Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 8350, del 30-07-2018 (2018/6946)

RESOLUCIÓ de 28 de juny de 2018, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració ambiental i territorial estratègica corresponent a l'expedient 173/15-EAE Altea.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8350

Data del DOGV
:   30-07-2018

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2018/6946


Data del document
:   28-06-2018

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural
    * Altea
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 28 de juny de 2018, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració ambiental i territorial estratègica corresponent a l'expedient 173/15-EAE Altea. [2018/6946]  
De conformitat amb l'article 54.8 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració ambiental i territorial estratègica, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració ambiental i territorial estratègica corresponent a l'expedient 173/15-EAE d'Altea.  
  
«Declaració ambiental i territorial estratègica  
Tràmit: Avaluació ambiental de Pla  
Promotor: Direcció General de Medi natural i Avaluació Ambiental (servei d'ordenació i gestió forestal)  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural  
Localització: Demarcació forestal d'Altea  
Expedient: 173 € 2015 € EAE  
  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió celebrada el 31 de m institutor de 2018, va adoptar el següent acord:  
Vista la proposta de declaració ambiental i territorial estratègica del Pla d'Ordenació dels Recursos Forestals (PORF) de la demarcació forestal d'Altea, en els següents termes:  
L'objecte de la declaració ambiental estratègica i territorial és avaluar la integració dels aspectes ambientals en la proposta de pla o programa subjecte a avaluació ambiental estratègica ordinària conformement amb la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge (LOTUP). Per a això ha de verificar tot el procediment seguit i analitzar els impactes que es deriven per l'aplicació del pla, i establir, si escau, les condicions finals que s'hagen d'incorporar en aquest abans de l'aprovació.  
El 18 d'octubre de 2017 l'Ajuntament remet la proposta del PORF i el seu expedient d'avaluació ambiental i territorial estratègica.  
En format de paper:  
- Estudi ambiental i territorial estratègic (EATE).  
- PORF - Memòria.  
- PORF - Cartografia.  
En format digital:  
- DVD 1: Expedient d'avaluació ambiental i territorial estratègica:  
  
1. Inici d'expedient ambiental:  
· Esborrador PORF.  
· Document inicial estratègic i plans.  
· Escrits sol·licitud d'inici.  
2. Informes rebuts fase consulta DA.  
3. Document d'abast.  
4. Pla de participació pública.  
5. Versió preliminar PORF i EATE, sotmesos a informació pública i consultes:  
· EATE  
· Versió preliminar PORF i plans  
· Estudi de paisatge i plans.  
6. Consultes i participació pública:  
· Escrits consulta a ajuntaments i altres administracions públiques.  
· Al·legacions rebudes.  
· Anuncis publicació.  
7. Proposta Final PORF:  
· EATE setembre 2017.  
· Annex I:  
· Integració en el PORF dels aspectes ambientals, funcionals i territorials continguts en el DA.  
· Integració en el PORF de les consultes realitzades per les administracions consultades.  
· Integració en el PORF del pla de participació pública.  
· PORF setembre 2017. Inclou pla de seguiment.  
· Estudi de paisatge. Gener 2017.  
· Plans PORF i estudi de paisatge.   
- DVD 2: Cartografia final.  
  
El 16 de novembre de 2017 pel servei d'ordenació i gestió forestal es va remetre la següent documentació:  
- Certificat d'informació pública.  
- Compliment dels paràmetres, determinacions, i documents exigits per la normativa sectorial aplicable.  
A) Anàlisi del procés d'avaluació  
Les dates més rellevants del procés d'avaluació ambiental seguit han sigut:  
  
Presentació de la sol·licitud d'inici 14/09/15  
Emissió del Document d'Abast (DA) 25/05/16  
Participació pública i consultes de la versió preliminar del pla, de l'EATE i resta documentació exigible, durant un període de 45 dies.  
Data de publicació en el DOGV: 19/10/16  
Remissió de la documentació per a emetre DATE pel subdirector general de Medi Natural. Document amb diligència del cap de servei d'Ordenació i Gestió Forestal que es tracta de documentació original que se sotmet a DATE. 18/10/17  
  
  
B) Anàlisi de l'estudi ambiental i territorial estratègic.  
B.1) Determinacions a tindre en consideració assenyalades en el document d'abast.  
Cal indicar que s'han tingut en compte gran part de les consideracions ambientals o directrius indicades en el document d'abast, i aquelles que no ho han sigut s'analitzen més endavant per a la seua incorporació.  
  
Les consideracions efectuades en el document d'abast respecte a la metodologia de l'avaluació i de la planificació, diagnòstic del mitjà, zonificació, objectius i usos, avaluació, seguiment, etc., s'han seguit parcialment. Encara que aquest fet fa perdre certa eficàcia al pla i dificulta la seua anàlisi, s'estima que es compta amb elements de judici suficients per a la seua anàlisi, i s'han incorporat almenys les determinacions que s'estimen necessàries per a evitar efectes significatius negatius a nivell de pla, com més endavant s'argumenta.  
A continuació s'efectuen algunes consideracions respecte a aquestes qüestions:  
- En la descripció de les zones de gestió, no s'indica la numeració al fet que la zonificació es refereix. Es tracta, pel que sembla, de referències a la zonificació de la demarcació efectuada en el document consultiu, i en conseqüència han de modificar-se aquestes, en haver-se abandonat aqueixa zonificació general, i adaptar-se a la nova zonificació general.  
- L'anàlisi dels efectes no s'ha realitzat a nivell de zones o unitats ambientals sinó de forma genèrica per a la demarcació.  
- El pla descriu els elements del patrimoni cultural de la demarcació, indicant-se en l'EATE que no afecten terreny forestal. No obstant això, s'estima necessari que la conselleria de cultura informe prèviament a l'aprovació del PORF sobre aquest tema.  
En la fase de document d'abast es va obtindre informe de la Direcció General de Cultura i Patrimoni de 15 de gener de 2016 en el qual s'indicava que a nivell de patrimoni arqueològic, arquitectònic i etnològic el pla hauria de recollir la normativa sectorial corresponent.  
Des del punt de vista paleontològic s'indica que existeixen diversos jaciments paleontològics i que la seua presència haurà de ser tinguda en compte en l'execució d'accions en el seu entorn. Es recorda igualment la necessitat d'autorització d'aqueixa direcció general per a intervencions que tinguen lloc en els àmbits on es conega o es presumisca l'existència de restes d'aqueix tipus.  
Es recorda igualment que els estudis d'impacte ambiental que es tramiten de projectes de desenvolupament del present pla han de comptar amb l'informe vinculant de la Direcció General de Cultura i Patrimoni.  
- En l'EATE s'analitzen succintament la relació amb altres plans i programes. S'indica que s'ha tingut en compte el planejament urbanístic per a la cartografia del sòl forestal.  
En relació amb les limitacions que pot suposar el pla eòlic en la zona 14, l'anàlisi efectuada és genèrica. En conseqüència, s'estima necessari que aquelles actuacions que hagen de realitzar-se dins d'aquesta zona eòlica analitzen prèviament a la seua aprovació les limitacions que pot suposar aquesta per a aqueixes actuacions.  
- No s'han efectuat els estudis de les característiques dels matolls existents, les propostes d'àrees tallafocs, etc., d'acord amb l'indicat en el DA, establint aquesta DATE una sèrie de determinacions per a esmenar-ho, com més endavant s'argumentarà.  
- La cartografia utilitzada és a escala 1.225.000, no havent-se descendit a major detall, la qual cosa pot restar eficàcia al pla.  
- La zonificació general efectuada és la utilitzada en el pla d'acció territorial forestal de la Comunitat Valenciana (PATFOR) aprovat mitjançant Decret 58/2013, de 3 de maig, i es descarta la zonificació plantejada en el document consultiu. Es du a terme una anàlisi de cadascuna de les zones i s'indica per a cadascuna d'aquestes els usos primordials i els objectius i accions més específics.  
- En la fase de document d'abast es va obtindre un informe del servei d'ordenació del territori de 26 d'octubre de 2015 en el qual s'indicava el següent: el pla està afectat parcialment per risc d'inundació de diferents nivells i es considera compatible amb el compliment de les consideracions finals, segons el PATRICOVA. S'estableix l'obligació de sotmetre a informe les accions a desenvolupar en zones afectades per risc d'inundació.  
B.2) Continguts que concorden amb el document d'abast  
En l'annex núm. 1 de l'EATE s'indica com s'han integrat les consideracions ambientals, funcionals i territorials contingudes en el document d'abast, fent referència a diversos aspectes: zonificació, objectius ambientals, infraestructures, paisatge, etc.  
En el PORF igualment s'indica, en les seues conclusions, que s'han incorporat les indicacions realitzades pel document d'abast.  
Respecte a l'EATE, aquest ha seguit en part les indicacions efectuades en el document d'abast.  
La documentació presentada permet efectuar una avaluació del pla i establir, com més endavant s'argumentarà les determinacions que hauran d'incorporar-se al pla prèviament a la seua aprovació.  
B.3) Continguts que concorden amb l'annex VII de la LOTUP  
El contingut de l'EATE s'ajusta, en línies generals, al que s'estableix en l'annex VII de la LOTUP, i s'estima suficient per a dur a terme l'avaluació ambiental del pla.  
D'acord amb l'EATE i els resultats de l'avaluació, no es considera necessari adoptar mesures correctores. No obstant això, s'indica que s'empraran els instruments de gestió forestal que el PORF planteja, per a comprovar que les actuacions s'adeqüen al pla i per a seguir-ne l'execució, i igualment per a previndre i evitar la realització d'aquelles actuacions que puguen donar lloc a afectacions ambientals negatives.  
  
