Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9263, del 25-01-2022 (2022/50)

RESOLUCIÓ de 10 de setembre de 2021, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del projecte d'augment del volum de producció d'instal·lació aqüícola en gàbies flotants, en el terme municipal de Pilar de la Horadada - Punta de la Horadada. Expedient 117/2019/AIA.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9263

Data del DOGV
:   25-01-2022

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2022/50


Data del document
:   10-09-2021

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica
    * Pilar de la Horadada
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 10 de setembre de 2021, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del projecte d'augment del volum de producció d'instal·lació aqüícola en gàbies flotants, en el terme municipal de Pilar de la Horadada - Punta de la Horadada. Expedient 117/2019/AIA. [2022/50]  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 117-2019-AIA.  
Títol: Augment del volum de producció d'instal·lació aqüícola en gàbies flotants.  
Promotor: Piscifactorías Albadalejo (Piscialba).  
Òrgan substantiu: Secció de Pesca de la Direcció Territorial d'Alacant / Direcció General de Pesca.  
Referència òrgan substantiu: ANIA 03.0023.  
Localització: enfront de les costes de Pilar de la Horadada- Punta de la Horadada (Alacant).  
  
Antecedents i descripció del projecte.  
El 3 de juliol de 2013 la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial emet declaració d'impacte ambiental favorable al projecte de granja marina d'orada i llobarro per a una producció de 1000 t (expedient 13-2011-AIA) promogut per Piscifactorías Albadalejo.  
  
Per resolució de 20 d'abril de 2015 la Direcció General d'Empreses Agroalimentàries i Pesca va autoritzar Piscifactorías Albadalejo l'establiment de granja marina en terrenys de domini públic maritimterrestre enfront del terme municipal de Pilar de la Horadada.  
Actualment l'empresa desitja ampliar l'activitat fins a aconseguir una producció de 3.000 t anuals si bé, a causa de l'encavalcament dels cicles de producció, aquesta pot arribar a 4.000 t/any. El promotor està tramitant un augment dels límits de la concessió en domini públic maritimterrestre (DPMT). Una vegada obtinguda la concessió es procedirà a augmentar el nombre de flotilles instal·lades.  
Les instal·lacions existents estan emplaçades en l'extrem sud de la costa d'Alacant, en un tram de costa obert i situada a 7,7 km de Cap Roig en direcció NW, a 8,14 km del Port de la Torre de la Horadada i a 9,2 km del Port de San Pedro del Pinatar (Múrcia). La distància d'aquestes instal·lacions al límit inferior de la prada de Posidònia oceànica és de 5 km.  
La superfície de l'actual concessió és de 300.000 m². En aquesta es troben fondejades 20 gàbies de 25 m de diàmetre disposades en dues flotilles de 10 gàbies cadascuna. Per a realitzar l'ampliació pretesa serà necessari augmentar la concessió a 900.000 m² amb la finalitat de fondejar 4 flotilles més, cadascuna amb deu gàbies. Es modificarà la ubicació de les flotilles situades al nord-est amb la finalitat d'augmentar la seguretat de les instal·lacions enfront de temporals. Per tant, l'explotació es compondrà de 6 flotilles amb un total de 60 gàbies de 25 m de diàmetre.  
En el disseny del projecte s'han contemplat les següents alternatives:  
Alternativa 0: No actuació, alternativa que no es contempla a causa de la necessitat d'augmentar la rendibilitat.  
Alternativa 1: Ampliació de la superfície de la concessió cap al nord-est amb producció de 100 t/gàbia (3.000 t/any). Instal·lació de 30 gàbies d'adults i 30 de juvenils.  
Alternativa 2: Ampliació de la superfície de concessió cap al sud-oest i producció de 100 t/gàbia (3.000 t/any). Instal·lació de 30 gàbies d'adults i 30 de juvenils.  
Alternativa 3: Ampliació de la concessió cap al sud-oest i producció de 80 t/gàbia (3.000 t/any). Instal·lació de 38 gàbies d'adults i 38 juvenils.  
Alternativa 4: Ampliació de la concessió cap al sud-oest i producció de 70 t/gàbia (3.000 t/any). Instal·lació de 42 gàbies d'adults i 18 juvenils.  
L'ampliació de la concessió cap al nord-est es va descartar pel fet que els fons presenten una biocenosi de detrític costaner amb presència de gorgònies i lloses, amb valor ambiental, mentre que al sud-oest el grau d'enfangament és major, i presenta un menor valor ecològic.  
  
L'alternativa 2 presenta un impacte sever sobre les comunitats bentòniques pel que es descarta. Les alternatives 3 i 4 són similars quant al seu impacte, i és la taxa de sedimentació dels abocaments, lleugerament menor per a l'alternativa 4, alternativa finalment triada i descrita en la present resolució.  
Les coordenades dels límits de la nova concessió seran les següents:  
  
