei, que el pla avaluat (que afecta sòl urbà únicament) no influeix en altres plans o programes; no té incidència en el model territorial vigent en el municipi ni produeix cap increment significatiu en el consum de recursos; no comporta afecció sobre elements del patrimoni natural, ni cultural; tenint en compte les consultes realitzades, es pot concloure que el procediment d'avaluació ambiental simplificada és suficient per a determinar que la proposta de Pla especial de protecció i conservació del castell d'Elda i el seu entorn no presenta efectes significatius sobre el medi ambient, i, per tant, correspon continuar la tramitació de l'expedient d'acord amb la seua normativa sectorial, si bé cal atendre a les determinacions següents:  
1. Abans d'aprovar-lo definitivament el Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge ha d'elaborar un estudi d'integració paisatgística que ha d'incorporar, si és procedent, les determinacions que l'informe indique.  
Així mateix, ha de definir la infraestructura verda i la seua connexió, a escala municipal, amb la que desenvolupa el Pla general estructural.  
2. Cal atendre al que assenyala l'informe del Servei Territorial d'Urbanisme de 28 de gener de 2016.  
3. Cal prendre en consideració el que diu l'informe de la Direcció de General del Cultura i Patrimoni de 7 de juny de 2016, que assenyala «que es reconsidere la qualificació de zona verda que és l'atorgada al castell. És convenient qualificar d'espai obert el turó on aquell és situat i, en tot cas, reconéixer la categoria cultural que li correspon, que és la de monument».  
Tal com ho estableix l'article 51.7 de la LOTUP, l'Informe ambiental i territorial estratègic deixa de tenir vigència i de produir els efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana no s'ha aprovat el Pla en el termini màxim de quatre anys des de la seua publicació. En aquest cas, el promotor ha d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada del pla.  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic a què es refereix l'article 51.2.b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que disposa l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat als efectes d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
A la vista de tot això, la Comissió d'Avaluació Ambiental, acorda: Emetre un informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla especial de protecció i conservació del castell d'Elda i el seu entorn, perquè considera que no té efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en l'esmentat informe.  
Notificar als interessats que contra la present resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret estimen pertinents.  
Cosa que us notifique perquè en prengueu coneixement i als efectes oportuns.  
La qual cosa se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se'n deriven, tal com ho autoritza l'article 27.5 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú (LRJAP-PAC).  
  
València, 27 d'octubre de 2016.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José de la Vall Arocas.»  
  
  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Expedient: 207/9439-CRH  
Títol: Estudi de detall en l'àrea de repartiment 29 Tomballops  
Promotor: Ajuntament d'Elx  
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Elx  
Localització: Elx (Alacant)  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió tinguda el 27 d'octubre de 2016, va adoptar l'acord següent:  
Vista la proposta de l'Informe ambiental i territorial estratègic de l'estudi de detall en l'àrea de repartiment 29 Tomballops d'Elx en els termes següents:  
Amb data de registre 24 de novembre de 2015 ha tingut entrada en el Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica la sol·licitud d'inici del procediment d'avaluació ambiental de l'Estudi de detall en l'àrea de repartiment 29 Tomballops d'Elx, remesa pel Servei Territorial d'Urbanisme.  
1. Documentació presentada  
La sol·licitud d'inici s'acompanya de l'esborrany del pla i del document inicial estratègic (en paper i CD), amb el contingut previst en l'article 50.1 de la LOTUP, i també d'una còpia en paper de l'informe tècnic municipal de 13 de maig de 2015 i del decret municipal d'admissió a tràmit de la documentació i de remissió perquè siga avaluat ambientalment.  
2. Planejament vigent  
El planejament vigent és el Pla general d'Elx, aprovat per la resolució del conseller competent en urbanisme el 25 de maig de 1998 (DOGV 13.09.01, BOP 04.08.01), sotmés a avaluació d'impacte ambiental (exp. 315/2713-TNF) i amb declaració d'impacte ambiental positiva emesa el 21 de març de 1998.  
3. Objecte, descripció/característiques i justificació de l'estudi de detall  
L'objecte de l'estudi de detall és modificar l'ordenació detallada prevista en el Pla general en un àmbit contigu al llit del Vinalopó (àrea de repartiment 29), alterant alineacions i elevant una planta l'alçària màxima admissible de l'edificació, sense incrementar l'edificabilitat prevista. L'objectiu és millorar la integració entre la futura edificació i l'existent. La proposta comporta incrementar el sòl dotacional viari.  
  
