Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 8309, del 04-06-2018 (2018/4954)

RESOLUCIÓ de 9 de maig de 2018, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 140/16-AIA Monòver.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8309

Data del DOGV
:   04-06-2018

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2018/4954


Data del document
:   09-05-2018

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural
    * Monòver
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 9 de maig de 2018, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 140/16-AIA Monòver. [2018/4954]  
De conformitat amb l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 140/16-AIA Monòver.  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 140-2016-AIA.  
Títol: Basses de reg.  
Promotor: Comunitat de Regants la Romana.  
Òrgan substantiu: Ajuntament de Monòver (Alacant).  
Localització: parcel·la 39 del polígon 35. Monòver (Alacant).  
  
Descripció del projecte  
Actualment la capacitat d'emmagatzematge d'aigua per a reg de la Comunitat de Regants de la Romana representa el 43,675 % del consum mitjà anual. Es pretén ampliar la capacitat d'emmagatzematge per a millorar la gestió del reg per mitjà de la construcció de dues basses en el paratge conegut com a Madara Baixa, el que suposarà un augment de la capacitat d'emmagatzematge en 480.000 m³. Les construccions de les basses permetrà disposar d'una reserva per al subministrament de l'aigua de reg davant de possibles avaries i facilitarà la gestió de l'aigua en època estival.  
La procedència de l'aigua per a la regulació i l'emmagatzematge serà l'embassament denominat el Toscar, que pertany al transvasament Xúquer-Vinalopó.  
Les característiques principals de les basses seran les següents:  
Bassa oest:  
- Superfície d'ocupació: 41.500 m².  
- Alçària de la bassa: 10 m (calat).  
- Presa d'eixida d'aigua: cantó nord-est.  
- Amplària de coronació: 5 m.  
- Talús interior: 3/1.  
- Talús exterior terraplé: 1,50/1.  
- Capacitat màxima aproximada d'embassament: 205.840 m³.  
Bassa est:  
- Superfície ocupació: 49.000 m².  
- Alçària de la bassa: 11 m (calat).  
- Amplària de coronació: 5 m.  
- Talús interior: 3/1.  
- Talús exterior terraplé: 1,50/1.  
- Capacitat màxima aproximada d'embassament: 271.175 m³.  
Les dues basses se situen separades a causa de l'existència de la servitud de pas d'una línia elèctrica d'alta tensió així com l'existència de la canonada del transvasament Xúquer-Vinalopó.  
L'execució de les basses s'iniciarà amb el moviment de terres que comprendrà:  
- Neteja i desbrossament del terreny i arreplega fora de l'àrea d'ocupació de les obres.  
- Excavació en desmunt i transport a terraplé de terres de la pròpia excavació.  
- Terraplenament amb terres de la mateixa excavació inclosa: l'estesa, el reg i la compactació.  
- Execució del dren ximenera en el dic oest de la bassa oest.  
- Perfilar i refinar els talussos interiors, el fons i el corredor de coronació de l'embassament.  
- Excavació de rases en coronació i fons de l'embassament.  
No serà necessària l'aportació de noves terres per a terraplenament ni el transport a abocador de terres ja que es compensarà el volum de terres de desmunt en la mesura que siga possible.  
Una vegada configurades les noves basses en tot el seu contorn i perímetre, amb els talussos construïts, es procedirà a col·locar una capa d'arena de 20 centímetres de grossària sobre el material del fons de la bassa i de la cara interior dels talussos. Sobre aquesta capa es col·locarà una capa de geotèxtil compost de feltre de fibra polimèrica, i sobre aquesta última es col·locarà una geomembrana impermeable a base de làmina prima de 2,00 mil·límetres de grossària, que assegurarà l'estanquitat de la bassa. Aquestes capes cobriran el fons de la bassa i les cares interiors dels talussos, i s'ancoraran en la part superior d'aquests. Sobre la geomembrana impermeable es col·locarà una capa superior d'acabament de 30 centímetres de grossària, composta per terreny seleccionat o bé grava o escullera de poc pes. El geotèxtil i la geomembrana impermeable s'ancoraran en el corredor de coronació.  
En el perímetre i centre del fons de l'embassament compost per canonada de PVC o PE de ø110 mm i ø160 mm corrugada ranurada, col·locada en fons de rasa de 40 x 40.  
S'instal·larà en el dic principal un dren ximenera d'amplària d'1 m i alçària total del dic, que connectarà amb la capa drenant superficial d'un metre de grossària que se situarà en la base de la part exterior del dic (base del talús exterior). El material serà drenant, graveta 10-20 o semblant i la possible aigua drenada s'arreplegarà en la cuneta perimetral de formigó disposada en el contorn de la bassa al peu dels talussos exteriors.  
Quant a la bassa situada a l'est, la pràctica totalitat d'aquesta està construïda excavant el vas en el terreny natural actual. El terreny natural talla els dics perimetrals de la bassa pràcticament en la coronació d'aquests. De manera que si hi haguera fugues en els talussos interiors dels dics per ruptura de la geomembrana, l'aigua «baixaria» pel terreny natural inferior cap al fons de l'embassament i seria arreplegada pel drenatge de fons de la bassa.  
No pareix per tant necessari ubicar dren ximenera en els dics que conformen la bassa superior (bassa est).  
Les canonades d'eixida estaran formades per canonada de PEAD de diàmetre 500 mm i PN-10, presa de fons formada per peça de caldereria ø 600 mm galvanitzada i formigonada i vàlvules de tall.  
El corredor de coronació perimetral serà de 5,00 m d'amplària. En el seu extrem al costat del talús interior es col·locarà l'estructura de formigó armat on s'ancoraran la làmina de geotèxtil i la geomembrana impermeable.  
L'embassament es protegirà per tanca perimetral de malla metàl·lica galvanitzada muntada sobre pals metàl·lics ancorats al sòl amb formigó i porta d'accés de 5,00 m de doble fulla. La tanca s'instal·larà al llarg de tota la vora exterior del corredor (camí) de coronació.  
Es respectaran les servituds existents (línia elèctrica d'alta tensió, canonada del transvasament, camí ramader). Per a respectar la servitud de la línia elèctrica en la bassa oest en compte de construir un talús com en la resta de la bassa, es construirà un mur de contenció format per blocs de marbre procedents de material de rebuig de les pedreres del municipi.  
  
