Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5024, del 09-06-2005 (2005/6385)

RESOLUCIÓ de 25 de maig de 2005 de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per les quals s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5024

Data del DOGV
:   09-06-2005

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2005/6385


Data del document
:   25-05-2005

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Albocàsser
    * Agullent
    * Alcalà de Xivert
    * Riba-roja de Túria
    * Alacant
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 25 de maig de 2005 de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per les quals s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. [2005/X6385]
  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1.302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1.131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental
  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En virtut d'això, he resolt:
  
Article únic
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent als expedients 335/03-AIA Alacant, 478/02-AIA Alcalà de Xivert, 018/04-AIA Agullent, 084/04-AIA Riba-roja i 047/02-AIA Albocàsser, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.
  
València, 25 de maig de 2005.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 335/03-AIA
  
Títol: Obres per al tractament terciari de les aigües de l'estació depuradora d'aigües residuals de Racó de Lleó (Alacant)
  
Promotor: Sanejament d'Aigües
  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Infraestructures i Transports
  
Localització: En els terrenys de l'EDAR de Racó de Lleó situats al terme municipal d'Alacant.
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de les construccions i de l'activitat del projecte
  
El projecte es desenvoluparà sobre terrenys del recinte actual de l'estació depuradora de Racó de Lleó destinats actualment a zona enjardinada. L'EDAR es troba situada en la part sud del municipi d'Alacant entre el barranc de les Ovelles i la nova autovia d'accés a Alacant.
  
En el plec de bases del concurs s'indica que en aquest moment es disposa d'una línia de capacitat nominal de 50.000 m³/dia recentment construïda i que tracta un influent relativament menys salí (amb conductivitat al voltant de 2.800 mS/cm) i una altra línia més antigamb capacitat nominal de 25.000 m³/dia que tracta l'influent aportat per una altra xarxa de col·lectors més carregat de sals (conductivitat al voltant de 3.500 €S/cm). En el present projecte no s'aborda el tractament dels 25.000 m³/dia de major salinitat procedent de l'altra línia de tractament, perquè no sembla que en un termini raonable hi haja demanda d'aigua. L'objecte del projecte, per tant, és la depuració terciària i dessalatge d'una part (2/3) de l'efluent que actualment es produeix en la planta nova que produeix un efluent menys salí (de 50.000 m³/dia), i augmentar la reutilització d'aquesta aigua per a l'agricultura i altres usos. Dels 50.000 m³/d d'aigua residual depurada amb menor salinitat que s'obté actualment en l'EDAR, s'obtenen després del tractament d'osmosi 25.000 m³/d d'aigua amb una conductivitat de 600 mS/cm que es destina a la reutilització per a reg agrícola i 5.070 m³/d de rebuig amb una conductivitat de 13.716 €S/cm que juntament amb l'aigua de rentat de filtres (1.000 m³/d) i aigua de retrorentatge de la instal·lació d'ultrafiltració (5.512 m³/d) seran recirculats a capçalera de planta i només es preveu l'abocament per l'emissari en casos excepcionals de mal funcionament de la planta.
  
Les obres comprenen les accions de moviment de terres, construcció de l'edifici d'ultrafiltració i dipòsit de laminació. Per a la realització de les obres s'efectuarà el desbrossament de terreny de 4.000 m², un buidatge de 34.000 m³, i el farciment amb 8.900 m³ del material d'excavació i 8.400 m³ amb material de préstec.
  
Tots els fangs produïts seran introduïts en la línia de fangs de l'actual estació depuradora.
  
Les característiques de l'aigua depurada a l'eixida del tractament terciari seran les següents:
  
BBO5 £ 10 mg/l
  
SST £ 5 mg/l
  
Terbolesa £ 2 NTU
  
PH 6'5-7,5
  
Conductivitat £ 600 mS/cm
  
Coliformes fecals <200 col/100 c.c
  
Ous d'helmint <1ud/l
  
2. Alternatives
  
Es justifica la ubicació en les instal·lacions de depuració ja existents, ja que es tracta d'un tractament complementari al realitzat en l'actualitat.
  
Respecte al tractament a realitzar s'estudien dues alternatives per al procés d'ultrafiltració:
  
- Alternativa base: Considera un tractament de dessalatge basat en un procés d'osmosi inversa per a una part del cabal d'aigua a dessalar; la totalitat del cabal d'aigua producte es completa mitjançant una mescla de l'aigua dessalada amb aigua pretractada. D'aquesta manera s'aconsegueix una aigua producte amb les característiques sol·licitades pel plec de bases tècniques.
  
- Solució variant: L'aigua pretractada es desmineralitza mitjançant un procés d'electrodiàlisi reversible. En aquest cas no s'efectua una mescla d'aigua dessalada i pretractada, ja que la salinitat de l'aigua a l'eixida de l'electrodiàlisi amb dues etapes, no és molt inferior al límit màxim admissible.
  
L'alternativa triada és la base ja que ambdues no presenten diferències significatives, i l'alternativa base és més favorable perquè es produeix un menor consum de recursos.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient
  
Sanejament d'aigües remet en data 11 de desembre de 2003 la documentació corresponent al projecte, l'estudi d'impacte ambiental i el certificat d'informació pública.
  
L'estudi d'impacte ambiental s'ha sotmés a informació pública mitjançant anunci publicat en el BOE núm. 235 d'1.10.2003 i en el DOGV núm. 4.598 de 30.9.2003, i s'hi han presentat al·legacions per part de la federació Ecologistes en Acció del País Valencià.
  
El contingut de les al·legacions formulades es refereixen en extracte als punts següents:
  
- No hi ha un projecte de reutilització de les aigües depurades al qual s'aplicarà un tractament terciari.
  
- L'ús de l'aigua obtinguda en la fase d'ultrafiltració amb conductivitat elèctrica de 2.800 €S/cm no és recomanable per a reg agrícola.
  
- No es justifiquen els cabals de disseny en la fase d'osmosi inversa.
  
- No hi ha un estudi econòmic del finançament del projecte ni de la repercussió d'aquest en el cost de l'aigua depurada.
  
- No s'hi indica la destinació del volum de terres excedentàries de les obres.
  
- No s'hi menciona la possible interferència d'aquest projecte amb el projecte de canalització del barranc de les Ovelles.
  
- El projecte no estudia les causes de l'alta salinitat de les aigües residuals depurades, ni la possible evolució en el futur.
  
La Direcció d'Obres Públiques contesta així mateix a les al·legacions anteriorment exposades i respon en general a qui resulten matèria de gestió de les aigües residuals depurades que el projecte de reutilització s'està estudiant per les conselleries d'Infraestructures i Agricultura. En relació amb els cabals de disseny, indica que respon a allò que s'ha sol·licitat en les bases del concurs, i que els cabals es van fixar pels mateixos regants de la zona, i sempre deixa la possibilitat d'ampliar en un futur la capacitat de tractament. S'hi indica també que en el punt 6.7 de l'estudi es contesta a la gestió ambiental de terres i materials d'obra. Conclou que les al·legacions presentades no tenen consideració d'al·legació ambiental, excepte aquesta última, atés que no justifiquen una modificació del projecte elaborat, i es dóna per tant continuïtat a l'expedient.
  
Afeccions legals
  
Segons s'indica en l'estudi d'impacte ambiental, en el PGOU d'Alacant, la parcel·la on es desenvoluparà el projecte està qualificada com d'infraestructura de sanejament. S'hi indica que no afecta espais naturals protegits.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte
  
La ubicació de la planta es realitza en terrenys que es troben ja transformats per les infraestructures de depuració existents, en concret en zona enjardinada, per la qual cosa no es considera un terreny d'elevat interés ambiental.
  
