Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5744, del 17-04-2008 (2008/4523)

RESOLUCIÓ de 28 de març de 2008, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis de Monòver, Chulilla, Ontinyent, Teulada, Ayora i Segorbe
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5744

Data del DOGV
:   17-04-2008

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2008/4523


Data del document
:   28-03-2008

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Ontinyent
    * Ayora
    * Chulilla
    * Teulada
    * Monòver
    * Segorbe
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 28 de març de 2008, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis de Monòver, Chulilla, Ontinyent, Teulada, Ayora i Segorbe [2008/4523]  
Els articles 4.3 i 22 del Reial decret legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental, i del Reial decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de l'anterior decret, estableixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental.  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental, i del seu reglament, aprovat pel Decret 162/1990, respectivament, estableixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar aquestes declaracions en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.  
Per aquesta raó, resolc:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 312/06-AIA Monòver, 396/06-AIA Chulilla, 405/06-AIA Ontinyent, 023/05-AIA Teulada, 091/05-AIA Ayora, i 050/03-AIA Segorbe, el qual, segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990, estableix l'obligatorietat de publicar-les.  
València, 28 de març de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 312/0030-KFK  
Promotor: Ajuntament de Monòver  
Autoritat substantiva: Consell de la Generalitat Valenciana  
Objecte projecte: Pla especial del Paratge Natural Municipal Monte Coto  
Localització: A la serra de la Taja-Reclot al terme municipal de Monóver (Alacant)  
Descripció del projecte  
L'objecte del projecte del pla especial és el de conservar i millorar l'estat dels recursos naturals, els ecosistemes i les espècies presents, alhora que es respon a la necessitat de dotar la població de Monòver d'una àrea d'esplai, sobretot des de la perspectiva del coneixement i gaudi de la naturalesa.  
L'àmbit del pla especial comprén una superfície de 763,749 hectàrees, adaptant-se sensiblement al límit de la forest d'utilitat pública núm. 48 de la província d'Alacant, sent majoritàriament propietat municipal ja que no hi ha hagut consentiment per part de la totalitat dels propietaris de parcel·les privades perquè aquestes s'incloguen en l'àmbit del paratge i en conseqüència no s'ha fet. Inclou les següents parcel·les cadastrals del terme municipal de Monòver: parcel·les 29, 30, 76 i part de la 9001 del polígon 41, parcel·les 157, 456, 464 i part de les parcel·les 9012, 9.015 i 9026 del polígon 42 i parcel·les 267 i 9007 del polígon 43. S'exclouen els enclavaments corresponents a les parcel·les següents: parcel·la 320 del polígon 42 i parcel·la 271 del polígon 43.  
El Pla general d'ordenació urbana qualifica els sòls del paratge com a no urbanitzables de protecció estricta i no urbanitzable de protecció, i el pla especial qualifica els terrenys de l'àmbit del paratge com a sòl no urbanitzable de protecció estricta per a la major part dels terrenys amb l'excepció de la zona afectada pel ramal sud, tram IV del Pla d'acció territorial de caràcter sectorial de corredors d'infraestructures aprovat per Decret 78/2005, de 15 d'abril, del Consell de la Generalitat, que tindrà una qualificació de sòl no urbanitzable de protecció d'infraestructures.  
El pla especial desenvolupa una sèrie de determinacions relatives als usos i activitats com també a la gestió del paratge. Distingeix una única zona, àrea forestal, en ser tota ella una única unitat ambiental amb valors naturals que els fan mereixedors de la seua protecció. S'estableix una única zona denominada àrea forestal tenint en compte, a més, la proximitat de l'aula de la naturalesa entre les pedanies Cases del Señor i el Xinorlet vinculada al paratge i fora del seu àmbit, preservant a aquest d'un ús intensiu.  
Estableix normes per a la protecció dels recursos (fauna, vegetació, patrimoni cultural, recursos hidrològics, etc.) i per a la regulació d'usos i activitats en la zona, prohibint determinats usos i instal·lacions (activitats extractives, industrials, noves transformacions agrícoles, etc.) i establint condicions de realització per a altres (cinegètics, recreatius, educatius, científics, etc.). Les normes també fomenten la realització de determinades actuacions per a la conservació i millora dels valors naturals de la zona.  
Igualment s'estableixen determinacions relatives a la gestió d'aquest espai, i destaca la creació d'un consell de participació.   
En la memòria informativa i en la justificativa es fa referència, respecte a l'afecció d'infraestructures, que la major part de la zona del paratge es troba qualificat com a zona apta amb compliment de prescripcions en estudi d'impacte ambiental en la zona eòlica núm. 15 i que el sector nord-oriental del paratge està afectat pel ramal sud, tram IV del Pla d'acció territorial de caràcter sectorial de corredors d'infraestructures. En la normativa es té en compte aquesta circumstància en els articles 54 i 55.  
Tramitació administrativa  
Amb data 23 d'agost de 2006 es va remetre per la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial el projecte que incloïa el corresponent estudi d'impacte ambiental, com també certificat de l'Ajuntament de Monòver del procés d'informació pública (BOP d'Alacant núm. 5.290, de 28 de juny de 2006) en el qual s'indica que no s'han presentat al·legacions. S'adjuntava igualment criteri de conformitat positiu, emés per la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial, de 31 de maig de 2006, a la proposta de l'Ajuntament de Monòver de declaració del paratge natural municipal Monte Coto al terme municipal de Monòver d'acord amb el que disposa l'article 4 del Decret 161/2004, del Govern Valencià, de regulació dels paratges naturals municipals.  
Posteriorment es va remetre per aquesta Direcció General amb data 12 de setembre de 2006 informe favorable al projecte de pla especial que se sotmet a avaluació d'impacte ambiental.  
Consideracions ambientals  
1. L'àmbit de l'aplicació del pla especial està constituït d'una banda de la serra de La Taja- Reclot al terme municipal de Monóver, formada per relleu muntanyós amb orientació NW-SE constituïda per materials calcaris majoritàriament i amb prou zones amb pendents abruptes. La major part de l'espai està dominat per una massa densa de pi blanc (Pinus halepensis) en estat de perxada alta, i hi ha bosquets dispersos de carrasques (Quercus rotundifolia) fonamentalment a les ombries i un bosquet de roures xicotets (Quercus faginea) al barranc de la Quitranera. Des del punt de vista de la flora i vegetació destaquen el barranc de la Quitranera i la capçalera i ombria del barranc de Caseta.  
2. En la documentació del pla especial del paratge natural municipal s'indica que caldrà ajustar-se a allò que s'ha previst en el Pla eòlic de la Comunitat Valenciana aprovat pel Govern Valencià mitjançant un acord de 26 de juliol de 2001 i en el Pla d'acció territorial de caràcter sectorial de corredors d'infraestructures de la Comunitat Valenciana i se n'observaran els usos. En aquest es grafien les zones aptes eòliques en l'àmbit del paratge, com també la franja de reserva de sòl d'infraestructures que afecten l'àmbit del paratge relatives al corredor d'Infraestructures per a l'execució futura del projecte de transferències de recursos hídrics de la conca de l'Ebre a diverses conques, autoritzades per l'article 13 de la Llei 10/2001, de 5 de juliol, del Pla hidrològic nacional, aprovat per Resolució de 13 de novembre de 2003.  
Cal tenir en compte que la declaració d'impacte ambiental del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana aprovat pel Govern Valencià mitjançant un acord de 26 de juliol de 2001 va avaluar el territori amb una perspectiva supramunicipal determinant des d'un punt de vista ambiental les zones considerades aptes i no aptes per a la implantació de parcs eòlics. Tenint en compte el resultat en la zona eòlica núm. 15 queda inclòs l'àmbit del futur paratge natural municipal, de manera que una part d'aquest queda com a zona no apta i la part més occidental com a zona apta amb compliment de prescripcions.   
La part oriental de l'àmbit del futur paratge natural municipal està afectada pel Pla d'acció territorial de caràcter sectorial de corredors d'infraestructures de la Comunitat Valenciana que té com a objecte la reserva de sòl per a l'execució futura del projecte de transferències de recursos hídrics de la conca de l'Ebre a diverses conques, autoritzades per l'article 13 de la Llei 10/2001, de 5 de juliol, del Pla hidrològic nacional, aprovat per Resolució de 13 de novembre de 2003.   
El Pla especial del paratge natural municipal respecta els plans sectorials abans referits, els usos d'aquests i les infraestructures que comporten, considerant-los compatibles amb la figura de protecció. No obstant això, es considera necessari matisar allò que s'ha indicat en la normativa respecte d'això per a evitar confusions.  
3. El pla especial comporta el canvi de qualificació en part de l'àmbit del sector, sense detallar la normativa corresponent a cada una de les qualificacions establides, no obstant això sí s'estableix una normativa per a tot l'àmbit del paratge natural. Es considera que la normativa del pla especial ha de revisar-se perquè quede clara la diferència en ambdós tipus de sòl i que el planejament municipal haurà d'adaptar-se al que establisca el Pla especial del paratge natural municipal.  
La zona afectada pel Pla d'acció territorial de caràcter sectorial de corredors d'infraestructures als efectes del paratge tindrà la qualificació de sòl no urbanitzable de protecció d'infraestructures i la resta de l'àmbit tindrà la qualificació de sòl no urbanitzable de protecció estricta. Es considera necessari aclarir aquesta circumstància en la normativa de manera que la normativa per a ambdós tipus de sòl serà la que existisca en el planejament municipal, i adaptar-se aquesta a allò que s'ha establit pel pla especial present, de manera que en el sòl no urbanitzable de protecció d'infraestructures es preveja la possibilitat de les infraestructures que preveu el Pla d'acció territorial de caràcter sectorial de corredors d'infraestructures.  
Ha de revisar-se el text del pla especial en aquest sentit també pel fet que a pesar de l'abans indicat s'afirma en l'article 51 que a «efectes urbanístics qualifica el sòl com a sòl no urbanitzable», quan en realitat es tracta de sòl no urbanitzable protegit.  
5. La delimitació del paratge natural municipal s'adapta a límits de propietats majoritàriament municipal i al límit de la forest d'utilitat pública núm. 48 El Coto al terme municipal de Monóver excloent-se zones d'enclavades per exemple, considerant-se que l'acceptació dels esmentats límits es fa sense perjudici que existisquen al terme municipal altres zones amb igual o major valor ambiental com també al terme municipal limítrof, i a més tenint en compte que és recomanable que els límits del paratge es revisen en un futur de manera que s'ajusten a límits territorials existents (llits, camins, divisòria d'aigües, etc.) de manera que no siguen els límits de propietat els que determinen l'àmbit del paratge.  
6. Les determinacions establides en el pla especial es considera que permetran la conservació i millora dels valors ambientals de la zona compatibilitzant-les amb l'ús públic recreatiu i educatiu, tenint en compte les circumstàncies especials que afecten aquest futur paratge natural municipal, corredor d'infraestructures i pla eòlic. L'efecte de la regulació establida es considera en principi positiu i dependrà de l'aplicació correcta d'aquest per part de l'Ajuntament, encarregat de la seua gestió amb la col·laboració de la conselleria de Territori i Habitatge, amb les mesures correctores que es proposen en aquesta declaració.  
7. L'Ajuntament i el Consell de participació en les funcions de gestió d'aquests podran dur a terme un seguiment de l'adequació, de la regulació establida, als objectius del pla, de manera que podran dur a terme modificacions a aquest d'acord amb allò que s'ha establit, cas de ser necessari.   
8. La redacció de l'article 4 del pla especial en determinats punts s'estima que presenta possibles contradiccions o pot donar lloc a confusió, havent de quedar clar que el planejament urbanístic que s'aprove ha d'ajustar-se en la seua classificació i qualificació a les determinacions establides en aquest pla.  
9. En relació amb el que estableix l'article 5 del pla especial (tramitació, vigència i revisió) es considera que haurà de revisar-se perquè quede clar que s'haurà de complir el que estableix la vigent legislació d'impacte ambiental en la matèria, i es no considera justificat el fet de no considerar revisió o modificació del pla allò que s'ha indicat en l'article 5.3 de manera que pot entendre's que queden exclosos de declaració d'impacte ambiental.  
10. Respecte a la rehabilitació o reconstrucció d'edificacions preexistents és necessari efectuar correccions en la normativa perquè quede clar que aquestes podran autoritzar-se sempre que es destinen a usos permesos per la normativa del pla especial. Cal tenir en compte, per exemple, que tal com s'exposa en la documentació presentada el futur alberg-aula de la naturalesa se situarà fora de l'àmbit del paratge concentrant les infraestructures destinades a l'ús públic intensiu i preservant d'aquesta manera els valors naturals d'aquest.  
Es fa menció d'activitats recreatives i d'esplai vinculades a construccions i en àrees preparades a aquest efecte sense delimitar-les i sense precisar de quins es tracta. Respecte a l'ús públic del paratge es considera que aquest ha de ser el propi d'espais amb característiques forestals, considerant que ha de revisar-se el que estableix la normativa respecte d'això, tenint en compte també allò que s'ha indicat anteriorment respecte al futur alberg-aula de la naturalesa.  
Ha d'efectuar-se una revisió d'allò que s'ha establit respecte a urbanisme i edificació i respecte a les activitats recreatives-esportives i a l'ús públic en determinats punts.  