Tramitació administrativa. Informes  
El 14 de desembre de 2016 es rep, en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, la sol·licitud d'inici d'expedient d'avaluació d'impacte ambiental i documentació annexa procedent de l'Ajuntament de Monòver en la seua qualitat d'òrgan substantiu.  
A la documentació tècnica (projecte d'execució de dues basses de reg), i ambiental (estudi d'impacte ambiental, estudi d'integració paisatgística, estudi patrimonial) s'adjunta:  
- Certificat pel qual es justifica que la informació pública dels documents anteriorment mencionats s'ha realitzat per mitjà d'exposició en el tauler d'anuncis del municipi, pàgina web municipal, i publicació d'edicte en el Butlletí Oficial de la Província d??Alacant, del 13 d'octubre de 2016, per un termini de 30 dies hàbils transcorreguts els quals no es van presentar al·legacions.  
- Informe de 31 d'agost de 2016, de la Direcció Territorial d'Alacant de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, en matèria agronòmica i en referència al que preveu la Llei 5/2014, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana en sentit favorable.  
Indica l'informe: «S'aporta el certificat de l'Ajuntament (?) en què es diu que el sòl sobre el qual es pretén realitzar l'actuació està classificat com a sòl no urbanitzable general i l'actuació és compatible amb el planejament municipal vigent».  
(...) «en compliment del Decret 78/2012, de 25 de maig, del Consell, pel qual es crea el Registre de Basses per a Reg a la Comunitat Valenciana, la bassa prevista ha d'inscriure's en el dit registre».  
- Informe de 23 de setembre de 2016, de la Secció de Camins Ramaders, del Servei Territorial de Medi Ambient d'Alacant, del qual s'extrau el següent: «Per l'est de la parcel·la 39 del polígon 25 del terme municipal de Monòver discorre, segons la vigent classificació de camins ramaders de Monòver, la canyada real de Velaire. Aquest camí ramader està classificat amb una amplària de 75 metres».  
Per la zona d'ubicació de les basses de reg (el camí ramader), discorre entre forest a la dreta i vinyes a l'esquerra (descripció del traçat de sud a nord) amb una amplària de 75 m. Per tant segons aquesta descripció, la bassa més a l'est afectaria el domini públic del camí ramader.  
  