A:703986/4193313  
B:704986/4193313  
C:704986/4192413  
D:703986/4192413  
Les espècies cultivades continuaran sent orada i llobarro encara que no es descarta el cultiu d'altres espècies com la corbina, serviola, besuc, pagre, sard, dentut, tonyina roja, llenguado, totes elles espècies autòctones. La producció prevista continuarà sent el 50 % de cadascuna de les espècies. La duració de cada cicle de producció serà de 16 mesos per a l'orada i de 18 mesos per al llobarro.  
El cicle de producció s'inicia amb la sembra de manera escalonada dels alevins en les gàbies a raó d'uns 280.000 alevins/gàbia fins a aconseguir una densitat de 15 kg/m³. Aquesta densitat no se superarà a fi de millorar el benestar animal i evitar la incidència de malalties. La càrrega màxima esperada és d'unes 3.900 t.  
Una vegada que els peixos aconsegueixen la seua grandària comercial els exemplars són extrets progressivament fins al buidatge de les gàbies i l'inici d'un nou cicle.  
El control sobre l'explotació es basa fonamentalment en una correcta administració de l'aliment, extracció de baixes el més regularment possible, revisió de xarxes per al seu recanvi i revisió de les estructures de fondeig (boies, estatges, cadenes, ancores?).  
El principal input de l'explotació serà el pinso. Per a una producció de 3.000 t, es consumiran 7.000 t de pinso. La base dels pinsos són peixos amb poc valor comercial per al consum humà. Es calcula que per a la producció prevista es consumiran 1.500 t. Altres inputs que poden ser afegits als pinsos són: antibiòtics, antioxidants per a evitar la degradació dels àcids grassos, minerals (com Zn, Na, Mg, Cu, etc.). Aquests elements seran per tant abocaments al mitjà a través dels pinsos.  
  
A més dels pinsos, en la granja es consumiran productes biocides per a evitar l'acumulació de microorganismes en les estructures marines submergides i combustible en l'ús de les embarcacions per al transport d'aliment. Es preveu que l'augment de consum de combustible serà de 200.000 litres anuals.  
El principal abocament que es produeix al medi marí procedeix del pinso subministrat (excrements dels peixos, substàncies de la metabolització dels pinsos, restes de pinsos) i associat a aquests abocaments, coliformes fecals i altres paràsits.  
L'abocament generat varia segons la grandària de l'animal i l'època de l'any (a l'hivern menor abocament que a l'estiu) i disminueix al final del període productiu com a conseqüència directa de l'extracció dels peixos en les gàbies.  
Els principals residus produïts seran les restes de peixos, considerats com a subproducte animal no destinat a consum humà (SANDACH), material divers procedent de l'ús de maquinària i mitjans de locomoció com els filtres d'olis i gasoil usats (LER: 160107), bateries usades (LER: 160601), aerosols (LER: 160504), material/draps absorbents (codi LER: 150202), envasos buits contaminats (LER: 150110), plàstics: procedents de l'embalatge dels sacs de l'aliment així com el mateix sac d'aliment una vegada que haja sigut consumit pels peixos (LER 200139), palets de fusta (LER 200138).  
  
Les emissions atmosfèriques procediran del consum de combustibles de les embarcacions (òxid de nitrogen, òxids de sofre, monòxid i diòxid de carboni, etc.).  
  
Tramitació administrativa.  
En data de 26 de gener de 2021 el Servei Territorial de Pesca d'Alacant va traslladar a aquest òrgan ambiental la sol·licitud d'avaluació d'impacte ambiental ordinària del projecte d?«Augment del volum de producció d'instal·lació aqüícola en gàbies flotants», adjuntant la documentació tècnica i ambiental del projecte, la justificació del resultat del tràmit d'informació pública així com el resultat al tràmit de consultes efectuat.  
La informació pública es va realitzar mitjançant inserció d'anunci en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de 27 de febrer de 2020 així com en el tauler d'anuncis de la Direcció Territorial d'Alacant de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, tauler d'anuncis municipal i seu electrònica de l'Ajuntament de Pilar de la Horadada. Durant el període d'informació pública no es van produir al·legacions.  
Els informes emesos amb caràcter ambiental van ser els següents:  
- Informe de 7 de setembre de 2020, de la Direcció General de la Costa i la Mar sobre els següents aspectes:  
a) Aspectes generals: les instal·lacions se situaran en DPMT, en aigües interiors. La seua autorització haurà de tindre en compte el títol III de la Llei de costes i no es podran modificar les instal·lacions fins que no s'obtinga la modificació de la concessió.  
L'estudi econòmic del projecte haurà d'incloure els costos derivats del programa de vigilància ambiental i del programa de mostreig.  
L'emplaçament triat per a la instal·lació es troba en les zones d'interés per a dragatges d'arena, per la qual cosa les instal·lacions projectades hauran de retirar-se prou de totes les zones d'extracció d'arena perquè durant el possible dragatge d'aquestes les instal·lacions no es vegen afectades. Aquesta distància haurà de ser proposada i assumida pel promotor.  
b) Xarxa Natura 2000: El projecte està situat dins dels límits de la zona d'especial protecció per als ocells (ZEPA) ES0000508 «Espai marí de Tabarca-Cap de Pals» l'òrgan gestor dels quals és la DG de Biodiversitat, Boscos i Desertificació del Ministeri per a la Transició Ecològica i el Repte Demogràfic.  
«Aquest espai marí que comprén les aigües de la plataforma continental, entre el Cap de Pals i la Badia d'Alacant, fins a poc més enllà de la isòbata de 50 m; inclou les aigües circumdants a diverses illes de xicoteta grandària, entre les quals destaquen la Isla Grosa (Múrcia), Islas Hormigas (Múrcia) i l'illa de Tabarca (Alacant)».  
Es tracta d'una zona marina de gran importància com a àrea d'alimentació per a sis espècies d'ocells marins, cinc d'aquestes amb poblacions nidificants en diverses (ZEPA) del litoral i illots de Múrcia i Alacant».  
El promotor considera que la ubicació triada no tindrà impacte sobre la ZEPA perquè el projecte està allunyat de les zones de nidificació.  
c) Compatibilitat amb les estratègies marines: L'Estratègia marina llevantinobalear es va aprovar pel Reial decret 1365/2018. Els objectius ambientals queden recollits en l'annex II del Reial decret 79/2019 per a les actuacions de l'epígraf Q de l'annex I.  
L'informe conclou que l'actuació és compatible amb els objectius marins de l'Estratègia llevantinobalear i no són previsibles repercussions negatives.  
Perquè no existisquen repercussions significatives sobre la ZEPA i sense perjudici del que sobre aquest tema indique l'òrgan competent hauran de respectar-se diverses condicions que seran incloses en els condicionants ambientals d'aquesta valoració ambiental.  
- Informe de 30 de juny de 2020, de la Subdirecció General de Biodiversitat Terrestre i Marina en matèria de Xarxa Natura 2000:  
«El projecte està situat dins dels límits de la zona d'especial protecció per a les a veus (ZEPA) ES0000508 «Espai marí de Tabarca-Cap de Pals» de competència estatal, en concret l'òrgan gestor és la Direcció General de la Biodiversitat, Boscos i Desertificació d'aquest Ministeri».  
  