En relació al seguiment, en l'EATE, s'efectua una valoració dels diferents indicadors proposats en el document d'abast respecte dels objectius ambientals, però no es detalla com s'ha de fer aqueix seguiment, circumstància que s'aborda en el pla.  
B.4) Informació territorial  
L'àmbit d'actuació és la demarcació forestal d'Altea que se situa al nord-est de la província d'Alacant i inclou les comarques de la Marina Alta, la Marina Baixa i l'Alacantí.  
La relació de municipis, 60, és la següent: l'Atzúbia, Alcalalí, Beniarbeig, Benidoleig, Benigembla, Benimeli, Benissa, el Poble Nou de Benitatxell, Calp, Castell de Castells, Dénia, Gata de Gorgos, Xàbia, Llíber, Murla, Ondara, Parcent, Pedreguer, Pego, els Poblets, el Ràfol d'Almunia, Sagra, Sanet i Negrals, Senija, Teulada, Tormos, Vall de Gallinera, la Vall de Laguar, la Vall d'Ebo, el Verger i Xaló de la comarca de la Marina Alta; l'Alfàs del Pi, Altea, Beniardà, Benidorm, Benifato, Benimagrell, Bolulla, Callosa d'en Sarrià, el Castell de Guadalest, Confrides, Finestrat, la Nucia, Orxeta, Polop, Relleu, Sella, Tàrbena i la Vila Joiosa de la comarca de la Marina Baixa; i Agost, Aigües, Alacant, Busot, El Campello, Xixona, Mutxamel, Sant Vicent del Raspeig, Sant Joan d'Alacant i la Torre de les Maçanes de l'Alacantí.  
La demarcació limita a l'est amb el Mediterrani, al nord amb la comarca de la Safor (València), a l'oest amb el Comtat, l'Alcoià i el Vinalopó Mitjà (Alacant) i al sud amb el Baix Vinalopó (Alacant).  
La superfície de la demarcació és de 198.910 ha, on un 53 % és forestal. La superfície forestal d'utilitat pública és de 22.983 ha. En el període 1995-2004, es van produir 671 incendis, dels quals un 36 % van ser intencionats i van afectar el 57 % de la superfície (en la seua majoria menors d'una hectàrea cadascun).  
Respecte al cultiu, predomina el secà entre els relleus muntanyencs, i els cítrics dominen fonamentalment en l'extrem nord costaner.  
B.5) Descripció de l'alternativa triada: Proposta de pla.  
En l'EATE s'analitzen 4 alternatives d'escenaris: no gestió; aplicació del PORF amb un enfocament local, aplicació del PORF amb la zonificació del document consultiu i l'alternativa 3, triada.  
Com a objectius ambientals del pla es reflecteixen els que es van indicar en el document d'abast:  
1. Manteniment, conservació i millora de la biodiversitat dels ecosistemes forestals.  
2. Protegir l'estructura i funcionament dels sistemes naturals i detindre la pèrdua de la biodiversitat.  
3. Manteniment i millora de la funció protectora dels boscos.  
4. Paisatge:  
1) Delimitar la infraestructura verda a escala de la demarcació, identificant els paisatges de major valor i les connexions entre ells.  
2) Protegir i posar en valor els paisatges de major valor ecològic, cultural i visual.  
3) Afavorir l'ús, accés i gaudi públic del paisatge a partir d'una ordenació integral amb la nova zonificació.  
4) Millorar i restaurar els paisatges deteriorats.  
5) Preservar el caràcter visual dels diferents paisatges de la demarcació establint criteris i directrius per a la protecció de les principals vistes cap als paisatges de major valor.  
Una vegada realitzats el diagnòstic i establits els objectius de qualitat ambiental, s'estableixen els següents objectius de l'ordenació:  
Com a objectiu general (O.0) s'estableix: millorar l'estat general dels terrenys forestals de la demarcació sobre la base d'una gestió forestal sostenible, buscant la multifuncionalitat de les muntanyes, la conservació de la diversitat biològica i paisatgística i el desenvolupament rural.  
Per a la consecució d'aquest es formulen objectius específics que, al seu torn, donen lloc a estratègies. Aquests objectius es concretaran en accions que combaten les amenaces, corregisquen les febleses, milloren les capacitats per a mantindre les fortaleses i aprofitar les oportunitats.  
Objectius específics proposats (5):  
O.1. Gestionar i promoure la gestió del territori forestal de forma sostenible i planificada contemplant la multifuncionalitat d'aquest mateix.  
O.2. Mantindre i millorar la capacitat dels terrenys forestals per a la provisió de serveis ambientals.  
O.3. Compatibilitzar l'ús i gaudi dels serveis ambientals.  
O.4. Aclarir, simplificar i promoure l'aprofitament de serveis de producció i culturals  
O.5. Conservar i millorar els valors naturals que contribueixen a la biodiversitat específica i dels ecosistemes i hàbitats i també del paisatge.  
Respecte a la zonificació, s'ha seguit l'establida pel PATFOR (2013) que dividia el territori en les següents tres grans zones:  
1. Zona d'alta productivitat: 77.333 has.  
Els usos primordials en l'actualitat són el protector i l'ambiental, als quals no han d'estar supeditats altres usos com el recreatiu i el productor. En aquesta zona es podria augmentar el potencial productiu de diferents serveis com el fuster i la biomassa forestal.  
Els objectius primordials per a aquesta zona són la conservació i la millora dels valors naturals que contribueixen a la riquesa biològica i el manteniment i millora de la capacitat dels terrenys forestals per a la provisió dels serveis ambientals.  
S'estableixen com a rellevants les següents actuacions concretes:  
- Control de flora al·lòctona (E.5.2) en l'àmbit del Parc Natural del Montgó i formacions forestals pròximes a la costa.  
- Accions de restauració hidrològic - forestal (E.4.4) en les capçaleres de conca Girona i Girona - Gorgos: MUP Ombria o Pla d'Alcalà, Pla del Corralet, Pla d'Alcalà i Foia Llarga, terrenys forestals propietat privada situats en el Seguili i la Serra del Castell d'Aixà i els pertanyents a ajuntaments de Pedreguer, Alcalalí i Beniarbeig.  
2. Zona serres i valls de transició: 49.970 ha.  
Els usos principals que es donen en l'actualitat són el productor i el recreatiu.  
En general, no és objectiu directe d'aquesta zona augmentar la producció de fusta o biomassa, donat el caràcter abrupte del seu fisiografia i la importància dels serveis de regulació. No obstant això, aquesta podria veure's augmentada si les superfícies objecte d'aprofitament augmentaren. I per a això, seria beneficiós l'associacionisme entre propietaris forestals, que com s'ha comentat anteriorment, són en la seua majoria privats i minifundistes.  
Els objectius principals són el manteniment i la millora dels serveis de producció compatibles amb la conservació de la biodiversitat i la planificació de l'ús públic.  
Per a aconseguir-ho es plantegen com a accions més rellevants:  
- El foment de l'associacionisme de propietaris forestals privats (I7.1) que permeta un aprofitament dels recursos forestals amb finalitats econòmics rendibles i ordenat mitjançant la redacció d'Instruments de Gestió,  
- La redacció de plans d'ordenació de l'ús públic (I1.3) en els MUP: Puig Campana, Serra de Bèrnia, Serrella i Serra d'Aitana. I en altres muntanyes com el Ponotx, la resta de Serra de Bèrnia en mans privades o públiques (ajuntaments de Polop, Callosa d'en Sarrià).  
- Les accions proposades per a la simplificació i millora de la gestió administrativa de la muntanya afavoriran la consecució d'aquests objectius principals.  
3. Zona del semiàrid: 70.069 ha.  
El principal ús d'aquesta zona és el protector, i les actuacions a realitzar-hi han d'estar encaminades a minimitzar els riscos ambientals i a millorar les condicions dels ecosistemes forestals per a augmentar el seu efecte de regulació. Sense prejudici del desenvolupament d'altres usos actuals com el productor i el recreatiu, sempre que siguen prioritaris amb el protector.  
L'objectiu prioritari és el de manteniment i millora de la capacitat del territori forestal per a la provisió dels serveis ambientals, principalment en relació amb els serveis de regulació. Per a això l'acció preferent és la restauració forestal (E4.5) en MUP on es concentren més riscos alts (les de Criteri 1, d'acord amb l'E4.1.).  
Imatge I. Zonificació general demarcació d'Altea. En verd, zona d'alta productivitat, en taronja zona de transició i en groc zona semiàrida.  
S'ha realitzat una zonificació per a la gestió, 12 zones, per a facilitar aquesta, a escala 1:225.000. S'ha partit en general de la cartografia del PATFOR.  
1. Zones amb necessitat urgent de tractaments silvícoles per a dosificar la competència: suposarà un millor desenvolupament de les masses forestals, disminuint la biomassa i el risc d'incendi i també el risc de plagues.  
Superfície: 5.291,87 has. En les masses de pineda en estat de perxada o fustal amb fracció cabuda coberta superior al 70 % (les que es troben agrupades en l'estrat núm. 1 del IFN3).  
2. Zones amb masses arbrades a densificar: l'objectiu és la densificació de les masses però també l'augment de la diversitat botànica. Les actuacions es dirigiran a les zones cobertes per masses d'escassa densitat o per arbrat poc espés i dispers. Es corresponen amb l'estrat 3 del IFN3 (de perxada i fustals de pi blanc amb fracció cabuda coberta (Fcc) entre el 20 % i el 40 %) i amb els estrats 6 i 8 del IFN3 (superfícies arbrades poc espesses, amb Fcc menor del 40 %, tant de pi blanc com d'alzina).  
S'estableixen tres tipus de repoblació:  
1. Amb pi blanc com a espècie principal.  
2. Amb pi blanc en mescla amb alzina, ullastre, garrofera i unes altres.  
3. Amb pi blanc en mescla amb alzina, acompanyada en ombries, tàlvegs, sòls profunds, etc. amb roures valencians, freixes, aurons, moixeres, etc.  
La superfície de repoblació serà en total 9.101,36 ha.  
3. Zones amb potencialitat per a augmentar el servei de producció de fusta i biocombustible: masses de pineda en estat de perxada o fustal existents en la demarcació (estrats 1 i 3 del IFN3) que presenten una possibilitat superior a 0,5 m³/ha/any segons els càlculs realitzats pel PATFOR (2013).  
En una d'aquestes s'estima una possibilitat fustera d'1-1,5 m³/ha/any, ocupant una superfície de 2.749,63 ha. L'altra tindria una possibilitat fustera menor, de 0,5-1 m³/ha/any, i abastaria 874,71 ha en la demarcació.  
4. Zones amb potencialitat per a l'aprofitament de pastures, de bolets i per a l'apicultura.  
Zones amb aprofitament de pastures: zones amb arbrat i matoll amb capacitat per a suportar càrrega ramadera. D'elles, 52.362,15 ha són capaços de sostindre més de 2 UGM / 100 ha.  
Zones d'aprofitament micològic, centrat fonamentalment en el gènere Lactarius: les zones amb productivitat mitjana de Lactarius en la demarcació es concentren en les pinedes dels municipis de Xixona, Benimantell, Castell de Castells, Benigembla, Parcent, Murla i la Vall d'Ebo.  
La superfície de la demarcació susceptible de generar recursos per a la producció apícola és de 38.688,46 ha.  
5. Zones amb possibilitat de plantació d'espècies de fustes nobles: podrien ser la noguera (Juglans regia) i el cirerer (Prunus avium), i es recomana el primer. No existeix cap zona útil sense necessitat de regs addicionals. Les zones s'han delimitat a partir del PATFOR, excloent zones urbanes, urbanitzables i parcs naturals.  
Es requereixen regs estivals o d'emergència, i es distingeixen dues grans zones: apta amb reg (> 100 mm) i apta amb reg d'emergència (< 100 mm).  
6. Zones prioritàries d'actuació enfront del risc d'erosió i desertificació. En zones delimitades en el PATFOR amb el risc de desertificació alt o molt alt, distingint si es tracta de terreny forestal estratègic o no. Es prioritzaran els terrenys forestals estratègics.  
Aquesta superfície suposaria un 35.780,71 ha.  
Respecte a l'erosió es consideraran prioritàries les zones del semiàrid que presenten una taxa d'erosió actual superior a les 10 t/ha/any i una intensitat bioclimàtica (IBL) > 1,7.  
7. Zones de restauració per a la recàrrega d'aqüífers. Els treballs de restauració se centraran en aquells terrenys forestals arbrats situats sobre aqüífers sobreexplotats o en risc d'estar-ho, amb Fcc baixes o excessivament elevades (Fcc<50 % o Fcc70 %), ja que s'estima que per a la Comunitat Valenciana, les densitats mitjanes (FCC pròximes al 60 %) són les que minimitzen les pèrdues hídriques del sistema (PATFOR, 2013) augmentant la taxa d'infiltració.  
La superfície en aquestes condicions seria: 9.122 ha. La delimitació de les zones s'ha efectuat a partir del PATFOR.  
8. Zones d'actuació per a la regulació del cicle hidrològic i la mitigació del risc d'avingudes.  
El PATRICOVA va establir una prioritat en les conques en funció de l'impacte territorial associat al risc d'inundació.  
El PATFOR (2013), atenent als criteris establits en el PATRICOVA, estableix que la restauració forestal consisteix en la reforestació de les àrees no arbrades que presenten erosió alta o molt alta, recolzada amb actuacions de conservació de sòls com a fixació de vessants i de retenció d'àrids mitjançant parets seques i dics.  
En les zones arborades es realitzarà una silvicultura orientada a millorar la infiltració i reduir el vessament, afavorint la protecció de sòl, mantenint sempre que siga possible una Fcc igual o superior al 60 %.  
  