11. En relació amb el patrimoni cultural i tenint en compte que respecte a aquest la finalitat del pla és la protecció d'aquest, no obstant això, s'estima necessari establir una sèrie de mesures correctores complementàries que garantisquen aquest objectiu.  
El pla especial indica que respecte al patrimoni cultural només existeix com a bé etnològic la pedrera l'Almorquí I.  
12. Es considera necessari efectuar aclariments respecte al règim d'avaluació d'impacte ambiental i als camins ramaders.  
13. Respecte a la construcció de fosses sèptiques, encara que condicionada en l'articulat del pla especial, es considera que no és un sistema que done suficients garanties per la qual cosa haurà d'exigir-se un sistema de depuració d'oxidació total.   
14. En la documentació aportada es fa referència a l'existència de nombroses coves, no obstant això, no s'hi detallen. En aquest sentit, haurà de complir-se respecte a elles el que estableix la legislació d'espais naturals i sectorial existent.  
Consideracions jurídiques  
El projecte es troba sotmés al procediment de declaració d'impacte ambiental, en estar inclòs en els supòsits prevists en l'annex I, apartat 8 g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'Impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 87462237, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article cinqué del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.  
L'article 8.3 c) del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell pel qual s'aprova el reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això, i fent ús de les facultats que legalment tinc atribuïdes, resolc:  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte de Pla especial del Paratge Natural Municipal Monte Coto a la serra del Taja-Reclot al terme municipal de Monòver (Alacant) promogut per l'Ajuntament de Monóver, sense perjudici de l'obtenció de les autoritzacions sectorials que hi siguen necessàries com també del compliment del que estableix la documentació aportada i en l'apartat segon d'aquesta declaració.  
Segon  
Condicionants:  
1. Respecte a l'àmbit del paratge natural municipal aquest es considera acceptable sense perjudici que hi haja altres zones al municipi amb igual o major valor que reben o poden rebre mesures de conservació i protecció iguals o superiors a les proposades en l'aquest pla a través de tots els mitjans possibles (ordenació territorial, etc.).  
Es recomana que en un futur es revise la delimitació del paratge de manera que s'ajuste a elements territorials existents (per exemple camins, corbes de nivell, barrancs, divisòries d'aigües, vegetació, etc.).  
2. S'entén el que s'ha indicat en la normativa del pla especial en relació amb el pla d'acció territorial de caràcter sectorial, Pla eòlic de la Comunitat Valenciana aprovat pel Govern Valencià mitjançant un acord de 26 de juliol de 2001, en el sentit següent: s'haurà de respectar el que estableix el pla eòlic com també els usos i les infraestructures que puguen desenvolupar-se en les zones considerades aptes per aquest en l'àmbit del paratge natural municipal, sense perjudici de la mesures minimitzadores que puguen establir-se en l'avaluació d'impacte ambiental que s'ha de realitzar del Pla especial de la zona eòlica núm. 15.  
3. S'entén allò que s'ha indicat en la normativa del pla especial en relació amb el pla d'acció territorial de caràcter sectorial de corredors d'infraestructures de la Comunitat Valenciana aprovat mitjançant un Decret 78/2005, de 15 d'abril, del Consell de la Generalitat Valenciana, en el sentit següent: s'haurà de respectar el que estableix el pla d'acció territorial esmentat, com també els usos i les infraestructures que puguen desenvolupar-se conseqüència del seu desenvolupament o de l'aplicació del projecte de transferències del qual és reserva de sòl, sense perjudici de les mesures minimitzadores que puguen establir-se en l'avaluació d'impacte ambiental que s'haguera de realitzar, si és el cas, respecte a les infraestructures.  
4. Ha de revisar-se la normativa del pla especial de manera que es deixe clar que el pla especial comporta un canvi en la qualificació des del punt de vista del planejament urbanístic, i a més de manera que es diferencie la normativa dels diferents tipus de sòl, en el sentit següent:   
- La zona afectada pel ramal sud, tram IV del Pla d'acció territorial de caràcter sectorial de corredors d'infraestructures de la Comunitat Valenciana aprovat mitjançant el Decret 78/2005, de 15 d'abril, del Consell de la Generalitat Valenciana, s'haurà de qualificar com a sòl no urbanitzable de protecció d'infraestructures seguint la normativa del pla especial del paratge natural municipal tenint en compte en especial el que s'ha indicat respecte a aquest assumpte en la normativa.  
- La resta de zones de l'àmbit del paratge natural municipal s'hauran de qualificar com a sòl no urbanitzable de protecció estricta seguint en tot la normativa establida en el pla especial però havent de respectar en les zones aptes eòliques el que estableix aquesta al respecte.  
Això comportarà un canvi tant en la qualificació del sòl com en la normativa en l'àmbit del planejament urbanístic municipal en l'àmbit del paratge natural municipal.  
5. S'haurà de revisar el que estableix l'article 4 del pla especial (efecte d'aquest) per a evitar possibles contradiccions o que puga donar lloc a confusió. En aquest sentit ha de quedar clar que el planejament municipal que s'aprove després de l'entrada en vigor d'aquest pla especial haurà d'ajustar-se a les determinacions protectores contingudes en ell, assignant les classificacions i qualificacions del sòl d'acord amb les normes i criteris establits en el pla especial de manera que es respecten les limitacions d'ús imposades en el mateix. Ha de quedar clar que la normativa a aplicar en l'àmbit del paratge és l'establida en el pla especial en cas de contradicció respecte al que estableix el planejament urbanístic actual i futur.  
6. Haurà de revisar-se la redacció de l'article 5 del pla especial i modificar-se de manera que es complisca el que estableix la vigent legislació d'impacte ambiental al respecte:  
Hauran d'estar sotmesos a declaració d'impacte ambiental els plans generals i les revisions d'aquests, en tot cas. Igualment hauran d'estar sotmeses a declaració d'impacte ambiental les modificacions del pla general només quan afecten sòl classificat com a no urbanitzable, i els plans parcials i plans especials, fins i tot les modificacions d'aquests, quan afecten sòl classificat com a no urbanitzable. En conseqüència es consideraran també revisions i modificacions del pla especial, i per tant sotmeses a declaració d'impacte ambiental les alteracions dels límits de les zones de protecció assenyalades en aquest que puga introduir el planejament que s'aprove amb posterioritat fins i tot encara que comporten un augment de les condicions de protecció o un increment de la superfície protegida.  
7. Respecte a les activitats d'urbanització i edificació de la secció vuitena de la normativa del pla especial s'haurà de tenir en compte que a efectes urbanístics el pla especial qualifica els terrenys com a sòl no urbanitzable de protecció, i respecte de l'edificació pel que fa a les excepcions per a equipament públic estaran permeses les de nova planta sempre que no siga possible la instal·lació d'aquestes en un altre tipus de sòl fora de l'àmbit del paratge.  
La rehabilitació o reconstrucció d'edificacions preexistents en l'àmbit del paratge estarà permesa sempre que l'ús a què es destinen aquestes estiga permés per la normativa del pla especial, i depenent de la zona que es tracte, havent d'obtenir en qualsevol cas informe favorable del Servei de Parcs Naturals.  
8. Respecte a l'ús públic del paratge, aquest ha de ser d'acord amb els usos permesos en sòls protegits amb caràcter forestal, en relació en especial amb les activitats recreatives i esportives que puguen dur-se a terme en l'àmbit del paratge.  
En especial en la secció setena apartat B es fa menció d'allotjament turístic i altres activitats hostaleres i recreatives vinculades a construccions i en l'article 45 a activitats recreatives i d'esplai vinculades a construccions i no es defineix de quin tipus d'activitats es tracta, en conseqüència ha de quedar clar en la normativa que les activitats recreatives i esportives han de ser exclusivament les pròpies d'espais forestals amb protecció. Igualment no es defineixen les àrees destinades a aquestes havent d'obtenir-se informe favorable del Servei de Parcs Naturals respecte d'això d'aquestes activitats vinculades a construccions. Respecte a aquest assumpte haurà de tenir-se en compte la diferència que estableix la llei del sòl no urbanitzable respecte a activitats recreatives i esportives en sòl no urbanitzable comú, que no és el cas, i a les possibles en sòl no urbanitzable protegit, que sí que és el cas.  
9. Qualsevol actuació que puga afectar els béns inclosos en l'inventari de béns immobles del patrimoni cultural valencià de la conselleria de Cultura de l'àmbit del paratge haurà d'obtenir informe favorable previ de la conselleria de Cultura. Igualment es considera que les rehabilitacions i actuacions sobre construccions tradicionals existents en l'àmbit del pla especial hauran de ser prèviament informats per la conselleria de Cultura favorablement.  
Respecte al que estableix l'article 26.2 es modificarà de manera que els elements del patrimoni cultural podran acollir usos turístic recreatius sempre que els usos referits siguen compatibles amb la normativa del pla especial i obtinguen prèviament informe favorable de la conselleria de Cultura, a més que sempre que no impliquen la pèrdua dels valors científics i culturals d'aquests.  
10. A més del que estableix el pla especial s'hauran de sotmetre a avaluació d'impacte ambiental tots els projectes, plans i actuacions quan així ho determine la legislació vigent en aquest moment, tant estatal com autonòmica.  
11. Qualsevol actuació que es duga a terme i que puga afectar camins ramaders haurà de complir amb el que estableix la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders.  
12. Respecte a allò que s'ha indicat en l'article 12.2 del pla especial es modificarà de manera que en compte de fosses sèptiques s'haurà d'instal·lar un sistema de depuració d'oxidació total.  
13. En relació amb les coves que en la documentació presentada s'indica existeixen en l'àmbit del paratge, s'haurà per a elles de complir el que estableix la legislació sectorial al respecte.  
14. Respecte a les activitats agràries en l'article 30.1 s'ha de corregir en el sentit següent: es consideren compatibles en l'àmbit del pla, el manteniment de les activitats agràries que es registren en el moment de l'aprovació d'aquest, sempre que foren compatibles amb el planejament en vigor en aquest moment i hagen obtingut les autoritzacions que els corresponguen i avaluació d'impacte ambiental, si és el cas.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 29 de desembre de 2006.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 396-06/AIA  
Títol: Pla especial del paratge natural municipal Los Calderones  
Promotor: Ajuntament de Chulilla  
Autoritat substantiva: Consell de la Generalitat Valenciana  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
L'objecte del projecte del pla especial és el de conservar i millorar l'estat dels recursos naturals, els ecosistemes i les espècies presents en la zona, alhora que es respon a la necessitat de dotar la població de Chulilla d'una àrea d'esplai, sobretot des de la perspectiva del coneixement i el gaudi de la natura. Aquest objectiu general es concreta en els objectius secundaris següents: conservació del patrimoni natural, fomentar l'ús cientific, didactic i recreatiu del paratge, afavorir l'activitat turística ordenada mitjançant la regulació d'usos i activitats, corregir possibles impactes derivats de la presència humana, mantenir la permeabilitat territorial compatibilitzant-la amb les singularitats del paratge i la conservació dels elements de patrimoni cultural existents.   
L'àmbit del pla especial comprén una superfície de 538,05 hectàrees incloent les partides de la Punta, la Solana, el Estrecho i la Pedriza (part).La totalitat dels terrenys inclosos són de propietat pública, i estan formats per les parcel·les següents: a) Propietat de l'Ajuntament de Chulilla: parcel·les 62, 72, 503, 9007, 826 del polígon 3; parcel·les 826, 827 del polígon 8; Confederació Hidrogràfica del Xúquer (domini públic hidràulic): parcel·la 9003 del polígon 3 i parcel·la 9020 del polígon 8. També s'inclou dins del paratge la parcel·la 9014 del polígon 3 de propietari desconegut. Consultades les dades del cadastre l'esmentada referència cadastral sembla no existir actualment, i es tracta probablement del camí ramader assegador de Castella amb número de parcel·la cadastral 9013 i la propietat de la qual hauria d'atribuir-se a la Generalitat Valenciana.  
Els terrenys que entren a formar part d'aquest pla estan classificats, segons les normes subsidiàries vigents al municipi, com a sòl no urbanitzable de protecció forestal paisatgística.  
El pla inclou normes generals de regulació d'usos i activitats, normes particulars, i normes per a la gestió del paratge natural.  
Dins de la normativa particular s'estableixen dues zonificacions: zona forestal i zona recreativa, on es regulen els usos permesos i prohibits pel pla.  
Les normes de gestió del paratge natural inclouen la creació d'un consell de participació.   
Tramitació administrativa  
El projecte de pla especial i l'estudi d'impacte ambiental va ser remés a aquesta Secretaria Autonòmica el 22 de novembre de 2006, des de l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals.  
La informació pública es va realitzar mitjançant publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de data 6 d'octubre de 2006.  
Segons certificat emés per l'Ajuntament de Chulilla, durant el període d'informació pública no s'hi van produir al·legacions.  
Consideracions ambientals  
Els límits de paratge són els següents:  
- Al nord limita amb els camps de cultiu de la partida de la Pedriza.  
- Al sud limita amb el terme municipal de Sot de Chera i el barranc de Valfigueras.  
- A l'est limita amb zones de cultiu i zona urbana.  
- A l'oest limita amb els termes municipals de Sot de Chera i Loriguilla i arriba fins al peu de presa de l'embassament del mateix nom.  