La canyada real de Velaire no consta com a delimitada en l'arxiu d'aquesta Secció Forestal. Per aquest motiu es proposa que, fins que s'efectue la delimitació corresponent del camí ramader, es respecte sense afectacions, de forma cautelar, el domini públic pecuari en la franja d'amplària 37,5 metres pres com a referència des del límit de la forest i cap a l'oest».  
- Autorització de prospecció arqueològica de 12 de setembre de 2016, de la Direcció Territorial de Cultura i Esport d'Alacant.  
- Informe favorable de la Direcció General de Cultura i Patrimoni de 14 de novembre de 2016 en els termes següents: (?) «El projecte no comporta risc per als elements del patrimoni cultural radicats en l'àrea d'actuació sempre que es complisquen les mesures correctores proposades per a la mínima afectació del patrimoni pel que s'emet un informe favorable als efectes patrimonials previstos en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià».  
  
- Amb data 24 de gener de 2017, el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental sol·licita informe als organismes següents:  
Servei d'Ordenació del Territori.  
Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge.  
Àrea de Gestió del DPH de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
Secció d'Estratègia i Programació Hidràulica de la Direcció Territorial d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural.  
Amb dates de 23 de març i 19 d'abril de 2017 el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, a la vista dels informes sectorials emesos i el contingut dels quals s'exposarà en posteriors apartats, sol·licita la modificació i esmena d'alguns aspectes del projecte així com la redacció d'un estudi d'inundabilitat.  
Per mitjà de remissions de 8 de maig i 29 de juny de 2017, el promotor remet la documentació sol·licitada.  
Les referències d'aquesta resolució al projecte o a l'estudi d'impacte ambiental es realitzen basant-se en la documentació esmenada.  
Es resumeix a continuació el contingut dels informes emesos en la fase de consultes realitzada amb data de 23 de març i 19 d'abril de 2017:  
  
- El 21 de febrer de 2017 la Secció d'Ajudes a les Rendes, de la Direcció Territorial d'Alacant, emet un informe en què s'indiquen diferents aspectes tècnics que han d'esmenar-se (instal·lació de drenes, modificació del camí de coronació, millora de les soldadures de les conduccions, protecció de la conducció del transvasament Xúquer-Vinalopó, consulta a l'òrgan competent en l'explotació de la conducció del transvasament per a trobar la solució tècnica més adequada en la connexió basses-transvasament) i assenyala que han de seguir-se les recomanacions de la «Guia sobre el projecte, construcció, explotació, manteniment, vigilància i plans d'emergència de les basses de reg amb vista a la seguretat» editat per la (llavors) Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.  
- Informe (2n) de la Secció d'Ajudes a les Rendes, de 5 de maig de 2017, basant-se en la modificació del projecte realitzada: «A la vista de la revisió efectuada de la còpia del projecte aportat es comprova que s'han realitzat les modificacions requerides en l'anterior informe. Per tant es considera que el projecte compleix satisfactòriament els requisits tècnics i de seguretat necessaris en aquest tipus d'obres».  
- Informe del 9 de març de 2017 de la Comissaria d'Aigües de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer: destaca l'informe respecte a la documentació proporcionada a consulta que la procedència de l'aigua de les basses serà l'embassament del Toscar que pertany al transvasament Xúquer-Vinalopó, destaca l'afectació a la Rambla de Tarafa com a punt on s'abocaran els escolaments de les basses, i la modificació del règim d'escolaments per la modificació del relleu així com les alteracions que pot patir la infraestructura prevista a causa dels escolaments naturals del terreny.  
L'informe prossegueix i indica que haurà de reposar-se la servitud de pas de l'aigua en compliment de l'article 47.1 del text refós de la Llei d??aigües, sense modificar ni les servituds existents ni provocar zones amb risc d'inundació i garantir el drenatge de les aigües cap als llits, entre altres.  
Per un altre costat indica l'informe que la Comunitat de Regants la Romana disposa de distints aprofitaments d'aigües subterrànies les extraccions de les quals es veuran reduïdes per la utilització de les aigües del transvasament.  
Finalment indica que l'abocament d'aigües pluvials i la construcció del desaigüe d'emergència requereixen autorització administrativa.  
- Informe de 28 de març de 2017, del Servei d'Ordenació del Territori: consultada la cartografia del pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), així com la cartografia del sistema nacional de zones inundables ha de tindre's en compte que les basses s'ubicaran annexes a una zona amb perillositat d'inundació de nivell 4 i per un altre costat pot haver-hi afectació aigües avall de les basses per la seua possible ruptura.  
  