9. Zones prioritàries de defensa contra incendis.  
La demarcació d'Altea compta amb un Pla de Prevenció d'Incendis Forestals aprovat per la Resolució de 2 de juliol de 2013, del conseller de Governació i Justícia; en aquest es realitza una zonificació del risc basant-se en tres aspectes fonamentals: el risc estadístic, la perillositat i la demanda de protecció.  
Si prioritzarà la realització de tractaments silvícoles per a reduir la combustibilitat en les masses de pinedes joves regulars en estat de muntanya brava o repoblada d'elevada espessor d'arbrat o alta continuïtat de combustible (Fcc arbrat > 40 % i Fcc total > 70 %), i també en les muntanyes joves de plantes del gènere Quercus que presenten un elevat risc d'incendis forestals a causa de la seua combustibilitat (PATFOR, 2013).  
  
La realització de tractaments que minimitzen el risc d'incendis no es realitzarà en la totalitat de la superfície ocupada per aquestes masses, sinó que es prioritzarà la seua realització en les zones que a més tinguen associat un risc alt o molt alt d'incendis forestals, la qual cosa ocorre en 7.926,21 ha de terreny forestal.  
10. Zones prioritàries per risc de plagues i malalties.  
Les zones que es consideren prioritàries per a realitzar tractaments silvícoles tendents a reduir el risc d'aparició o proliferació de plagues de processionària i perforadors, són aquelles en les quals el risc potencial és alt.  
11. Zones amb masses arborades en les quals realitzar plantacions d'enriquiment.  
S'actuarà en les masses monoespecífiques de pi blanc adultes (de perxada o fustal) de més de 100 ha, amb una fracció cabuda coberta superior al 40 % i que es troben en comarques amb una menor diversitat d'ecosistemes (índex de Shannon per a ecosistemes per comarca < 24, la qual cosa ocorre en les tres comarques que formen la demarcació d'Altea) (PATFOR, 2013).  
La diversificació no té per què suposar la intervenció sobre la totalitat de les masses; serà suficient realitzar plantacions d'enriquiment o tractaments silvícoles que òbriguen buits i permeten l'establiment de forma natural de noves espècies.  
12. Zonificació en funció de la sensibilitat ambiental. En la demarcació d'Altea es troben diversos tipus d'Espais Naturals Protegits (LIC, ZEPA, hàbitats d'interés comunitari, microreserves, paisatges protegits, paratges naturals municipals i parcs naturals).  
  
Per a la consecució dels diferents objectius específics s'estableixen set estratègies diferents, que a vegades abasten el compliment de diversos objectius. Dins de cada estratègia s'emmarquen directrius i línies d'actuació. La major part de les accions són aplicables en tot l'àmbit de la demarcació forestal, encara que algunes tenen major incidència en determinades zones, i deriven directament de l'anàlisi i del diagnòstic territorial.  
Estratègia 1. Augment de la Gestió Forestal Sostenible en la demarcació d'Altea.  
Acció 1.1: Directrius en la redacció d'Instruments tècnics de gestió forestal en la demarcació d'Altea.  
Acció 1.2: Priorització de redacció d'Instruments tècnics de gestió forestal en les muntanyes gestionades per la Conselleria de Infraestructures, Territori i Medi Ambient.  
Acció 1.3: Redacció d'Instruments de gestió forestal en muntanyes incloses en el Catàleg de Muntanyes d'Utilitat Pública.  
Acció 1.4.: Promoure de la Gestió Forestal Sostenible (GFS) entre els propietaris privats.  
Estratègia 2. Simplificació de la gestió.  
Acció 2.1: Actualització de la cartografia de sòl forestal.  
Acció 2.2: Partió i amollonament dels MUP.  
Acció 2.3: Directrius generals de silvicultura.  
Acció 2.4. Directrius silvícoles per a restauració d'àrees degradades.  
  
Acció 2.5. Directrius per a la gestió de les masses arborades.  
Acció 2.6. Directrius per a l'execució de tractaments de defensa contra incendis forestals.  
Acció 2.7. Directrius per a l'aprofitament de les pastures.  
Acció 2.8. Directrius de gestió fitosanitària de les muntanyes.  
Acció 2.9. Directriu d'instal·lacions recreatives.  
Acció 2.10. Directrius de restauració d'explotacions mineres.  
Estratègia 3. Millora de la gestió administrativa de la muntanya.  
Acció 3.1: Millora dels sistemes de gestió d'expedients.  
Acció 3.2: Creació d'oficines comarcals.  
Acció 3.3: Agilitar el canvi d'ús forestal a agricultura de muntanya.  
  
Estratègia 4: Millora del sòl forestal i les seues infraestructures.  
Acció 4.1: Programa d'actuacions silvícoles en els ecosistemes forestals de la demarcació.  
Acció 4.2: Inventari de la xarxa viària.  
Acció 4.3: Inventari d'altres infraestructures forestals adscrites a la Conselleria competent en matèria forestal.  
Acció 4.4: Restauració hidrològic forestal en les capçaleres de conca del Girona i Girona- Gorgos.  
Acció 4.5: Restauració d'àrees degradades en la Zona del semiàrid.  
  
Acció 4.6: Estudi i investigació de l'efecte del canvi climàtic sobre d'hàbitats i taxons presents en la demarcació d'Altea.  
Estratègia 5. Manteniment i millora de valors d'especial interés per la seua importància per a la conservació de la biodiversitat, els ecosistemes i el paisatge.  
Acció 5.1: Implementació de la cartografia d'hàbitats.  
Acció 5.2: Control de flora al·lòctona.  
Estratègia 6. Compatibilitzar l'ús i gaudi dels serveis ambientals.  
  
Acció 6.1: Directriu de planificació de l'ús públic. Planes d'Ordenació de l'Ús Públic.  
Acció 6.2: Elaborar guies de gestió i de bones pràctiques en la realització d'activitats esportives en espais naturals.  
Acció 6.3: Difusió de guies de gestió i de bones pràctiques en la realització d'activitats esportives en espais naturals.  
Acció 6.4: Establiment de rutes per a circuits deportivos.  
Estratègia 7. Governança.  
Acció 7.1: Elaborar una guia de propietaris forestals.  
Acció 7.2: Crear una xarxa de propietaris, gestors i usuaris forestals.  
  
C) Avaluació del resultat de les consultes realitzades i com s'han pres en consideració.  
En l'EATE en el seu annex I s'indica com s'han integrat en el PORF tant les consultes realitzades a les administracions públiques com el pla de participació pública.  
Entre els documents presentats hi ha els corresponents al pla de participació pública. Es va desenvolupar en diverses fases: fase inicial de presentació, presentació de la versió preliminar del PORF d'Altea, taller de participació, etc.  
S'adjunten els escrits de sol·licitud de consulta efectuats, i també les al·legacions del període d'informació pública i els informes de resposta a les consultes rebuts. Consta informació pública en DOGV núm. 7899 de 19 d'octubre de 2016 i també en el periòdic diari Información.  
  
C.1) Fase de posada a la disposició del públic  
D'acord amb la informació proporcionada es van rebre les següents al·legacions:  
- UTE Agrupació -EXUP-BITLA i Baldomero, SL: sol·licita la revisió del sòl forestal en l'àmbit del sòl industrial Montahud en tramitació en el municipi d'Altea. Respecte d'aquesta es respon que la modificació del sòl forestal està per fer.  
- Los Almendros de Alicante, SA: sol·licita es reconsidere la condició de sòl forestal dels terrenys de la finca l'Almiserà a la Vila Joiosa, d'acord amb el document d'anàlisi dels terrenys forestals de la finca l'Almiserà. Respecte a aquesta es respon que la modificació del sòl forestal està per fer.  
- La Societat Industrial Camporrosso, SLU, sol·licita que es reculla en les parcel·les del polígon 5, 54, 55, 60, 80 i 98 els aprofitaments existents, rectificant-se la delimitació de sòl forestal. Respecte a aquesta es respon que la modificació del sòl forestal està per fer.  
C.2) Fase de consulta a administracions afectades realitzades per l'òrgan promotor  
Una vegada emés el document d'abast per a elaborar la versió del pla es va sotmetre a consulta de les administracions afectades d'acord amb l'indicat en aquest. I s'ha rebut resposta de les següents administracions:  
  
Data Informe ADMINISTRACIÓ PÚBLICA CONSULTADA  
21.11.2016 Ajuntament de Benidoleig  
13.12.2016 Ajuntament de Benidorm  
22.12.2016 Ajuntament d'Altea  
15.12.2016 Ajuntament de Callosa d'en Sarrià  
22-12- 2016 Ajuntament de Pego  
20.12.2016 Confederació Hidrogràfica del Xúquer  
16.12.2016 Diputació d'Alacant  
07.11.2016 Servei Territorial d'Urbanisme d'Alacant  
09.11.2017 Servei de Vida Silvestre  
15.12.2016 Servei Territorial d'Indústria i Energia  
07.05.2018 Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge  
  
  
En la documentació presentada s'adjunten els informes i al·legacions presentats, i també la resposta aquests. Dels informes rebuts es destaca el següent:  
- Ajuntament de Benidorm: sol·licita la modificació del sòl forestal en determinades zones.  
Respecte a aquesta es respon que la modificació del sòl forestal està per fer.  
- Ajuntament d'Altea: sol·licita es revise la delimitació de sòl forestal de determinades zones afectades per sòls amb diferent classificació urbanística. Es respon que els errors en la classificació urbanística han de motivar una modificació de la cartografia de sòl forestal.  
  
- Ajuntament de Callosa d'en Sarrià: sol·licita que es corregisquen determinats errors i indeterminacions observats en els diagnòstics, valoracions i zonificacions, i que es contemple l'ús agrícola com a prioritari per al municipi de Callosa d'en Sarrià.  
Per part del promotor es respon a les al·legacions en el sentit d'indicar que s'ha efectuat l'estudi tenint en compte que abasta tota una demarcació, i que no es pot tindre el detall d'un sol municipi.  
Per part del DATE es considera, tal com s'argumenta més endavant, que serà necessari determinar en els instruments de gestió que desenvolupen el PORF l'ús principal per a la zona d'actuació concreta, tenint en compte que les zones establides no són completament homogènies.  
  