En aquests límits destaquem el següent:  
1. L'element vertebrador del paratge municipal proposat el constitueix el riu Túria que, al seu pas per Chulilla, ha creat impressionants canons on el riu circula per estretes goles circumdades per altes parets calcàries de fins a 100 metres d'alt.   
2. La delimitació del paratge inclou les forests d'utilitat pública V133  
(Carrasquilla), V54 (La Sierra), propietat de l'Ajuntament de Chulilla, la gestió de la qual està consorciada amb l'administració forestal.  
3. Dins de l'àmbit del paratge discorren els camins ramaders assagador de Chulilla a Domeño i assagador de Castella.  
4. En la zona es distingeixen tres grups d'hàbitats principals: vegetació de ribera, vegetació de parets rocoses (rupícoles), vegetació forestal.  
5. En l'entorn del paratge es troben els hàbitats següents d'acord amb la Directiva 92/43/CEE, de 21 de maig de 1992: a) Saxifrago tridactylitae-Hornungietum petraeae ; b) Teucrio pseudochamaepityos- Brachypodietum ramosi; c) Rhamno lycioidis-Quercetum cocciferae; d) Rosmarinion officinalis Br.   
6. En l'àmbit del paratge proposat es troba una rica varietat d'espècies de fauna inventariades en el pla especial, entre les qual figura:  
a) D'acord amb el Decret 32/2004, de 27 de febrer, del Consell de la Generalitat, es destaquen les següents espècies presents en la zona:  
- Protegides: renoc comú (Bufo bufo), fardatxo (Lacerta lepida), tortuga d'aigua ibèrica (Mauremys leprosa).  
- Vulnerables: rata penada gran de ferradura (Rhinolophus ferrumequinum).  
b) Espècies d'interés especial d'acord amb el Catàleg nacional d'espècies amenaçades: àguila serpera (Circaetus gallicus), falcó pelegrí (Falco peregrinus), àguila calçada (Hieraetus pennatus).  
7. Pel que fa al paisatge, aquest es qualifica de nivell excepcional.   
En relació amb els elements descrits, es realitzen les consideracions següents:   
a) Els terrenys inclosos en la delimitació del paratge són de titularitat pública: Ajuntament de Chulilla, Generalitat Valenciana (camins ramaders), Confederació Hidrogràfica del Xúquer (riu Túria, barranc de Vallfiguera). D'acord amb l'article 3 punt 3 f) del Decret 161/2004, de 3 de setembre, del Consell de la Generalitat, de regulació dels paratges naturals municipals, el projecte de pla especial del paratge natural municipal haurà de contenir la indicació de la titularitat dels terrenys i, en cas d'afectar-se terrenys privats, s'haurà d'adjuntar la conformitat expressa dels titulars. En el cas que ens ocupa l'esmentada conformitat no escau en haver quedat expressament fora del pla de terrenys de propietat privada. No obstant això, el pla inclou terrenys de propietat pública no pertanyents a l'Ajuntament i sobre els quals hi ha normativa legal específica que haurà de tenir-se en compte en el desenvolupament de l'aquest pla sense perjudici de totes les autoritzacions, comunicacions o convenis que a aquest efecte siga necessari establir.  
b) La vegetació predominant en part de la zona inclosa en l'aquest pla és de tipus arbustiu, a causa d'incendi forestal ocorregut l'any 1994; conseqüència d'això és l'alta fragilitat i vulnerabillitat dels terrenys compresos en l'àmbit del paratge.  
c) L'àmplia conca visual des de la qual s'albira el paratge de Los Calderones revela un espai, no sols d'excepcional valor paisatgístic, sinó extremadament sensible davant de qualsevol actuació que incidisca sobre aquest.  
d) La riquesa de fauna i de vegetació fan aconsellable l'estudi de mesures de protecció adequades i compatibles amb l'ús públic de l'espai.  
e) No s'estableixen alternatives ni justificació de les àrees de recreació ni cap document que detalle qualsevol tipus d'actuació en aquestes. Ambdues zones es troben dins o en les proximitats de domini públic hidràulic i una d'aquestes en zona d'inundació de risc 1, d'acord amb la normativa del PATRICOVA (Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana), encara que l'activitat proposada no es troba explícitament prohibida en la normativa del pla esmentat.  
Consideracions jurídiques  
El projecte es troba sotmés al procediment de declaració d'impacte ambiental en estar inclòs en l'annex I, apartat 8g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta.  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 8.3 c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior formule la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Pla especial del paratge municipal Los Calderones al terme municipal de Chulilla, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
1. Condicionants i modificacions del document Normativa, del pla:  
Es revisarà la redacció de l'article 4 punts 5, 6 i 7 del pla especial a fi d'assegurar la protecció del paratge natural de manera que el planejament urbanístic que s'aprove després de l'entrada en vigor d'aquest pla especial haurà d'ajustar-se a les determinacions protectores contingudes en aquest, i mantenir l'actual classificació establida en el pla.  
Qualsevol actuació que afecte domini públic hidràulic incloent les zones de servitud i policia es veurà sotmesa al règim d'autoritzacions o concessions previst en el Reial decret 849/1986, d'11 d'abril, pel qual s'aprova el Reglament del domini públic hidràulic. A més, les captacions d'aigua, a més de sotmetre's a les consideracions del pla especial, hauran d'obtenir els permisos pertinents de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
D'acord amb la preservació dels valors naturals del paratge proposat, el pla especial inclourà la prohibició de la realització d'aquelles obres que generen moviments de terra d'elevada magnitud, excepte causa degudament justificada i prèvia subjecció al règim d'avaluació d'impacte ambiental i la resta de legislació sectorial.  
En relació amb els valors paisatgístics de la zona, i d'acord amb el Decret 120/2006, d'11 d'agost, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament del paisatge de la Comunitat Valenciana, es mantindran els elements naturals i se n'impedirà la degradació (article 7); la gestió i conservació de l'espai natural quedarà condicionada a la preservació del paisatge (article 5); s'hauran de preservar les fites i elevacions topogràfiques naturals, mantenint-ne la visibilitat i reforçant-ne la presència com a referència visual i mantenint les vistes panoràmiques des de posicions elevades (article 21). Amb aquest fi el pla haurà de contenir mesures específiques que impedisquen la localització d'infraestructures amb incidència en el paisatge en tot l'àmbit d'aplicació del pla.  
D'acord amb l'article 17 de la Llei 11/1994, de la Generalitat Valenciana, d'espais naturals protegits, correspon a la conselleria competent en la matèria la designació dels camins ramaders d'interés natural. En tot cas, s'haurà d'instar a la designació d'aquests com a tal establint-se els camins necessaris amb l'òrgan competent per a la seua preservació, manteniment i adequada utilització compatibilitzant els usos tradicionals amb uns altres de nous com ara el de corredor o senda verda.   
Amb anterioritat a la realització del pla d'ús públic del paratge es realitzaran els estudis pertinents que permeten realitzar una adequada regulació d'activitats com ara el bany, l'escalada, el senderisme, etc. i prohibir aquestes activitats quan la realització d'aquestes impedisca o dificulte la normal realització dels processos biològics de la zona. En particular haurà de prohibir-se l'escalada en zones de nidificació de rapaces, quan existisquen comunitats rupícoles d'interés o quan els esmentats usos pervertisquen el sentit d'utilització adequat i sostenible de l'espai públic.  
Haurà de donar-se un tractament detallat i diferenciades a les dues àrees recreatives proposades a causa de les singulars i distintes característiques d'aquestes.   
En l'àrea coneguda com a Charco Azul, la pertinença d'aquesta a domini públic hidràulic obliga, si és el cas, a l'obtenció de les corresponents autoritzacions.   
2. Condicionants generals  
S'haurà d'instar la Confederació Hidrogràfica del Xúquer perquè es pronuncie respecte a la inclusió de domini públic hidràulic en l'àmbit del paratge natural municipal. A més es delimitaran les instal·lacions que puguen existir en l'esmentat domini públic establint els oportuns permisos o convenis per a la instal·lació, gestió i preservació d'aquests.   
En relació amb l'àrea de Charco Azul:  
B.1) L'esmentada àrea haurà de disposar de la conformitat de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer d'acord amb el que s'ha expressat en apartats anteriors.  
B.2) El pla d'ús públic del paratge haurà de tenir en compte els riscos d'inundació i incendi que presenta la zona i la dificultat d'evacuació d'aquesta. Per tant, fins que no es realitzen els estudis oportuns, les consultes pertinents i la realització -si és el cas- d'un pla d'evacuació, no es podrà habilitar la zona com a àrea recreativa.   
B.3) A més, el pla d'ús públic haurà d'establir una regulació de la zona utilitzada tradicionalment com a zona de bany i prohibir o establir mesures adequades de protecció.   
B.4) S'haurà de vetlar per la preservació dels elements amb possible valor etnològic de la zona (assuts, canals...).  
c) En ambdues àrees recreatives s'hauran d'eliminar tots aquells elements que puguen incitar a l'ús del foc, quan l'esmentat ús no siga adequat o no estiga permés, i es mantindran en adequat ús els altres.  
d) En qualsevol cas es prohibeix en zona inundable qualsevol tipus d'activitat arreplegada en l'article 21 del PATRICOVA.  
e) De manera general, en les zones de recreació que s'habiliten s'hauran d'establir les mesures oportunes per a assegurar la seguretat de les persones, s'establirà un pla de recollida de residus i neteja de l'àrea, i s'habilitaran normes en relació amb la permanència en aquesta d'animals domèstics.  
f) S'hauran de senyalar adequadament les vies d'accés al paratge, les zones aptes per a aparcament, els camins no transitables amb vehicles, les sendes.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.   
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 18 de desembre de 2006.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 405/06-AIA  
Títol: Pla especial del Paratge Natural Municipal Serra de l'Ombria - Pou Clar  
Promotor: Ajuntament d'Ontinyent  
Autoritat substantiva: Consell de la Generalitat Valenciana  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
L'objecte del projecte del pla especial de protecció és determinar el règim de protecció del paratge natural, regular-ne els usos i activitats, i regular-ne l'ús públic. Amb aquest fi l'esmentat pla identifica els punts d'interés, estableix les mesures o normes d'ús que fomenten una millor conservació com també la utilització ordenada dels recursos naturals garantint un desenvolupament sostenible i el manteniment dels processos ecològics essencials.  
El paratge natural comprén la Serra de l'Ombria d'Ontinyent i els principals barrancs del riu Clarià que connecten amb aquest. L'àrea de la serra que s'ha de protegir queda delimitada al nord i nord-est pel límit dels terrenys forestals públics i a l'est, sud i oest pels termes municipals d'Agullent, Banyeres de Mariola, i Bocairent.   
L'àrea que s'ha de protegir dels barrancs queda delimitada pels límits de domini públic hidràulic. Els esmentats barrancs són: de Morera, del Gorgorròbio, del Port i la Lloma Rasa, Gran i del Pou Clar, de Borràs, de Pola, de Santa Rosa, del Rei.  
Tots els terrenys proposats són de titularitat pública i ocupen una extensió de 2.587 ha.   
El pla especial en el document normativa comprén:  
- Disposicions generals.  
- Normes generals de regulació d'usos i activitats.   
- Normes particulars.  
- Eines de gestió.  
- Normes per a la gestió del paratge natural municipal.  
- Mecanisme de finançament  
- Règim sancionador.  
L'esmentada normativa regula els usos i activitats que poden incidir sobre la conservació del paratge. D'acord amb el Decret 161/2004, de regulació dels paratges naturals municipals, es crea la figura del Consell de participació del paratge natural municipal, com a òrgan de caràcter consultiu amb la finalitat de col·laborar en la gestió i canalitzar la participació dels interessos afectats.  
Com a eina de gestió el pla preveu la redacció d'un projecte d'ordenació integral del paratge natural l'objecte de la qual serà realitzar una ordenació del territori a fi d'establir usos i establir criteris de gestió.   
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient.  
El projecte de pla especial i l'estudi d'impacte ambiental va ser remés des a l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals el dia 7 de novembre de 2006.  
La informació pública es va realitzar mitjançant publicació en el Butlletí Oficial de la Província de València, núm. 181, de l'1 de juliol de 2006.  
Segons certificat de l'exposició pública emés per l'Ajuntament d'Ontinyent, durant l'esmentat tràmit no s'hi van presentar al·legacions.  
Afeccions legals  
D'acord amb el pla d'ordenació urbana actualment en vigor, els terrenys inclosos en el pla especial tenen la classificació següent:  
- Sòl no urbanitzable de protecció de llits.  
- Sòl no urbanitzable de protecció forestal.  
- Sòl no urbanitzable lliure permanent d'ús agrícola.  
D'acord amb el Pla general d'ordenació urbana pendent d'aprovació, els terrenys inclosos en el paratge es classificaran en:  
- Sòl no urbanitzable d'especial protecció forestal: sòls amb aptitud de repoblació forestal i amb un gran valor paisatgístic i ambiental.   
- Sòl no urbanitzable d'especial protecció de llits: inclou els llits públics dels rius i barrancs principals.  
- Sòl no urbanitzable d'especial protecció arqueològica: sòls no urbanitzables delimitats com de protecció pel que fa a l'existència de jaciments i àrees arqueològiques.  
- Sòl no urbanitzable parc públic de la xarxa primària: sòls de gran valor natural compatibles amb el manteniment i desenvolupament de les dotacions existents en l'actualitat.   