Àmbit. La modificació opera sobre una illa delimitada pels espais públics següents: la plaça dels Reis Catòlics (per l'oest), la travessia de la Rambla (pel nord), el carrer de Tomballops (per l'est) i el carrer de Terrateig (pel sud), que es troba en el nucli urbà d'Elx en la zona de nucli antic. A l'est de l'àmbit discorre la rambla del Vinalopó i al nord es troba l'Hort de Tomballops.  
L'Estudi de detall afecta dues àrees de repartiment del PG d'Elx: AR-21 i AR-29. L'àmbit corresponent a l'AR-29 (àrea de repartiment pluriparcel·lària) està qualificat com a sòl urbà, clau 2, zona de nucli antic, tipologia d'edificació ordenada segons alineació a vial, bloc (aprofitament tipus 1,366) i està pendent de dur-se a terme.  
L'àmbit de l'AR-21 (àrea de repartiment uniparcel·lària) està qualificat amb clau 4, zona eixamplament, tipologia d'edificació ordenada segons alineació a vial i es troba consolidada.  
El pla vigent preveu que siguen edificables 883 m² dels 3.348 m² que formen l'àmbit; la resta corresponen a viari i parc públic de xarxa primària. Aquest pla estableix l'estructura viària i una àrea de zona verda que connectarà amb la rambla del Vinalopó, tram de riu canalitzat i de gran importància per als habitants d'Elx.  
Problemàtica. Les edificacions preexistents en l'AR-21 han fet finestres i obertures que miren cap a l'AR-29. Tal com ho indica la documentació, el pla general no preveia aquestes finestres, sinó que plantejava una mitgera sense obertures.  
En vista de tot això, s'estableixen com a criteris d'ordenació:  
? redefinir el volum previst en el pla vigent per a la illa, per mitjà d'un estudi específic que permeta mantindre les edificacions existents i les finestres de l'edificació de l'AR-21 que s'obrin cap a l'AR-29.  
  
? mantindre l'edificabilitat i la xarxa d'espais públics tal com les estableix el Pla general (tipologia residencial, clau 2, bloc; aprofitament tipus 1,366; sòl dotacional en un 73,56 %, entre viari i zona verda, segons la fitxa del PG).  
Alternativa 0. Correspon a l'ordenació prevista en el Pla general vigent. En aquesta es defineix un bloc, un viari i una zona verda que forma part de la rambla del riu Vinalopó (espai lliure estructural en tot el nucli d'Elx). En la configuració del bloc no es tenen en compte les edificacions preexistents ni les edificacions amb finestres de l'àmbit contigu (àrea de repartiment 21) que s'obrin cap a l'àrea de repartiment 29.  
  
Alternativa 1. L'Estudi de detall proposa un volum d'edificació en l'AR-29 que manté els paràmetres d'estàndards dotacionals i d'edificabilitat que preveu el PG. El nou bloc es dissenya adaptant la planta baixa a les edificacions existents i separant-se en les plantes superiors dels edificis de l'àrea de repartiment 21, de manera que permet mantindre les edificacions consolidades, així com la il·luminació i ventilació de les plantes superiors d'aquestes edificacions.  
En la nova ordenació es proposa un viari de vianants (i accessible per a vehicles d'emergències) i una zona verda en la part contigua a la rambla del Vinalopó, dissenyada com a jardí urbà en consonància amb l'hort de palmeres anomenat Hort de Tomballops, contigu pel nord.  
Planejament vigentProposta Estudi de Detall  
  