Respecte al canvi d'ús forestal a agrícola de muntanya, igualment s'argumenta més endavant, es considera que pot ser positiu amb una sèrie de condicions.  
- Ajuntament de Pego: se sol·licita el següent:  
· Que les seues muntanyes s'emmarquen en la classificació de ruralitat 1 igual que l'Atzúbia, la Vall d'Ebo i Vall de Gallinera.  
· Que en el seu municipi sí que existeix aprofitament apícola.  
· Que és important establir mesures protectores en les 1.987 hectàrees de la capçalera de la conca de la vall de Pego i l'Atzúbia amb l'objectiu d'augmentar la recàrrega del sobreexplotat aqüífer Oliva-Pego.  
  
· Que s'incloga la capçalera de la conca hidrogràfica de Pego-l'Atzubia com a capçalera amb prioritat alta d'actuació.  
· Que es remarque l'existència de senderes PR i, SL.  
· S'hauria d'exposar de manera clara i concisa la importància i necessitat de preservar el patrimoni de maçoneria en sec dels bancals abandonats de l'agricultura de secà.  
· Incloure dins de l'objectiu 2 un nou punt:  
«Recuperació i manteniment de les zones abancalades de cultius de secà abandonats per a la correcció hidrològica per a la disminució de les avingudes, d'erosió i desertització.»  
I respecte a les actuacions dins d'aquest objectiu 2 corresponents a la conservació i millora d'infraestructures existents incloure els murs de maçoneria.  
· Mapificació de les zones de bancals de secà abandonat i l'establiment d'un ordre de prioritat del seu manteniment segons la seua contribució a la conservació del sòl, la seua posició estratègica preventiva d'incendis, la seua regulació d'avingudes, el seu accés i la generació de nous hàbitats.  
· Inclusió en l'annex de llocs per a la pràctica d'activitats esportives una sèrie de senderes.  
· Inclusió de determinades entitats relacionades amb el mitjà forestal.  
Se li respon que l'al·legació és aquesta que es va efectuar en la fase d'esborrany, havent-hi en l'EATE una justificació de com es van tindre en compte. La resposta és la següent, en síntesi:  
· Es fa referència als murs de maçoneria en sec en els serveis culturals.  
· La qüestió de la ruralitat es descarta en tractar-se d'una classificació basada en el Pla de desenvolupament rural de la Comunitat Valenciana no sent competència del PORF.  
· Es indica que els tractaments en les masses forestals de la conca del Serpis-Girona en la qual està inclosa l'aqüífer Pego-Oliva, poden millorar la recàrrega del mateix.  
· Respecte a les senderes s'han inclòs aquells recorreguts inclosos en el registre de senderes de la Comunitat Valenciana.  
En relació als murs de maçoneria en sec, en la versió preliminar s'ha inclòs dins de l'estratègia 2, acció 2.4, treballs de conservació i estabilització de vessants, el següent criteri: de gran importància principalment en la zona d'alta productivitat i en les serres i valls de transició, el manteniment i conservació dels murs de maçoneria en sec d'antics bancals i terrasses agrícoles.  
  
- Diputació d'Alacant: es realitzen una sèrie d'observacions i suggeriments respecte de diferents accions plantejades en el PORF: acció 2.3 directrius silvicultura; acció 2.4 directrius silvícoles per a restauració d'àrees degradades; acció 2.5 directrius per a la gestió de les masses arborades; acció 4.5 restauració d'àrees degradades en la zona del semiàrid.  
En la resposta s'indica que s'adopten algunes de les recomanacions efectuades.  
  
- Servei Territorial d'Urbanisme d'Alacant: s'indica que seria necessari que la cartografia del PORF recollira les tres categories de sòl expressades en la memòria a una escala suficient (forestal, no forestal i no forestal afectat legalment per incendis i plagues). Hauria de distingir-se entre plans de naturalesa informativa i amb caràcter vinculant.  
  
S'haurien d'actualitzar els procediments administratius continguts en els annexos eliminant referències a normes derogades.  
Es fa referència als sectors Ponts del Algar a Altea i les Llacunes de Rabassa les homologacions i plans parcials de les quals van ser declarats nuls per sentències i es recullen com a sectors urbanitzables.  
En la resposta s'indica:  
· Respecte a les tres categories de sòl s'incorpora plànol a escala 1.225.000.  
· Tota la cartografia generada pel PORF és orientativa, i pot ser vinculant la cartografia de sòl forestal una vegada s'aprove el pla, però prevaldrà sempre la definició de terreny forestal inclosa en la normativa vigent.  
· Respecte als sectors referits i la seua declaració com a nuls per sentència, s'indica que es procedeix a la sol·licitud de la cartografia disponible actualitzada del planejament urbanístic per a procedir a l'esmena d'errors respecte a la cartografia del sòl forestal.  
- Servei de vida silvestre: en l'informe rebut després de la remissió de la documentació per a la DATE, s'indica el següent que els objectius ambientals del PORF, i també les estratègies, directrius i propostes d'actuació que es plantegen per zones són concordants amb els objectius de la Xarxa Natura 2000.  
S'indica que el PORF ofereix directrius en la redacció d'instruments tècnics de gestió forestal i que aquests estan sotmesos a avaluació de repercussions en favor de la idònia concertació amb els objectius de conservació en estat favorable dels hàbitats i espècies pròpies de cada espai natural inclòs en la Xarxa Natura 2000.  
Tenint en compte això últim es considera necessari incloure entre els criteris de redacció dels instruments de gestió la necessitat de dur a terme prèviament a la seua aprovació una avaluació de repercussions d'aquests quan afecten espais de la Xarxa Natura 2000.  
- Servei d'infraestructura verda i paisatge: l'informe indica una sèrie de determinacions finals que han d'incorporar-se al PORF en matèria d'infraestructura verda i paisatge.  
En algunes al·legacions se sol·licita la modificació del terreny forestal en la cartografia PATFOR, indicant-se en la documentació presentada que aqueixa modificació està per fer. Es considera en aquests casos que està acceptada i haurà de procedir-se a la correcció sol·licitada.  
C.3) Fase de consulta a administracions afectades realitzades per l'òrgan ambiental  
Una vegada rebuda la documentació per a l'emissió de la DATE, es van efectuar dues consultes per part de l'òrgan ambiental, al no haver-se tingut constància de la seua realització per part del promotor del pla (Plataforma forestal Valenciana i Ajuntament de la Torre de les Maçanes) sense haver-se rebut resposta.  
D) Anàlisi de la previsió dels impactes significatius per l'aplicació del pla  
l'EATE realitza una avaluació de la compatibilitat de les estratègies i directrius plantejades amb els objectius ambientals indicant per què són compatibles. S'efectua d'una manera general, sense particularitzar en les diferents directrius.  
l'EATE ressalta els efectes positius del pla proposat. Respecte als efectes negatius es realitza una avaluació genèrica sobre tota la demarcació en relació a les diferents accions plantejades, agrupades segons les seues característiques, sobre els tres elements estratègics inherents al territori: paisatge, biodiversitat i recursos hídrics. S'efectua aquesta avaluació igualment respecte a les accions que inclou cadascuna de les estratègies plantejades.  
S'analitzen els grups d'actuacions o usos agrupats de la següent manera: actuacions de gestió o planificació (governança i zonificació), usos forestals (cinegètic i recreatiu), usos no forestals (parcs eòlics, pedreres, etc.) i actuacions directes sobre el medi natural (silvicultura, repoblació i infraestructures).  
S'analitzen els efectes sobre els elements estratègics amb delimitació superficial (espais protegits) i intrínsecs al mitjà (paisatge, recursos hídrics i biodiversitat). Igualment s'analitzen els efectes sobre altres elements d'interés: fauna i flora, sòl, atmosfera, etc.  
L'avaluació conclou de forma positiva en la majoria dels casos, sent en la resta acceptable. Es conclou la no necessitat de plantejar mesures correctores al no preveure's efectes negatius sobre aquest tema.  
L'avaluació i anàlisi realitzada s'ha efectuat per a tota la demarcació sense diferenciar en les zones generals plantejades, i fent una valoració genèrica sense entrar en els detalls o particularitats tant de les accions com dels elements sobre els quals es podria impactar.  
S'han delimitat tres zones generals, indicant per a elles uns usos principals, però no s'han definit, per la qual cosa aquest òrgan ambiental, estima necessària una definició, almenys genèrica, com la següent:  
  