En cas d'avinguda podria haver-hi una afectació al nucli urbà de la Romana i per a això s'ha de redactar un estudi d'inundabilitat que identifique el risc considerant el cabal punta i el temps d'avinguda, tot això d'acord amb la normativa corresponent.  
- Resolució de 13 de març de 2018 per la qual s'aprova l'estudi d'inundabilitat del qual s'extrau el següent: «(?) el terreny en què es construiran les basses té pendent continu (sentit est a oest) cap a la part inferior de la vall on s'ubica el tram inicial de la rambla de Tarafa que naix en aquest paratge de Madara Baixa i arriba a ser afluent del riu Vinalopó. El cabal de ruptura, pel pendent natural del terreny, es dirigiria directament al llit de la rambla de Tarafa que està situada a escassos 200 m de la bassa inferior. Per tot això, s'estima que la ruptura més desfavorable a estudiar és la ruptura del dic de major alçària, corresponent a la zona sud d'ambdues basses, i cap a l'oest».  
  
S'ha estudiat l'ona de ruptura que causaria la bassa amb la consideració prèvia dels paràmetres establits en la guia tècnica «Classificació de preses en funció del risc potencial» del Ministeri de Medi Ambient i resulta una classificació de la bassa en funció del seu risc potencial dins de la categoria «A».  
La resolució cita que amb data de 20 de desembre de 2017, la Comissaria d'Aigües de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, va emetre un informe en què assenyala que la parcel·la on s'ubicaran les basses està en el marge esquerre de la rambla de la Romana dins de la seua zona de policia i fora de la zona inundable (AI06 Rambla de la Romana). Per un altre costat es recorda que la competència en el control de seguretat de preses i embassaments fora de domini públic hidràulic segons article 362.2a) del Reglament del Domini Públic Hidràulic, són les administracions públiques competents per a aprovar la classificació de la presa.  
Finalment i tenint en compte l'informe de l'òrgan de conca, la Direcció General d'Ordenació del Territori, Urbanisme i Paisatge, aprova l'estudi d'inundabilitat basant-se en la comprovació de l'absència d'inundabilitat de la parcel·la ocupada per les basses i atenent que les afectacions generades per la ruptura de la bassa són admissibles, per això el projecte és compatible amb la normativa del PATRICOVA.  
  