«La ZEPA ha sigut declarada per l'Ordre AAA/1260/2014, de 9 de juliol per la qual es declaren zones d'especial protecció per als ocells en aigües marines espanyoles».  
L'informe realitza una descripció de les característiques de l'àmbit de la ZEPA destacant la presència de diverses illes de xicoteta grandària amb zones de nidificació i la importància de les aigües marines com a zones d'alimentació en les quals destaca la presència d'espècies com la gavina corsa (Larus audouinii), ocell de tempesta europeu (Hydrobates pelagicus) en el context ibericomediterrani, baldriga balear (Puffinus mauretanicus), i baldriga cendrosa (Calonectris diomedea), entre altres.  
«Així mateix, la localització de les instal·lacions es troba a una distància de 8 km del parc regional «Salinas i Arenales de San Pedro del Pinatar« l'àrea dels quals és també ZEPA i a més de 7 km de l'espai marí protegit de LIC/ZEPA Cap Roig. Tots dos espais són utilitzats per les diferents espècies d'ocells marins com a zona d'alimentació».  
  
Respecte a la valoració dels fons, l'informe indica que l'alternativa (zona sud-oest de l'actual explotació) triada «es caracteritzen per presentar una biocenosi de detrític costaner amb zones més enfangades i que per tant té menor impacte en les espècies de gorgoniàcies i algues de port erecte».  
Respecte a la presència de cetacis i rèptils, segons el promotor, no s'ha constatat la presència d'exemplars de dofí mular o tortuga babaua dins de l'àrea d'estudi ni en les seues proximitats. No obstant això l'informe assenyala la interacció amb l'aqüicultura com un impacte identificat en poblacions de dofí mular a causa del clar aprofitament de manera permanent i/o ocasional de les instal·lacions d'aqüicultura per a obtenir aliment, la qual cosa genera canvis en les pautes de comportament dels individus estudiats.  
Respecte a la valoració general del projecte considera que la instal·lació no constitueix una alteració física permanent, ja que és retirada al final de la seua explotació, es durà a terme un pla de vigilància ambiental on s'estudiarà l'evolució dels hàbitats protegits que pogueren ser afectats, especialment les prades de posidònia més pròximes a la instal·lació i situades a l'oest d'aquesta mitjançant el punt de mostreig LTP1 i la «selecció de la millor alternativa d'ubicació de la concessió, tenint en compte el valor de les comunitats dels fons sobre els quals es localitzen les diferents alternatives, alguns dels quals presenten algunes espècies de cnidaris gorgoniacis i fons amb presència de roques».  
  
D'altra banda dins de les mesures correctores i compensatòries s'inclou el seguiment de la «Guia de bones pràctiques per a reduir l'impacte de les activitats aqüícoles sobre el medi ambient i dur a terme una gestió sostenible de les espècies cultivades» promogut per l'associació APROMAR i la inclusió, dins de les tasques de supervisió i manteniment de les instal·lacions, una inspecció del fons i retirada dels possibles materials que es depositen en aquest i la realització de la neteja periòdica i manual del fouling de les estructures submergides, a fi evitar el seu depòsit en el fons.  
Per això l'informe conclou favorable establint uns certs condicionants que s'inclouran en la part resolutiva d'aquesta valoració ambiental.  
- Informe favorable del 30 d'octubre de 2020 del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge en consideració de la falta de percepció de les instal·lacions sobre la costa segons estudi d'integració paisatgística i no és necessari aplicar mesures correctores addicionals a l'ús de materials amb colors que s'integren en el paisatge (blaus, grisos, negre).  
  