· Ús productor: amb aprofitaments forestals respectant els valors ambientals.  
· Ús protector: funcions de protecció enfront d'erosió, aridesa, avingudes, incendis, etc. compatibilitzant-ho amb el respecte als valors ambientals.  
· Ús ambiental: funció de conservació i millora de la biodiversitat, que pot ser compatible amb la resta d'usos.  
· Ús recreatiu: clara aptitud per a ús social amb respecte als valors ambientals.  
Respecte a les diferents accions de gestió, s'han delimitat zones de gestió a escala 1.225.000, i per a delimitar-les s'ha partit de la cartografia existent en el PATFOR. L'escala no permet valorar amb detall les actuacions, i en conseqüència es considera que ha de ser en els diferents instruments de gestió que es desenvolupen del PORF on siga possible determinar si són zones en les quals no ha d'actuar-se o, en cas de fer-ho, les condicions ambientals a establir-se amb detall.  
Les delimitacions de gestió efectuades es deuen prendre, en conseqüència, només a títol informatiu, ja que existeix incertesa sobre l'absència d'efectes i haurà de ser a través dels diferents instruments de gestió o les diferents actuacions plantejades, quan es determine amb precisió si han d'existir restriccions o condicions ambientals per a la seua realització, o si fins i tot no han de dur-se a terme.  
Per exemple, no s'han avaluat les zones a repoblar amb detall, havent-se realitzat una avaluació genèrica. És a dir, si hi ha zones en les quals no caldria fer-ho per algun motiu ambiental, ni quines restriccions seria necessari establir. En principi, les actuacions de repoblació es considera que seran positives depenent de les condicions d'aquestes, no obstant, s'estima necessari que en la fase d'aprovació dels diferents instruments de gestió que desenvolupen el PORF, es realitze una anàlisi de major detall en aquest sentit.  
Les actuacions que requereixen una avaluació detallada, per la seua possible repercussió ambiental, són: repoblacions forestals, aprofitaments per a producció de fusta i biocombustible, plantació de fustes nobles, aprofitament de pastures, i obres de correcció hidrològic forestal.  
Es considera que ha de realitzar-se aquesta anàlisi per part del promotor de l'actuació i valorar-se aquests extrems per l'administració que autoritze en tractar-se del tipus d'actuacions que podrien provocar efectes negatius significatius, i al no haver-se efectuat una anàlisi de major detall a nivell del PORF, i, si escau, mitjançant un procediment reglat d'avaluació d'impacte ambiental (EAI).  
Per a determinar l'ús de les zones d'actuació i en quines condicions es duran a terme, s'utilitzaran criteris per a la valoració de la flora, fauna i vegetació basats en els diferents graus de protecció establits en la legislació sectorial, i també criteris cientificotècnics de general acceptació tenint en compte l'àmbit de referència (demarcació). S'indiquen alguns, que són específics per a vegetació i ecosistemes, i uns altres poden aplicar-se també a espècies:  
- Grau de raresa i amenaça.  
- Diversitat.  
- Fragilitat i reversibilitat.  
- Representativitat.  
- Grau de conservació o naturalitat (alteració humana).  
- Grau de maduresa.  
- Presència d'exemplars singulars pel seu desenvolupament.  
- Importància per a la fauna, per a l'aprofitament humà (fusta, pastures, etc.) i per a la protecció enfront de l'erosió.  
Respecte a les zones prioritàries enfront del risc d'erosió i desertificació no s'especifica quin tipus d'actuacions es duran a terme, cosa que dificulta la seua anàlisi. Les zones semiàrides presenten, d'una banda, singularitats en la vegetació en alguns casos (per exemple vegetació gipsícola) i, d'altra banda, es tracta de zones en les quals la vegetació potencial no és arborada, i en conseqüència s'estima necessari que prèviament a l'aprovació de les actuacions o instruments de gestió, de les actuacions abans indicades, s'efectuen anàlisis per a evitar efectes negatius significatius, en particular en relació amb la vegetació que es veurà afectada, la necessitat i conveniència d'implantació de vegetació arborada, afectació a espècies i hàbitats d'interés, etc. I que es realitzen en el tipus d'actuacions abans indicades.  
Respecto a les actuacions de plantació de fustes nobles i la seua zona de gestió, s'estima necessari establir criteris generals per a evitar efectes negatius significatius, tenint en compte que la finalitat d'aquestes no és la recuperació dels ecosistemes. Els criteris han de basar-se en la determinació del tipus de zones adequades per a aquest ús i en la necessitat d'efectuar regs d'ajuda però evitant afectacions negatives sobre els recursos hídrics, tenint en compte la disponibilitat d'aquests pel canvi climàtic.  
En relació a l'enriquiment o diversificació mitjançant plantacions de masses arborades es considera un tipus d'actuacions positives en general, no obstant això, s'estima necessari establir criteris generals que garantisquen l'ús d'espècies autòctones pròpies de la zona, per a evitar efectes negatius significatius.  
Respecte a la zonificació en funció de la sensibilitat ambiental. En la demarcació d'Altea es troben diversos tipus d'Espais Naturals Protegits (LIC, ZEPA, hàbitats d'interés comunitari, microreserves, paisatges protegits, paratges naturals municipals i parcs naturals), no obstant això poden existir altres àrees d'interés ambiental que no es troben emparades per figures de protecció. Al no haver-se efectuat una anàlisi més detallada en aquest sentit, s'estima necessari tal com abans s'ha indicat efectuar una anàlisi prèviament a l'aprovació de determinats instruments de gestió i actuacions per a evitar generar efectes negatius significatius.  
A més, en realitzar qualsevol tipus d'actuació en terreny forestal afectat per alguna figura de protecció haurà de tindre's en compte les característiques d'aquesta, i també les limitacions existents, màximament quan el terreny es veu afectat per diverses figures de protecció. Serà necessari consultar els documents de gestió de cadascuna de les figures de protecció afectades en cada cas, per a tindre-les en compte a l'hora de dissenyar qualsevol tipus d'actuació.  
D'acord amb el que s'estableix en el DA (ja establit en la memòria ambiental del PATFOR) s'ha d'incloure el següent criteri ambiental per a les actuacions silvícoles: «El programa d'actuacions silvícoles es realitzarà prevalent el concepte de sostenibilitat enfront del de productivitat, assegurant el manteniment de la biodiversitat i garantint la recuperació de les interaccions ecològiques.»  
En relació a les estratègies plantejades, accions compreses en aquestes i criteris, s'indica el següent:  
Estratègia 1. Augment de la gestió forestal sostenible en la demarcació d'Altea.  
Acció 1.1. Directrius en la redacció d'instruments tècnics de gestió forestal en la demarcació d'Altea:  
El següent criteri que s'ha inclòs es considera fonamental i encertat: «L'aprofitament dels recursos s'ha de planificar perquè es realitze de forma ordenada i sempre que siga compatible amb la conservació i protecció dels ecosistemes presents i en equilibri amb els objectius ambientals detallats en l'apartat 3.1. de la present memòria, i també amb els objectius de qualitat paisatgística establits en l'apartat 7 de l'Estudi de Paisatge, adaptats a l'àmbit que comprenga la zona de l'aprofitament».  
  
Com a criteri per als instruments de gestió s'estableix que els objectius de la gestió hauran d'estar enfocats a preservar i millorar l'ús principal definit per a cada zona. No obstant això, tenint en compte que les zones generals definides en el PORF no tenen perquè ser homogènies, i de fet no ho són, i que a més en alguna s'han definit diversos usos principals, s'estima necessari, d'acord amb l'indicat en el document d'abast, determinar, prèviament a l'aprovació o autorització de l'actuació, per a cada zona d'actuació concreta l'ús tenint en compte l'àmbit de referència en el qual s'enquadra aquesta, justificant el criteri general establit en el PORF.  
Es considera que en la redacció dels instruments tècnics de gestió, la consulta de la web d'aquesta Conselleria en relació a les figures de protecció i al banc de dades de biodiversitat, no deu ser una mera recomanació, sinó una obligació, incloent si escau en el document el compliment de les normes que regisquen cada figura de protecció i també les mesures de protecció i millora de les espècies i hàbitats d'especial interés (sense perjudici del compliment de la seua legislació sectorial sobre aquest tema).  
Les indicacions efectuades en el document d'abast respecte a l'aprofitament de la biomassa amb finalitats energètics i a l'aprofitament de producció de fusta amb altres finalitats no han sigut incorporades íntegrament, estimant-se necessari realitzar-ho per a evitar efectes negatius significatius a nivell de pla.  
Altre increment d'aquest tipus d'aprofitaments ha de quedar supeditat a la seua compatibilitat amb la conservació de la biodiversitat, el manteniment dels ecosistemes forestals, i per tant requereix una anàlisi detallada en cada instrument tècnic de gestió amb la finalitat de determinar si és compatible o no amb aquest aprofitament des d'un punt de vista ambiental, i ajustar la intensitat d'ús als seus valors ambientals. Aquest criteri és necessari establir-ho per a evitar efectes negatius significatius sobre els ecosistemes.  
Els ecosistemes presents en la demarcació presenten, amb caràcter majoritari, condicions ecològiques que dificulten l'elevada productivitat (precipitacions en moltes ocasions escasses o irregulars en freqüència, sòls escassos, pendents elevades, etc.), presentant a més en bastants ocasions elevat valor ambiental o funcions de rellevància com la protecció del sòl enfront de l'erosió, regulació d'avingudes, etc., per la qual cosa amb caràcter general s'estima que els aprofitaments de fusta, amb finalitats energètics o no, en principi haurien de procedir de biomassa residual o d'actuacions que pretenguen l'evolució de les formacions vegetals a etapes més madures per a la protecció del sòl, etc. (restes de podes, tractaments silvícoles, etc.). No obstant això, existeixen múltiples circumstàncies que poden permetre aprofitaments amb una altra orientació, com per exemple terrenys forestals amb escàs valor ambiental, antics cultius abandonats amb escàs valor, zones de major productivitat, etc., i s'estima que aquest tipus d'aprofitaments es justifiquen prèviament la seua conveniència i la seua compatibilitat amb els valors ambientals de la zona i la seua possible funció protectora.  
  
Estratègia 2. Simplificació de la gestió.  
Acció 2.3. Directrius generals de silvicultura.  
En aquest apartat s'han tingut en compte les consideracions efectuades en el document d'abast, incloent-les com a criteris.  
En relació a l'ús en la restauració en zones de baixa productivitat (àrid o semiàrid alacantí) d'espècies al·lòctones, de forma molt justificada, com Tetraclinis articulata, Ziziphus jujuba i Argania spinosa, i també en terrenys d'algeps Eleagnus angustifolia o Populus euphratica, es considera que Ziziphus jujuba no és adequada a aqueixes condicions àrides. D'altra banda, Eleagnus angustifolia té un caràcter exòtic i com a mesura preventiva per a evitar la seua possible dispersió, ha de descartar-se. Respecte a la resta d'espècies indicades, s'estima que pel caràcter al·lòcton el seu ús ha de ser excepcional i experimental, i cal, com a mesura preventiva, sol·licitar un informe previ del servei de vida silvestre en relació a la conveniència de l'ús en cada cas, en els instruments tècnics de gestió.  
Igualment l'elecció d'espècies per a la repoblació, haurà de realitzar-se amb la col·laboració del servei de vida silvestre, a fi de triar aquelles espècies autòctones presents en la zona i millor adaptades ecològicament.  
Acció 2.6. Directrius per a l'execució de tractaments de defensa contra incendis forestals. S'han inclòs parcialment las directrius que referent a això es van indicar en el DA.  
No obstant això, tal com s'indicava en el DA és necessari que respecte les propostes de gestió de les àrees tallafocs s'efectuen anàlisis d'aquestes i la seua repercussió ambiental, i igual respecte als usos no forestals en les zones d'interfície (zones agrícoles), amb la finalitat d'evitar efectes ambientals negatius.  
Acció 2.7. Directrius per a l'aprofitament de les pastures. La millora de pastures temporals en antics bancals abandonats mitjançant esmenes adequades a Busot requerirà l'anàlisi de composició de les pastures existents per a evitar afeccions negatives a espècies d'interés com a mesura preventiva.  
En relació amb les actuacions de restauració i repoblació forestal es considera necessari tal com es va indicar en el DA la determinació dels mètodes i tècniques a emprar per la seua repercussió ambiental. En aquest sentit s'estima necessari introduir uns criteris generals que permeten a nivell de pla evitar afeccions negatives significatives posteriorment en els projectes a desenvolupar.  
Respecte als ecosistemes fluvials i a les correccions hidrològic forestals, s'estima necessari establir unes directrius generals que eviten afeccions negatives i permeten en la mesura que siga possible la conservació dels ecosistemes forestals.  
Estratègia 3. Millora de la gestió administrativa de la muntanya.  
Acció 3.3. Agilitar el canvi d'ús forestal a agricultura de muntanya.  
  