Finalitza la resolució per la qual s'aprova l'estudi d'inundabilitat i indica que l'Ajuntament haurà de condicionar l'aprovació de la llicència urbanística al correcte disseny de les obres de drenatge, a la comprovació de les correctes dimensions i l'execució d'aquestes infraestructures de manera que no es produïsca afectació a tercers.  
- Informe de 13 de febrer de 2018, del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge: la zona d'actuació se situa en l'àmbit del paisatge de rellevància regional PRR-30, Vinyes d'Alacant (Novelda, el Pinós) segons la directiva 53 del Decret 1/2011, del Consell, pel qual s'aprova l'estratègia territorial de la Comunitat Valenciana.  
Segons l'article 6 de la Llei 5/2014, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, el paisatge condicionarà els usos, les activitats, i les infraestructures, la gestió i conservació d'espais naturals i la conservació i posada en valor dels espais culturals per mitjà de la incorporació en els plans i projectes de condicions, criteris o instruments de paisatge.  
L'òrgan competent en paisatge considera que la ubicació de les basses en l'àmbit de PRR, al peu de la muntanya d'una unitat de paisatge d'alt valor com és la serra de les Pedrisses, que alberga importants elements de la infraestructura verda del municipi, la presència de la canyada real de Velaire i en un àmbit d'alta visibilitat des dels punts d'observació principals fan necessària l'adopció de mesures d'integració paisatgística com ara la implantació de vegetació en talussos, la plantació d'arbratge d'acord amb l'entorn, i al costat del camí ramader d'acord amb el patró que pareix existir al llarg del seu traçat.  
  
Consideracions ambientals  
Es destaca de l'estudi d'impacte ambiental el següent:  
L'àrea de construcció dels embassaments està a l'oest del terme municipal de Monòver en la zona denominada Madara Baixa, en terreny amb pendents entre el 3 i el 15 % i en parcel·la majoritàriament dedicada al cultiu d'herbacis.  
Com a elements destacables de l'entorn està la rambla de Tarafa o canyada de Madara a l'oest de les basses i la serra de les Pedrisses a l'oest que té un punt de desaigüe en la parcel·la objecte del projecte.  
  
Des del punt de vista hidrogeològic el terme municipal de Monòver està inclòs en la unitat hidrogeològica Quibas i sobre la massa subterrània serra del Reclot, les entrades de la qual procedeixen de la infiltració d'aigua de pluja i les descàrregues principals es produeixen a través dels bombaments.  
La majoria de la vegetació de l'àmbit està en els ribassos de les parcel·les. Són gramínies amb la presència d'altres espècies com ara cards (Eryngium campestre, Atractylis humilis, Carthamus lanatus,[?]), coscolls (Quercus coccifera), esparregueres (Asparagus acutifolius), romer (Rosmarinus officinalis), etc., o espècies invasores com la canya (Arundo donax).  
Com a espècie amenaçada en l'àmbit d'estudi es destaca l'àrea de campeig de l'espècie àguila de panxa blanca (Aquila fasciata).  
Al nord de l'àmbit d'estudi es localitza la serra de les Salines que és LIC i ZEPA, que no es veu afectada per aquest projecte.  
La bassa est limita amb el domini públic de la canyada real de Velaire (75 m).  
Segons els treballs preliminars de la memòria d'impacte patrimonial, en l'àmbit d'estudi no hi ha cap jaciment, encara que s'ha localitzat un tram empedrat d'un camí en els límits de la parcel·la i rodejat de murs de pedra fora de la zona de construcció de la bassa però susceptible d'emprar-se com a zona de pas de maquinària i que podria tindre un cert valor etnològic.  
Quant al PATRICOVA, i segons l'estudi d'inundabilitat redactat, la zona d'estudi no té cap nivell de perillositat. La zona de perillositat 4, només afecta el llit de la rambla de Tarafa, que està més de 15 m per sota de la zona on s'ubicarà l'embassament.  
Quant a risc generat per la ruptura dels embassaments, els resultats de les simulacions i anàlisis realitzades indiquen que la ruptura de la bassa est provocaria una avinguda entre ambdues basses i en sentit nord. Posteriorment trencaria la bassa oest trencant directament cap a la rambla. Segons els estudis realitzats, l'avinguda circularia per la rambla i no afectaria directament nuclis habitats però sí serveis essencials i cases disperses.  
La zona d'estudi presenta una vulnerabilitat a la contaminació dels aqüífers mitjana. Aquest tipus d'obra i activitat d'emmagatzematge d'aigua de reg, no representa cap risc de contaminació dels aqüífers.  
  