- Informe del Servei de Planificació i Recursos Hidràulics i Qualitat d'Aigües de 16 de març de 2020:  
Després de descriure el projecte, l'informe destaca que el promotor, amb la finalitat d'evitar efectes sinèrgics amb una altra instal·lació d'aqüicultura que pretén implantar-se en la zona, la instal·lació se situarà a 1,9 km de l'existent.  
Les instal·lacions se situaran en la massa d'aigua C19 que pertany a l'àmbit territorial de la Demarcació Hidrogràfica del Segura, i està classificada com a massa d'aigua costanera natural, que és del tipus AC-T06 (aigües costaneres mediterrànies no influenciades per aportacions fluvials, succintes, mixtes). L'estat dels diferents paràmetres indiquen que l'estat de la massa d'aigua és bo o molt bo.  
L'informe finalitza amb els aspectes que ha de recollir el PVA, aspectes que s'inclouran en els condicionants ambientals d'aquesta resolució.  
- Informe de l'Ajuntament de Pilar de la Horadada de 8 de juliol de 2020 indicant que no s'observa cap impediment per a dur a terme l'actuació sense perjudici de l'obtenció dels informes favorables que siguen aplicables.  
- Informe favorable de 29 de maig de 2020, de la Direcció General de Cultura i Patrimoni a l'efecte de l'article 11 de la Llei 4/1998, del patrimoni cultural valencià una vegada realitzada la prospecció geofísica i arqueològica subaquàtica i redactat informe tècnic sobre la base del qual es determina que no existeix afecció al patrimoni cultural subaquàtic perquè no s'han trobat restes d'aquesta índole.  
  
  
Consideracions ambientals.  
L'ampliació de la granja es realitzarà en zona en la qual predominen els vents de component NE i ENA amb vents de major intensitat en direcció NE i SW. Les campanyes de mostreig realitzades mostren la presència d'arenes i llims-argiles en els fons marins. La hidrodinàmica de la zona mostra un onatge que prové de l'est en major mesura. Quant als corrents marins, el transport net de la columna d'aigua es realitza en direcció SSO.  
Les anàlisis realitzades per a la caracterització de la columna d'aigua (amoni, nitrogen total, fòsfor total, nitrats, nitrits i fosfats, sòlids en suspensió, valors de clorofil·la) mostren un òptim estat de les aigües.  
  
La zona d'estudi es caracteritza per presentar una biocenosi de detrític costaner amb un major grau d'enfangament en els punts situats en la zona oest i nord. En els fons estudiats, es troba una comunitat característica del pis circalitoral destacant la presència de poliquets i equinoderms. En un dels punts mostrejats s'ha observat un aflorament de reduïdes dimensions d'unes xicotetes lloses, que ha permés la fixació d'algunes espècies de cnidaris, s'ha observat la presència d'exemplars del cuc marí Bonellia viridis, diversos tubs de poliquets sabèl·lids i uns pocs exemplars de xicotetes gorgònies del gènere Eunicella i Lophogorgia. Quant al component algal, tan sols en aquest punt s'ha pogut observar algunes xicotetes concrecions d'algues calcàries dels gèneres Lithothamnion i Phymatolithon, que es troba recobrint xicotets trossos de pedres.  
  
Les comunitats amb gorgònies han sigut determinants per a rebutjar l'alternativa 1 si bé la densitat d'individus no és alta. En general, l'estat de les biocenosis, es valora com a bo, cosa que determinarà l'aplicació de mesures de protecció ambiental.  
En l'àrea d'estudi les prades de fanerògames marines es troben representades per Posidònia oceànica que s'estén des del cap de Pals a Guardamar. Es destaca així mateix la presència de Cymodocea ramosa. Les prades de Posidònia es troben a més de 4 km de l'àrea de concessió pel que, encara que se subjectaran a estudi ambiental, no es considera que haja d'existir en principi afecció.  
Respecte a la presència de tortugues i dofins, no s'ha detectat la presència de dofí mular o tortuga babaua.  
Referent als espais naturals protegits Xarxa Natura 2000, l'ampliació prevista, igual que l'explotació actual, afecta la ZEPA ES000508 «Entorn marí de Tabarca-Cap de Pals» que està situada en la demarcació llevantinobalear.  
La ZEPA constitueix una important àrea d'alimentació per a diverses espècies d'ocells i al seu torn bufona amb altres espais d'interés com ara espaci marí de Cap Roig (LIC/ZEC/ZEPA), Salinas i Arenales de San Pedro del Pinatar (ZEPA), franja submergida litoral de la Regió de Múrcia (LIC).  
Els valors naturals objecte de conservació són els ocells nidificants així com diverses espècies de cetacis entre les quals destaca el dofí mular (Tursiops truncatus), la tortuga babaua (Caretta caretta), les prades de posidònia i la nacra (Pinna nobilis) inclosa en el Catàleg Espanyol d'Espècies de Fauna Amenaçades.  
La localització de les instal·lacions es troba a una distància de 8 km del parc regional Salinas i Arenals de San Pedro del Pinatar «l'àrea dels quals a més és zona especial de protecció per als ocells (ZEPA) i a més de 7 km de l'espai marí protegit de Cap Roig amb ZEPA ESZZ16009.  
  