Les afeccions d'infraestructures que actualment presenta la zona són:   
- Presència de nuclis urbanitzats als voltants de l'àrea.  
- Vies de comunicació: CV-665, CV-81, camins rurals que serveixen d'accés al paratge.   
- Línia de ferrocarril Xàtiva -Alcoi  
- Línies d'alta tensió.  
- Pla eòlic: tota l'àrea està qualificada com a no apta excepte una zona en el sector occidental del paratge.  
A més, el projecte presenta les afeccions legals següents:  
- Domini públic hidràulic.  
- Domini públic: camins ramaders assegador del Pla, assegador de la Font Freda, assegador de Caputxins o de la Farola.  
- Lloc d'interés comunitari: Serres de Mariola i Carrascar de la Font Roja.  
- Forests d'utilitat pública: forest d'utilitat pública núm. 12 denominada l'Ombria, pertanyent a la Generalitat Valenciana.  
- Coves: cova del Pla de Simes, inclosa en l'annex I del Decret 65/2006, de 12 de maig, del Consell, pel qual es desenvolupa el règim de protecció de les coves i s'aprova el Catàleg de coves de la Comunitat Valenciana. A més el paratge proposat disposa d'altres avencs i coves com ara l'avenc Gran, avenc del Pla, Cova de Soterranya.  
Les normes protectores contingudes en el pla especial, distingeixen dues zones. Aquestes zones són:  
- Àrea recreativa: es tracta d'espais que pels seus particulars característiques compleixen en l'actualitat funcions educatives i d'esplai. Formen les àrees recreatives la zona de Fuset, el Pou Clar, Gamellons i la zona de la Costa.  
- Àrea forestal: zona de gran valor natural que inclou un gran nombre d'espècies protegides.   
Informes sectorials  
L'expedient conté còpia d'informe emés per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer del qual s'extracta el següent:  
«En relació amb la secció primera del capítol I del títol II relativa a la protecció de recursos hidrològics, s'haurà d'afegir un apartat, on s'indique: que són compatibles, les actuacions de manteniment de llits i gestió de recursos hídrics, que s'han de realitzar per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, en l'àmbit de les seues competències.  
En relació a l'article 56 es pronuncia: entre les excepcions, s'haurà d'incloure, les obres d'infraestructura que s'han de realitzar per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en l'àmbit de les seues competències.   
A més en l'esmentat informe: se suggereix que en el Consell de Participació, hauria de figurar un representant d'aquesta Confederació Hidrogràfica del Xúquer, o si és el cas, un representant del Ministeri de Medi Ambient».  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat.  
El paratge natural proposat integra una extensa xarxa de barrancs i cursos d'aigua a la vora de la Serra de l'Ombria i conté ecosistemes de gran valor ambiental.  
La serra, en procés de regeneració després de l'incendi forestal de l'any 1994, alberga set hàbitats recollits en la Directiva europea 92/43/CEE, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la flora i fauna silvestres. Els esmentats hàbitats són:  
- Melico-Phagnalion intermedii Rivas Goday - Esteve  
- Helictotricho filifolii - Stipetum tenacissimae Costa, Peris - Stübing  
- Rhamno lycioidis - Quercetum cocciferae Br.Bl. O. Birles  
- Teucrio homotrichi - Ulicetum parviflori Alcaraz - De la Torre 1988 corr. Rivas et al.  
- Lathyro tremolsiani - Brachypodietum phioenicoidis Xosta, Peres- Stübing  
- Rhamno lycioidis - Juniperetum phoeniceae Rivas-Martínez - G. López in G. López  
- Jasonio glutinosae - Teucrietum thymifolii Rigual, Esteve -Rivas Goday et al.  
Els barrancs i cursos d'aigua inclosos en el paratge alberguen els següents hàbitats recollits en la Directiva 92/43/CEE :  
- Rubo ulmifolii - Crataegum brevispinae O. Bolòs.  
- Dorycnio recti - Epilobietum hirsuti M.B. Crespo.  
- Holoschoenetum Vulgaris Br. Bll ex Tchou.  
Respecte a la superfície integrada en el LIC Serres de Mariola i Carrascar de la Font Roja es destaca el conjunt muntanyós situat en el nucli de les serres bètiques valencianes albergant diversitat d'espècies vegetals i comunitats faunístiques pròpies de la mitjana muntanya mediterrània i es destaquen l'àguila cuabarrada, (Hieraetus fasciatus) el duc (Bubo bubo), l'àguila reial (Aquila chrysaetos) i falcó pelegrí (Falco peregrinus).  
L'estudi del medi físic i biòtic del pla especial incideix en els aspectes ambientals següents:  
- Característiques de les aigües subterrànies: hi ha dos fluxos principals de circulació de l'aigua subterrània. El primer d'ells se situaria cap a l'oest de Bocairent i el segon d'ells realitza la seua descàrrega a través del Pou Clar. En aquest últim sector es presenten eixides a través d'aqüífers i eixides a través de sondejos. La qualitat de l'aigua és bona per a qualsevol ús i es detecta un increment del nivell de nitrats en les zones de major activitat agrícola.  
- Característiques de les aigües superficials: dins del paratge proposat l'estat de l'aigua és bastant acceptable amb àrees de gran valor i alguna zona amb deteriorament puntual.  
- Vegetació: es destaca la presència de carrascar en regeneració en la serra de l'Ombria, carrascar en la zona del Copet de l'Ensenada i el barranc de Pospelat, carrascars amb elements d'ombroclima subhumit en els quals es destaca la presència de Quercus faginea sub. valentina, la presència de pinedes (P. halepensis) i coscollars juntament amb zones de matoll (Cistus albidus, Cistus clusii, Rosmarinus officinalis, etc) sp. i zones amb endemismes valencians com ara la Genista valentina.   
La vegetació de ribera present en els barrancs que s'han de protegir destaca la presència d'oms (Ulmus minor), xops (Populus nigra, P. Alba), lledoner, (Celtis australis), freixes (Fraxinus ornus), etc.  
L'estudi destaca la presència d'espècies contingudes en els annexos II i III de l'Ordre de 20 de desembre de 1985, de protecció d'espècies endèmiques i amenaçades com també espècies incloses en el Programa general de conservació de flora amenaçada de la província de València.  
- Fauna: es destaca la presència en la zona de Bubo bubo, Falco peregrinus, etc.  
- Paisatge: tota la zona presenta un elevat valor paisatgístic conformat per l'accidentada orografia de la serra que, a la vora dels seus barrancs i característiques anteriorment descrites conformen un paisatge emblemàtic.  
- Patrimoni històric i cultural: en l'àrea es troben quatre tipus d'elements de valor històric i cultural; el nombrós conjunt de coves i avencs, els molins d'aigua construïts durant els segles XIII-XV, abrics amb presència de pintures rupestres, i diversos jaciments arqueològics.   
2. Identificació i valoració d'impactes  
En l'àrea s'identifiquen els riscos ambientals següents:  
- Risc de lliscament en barrancs i risc de despreniment.  
- Risc potencial d'erosió alta o molt alta.  
- Perill d'incendi acusat per la climatologia i les pràctiques agrícoles.  
- Extraccions d'aigua excessives.  
- Vulnerabilitat de contaminació en els aqüífers de tota la serra.   
3. Consideracions sobre la proposta de mesures protectores, correctores i programa de vigilància ambiental  
L'estudi d'impacte ambiental proposa les mesures protectores i correctores següents:  
- Adequada gestió del sòl vegetal, en cas de realització d'obres.  
- Gestió de residus en instal·lacions autoritzades.  
- Mesures de prevenció d'incendis d'acord amb la legislació forestal.  
- Prohibició d'ús del foc en tot l'àmbit del paratge excepte en la zona habilitada amb aquest fi (Gamellons) i sempre que les condicions meteorològiques ho permeten.   
- Adaptació del mobiliari a l'ambient forestal.  
- En el cas de descobriments arqueològics o béns d'interés cultural, comunicació als organismes competents i adopció de mesures de conservació.  
El programa de vigilància ambiental inclou la realització anual d'una memòria en què es valorarà la gestió del pressupost del paratge, s'analitzaran les mesures adoptades per a la prevenció d'incendis forestals, la conservació del mobiliari i altres.   
En l'estudi d'impacte ambiental es realça l'impacte positiu que tindrà sobre el medi ambient la preservació d'una zona que posseeix elevats valors ambientals.   
D'acord amb tot allò que s'ha exposat, cal realitzar les consideracions següents:  
- El paratge natural proposat es compon de dues zones diferenciades i distintes entre elles (domini públic i forest d'utilitat pública).  
- Pel que fa als terrenys de domini públic la problemàtica més important que es detecta és la possible pèrdua de la qualitat de les aigües agreujada en èpoques de sequera. Es detecta una determinada eutrofització en les aigües d'alguns dels barrancs que s'han de protegir l'origen de les quals hauria d'estudiar-se i, en tot cas, incidir en el compliment de la legislació vigent en matèria d'aigües i abocaments.  
També es detecta la presència d'espècies al·lòctones en els llits i la necessitat de fomentar en alguns trams la vegetació de ribera.  
- Pel que fa a la forest d'utilitat pública, aquesta es troba majoritàriament en regeneració després de l'incendi patit l'any 1994. Hi ha dues zones no afectades per aquest incendi la preservació i atenció del qual ha de ser de la màxima prioritat. La resta de les zones, pel seu elevat grau de regeneració, són zones que poden qualificar-se de sensibles davant de la repetició de focs.  
- Les àrees recreatives també presenten la dualitat anterior fruit de la seua pertinença a domini públic o a forest d'utilitat pública.  
En les àrees de domini públic el manteniment de la qualitat de les aigües, la compatibilitat del seu ús públic amb la preservació d'espècies d'interés tant animals com vegetals, la seguretat de les persones i l'adequat ús i gaudi de la zona d'acord amb la seua pertinença a un paratge natural, ha de ser objectius prioritaris en qualsevol pla d'ús que es realitze després de l'aprovació d'aquest pla especial.   
La zona anomenada La Costa figura, d'acord amb la normativa del PATRICOVA (Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana), com a zona d'inundació de risc 1, fet que haurà de ser tingut en compte en la regulació d'aquesta zona com a àrea recreativa.   
En les àrees de forest haurà de compatibilitzar-se la preservació dels valors naturals amb el seu ús públic tenint sempre en compte l'impacte que es puga derivar d'això i establint preventivament mesures adequades de regulació. En les esmentades zones la clara regulació de l'ús del foc i l'adequada utilització de les àrees recreatives i de les sendes ha de ser fonamental per a l'adequat manteniment del paratge.  
- Ha de fer-se menció en les consideracions ambientals la presència d'infraestructures com ara carreteres i línies d'alta tensió l'impacte de la qual sobre el medi ha de disminuir-se en la mesura que siga possible.  
- La presència en el paratge proposat d'elements arqueològics i etnològics a la vora de coves, avencs i abrics enriqueix i dóna més valor a la proposta realitzada.   
- Finalment no cal oblidar el possible impacte que l'activitat urbanitzadora de la zona i l'activitat agrícola poden causar indirectament en el paratge proposat.   
Consideracions jurídiques  
El projecte es troba sotmés al procediment de declaració d'impacte ambiental en estar inclòs en l'annex I, apartat 8g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.  
En l'expedient s'han observat els tràmits previsots en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 8.3 c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior formule la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, El Pla especial del paratge natural municipal serra de l'Ombria - Pou Clar sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
1. Condicionants i modificacions del document Normativa, del pla:  
a) El planejament municipal que s'aprove després de l'entrada en vigor d'aquest pla especial haurà d'ajustar-se a les determinacions protectores contingudes en aquest.  
b) S'hauran d'incloure en el pla especial les modificacions proposades per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
c) D'acord amb el que estableix la legislació d'impacte ambiental les alteracions en els límits del paratge es consideren una modificació del pla especial i per tant, sotmesa al procediment d'avaluació d'impacte ambiental.  
d) D'acord amb l'article 17 de la Llei 11/1994, de la Generalitat Valenciana, d'espais naturals protegits, correspon a la conselleria competent en la matèria la designació dels camins ramaders d'interés natural. En tot cas, s'haurà d'instar a la seua designació com a tal establint-se les vies necessàries amb l'òrgan competent per a la seua preservació, manteniment i adequada utilització compatibilitzant els usos tradicionals amb uns altres de nous com ara el de corredor o senda verda.   
2. Condicionants generals:  
a) A fi de protegir la qualitat de les aigües s'haurà de vetlar per l'estricte compliment de la legislació vigent en matèria d'extracció d'aigües, abocaments i depuració. A més es recordarà a les associacions agràries la necessitat del compliment del Codi valencià de bones pràctiques agràries aprovat per Ordre de 29 de març de 2000, de la conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació.  
b) S'haurà d'estudiar la possibilitat de crear un perímetre de protecció al voltant de les zones forestals del paratge proposat on es promoga la trituració de restes agrícoles i s'evite la utilització del foc. En aquest mateix sentit s'haurà de vigilar l'estricte compliment de la legislació vigent en les zones urbanitzades promovent en aquestes la utilització pràctiques alternatives a la crema de restes i l'adequat ús o la prohibició d'elements d'encesa de foc a l'aire lliure.  
c) El pla d'ús públic del paratge haurà de regular:   
1) L'ús adequat de les àrees recreatives situades en domini públic hidràulic i obtenir els permisos previstos en el Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text refós de la llei d'aigües i el Reglament del domini públic hidràulic aprovat per Reial decret 849/86, i posteriors modificacions.  
