Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9415, del 30-08-2022 (2022/7802)

RESOLUCIÓ de 9 de març de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula la declaració d'impacte ambiental del projecte de bassa de reg de 300.000 m³ de capacitat, en el polígon 31, parcel·les 139 i 140, del terme municipal del Pinós. Expedient: (1863997) 7/3175-ZOI.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9415

Data del DOGV
:   30-08-2022

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2022/7802


Data del document
:   09-03-2022

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica
    * Pinós, el
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 9 de març de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula la declaració d'impacte ambiental del projecte de bassa de reg de 300.000 m³ de capacitat, en el polígon 31, parcel·les 139 i 140, del terme municipal del Pinós. Expedient: (1863997) 7/3462-FQI. [2022/7802]  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: (1863997) 7/9627-FRK  
Títol: Bassa de reg de 300.000 m³ de capacitat  
Promotor: Societat Agrària de Transformació Aguas de Pinoso  
Òrgan substantiu: Ajuntament del Pinós  
Localització: polígon 31, parcel·les 139 i 140, del Pinós  
  
Antecedents i descripció del projecte  
La Societat Agrària de Transformació Aguas de Pinoso promou un projecte de bassa de reg de 300.000 m³ de capacitat, en les parcel·les 139 i 140 del polígon 31 del terme municipal del Pinós. La SAT disposa de tres sondejos autoritzats per la Confederació Hidrogràfica del Segura per al reg de 3.455 ha i un volum d'aigua anual de 7.779.600 m³. Actualment, la SAT disposa de basses d'emmagatzematge amb una capacitat total de 885.000 m³.  
La SAT té un problema de regulació i emmagatzematge d'aigua de reg, que implica que en períodes estivals se n'esgoten les reserves i que el cabal dels pous no siga capaç de subministrar prou aigua als cultius. Per això promou construir una nova bassa.  
El volum d'emmagatzematge total per a la bassa s'estima en 418.000 m³ conforme a l'optimització de capacitat segons la forma geomètrica de les parcel·les disponibles. Però en el procediment d'avaluació ambiental iniciat, s'adverteix que l'amplària legal de la canyada reial dels Pollastres i la Cavallussa és de 75 m en la zona, la qual cosa obliga a recular un dels dics per a situar-lo fora de dita amplària. Es redacta el segon projecte tècnic l'any 2018 per a un volum màxim de 385.000 m³. A més, com a resultat de la tramitació de l'estudi d'inundabilitat, el Servei de Gestió Territorial, informa favorablement el projecte en el 2021, però va ser necessari disminuir el volum de la bassa a 300.000 m³.  
L'estudi d'alternatives respecte a la ubicació de la bassa estava condicionat per les infraestructures de reg existents. Se situa al costat d'una altra bassa de la SAT amb la finalitat d'aprofitar les instal·lacions d'entrada i eixida d'aigua de reg, en parcel·les propietat de la SAT.  
S'ha projectat una bassa de materials solts, homogènia, parcialment excavada, amb dic de tancament executat amb els materials procedents de l'excavació del vas. La bassa té una geometria en planta sensiblement rectangular amb una base major de 57.820 m² i una base menor de 17.750 m². Els talussos de la bassa tenen una inclinació d'1H:2,5V en el talús interior i d'1H:1,4V en el talús exterior, amb una altura màxima dels talussos de 12 metres. L'amplària del corredor de coronació és de 5 metres i la cota és de 680 metres per damunt del nivell del mar. La cota de fons de la bassa és de 668 metres per damunt del nivell del mar.  
  