Per al cas de la zona d'estudi, trobem dos nivells d'erosió potencial: molt baixa en pràcticament tota la zona d'estudi i i molt alta a l'est de la zona d'estudi.  
D'acord amb la cartografia temàtica de la Generalitat Valenciana, la zona d'estudi no es veu afectada per riscos de lliscaments i despreniments.  
  
1. Identificació i valoració d'impactes  
- En la fase d'execució les accions que poden generar efectes ambientals significatius són el rebuig i el desbrossament del terreny i el moviment de terres que suposaran l'alteració de la coberta vegetal i del relleu, emissió de partícules de pols a l'atmosfera, sorolls i gasos contaminants, alteració de les xarxes d'escolament natural, generació de residus, generació d'ocupació, possible afectació al patrimoni cultural.  
  
- En la fase de funcionament la presència de la infraestructura alterarà el paisatge però es produirà una millora en el sector agrari.  
Els impactes ambientals sobre el sòl en les fases de construcció i funcionament es valoren com a moderats tenint en compte que en l'obra hi haurà la màxima compensació de volum de terres remogudes.  
  
L'impacte sobre l'atmosfera es considera moderat ja que a la terminació de les obres els impactes cessaran.  
No existirà impacte del projecte sobre la hidrologia superficial. No obstant això, es produirà una alteració del règim d'escolaments l'origen de la qual se situa en la zona forestal limítrofa. La protecció de la bassa obliga a la construcció d'una cuneta perimetral que dirigirà aquests escolaments a la rambla de Tarafa.  
L'alteració de la vegetació es considera de caràcter compatible donat l'entorn antropitzat on es construiran els embassaments. La presència de la làmina d'aigua produirà efectes positius sobre la fauna que podran utilitzar-la.  
Les basses no afectaran cap recurs paisatgístic però la seua presència produirà una alteració del paisatge PRR30 Vinyes de l'interior d'Alacant. No obstant això, la seua construcció permetrà conservar aquest paisatge tradicional per la millora del sector agrari pel que l'impacte es valora com a moderat.  
El projecte no presenta afectació al patrimoni cultural i l'únic recurs etnològic trobat (tram de camí empedrat), es protegirà durant les obres pel que l'impacte es considera compatible.  
Durant la fase de construcció es generarà residus assimilables a urbans. Donades les característiques i escàs volum, l'impacte es considera moderat.  
L'execució del projecte tindrà impactes positius sobre l'ocupació i la socioeconomia de la zona.  
  
2. Establiment de mesures protectores i correctores  
Es proposen les següents: es definiran les zones d'arreplegues i parc de maquinària, el material vegetal es triturarà i incorporarà al terreny o es trasplantarà, s'habilitaran zones per al manteniment de la maquinària, els olis i lubricants es gestionaran per mitjà de gestor autoritzat, els abocaments de formigó i llavat de formigoneres es realitzaran en llocs adequats, es regarà periòdicament la zona d'obres i camins, es complirà la normativa en matèria de sorolls.  
Les aigües d'escolament es canalitzaran cap als barrancs existents, es construirà un muret de contenció per a evitar que les aigües d'escolament afecten les basses així com cuneta perimetral. Es respectarà el Decret 7/2004 pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants.  
  
En les basses s'instal·larà una tanca de seguretat i es col·locaran elements com ara escales. Els elements de llastat en talussos facilitarà l'eixida de persones i animals de la bassa. La terra vegetal procedent de l'excavació s'aportarà als talussos per a facilitar l'aparició de vegetació espontània.  
El camí empedrat es protegirà com a element etnològic d'interés amb una capa d'arena que es retirarà una vegada finalitzen les obres. No obstant això, es complirà, en cas d'aparició de restes en el transcurs de les obres, la legislació vigent en matèria de patrimoni cultural.  
  
3. Programa de vigilància ambiental  
En la fase d'obra el programa de vigilància ambiental es basa en la vigilància d'aspectes com ara la possible aparició de restes arqueològiques, l'aparició de fenòmens erosius, el control dels punts d'arreplegues i de la maquinària d'obres i el control del replantejament per a evitar l'afectació al camí ramader. Diàriament es controlarà que es compleixen les mesures preventives i correctores proposades.  
A la terminació de les obres es verificarà l'adequada restauració de la zona d'obres i el compliment del pla d'emergències.  
  