2) Les activitats esportives com ara l'escalada, senderisme, etc. tenint en compte la preservació dels valors ambientals que s'han de protegir en l'àmbit del paratge.  
d) En els casos que procedisca s'hauran de demanar els informes que siguen necessaris a fi d'assegurar la seguretat i integritat de les persones davant de riscs d'avinguda o d'incendis tot adoptant les mesures que els òrgans competents hi establisquen.  
e) A causa del perill d'inundació de l'àrea recreativa proposada en les proximitats de la població d'Ontinyent (la Costa), no es podran realitzar les activitats previstes en l'article 21 del PATRICOVA. La resta d'actuacions que es pretenguen realitzar hauran de disposar d'un informe favorable dels organismes competents.  
f) S'hauran d'establir les oportunes limitacions o regulacions de l'ús públic de l'àrea recreativa de Gamellons a causa de la proximitat amb zona forestal no incendiada i les dificultats d'accés d'aquesta. En particular s'ha de prohibir explícitament l'ús del foc i l'ús d'aquest com a zona d'acampada. Es proposa estudiar en aquesta àrea la possibilitat de dedicar-la a funcions educatives rehabilitant i aprofitant les infraestructures existents.  
g) Es recomana potenciar l'àrea de Fuset com a zona d'afluència i permanència del públic en general pel seu millor accés, la millor possibilitat d'evacuació, i els impactes sobre l'àrea prèviament existents.  
h) S'haurà de continuar potenciant la plantació de vegetació autòctona en la zona del Pou Clar a fi de pal·liar l'impacte produït per la carretera CV-81 en l'àrea i s'establiran mesures específiques per a l'eradicació d'espècies al·lòctones.  
i) A causa de l'abundància en el paratge proposat de coves i avencs s'haurà de tenir en compte en la regulació específica del paratge el Decret 65/2006, de 12 de maig, del Consell, pel qual es desenvolupa el règim de protecció de les coves i s'aprova el Catàleg de coves de la comunitat Valenciana. En especial es respectaran els perímetres de protecció esmentats en l'article 9 de l'esmentat decret tenint en compte la presència en l'àrea de la cova de Pla de Simes, inclosa en l'esmentat catàleg.   
j) De manera general, en les zones de recreació s'hauran d'establir les mesures oportunes per a garantir la seguretat de les persones, s'haurà d'establir un pla de recollida de residus i neteja de l'àrea, s'hauran de redactaran normes en relació amb la permanència en aquesta d'animals domèstics.   
S'hauran de senyalitzar adequadament les vies d'accés al paratge, les zones aptes per a aparcament, els camins no transitables amb vehicles, les sendes.  
Segon  
Notificar a les persones interessats que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.   
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 20 de desembre de 2006.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 23/05-AIA  
Títol: Avantprojecte de canalització de la Rada de Moraira  
Promotor: Ajuntament de Teulada.  
Autoritat substantiva: conselleria d'Infraestructures i Transports  
Objecte: Canalització del barranc de les Fonts  
Localització: Terme municipal de Teulada  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista  
L'objecte del projecte és la canalització de la desembocadura del barranc de les Fonts (barranc de les Sorts) o Rada de Moraira, situada al terme municipal de Teulada, motivada per ser una zona de freqüents inundacions que afecten el nucli urbà i estar catalogada pel PATRICOVA amb un risc d'inundació 4, el qual proposa com a mesura per a disminuir l'impacte futur de les inundacions, la canalització de la desembocadura del barranc.  
Les actuacions previstes consistiran en:  
- Construcció d'un canal transversal, amb talussos de 3:2 i 15 metres de base. La seua longitud és de 328.758 m, amb pendent del 3 per mil. L'acabat és en terra amb vegetació, protegida amb un geotèxtil, com també la mota que es disposa al llarg de tot el marge sud, elevant-se 1.5 m sobre el terreny natural, amb secció trapezoïdal, talussos 3:2, 5.5 m de base inferior i 1 m de base superior.  
- Canalització des de la desembocadura del canal transversal fins al pas inferior de la carretera CV-746, amb un total de 250 m. Les obres de canalització consten de tres seccions tipus:  
- Secció tipus 1: al llarg dels primers 245,801 m del tram discorre primer en recte i al final en corba, de forma rectangular, amb una base de 18 m i un pendent de 4,8 per mil. L'acabament dels caixers consistirà en murs de maçoneria sobre murs de formigó armat per a contenir les terres. El fons es disposa d'escullera formigonada.  
- Secció tipus 2: té una longitud de 4,66 m i es caracteritza per la presència de 2 murs de maçoneria d'ample variable entre 20 cm i 1 m, entroncant amb les parets dels marcs del pas inferior.  
- Secció tipus 3: consisteix en els tres marcs de formigó amb secció de pas de 6x3,5 que conformen el pas inferior sota la rotonda. El tram és recte i té una longitud de 72,76 m i un pendent del 4,8 per mil.  
Com a actuacions complementàries s'han dissenyat:  
- Una escullera de protecció en el fons del barranc a l'eixida del pas inferior.  
- Construcció d'un terraplé que rodege la part posterior dels restaurants de la platja, per a evitar que s'inunden en cas d'avinguda.  
- Construcció d'un muret que desvie l'aigua recollida per l'actual cuneta de la carretera CV-743 cap al canal transversal.  
2. Alternatives  
S'han plantejat quatre alternatives que bàsicament es diferencien en l'acabament que es fa dels talussos i fons de la canalització. Mentre en l'opció A s'opta per un acabament en escullera col·locada sobre geotèxtil i el fons en terra amb vegetació, protegida per un geotèxtil, l'opció B es caracteritza per estar realitzades, tant talussos com fons, amb mur de gabions ancorats al terreny. Pel que fa a les opcions C i D, en la primera, els caixers són murs de formigó armat i el fons del llit una llosa de formigó, i la segona, els caixers són murs de maçoneria construïts sobre murs de formigó armat, els quals contindran les terres. En el fons de la canalització es disposa escullera formigonada.  
Després d'una anàlisi de les alternatives plantejades s'ha adoptat l'opció D per la seua major capacitat hidràulica i facilitat de manteniment, i per ser moderat l'impacte ambiental d'aquesta.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública  
En data 24 de febrer de 2005 la conselleria d'Infraestructura i Transports va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental corresponents a l'Avantprojecte de canalització de la Rada de Moraira.  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant de l'Avantprojecte de canalització de la Rada de Moraira, ha sigut sotmés a informació pública mitjançant un anunci publicat en el BOP núm. 46, de data 25 de febrer de 2005, i no s'hi han presentat al·legacions de caràcter mitjà ambiental.  
2. Peticions d'informes sectorials i documentació complementària  
En data 22 d'abril de 2005 es va efectuar consulta al Servei de Conservació de la Biodiversitat, sobre la possible incidència de l'actuació sobre la marjal del Senillar, declarada reserva faunística per l'Ordre de 22 d'octubre de 2004 de la conselleria de Territori i Habitatge.  
Informes sectorials  
En data 27 de maig de 2005 es va rebre informe del Servei de Conservació de la Biodiversitat, en contestació a la consulta anteriorment formulada. En l'esmentat informe s'adverteix sobre la presència del fartet (Aphanius iberus), espècie catalogada en perill d'extinció, recentment introduïda, que es veuria afectada per l'escullera prevista, que s'executaria precisament en la zona on es troba el fartet.  
Veient l'afecció que existeix a la reserva faunística marjal del Senillar, el Servei de Conservació de la Biodiversitat proposa que s'incloguen com a mesures compensatòries la reconstrucció de la tolla habilitada per al fartet i considera convenient que l'actuació plantejada preveja l'ampliació cap al sud de la zona humida del Senillar, en sintonia amb el projecte municipal de regeneració de l'espai i adequació per a ús públic en règim seminatural del seu marge dret. D'aquesta manera no sols es millorarien les condicions naturals de la zona, sinó que se'n potenciaria el caràcter d'espai públic i es permetria una major capacitat de laminació d'avingudes.  
Quedant pendent de resoldre l'afecció a la reserva per l'abocament directe que les aigües de vessament en cas de riuades que podria arrossegar, des d'àrids fins a tot tipus de residus. Aquesta afecció podria resoldre's construint un canal perimetral a la reserva per on es conduiria l'abocament fins a l'existent eixida al mar. Aquest canal serviria per a conduir els abocaments habituals, si bé no les grans avingudes que es desbordarien per tota la zona humida. Atés que hi ha un emissari de la depuradora actual que ha d'eliminar-se, hauria d'aprofitar-se aquesta actuació per a la construcció del canal. De la mateixa manera, aquest projecte ha de coordinar-se amb el de construcció de la rotonda sobre l'actual pont.  
1. A l'empara d'aquesta no podran efectuar-se la captació d'aigües del llit, ni l'abocament de residus sòlids o líquids a aquest, sense la amb l'autorització prèvia administrativa.  
2. Les obres hauran de quedar acabades com a màxim en el termini de divuit mesos, comptadors a partir de la data d'aquesta autorització.  
3. Els treballs referents a aquesta autorització s'efectuaran de manera ordenada, contínua i progressiva, sense danyar el llit ni els marges i sota la responsabilitat directa del facultatiu designat per l'autoritzat, si és el cas.  
4. El depòsit de productes, que no podrà sobrepassar en cap cas els límits prefixats en aquesta autorització, es farà sensiblement paral·lel al curs de les aigües sense formar escalonaments, alteracions brusques, ixents ni sobreelevacions que puguen desviar-les perillosament, i serà responsable l'autoritzat dels danys i perjudicis que a causa d'això puguen produir-se i del seu compte les modificacions que l'administració ordene dur a terme, en qualsevol moment, per a evitar-los.  
5. Queda prohibit el dipòsit en el llit o els marges de materials que, per la composició d'aquests puguen transmetre propietats nocives a les aigües.  
6. L'autoritzat queda obligat a respectar al llarg de la marge, que ha de quedar apta i practicable, la zona de servitud de 5 metres d'amplària per a ús públic, de conformitat amb el Reglament del domini públic hidràulic (Reial decret 849/1986, d'11 d'abril).  
7. L'autoritzat té l'obligació de conservar l'obra en perfecte estat de policia havent aquesta, en tot moment, de permetre la lliure circulació de les aigües.  
8. S'autoritza l'ocupació dels terrenys de domini públic necessaris per a les obres. Els terrenys que s'ocupen no perdran mai el seu caràcter demanial, i no es pot alterar l'ús a què es destine la seua ocupació per les obres que s'autoritzen ni ser objecte d'arrendament, permuta o cessió. Les servituds legals seran les decretades, si és el cas, per l'autoritat competent.  
9. Les obres quedaran sotmeses a la inspecció i vigilància de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, i seran a compte de l'autoritzat les remuneracions i despeses que pels esmentats conceptes puguen designar-se.  
Afeccions legals  
Segons l'estudi d'impacte ambiental hi ha afecció al barranc dels Sorts, i a la marjal del Senillar, declarada reserva faunística per l'Ordre de 22 d'octubre de 2004 de la conselleria de Territori i Habitatge.  
També hi ha afecció al camí ramader assagador de Fanadix.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació.  
La zona d'estudi es correspon amb la desembocadura del barranc o rambla de les Sorts, es tracta d'una àrea plana formada per dipòsits de rambla constituïts per llims i argiles amb cudols calcaris, fortament alterats antròpicament.  
Aquesta rambla desemboca al mar formant un xicotet aiguamoll o rada on descarreguen les aigües subterrànies, separades del mar per dunes d'arena. Aquesta llacuna rep el nom de senillar, declarada reserva faunística per l'Ordre de 22 d'octubre de 2004 de la conselleria de Territori i Habitatge, on habita el fartet (Aphanius iberus), espècie considerada en perill d'extinció.  
La vegetació típica d'aquest ecosistema no és abundant i en la major part de la superfície ha sigut substituïda per cultius de vinya, sent esporàdica la presència de baladre i canyís en les vores del llit prop ja del pas inferior de la carretera CV-746. En la zona de l'estany la vegetació és més abundant i variada, destacant la boga i els joncs intercalats amb herbassars adaptats a la humitat amb plantes com el blavet, els equisets o els lliris grocs.  
La fauna existent en la zona és la típica d'àrees antropitzades a causa de la proximitat del nucli urbà, destacant aquella relacionada amb la llacuna costanera on de troba aus com ara l'ànec collverd, la fotja d'aigua o la fotja vulgar, tot i que l'espècie més important és el fartet.  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants  
Els impactes més rellevants es produiran en la fase de construcció, durant la circulació de vehicles i el moviment de terres. Les conseqüències ambientals d'aquestes activitats són bàsicament la incidència sobre la vegetació natural, l'afecció sobre la qualitat atmosfèrica a causa de l'emissió de partícules i la generació de soroll i, finalment, l'afecció sobre el fartet, espècie prioritària de la reserva de fauna.  
Un altre element ambiental que es veurà afectat és el camí ramader assagador de Fanadix, d'amplària oficial 10 m i longitud de 3,66 km, que discorre majoritàriament per les carreteres CV-743 i CV-746, excepte en un tram coincident amb la xicoteta canalització del barranc existent en l'actualitat, entre la depuradora i els aparcaments.  