  
S'assenyala en la documentació que, per a salvar la diferències de cotes, s'executarà una suau rampa (que permeta l'accés de vianants i dels vehicles d'emergència) entre els carrers de Tomballops i de Muhammad al-Xafra, i en la zona verda, terrasses enjardinades (respectant la topografia existent) amb vegetació autòctona i tractaments superficials permeables, d'acord amb el conjunt de la zona verda de la rambla del riu Vinalopó.  
Coherència amb el planejament vigent. Desenvolupament previsible. Possibles efectes  
Entre els objectius del PG d'Elx s'apunta que està «crear sòl edificable per a construir habitatges i fer activitats, en la proporció adequada a la demanda i amb un nivell suficient de dotacions per a assegurar la qualitat de vida».  
L'àmbit AR-29 (àrea pluriparcel·lària) està pendent de desenvolupament, i la programació prevista per a aquesta àrea permetrà que aquesta zona es consolide, executant la zona verda pública i el viari, dotacions necessàries per al desenvolupament urbà d'aquesta. La materialització dels espais públics de l'àmbit permetrà gaudir-ne i contribuirà a millorar la qualitat de vida de la població de la zona.  
Entre altres efectes (positius) que, segons la documentació, es derivaran del desenvolupament de l'actuació, es poden mencionar:  
? protecció i valoració del paisatge, respectant la zona verda i posant en valor el riu Vinalopó (que forma part de la infraestructura verda) i conformant una façana (o límit urbà) vers el riu;  
? millora de la cohesió social, facilitant l'accés a l'habitatge;  
? ocupació racional i sostenible del sòl: prioritzant l'ocupació del sòl vacant enfront de nous desenvolupaments, concentrant en una illa l'edificació i generant sòl dotacional (viari i zona verda) en proporció superior al 70 % de la superfície de l'àmbit i compatibilitzant el creixement urbanístic amb el manteniment de la funcionalitat de la infraestructura verda.  
  
4. Consultes realitzades  
La direcció general competent en avaluació ambiental, d'acord amb l'article 51.1 de la LOTUP, ha sotmés a consulta la documentació aportada als organismes següents, en la seua condició d'administracions públiques afectades:  
  
Consulta Informe Administració consultada  
 10.11.2015 Direcció Territorial d'Habitatge, OP i Vertebració del Territori  
Servei Territorial d'Urbanisme  
17.12.2015 05.08.2016  
26.01.2016 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori  
Subdirecció General d'Ordenació del Territori i Paisatge  
Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge  
Servei d'Ordenació del Territori (PATRICOVA)  
  
17.12.2015 11.03.2016 Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, C. Climàt. i Desenvolupament Rural  
Subdirecció General de Medi Natural  
Servei d'Ordenació i Gestió Forestal  
17.12.2015 14.26.2016 Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport  
Direcció General de Cultura i Patrimoni  
17.12.2015 24.02.2016 Confederació Hidrogràfica del Xúquer (CHX)  
  
  
Nota: Els informes rebuts es publicaran en la pàgina web www.agroambient.gva.es/eae juntament amb l'Informe ambiental i territorial estratègic.  
  
5. Identificació i valoració dels possibles efectes sobre el medi ambient  
D'acord amb el que disposa l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental i territorial ha de determinar, tenint en consideració els criteris de l'annex VIII, el sotmetiment al procediment d'avaluació ambiental i territorial ordinari o simplificat, en funció de la certesa en la determinació de l'existència d'efectes significatius sobre el medi ambient, després d'haver consultat les administracions públiques afectades a què es refereixen els articles 48.d i 51.1 de la LOTUP.  
Paisatge. Infraestructura verda  
El Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge estima en el seu informe de 5 d'agost de 2016 que no hi haurà incidència significativa en el paisatge i la infraestructura verda, i assenyala com a condició que s'execute el jardí que dóna a la rambla del riu Vinalopó, en continuïtat amb el front verd existent al llarg d'aquesta, abans que siga concedida la llicència d'ocupació.  
Vies pecuàries  
La canal d'Orihuela a Alacant discorre per l'est, fora de l'àmbit.  
  