El canvi d'ús forestal a ús de muntanya es considera que pot tindre efectes molt positius des del punt de vista paisatgístic i també de la diversitat de fauna i flora, per als ecosistemes. En la proposta del PORF s'estableixen una sèrie de consideracions ambientals a tindre en compte, no obstant això s'estima necessari complementar aquestes en el sentit que el pas de terreny forestal a l'agricultura siga a partir de terrenys d'escàs valor ambiental, bàsicament a partir d'antics terrenys de cultiu, que prèviament s'analitze la vegetació i fauna existent per a determinar la seua conveniència donat el seu escàs valor i que no ocasione efectes negatius significatius, i també el compliment de la legislació sectorial que els afecte, especialment la legislació d'avaluació ambiental i el planejament urbanístic.  
Estratègia 4. Millora del sòl forestal i les seues infraestructures.  
Acció 4.1. Programa d'actuacions silvícoles en els ecosistemes forestals de la demarcació.  
Dins d'aquesta acció s'estableixen criteris apara prioritzar les actuacions silvícoles depenent del risc d'erosió, avingudes, incendis forestals, etc.  
Acció 4.2. Inventari de la xarxa viària.  
A nivell de pla no s'ha analitzat la necessitat de noves vies, ni s'ha valorat a nivell de pla, la qual cosa reduirà l'eficàcia del pla referent a això.  
Si considera necessari establir els següents criteris a nivell de pla, d'acord amb l'indicat en el DA, per a evitar efectes negatius significatius.  
- Respecte a l'inventari de la xarxa viària, haurà d'aportar-se, almenys, la següent informació:  
· Camins forestals: s'hauran de precisar les seues tipologies (característiques físiques, si seran d'una o dues sendes, etc.), les necessitats de manteniment i també el tipus de vehicles, si seran principals o secundaris, i també si es tracta de condicionament de camins existents o de nova obertura.  
És necessari que respecte a aquests es delimiten restriccions segons zones i valors d'aquestes (paisatge, fauna, vegetació, etc.).  
- Criteris ambientals respecte de camins forestals públics:  
1. Es maximitzarà el seu ús amb la finalitat de disminuir la proliferació d'infraestructures del mateix tipus en terrenys forestals.  
2. En les finalitats concretes que es proposen es tindrà en compte les possibles molèsties a fauna d'interés, la possibilitat de restringir l'accés als ecosistemes de major valor.  
- Si com a conseqüència de l'inventari es concloguera la necessitat d'obertura de nous camins, s'hauria de justificar la seua necessitat i analitzar la seua repercussió ambiental per a adoptar decisions, sense perjudici que els projectes que els desenvolupen requerisquen una avaluació ambiental d'acord amb la legislació ambiental vigent.  
Acció 4.6. Estudi i investigació de l'efecte del canvi climàtic sobre d'hàbitats i taxons presents en la demarcació d'Altea.  
Es considera que ha de col·laborar també el servei de vida silvestre en l'avaluació del grau de vulnerabilitat d'espècies autòctones i ecosistemes enfront del canvi climàtic.  
Estratègia 5. Manteniment i millora de valors d'especial interés per la seua importància per a la conservació de la biodiversitat, els ecosistemes i el paisatge.  
Acció 5.1. Implementació de la cartografia d'hàbitats. Es fa referència a la cartografia d'hàbitats que està elaborant el servei de vida silvestre d'aquesta Conselleria, indicant que dels 32 fulls cartogràfics s'ha elaborat cartografia d'hàbitats en 16.  
Tenint en compte l'indicat en el document d'abast respecte a l'estudi de les característiques dels matolls existents i la necessitat de treballar a una escala de més detall, i al no haver-se efectuat aquest estudi i estar la cartografia hàbitats parcialment desenvolupada, es considera que per a evitar efectes negatius significatius a nivell de projecte s'establisca la necessitat d'efectuar una anàlisi de les característiques (raresa, diversitat, funció per a la fauna, funció protectora del sòl, etc.) dels matolls en la zona d'actuació de l'instrument de gestió, prèviament a la seua aprovació, per a poder determinar si és necessari adoptar mesures preventives o correctores.  
Estratègia 6. Compatibilitzar l'ús i gaudi dels serveis ambientals.  
  
Acció 6.1. Directriu de planificació de l'ús públic. Plans d'Ordenació de l'Ús Públic.  
En relació a l'ús públic es considera que en els espais naturals amb figures de protecció haurà de complir-se la normativa vigent en aqueixos espais i amb el pla d'ús públic d'aquests, si escau.  
Respecte a la resta d'espais naturals i el seu ús públic es considera necessari per a evitar efectes negatius en el medi que s'incloga en el contingut dels plans d'ordenació d'ús públic de desenvolupament del PORF que aquests analitzen la capacitat d'acolliment del medi respecte als diferents usos públics per a determinar la seua adequació, i si escau, les mesures preventives i correctores a adoptar.  
- Es considera necessari per a evitar efectes negatius sobre fauna i flora l'establiment de directrius relatives a la regulació de l'escalada, d'acord amb l'informe que el servei de vida silvestre va emetre en la fase de document consultiu per al PORF de la Demarcació forestal de Xàtiva, i que s'entén aplicable al present pla: distingint entre zones amb flora catalogada, amb avifauna catalogada criant en paret rocosa i resta de zones.  
- Altres directrius:  
Si considera necessari establir criteris que permeten evitar efectes negatius significatius a nivell de la conservació i millora dels boscos, relatius a la introducció d'espècies rebrotadores i productores de fruits carnosos en la mesura que siga possible allí on no n'hi haja o siguen escassos per a potenciar la fauna i la capacitat de regeneració després d'incendis; a mesures de gestió específiques per a espècies estranyes, endèmiques i amenaçades; a procurar, en la mesura que siga possible, la salvaguarda de boscos madurs i vells com a reserva de biodiversitat; a la conservació de microhàbitats i ecosistemes especialitzats valuosos; a la conservació d'arbres monumentals; i a la consideració de les àrees que pertanyen al catàleg valencià de base.  
Igualment s'estima necessari establir criteris per als aprofitament de fusta de pinedes en relació amb la necessitat d'establir limitacions en zones amb pendent elevat i en espais amb fonts o brolladors i en les conques de recàrrega d'aqüífers per a protegir els recursos hídrics i la biodiversitat per a evitar efectes negatius.  
- En relació a l'estratègia valenciana per al canvi climàtic i tenint en compte l'informe (21.10.2015) que va emetre en la fase de consultes del document d'abast el servei de lluita contra el canvi climàtic i prevenció del control contra la contaminació, s'estima que diverses accions plantejades en la proposta del pla poden ser concordants amb les mesures plantejades en la referida estratègia.  
- En l'EATE s'indica que s'ha modificat la informació sobre les explotacions mineres, actualitzant-la amb les dades del cadastre miner disponibles en l'actualitat. A més s'indica que a l'efecte d'afectació d'aquestes al sòl forestal i de la correcta restauració de l'espai natural, els límits exactes dels terrenys que han de ser restaurats són els determinats en el Pla de Restauració Integral.  
- Dins dels treballs de conservació de sòls i estabilització de vessants, i per a la regulació d'avingudes ha d'incloure's la conservació i el manteniment dels bancals de pedra de cultius abandonats, que cal potenciar en la mesura que siga possible.  
- En el Pla s'indica que s'ha realitzat la cartografia de sòl forestal d'acord amb els criteris que estableix la normativa sectorial.  
- Diferents actuacions i projectes que desenvoluparan el PORF es troben sotmesos a avaluació d'impacte ambiental d'acord amb la legislació sectorial en la matèria. L'avaluació ambiental del PORF no exclou l'avaluació d'impacte ambiental d'aquells projectes o actuacions subjectes a avaluació d'impacte ambiental d'acord amb la legislació sectorial en la matèria. S'haurà d'incloure una directriu que recorde aquesta circumstància.  
E) Acciones de seguiment de l'aplicació del planejament.  
En relació al seguiment, en l'EATE, s'efectua una valoració dels diferents indicadors proposats en el document d'abast respecte als objectius ambientals, però no es detalla com s'ha de fer el seguiment.  
  
En la proposta de pla s'estableix un pla de seguiment, indicant-se que la vigència del pla és de 15 anys. S'aporten una sèrie d'indicadors comuns i altres específics, i també uns indicadors ambientals coincidents amb els de el document d'abast. La informació s'ha elaborat a partir dels inventaris forestals nacionals i del banc de dades de biodiversitat.  
La informació del banc de dades de biodiversitat s'actualitza per a espècies invasores cada 5 anys i per a espècies en general l'actualització és contínua. Respecte a la resta d'indicadors depenen dels inventaris forestals nacionals i la seua periodicitat de realització, igual que l'escala de treball i el detall de la formacions vegetals que distingeix. Això pot restar eficàcia a aquests indicadors. Hauria sigut molt més eficaç que s'haguera elaborat una cartografia més detallada a nivell de demarcació.  
  
El pla preveu un seguiment que ha d'incloure l'actualització dels indicadors cada 5 anys.   
En relació amb els indicadors ambientals s'indica el següent:  
- Respecte a l'indicador de superfície forestal protegida d'àrees forestals (arborades o no) s'han tingut en compte exclusivament les figures d'espais naturals protegits; no obstant això el planejament urbanístic estableix amb diferents tipologies de protecció relatives a ecosistemes forestals i paisatge: protecció forestal, ecològica, paisatgística, etc. que cal en conseqüència incloure's també.  
- Respecte a l'actualització dels indicadors ambientals cada 5 anys, en aquells casos en els quals es parteix d'informació o cartografia que no s'actualitze amb aqueixa periodicitat (per exemple l'inventari forestal), cal, en la mesura que siga possible, fer una actualització d'aquests a nivell de la demarcació.  
F) Acord d'emissió. Determinacions finals.  
De conformitat amb el que es disposa en l'art. 54 de la LOTUP, d'acord amb els fonaments que han exposat, es proposa emetre la present Declaració Ambiental i Territorial Estratègica del Pla d'ordenació dels recursos forestals de Demarcació forestal d'Altea presentada per la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental (servei d'ordenació i gestió forestal), havent-se d'incorporar en aquest, abans de la seua aprovació definitiva, les següents determinacions:  
  
A. Els usos genèrics de les zones generals seran:  
- Ús productor: amb aprofitaments forestals respectant els valors ambientals.  
- Ús protector: funcions de protecció enfront d'erosió, aridesa, avingudes, incendis, etc. compatibilitzant-ho amb el respecte als valors ambientals.  
- Ús ambiental: funció de conservació i millora de la biodiversitat, podent ser compatible si escau amb la resta d'usos.  
- Ús recreatiu: clara aptitud per a ús social amb respecte als valors ambientals.  
B. En la descripció de les diferents zones de gestió que s'efectua en el pla, es modificaran les referències que es fan a zones de la zonificació general del document consultiu perquè es corresponguen a la nova zonificació general.  
C. S'han d'establir els següents criteris a seguir en les plantacions de fustes nobles:  
- S'han d'implantar preferentment en terrenys de cultiu.  
- En cas de plantejar-se en terrenys forestals, hauran de ser d'escàs valor ambiental, fonamentalment antics terrenys de cultiu amb caràcter forestal i d'escàs valor ambiental.  
- En qualsevol cas ha de justificar-se la disponibilitat d'aigua, i la no afectació negativa als aqüífers de la zona.  
D. S'ha d'establir com a criteri general per a l'enriquiment o diversificació de les masses forestals: «La elecció d'espècies s'ha de basar en la vegetació autòctona potencial de la zona, adaptada a les condicions ecològiques d'aquesta. Es recomana la col·laboració amb el servei de vida silvestre d'aquesta Conselleria, sense perjudici que justificadament es podrà usar de manera puntual espècies de cultiu que enriquisquen puntualment la zona per a la fauna i excepcional i puntualment espècies no autòctones potencials de la zona.»  
E. S'han d'establir els següents criteris en relació amb l'aprofitament forestal per a fusta i de biomassa forestal amb finalitats energètics:  
  
- L'increment d'aquest tipus d'aprofitaments ha de supeditar-se a la seua compatibilitat amb la conservació de la biodiversitat, el manteniment general dels ecosistemes forestals, i haurà d'analitzar-se amb detall en cada instrument de gestió si la zona és compatible o no amb aquest aprofitament des d'un punt de vista ambiental, ajustant, si escau, la intensitat de l'ús als valors ambientals.  
- Prèviament a l'aprovació de cada instrument tècnic de gestió s'ha d'analitzar amb detall els valors naturals de la zona d'actuació determinant si es poden aplicar aquests aprofitaments i sota quines condicions, prevalent els criteris ambientals de conservació de la biodiversitat i paisatge, enfront de criteris de productivitat i beneficis econòmics. Haurà de justificar-se igualment la compatibilitat de l'aprofitament amb la possible funció protectora de les formacions vegetals.  
  