Finalment cal mencionar l'impacte sobre el llit, per quant afecta formacions de ribera i altera la morfologia i característiques hidrològiques originals del llit.  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental  
L'estudi d'impacte ambiental ha previst les mesures correctores que són d'habitual aplicació en aquest tipus d'obres. Aquestes s'encaminen a minimitzar els impactes derivats de les accions que són inherents a la construcció i explotació d'aquest tipus d'infraestructures.  
A continuació, només es farà referència a aquelles més significatives.  
- Descompactació de sòls sobre tota la franja d'afecció.  
- Restitució de la capa de terra vegetal.  
- Delimitació del perímetre d'obra, mitjançant jalonament.  
- Els materials excedents extrets de l'excavació es portaran a una zona apropiada per a l'abocament d'aquests, prèviament autoritzat. Es proposa per a la seua utilització com a abocador, el que té l'empresa José Peretó SL, registrada per la Generalitat Valenciana i autoritzada per a realitzar activitats de recollida, transport i emmagatzemament de residus no perillosos, entre els quals es troben terra i pedres que no continguen substàncies contaminants.  
- Es reposarà la traçada del camí ramader assagador de Fanadix, per la carretera CV-743, evitant el desviació que actualment hi ha en arribar al llit del barranc.  
Pel que fa al programa de vigilància ambiental tindrà com a objecte establir un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental, i fer un seguiment d'una sèrie de paràmetres que donen una idea de com evoluciona l'entorn de partir de la construcció i funcionament de l'obra. A manera de síntesi, cal destacar els següents aspectes bàsics objecte de control ambiental:  
- Controlar l'adequada retirada i manteniment de la terra vegetal durant la fase d'obres.  
- Controlar el trasbals de maquinària i vehicles fora d'espai assignat a aquest efecte, evitant l'afecció a recursos naturals, habilitant zones d'estacionament de maquinària i equips lluny de la zona d'influència dels cursos hídrics.  
- Mantenir una reduïda velocitat de trànsit (20 km/h) per la pista de treball per a limitar la generació de pols.  
- Vigilar la presència d'abocaments o residus generats en el procés productiu.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 7 de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Projecte d'avantprojecte de canalització de la Rada de Moraira, promogut per l'Ajuntament de Teulada, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establits en l'apartat segon.  
Segon  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'hi estableixen les següents:  
1. Atenent a les recomanacions donades pel Servei de Conservació de la Biodiversitat, es proposa el que segueix:  
- Ampliació cap al sud de la zona humida del Senillar, en sintonia amb el projecte municipal de regeneració de l'espai i adequació per a ús públic en règim seminatural del seu marge dret. D'aquesta manera no sols es millorarien les condicions naturals de la zona, sinó que se'n potenciaria el caràcter d'espai públic i es permetria una major capacitat de laminació d'avingudes.  
- Construcció d'un canal perimetral a la reserva per on es conduiria l'aigua d'escorriment produït durant els dies de pluja, si bé no les grans avingudes que es desbordarien per tota la zona humida. Atés que hi ha un emissari de la depuradora actual que ha d'eliminar-se, hauria d'aprofitar-se aquesta actuació per a la construcció del canal.   
- Es recomana que aquest projecte ha de coordinar-se amb la construcció de la rotonda sobre l'actual pont, buscant en tot moment la mínima afecció a la reserva i permetent el funcionament correcte hidràulic del canal.  
2. Atesa l'afecció a camins ramaders, haurà d'iniciar-se prèviament al començament de les obres, la tramitació del corresponent expedient de modificació (o reposició de pas) davant de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge d'Alacant, i obtenir l'autorització corresponent d'acord amb la Llei 3/95, de 23 de març, de camins ramaders.  
3. S'hauran de tenir en compte els condicionants previstos en l'autorització atorgada per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, enumerats en l'apartat d'informes sectorials.  
4. Prèviament a l'aprovació definitiva del projecte, es requerirà que se n'informe favorablement per part de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de la conselleria de Cultura, Educació i Esport, en informe preceptiu emés per l'esmentat organisme, en compliment de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià. Si durant l'execució de les obres es produeix qualsevol troballa arqueològica, el fet es comunicarà a la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de la conselleria de Cultura, Educació i Esport, de manera immediata, i s'hauran d'adoptar les mesures pertinents amb vista a la protecció i conservació d'aquesta, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
5. El projecte de construcció incorporarà un annex específic de restauració ambiental en què s'inclouran almenys les mesures correctores i compensatòries necessàries per a la restauració de la reserva faunística marjal del Senillar, la reconstrucció de la tolla habilitada per al fartet i l'ampliació de la llacuna cap al sud-oest.  
6. Els diversos documents del projecte de construcció (memòria, plànols, plec de prescripcions tècniques i pressupost) incorporaran tots els aspectes concernents a les mesures protectores i correctores incloses en l'estudi d'impacte ambiental, com també els derivats d'aquests condicionants, tot això amb el grau de detall necessari per a la seua contractació i execució conjunta amb la resta de les obres. Així, el pressupost del projecte de construcció incorporarà, preferentment en una única partida, totes les unitats d'obra que es referisquen a les mesures correctores que s'han d'emprendre.  
7. Prèviament a l'aprovació definitiva del projecte de construcció, aquest es presentarà davant d'aquesta Direcció General, per al vistiplau de tots els aspectes previstos en l'estudi d'impacte ambiental i en aquesta declaració d'impacte ambiental.  
8. Respecte de les obres del projecte Millora de la intersecció de l'accés a Moraira des de la carretera CV-745, la conselleria d'Infraestructures i Transport haurà de comunicar a aquesta Direcció General, amb suficient antelació, la data d'inici d'aquestes i el perímetre de jalonament de les obres, a fi que es puga efectuar el trasllat dels exemplars de fartet existents en la reserva.  
9. La conselleria d'Infraestructures i Transport realitzarà les labors de seguiment i vigilància contingudes en el programa de vigilància ambiental plasmant els resultats obtinguts de l'esmentada vigilància en informes tècnics ambientals que s'han d'elaborar durant el període de garantia de les obres i dels quals traslladarà a aquesta Direcció General per al vistiplau d'aquests.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 26 de maig de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 91/05-AIA  
Títol: Ampliació d'explotació porcina de recria de porcells  
Promotor: Leandro Rodrigo Barberán  
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Ayora (València)  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat per a l'ampliació de l'explotació porcina  
Localització: Partida Cuesta Aguacil, polígon 41, parcel·les 197 i 207 del terme municipal d'Ayora (València)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a l'ampliació d'una explotació porcina, les característiques, de la qual segons la documentació aportada són:   
Es pretén ampliar la capacitat de l'explotació en 715 porcells, i aconseguir una capacitat total de 5.990 places, equivalents a 119,9 UGM.   
L'explotació, localitzada en una parcel·la de 2.870 m², disposa de dues naus idèntiques, de 51 x 13,5 m. L'ampliació es realitzaria a continuació d'una de les naus existents, en sentit longitudinal a aquesta, mitjançant la construcció de 344,25 m².   
La nau està dividida en sales independents, aplicant-se en cadascuna d'aquestes el sistema tot dins-tot fora. Quan les sales queden buides es netegen i es desinfecten abans que entren nous animals; i es duu a terme periòdicament un protocol higienicosanitari consistent en tractaments preventius contra els paràsits interns i externs, com també tractaments de vacunació.   
La nova nau, en estar a continuació de la ja existent, utilitzarà la mateixa fossa d'acumulació de purins; existint en l'explotació 864 m³ de canals de dejecció i 2 basses de purins de 210 m³, la qual cosa fa un total de 1.284 m³ de capacitat d'emmagatzemament de purins.  
La producció de fem líquid i semilíquid és de 2.4603 a l'any; amb una equivalència pel que fa a capacitat de l'emmagatzemament corresponent a 6,5 mesos. Els purins que es generen seran utilitzats com a adob en camps de cultiu, amb aquest fi es disposa d'una superfície agrícola de 76 ha d'ametlers (segons les autoritzacions i les cèdules cadastrals aportades).  
L'explotació està vallada perimetralment, mitjançant malla i pals metàl·lics de 2 m d'alçària; i es troba a uns 2 km de distància del nucli urbà.  
Tramitació administrativa  
Informació pública  
L'expedient es va iniciar el 26 de gener de 2005, amb la remissió per part d'activitats qualificades de l'estudi d'impacte ambiental, document de síntesi, i expedient municipal.   
La informació pública s'ha realitzat mitjançant la publicació en el tauler d'anuncis municipal (es publicà el 7 de setembre de 2004), sense que s'hi hagen presentat al·legacions; i es remet còpia del certificat expedit pel secretari interventor de l'Ajuntament d'Ayora.  
Aquest expedient té com a antecedent una estimació d'impacte ambiental, amb referència 348/98-AIA, relatiu a la mateixa activitat; resultant una estimació positiva amb condicions; referent a l'activitat d'engreixament de porcs des del deslletament fins a aproximadament 25 kg, sent la capacitat final d'allotjament de 2.560 porcells.  
Informes sectorials  
L'expedient municipal remés per l'Ajuntament conté els informes següents:  
- Informe favorable de l'arquitecte municipal sobre qualificació de l'activitat i l'emplaçament d'aquesta conforme al planejament urbanístic municipal.   
- Informe favorable de l'enginyer municipal de l'Oficina Tècnica d'Urbanisme.  
- Informe favorable del cap local de sanitat.  
- Informe favorable de l'alcaldia.  
- Autorització prèvia de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial; incloent-se informe favorable de la conselleria d'Agricultura en què s'indica: «L'Informe de la conselleria d'Agricultura és favorable, sempre que no superen la capacitat productora del grup al qual pertanyen (2) i sempre que no existisquen sol·licituds d'altres interessats, i en aquest cas se'n tindrà per caducada (després de requeriment previ) l'autorització transcorreguts sis mesos sense exercir el seu dret».   
En l'annex d'esmena enviat posteriorment, amb data entrada en aquesta conselleria del 18 de maig de 2006, s'inclou, entre una altra documentació:  
- Informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer; amb data 23 de setembre de 2005, en el qual s'indica:   
- «Que està totalment prohibit efectuar abocament a llit, sòl o subsòl que puga deteriorar la qualitat de les aigües; incoant-se si és el cas, l'oportú expedient sancionador».   
- Informe favorable de l'Oficina Tècnica d'Urbanisme i Activitats, en el qual s'indica que l'ampliació proposada «no hauria de causar problemes en el proveïment d'aigua potable al municipi d'Ayora».  
- Informe favorable de Patrimoni Cultural Valencià de la conselleria de Cultura, Educació i Esport.   
2. Peticions d'informes sectorials i documentació complementària  
En data 15 de febrer de 2005 es comunica al promotor, a través de l'Ajuntament, la devolució de la documentació aportada, atés que no s'ha remés l'estudi d'impacte ambiental, no podent-se, per tant, obtenir elements de judici suficients per a prendre una decisió respecte a l'actuació projectada.   
En data 9 de juny de 2005, l'Ajuntament d'Ayora remet l'estudi d'impacte ambiental, el document de síntesi i l'expedient municipal.   
Posteriorment, el 18 de maig de 2006 el redactor del projecte, Daniel Navarro Sancho, remet annex d'esmena, en el qual s'inclou:  
- Modificacions que s'han realitzat, i aclariments puntuals respecte a determinats aspectes del contingut de l'estudi d'impacte ambiental presentat en el 2005.   
- Autorització d'abocaments de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
- Sol·licitud d'Informe la Confederació Hidrogràfica del Xúquer referent a la disponibilitat i compatibilitat del consum d'aigua respecte a aquesta sol·licitud de llicència d'activitat per a l'ampliació de l'explotació ramadera.  
- Informe favorable de l'Oficina Tècnica d'Urbanisme i Activitats de l'Ajuntament d'Ayora, en el qual s'indica que l'ampliació proposada no hauria de causar problemes en el proveïment d'aigua potable municipal.   
- Normativa que s'aplicarà pel que fa a l'eliminació dels cadàvers que es produïsquen en l'explotació.   
- Informe favorable de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de la conselleria de Cultura, Educació i Esport de la Generalitat Valenciana.   
En data 19 de maig de 2006 la conselleria de Cultura, Educació i Esport remet informe favorable de patrimoni.   
Afeccions legals  
El sòl on se situa l'explotació es qualifica com a sòl no urbanitzable comú, segons normativa urbanística municipal.   
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desenvolupament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte. Identificació i valoració d'impactes.  
En l'estudi d'impacte ambiental s'han identificat les accions del projecte susceptibles de generar impacte, tant per a la fase de construcció com per a la fase de funcionament; i s'inclou, així mateix, una descripció de la situació preoperacional referent a la geologia, hidrogeologia, hidrografia, climatologia, flora, fauna, paisatge i medi socioeconòmic.  
Pel que fa a la identificació dels factors del medi susceptibles de veure's impactats, s'han inclòs, entre altres:   
- Durant la fase de construcció:  
- El trànsit de vehicles i les conseqüents emissions de pols, poden afectar la qualitat de l'aire i generar sorolls.  
- El moviment de terres, pot afectar el sòl; com també els residus i runes generades, podrien afectar la vegetació existent.  
- La construcció de la nova obra civil, podria afectar el paisatge i la fauna.  