En la fase de funcionament, el principal element que pot veure's afectat és el medi hídric per la qualitat de l'efluent depurat la destinació de la qual en principi és la reutilització per a aigua de reg. Encara que el tractament previst millora la qualitat d'aigua en disminuir la salinitat juntament amb altres paràmetres, en el procés de tractament es genera un efluent de rebuig del dessalatge que en principi s'aboca junt amb la resta de les aigües residuals depurades que no es reutilitzen per a reg, es poden generar així mateix altres tipus de residus la gestió de la qual ha de realitzar-se de forma adequada.
  
També tindrà efecte sobre el paisatge, encara que en trobar-se confrontants a instal·lacions existents, aquest impacte resultarà compatible. Es realitzaran segons l'estudi que s'han de realitzar mesures d'integració paisatgística.
  
S'indica també que en els estudis arqueològics realitzats en l'entorn, hi ha la possibilitat d'aparició de fòssils en les capes més superficials del terciari. A fi d'evitar la destrucció de fòssils amb valor científic o ornamental, s'indica en l'estudi que serà necessari realitzar un seguiment en el moment de la retirada de sòls i moviment de terres a fi de recuperar els fòssils que puguen aparéixer.
  
Per un altre costat en l'informe de recursos culturals realitzat en el projecte de l'ampliació del Racó de Lleó, es recomanava la vigilància arqueològica cautelar dels treballs de remoció de terres i la supervisió per la Unitat de Conservació del Patrimoni Històric i Artístic de l'Ajuntament d'Alacant, per la qual cosa es considera que aquesta recomanació és aplicable igualment al projecte que ens ocupa.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics de l'annex I-6b del Decret 162/90 pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental de la Llei 2/1989, de 3 de març de la Generalitat Valenciana, en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu reglament.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article cinqué del Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/89, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
4. L'article 56, del Decret 81/2003, de 27 de juny, del Consell de la Generalitat, pel qual estableix l'estructura orgànica de les conselleries de l'administració de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar favorable, només a l'efecte ambiental, sense perjudici de l'aplicació de la legislació sectorial específica, el projecte d'obres per al tractament terciari de les aigües de l'EDAR de Racó de Lleó (Alacant), projecte promogut per sanejament d'aigües, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i l'apartat segon de la present resolució.
  
Segon
  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants següents:
  
La qualitat exigible a l'efluent depurat ha d'ajustar-se al que estableix la Directiva 91/271 sobre tractament d'aigües residuals urbanes, com també en el Reial decret 509/1996 que la trasllada. Així mateix pel que fa a la qualitat de l'aigua depurada per a reg, si és el cas, s'ha d'atendre a les recomanacions de diversos organismes (FAO, OMS, etc.).En el cas d'afectar zones declarades com a zones sensibles, d'acord amb els criteris establerts en el Reial decret 509/1996, s'ha de controlar especialment les concentracions de nitrogen i fòsfor presents en l'efluent, i aplicar els nivells exigibles a poblacions superiors als 100.000 habitants equivalents.
  
S'ha d'evitar en tot cas efectuar l'abocament al medi marí de l'aigua de rebuig del tractament terciari de dessalatge, sense que es realitze almenys la mescla amb altres aigües, en una proporció que permeta disminuir de forma significativa l'alta conductivitat que presenta.
  
S'han de gestionar les terres sobrants i materials d'obra i retirar-les a abocadors autoritzats o mitjançant dipòsits degudament autoritzats.
  
S'ha de garantir una destinació i gestió adequades per als fangs generats en el procés de depuració. En el cas que la destinació dels fangs siga l'ús agrícola, s'han de complir les prescripcions de la Directiva 86/278/CEE, transposició a la nostra normativa a través del Reial Decret 1.310/1990, i l'Ordre de 26 d'octubre de 1993, sobre utilització de fangs de depuració en el sector agrari.
  
S'ha de remetre anualment a aquesta Direcció General un informe amb els resultats del programa de vigilància ambiental i incloure la gestió realitzada amb les terres sobrants de l'excavació i la resta de materials excedentaris de les obres, com també dels treballs d'integració paisatgística, relació de troballa de fòssils d'interés científic o ornamental, si és el cas.
  
A fi d'evitar la destrucció de fòssils amb valor científic o ornamental, s'ha de realitzar un seguiment en el moment de la retirada de sòls i moviment de terres a fi de recuperar els fòssils que puguen aparéixer. Així mateix s'ha d'efectuar la vigilància arqueològica cautelar dels treballs de remoció de terres i la supervisió d'aquests per la Unitat de Conservació del Patrimoni Històric i Artístic de l'Ajuntament d'Alacant. Si durant l'execució de les obres es troben restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el titular ha de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura, de manera immediata, i adoptar les mesures pertinents amb vista a la protecció i conservació d'aquests, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.
  
S'han de pressupostar en el projecte tant les mesures correctores establertes en l'estudi d'impacte ambiental com les que s'estableixen en el present condicionant.
  
Altres condicionants de caràcter ambiental que s'establisquen en les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació, i si el cas ho requereix, en una nova autorització d'abocament al mar.
  
Tercer
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 31 de maig de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 478/02-AIA
  
Títol: Projecte de construcció de camins en el paratge la Vall de l'Àngel, Masia Cabosa
  
Promotor: Societat Mas de Pau CB
  
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Alcalà de Xivert
  
Objecte: Construcció de diversos camins
  
Localització: Terme municipal d'Alcalà de Xivert a la província de Castelló
  
Descripció del projecte
  
Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista
  
L'objecte del projecte és la construcció de diversos camins per a un millor aprofitament agrícola, ramader i millora de les possibilitats cinegètiques de la finca, com també la millora d'alguns trams de camins ja existents que es troben en males condicions.
  
Tramitació administrativa
  
Informació pública
  
En data 30 de desembre de 2002 la societat Mas de Pau CB va remetre l'estudi d'impacte ambiental (EIA) corresponents al projecte de construcció de camins en el paratge la Vall de l'Àngel, Masia Cabosa.
  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del projecte de construcció de camins en el paratge la Vall de l'Àngel, Masia Cabosa, ha sigut sotmés a informació pública mitjançant sengles anuncis publicats en el DOGV núm. 4450, de data 28 de febrer de 2003, i en l'Ajuntament d'Alcalà de Xivert de data 28 de març de 2003, sense que s'hi hagen presentat al·legacions.
  
Peticions d'informes sectorials i documentació complementària
  
En data 16 de desembre de 2003 es va requerir ampliació de l'estudi d'impacte ambiental, mitjançant el qual es demanava aclariment sobre la xarxa de camins existents, i aquells que es pretenien realitzar; la resposta es va rebre el 16 de març de 2004.
  
Consideracions ambientals
  
Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació
  
La finca en què es vol desenvolupar l'activitat Masia Cabosa té una superfície de 380 ha, la vegetació de la qual està constituïda principalment per matoll mediterrani, on els argelagars i el romerars cobreixen quasi la totalitat de la superfície.
  
D'altra banda, prop de la Masia Cabosa hi ha una zona de xicoteta superfície amb carrasques, uns 1.000 m², situades al costat del camí d'accés a aquesta.
  
Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants
  
Els impactes més rellevants seran els produïts per l'explanació sobre l'edafologia i sobre la topografia, i es poden qualificar de moderats. També, com és lògic, existirà afecció sobre la fauna sobretot a causa de l'efecte barrera.
  
Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental
  
Com a mesures protectores i correctores que eviten o minimitzen els efectes negatius causats, hi caben destacar:
  
- Les necessitats de sòl correspondran a les estrictament necessàries per a sustentar l'obra lineal.
  
- Es canalitzaran les aigües recollides en el camí per les cunetes.
  
- Es controlarà l'abocament dels materials d'erosió, com també la possible aparició d'abocadors incontrolats, que seran traslladats a un abocador controlat.
  