- Abans de l'aprovació de l'instrument de gestió, s'ha d'analitzar la decisió de l'aprofitament, d'una banda, amb la contribució al canvi climàtic (emissió-fixació CO2), i per una altra, amb la pèrdua de material vegetal necessari per a la formació de sòl, establint mesures preventives que minimitzen els efectes negatius com per exemple deixar en la zona les porcions més fàcilment descomponibles (fullaraca i branques xicotetes).  
- Es coordinarà la planificació de l'aprofitament de la biomassa forestal amb la planificació de la biomassa agrícola en la zona.  
F. Les actuacions que afecten zones amb figures de protecció hauran de respectar les normes que les regeixen, i han de justificar-se prèviament a la seua aprovació. En cas d'afectar-se a microreserves vegetals haurà d'obtindre's prèviament informe del servei de vida silvestre sobre els condicionants i limitacions a observar.  
G. Prèviament a l'aprovació del PORF s'ha d'obtindre un informe de la Conselleria de Cultura respecte a l'afectació al patrimoni cultural, amb l'adopció de les mesures que s'indiquen, si escau.  
H. En aquelles actuacions que hagen de fer-se dins d'aquesta zona eòlica 14 haurà d'analitzar-se prèviament a la seua aprovació les limitacions que pot suposar aquesta.  
I. S'ha d'incloure la conservació i manteniment dels bancals de pedra de cultius abandonats, que han de potenciar-se en la mesura que siga possible, entre els treballs de conservació de sòls i estabilització de vessants, i per a la regulació d'avingudes.  
J. Directrius per a la conservació i la millora dels boscos, s'inclouran:  
- Es potenciarà, en la mesura que siga possible, les repoblacions amb espècies rebrotadores i productores de fruits carnosos, en els llocs on escassegen o estiguen absents.  
- Es procuraran mesures de gestió que no tinguen una incidència desfavorable en la conservació d'elements singulars (espècies estranyes, endèmiques i amenaçades).  
- En els instruments tècnics de gestió s'identificaran els rodals de boscos madurs i vells, sobre la base de criteris de naturalitat i complexitat estructural, i es procurarà, en la mesura que siga possible i sempre que siga convenient, la seua salvaguarda com a reserves de biodiversitat.  
- En els instruments de gestió s'assenyalaran els elements arboris monumentals que actualment formen part del catàleg valencià d'arbres monumentals i caracteritzaran uns altres que potencialment puguen ser inclosos.  
- Els instruments de gestió hauran de considerar les àrees que pertanyen al catàleg valencià de materials de base (fonts de llavors, rodals selectes, poblacions de conservació de recursos genètics). S'haurà de recaptar en aquests casos informe de la secció de conservació de recursos genètics forestals, que establirà les limitacions amb la finalitat de preservar la seua funció com a reserva de recursos genètics.  
- Els instruments de gestió hauran de considerar l'heterogeneïtat territorial i proposar mesures de conservació i gestió, en cas de ser valuosos, dels microhàbitats o ecosistemes locals especialitzats existents en el seu àmbit com a llocs molt pedregosos o rocosos, rocams, brolladors, llacunes temporals, etc.).  
K. En relació als aprofitaments de fusta de les pinedes:  
- Amb la finalitat de conservar els sòls s'ha d'estudiar la necessitat d'establir limitacions als aprofitaments de fusta i als treballs silvícoles en les àrees amb pendent elevat.  
- S'ha d'estudiar la necessitat d'establir limitacions als aprofitaments de fusta i als treballs silvícoles en els espais de fonts o brolladors i en la conca de recàrrega dels aqüífers per a protegir els recursos hídrics i la biodiversitat.  
L. S'ha d'incloure la següent directriu: totes les accions i actuacions que es desenvolupen en zones afectades per risc d'inundació hauran de sotmetre's a informe d'afectació de risc d'inundació, i per tant, a la valoració de compatibilitat, del servei competent en aquesta matèria (actualment el servei d'ordenació del territori de la Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori).  
M. S'han d'incloure en el PORF les determinacions de l'informe del servei d'infraestructura verda i paisatge:  
A) Les mesures i accions necessàries per al compliment dels objectius de qualitat paisatgística definides en l'estudi de paisatge s'integraran en les estratègies, directrius i propostes d'actuació (apartat 10 del referit estudi).  
B) S'han d'incloure com a part de la infraestructura verda del territori delimitada pel Pla el següent:  
- Les superfícies representades gràficament com a «Terreny forestal» en el pla núm. 5 «Infraestructura verda».  
- Les zones prioritàries d'actuació enfront de riscos alts: erosió, desertificació, risc d'avingudes, incendis forestals i recàrrega d'aqüífers.  
  
C) Els plans (en la mesura que zonifiquen o regulen usos) i projectes que es duguen a terme en el marc del PORF deuran ser avaluats (per l'òrgan substantiu) amb la finalitat de determinar la seua incidència concreta en el paisatge i la infraestructura verda i, en el cas d'alterar significativament el caràcter o la percepció del paisatge o estar sotmesos a avaluació ambiental, elaborar un estudi d'integració paisatgística i obtindre informe del servei d'infraestructura verda i paisatge.  
N. Es corregiran las estratègies, accions i directrius proposades en el següent sentit:  
Estratègia 1. Augment de la gestió forestal sostenible en la demarcació d'Altea.  
Acció 1.1: Directrius en la redacció d'instruments tècnics de gestió forestal en la demarcació d'Altea:  
- Prèviament a l'aprovació de l'instrument tècnic de gestió s'ha de concretar l'ús principal específic de la zona d'actuació, tenint en compte l'ús o els usos principals definits en les zones generals, que hauran de revisar-se per a cada zona d'actuació, i l'àmbit de referència en què s'enquadra aquesta, i cal sempre complir-se el criteri següent, i cal justificar-ne el compliment. L'aprofitament dels recursos s'ha de planificar perquè es realitze de forma ordenada i sempre que siga compatible amb la conservació i protecció dels ecosistemes presents i en equilibri amb els objectius ambientals detallats en l'apartat 3.1. de la present memòria, i també amb els objectius de qualitat paisatgística establits en l'apartat 7 de l'Estudi de Paisatge, adaptats a l'àmbit que comprenga la zona de l'aprofitament. S'ha de determinar en cada cas el servei ambiental prioritari però sempre respectant el que abans s'ha indicat.  
  
S'ha de determinar si hi ha zones en les quals no caldria actuar per algun motiu ambiental, i en cas d'actuar-se, sota quines condicions ambientals ha de fer-se, si escau.  
- Prèviament a l'aprovació de l'actuació o de l'instrument tècnic de gestió, s'haurà d'efectuar el següent:  
1. Estudi de la vegetació i fauna de la zona en la qual s'ha intervenir, i una valoració d'aquesta. S'ha d'analitzar detalladament els matolls i herbassars (raresa, diversitat, funció per a la fauna, funció protectora del sòl, etc.).  
En la mesura que siga possible i segons el tipus d'actuació, s'ha d'analitzar la complexitat i composició dels diferents estrats presents, en aspectes relatius al grau de naturalitat i maduresa i la singularitat i diversitat d'espècies, amb la finalitat de poder establir mesures per a la seua conservació i gestió.  
En relació amb l'estrat arbustiu serà d'important rellevància per a la gestió conéixer l'abundància i grau de cobertura d'espècies d'estratègia rebrotadora i de les productores de fruits carnosos, espècies que són la clau per a la resiliència de l'ecosistema i de l'abundància d'interaccions mutualistes planta-animal en els boscos mediterranis.  
  
2. S'ha de determinar i justificarà si pel valor de la zona i el tipus d'actuació, la intervenció plantejada ha de dur-se a terme o no, i en cas afirmatiu, sota quines condicions.  
3. Es consultarà per l'òrgan substantiu prèviament al servei de vida silvestre o el competent en matèria de biodiversitat en relació a espècies de fauna i flora i hàbitats d'interés, que determinarà si escau les mesures a adoptar en cas de ser acceptable la intervenció.  
El tipus d'actuacions sobre les quals es considera necessari aquest procés, per la seua possible repercussió ambiental, són: repoblacions forestals, aprofitaments per a producció de fusta i biocombustible, plantació de fustes nobles, aprofitament de pastures, i obres de correcció hidrològic forestal.  
Aquesta anàlisi, l'ha de fer el promotor de l'actuació i hauran de valorar-se aquests extrems per part de l'administració que l'autoritze, després de l'avaluació d'impacte ambiental per a aquells supòsits establits en la legislació sectorial en la matèria.  
Per a determinar l'ús de les zones d'actuació i sota quines condicions es duran a terme, hom ha de fer servir criteris per a la valoració de la flora, fauna i vegetació basats en els diferents graus de protecció establits en la legislació sectorial, i també criteris científic - tècnics de general acceptació tenint en compte l'àmbit de referència (demarcació). S'indiquen alguns, que són específics per a vegetació i ecosistemes, i uns altres poden aplicar-se també a espècies:  
- Grau de raresa i amenaça.  
- Diversitat.  
- Fragilitat i reversibilitat.  
- Representativitat.  
- Grau de conservació o naturalitat (alteració humana).  
- Grau de maduresa.  
- Presència d'exemplars singulars pel seu desenvolupament.  
- Importància per a la fauna, per a l'aprofitament humà (fusta, pastures, etc.) i per a la protecció enfront de l'erosió.  
Quan es tracte de zones semiàrides l'estudi previ a les actuacions abans indicades ha d'incloure:  
1. Estudi de la vegetació i fauna de la zona en la qual s'ha intervenir, duent a terme una valoració d'aquesta. S'ha d'analitzar detalladament els matolls i herbassars.  
2. S'ha de determinar i justificarà si pel valor de la zona i el tipus d'actuació, la intervenció plantejada ha de dur-se a terme o no, i en cas afirmatiu, sota quines condicions.  
3. S'obtindrà informe favorable previ del servei de vida silvestre o el competent en biodiversitat en aquelles zones en les quals hagen hàbitats protegits del catàleg valencià de flora protegida que determinarà si escau les mesures a adoptar en cas de ser acceptable la intervenció.  
  