- Durant la fase de funcionament:  
- Les olors generades per l'activitat i el maneig del purí, podrien afectar la qualitat de l'aire.  
- El consum d'aigua en l'explotació, com també la possible contaminació de les aigües residuals, impactarien sobre la hidrologia.  
- Els residus ramaders podrien afectar el sòl.  
- El trànsit de vehicles, afectaria la qualitat de l'aire i a la fauna del lloc.  
- La inserció estètica del complex podria comportar un canvi en el paisatge.  
La identificació d'impactes s'ha dut a terme mitjançant l'elaboració de matrius d'impacte, en les quals es consideren els encreuaments entre les accions susceptibles de produir impacte, en la fase de construcció i funcionament, i els elements del medi susceptibles de veure's afectats per ells. Valorant-se l'impacte global del projecte com a molt moderat, i per tant, viable des del punt de vista ambiental.   
2. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.  
En l'estudi d'impacte ambiental s'han establit una sèrie de mesures correctores, tant per a la fase de construcció com de funcionament, entre les quals s'inclouen:   
- En la fase de construcció:  
- S'hauran de prendre mesures de protecció contra la pols, com a regs sobre zones polsegoses i protegir o resguardar els materials pulverulents del vent.  
- Els motors de combustió interna s'hauran de dotar de silenciadors homologats, i els compressors i grups electrògens pertanyeran als denominats silenciosos.  
- S'hauran de minimitzar els moviments de terra i els desbrossaments, respectant la vegetació que presente valor florístic; reutilitzant-se el sòl extret per a emplenar les rases, i efectuar-ne, posteriorment, l'enjardinament.   
- Pel que fa a l'obra civil, s'hauran d'utilitzar materials que permeten la integració cromàtica d'aquests en l'entorn, i evitar materials reflectors i brillants.  
- En la fase de funcionament:   
- Les fosses de dejeccions estan construïdes amb materials impermeables, per a evitar filtracions. El purí s'haurà de sotmetre a un tractament de fermentació i maduració, per a garantir l'absència d'organismes patògens i disminuir els sòlids en suspensió. S'haurà de tractar, a més, amb un complex bacterià per a reduir les olors i adequar-lo al seu ús com a adob.  
- El purí no s'haurà d'aplicar en àrees que presenten vulnerabilitat alta a la contaminació d'aqüífers per fissuració o carstificació.   
- Els altres residus originats per la gestió ramadera, s'hauran de depositar en contenidors específics per al seu emmagatzemament, i segons el tipus de residu es gestionarà d'una manera o altra, bé pel servei municipal de recollida de fems, o bé mitjançant trasllat a ecoparc o a altres punts d'emmagatzemament.  
- Pel que fa a la gestió dels cadàvers, s'haurà d'aplicar la normativa europea CE núm. 1774/2002 del Parlament Europeu i del Consell. Amb aquest fi, el promotor té un contracte amb una empresa especialitzada en la retirada i destrucció de cadàvers. A més haurà de disposar de contenidor homologat i habilitat per a l'acumulació de cadàvers fins a la recollida d'aquests per l'empresa gestora. Els contenidors s'hauran de situar a zones allunyades de les naus i envoltats per una tanca per a evitar-hi la intromissió d'animals.  
- Per a minimitzar l'impacte visual les noves de la coberta de les naus seran de color verd no brillant; i les sitges dels pinsos seran grisencs mats.   
- S'haurà d'efectuar una vigilància veterinària periòdica.  
- Periòdicament s'haurà de realitzar una neteja a fons dels locals (aprofitant el període de buit sanitari) buits amb aigua a pressió i desinfecció amb derivats del fenol aplicats amb polvoritzador.  
- S'haurà de construir una tanca perimetral en l'explotació.  
- S'haurà de col·locar un grup d'hidropressió a l'entrada de l'explotació, per a desinfectar els vehicles que hi accedisquen.  
- Aplicacions d'insecticides i antiraticides.  
- Les finestres i les portes hauran d'estar protegides amb teles antiocells.  
Entre les mesures que s'han d'adoptar en el programa de vigilància ambiental s'inclouen:   
- Hauran de condicionar-se uns contenidors per a la retirada de runes i residus sòlids inerts, amb caràcter temporal.   
- S'haurà de respectar al màxim la vegetació dels límits de l'esplanada.  
- Reutilització del sòl extret per a efectuar les labors d'enjardinament.  
- S'haurà d'efectuar un registre de les possibles incidències provocades per les olors que puguen generar-se.   
- S'haurà de controlar mensualment l'aigua potable consumida.  
- S'hauran de revisar semestralment les fosses i la bassa de dejeccions.  
- S'haurà d'efectuar un registre de les mesures de gestió dels purins.  
- S'hauran de controlar periòdicament les emissions i immissions a l'atmosfera dels motors de combustió.  
- Comprovació setmanal de la tanca, i reparar-la en cas de ruptura.   
L'activitat es considera viable des del punt de vista ambiental, sempre que s'adopten les mesures preventives i correctores establides en l'estudi d'impacte ambiental, com també en aquesta declaració d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i el seu annex I apartat 1.h.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article cinqué del Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a les declaracions i estimacions d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei.  
4. L'article 56, del Decret 81/2003, de 27 de juny, del Consell de la Generalitat, pel qual estableix l'estructura orgànica de les conselleries de l'administració de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable només a l'efecte ambiental, i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, l'ampliació de l'explotació porcina de recria de porcells, situada al terme municipal d'Ayora (València), promoguda pel Leandro Rodrigo Barberán, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:   
- Prèviament a l'obtenció de la llicència d'activitat, haurà de justificar-se el compliment dels condicionants exigits en l'estimació d'impacte ambiental dictada per a l'anterior ampliació de l'activitat.  
- Haurà de complir-se el que estableix l'informe elaborat per l'Àrea de Qualitat d'Aigües i Gestió Mediambiental de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, pel qual s'adverteix de la prohibició d'efectuar abocaments a llits, sòls o subsòls, que puguen deteriorar la qualitat de les aigües; i en aquest cas s'obriria l'oportú expedient sancionador.   
- Hauran de complir-se les especificacions establides en l'informe elaborat per la conselleria d'Agricultura, en el qual s'indicava: «L'Informe de la conselleria d'Agricultura és favorable, sempre que no superen la capacitat productora del grup al qual pertanyen (2)».   
- El purí haurà de ser tractat amb complex bacterià, de manera que millore les seues propietats com a adob orgànic, alhora que en disminuïsca la càrrega contaminant, com també l'emissió d'olors. Es comprovarà l'eficàcia del tractament de purins i se'n modificarà la manipulació o se substituirà per un altre tractament si se n'observa la ineficàcia amb la correcta manipulació d'aquest. Amb aquest fi, haurà de dur a terme anàlisi abans de començar el tractament que servisca com a referent inicial. Aquestes anàlisis hauran de presentar-se davant d'aquesta Direcció General en cas de ser requerides, i es podrà aplicar, si cal, les correccions oportunes al tractament. Així mateix, es limitarà l'aplicació del purí a camps de cultiu i pastius no naturals, evitant les proximitats de corrents d'aigua, rius, rierols, barrancs, etc., com també fonts, conduccions subterrànies d'aigua i altres possibles focus de contaminació; i no s'haurà de superar la quantitat de 170 kg de N/ha i any.   
- La distància de les parcel·les on s'aplicarà el purí respecte a altres explotacions porcines, nucli urbà o cursos d'aigua, s'haurà d'ajustar al que estableix el Reial decret 324/2000, de març de 2000, pel qual s'estableixen les normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines.  
- Haurà de presentar-se davant d'aquesta Direcció General i davant de l'òrgan substantiu, còpia de l'assegurança subscrita amb una empresa encarregada de la recollida i eliminació de cadàvers, i haurà d'estar vigent i subscrit per a la totalitat dels animals que albergarà l'explotació.   
- S'adjunten cèdules cadastrals i autoritzacions firmades per part dels propietaris de les parcel·les on s'aplicarà el purí generat en l'explotació. No obstant això, les dues autoritzacions que s'aporten estan firmades per Luis Roges Terol i Evaristo Pardo Martínez, no coincidint aquest últim amb el titular a què fan referència les cèdules de propietat aportades (Wilhelmus Alphonsus Story). Per la qual cosa haurà d'aclarir-se l'esmentada contradicció presentant-se, davant d'aquesta Direcció general i davant de l'òrgan substantiu, prèviament a la concessió de la llicència d'activitat, cèdula de propietat, pla cadastral i contracte actualitzat degudament firmat per cada un dels propietaris on s'aplicarà el purí. Havent de considerar, en cas que les parcel·les presentades siguen parcial o totalment diferents, respecte a les indicades en l'estudi d'impacte ambiental, que la superfície total d'aquestes ha de ser l'adequada per a no sobrepassar els 170 kg de N/ha/any; calculant-se la superfície d'agrícola necessària, conforme al Reial decret 324/00, d'ordenació de les explotacions porcines.   
Així mateix, haurà de realitzar-se, prèviament, un balanç de nutrients per a cadascuna de les parcel·les en què s'aplica el purí, per a no provocar problemes derivats de la contaminació per excés d'abonat orgànic o mineral.  
- Per a minimitzar el possible impacte paisatgístic que puga generar en l'entorn on se situa l'explotació, haurà d'incorporar-se una barrera vegetal constituïda per aquelles espècies arbòries i arbustives que presenten una millor adaptació a les condicions del terreny; amb la qual cosa s'obtindrà, no sols un efecte positiu sobre la qualitat visual, sinó que també s'aconseguirà un increment de la qualitat de l'aire en l'entorn.   
- Els residus zoosanitaris infecciosos i químics que puguen produir-se en l'explotació, hauran de ser manipulats i emmagatzemats degudament, acumulant-se en contenidors homologats a aquest efecte i retirats per un gestor autoritzat. Els olis lubricants usats de motors i màquines de l'explotació, s'hauran de portar a centres especialitzats per al reciclatge d'aquests.  
- D'haurà de comunicar a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca tant en el tractament, com en la destinació dels residus.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 30 de maig de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 50/03-AIA  
Promotor: BPB Iberplaco SA   
Autoritat substantiva: Expedient iniciat a instància de l'Ajuntament de Segorbe com a requisit previ a l'atorgament de la llicència d'activitat.  
Objecte del projecte: Explotació d'algeps  
Localització: Dues quadrícules mineres situades al polígon 24 del municipi de Segorbe  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques del projecte  
BPB Iberplaco SA projecta l'explotació d'algeps d'edat triàsic keuper en una superfície de 41,14 hectàrees dividida en tres zones: A, B i C.  
S'accedeix al lloc partint de la fàbrica a Soneja, després se segueix la carretera N-234 en direcció a Terol fins a arribar al km 25, s'encreua per sota de l'autovia Sagunt-Terol i es pren un camí cap a la concessió minera Algezares núm. 2276, es continua cap al sud paral·lel a la senda verda de l'antic tren; es passa el baixador de Sot de Ferrer, la Masia Villanueva i es prossegueix cap al sud passant pels paratges El Juncar i El Cornaquillo; es gira finalment a l'oest fins a arribar a la concessió.  
Les reserves de tot-u són de 8.228.132 m³, l'estèril ascendeix a la quantitat de 181.019 m³. La producció mensual és de 55.328 m³, l'anual de 663.936 m³ i la vida de l'explotació és de 12,4 anys.  
El mineral s'extrau mitjançant perforació i voladures, cada voladura tipus produeix 20.748 m³.  
La maquinària que s'ha d'emprar està composta per una carregadora frontal de 18 m³ sobre pneumàtics, una retroexcavadora de 9 m³, un bulldozer tipus D-9 de 300 CV, 7 camions de 25 m³ per al transport fins a la fàbrica i un camió amb cisterna.  
El personal empleat en les labors és de 7 operaris a un torn de 8 hores.  
El sistema d'explotació és per pedrera, amb bancs de 10 metres d'alçària i talús de 70º respecte de l'horitzontal, les bermes tenen una amplària mínima de 6 metres.   
La restauració de les vessants es projecta recobrint amb estèrils els bancs esgotats, també es remodelen els bancs d'explotació a 5 metres d'alçària, amb bermes de 3 metres i talussos individuals de 45  
2. Alternatives  
El promotor ha considerat la bona ubicació i accessos, la qualitat de l'algeps i que «[...] en qualsevol cas el procés d'extracció i transport es realitzarà de tal manera que l'impacte produït siga el menor possible, introduint les mesures correctores necessàries amb aquest fi».   
Els criteris de selecció no han tingut en compte raons ambientals.  
Tramitació administrativa  
1. Tramitació  
L'Ajuntament de Segorbe remet el 26 de febrer de 2003 un exemplar de l'estudi d'impacte ambiental, per a legalitzar una ampliació de la concessió minera denominada Villar I, a fi que se'n procedisca a la corresponent tramitació.  
En data 10 de març de 2003 s'informa al promotor de l'estat de l'expedient i se li requereixen dues còpies addicionals de l'estudi d'impacte ambiental i una del projecte d'explotació.  
El promotor remet dues còpies de l'estudi d'impacte ambiental el dia 24 de març de 2003.  
El 31 de març de 2003 es realitza una consulta al Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial i una altra consulta a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge.  
El 24 d'abril de 2003 es reitera la consulta a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge.  