- Gestió adequada dels combustibles i lubricants de la maquinària de construcció dels camins; les restes d'aquests es recullen en recipients hermètics i es dipositen en un gestor autoritzat d'aquests.
  
Pel que fa al programa de vigilància ambiental tindrà com a objecte establir un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 1-i de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte de construcció d'un camí rural per a accés a parcel·la, promogut per Carlos Mayquez Alós, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establerts en l'apartat segon.
  
Segon
  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'hi estableixen les següents:
  
Prèviament a l'execució ha d'assenyalar-se en camp, mitjançant encintada o estacada, el traçat real del camí, que serà comprovat en tot moment pels Serveis Tècnics de la Direcció Territorial de Castelló de la Conselleria de Territori i Habitatge.
  
La terra vegetal decapada i conservada prèviament, s'ha d'utilitzar per a cobrir els talussos del terraplé, de manera que s'afavorisca la revegetació natural.
  
Ha d'evitar-se en qualsevol cas l'abocament indiscriminat, vessant avall, de materials de desmunt, excepte els estrictament necessaris per a la formació de la plataforma del camí.
  
Tercer
  
Notificar a les parts interessades que, contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del dret i interessos d'aquestes, estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 26 de maig de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 018/04-AIA
  
Títol: Ampliació de planta de cogeneració
  
Promotor: BELPLA, SA
  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Indústria i Energia de València. Conselleria d'Indústria, Comerç i Turisme
  
Localització: Polígon industrial li-1, Barranc del Marqués, 38, del terme municipal d'Agullent (València)
  
Descripció del projecte
  
Objecte del projecte
  
BELPLA, SA és una indústria del sector tèxtil. La factoria del polígon industrial IE-1, Barranc del Marqués, 38, del terme municipal d'Agullent (València) es dedica a la tintura, estampació i acabats tèxtils per a la llar, i centra la producció en les mantes.
  
El projecte objecte d'avaluació d'impacte ambiental tracta l'ampliació de la planta de cogeneració a gas natural. L'ampliació projectada consisteix en la substitució del motor anterior, d'una potència de 395 kW ?avariat des de gener de 2002- per un altre de 995 kW. Igualment, amb la substitució del motor de la planta de cogeneració, també es retira el grup electrogen de gasoil.
  
Característiques més rellevants de les construccions i de l'activitat
  
Les instal·lacions de BELPLA, SA s'alcen sobre una parcel·la classificada com a sòl urbà i de qualificació industrial.
  
La planta de cogeneració, amb l'ús del gas natural com a combustible, s'ha utilitzat en illa per a la producció d'energia elèctrica, vapor i aigua calenta. Després de l'ampliació, es vol emprar, a més, la calor de les camises de refrigeració per a la producció d'aire calent que s'usarà en l'assecador tèxtil i la generació d'electricitat en paral·lel amb la xarxa elèctrica, amb l'exportació dels excedents.
  
Amb l'execució del projecte hi haurà unitats i equips auxiliars que no canvien pel que fa a les característiques o ubicació, altres que canvien únicament d'ubicació i altres que hauran d'instal·lar-se nous.
  
Cal assenyalar que la planta de cogeneració va ser avaluada ambientalment durant la tramitació de l'expedient 076/99-AIA, i que va disposar de resolució favorable amb condicionants de data 22 de febrer de 2000.
  
Tramitació administrativa
  
En data 12 de març de 2004, el Servei Territorial d'Indústria i Energia de València remet a aquest Servei la documentació relativa al projecte de referència, que consisteix en l'estudi d'impacte ambiental i el Projecte d'ampliació d'instal·lació de cogeneració, juntament amb la certificació que l'anunci del projecte de referència es va exposar al públic en el BOP de València, número 18, de 22 de gener de 2004; com també que transcorregut el període d'informació pública no s'hi van presentar al·legacions. Una vegada completa la documentació escau incoar expedient d'avaluació d'impacte ambiental.
  
En data 6 de maig de 2004, al mateix temps que s'informa al promotor de la data d'entrada, número assignat a l'expedient i termini de resolució d'aquest, se sol·licita l'ampliació de la documentació presentada relativa al compliment dels condicionants de la declaració d'impacte ambiental de resolució de l'expedient 076/99-AIA, sobre el projecte d'instal·lació d'una planta de cogeneració, promogut per BELPLA, SA, com també les condicions d'emmagatzematge dels residus perillosos produïts per l'activitat industrial de BELPLA, SA en les instal·lacions d'Agullent.
  
En data 14 de maig de 2004, el promotor remet annex a l'estudi d'impacte ambiental en el qual s'adjunta la informació sol·licitada.
  
Afeccions legals
  
La indústria sol·licita l'autorització administrativa d'instal·lació elèctrica atorgada pel Servei Territorial d'Indústria i Energia de València, Conselleria d'Indústria, Comerç i Turisme.
  
Durant el normal funcionament d'aquesta, la factoria de BELPLA, SA generarà emissions i residus perillosos que se sumaran als de la planta de cogeneració, per aquest motiu, haurà de sol·licitar o actualitzar l'autorització administrativa com a productor de residus perillosos atorgada per la Direcció General Qualitat Ambiental, de la Conselleria Territori i Habitatge, i el llibre de registre per cadascun dels focus emissors de contaminants.
  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que procedisca obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació, com pot ser, si és el cas, la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, i al Decret 40/2004, de 5 de març, del Consell de la Generalitat, pel qual es desenvolupa el règim de prevenció i control integrats de la contaminació a la Comunitat Valenciana, si és que es tracta d'una instal·lació per al tractament previ (operacions de rentatge, blanqueig, mercerització) o per al tint de fibres o productes tèxtils quan la capacitat de tractament supere les 10 tones diàries.
  
Consideracions ambientals
  
Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat
  
La planta de cogeneració objecte d'avaluació, generarà principalment emissions gasoses, soroll i, en menor grau, residus i efluents industrials. Atesa la tipologia de l'activitat i l'antropització del lloc on es projecta dur a terme (l'interior d'una parcel·la d'ús industrial), els elements ambientals més directament afectats pel desenvolupament del projecte seran els característics del medi natural inert o abiòtic (aire, sòl i aigua), ja que el medi biòtic (flora, fauna i processos biòtics) i perceptual es veuran ?en principi- molt lleugerament afectats. Els impactes ambientals directes seran sobre els quals més fàcilment es podran adoptar mesures correctores que, al mateix temps, resultaran mesures preventives per als impactes indirectes sobre el medi físic biòtic, perceptual i social.
  
Amb la planta de cogeneració es cobriran, d'una banda, les necessitats elèctriques de la indústria, amb l'abocament dels excedents a la xarxa, i per un altre, es generarà vapor i aigua calenta, amb l'aprofitament per exemple, de la calor de les camises de refrigeració per a la producció d'aire calent que serà emprat en l'assecador tèxtil.
  
Com en aquest cas l'energia es produeix en el mateix centre de consum, es pot regular la generació en funció del consum mitjançant l'eliminació a més de les pèrdues derivades del transport de l'electricitat, per la qual cosa l'eficiència energètica d'aquest tipus de plantes de cogeneració és major enfront d'altres sistemes de generació elèctrica. Açò és clau per a reduir l'impacte ambiental de la generació d'electricitat, ja que a causa de l'elevada eficiència d'aquesta, a través de la cogeneració es consumeix menys combustible per a generar la mateixa producció que en altres sistemes. Un altre aspecte a destacar és que la descentralització d'aquest tipus d'instal·lacions, permet la generació d'electricitat prop dels punts de consum. Així es diversifica i assegura la generació i distribució elèctrica, al mateix temps que s'aconsegueix una major dispersió inicial dels contaminants atmosfèrics enfront de les grans centrals tèrmiques convencionals. També és ressenyable que la major eficiència d'aquesta manera de generar electricitat representa un menor impacte sobre un recurs com és el gas natural.
  