Consideracions de l'òrgan ambiental  
1. Planejament urbanístic: la proposta del pla general actualment en revisió qualifica la zona de construcció de les basses de «zona rural protegida agrària» i són compatibles els usos proposats amb la proposta del pla. Quant a l'actual planejament, ha d'indicar-se que els usos en la parcel·la, al tractar-se d'un sòl protegit hauran d'estar previstos en el planejament.  
2. Camins ramaders: consultada la cartografia de la Generalitat Valenciana i l'informe sectorial emés així com els plans del projecte, pareix garantir-se el domini del camí ramader. No obstant això, i donades les dimensions de la canyada real de Velaire el desitjable, atés que la construcció de la bassa est ocuparà amb caràcter indefinit el terreny i el farà no apte per a altres usos, i atés que aquest fet condicionaria l'acte de delimitació que, si és el cas, es duguera a terme, es considera necessari, per a assegurar la protecció del domini públic, la realització d'una delimitació parcial.  
No obstant això, cal assenyalar que la distància de protecció de 37,5 metres promourà la funció de la canyada real com a corredor ecològic que connecta les serres del municipi amb les zones de cultiu de sud a nord de la província d'Alacant. A més d'actuar com a corredor ecològic, en el tram concret d'actuació el camí ramader actua com un element de protecció de la pròxima serra de les Pedrisses.  
3. Aigua: l'ús d'aigües del transvasament protegirà en un principi, els recursos hídrics subterranis, objecte principal del transvasament pel que en aquest aspecte no es generarien efectes ambientals adversos.  
Un aspecte important del projecte és la gestió dels escolaments de les basses i les que rep la parcel·la de l'annexa zona forestal. L'evacuació d'escolaments cap a la rambla assegura una correcta evacuació. No obstant això, la construcció de les basses obliga a modificar el punt d'evacuació d'escolaments de la zona forestal. No es considera que l'impacte siga rellevant pel fet que no es tracta d'una xarxa important d'evacuació.  
No obstant això, es recorda que en compliment de l'informe de l'òrgan de conca, haurà de reposar-se la servitud de pas de l'aigua en compliment de l'article 47.1 del text refós de la Llei d'aigües, sense modificar ni les servituds existents ni provocar zones amb risc d'inundació i garantir el drenatge de les aigües cap als llits.  
4. Directiva 2014/52/UE per la qual es modifica la Directiva 2011/92/UE relativa a l'avaluació de les repercussions de determinats projectes públics i privats en el medi ambient: la modificació de la Directiva 2011/92/UE insta a arreplegar els efectes esperats derivats de la vulnerabilitat del projecte davant de riscos d'accidents greus o desastres que incidisquen en el projecte que es tracte.  
En el cas de basses de reg, la modificació del Reglament del Domini Públic Hidràulic pel Reial decret 9/2008, va permetre la millora en la gestió del risc en preses, embassaments i basses. En el cas de les basses proposades, d'acord amb els coneixements disponibles, s'identifica el risc sísmic que queda identificat en l'estudi geotècnic i, a causa de l'existència de legislació vigent en la matèria, amb un component tècnic important.  
No obstant això, el risc de ruptura, que és el que pot causar efectes ambientals sobre béns materials o població a conseqüència d'una fallada estructural o un sisme o qualsevol procés fortuït no arribaria, segons els estudis tècnics realitzats, a causar efectes sobre els nuclis de població més importants encara que sí que en tindria sobre béns materials i cases aïllades.  
Donada la sismicitat de la zona i la possibilitat que el cabal d'avinguda poguera generar efectes ambientals sobre la població i béns materials cabria una valoració ambiental desfavorable. Ara bé, tenint en compte que el projecte pareix haver incorporat mesures tècniques de prevenció, la valoració de les quals, per ser de caràcter estrictament tècnic han de ser controlades i supervisades pels òrgans competents, la declaració d'impacte ambiental i l'aprovació del projecte han de quedar supeditades al compliment de totes les disposicions que legals i tècniques siguen d'aplicació, amb els coneixements actualment disponibles.  
Al mateix temps cal assenyalar que la ubicació de les basses prop de la rambla de Tarafa permet una ordenada evacuació dels cabals procedents d'una hipotètica ruptura d'aquestes.  
Finalment indicar que en la resta d'aspectes ambientals es concretaran algunes mesures perquè el projecte no cause efectes ambientals significatius.  
  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental i annex I.8.d del Decret 162/1990, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental de la Comunitat Valenciana.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en la Llei 21/2013, d'avaluació ambiental i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article 13 del Decret 158/2015, de 18 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, modificat pel Decret 80/2016, d'1 de juliol, atribueix a la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental competència sobre avaluació ambiental estratègica i de projectes.  
Per tot l'anterior es resol:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte de dues basses de reg, en la parcel·la 39 del polígon 35 de Monòver (Alacant) en el paratge Madara Baixa, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i les condicions i modificacions establides a continuació:  
  