La impermeabilització del vas de la bassa està composta per una superfície de pendent homogeni i totalment llis, a la qual es col·loca una làmina de geotèxtil de 200 g/m² de polièster no teixit. Per damunt del geotèxtil s'ha d'instal·lar una làmina impermeabilitzant de PEAD d'1,5 mm de grossària, instal·lada mitjançant doble soldadura. La làmina de PEAD s'ha d'ancorar en la coronació al cércol perimetral de formigó de 10×40 cm, amb un resguard mínim de 50 cm, per a evitar que els dies de vent l'onatge de la bassa provoque que se n'isca aigua per desbordament.  
El sistema de drenatge, com a element de seguretat, està compost per un drenatge perimetral, format per canonades de PE 110 mm amb registre de drenatge independent i sectoritzat per zones per a localitzar possibles avaries, recobertes de canonada de formigó armat de 400 mm de diàmetre de protecció davall del dic de la bassa, i un dren ximenera en els trams del dic amb altura superior a 5 metres, per a evitar, en cas de filtracions d'aigua, el col·lapse del dic principal.  
El sistema de canonades de la bassa està format per una canonada d'entrada d'aigua de 500 mm de diàmetre, que actualment condueix l'aigua dels sondejos a la bassa que hi ha. La canonada d'eixida de fons de la bassa es farà mitjançant 4 preses flotants de 500 mm de diàmetre amb la finalitat d'obtindre l'aigua embassada en la part superior i evitar l'entrada de brutícia i llims del fons. El sobreeixidor es farà mitjançant un parell de canonades de PE corrugat de 400 mm de diàmetre unides a la làmina per una peça de ferro bec de flauta de 400 mm.  
La bassa tindrà una tanca en tot el perímetre en la part interior del corredor de coronació, formada per pals de ferro galvanitzat de 40 mm de diàmetre i 1,55 m d'altura lliure i separats 3,5 m, encastats en un cércol de formigó de 40×10 cm. A més, s'hi ha d'instal·lar una rampa de formigó armat d'accés al fons situat en una cantonada, per a accedir amb vehicles de neteja al fons de la bassa quan siga necessari.  
  
Tramitació administrativa  
Actuacions prèvies  
El 3 de juliol de 2017 l'Ajuntament del Pinós remet a aquest òrgan ambiental la consulta de necessitat d'avaluació d'impacte ambiental del projecte. El 25 d'octubre de 2017 aquest òrgan ambiental remet a l'Ajuntament del Pinós l'informe de sotmetiment a avaluació d'impacte ambiental pel tràmit ordinari.  
L'11 de gener de 2019 l'Ajuntament del Pinós trasllada a aquest òrgan ambiental la sol·licitud d'avaluació d'impacte ambiental ordinària del projecte. La qual s'acompanya de:  
Estudi d'impacte ambiental i document síntesi del projecte de bassa de terres per a reg, de 385.000 m³, de capacitat, datat al desembre de 2018.  
Concessió d'aigua subterrània a favor de la SAT Aguas de Pinoso, de la Confederació Hidrogràfica del Segura (23.5.2001).  
Autorització de la Confederació Hidrogràfica del Segura (5.12.2017) per a executar la bassa en zona de policia de la rambla de l'Hedra.  
Estudi d'inundabilitat, proposta de classificació, categoria A (juliol de 2017).  
Estudi geotècnic de la bassa (5.1.2018).  
Certificat de compatibilitat urbanística (22.2.2018).  
Publicació del tràmit d'informació pública del projecte en el BOP núm. 50 de 12 de març de 2018.  
Certificat d'al·legacions en informació pública del projecte (18.4.2018).  
Informe forestal sobre afecció a vies pecuàries (12.7.2018).  
Informe agronòmic (2.8.2018).  
Autorització d'instal·lació de canonada soterrada en via pecuària de la Direcció General de Medi Natural (17.8.2018).  
Informe tècnic de mesures de seguretat de la bassa, de la Direcció Territorial d'Alacant de la Secció d'Ajudes a les Rendes (12.9.2018).  
  
Informe del Servei de Regadius (3.12.2018).  
El 21 de febrer de 2019, aquest òrgan ambiental remet a l'òrgan substantiu (Ajuntament del Pinós) i al promotor (SAT Aguas de Pinoso) el requeriment d'esmena de la documentació del projecte tècnic i de l'estudi d'impacte ambiental. El 7 de març de 2019 l'òrgan substantiu remet a aquest òrgan ambiental la documentació complementària (annex a l'estudi d'impacte ambiental del projecte).  
  