Respecte a la qualitat de l'aire, en l'estudi d'impacte ambiental es recullen les dades meteorològiques de l'INM en la seua estació de València i Pista de Silla (València). Així mateix, les dades de qualitat de l'aire s'extrauen de la línia corresponent a la Pista de Silla, d'una taula elaborada l'any 1998 per la Conselleria de Medi Ambient. S'entén que totes aquestes dades no s'apliquen en l'estudi d'impacte ambiental, ja que es podria haver afinat més la caracterització de les condicions atmosfèriques de l'entorn de la planta mitjançant la recollida de les dades actuals de l'INM de l'estació d'Ontinyent, o els de qualitat de l'aire de les estacions d'Ontinyent o Alcoi de Xarxa de Vigilància de la Contaminació Atmosfèrica de la Comunitat Valenciana (inclosa dins de la Xarxa Nacional de Vigilància i Prevenció de la Contaminació Atmosfèrica).
  
Respecte al sòl i les aigües, cal assenyalar que la indústria es troba situada en una zona sense risc d'inundació, de mitjana vulnerabilitat a la contaminació de les aigües subterrànies i de baixa accessibilitat potencial als recursos hídrics, tot això d'acord amb la cartografia temàtica de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports de la Generalitat Valenciana.
  
Identificació i valoració d'impactes
  
L'estudi d'impacte ambiental es duu a terme partint de la premissa que la instal·lació objecte de projecte es classifica dins del grup B segons l'annex II del catàleg d'indústries potencialment contaminants de l'atmosfera del Decret 833/75, de protecció de l'ambient atmosfèric. Així, es considera que les accions que poden generar impactes ?els factors d'impacte- seran únicament la generació d'emissions gasoses, sorolls i vibracions; per tant els elements ambientals susceptibles de ser afectats són els propis del medi atmosfèric. No obstant això, la instal·lació de cogeneració també generarà residus erillosos.
  
Les emissions gasoses seran les procedents de la combustió del gas natural, alliberades per la xemeneia o pel bypass. Les fonts d'emissió de sorolls i vibracions seran les procedents de les admissions d'aire de refrigeració i combustió, el conjunt del motor i els aerorefrigerants.
  
No es duu a terme la valoració d'impactes.
  
Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental
  
Per a reduir la contaminació acústica i les vibracions s'ha optat per disposar una sèrie de mesures correctores específiques per a cada focus emissorament i posteriorment altres de caràcter general sobre el conjunt d'equips sobre els quals no es prenen mesures específiques, i per extensió a la resta.
  
Així, s'ha instal·lat un silenciador per a reduir l'emissió de soroll dels gasos de fuga, i el conjunt del motor està dins d'una edificació amb uns tancaments que permeten una determinada atenuació del soroll. En el cas que no siguen suficients, es preveu aïllar localment el motor, en compte de prendre mesures sobre el conjunt de l'edifici. Per a evitar les vibracions, el motor es munta sobre blocs de formigó de la màxima massa possible independitzats de l'estructura de l'edifici mitjançant juntes elàstiques.
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'indica que els nivells previstos d'emissió de contaminants atmosfèrics es troben per davall dels màxims legals permesos (annex IV del Reial decret 833/75, epígraf 27). Cal assenyalar que encara que habitualment els motors alternatius de combustió interna de gas tenen nivells d'emissions de CO pròxims als límits admissibles (500 ppm), en l'estudi d'impacte ambiental s'assenyalen les especificacions del fabricant, segons les quals, el nivell d'emissió de CO està per sota del límit màxim permés.
  
Durant el funcionament de la unitat objecte de projecte, es generaran una sèrie de residus perillosos: oli usat dels sistemes de lubricació, els possibles vessaments, filtres, bateries usades, envasos buits residuals, etc. Els residus s'emmagatzemaran temporalment en un magatzem preparat a l'efecte.
  
No es descriuen els sistemes per a prevenir la contaminació del sòl de què haurien de disposar els equips i les seues ubicacions. S'entén que haurien de disposar-se sistemes per a canalitzar i recollir els possibles vessaments d'olis lubricants, etc.
  
No s'hi presenta un programa de vigilància ambiental.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants al reglament d'aquesta, ja que tal com estableix el punt 2.F de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, les instal·lacions projectades per a la producció d'energia hidroelèctrica, termoelèctrica i nuclear a excepció de la produïda per grups electrògens, es troben sotmesos al tràmit de declaració d'impacte ambiental.
  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
Atés que l'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte d'ampliació de la planta de cogeneració, situada en l'interior de la indústria BELPLA, SA, en el polígon industrial IE-1, Barranc del Marqués, 38, del terme municipal d'Agullent (València). En els termes que estableix el projecte bàsic i l'estudi d'impacte ambiental, sempre que es complisquen les condicions següents:
  
Els olis usats dels sistemes de lubricació, els possibles vessaments, filtres, bateries usades, envasos buits, i en general qualsevol altra substància que puga ser catalogada com a residu perillós, han de ser adequadament emmagatzemats, etiquetats i lliurats a un gestor autoritzat, segons la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus. L'empresa ha d'actualitzar la inscripció d'aquesta en el Registre de Petits Productors de Residus Perillosos, amb l'exposició de les noves previsions pel que fa a volum i tipologia de residus generats.
  
S'ha d'assegurar l'existència de sistemes de retenció i recollida de possibles vessaments dels olis de lubricació. S'ha de disposar de l'adequada quantitat d'absorbent no inflamable per a resoldre els xicotets vessaments accidentals. L'absorbent contaminat s'ha de gestionar segons la naturalesa del vessament.
  
Els resultats del programa de vigilància ambiental determinaran si s'han d'implementar les mesures correctores adoptades per a prevenir la contaminació acústica (portes acústiques i amb junta d'estanquitat, obertures per a ventilació dotades de silenciadors, etc.). Ha de complir-se el que estableix el títol IV, capítol II Condicions acústiques de les activitats comercials, industrials i de serveis i el títol II, capítol II nivells de pertorbació, de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica.
  
L'alçària de les xemeneies ha de ser clarament superior a la dels edificis o estructures pròximes o confrontants, de manera que no es produïsquen turbulències que dificulten la dispersió (efecte esclat).
  
L'activitat ha de disposar d'un llibre de registre per a cadascun dels focus emissors de contaminants segons el model que apareix en l'annex IV de l'Ordre de 18 d'octubre de 1976 sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera, on han d'anotar-se tots els mesuraments periòdics d'autocontrol de les emissions a l'atmosfera. El llibre de registre es troba disponible en els serveis territorials de la Conselleria de Territori i Habitatge. Així mateix han de presentar correctament omplida l'adaptació de l'enquesta que apareix en l'annex V de la mencionada ordre, la qual igualment es troba disponible en els esmentats serveis territorials.
  
Pel que fa al programa de vigilància ambiental, entenem que hauria de constar de les accions:
  
Mesuraments de les emissions de NO, NO2, CO, CO2 i partícules, realitzades per un organisme de control autoritzat a la posada en marxa i cada tres anys, ja que l'activitat es troba classificada com a grup B segons l'annex II del catàleg d'indústries potencialment contaminants de l'atmosfera del Decret 833/75, de protecció de l'ambient atmosfèric.
  
Mesuraments d'autocontrol de les emissions de NO2, CO i partícules realitzades per un centre qualificat o per la mateixa empresa una vegada cada any.
  
El programa de vigilància ambiental de les emissions a l'atmosfera ha de realitzar-se en tots i cadascun dels focus. No obstant això, l'autocontrol pot disminuir la freqüència en els focus que habitualment no funcionen (per exemple xemeneies de bypass) i ha de realitzar-se dels focus que realitzen efectivament i habitualment l'abocament.
  
