Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9888, del 09-07-2024 (2024/6316)

RESOLUCIÓ de 19 de juny de 2024, de la Direcció General d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe ambiental i territorial estratègic del Pla de mobilitat urbana sostenible de Beniparrell, al terme municipal de Beniparrell. Expedient 03-2021-EAE.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9888

Data del DOGV
:   09-07-2024

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - A) AUTORITZACIONS I CONCESSIONS

Número del document
:   2024/6316


Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori

Tipus de document
:   Resolució

RESOLUCIÓ de 19 de juny de 2024, de la Direcció General d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe ambiental i territorial estratègic del Pla de mobilitat urbana sostenible de Beniparrell, al terme municipal de Beniparrell. Expedient 03-2021-EAE. [2024/6316]  
D'acord amb l'article 53.7 del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, que establix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de l'informe ambiental i territorial estratègic, resolc:  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana l'informe ambiental i territorial estratègic corresponent a l'expedient 03-2021-EAE Beniparrell.  
  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Objecte: Pla de Mobilitat Urbana Sostenible de Beniparrell  
Tràmit: Avaluació Ambiental Estratègica del Pla  
Promotor: Ajuntament de Beniparrell  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Beniparrell  
Ubicació: Beniparrell (València)  
Núm. Expedient: 03/7228-SZD  
  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió celebrada el 31 de març de 2022, va adoptar el següent:  
Acord:  
Vista la proposta d'Informe Ambiental i Territorial Estratègic del Pla de Mobilitat Urbana Sostenible de Beniparrell, en els termes següents:  
A. Fonaments per els quals es sotmet el pla a l'avaluació ambiental estratègica  
L'Avaluació Ambiental Estratègica és l'instrument de prevenció, establert en la Directiva 2001/42/CE del Parlament Europeu i del Consell, de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta Directiva s'incorpora a la legislació nacional espanyola mitjançant la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'Avaluació Ambiental, i al dret autonòmic mitjançant el Decret Legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell d'aprovació del Text Refós de la Llei d'Ordenació del Territori, Urbanisme i Paisatge de la Comunitat Valenciana (TRLOTUP).  
La Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, estableix en l'article 6 quins plans i programes, així com les seues modificacions, estan sotmesos a avaluació ambiental estratègica d'acord amb els procediments establits en la legislació d'avaluació ambiental.  
  
D'acord amb el que estableix l'article 46.3 del TRLOTUP, l'òrgan ambiental determinarà si un pla o programa ha d'estar sotmès a una avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada o ordinària, en els casos previstos en el mateix i tenint en compte els criteris establerts en l'Annex VIII del Decret Legislatiu, tot això després de consultar a les administracions públiques afectades i d'acord amb les fases de tramitació previstes en l'article 50 del TRLOTUP.  
En aquest context, l'avaluació ambiental estratègica s'aplica als plans de mobilitat.  
B. Document Inicial Estratègic  
B.1. Documentació Aportada  
En data 18 de gener de 2021 es va rebre, en el Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica, la sol·licitud de l'ajuntament de Beniparrell per a iniciar el procés d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla de Mobilitat Urbana Sostenible (PMUS) de Beniparrell, acompanyat del seu corresponent Document Inicial Estratègic (DIE).  
La documentació aportada és conforme amb el que estableix l'article 52 del Decret Legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell d'aprovació del Text Refós de la Llei d'Ordenació del Territori, Urbanisme i Paisatge de la Comunitat Valenciana (TRLOTUP).  
La documentació queda constituïda pels següents documents:  
1. Document Inicial Estratègic (DIE)  
2. Esborrany del Pla de Mobilitat Urbana Sostenible  
• Plànols d'anàlisi  
• Plànols d'informació  
• Plànols d'ordenació  
El Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica comunica l'apertura de l'expedient (Expedient 003/9648-NBH) el 27 de gener de 2021.  
B.2. Informació Territorial  
El municipi de Beniparrell es troba a la comarca de l'Horta Sud, ocupa una superfície total de 3,66 km² i compta amb 2.015 habitants (INE, 2020), amb un relleu gairebé pla, a una altitud d'entre 2,4 i 15 m.s.n.m.  
El terme municipal està travessat pel Barranc de Picassent que circula al nord dels nucli urbà d'oest a est; en paral·lel a ell circula el barranc d'Alapont al sud del nucli urbà, mentre que al nord es troba el Barranc de l'Alqueria, entre els polígons industrials de l'Alqueria i del Camí del Racó. El sòl urbà es caracteritza per un teixit de densitat mitjana, amb edificacions de baixa o mitjana altura amb predomini de cases de planta baixa i primera planta. El nucli urbà està rodejat per set polígons industrials que ocupen uns 1.244.000 m² que ocupen a prop del 34 % del terme i suposen un 80 % del sòl urbà.  
  