El 3 de febrer de 2021 aquest òrgan ambiental remet a l'òrgan substantiu i al promotor un nou requeriment d'esmena. El 8 de setembre de 2021 l'òrgan substantiu remet a aquest òrgan ambiental nova documentació, l'estudi d'impacte ambiental i les al·legacions i informes rebuts en els tràmits d'informació pública.  
El 30 de desembre de 2021, aquest òrgan ambiental requereix, a l'òrgan substantiu i al promotor, el projecte tècnic adaptat als canvis previstos. El 12 de gener de 2022 l'òrgan substantiu remet a aquest òrgan ambiental el projecte tècnic actualitzat (capacitat de la bassa de 300.000 m³).  
D'acord amb el certificat remés, l'òrgan substantiu informa de manera pública de l'expedient mitjançant un anunci en el Butlletí Oficial de la Província d'Alacant núm. 138 de 23 de juliol de 2021. Durant el termini d'informació pública no s'hi presenta cap al·legació. De les consultes fetes es rep informe dels organismes següents:  
L'11 de desembre de 2017, la Confederació Hidrogràfica del Segura autoritza la SAT Aguas de Pinoso a construir un embassament per a reg en la zona de policia de la rambla de l'Hedra.  
El 22 de febrer de 2018, l'Ajuntament del Pinós informa que queda degudament acreditada la compatibilitat urbanística del projecte referent a la instal·lació d'una bassa de reg de 385.000 metres cúbics de capacitat, amb el planejament urbanístic municipal.  
El 28 de juny de 2018, la Direcció General de Cultura i Patrimoni informa que no hi ha afecció al patrimoni cultural en cap de les seues manifestacions.  
La Direcció Territorial d'Alacant de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, el 2 d'agost de 2018, emet un informe favorable des del punt de vista agronòmic, i afig que la bassa s'ha d'inscriure en el registre de basses de reg de la Comunitat Valenciana.  
La Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental el 17 d'agost de 2018 autoritza, a la SAT Aguas de Pinoso, la concessió demanial per a instal·lar una canonada de reg soterrada per a connectar la bassa que s'ha de construir amb la canonada de reg existent, que afecta la via pecuària canyada reial dels Pollastres i la Cavallussa.  
El 12 de setembre de 2018, la Secció d'Ajudes a les Rendes de la Direcció Territorial d'Alacant informa que el projecte compleix satisfactòriament els requisits tècnics i de seguretat necessaris en aquesta classe d'obra.  
La Direcció General d'Agricultura, Ramaderia i Pesca, el 3 de desembre de 2018, accepta la proposta del titular de la bassa i proposa classificar-la en la categoria A, segons la guia tècnica del Ministeri de Medi Ambient per a la classificació de preses segons el risc potencial (1996) i la directriu bàsica de planificació de protecció civil davant del risc d'inundacions, BOE de 14 de febrer de 1995. I requereix a l'interessat les normes d'explotació de la bassa, el Pla d'emergències i la designació d'un director d'explotació de la bassa.  
El 10 de juny de 2021, la Direcció General de Política Territorial i Paisatge aprova l'estudi d'inundabilitat, en considerar complides les previsions que hi ha en el Pla d'Acció Territorial sobre Prevenció del Risc d'Inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA).  
  
  
Consideracions ambientals  
La zona d'actuació en què s'ha projectat la bassa i la resta de les actuacions associades a la construcció es troba en el paratge dels Pollastres, en el polígon 31, parcel·les 139 i 140 del terme municipal del Pinós, a la comarca del Vinalopó Mitjà, província d'Alacant. La zona afectada està formada per àrees de cultiu de vinya i ametlers. En les parcel·les on s'ha de situar la bassa, el sòl és no urbanitzable comú (agrícola).  
Com a elements naturals més rellevants de la zona s'han d'esmentar el LIC de la serra del Carxe, que es localitza a 2 km a l'oest de la bassa, i el LIC i la ZEPA de la serra de les Salines a 5 km en línia recta des de la bassa. S'estima que el projecte no tindrà efectes significatius en dits espais naturals en localitzar-se lluny.  
La parcel·la 139 l'ocupen cultius estacionals de cereal, encara que actualment està en guaret, mentre que la parcel·la 140 conté una plantació d'ametlers. La vegetació de la zona del vas de l'embassament i de les infraestructures de caràcter permanent s'eliminaran de manera definitiva. La construcció de la bassa produirà un impacte negatiu i moderat per l'eliminació directa de la vegetació que hi ha. La vegetació natural més important es troba en el LIC de la serra del Carxe.  
  