Atés que els motors alternatius de combustió interna de gas tenen uns nivells d'emissions de CO pròxims als límits establerts, durant la posada en marxa s'han de realitzar els ajustos necessaris en la carburació del motor, arribar a un compromís entre les prestacions i les emissions per a mantenir aquestes per davall del límit permés. S'ha d'implementar el programa de vigilància ambiental amb la vigilància i si és necessari, regulació de la carburació del motor, de manera que la concentració de CO en els gasos d'emissió es trobe normalment dins dels paràmetres legalment establerts.
  
Els mesuraments del soroll ambiental en l'entorn immediat de la parcel·la de l'activitat, altres mesures en l'interior d'habitatges o instal·lacions que puguen estar pròximes o confrontants. Aquests mesuraments han de realitzar-se per organismes col·laboradors de l'administració tant a la posada en marxa, com almenys cada cinc (5) anys, d'acord amb l'article 37 de la Llei 7/2002.
  
S'han d'assegurar les condicions d'operació d'acord amb el que estableix el projecte bàsic i l'estudi d'impacte ambiental, amb la comprovació que les mesures preventives i correctores proposades s'han realitzat i es troben en bon estat de funcionament. Aquestes mesures s'han de completar amb les propostes en la resolució d'impacte ambiental.
  
Altres condicionants ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació, com podrien ser els derivats de la Llei16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, i al Decret 40/2004, de 5 de març, del Consell de la Generalitat, pel qual es desenvolupa el règim de prevenció i control integrats de la contaminació a la Comunitat Valenciana, si és que es tracta d'una instal·lació per al tractament previ (operacions de rentatge, blanqueig, mercerització) o per al tint de fibres o productes tèxtils quan la capacitat de tractament supere les 10 tones diàries.
  
Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, han de ser comunicats a la Conselleria de Medi Ambient, Direcció General d'Educació i Qualitat Ambiental, i s'ha d'establir si procedeix l'aplicació de noves mesures correctores.
  
Cal ajustar-se a qualsevol altra condició de caràcter ambiental que establisca en el seu moment el Servei Territorial d'Indústria i Energia de València a través de la preceptiva d'autorització administrativa.
  
Segon
  
Notificar a les parts interessades que contra la present resolució, per ser acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no es pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del dret d'aquestes, estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 28 de juny de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 084/04-AIA
  
Títol: Centre autoritzat de tractament de vehicles al final de la seua vida útil
  
Promotor: VICENTE FANDOS, SL
  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Riba-roja de Túria
  
Localització: C/ Mallorca, parcel·la 5, del polígon industrial Bassa, del terme municipal de Riba-roja de Túria
  
Descripció del projecte
  
Objecte del projecte
  
El projecte tracta la instal·lació d'un Centre autoritzat de tractament (CAT en endavant) al final de la seua vida útil.
  
Característiques més rellevants de les construccions i de l'activitat
  
Es tracta d'un CAT de vehicles al final de la seua vida útil, considerats actualment com a residus perillosos. En aquesta instal·lació es projecta dur a terme la recepció, descontaminació, i posterior emmagatzematge dels residus per un costat i dels elements reciclables, reutilitzables o recuperables i vehicles descontaminats per un altre. En funció de diversos condicionants econòmics i logístics, els vehicles descontaminats s'emmagatzemaran en qualitat de ferralla valoritzable o disposats per al gradual desballestament d'aquest per peces.
  
La indústria projecta l'exercici de les seues activitats en una parcel·la del polígon industrial Bassa, del terme municipal de Riba-roja de Túria. D'acord al planejament urbanístic vigent del municipi de Riba-roja de Túria, la parcel·la està classificada com a sòl urbà i qualificada com a sòl industrial.
  
Tramitació administrativa
  
En data 22 de març de 2004, els serveis territorials de València de la Conselleria de Territori i Habitatge remeten la documentació del projecte de referència, consistent en el projecte d'activitat, l'estudi d'impacte ambiental i l'expedient municipal d'activitat, en el qual s'inclouen:
  
- L'admissió a tràmit per a l'establiment i obertura de la indústria o activitat desballestador de vehicles i oficines.
  
- Informe favorable de l'arquitecte municipal, en el qual s'indica que l'emplaçament sí que està d'acord amb les ordenances municipals i els plans d'ordenació urbana, i no s'hi indica res respecte dels efectes additius.
  
- Informe indefinit del cap local de sanitat (ja que no s'han completat cap dels camps que s'han de tractar en l'informe).
  
- Informe favorable de l'enginyer municipal en el qual s'indica que en aquesta zona o en les proximitats d'aquesta no hi ha altres activitats anàlogues que puguen produir efectes additius, que l'emplaçament sí que està d'acord amb les ordenances municipals i plans d'ordenació urbana, al mateix temps que s'hi exposa que les mesures correctores del projecte són insuficients, i s'han de completar amb un BIE en la zona de magatzem i una arqueta per a presa de mostres abans de l'abocament a la xarxa de clavegueram.
  
- L'anunci en el BOP de València, número 138, de data 12 de juny de 2003, com també el certificat que transcorregut el període d'informació pública, no s'hi van presentar al·legacions.
  
- L'informe de l'alcaldia, en el qual a la vista de l'expedient instruït a instància de VICENTE FANDOS, SL, sobre la llicència per a l'establiment i obertura de la indústria o activitat de desballestament de vehicles i oficines amb emplaçament al polígon industrial Bassa, C/ Mallorca, parcel·la 5, a la vista dels informes tècnics emesos, estima que la llicència sol·licitada pot concedir-se amb l'adopció de les mesures correctores a què es fa referència en l'expedient.
  
Afeccions legals
  
La indústria sol·licita la llicència municipal d'activitat per a la instal·lació d'un CAT de vehicles al final de la seua vida útil que, igual que l'autorització d'abocament al clavegueram, atorga l'Ajuntament de Riba-roja de Túria.
  
Durant el funcionament normal d'aquesta, la indústria gestionarà i generarà diversos residus, per la qual cosa ha de de sol·licitar les corresponents autoritzacions administratives atorgades per la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana.
  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que procedisca obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.
  
Consideracions ambientals
  
Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat
  
Els CAT es projecten d'una banda, per a reduir al mínim les repercussions sobre el medi ambient degudes als residus continguts en els vehicles al final de la seua vida útil i, d'altra banda, per a reduir el consum d'energia i recursos en reutilitzar, reciclar i valorar aquelles parts dels vehicles al final de la seua vida útil que foren susceptibles d'això, per tal de contribuir a la protecció, conservació i millora de la qualitat ambiental. No obstant això, la inadequada gestió dels residus arruïna els lloables objectius mediambientals perseguits en la gestió d'aquests, ja que podria contribuir a concentrar els riscos que es volien evitar, i podria danyar seriosament el medi ambient que es volia protegir, i atemptar contra la salut dels ciutadans.
  
L'estudi d'impacte ambiental presentat tracta la instal·lació d'un CAT en l'interior d'un polígon industrial desenvolupat. Si és així, la redacció d'un estudi d'impacte ambiental d'aquestes característiques no és, en principi, molt complexa. No obstant això, l'estudi d'impacte ambiental, encara que se cenyeix als apartats desgranats en l'article 7 del Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, no desenvolupa aquests apartats convenientment.
  
Així, no s'aporta un inventari ambiental. És cert que, atesa la tipologia de l'activitat i l'antropització del lloc en què la desenvoluparà l'empresa, els elements ambientals més directament afectats pel desenvolupament d'aquesta podrien ser els característics del medi inert o abiòtic, ja que el medi biòtic, perceptual i social es veuran molt lleugerament afectats amb el normal exercici de l'activitat.
  