4. En cas de plantejar-se la implantació de vegetació arborada, haurà de justificar-se adequadament la seua conveniència, i és prioritària en principi la consecució de la vegetació potencial de la zona, que majoritàriament és de formacions arbustives.  
- En la redacció dels instruments de gestió, les recomanacions que s'estableixen en els criteris de consulta de la web d'aquesta Conselleria en relació a les figures de protecció i al banc de dades de biodiversitat, han de ser obligatòries i justificar-se en el document el compliment de les normes que regisquen cada figura de protecció, i també les mesures de protecció i millora de les espècies i hàbitats d'especial interés, sense perjudici del compliment de la seua legislació sectorial sobre aquest tema.  
- Prèviament a l'aprovació dels instruments tècnics de gestió forestal que es desenvolupen a partir del PORF, es durà a terme en cas d'afectació a espai inclòs en la Xarxa Natura 2000, una avaluació de repercussions sobre aquesta d'acord amb el que s'estableix en la legislació sectorial.  
Estratègia 2. Simplificació de la gestió.  
Acció 2.3. Directrius generals de silvicultura.  
S'ha d'incloure com a criteri ambiental per a les actuacions silvícoles el següent: El programa d'actuacions silvícoles es realitzarà prevalent el concepte de sostenibilitat enfront del de productivitat, assegurant el manteniment de la biodiversitat i garantint la recuperació de les interaccions ecològiques.  
Acció 2.4. Directrius silvícoles per a restauració d'àrees degradades.  
  
- En relació amb l'ús en la restauració en zones de baixa productivitat (àrid o semiàrid alacantí) d'espècies al·lòctones, de forma molt justificada, com Tetraclinis articulata, Ziziphus jujuba i Argania spinosa, i també en terrenys d'algeps Eleagnus angustifolia o Populus euphratica, es considera que Ziziphus jujuba i Eleagnus angustifolia han de descartar-se. Respecte de la resta d'espècies indicades, el seu ús ha de ser excepcional (caràcter experimental, etc.), i cal obtindre prèviament a l'aprovació de l'instrument tècnic de gestió un informe favorable del servei de vida silvestre d'aquesta conselleria.  
- L'elecció d'espècies per a la repoblació s'ha de fer en col·laboració amb el servei de vida silvestre o servei amb competència en biodiversitat, a fi de triar aquelles espècies autòctones potencials de la zona i millor adaptades ecològicament. La selecció d'espècies haurà de basar-se també en el coneixement de la vegetació potencial de cada zona (associacions vegetals) i de la realitat de la demarcació forestal, tant a nivell de vegetació com de flora.  
Acció 2.6. Directrius per a l'execució de tractaments de defensa contra incendis forestals: s'han d'analitzar prèviament a l'aprovació les propostes de gestió de les àrees tallafocs (tals com ús de bestiar, espècies a mantindre, intensitat, funcionalitat com a via d'accés contra incendis, etc.), les repercussions ambientals des del punt de vista de l'ecosistema: fauna, flora d'interés, etc., per a adoptar mesures correctores, si cal.  
Prèviament a l'aprovació dels instruments de gestió han d'analitzar-se la funció de les zones agrícoles existents en la zona en el seu paper de lluita contra incendis i també en la seua funció paisatgística i per a la fauna, per a adoptar mesures sobre aquest tema.  
Acció 2.7. Directrius per a l'aprofitament de les pastures. En relació a la millora de pastures temporals en antics bancals abandonats mitjançant esmenes adequades a Busot, s'ha d'analitzar la composició florística de les pastures prèviament per a evitar afeccions negatives a espècies d'interés com a mesura preventiva.  
Unes altres:  
- Si inclouran com a criteris generals de restauració i repoblació respecte de l'ús de mètodes o tècniques els següents:  
· En relació als criteris de preparació del sòl, com a norma general els tractaments per a la preparació dels sòls tindran un caràcter puntual, excepte justificació.  
· Respecte de les tècniques: s'han de fer servir amb caràcter general tècniques de preparació del sòl puntuals com són els aclotats, i només justificadament tècniques que suposen un trencament continu i profund del perfil del sòl com a tècniques de subpaviment profund per corbes de nivell i el de cavallonat amb desfonament en profunditat.  
- S'han d'incloure les següents directrius en relació a la restauració dels ecosistemes fluvials i les correccions hidrològic forestals:  
· Directrius de restauració ecosistemes de ribera:  
1. Es considera fonamental l'adequació morfològica de les riberes quan siga necessari.  
2. És molt important disposar de superfície suficient per a la restauració dels ecosistemes de ribera, havent de valorar-se la possibilitat d'adquisició de nous terrens.  
3. Ocupació en aquelles situacions que ho permeten de tècniques de bioenginyeria.  
4. Adequada elecció d'espècies basada en el coneixement previ de la vegetació de la zona i enfocada també a la restauració de l'ecosistema (funcionalitat per a la fauna).  
· Directrius correccions hidrològic forestals:  
1. Ús en la mesura que siga possible de tècniques de bioenginyeria en els llits.  
2. Buscar, en la mesura que siga possible, la compatibilitat de les diferents estructures que poden plantejar-se amb la vegetació per a millorar la integració paisatgística i la funcionalitat per als ecosistemes.  
Estratègia 3. Millora de la gestió administrativa de la muntanya.  
Acció 3.3. Agilitar el canvi d'ús forestal a agricultura de muntanya.  
  
- S'han d'incloure com a consideracions ambientals a seguir respecte a aquest canvi d'ús també les següents:  
· Aquest canvi d'ús s'ha de fer fonamentalment a costa de terrenys forestals en antics cultius abandonats.  
· Prèviament al canvi, i sense perjudici que aquest complisca el que s'estableix en la legislació sectorial d'avaluació ambiental i en el planejament urbanístic, haurà d'analitzar-se la vegetació i fauna existent per a determinar la conveniència del canvi d'ús donat el seu escàs valor i que no ocasione efectes negatius significatius.  
Estratègia 4. Millora del sòl forestal i els seus infraestructures.  
Acció 4.2. Inventari de la xarxa viària.  
- Respecte a l'inventari de la xarxa viària, haurà d'aportar-se, almenys, la següent informació:  
· Camins forestals: s'hauran de precisar les seues tipologies (característiques físiques, si seran d'una o dues sendes, etc.), les necessitats de manteniment i també el tipus de vehicles, si seran principals o secundaris, i també si es tracta de condicionament de camins existents o de nova obertura.  
És necessari que respecte a aquests es delimiten restriccions segons zones i valors d'aquestes (paisatge, fauna, vegetació, etc.).  
- Criteris ambientals respecte a camins forestals públics:  
1. Si maximitzarà el seu ús amb la finalitat de disminuir la proliferació d'infraestructures del mateix tipus en terrenys forestals.  
2. En les finalitats concretes que es proposa es tindrà en compte les possibles molèsties a fauna d'interés, la possibilitat de restringir l'accés als ecosistemes de major valor.  
- Si com a conseqüència de l'inventari es concloguera la necessitat d'obertura de nous camins, s'haurà de justificar la seua necessitat i analitzar la seua repercussió ambiental per a adoptar decisions, sense perjudici de la necessitat de ser sotmesos a avaluació ambiental d'acord amb la legislació ambiental vigent.  
Acció 4.6. Estudi i investigació de l'efecte del canvi climàtic sobre d'hàbitats i taxons presents en la demarcació d'Altea.  
Es considera que ha de col·laborar també el servei de vida silvestre o el servei amb competència en matèria de biodiversitat en l'avaluació del grau de vulnerabilitat d'espècies autòctones i ecosistemes enfront del canvi climàtic.  
Estratègia 6. Compatibilitzar l'ús i gaudi dels serveis ambientals.  
  
Acció 6.1. Directriu de planificació de l'ús públic. Plans d'Ordenació de l'Ús Públic.  
- En els espais naturals amb figures de protecció complirà la normativa vigent en aqueixos espais i el pla d'ús públic d'aquests.  
  
- Respecte a la resta d'espais naturals es considera necessari per a evitar efectes negatius en el mitjà que els plans d'ordenació d'ús públic que aquests s'elaboren en funció de la capacitat d'acolliment del mitjà respecte als diferents usos públics per a determinar la seua adequació, i si escau, les mesures preventives i correctores a adoptar.  
  
Si inclouran les següents directrius relatives a la regulació de l'escalada:  
1. Zones amb flora catalogada: prohibició d'instal·lar vies noves i prohibició d'escalar en vies existents.  
2. Zones amb avifauna catalogada criant en la paret rocosa:  
2.1. Vies d'escalada instal·lades. Zona amb restricció temporal (prohibit d'escalar entre gener-juny).  
2.2. Prohibició d'instal·lar vies noves.  
3. En la resta de zones:  
3.1. Si hi ha vies d'escalada ja existents, no hi ha cap restricció.  
3.2. Si es pretenguera instal·lar vies noves i estigueren en Xarxa Natura 2000 o hi haguera fauna o flora protegida haurà de ser avaluat per l'òrgan competent.  
O. En algunes al·legacions se sol·licita la modificació del terreny forestal en la cartografia PATFOR, indicant-se en la documentació presentada que aqueixa modificació està per fer. Es considera en aquests casos que s'estima l'al·legació i que es procedirà a la correcció sol·licitada.  
P. L'avaluació ambiental del PORF no exclou l'avaluació d'impacte ambiental d'aquells projectes o actuacions que els desenvolupen subjectes a avaluació d'impacte ambiental d'acord amb la legislació sectorial en la matèria.  
Q. Seguiment del pla:  
- Indicadors ambientals:  
· En aquells indicadors en els quals es parteix d'informació o cartografia de l'inventari forestal nacional que no s'actualitze amb la periodicitat de 5 anys, s'ha de fer, en la mesura que siga possible, una actualització d'aquests a nivell de la demarcació.  
· S'haurà de comptabilitzar en la informació de l'indicador de superfície forestal protegida d'àrees forestals (arborades o no) aquells sòls que compten en el planejament urbanístic amb diferents tipologies de protecció relatives a ecosistemes forestals i paisatge: protecció forestal, ecològica, paisatgística, etc.  
La declaració ambiental i territorial estratègica té naturalesa d'informe preceptiu i determinant i no és susceptible de cap recurs, sense perjudici dels quals, si escau, procedisquen en via judicial contenciosa administrativa enfront de la disposició de caràcter general que haguera aprovat el pla o programa, o bé, sense perjudici dels quals procedisquen en via administrativa o judicial enfront de l'acte, si escau, d'aprovació del pla o programa.  
La declaració ambiental i territorial estratègica perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera procedit a l'adopció o aprovació del pla o programa en el termini màxim de dos anys des de la seua publicació, llevat que s'acorde la seua pròrroga en els termes establits en el art 56 de la LOTUP.  
Aquesta declaració ambiental i territorial estratègica serà publicada en el DOGV i posada a la disposició del públic en la pàgina web de la Generalitat. Es donarà trasllat d'aquesta a l'òrgan promotor i a l'òrgan substantiu.  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre la declaració ambiental i territorial estratègica al fet que es refereix l'article 54.6 de la 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'Ordenació del Territori, Urbanisme i Paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que es disposa en l'article 3.1 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat a l'efecte d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
A la vista de tot això, la Comissió d'Avaluació Ambiental, acorda: Emetre la Declaració Ambiental i Territorial Estratègica del Pla d'Ordenació dels Recursos Forestals (PORF) de la Demarcació Forestal d'Altea, i cal incorporar al Pla les determinacions finals assenyalades.  
Notificar als interessats que contra la present resolució, per no ser un acte de definitiu en via administrativa, no caben recursos; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret estimen pertinents.  
Cosa que li notifique perquè en prenga coneixement i als efectes oportuns.  
Cosa que se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que es deriven d'aquesta, tal com ho autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
València, 6 de juny de 2018.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 28 de juny de 2018.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.