Tots dos espais són utilitzats per les diferents espècies d'ocells marins com a zona d'alimentació, per la qual cosa el possible impacte pot donar-se quan aquestes s'acosten a alimentar-se en la instal·lació i queden atrapades. Pel fet que aquestes morts tenen un caràcter puntual i que la zona no és utilitzada per l'avifauna per a la reproducció, es considera que l'impacte no és rellevant.  
Respecte de la població de mamífers marins i de la tortuga babaua, la presència de la qual és significativa en l'espai marí protegit ES6200029, i catalogada per la UICN en perill i pel Catàleg Espanyol d'Espècies Amenaçades com a vulnerable, no es preveu impacte en relació amb cap de les fases del projecte.  
Respecte de la possible afectació a les prades de Posidònia, a causa de la llunyania de les instal·lacions amb la prada i als corrents de la zona, no es consideren rellevants l'afectació a causa dels abocaments, ja que no arribaran a les comunitats de fanerògames marines.  
Referent al paisatge, atés que les instal·lacions no sobrepassen el metre d'altura SNM, les instal·lacions no seran visibles des de la costa.  
Quant al patrimoni cultural, després de realitzada prospecció bibliogràfica i in situ no s'han detectat elements del patrimoni cultural que puguen ser afectats per l'activitat.  
Respecte a les accions del projecte susceptibles de generar impactes en la fase de construcció s'ha identificat el trànsit de les embarcacions (risc d'abocaments, emissió de sorolls i gasos contaminants), instal·lació de morts i amarraments. A causa de la curta duració dels treballs l'impacte no es considera rellevant.  
En la fase de funcionament s'identifiquen els següents impactes:  
- Sobre la dinàmica litoral: les infraestructures no suposaran una important barrera física per als corrents marins o l'onatge. L'impacte serà permanent, puntual i reversible a curt termini.  
- Qualitat del sediment: pot disminuir-se la qualitat del sediment a causa de l'acumulació de restes de peixos, femta, pinso no consumit i organismes que colonitzen les xarxes (fouling) i es produeix un augment de la matèria orgànica que en entrar en descomposició pot donar lloc a episodis d'anòxia i predomini del metabolisme anaerobi. També pot produir-se afectació a la qualitat del sediment a causa de l'ús de medicaments i productes químics; si bé, en el cas dels primers, les concentracions seran molt baixes.  
Després de la modelització dels abocaments realitzats segons les alternatives estudiades, es considera alternativa més favorable l'alternativa 4 (la descrita en aquesta resolució) on l'impacte es redueix a l'entorn immediat de les gàbies i en un espai no superior a 70 m de ràdio.  
Circumstàncies com ara l'alternança de períodes de criança d'alevins amb adults que done lloc a períodes de descans que permet la recuperació del sediment, l'assimilació de part del fouling per altres organismes i l'augment d'algunes espècies íctiques salvatges atretes per l'aliment sobrant les quals poden consumir una part important de l'excedent de l'alimentació, disminueixen l'impacte global dels abocaments realitzats que, no obstant això, seran objecte de vigilància i seguiment.  
  
- Deterioració de la comunitat del detrític costaner: Els abocaments de matèria orgànica al medi poden produir fenòmens d'hipòxia i anòxia, ascens de la discontinuïtat del potencial redox dins del perfil del sediment marí i producció de sulfurs causats per l'abocament de matèria orgànica al medi que causa empobriment de la macrofauna bentònica.  
  
No obstant això, la vigilància ambiental duta a terme en les instal·lacions existents no confirma les previsions teòriques i es troben valors de diversitat en fons superiors als esperats.  
La valoració de l'impacte realitzada considera l'efecte amb afecció limitada (màxim 100 m al voltant de les gàbies) i reversible a mitjà termini no considerant-se l'afecció com a important.  
- Impacte sobre les poblacions íctiques: Les restes d'aliments provoquen la proliferació d'espècies oportunistes ocasionant-se un efecte «escull» i una possible atracció de depredadors. Les possibles fuites de peixos a causa de trencament de xarxes poden produir una pressió sobre els recursos alimentosos. El possible impacte no es valora, ja que no es tenen dades sobre aquest tema.  
En el cas de fuites poden donar-se alteracions genètiques per mescles amb les poblacions locals. Aquest impacte pot produir la pèrdua de fenotips locals, ja que els alevins s'obtenen de les poblacions silvestres les línies reproductives de les quals es mantenen en captivitat. L'abundància d'exemplars masculins respecte als femenins i les inadequades condicions de reproducció de les espècies en les zones on es realitza l'activitat aqüícola fa improbable l'alteració genètica de les poblacions.  
  
La presència de les granges marines els hostes de les quals poden contraure malalties són un risc per a la sanitat de les espècies salvatges.  
  
- Qualitat de l'aire i canvi climàtic: Els impactes es relacionen directament amb el trànsit de les 4 embarcacions que intervindran en les tasques d'alimentació que contribuirien a l'augment de les emissions de CO2, però es considera que no afectaran significativament la qualitat de l'aire.  
- Activitat econòmica: L'ampliació a realitzar produirà una millora competitiva de l'empresa que augmentarà la seua rendibilitat i produirà un augment de la mà d'obra que s'utilitze. L'impacte es valora com a positiu, si bé la seua influència seria parcial.  
Programa de vigilància ambiental (PVA).  
L'activitat en funcionament realitza un PVA en el qual es prenen dades de 3 punts de mostreig i es realitza un estudi sobre la possible influència de la instal·lació en Posidònia oceànica. Es proposa l'augment del nombre d'estacions de mostreig conservant el nombre i la periodicitat dels indicadors a mostrejar. Es proposa mostrejar el sediment davall de cada tren de gàbies amb una periodicitat mensual.  
Respecte a les prades de fanerògames marines, a causa del seu important paper ecològic, es considera necessari incloure estacions de mostreig de la prada de Cymodocea nodosa i ampliar el nombre d'estacions de Posidònia oceànica.  
Respecte dels controls realitzats en el PVA de l'actual explotació, no s'ha detectat fins al moment efectes rellevants sobre el medi marí si bé en períodes puntuals s'ha detectat la presència d'un antibiòtic sota les gàbies, fet que determina la necessitat d'establir mesures per a evitar que aquests antibiòtics passen a la cadena tròfica.  
  