Així mateix, tampoc es menciona la vulnerabilitat del sòl o el risc d'inundació, no obstant això respecte al sòl i les aigües, i a malgrat la deficient documentació gràfica aportada, cal assenyalar que la parcel·la objecte de projecte es troba situada en una zona de mitjana vulnerabilitat a la contaminació de les aigües subterrànies, d'alta accessibilitat potencial als recursos hídrics i sense risc d'inundació, tot això d'acord amb la cartografia temàtica de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports de la Generalitat Valenciana.
  
Identificació i valoració d'impactes
  
En l'estudi d'impacte ambiental elaborat per Vicente Fandos, SL, per a conéixer l'impacte generat per l'activitat que projecta desenvolupar en la seua parcel·la del terme municipal de Riba-roja de Túria, si bé apareix un apartat titulat Identificació i valoració d'impactes, el contingut d'aquest no es correspon amb el seu títol.
  
Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental
  
Com a mesura preventiva de la contaminació d'aigües pluvials i d'escorriment, les operacions de gestió de residus es duran a terme a cobert, en l'interior d'una nau industrial.
  
Malgrat això, es projecta la implantació d'una xarxa de drenatge interior connectada amb el clavegueram previ al pas d'aquest per una arqueta separadora aigua/hidrocarburs. Tenint en compte que la totalitat de les activitats de gestió de residus perquè en cas de pluja podria produir-se l'arrossegament o lixiviat de residus, es duen a terme a cobert, en l'interior d'una nau industrial, la instal·lació d'una arqueta separadora d'aigües/hidrocarburs no és molt adequada.
  
No obstant això, en l'estudi d'impacte ambiental es comenta breument l'existència d'una suposada terra campa, en la qual es disposaria d'una bassa de formigó a nivell del sòl per a la recollida de les aigües d'escorriment. No s'hi adjunta documentació gràfica respecte d'això, i fins i tot de la que s'hi aporta, es dedueix que aquesta campa no s'inclou en el projecte avaluat.
  
Com a mesura per a la prevenció de la contaminació del sòl i les aigües subterrànies s'adopta la impermeabilització de la solera de la nau en què es duran a terme la totalitat de les operacions de gestió de residus.
  
Pel que fa al soroll, i tenint en compte que es tracta d'una activitat que genera contaminació acústica (desballestament de vehicles al final de la seua vida útil, compressors, pistoles d'aire comprimit, premsa, etc.), es presenta un estudi de sorolls en què no es té en compte la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana de protecció contra la contaminació acústica, ni que s'hi havia exposat que la ventilació de la nau industrial es verificarà naturalment a través de portes i finestres, la superfície de la qual garanteix una adequada renovació de l'aire.
  
També es projecta un equip per a la neteja de peces, sense especificar-se quin seria l'agent de rentatge.
  
Es presenta un programa de vigilància ambiental en el qual no s'exposen les accions ?ni els terminis en què s'executaran- per a la vigilància dels abocaments, sorolls i gestió de residus.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, ja que com estableix el punt 6.C de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, el desballestament i/o emmagatzematge de ferralla, es troba sotmés al tràmit de declaració d'impacte ambiental.
  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
Atés que l'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals, el projecte per a la instal·lació d'un Centre autoritzat de tractament de vehicles al final de la seua vida útil, promogut per l'empresa Vicente Fandos, SL, que s'ha de situar al c/ Mallorca, parcel·la 5, del polígon industrial Bassa, del terme municipal de Riba-roja de Túria, en els termes que estableix el projecte d'activitat i l'estudi d'impacte ambiental, sempre que es complisquen les condicions següents:
  
1) Els residus gestionats, com també els generats per la indústria durant el seu funcionament normal, han de ser adequadament emmagatzemats, etiquetats i lliurats a un gestor autoritzat, segons la Llei 10/2000 de 12 de desembre, de residus i el Decret 2/2003, de 7 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el reglament de la producció possessió i gestió dels pneumàtics fora d'ús. No es poden emmagatzemar residus a la intempèrie.
  
2) Per a l'emmagatzematge de residus líquids o que per l'alt contingut líquid d'aquests puguen generar abocaments s'ha de disposar de cubetes o sistemes de recollida que garantisquen el confinament dels possibles vessaments. Cada cubeta o recipient de recollida de vessaments accidentals ha de tenir com a mínim el volum de l'envàs més gran o el 10% del total (la major d'ambdues quantitats). Les cubetes i sistemes de recollida de vessaments han de ser individuals per a cada tipus de residus la mescla dels quals en cas de vessament supose un augment de la perillositat d'aquests o en dificulten la gestió.
  
3) L'equip per a la neteja de peces ha de disposar d'un circuit tancat per a l'agent de rentat, que permeta la regeneració i posterior reutilització. Una vegada que aquest agent de rentat estiga saturat, ha de gestionar-se com a residu perillós.
  
4) Ha d'eliminar-se l'arqueta separadora d'aigües/hidrocarburs. Les arquetes i sistemes de recollida de vessaments han de ser cecs i trobar-se impermeabilitzats. El residu retingut en les arquetes, ha de ser recollit i emmagatzemat fins a la recollida periòdica d'aquest per un gestor autoritzat. El rentat de la solera de la nau s'ha de dur a terme mitjançant agranat humit, no mai per neteja.
  
5) S'ha de disposar de l'adequada quantitat d'absorbent no inflamable per a resoldre els possibles vessaments accidentals produïts durant el trasbals de residus líquids, etc. L'absorbent contaminat s'ha de gestionar segons la naturalesa del vessament.
  
6) Totes les operacions de gestió de residus han de dur-se a terme en l'interior de la nau industrial, amb les finestres i els accessos a la nau tancats. Per a evitar problemes d'higiene i seguretat, s'ha d'adoptar un sistema per a la renovació forçada de l'aire interior de la nau. S'ha de vigilar que aquest sistema no afecte veïns i confrontants, bé siga pel soroll, bé siga per la situació de l'abocament del corrent d'aire extreta. Si fóra necessari, per a evitar olors ha de procedir-se a la disposició de filtres de carbó actiu i deflectors en les eixides d'aquest sistema. Respecte al nivell de sorolls transmesos a l'exterior controlats a través del programa de vigilància ambiental, ha de complir-se el que estableix el títol IV, capítol II Condicions acústiques de les activitats comercials, industrials i de serveis i en el títol II, capítol II Nivells de pertorbació, de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica.
  
7) Pel que fa al programa de vigilància ambiental:
  
S'ha de procedir a l'assegurança de les condicions d'operació d'acord amb el que estableix el projecte d'activitat i l'estudi d'impacte ambiental, amb la comprovació que les mesures preventives i correctores proposades s'han realitzat i es troben en bon estat de funcionament. Aquestes mesures s'han de completar amb les proposades en aquesta resolució d'impacte ambiental.
  
Una OCA ha de constatar, mitjançant anàlisis semestrals, que les aigües residuals abocades a la xarxa de clavegueram no superen els nivells recollits per les ordenances municipals o en el model d'ordenances desenvolupat conjuntament per l'entitat de sanejament de la Generalitat Valenciana i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies. Amb aquest fi, ha d'instal·lar-se una arqueta per a la presa de mostres abans de la connexió del col·lector d'eixida de la indústria amb el clavegueram municipal. Una còpia del resultat de les analítiques comparades amb els límits d'abocament s'ha de remetre a l'organisme que autoritza l'abocament, és a dir, l'Ajuntament de Riba-roja de Túria.
  
Mesuraments del soroll ambiental en la parcel·la de l'activitat realitzades per un centre qualificat o per la mateixa empresa a la posada en marxa i una vegada cada any, a fi de comprovar el manteniment de les condicions acústiques de l'entorn.
  