Limita al nord amb el terme municipal d'Albal, al sud amb Silla i al sud-oest amb Alcàsser i es troba a uns 14 km al sud de la ciutat de València.  
El municipi està travessat per la Pista de Silla (V-31) a l'est del municipi que és la via principal d'accés, juntament amb la CV-33, amb la qual connecta al nord, en terme d'Albal i des d'on s'accedeix al Camí Real de Madrid, via tradicional d'entrada al nucli urbà. Pel que fa a les vies ferroviàries, la línia fèrria de La Encina-València travessa de nord a sud el terme a l'est del nucli urbà, i limita el seu creixement, mentre que l'AVE València-Alacant creua el municipi a l'oest, allunyat de zones urbanes.  
Pel que fa al transport públic, Beniparrell compta amb les línies 181 i 182 de Metrobús; tot i que està travessat per les línies C1 i C2 del servei de rodalies de RENFE, el municipi no compta amb cap estació d'aquestes línies.  
L'àmbit d'aplicació del Pla de Mobilitat Urbana Sostenible es desenvolupa en tot el municipi de Beniparrell, incloent zona urbana, urbanitzacions, polígons industrials i àrees logístiques.  
B.3. Planificació Vigent  
Segons indica el PMUS, Beniparrell disposa d'unes Normes Subsidiàries aprovades per la Comissió Territorial d'Urbanisme de València en 1989, amb la darrera modificació de 2012. En l'actualitat es troba en procés d'aprovació un nou Pla General d'Ordenació Urbana, amb la següent classificació:  
• Zona Urbanitzada  
- Residencial  
- Industrial  
- Terciària  
- Nucli Històric  
• Zona de Nou Desenvolupament  
- Residencial  
- Industrial  
- Terciària  
• Zona Rural  
- Comú  
• Agropecuària  
• Explotació de Recursos Naturals  
• Forestal  
- Protegida  
• Agrícola  
• Natural  
• Per Afeccions  
• Per Riscs  
El 44 % de la superfície és zona urbanitzada de la qual el 34 % és industrial i el 8 % residencial. El 52 % del terme municipal correspon amb zona rural, sent el 43 % del total zona rural protegida.  
El PMUS ha tingut en consideració diferents figures de planificació, que estan relacionades amb la mobilitat i han de ser considerades en el present procediment ambiental:  
• Pla de Mobilitat Metropolitana de València (PMoMe)  
El Pla de Mobilitat Metropolitana Sostenible de l'Àrea de València (PMoMe) s'engloba dins de les tipologies de plans de mobilitat previstes per la Llei 6/2011, com a pla supramunicipal d'àmbit metropolità, amb l'objectiu de coordinar les polítiques i actuacions de mobilitat en tots els municipis de l'Àrea Metropolitana de València. El DIE indica que el PMUS de Beniparrell integrarà en les seues propostes les actuacions proposades en l'àmbit metropolità i detallarà les actuacions amb competència municipal.  
• Pla d'Acció Territorial Metropolitano de Valencia (PATEVAL)  
Planteja una sèrie d'objectius de millora d'infraestructures de mobilitat per tal de propiciar un canvi en l'estructura de mobilitat cap a mitjans més sostenibles, potenciar models urbans compactes, millora de l'eficiència, per a gestionar de manera eficaç la mobilitat i estacionaments dissuasius o minimitzar l'efecte barrera i una ocupació excessiva del sòl.  
• Estratègia Valenciana davant el Canvi Climàtic (EVCC)  
El Pla de Mobilitat Urbana Sostenible de Beniparrell està estretament relacionat amb l'EVCC, ja que totes les estratègies del PMUS estan encaminades al desplaçament modal del vehicle privat a altres modalitats de desplaçament més sostenibles, la qual cosa implica una reducció significativa dels gasos d'efecte hivernacle.  
• Estratègia Territorial de la Comunitat Valenciana (ETCV)  
L'Objectiu 19 del ETCV busca satisfer les demandes de mobilitat al territori d'una manera eficient i inclusiva, consolidant un esquema de mobilitat basat en el transport públic, l'aplicació del Protocol de Kyoto en matèria de reducció de gasos d'efecte hivernacle o la promoció dels desplaçaments a peu i en bicicleta, són alguns dels objectius compartits pel ETCV amb el PMUS de Beniparrell.  
  