D'altra banda, aquest òrgan ambiental assenyala que al NE de la proposta realitzada i a uns 1,5 km se situarà una altra explotació d'aqüicultura. En sentit sud, i a uns 3 km se situa el polígon aqüícola de San Pedro del Pinatar. En principi i atesa la distància aconseguida per la ploma d'abocament que no sobrepassarà els límits de la concessió, no és previsible que es generen efectes sinèrgics. No obstant això, i atesa l'actual situació de la zona, han d'establir-se mesures preventives de caràcter general perquè aquest possible efecte siga adequadament valorat en cas de futures ampliacions.  
Finalment i respecte de la necessitat de modificar la ubicació de l'explotació a sol·licitud de la Direcció General de la Costa i la Mar per situar-se en zona de dragatge d'arenes, ha d'indicar-se que aquesta no és una qüestió directament ambiental, per la qual cosa serà el promotor el que aclarisca directament amb el mencionat òrgan les qüestions relatives a la ubicació de les instal·lacions, i es comunicarà a aquest òrgan ambiental el que corresponga a l'efecte de determinar si ha de realitzar-se una nova valoració ambiental.  
  
Consideracions jurídiques.  
El projecte està subjecte a avaluació d'impacte ambiental ordinària, d'acord amb l'article 7.1 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, en concordança amb l'annex I.1.g del Decret 162/1990 pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental de la Comunitat Valenciana.  
En l'expedient s'han observat els tràmits establits en la secció 1a, capítol II del títol 2 de la Llei 21/2013, d'avaluació ambiental i en les altres disposicions que hi són aplicables.  
L'article 13 del Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
  
Per tot això, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i amb el vistiplau del subdirector general de Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental, fent ús de les atribucions que tinc, resolc:  
  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicable, el projecte d?«Augment del volum de producció d'instal·lació aqüícola en gàbies flotants», enfront de les costes de Pilar de la Horadada (Alacant) sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les determinacions de l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic i altra documentació que aparega en l'expedient i de conformitat amb els següents condicionants:  
1. L'estudi econòmic del projecte haurà d'incloure els costos derivats de les mesures correctores a imposar, així com les despeses derivades del pla de seguiment i vigilància ambiental per a la comprovació de l'efectivitat d'aquestes mesures.  
2. Respecte de la necessitat de modificar la ubicació de l'explotació a sol·licitud de la Direcció General de la Costa i la Mar per situar-se en zona de dragatge d'arenes, ha d'indicar-se que aquesta no és una qüestió directament ambiental, per la qual cosa serà el promotor el que aclarisca directament amb aquest òrgan les qüestions relatives a la ubicació de les instal·lacions, i es comunicarà a aquest òrgan ambiental qualsevol modificació significativa a l'efecte de determinar si ha de realitzar-se una nova valoració ambiental.  
3. Condicionants en matèria d'espais naturals protegits Xarxa Natura 2000 i biodiversitat:  
a) Les operacions per a instal·lar la granja marina es realitzaran fora del període de reproducció dels ocells. S'evitarà el pas prop de les zones de nidificació dels ocells reproductors. El trànsit de les embarcacions respectarà les «basses» d'ocells marins evitant passar prop d'aquestes evitant episodis que puguen posar en perill el seu estat de conservació.  
  
b) Els morts i elements de fondeig hauran de situar-se en fons arenosos sense vegetació.  
c) Amb la finalitat de no afectar espècies protegides segons llistat LESPRE (Reial decret 139/2011), es realitzarà un manteniment periòdic dels caps vigilant que romanguen tibants en tot moment, no sols després dels temporals. Qualsevol captura accidental en els caps de qualsevol d'aquestes espècies haurà de ser comunicada a l'òrgan competent en biodiversitat del ministeri competent en medi ambient.  
  
d) Es realitzarà un programa de gestió de residus amb la finalitat d'evitar la seua arribada al fons marí, que hauran de ser recollits pel titular i portats a port per a la seua gestió per gestor autoritzat.  
e) Les instal·lacions hauran de tindre en compte els riscos climàtics existents (temporals) a fi d'evitar abocaments.  
f) Amb la finalitat d'evitar que els elements de la instal·lació es perden en la mar, tots els elements de la instal·lació hauran de ser dimensionats per a resistir els esforços que puguen patir al llarg de la seua vida útil.  
g) Sempre que siga possible des del punt de vista tècnic, el nombre de morts i ancores es dimensionaran de manera que s'instal·le el mínim nombre possible, i és preferible l'ús d'un menor nombre de pes suficient, adequat tant als esforços de flotabilitat de les boies i pes dels elements d'ancoratge com als esforços derivats de l'hidrodinamisme, en lloc de l'ús de múltiples elements enllaçats per cadenes o altres elements sobre els fons.  
h) Amb la finalitat d'evitar l'afecció directa a espècies protegides de tipus sèssil, biodiversitat en general i hàbitats protegits o d'interés:  
- En cap cas se situaran gàbies sobre hàbitats sensibles com ara prades de fanerògames marines, fons coral·lígens i fons de Mäerl, ni es cultivaran espècies exòtiques o localment absents de manera natural sense comptar amb l'autorització escaient prèvia de l'òrgan gestor en espais naturals protegits Xarxa Natura 2000 i biodiversitat.  
  