Els resultats del programa de vigilància ambiental s'han d'enviar anualment a l'Ajuntament de Riba-roja de Túria i a la Direcció General de Gestió del Medi Natural.
  
8) Altres condicionants ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació.
  
9) Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, han de ser immediatament comunicats a la Conselleria de Territori i Habitatge, Direcció General de Gestió del Medi Natural, que ha d'establir, si escau, l'aplicació de noves mesures correctores.
  
Segon
  
Notificar a les parts interessades que contra la present resolució, per ser acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no es pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del dret d'aquestes, estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 9 de juny de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 47/02-AIA
  
Títol: Explotació porcina d'encebament
  
Promotor: Tena Fondarella, SL
  
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Albocàsser (Castelló)
  
Objecte del projecte: Obtenir la llicència d'activitat de l'explotació porcina d'encebament
  
Localització: Partida Benijou, polígon 15, parcel·les 226 i part de la parcel·la 222, al terme municipal d'Albocàsser (Castelló)
  
Descripció del projecte
  
Descripció de les característiques més rellevants de l'activitat
  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a l'explotació porcina d'encebament, les característiques de la qual, segons la documentació aportada, són:
  
L'explotació consistirà en la construcció de dues naus de planta rectangular i coberta a dues aigües, amb capacitat per a 1.400 porcs. Es realitzaran dos cicles/any.
  
Els cadàvers seran retirats en recipients hermètics específics a un centre de recollida municipal, des d'on seran retirats diàriament per una empresa gestora autoritzada a l'efecte.
  
Es disposarà de pediluvis desinfectants a les entrades de les naus, com també de gual sanitari a l'entrada del recinte impermeabilitzat amb sistema de pressió per a la desinfecció, a més, de la resta dels vehicles.
  
A les finestres i buits de les naus es disposarà de tela metàl·lica resistent que impedisca el pas de possibles vectors de malalties.
  
Tota l'explotació s'encerclarà amb malla galvanitzada que impedisca l'accés no desitjat a aquesta.
  
Es genera un total de 4.200 m³ de purins a l'any, que queda contingut en fosses de purins. Del total de purins generats, 1.291 m³ se n'empraran com a adob orgànic sobre 19,2 ha de superfície agrícola de secà. La resta de purins (2.909 m³) es destinarà a la depuradora pública instal·lada per la Diputació Provincial de Castelló al terme municipal d'Albocàsser.
  
Previ a l'aplicació en camp d'aquest, el purí se sotmetrà a tractament microbiològic en fosses, de manera que en disminuïsca tant la càrrega contaminant, com l'emissió d'olors.
  
L'aigua potable procedeix de la xarxa d'abastament municipal.
  
Es considera infravalorat en volum de purins generat anualment, ja que segons el Reial decret 324/2000, de 3 de març, pel qual s'estableixen les normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines, el volum de purí que es generarà anualment serà de 10.150 m³, per als quals es necessitarà una superfície agrícola de 59,7 ha on poder aplicar-lo com a adob orgànic.
  
L'explotació se situa a uns 900 m del nucli de població.
  
Tramitació administrativa
  
Informació pública. Remissió de l'expedient
  
L'expedient, constituït pel projecte d'activitat, l'expedient municipal i l'estudi d'impacte ambiental, va ser remés per l'Ajuntament d'Albocàsser en data 1 de febrer de 2002.
  
La informació pública del projecte (no s'inclou l'estudi d'impacte ambiental perquè s'elabora posteriorment), s'ha efectuat en el BOP de Castelló, núm. 60 de 19 de maig de 2001, com també als veïns confrontants a l'activitat, sense que s'hi hagen presentat al·legacions.
  
La informació pública de l'estudi d'impacte ambiental ha sigut realitzada per aquesta Conselleria, amb la publicació en el DOGV núm. 4476, de data 8 d'abril de 2003, sense que s'hi hagen presentat al·legacions.
  
Petició d'informes sectorials i documentació complementària
  
En data 18 de setembre de 2003 se sol·licita al promotor, a través de l'Ajuntament, ampliació de l'estudi d'impacte ambiental relativa a:
  
Justificació de la gestió de purins, basada en la càrrega real del purí generat anualment.
  
Capacitat real de l'explotació, ja que en l'autorització prèvia de la COPUT s'informa de l'existència d'una altra explotació de porcí del mateix propietari, de la qual aquesta seria ampliació.
  
En data 24 d'octubre de 2003 es rep l'ampliació sol·licitada, en la qual s'indica:
  
Es destina a la planta de tractament de purins un total de 445,32 m³ del purí generat en l'explotació. La resta (645 m³), s'aplicarà com a adob orgànic en camps de cultiu.
  
El promotor és propietari d'una altra granja porcina de 1.600 porcs d'encebament degudament legalitzada. El present expedient representa la construcció d'una ampliació de l'explotació per a 1.400 porcs d'encebament més, amb la qual cosa la capacitat total de l'explotació serà de 3.000 porcs.
  
En data 19 de novembre de 2003 se sol·licita novament ampliació a la documentació presentada, ja que segons les fonts consultades per aquesta Direcció General, la planta de tractament de purins d'Albocàsser no està en funcionament, per la qual cosa haurà de justificar-se la disponibilitat de suficient superfície agrícola on aplicar el purí, com també informació aclaridora de les unitats de producció el del qual titular és el promotor.
  
En data 9 de març de 2004 es rep l'ampliació sol·licitada en la que el promotor indica que el purí es destinarà a la planta de tractament de purins d'Albocàsser, que ja està en funcionament, i en el registre d'usuaris de la qual es troba l'explotació porcina. El purí destinat a la planta serà de 2.909 m³; la resta es destinarà (1.291 m³/any), a adob orgànic en camps de cultiu, amb una superfície total de 19,2 ha.
  
Informes sectorials
  
L'expedient municipal recull la informació següent:
  
Informe favorable del tècnic municipal
  
Informe favorable del cap local de sanitat
  
Informe desfavorable del veterinari d'àrea
  
Informació pública sense la presentació d'al·legacions
  
Autorització prèvia de la COPUT, condicionada, entre altres, al compliment de les qüestions següents:
  
La superfície de la finca rural no ocupada per l'edificació autoritzada ha d'estar o mantenir-se en explotació agrària efectiva amb plantació profusa d'arbratge.
  
La dimensió màxima de les instal·lacions a construir ha de ser la necessària per a albergar un màxim de 168 UGM (1.400 porcs encebament), ja que el sol·licitant figura inscrit en la llista d'explotacions de la Comunitat Valenciana com a titular d'una explotació porcina d'encebament amb capacitat per a 1.600 porcs d'encebament, la qual en base a l'article 3.B. del Reial decret 324/2000 se classifica pel que fa a capacitat en el grup 2n (192 UGM). La construcció que pretén suposa una ampliació de capacitat de l'explotació existent, raó per la qual i en base a l'article 7, apartat 7 del Decret 324/2000 pot autoritzar-se la construcció sol·licitada sense tenir en compte les condicions d'ubicació sempre que l'explotació resultant no supere els límits de capacitat del grup 2n que està establerta en 360 UGM.
  
Ha de disposar d'una àrea cercada que l'aïlle de l'exterior i sistemes de protecció contra possibles transmissions de malalties (malla en buits).
  
Ha de disposar de gual sanitari per a desinfecció de rodes de vehicles i sistema a pressió per a la desinfecció de la resta del vehicle.
  
Ha de disposar de sistema de recollida o tractament i eliminació de cadàvers.
  
Ha de disposar de llatzaret (per a observació i segrest dels animals) i vestidor personal.
  
Ha de disposar de pediluvis a l'entrada de cada local, nau o parc.
  