El 13 d'agost de 2003 es realitza una consulta a la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià.  
El 14 de març de 2005 es requereix al promotor documentació a través del Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial.  
El Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial torna el requeriment en data 7 d'abril de 2005 adduint que no tramita l'esmentat expedient.  
Se sol·licita documentació al promotor el 15 d'abril de 2005 a través de l'Ajuntament de Segorbe.  
El promotor remet una còpia de l'informe de Patrimoni Cultural Valencià en data 15 d'abril de 2005.  
L'1 de juny de 2005 se sol·licita a l'Ajuntament de Segorbe un certificat de compatibilitat de l'activitat minera amb els usos del sòl establits en el PGOU del municipi.  
Es realitza una consulta a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge en data 2 de juny de 2005.  
El 10 de juny de 2005 es requereix al promotor una ampliació de documentació a través de l'Ajuntament de Segorbe i s'envia còpia de l'ofici a l'interessat.  
El 24 de juny de 2005 es rep del promotor una còpia de l'informe favorable de Patrimoni Cultural Valencià de les pedreres Villar i Villar I.  
El 26 de juliol de 2005 es reitera la consulta a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge.  
El 16 d'agost de 2005 se sol·licita una ampliació de documentació al promotor a través de l'Ajuntament de Segorbe.  
El 17 d'agost de 2005 s'envia al promotor una còpia del requeriment d'ampliació de documentació.  
El 10 de novembre de 2005 el promotor remet una còpia de l'informe favorable de Patrimoni Cultural Valencià.   
El 22 de novembre de 2005 el titular remet una còpia de l'estudi d'impacte ambiental i del pla de restauració de l'ampliació a la concessió minera Villar I.  
El 12 de desembre de 2005 l'Ajuntament de Segorbe aporta un informe tècnic i el certificat d'exposició pública del projecte.  
El 14 de desembre de 2005 s'efectua una consulta al Servei d'Ordenació Sostenible del Medi i una altra al Servei de Conservació de la Biodiversitat, ambdós de la conselleria de Territori i Habitatge.  
El 2 de gener de 2006 se li requereix en titular una ampliació de documentació per mitjà de l'Ajuntament de Segorbe.  
El 3 de març de 2006 es reitera la informació a l'Àrea de Planificació del Territori.  
El 31 de març de 2006 se sol·licita informació al Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial.  
En data 5 de maig de 2006 es requereix informació al promotor a través de l'Ajuntament de Segorbe i se li envia una còpia de l'ofici.  
2. Informació pública  
L'Ajuntament de Segorbe va sotmetre l'expedient a informació pública i va publicar, a aquest efecte, un anunci en el Butlletí Oficial de la Província núm. 30, de l'11 de març de 2003; durant el termini d'exposició al públic no es van presentar al·legacions.  
3. Peticions d'informació o documentació complementària  
Es van realitzar consultes a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge, al Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial, a la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, al Servei d'Ordenació Sostenible del Medi, al Servei de Conservació de la Biodiversitat i a l'Ajuntament de Segorbe.   
Informes sectorials  
- Servei de Patrimoni Arquitectònic i Mediambiental  
Aquest servei emet informe favorable a l'efecte patrimonial l'estudi d'impacte ambiental relatiu al patrimoni cultural de la concessió minera Villar I.  
- Ajuntament de Segorbe  
L'informe tècnic de l'arquitecte tècnic municipal estableix que la concessió minera Villar I es troba en terreny qualificat com a sòl no urbanitzable, ubicat en el PORN de la Serra Calderona com a Àrea de Regeneració, i no està expressament prohibit l'ús de l'explotació minera.  
- Servei de Conservació de la Biodiversitat  
El Servei de Conservació de la Biodiversitat veu únicament el problema derivat de la grandària de les explotacions que pot causar un greu impacte al medi circumdant, tant paisatgístic, com derivat de l'explotació i el transport de material, per la qual cosa haurien de posar-se condicions molt cuidadoses perquè aquesta explotació no afecte la flora i fauna del seu entorn. D'altra banda, la pedrera se situaria sobre terrenys afectats pel PORN de la Serra Calderona, per la qual cosa serà necessari tenir en compte les disposicions del PORN al respecte.  
- Servei d'Ordenació Sostenible del Medi  
El Servei d'Ordenació Sostenible del Medi informa que el projecte se situa en l'àmbit territorial del Pla d'ordenació dels recursos naturals (PORN) de la Serra Calderona, dins de la zona d'influència, afectant àrees de predomini agrícola i àrees de regeneració.  
Encara que bona part de la zona es classifica com a àrees de regeneració, sobre el terreny part de les esmentades parcel·les estan cobertes per vegetació arbòria, i s'aprecia una discrepància entre la delimitació cartogràfica efectuada pel PORN i la realitat física que es presenta. La realitat de la major part de la zona es correspon amb la descripció donada pel PORN d'àrees de predomini forestal. L'esmentada discrepància es posa en evidència així mateix en el Pla general d'ordenació forestal (PGOF) de la Comunitat Valenciana, aprovat mitjançant el Decret 106/2004, de 25 de juny, del Consell de la Generalitat que, si bé no és aplicable, inclou bona part de la superfície ocupada per les parcel·les cartografiades en el PORN com a agrícoles o de regeneració, sobre les quals es projecta l'explotació minera, com a terreny forestal poblat d'arbres natural.  
La zona -en un àmbit que bàsicament coincideix amb el del PORN- va ser recentment inclosa per acord del Consell de 10 de juliol de 2001, entre els llocs d'interés comunitari (LIC) de la Comunitat Valenciana, per raó de la Directiva 92/43/CEE del Consell, de 21 de maig de 1992, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la fauna i flora. Aquest LIC destaca per albergar una sèrie d'hàbitats naturals, per raó de la Directiva 92/43/CEE, de 14 d'abril, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la flora i la fauna silvestres, adaptada i emparada pel Reial decret 1997/1995, modificat posteriorment pel Reial decret 1193/1998), que es troben inclosos en l'annex I (tipus d'hàbitats naturals d'interés comunitari per a la conservació de la qual és necessari designar zones especials de conservació) i que són els que segueixen:  
Querco cocciferae-Lentiscetum Br. Bl., Font Quer, G. Br. Bl., Frey, Jansen, & Moor 1936. Codi hàbitat UE: 5330.  
Helianthemo mollis-Ulicetum parviflori Stübing, Peris & Costa 1989. Codi UE: 5330.  
Saxifrago tridactylitae-Hornungietum petraeae Izco 1974. Codi UE: 6220. Hàbitat prioritari.  
Andropogonetum hirto-pubescentis A. & O. Bolòs & Br. Bl. in A. & O. Bolòs 1950. Codi UE: 6220.  
Teucri fruticós pseudochamaepityos-Brachypodietum ramosi O. Bolòs 1957. Codi UE: 6220. Hàbitat prioritari.  
Com s'ha pogut veure, dos hàbitats són de caràcter prioritari.  
El Porn estableix, en l'article 7.2, que «[...] en cas de conflicte entre les normes de protecció i els documents gràfics pla, prevaldran les primeres, excepte quan la interpretació derivada dels plànols vinga recolzada també per la memòria, de tal manera que es faça palesa l'existència d'algun error material en les normes».  
L'informe acaba amb la conclusió següent: La zona d'ubicació del projecte és, majoritàriament, de naturalesa forestal i atenent a la cartografia del PORN, es correspon amb àrees de regeneració, si bé estan presents en menor grau àrees de predomini agrícola. Bona part de les zones que el PORN classifica com de regeneració o agrícoles en la cartografia, es corresponen amb el que el PORN descriu en l'article 66 com a àrees de predomini forestal, classificació que al seu torn ve corroborada -si bé no li és aplicable- pel PGOF, en classificar-los com a forestal arbratge natural. Concorren en la zona així mateix notables valors derivats de la presència d'hàbitats d'interés comunitari (dos d'ells de caràcter prioritari), per a la conservació de la qual és necessari designar zones especials de conservació per raó de la Directiva d'hàbitats (Directiva 92/43/CEE, de 14 d'abril relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la flora i la fauna silvestres, adaptada i emparada pel Reial decret 1997/1995, modificat posteriorment pel Reial decret 1193/1998). La normativa del PORN estableix en l'article 28.2, la prohibició de les activitats extractives i mineres en aquelles superfícies que tinguen la consideració de predomini forestal, de la zona d'influència. Per tot això, s'informa desfavorablement del projecte d'explotació minera.  
Afeccions legals   
L'explotació se situa en un lloc d'interés comunitari on hi ha cinc hàbitats d'interés comunitari, dels quals dos d'ells són de caràcter prioritari, i també en zones de predomini forestal de l'Àrea d'Influència del Porn de la Serra de la Calderona en les quals està prohibida l'activitat minera.  
Consideracions ambientals  
1. Elements que poden veure's afectats de manera important pel projecte de l'activitat  
Els terrenys catalogats com a àrees de predomini forestal i els hàbitats d'interés comunitari -en especial els considerats com a prioritaris- que es troben en l'àrea d'explotació de la concessió mineral Villar I patirien un impacte que pot qualificar-se de sever a crític.  
Les característiques geomorfològiques del relleu on s'enclava l'explotació es veuen alterades i pateixen un impacte crític, perquè les vessants restaurades no continuen les corbes de nivell existents, sinó que les trunquen pràcticament en angle recte i a més es crea un desnivell abrupte en la zona d'entroncament. En el relleu es distingeix una part molt diferent de la resta, per l'alt grau d'antropització que introdueix la restauració de la concessió minera Villar I.  
La plaça de la pedrera una vegada restaurada posseeix un pendent longitudinal de l'1%, la qual cosa és insuficient per a assegurar el drenatge d'aquesta.  
L'explotació dels algeps s'inicia en les cotes més baixes del terreny i prossegueix ascendentment, amb la qual cosa la duració dels impactes creats en el medi ambient s'incrementa notablement, perquè la restauració que proposa el promotor no ha sigut planificada per a executar-se simultàniament amb les labors mineres, sinó que una vegada acabades les operacions en una zona se'n procedeix a la restauració.  
En el tercer paràgraf de l'apartat 0.48.9.1. Drenatge de l'estudi d'impacte ambiental s'afirma: Per a evitar l'entrada d'aigües d'escorriment dels terrenys limítrofs a l'interior dels buits restaurats es realitzaran cunetes perimetrals en els caps de talús superior a cada buit, de secció adequada a la pluviometria de la zona i a la permeabilitat del terreny. Aquesta mesura desaprofita l'aigua d'escorriment per a regar els terrenys restaurats.  
La selecció d'espècies emprades per a restauració, Pinus halepensis en bermes i plaça i Pistacia lentiscus més Quercus coccifera en talussos, no està justificada.  
Es desconeix l'estabilitat de la vessant restaurada ja que no es presenten càlculs, tant per al cas dels bancs d'explotació remodelats com per als nous bancs formats amb estèrils sobreposats als bancs d'explotació.   
2. Identificació i valoració dels impactes  
Els impactes han sigut identificats i valorats correctament.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental  
No es preveu el reg dels fronts una vegada volats i durant les operacions de càrrega, la qual cosa contribueix a les emissions de pols.  
En l'apartat 6.5 de l'estudi d'impacte ambiental s'explica que «no es descriuen mesures correctores específiques per a reduir la repercussió causada per la pols en la vegetació circumdant a l'explotació. La correcció d'aquest impacte està determinada per les mesures adoptades per a reduir les emissions de pols descrita en l'apartat corresponent a aquestes». El programa de vigilància ambiental no concreta, en el seu apartat 8.3.3, les actuacions que s'han de seguir quan les emissions de pols mesurades en els mesuradors direccionals i altres dispositius de mostratge de sòls sobrepassen els llindars i afecten la vegetació.  
No s'ha previst cap sistema per a eliminar les partícules arrossegades per l'escorriment.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix, segons allò que preveu l'annex I de l'apartat 3c.1 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel que s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previsto en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.  
3. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel que s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.  
4. L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989 d'impacte ambiental.  
5. L'article 13, apartat 2 a), del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tant, en vista de tot l'anterior i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar desfavorable, només a l'efecte ambiental, el Projecte d'ampliació per a l'obtenció de la llicència d'activitat de la concessió minera Villar I i el pla de restauració d'aquesta, atés que els terrenys on es projecta l'explotació minera se situen en un lloc d'interés comunitari, inclòs per acord del Consell de 10 de juliol de 2001. Concorren en la zona així mateix notables valors derivats de la presència de cinc hàbitats naturals d'interés comunitari, que es troben inclosos en l'annex I del Reial decret 1997/1995, per a la conservació de la qual és necessari designar zones especials de conservació; dos hàbitats són de caràcter prioritari. La zona d'ubicació del projecte és, majoritàriament, de naturalesa forestal i el PORN la descriu en la cartografia com a constituïda per àrees de regeneració i àrees de predomini agrícola; les àrees de regeneració es corresponen amb allò que el PORN descriu en l'article 66 com a àrees de predomini forestal, que al seu torn ve corroborada -si bé no li és aplicable- pel PGOF, en classificar-les com a forestal arbratge natural. La normativa del PORN estableix en l'article 28.2, la prohibició de les activitats extractives i mineres en aquelles superfícies que tinguen la consideració de predomini forestal de la zona d'influència.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb allò que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 31 de maig de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.