- Es realitzarà una supervisió directa del muntatge dels elements que componen la instal·lació. Per a això s'evitarà que els diferents elements caiguen de manera descontrolada des de les embarcacions que s'efectuarà amb el control i la supervisió de treballadors subaquàtics. En aquests treballs i per a evitar caigudes s'empraran eines apropiades com a grues en les embarcacions o globus elevadors. Es registraran de manera precisa les coordenades d'ubicació de cada punt de fondeig, es comprovarà l'estat dels fons sobre els quals s'asseguen i es realitzaran fotografies de cadascun d'aquests, tant a l'inici del període d'autorització com a la seua finalització.  
- La informació obtinguda servirà per a fer un seguiment de la instal·lació i poder monitorar la seua afectació a les comunitats biològiques.  
Haurà de realitzar-se un informe després de la finalització de les obres d'instal·lació que haurà de traslladar-se a la Direcció General de la Costa i la Mar igual que els informes periòdics de seguiment dels fons de l'emplaçament al llarg de la vida útil de la instal·lació.  
i) Tots els elements instal·lats hauran de ser objecte d'adequat manteniment i vigilància per a assegurar que cadascuna de les seues parts conserva les característiques adequades per a la seua funció. El control ha de realitzar-se tant sobre l'element de fondeig com sobre cadascuna de les parts del tren de fondeig, comprovant que es troben adequadament fixats i sense desenterrar, sense indicis de desgast o corrosió, amb flotabilitat adequada.  
Es realitzarà un seguiment visual de les instal·lacions a fi de comprovar que cap element pot provocar l'enganxament dels ocells.  
j) L'abalisament haurà de ser instal·lat i mantingut pel responsable de la instal·lació, i estarà, igualment, obligat a comunicar les incidències als organismes i administracions que puguen tindre competències en la matèria, així mateix haurà d'informar el Servei Provincial de Costes d'Alacant en relació a les dates en què es facen els treballs de muntatge de la instal·lació referenciada.  
k) Se seguiran les recomanacions del document tècnic sobre impactes i mitigació de la contaminació acústica marina (MAGRAMA 2012) i els manuals del curs d'observador de mamífers marins i tècnics d'acústica passiva per a operar en aigües espanyoles (MAGRAMA 2014).  
  
l) L'ús per les instal·lacions aqüícoles de pingers o altres dispositius acústics de dissuasió només es realitzarà amb l'autorització administrativa prèvia de l'òrgan gestor de l'espai, després d'adequada justificació de la necessitat i avaluació posterior de l'efectivitat.  
ll) Amb la finalitat de minimitzar les interaccions que el desenvolupament d'aquesta activitat poguera ocasionar sobre els ramats costaners de dofí mular (Tursiops truncatus) i altres espècies de cetacis, s'evitarà la interacció en l'aigua entre els bussos de les granges i els cetacis, així com l'alimentació intencionada dels animals que puguen aproximar-se a aquestes. La presència d'un o diversos exemplars de l'espècie Tursiops truncatus de manera permanent en instal·lacions d'aqüicultura interactuant amb els bussos o embarcacions haurà de ser comunicada a l'òrgan gestor de l'espai protegit.  
Els gestors de les instal·lacions d'aqüicultura col·laboraran amb els programes de seguiment de les poblacions de cetacis, almenys, autoritzant i facilitant la col·locació de sistemes de seguiment passiu per a la detecció de la presència d'individus de l'espècie Tursiops truncatus.  
  
m) Es realitzarà un pla de contingència i es dissenyaran plans d'actuació per a minimitzar els danys i perjudicis derivats de l'arribada a la costa d'animals morts i altres estructures després dels temporals.  
4. Se seleccionaran els materials de manera que no es produïsca contaminació del medi marí ni s'afavorisquen processos de corrosió que puguen restar eficàcia a la instal·lació.  
5. S'amplia i modifica el programa de vigilància ambiental (PVA) en els següents aspectes:  
a) Condicions generals: en el moment en què comence la modificació del projecte, quedarà anul·lat el PVA de l'expedient 13-2011-AIA pel que la vigilància es referirà exclusivament al projecte actual.  
b) Un desviament en les previsions realitzades en matèria d'abocaments de qualsevol tipus que tinga com a conseqüència augmente d'anòxia significativa o presència d'antibiòtics obliga el promotor a establir mesures correctores addicionals, al control d'aquestes mesures i a la verificació de la seua idoneïtat. Es comunicarà qualsevol incident, així com la solució, a aquest òrgan ambiental.  
En el cas que les mesures correctores no donen els resultats esperats el promotor haurà de reduir la càrrega de l'explotació i en el cas que persistisca l'efecte negatiu, cessar la producció en una o diverses flotilles.  
c) S'inclourà un apartat específic de vigilància de dispensació de productes veterinaris. Es realitzarà un control rigorós de la dispensació d'aquests. En el cas que els controls detecten un augment de les patologies i augment de la freqüència dels tractaments hauran d'establir-se mesures correctores addicionals en el funcionament de l'activitat, com ara disminució de la densitat dels peixos o l'aplicació de buits sanitaris.  
  
d) Els controls del PVA hauran de realitzar-se segons el següent disseny establit per la Secció d'Aigües del Servei de Planificació i Recursos Hidràulics i Qualitat d'Aigües:  
Haurà de facilitar-se les coordenades en ETRS89 Fus 30, per a la seua aprovació, de les estacions que es proposen per al PVA.  
Es controlaran els següents paràmetres i amb la freqüència indicada:  
  