La fauna característica és la del bosc baix mediterrani, representada en bona part per espècies associades a l'activitat cinegètica com ara conill, llebre, tórtora, todó i perdiu. La fauna es veurà afectada en la fase d'implantació per les molèsties pròpies derivades de l'obra. La instal·lació de la bassa produirà un efecte barrera per a la circulació de mamífers, que hauran de modificar els hàbits de trànsit. La bassa de reg té com a efecte secundari la creació d'un hàbitat aquàtic artificial d'aigües permanents. Les espècies prioritàries hi poden acudir a buscar aliment, espècies com ara l'àguila reial, el brúfol, el falcó pelegrí, l'àguila calçada i l'àguila serpera, procedents del LIC de la serra del Carxe. L'impacte d'alteració dels hàbits de desenvolupament vital de les aus i vies de trànsit de fauna es considera compatible. Com a mesura correctora del mal que s'ocasione a la fauna xicoteta que puga caure a la bassa, es proposa instal·lar-hi rampes de plàstic rugós que permeten els animals eixir-ne. L'impacte de caiguda d'animals xicotets i ofegament es considera moderat.  
S'ha projectat la bassa perquè el moviment de terres siga mínim. S'ha obtingut la cota de final de coronació perquè el volum de terres d'excavació en desmunt siga el mateix que en terraplé, evitant així el transport de terres de desmunt a abocador o l'aportació de terres de préstec per a construir terraplens. Tot el material s'aprofita dins de l'obra, s'excavaran 145.000 m³ en desmunt que s'han d'utilitzar per a construir els terraplens de la bassa. Per la qual cosa l'impacte es considera moderat.  
El caràcter permanent de la bassa ocasiona una afecció al paisatge de la zona amb un impacte que es considera moderat. La ubicació de la bassa es considera la de més poc impacte paisatgístic i visual de la zona en trobar-se al costat de la bassa que hi ha. S'hi han d'adoptar mesures correctores per a mitigar dit efecte, com la revegetació dels talussos de la bassa amb espècies autòctones presents a la zona.  
La bassa es troba en una parcel·la de sòl no urbanitzable comú. A l'est de la bassa hi ha una parcel·la en sòl no urbanitzable de protecció arqueològica, encara que segons l'informe de la Direcció General de Cultura i Patrimoni, de 28 de juny de 2018, no hi ha afecció al patrimoni cultural en cap de les seues manifestacions.  
Al nord de la bassa se situa la rambla de l'Hedra, però es troba fora de la zona de servitud, tot i que dins de la zona de policia. S'estima que no hi haurà afeccions a cursos d'aigua permanent o estacional. La superfície de la rambla és terreny forestal.  
S'ha reculat l'embassament per a respectar la via pecuària canyada reial dels Pollastres i la Cavallussa, amb una amplària legal de 75 m, limítrofa amb la parcel·la 140. Però és imprescindible instal·lar-hi una canonada soterrada de PVC de 400 mm de diàmetre per a poder comunicar la bassa amb la canonada general que hi ha de la SAT. La instal·lació projectada és compatible amb la servitud de la via pecuària, en quedar els talussos de la bassa fora del domini públic, i la canonada completament soterrada. S'ha obtingut autorització per a instal·lar la canonada soterrada en la via pecuària.  
En la fase de replanteig, s'ha d'abalisar la zona d'afecció d'obres, les obres d'accés i ocupació temporal. També s'han d'abalisar els límits de la via pecuària canyada reial dels Pollastres i Cavallussa i en la servitud de pas d'aigua per a limitar els impactes sobre la xarxa hidrogràfica.  
  
En la fase de construcció, s'ha de controlar que els vehicles circulen pels llocs previstos, i evitar que es creen nous camins i que s'envaïsquen zones de vegetació natural; s'ha de senyalitzar expressament que la circulació s'ha de fer per les vies existents; s'ha de limitar la velocitat de circulació dels vehicles dins de les obres a 20 km/h per a evitar l'alçament de núvols de pols ?s'ha d'instal·lar senyalització adequada amb dita limitació?; la maquinària i els camions que s'usen en els diferents treballs de l'obra han d'haver passat la ITV.  
  