En l'informe d'11 de març de 2016 en matèria forestal i de vies pecuàries, la Secció Forestal de la Direcció Territorial d'Alacant assenyala que la via pecuària mencionada està classificada amb 20 m d'amplària al passar per Elx, i el seu eix es troba a 23 m de la delimitació de la illa, per la qual cosa no hi ha afeccions.  
Per la seua banda, en l'informe de data 24 de febrer de 2016, la direcció territorial competent en matèria d'agricultura i pesca indica que no hi ha objeccions des de la perspectiva sectorial corresponent a aquestes competències.  
Risc d'inundació  
L'àmbit d'actuació és contigu al llit del riu Vinalopó.  
El Decret 201/2015, de 29 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Pla d'acció territorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana, estableix que en sòl urbà afectat per risc d'inundació s'han d'imposar, quan siga procedent, condicions per a adequar l'edificació i les infraestructures.  
El 26 de gener de 2016 el Servei d'Ordenació del Territori informa, considerant les cartografies aplicables en virtut del que estableix la normativa del PATRICOVA, que l'àmbit objecte d'estudi de detall està afectat per perillositat d'inundació, a pesar de la canalització del riu.  
  
En l'informe recorda que, pel fet de tractar-se de sòl urbà, l'Ajuntament ha de verificar la incidència de la inundació (article 20 Normativa urbanística PATRICOVA) i imposar, quan siga procedent, condicions d'adequació de les futures edificacions (prenent com a referència les establides en l'annex I). Assenyala que, atés que es tracta d'una competència municipal, és en el marc de l'ordenació detallada on s'ha de complir el que estableix l'esmentat article, i recorda en què ha de consistir la verificació.  
Conclou l'informe que l'Estudi de detall en l'àrea de repartiment 29 Tomballops es troba afectat per risc d'inundació i és parcialment incompatible amb les determinacions normatives del PATRICOVA, per la qual cosa el document que s'elabore per a aprovar-lo definitivament ha d'incloure una justificació del compliment de l'article 20 de la Normativa de l'esmentat pla.  
Patrimoni cultural  
En relació amb el patrimoni arqueològic, etnològic o paleontològic la documentació indica que no hi ha béns immobles o elements a valorar.  
Assenyala tan sols que per la zona discorre la séquia de Marxena, que forma part del patrimoni hidràulic d'Elx.  
El 14 de juny de 2016 la Direcció General de Cultura i Patrimoni informa de la viabilitat de la proposta sempre que es faça constar que en els treballs es prendran les prevencions cautelars que garantisquen la conservació del traçat de la séquia de Marxena.  
Aspectes urbanístics  
El 10 de novembre de 2015 el Servei Territorial d'Urbanisme informa que no considera la proposta inviable, però que l'Estudi de detall no és la figura adequada per a implementar la modificació pretesa (amb la reordenació proposada es qualifica com a residencial una part de sòl dotacional al sud de l'àmbit). En l'informe es recorda l'abast que la LOTUP (art 41) preveu per a aquesta mena d'instruments.  
Encara que l'abast de la proposta supere el que preveu la LOTUP per als estudis de detall i requerisca que s'hi adeqüe (o que s'elabore l'instrument de planejament ajustat a l'abast que es pretén), una vegada feta l'anàlisi tècnica de la documentació presentada i vistos els informes rebuts, es considera que l'Estudi de detall en l'àrea de repartiment 29 Tomballops d'Elx proposat afecta sòl urbà i, a priori, no presenta efectes significatius sobre el medi ambient.  
6. Consideracions jurídiques  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, que estableix la Directiva 2001/42/CE del Parlament Europeu i del Consell de 27 de juny, per a integrar els aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta directiva s'incorpora al dret intern espanyol per mitjà de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret autonòmic per mitjà de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