1.1.1. Aigua:  
El mostreig es realitzarà a 2 nivells batimètrics.  
Freqüència mensual.  
Paràmetres: Clorofil·la a (g/L), amoni (mol NH4/l), nitrits (mol NO2/l), nitrats (mol NO3/l), fosfats (mol PO4/l), índex FAN, sòlids en suspensió (mg/L), oxigen dissolt (% saturació O2), Índex de Margalef, pH, transparència i terbolesa (UNF).  
Estructura fitoplanctònica.  
Microbiologia: Escherichia coli i Salmonel·la  
1.1.2. Sediment:  
Els punts de control seran els mateixos que per a la columna d'aigua.  
Freqüència mensual.  
Paràmetres: granulometria, COT (%) Nitrogen kjeldah (mg/Kg), fòsfor total (mg/kg), pH, potencial redox, metalls, Clostridium sulfit reductors i presència de mantell de Beggiatoa.  
1.1.3. Posidònia oceànica i Cymodocea nodosa:  
Freqüència anual.  
Metodologia POMI o CARLIT  
1.1.4. Biocenosi de fons detrítics costaners  
Els punts de control seran els mateixos que per al sediment.  
Freqüència anual. Metodologia MEDDOC o BOPA.  
1.1.5. Poblacions de cetacis i rèptils  
Descripció qualitativa.  
1.2. Es remetran al Servei de Planificació, Recursos Hidràulics i Qualitat de les Aigües, en format digital i amb periodicitat semestral còpia dels resultats obtinguts en el PVA. La valoració dels resultats es realitzarà tal com s'estableix en el Reial decret 817/2015, d'11 de setembre, pel qual s'estableixen els criteris de seguiment i avaluació de l'estat de les aigües superficials i les normes de qualitat ambiental.  
  
També es comunicarà immediatament qualsevol anomalia detectada.  
1.3. Respecte dels productes per als tractaments sanitaris s'indiquen que s'aportaran amb l'alimentació. La informació d'aquests s'aportarà en els informes semestrals.  
1.4. En la documentació s'indica tan sols que la neteja de les xarxes es durà a terme mitjançant sistemes mecànics i que no porten productes antifouling. Haurà de facilitar-se la informació del lloc on es realitza i els productes utilitzats.  
Els resultats del PVA es remetran a la Secció d'Aigües del Servei de Planificació i Recursos Hidràulics i Qualitat d'Aigües segons el que es disposa en el PVA i a la Direcció General de la Costa i la Mar.  
No es remetran a aquest òrgan ambiental els informes semestrals i trimestrals. No obstant això, anualment haurà de remetre's a aquest òrgan ambiental un resum del resultat anual de la vigilància efectuada analitzant si existeixen diferències significatives respecte a la situació preoperacional en tots els aspectes contemplats en el PVA.  
La verificació de l'existència de diferències significatives haurà de realitzar-se mitjançant anàlisi estadística o qualsevol altre mètode que permeta obtenir adequades conclusions.  
6. La possible transmissió de malalties als animals salvatges s'evitarà mitjançant un estricte control de l'estat sanitari dels cultius de l'explotació i actuant, en cas de successos sanitaris repetits, mitjançant disminució de càrregues i buits sanitaris.  
7. No es requerirà nou pronunciament ambiental quan existisca modificació de les espècies a cultivar sempre que aquestes siguen autòctones, la modificació no supose un augment quantitatiu de la producció i no supose el nou cultiu un increment de pinso o femta en el medi marí.  
  
8. Impactes acumulatius i sinèrgics: En el cas que el promotor decidisca ampliar novament l'activitat haurà de realitzar un estudi d'efectes acumulatius i sinèrgics tenint en compte les instal·lacions autoritzades. Per tant, haurà d'efectuar consulta prèvia a l?«ACUIVISOR» o cartografia de substitució així com tindre en compte les dades de què puga disposar l'òrgan competent en pesca de la Generalitat Valenciana.  
  
9. En els termes establits en l'article 43 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, la present declaració d'impacte ambiental perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que hi són propis si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera començat l'execució del projecte en el termini de quatre anys. A aquest efecte, el promotor notificarà a l'òrgan ambiental el començament de les obres.  
  
Segon  
Segons disposa l'article 41 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
  
a. Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, així com en la seu electrònica.  
b. La present declaració d'impacte ambiental no serà objecte de recurs, sense perjudici dels que siguen procedents en via administrativa i judicial enfront de l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu haurà de tindre ben en compte, en el procediment d'autorització del projecte, l'avaluació d'impacte ambiental efectuada, atesos els criteris establits en l'article 42 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, referits tant al contingut de l'autorització com a la publicitat de la decisió.  
L'òrgan substantiu haurà de tindre en compte les successives ocupacions del domini públic en la sol·licitud d'informes d'ampliacions o noves instal·lacions amb la finalitat que els organismes consultats es pronuncien, en el tràmit d'informació pública i consultes, sobre aquest aspecte i tinguen en compte els possibles efectes acumulatius i sinèrgics, consultes en les quals haurà de donar-se participació a altres comunitats autònomes quan les instal·lacions se situen pròximes al límit en els quals aquestes exerceixen les seues competències.  
  
València, 10 de setembre de 2021.- El director general de Qualitat i Educació ambiental: Joan Piquer Huerga.»