Els efectes principals sobre la qualitat atmosfèrica es produiran durant la fase de construcció, fonamentalment per l'emissió de partícules a l'atmosfera derivades del moviment de terres i augment dels nivells sonors, impactes que desapareixeran una vegada acabades les obres. Amb la finalitat de mantindre el nivell d'emissió de sorolls per davall dels límits que exigeix la legislació vigent, es controlaran el nombre de màquines i camions que circulen pel tall.  
La generació de residus es produirà principalment en la fase de construcció de la bassa. En cas d'haver-hi residus i greixos en la maquinària utilitzada, s'han de retirar o absorbir amb materials adequats per a traslladar-los posteriorment segons la gestió de residus que s'establisca. Per això s'ha d'implantar un pla d'arreplega i retirada de residus generats mentre dure l'execució de la bassa. En la fase d'explotació no s'espera generar residus.  
En l'execució de les obres augmenta el risc d'erosió, que es considera un impacte mitjà-alt, temporal i reversible. S'han d'adoptar mesures protectores i correctores com ara l'execució de cunetes i canalitzacions provisionals, per a evitar l'escolament i arrossegament de materials solts en període de pluges torrencials, per la qual cosa es considera un efecte moderat.  
Les obres projectades han de contribuir a millorar les condicions econòmiques i socials dels socis de la SAT. Podran aprofitar els recursos hídrics íntegrament i podran distribuir-los quan siga necessari. Això redundarà en una major rendibilitat de les parcel·les i de l'entorn on se situen les obres, així com una millora de la qualitat de vida.  
El nivell de perillositat en el PATRICOVA és de tipus 4 (freqüència mitjana i calat baix). En la realització de l'estudi d'inundabilitat les afeccions derivades del trencament de la bassa projectada i de la bassa existent en coincidència amb l'avinguda màxima de 500 anys, pot produir un risc alt en la carretera CV-83 i en els habitatges a l'entrada de la localitat del Pinós. L'avinguda arriba a les dites zones amb un calat d'1,13 m i una velocitat de 3,12 m/s. Per a previndre els possibles efectes negatius esmentats en cas de trencament de la bassa, hi ha d'haver un control setmanal de l'eixida de les canonades de drenatge per a detectar possibles trencaments de la làmina. La bassa està classificada amb categoria A, per això s'ha de complir el Pla d'emergència, aprovat prèviament.  
El Programa de vigilància ambiental té com a objectiu principal comprovar l'eficàcia de les mesures correctores i determinar l'impacte real de les actuacions mitjançant informes durant les fases de construcció i de controls periòdics en la fase de funcionament, durant el període de garantia d'obres i any posterior. El Programa de vigilància i seguiment ambiental es redacta en compliment de la legislació vigent d'impacte ambiental.  
Respecte als annexos continguts en la documentació tècnica del projecte es destaca el que hi ha tot seguit.  
Estudi geològic-geotècnic: com a resultat de l'estudi, es conclou que el material té bones característiques per a construir terraplens, tant per a la coronació, com per als fonaments i el nucli. Quant a l'estabilitat de talussos, tant els talussos d'excavació com els terraplens resulten estables, tenint en compte el risc sísmic de la zona. Els coeficients de seguretat davant d'afonament, assentaments i lliscament són superiors als mínims exigits.  
Estudi d'inundabilitat: se n'han estudiar tres escenaris; en primer lloc, el de l'avinguda màxima dels 500 anys sense el trencament de l'embassament denominat com a E1, l'escenari del trencament combinat dels dos embassaments (E2) i el de la combinació dels dos anteriors per a veure'n reflectit els danys incrementals (E3). L'estudi compara els danys produïts en l'escenari E1 i E3, i conclou que són molt similars; es produeix un xicotet increment de danys produïts en l'escenari E3. Els dos punts crítics són la carretera CV-83 abans d'entrar al poble i l'entrada al Pinós.  
  
Classificació de la bassa segons el seu risc potencial: d'acord amb l'estudi d'inundabilitat, en compliment de la directriu bàsica de planificació de Protecció Civil davant del risc d'inundacions i del Reglament tècnic de seguretat de preses i embassaments, i una vegada exposades les afeccions en cada escenari de trencament, es proposa per a l'embassament per a reg la classificació en categoria A.  
Estudi agronòmic: la SAT Aguas de Pinoso té autorització de la Confederació Hidrogràfica del Segura per al reg de les seues 3.455 ha, un volum total anual de 7.779.600 m³. Actualment la SAT disposa de tres sondejos on pot extraure un volum mensual màxim de 882.872 m³ i el volum total d'emmagatzematge de 885.000 m³. En el període de maig a agost, necessita un volum d'aigua de reg de 7.013.509 m³. Situació que crea un dèficit de regulació de 2.621.533 m³/any.  
  
Els efectes previstos de fer el projecte poden generar impactes moderats sobre els quals és factible aplicar mesures preventives i correctores. L'estudi d'impacte ambiental proposa mesures contemplant tots els aspectes i en totes les fases del projecte. La proposta feta es considera adequada per a corregir, disminuir i compensar els efectes que fer l'obra causarà sobre el medi ambient.  
  