El Reial decret legislatiu 7/2015, de 30 d'octubre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de sòl i rehabilitació urbana, estableix en l'article 22 que els instruments d'ordenació territorial i urbanística estan sotmesos a avaluació ambiental de conformitat amb el que preveu la legislació d'avaluació ambiental.  
7. Proposta d'acord  
D'acord amb tot l'anterior, es proposa: Emetre un informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica de l'Estudi de detall en l'àrea de repartiment 29 Tomballops d'Elx, tal com ho estableix l'article 51 de la LOTUP, per considerar d'acord amb els criteris de l'annex VIII d'aquesta llei, que l'Estudi de detall avaluat no influeix en altres plans o programes; no té incidència en el model territorial vigent en el municipi ni produeix increment significatiu en el consum de recursos; no comporta cap afecció sobre elements del patrimoni natural ni cultural; tenint en compte les consultes realitzades, es pot concloure que el procediment d'avaluació ambiental simplificada és suficient per a determinar que la modificació proposada en l'Estudi de detall en l'àrea de repartiment 29 Tomballops d'Elx no presenta efectes significatius sobre el medi ambient, i, per tant, correspon continuar la tramitació de l'estudi de detall (o de l'instrument urbanístic adequat a l'abast que es pretén) d'acord amb la seua normativa sectorial, si bé han de complir-se les determinacions següents:  
? L'instrument de planejament que s'elabore ha de ser adequat a l'objecte de la modificació que es pretenga implementar (tal com assenyala l'informe del Servei Territorial d'Urbanisme de 10.11.2015).  
? En l'instrument de planejament que s'elabore cal explicitar, tal com assenyala l'informe en matèria de paisatge de 5 d'agost de 2016, que s'executarà el jardí que dóna a la rambla del riu Vinalopó, en continuïtat amb el front verd que hi ha al llarg d'aquesta, abans que siga concedida la llicència d'ocupació.  
? Tal com ho especifica l'informe en matèria de patrimoni cultural, cal fer constar que en els treballs es prendran les mesures cautelars que garantisquen la conservació del traçat de la séquia de Marxena.  
  
? L'Ajuntament ha de verificar la incidència de la perillositat d'inundació i justificar el compliment de l'article 20 de la Normativa del PATRICOVA i imposar, si és procedent, les condicions d'adequació de les futures edificacions que pertoquen, d'acord amb el que disposa l'informe del Servei d'Ordenació del Territori de 26 de gener de 2016.  
  
Tal com ho estableix l'article 51.7 de la LOTUP, l'Informe ambiental i territorial estratègic deixa de tenir vigència i de produir els efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana no s'ha aprovat el corresponent Instrument de planejament en el termini màxim de quatre anys des de la seua publicació. En aquest cas, el promotor ha d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada de la modificació.  
  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic a què es refereix l'article 51.2.b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que disposa l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat a l'efecte d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
A la vista de tot això, la Comissió d'Avaluació Ambiental acorda:  
Emetre un informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica de l'Estudi de detall en l'àrea de repartiment 29 Tomballops d'Elx, per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en l'esmentat informe.  
Notificar als interessats que contra la present resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret estimen pertinents.  
Cosa que us notifique perquè en prengueu coneixement i als efectes oportuns.  
La qual cosa se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que es deriven d'aquesta, tal com ho autoritza l'article 27.5 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú (LRJAP-PAC).  
  
València, 27 d'octubre de 2016.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José de la Vall Arocas.»  
  
València, 24 de novembre de 2016.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Març i Pastor.