1. El municipi haurà de concretar si el projecte proposat és compatible amb els usos permesos en el planejament actual.  
2. Abans de l'obtenció de la llicència d'obres hauran d'haver-se obtingut totes les autoritzacions i permisos que procedisquen: aprovació de la proposta de classificació de les basses, del pla d'emergència i altres en matèria de seguretat tenint en compte tots els estudis tècnics realitzats o que hagen de realitzar-se segons la normativa vigent.  
3. D'acord amb l'informe emés per la Direcció General de Cultura i Patrimoni, es respectaran les mesures preventives de la memòria d'impacte patrimonial. No obstant això, si en el transcurs de les obres apareixen béns integrants del patrimoni cultural valencià s'actuarà d'acord amb les directrius de la Llei 4/1998.  
4. Es considera procedent la realització de la delimitació parcial de la canyada real de Velaire en l'àmbit de la parcel·la afectada pel projecte.  
5. En compliment de l'informe de l'òrgan de conca, haurà de reposar-se la servitud de pas de l'aigua en compliment de l'article 47.1 del text refós de la Llei d??aigües, sense modificar ni les servituds existents ni provocar zones amb risc d'inundació i garantir el drenatge de les aigües cap als llits.  
6. En el desbrossament es tindrà en compte, en la gestió del material vegetal, i davant de la presència en la zona d'Arundo donax, el Decret 213/2009, de control d'espècies exòtiques invasores.  
7. A més de les mesures correctores indicades pel Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, es realitzarà el trasplantament de l'arbratge agrícola proposat en la zona oest del projecte a fi d'ocultar els talussos de la bassa cap a la CV-834. La plantació es realitzarà de manera no lineal.  
8. La tanca de l'embassament haurà de senyalitzar-se a fi d'evitar possibles xocs d'aus.  
En el vas de les basses s'hauran d'adequar les estructures suficients (malles, plataformes flotants o semblant) per a permetre l'eixida de fauna atrapada.  
9. Es comunicarà als agents mediambientals de la zona qualsevol incident que puga sorgir en relació amb xocs o ofegaments d'aus o un altre tipus de fauna.  
La detecció d'aquest tipus d'incidents així mateix haurà de ser comunicada per la Comunitat de Regants al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental.  
10. En el moment que les basses cessen la seua vida útil haurà de restaurar-se la zona i retirar a abocador autoritzat o derivar a gestor autoritzat els materials artificials utilitzats per a la impermeabilització del vas i restaurar, en la mesura que siga possible, la fisonomia original del terreny.  
  
Segon  
La declaració d'impacte ambiental no serà objecte de cap recurs sense perjuí que, si és el cas, procedisquen en via administrativa i judicial davant de l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
La regulació de la vigència d'aquesta declaració d'impacte ambiental serà l'establida en l'article 43 de l'esmentada Llei 21/2013.  
  
València, 26 d'abril de 2018.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
València, 9 de maig de 2018.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.