Dispositiu en l'explotació que evite l'entrada en el recinte de vehicles de proveïment de pinsos, càrrega i descàrrega d'animals i retirada de purins; aquestes operacions s'han de realitzar fora de l'explotació.
  
Disposar en la instal·lació per a l'emmagatzematge de purins, degudament impermeabilitzada, amb les següents característiques:
  
Evitar risc de filtració i contaminació d'aigües superficials i subterrànies.
  
Grandària necessària per a emmagatzemar la producció d'almenys tres mesos.
  
Permetre la gestió adequada d'aquests.
  
Afeccions legals
  
El sòl on se situa l'explotació, està classificat com a sòl no urbanitzable sense protecció, segons normativa urbanística municipal.
  
L'actuació proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de Castelló ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.
  
Part del municipi d'Albocàsser està inclòs en el LIC Serra d'en Garceran (xarxa Natura 2000), inclosa en la xarxa d'espais naturals aprovats pel Govern Valencià per a la inclusió d'aquesta en la xarxa Natura 2000, d'acord amb el que disposa la Directiva 92/43/CEE d'hàbitats, LIC pròxim a la zona on pretén desenvolupar-se l'activitat, sense que hi estiga inclosa.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'han identificat elements ambientals susceptibles de ser afectats pel projecte, entre els quals s'inclou: clima, sòl, vegetació, fauna, hidrologia, paisatge i medi socioeconòmic.
  
L'explotació es localitza en una zona agrícola de secà, amb predomini d'oliveres i ametlers, limita per l'est amb sòl forestal, constituït per vessants amb pendent suau sobre materials calcaris cretacis amb intercalacions margoses. La vegetació dominant de la zona forestal, correspon amb garric (Quercus coccifera) amb arçot (Rhamnus lycioides) amb un recobriment del sòl mitjà i en la qual hi ha una regeneració de carrasca (Quercus rotundifolia) important.
  
L'actuació no afecta camins ramaders d'Albocàsser, tot i que segons la cartografia consultada el camí que discorre per l'est de l'explotació correspon a un camí ramader. Tampoc afecta comunitats botàniques o faunístiques d'especial interés ambiental o espècies protegides, endèmiques, en perill d'extinció o de distribució escassa o puntual en el context provincial de la Comunitat Valenciana. No afecta espais naturals que requerisquen especial protecció.
  
2. Identificació i valoració d'impactes
  
Els impactes analitzats en l'estudi d'impacte ambiental s'han limitat al produït per l'emissió d'olors, sorolls, i impacte visual, per als quals s'hi han proposat mesures correctores.
  
Els impactes més rellevants que pot causar aquest tipus d'activitats, és sobre el sòl, per contaminació associada a l'aplicació de purins com a adob orgànic, sobretot per excés de nitrogen o acumulació de metalls pesants, sobre les aigües subterrànies per contaminació associada principalment a l'acumulació de nitrats, nitrits i fosfats, sobre les aigües superficials, per contaminació orgànica i mineral per drenatge i escorriment, i en l'aire, per emissió d'olors, principalment amoníac.
  
Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental
  
Les mesures correctores que es descriuen en l'estudi d'impacte ambiental inclouen les següents:
  
Se sotmetrà el purí a tractament microbiològic per a minimitzar-ne l'emissió d'olors, com també per a disminuir-ne la càrrega contaminant a l'hora d'aplicar-lo com a adob orgànic en camps de cultiu.
  
Per a minimitzar l'impacte visual, es disposarà de plantació de tanca arbòria de fulla perenne, perimetralment a l'explotació i juntament amb el tancament, de manera que oculte la vista des de l'exterior.
  
Haurà de complir-se allò que s'ha estipulat en el Reial decret 324/2000, de 3 de març, pel qual s'estableixen normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines.
  
La mesures correctores proposades hauran d'ampliar-se amb l'adopció de les recollides a continuació, com també amb l'adopció dels condicionants inclosos en aquesta declaració d'impacte ambiental:
  
Ha de disposar-se d'un sistema eficaç en els seus accessos per a la desinfecció de les rodes dels vehicles que entren o isquen de l'explotació, com també d'un sistema apropiat per a la desinfecció de la resta del vehicle.
  
Ha de construir-se bassa de contenció de purins de formigó impermeabilitzada i cercada, amb grandària suficient per a poder emmagatzemar la producció d'almenys tres mesos, que permeta la gestió adequada d'aquests.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 1.H.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte de legalització i ampliació d'explotació porcina d'encebament, situada en el terme municipal d'Albocàsser (Castelló), promogut per Tena Fondarella, SL, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establerts a continuació:
  
S'ha de sotmetre al purí a tractament microbiològic previ a l'aplicació en camp, amb l'objectiu de minimitzar-ne l'emissió d'olors, com també per a disminuir la càrrega contaminant a l'hora d'aplicar-lo com a adob orgànic en camps de cultiu.
  
Una vegada posat en marxa el tractament dels purins es duran a terme anàlisis que permeten conéixer l'eficàcia d'aquest, almenys durant el primer any, amb la realització d'una anàlisi abans de començar el tractament que servisca com a blanc. Aquestes anàlisis, s'han de presentar davant d'aquesta Direcció General i en funció dels resultats es podran aplicar, en cas de ser necessari, les correccions oportunes al tractament. Entre els paràmetres que s'han d'analitzar es trobaran com a mínim: pH, conductivitat, sòlids en suspensió, DBO5, DQO, N total, N amoniacal, P, K, coliformes totals, coliformes fecals i estreptococs fecals.
  
S'ha de comprovar l'eficàcia del tractament de purins i s'ha de modificar la manipulació o s'ha de substituir per un altre tractament si s'observa la ineficàcia d'aquest amb la correcta manipulació.
  
S'han d'aplicar els purins en parcel·les agrícoles que estiguen cultivades i considerar no sobrepassar els 170 kg N/ha i any indicats en el Reial decret 261/96, sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda per nitrats procedents de fonts agràries, atés que no es poden escampar en cap cas en les proximitats de barrancs, aqüífers, pous o semblants, i que s'han de distribuir de manera adequada en la parcel·la i soterrar-los per a evitar l'evaporació de fraccions amoniacals del purí.
  
Previ a l'obtenció de la llicència d'activitat, s'ha de justificar la disponibilitat de 40,5 ha de superfície agrícola on aplicar el purí com a adob orgànic (tant en aquesta Direcció General com en el mateix Ajuntament), amb la constitució d'una superfície addicional a la ja presentada, de manera que puga gestionar-se íntegrament en purí produït com a adob orgànic, fins que es justifique legalment l'entrada en funcionament de la planta de tractament de purí municipal, tot això en base al Reial decret 261/96, sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda per nitrats procedents de fonts agràries, com també al Reial Decret 324/2000, de 3 de març, pel qual s'estableixen normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines.
  
Ha de disposar-se d'un sistema eficaç en els accessos d'aquesta per a la desinfecció de les rodes dels vehicles que entren o isquen de l'explotació, com també d'un sistema apropiat per a la desinfecció de la resta del vehicle.
  
Ha de disposar-se de tancament perimetral a l'explotació.
  
Ha de disposar-se de malles en buits i finestres de les naus, de manera que conferisca protecció contra possibles transmissions de malalties per vectors.
  
Ha de construir-se una bassa de contenció de purins de formigó impermeabilitzada i encerclada, amb grandària suficient per a poder emmagatzemar la producció d'almenys tres mesos, que permeta la gestió adequada d'aquests.
  
Les parets i solera de les fosses de dejeccions baix les naus s'han de construir amb materials i de manera que quede garantida la impermeabilitat d'aquestes.
  
La gestió de cadàvers s'ha de dur a terme conforme a allò que s'ha estipulat en el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà.
  
S'ha de comunicar a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.
  
Segon
  
Notificar a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en la via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del dret d'aquestes, estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.