Quant a la fauna, l'àrea és susceptible de ser utilitzada com a àrea vital d'aus de rapinya, per la qual cosa com a mesura preventiva s'ha de senyalitzar el tancat de la bassa i instal·lar-hi rampes per a facilitar l'eixida d'animals.  
La conclusió de l'estudi d'inundabilitat és que construir la bassa i els elements associats no modifiquen el risc que hi ha d'inundació ni hi ha un increment elevat de la perillositat en el cas de trencament. L'estudi d'inundabilitat el va considerar amb caràcter favorable l'òrgan competent en atenció al compliment de les diferents normatives de seguretat de preses i embassaments i, a causa d'això, al baix risc calculat.  
A causa de l'impacte permanent en el paisatge que causa l'abandó d'aquesta classe d'infraestructures, és convenient que, si en algun moment l'embassament deixa de tindre ús, es retiren els elements artificials d'impermeabilització i s'òmpliga el buit generat.  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte està subjecte a avaluació d'impacte ambiental ordinària, d'acord amb l'annex I.8 del Decret 162/1990 pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental de la Comunitat Valenciana, en concordança amb l'article 7.1 de la llei 21/2013 de 9 de desembre.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en la secció primera, capítol II del títol 2 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i en les altres disposicions aplicables.  
L'article 13 del Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
  
Per tot això, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i amb el vistiplau del subdirector general del Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental, fent ús de les atribucions que tinc resolc:  
  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici d'obtindre prèviament les autoritzacions sectorials aplicables, el projecte de bassa de terres per a reg, de 300.000 m³ de capacitat en les parcel·les núm. 139 i 140 del polígon núm. 31 del Pinós, que promou la SAT Aguas de Pinoso, sempre que es duga a terme d'acord amb el que s'estableix en l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic i altra documentació que hi ha en l'expedient i de conformitat amb les condicions següents:  
1. S'ha de fer un seguiment arqueològic de les obres (moviments de terra) per a documentar la possible aparició de restes arqueològiques no catalogades, i vetlar per l'aplicació correcta de les mesures proposades.  
  
2. S'han de restaurar els talussos i desmunts generats en la construcció de la bassa, i se n'ha de fer una vigilància ambiental durant 10 anys. Temps en el qual s'ha de vigilar l'erosió produïda, la revegetació del terreny i les mesures de correcció que s'establisquen en cas d'aparició d'impactes no previstos.  
3. Amb la finalitat de previndre mortaldat d'aus, el tancat de la bassa s'ha de senyalitzar i s'han d'habilitar dins del vas dispositius específics que permeten que n'isquen.  
4. Atés que la bassa és de categoria A, segons la guia tècnica de classificació de preses segons el risc potencial, és condició per a explotar la bassa aprovar primer i implantar de manera adequada les corresponents normes d'explotació, el pla d'emergències i nomenar un director d'explotació de la bassa.  
  
5. És aplicable el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals que s'han d'observar en l'execució d'obres i treballs que es facen en terreny forestal o voltants.  
  
6. Les accions incloses en el programa de vigilància i seguiment ambiental s'han de documentar, a l'efecte d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de la seua eficàcia. La documentació ha d'estar a disposició de les autoritats competents.  
7. En la fase d'abandó, amb la finalitat que els efectes ambientals de la bassa no siguen permanents, s'han d'assolar les infraestructures inservibles, un gestor autoritzat ha de retirar els elements d'impermeabilització de la bassa, s'ha de netejar l'àrea i restaurar i revegetar la zona.  
  
8. En els termes que preveu l'article 43 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, la present declaració d'impacte ambiental perdrà vigència i cessarà en la producció dels efectes propis si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no comença l'execució del projecte en el termini de quatre anys. A dit efecte, el promotor ha de notificar a l'òrgan ambiental el començament de les obres.  
  
Segon  
D'acord amb el que preveu l'article 41 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
a) Ordenar la publicació de la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, i en la seu electrònica.  
b) La present declaració d'impacte ambiental no és objecte de recurs, sense perjudici dels que, si és el cas, procedisquen en via administrativa i judicial davant de l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu ha de tindre en compte, degudament, en el procediment d'autorització del projecte, l'avaluació d'impacte ambiental feta, atesos els criteris establits en l'article 42 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, referits tant al contingut de l'autorització com a la publicitat de la decisió.  
  
València, 9 de març de 2022.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.