Un altre pla d'àmbit supramunicipal que pot incidir en el PMUS és el Programa Estratègic per a la Millora de la Mobilitat, Infraestructures i Transport (UNEIX), actualment en desenvolupament.  
Cal indicar que el DIE i el PMUS fan referència al Pla d'Acció Territorial d'Infraestructura Verda del Litoral (PATIVEL) i al Pla d'Acció Territorial per a la Planificació i Dinamització de l'Horta de València (PATH), tot i que el terme municipal de Beniparrell no està inclòs en l'àmbit de cap dels dos plans.  
Per tot l'anterior, el PMUS de Beniparrell no tindrà efectes negatius sobre els plans sectorials i territorials, ja que integra els principals objectius de les estratègies de planificació en l'àmbit de la mobilitat sostenible que estan vigents o en fase d'aprovació.  
B.4. Objecte de la proposta del PMUS  
Diagnòstic previ  
Les persones que viuen a Beniparrell realitzen un total de 4.596 viatges diaris, la qual cosa implica una ràtio de 2,1 desplaçaments per persona i dia la majoria dels quals són externs (53,8 %), mentre que l'altre 46,2 % es realitzen internament al municipi. El 34,7 % dels desplaçaments es realitzen a peu, l'11,4 % en transport públic, mentre que el 53,8 % restant es fa en vehicle privat motoritzat, amb una ocupació mitjana de només 1,09 persones per cotxe. El temps mitjà per viatge és de 17,4 minuts i el 37 % dels trajectes són inferiors a cinc minuts, mentre que el 91 % del total és inferior a 30 minuts i el 16 % del total és inferior a cinc minuts. El tamany del municipi fa que els desplaçaments a peu siguen el principal mode de mobilitat dintre del municipi, tot i que la infraestructura existent per als vianants no siga la més adequada.  
  
Els desplaçaments dels residents de Beniparrell es dirigeixen cap a València (32,5 % dels viatges), Albal (21,2 %), Catarroja (15,2 %) i Picassent (13 %) mentre que la gent que acudeix a Beniparrell ho fa des de València (23 %), Catarroja (20 %), Alaquàs (16 %), Torrent (9 %) i Alfafar (8 %).  
Hi ha una clara diferència entre els patrons de mobilitat urbana i interurbana. Mentre que per a la mobilitat urbana (interna) caminar és el principal mitjà de transport (72 %), per a la mobilitat interurbana el cotxe és el principal protagonista (76,5 %). Això fa necessari diferenciar molt clarament les línies de treball entre les actuacions urbanes i interurbanes.  
A Beniparrell el protagonista principal de la mobilitat és, amb diferència, el vianant. El 72 % dels desplaçaments es realitzen a peu i, per tant, és imprescindible ajustar l'oferta (voreres i espai públic) a la demanda existent. El major potencial ciclista de Beniparrell es troba en els viatges interurbans. El 91 % d'elles es realitzen a municipis de l'Horta Sud, amb un temps de desplaçament en bicicleta inferior a 20 minuts. Millorar la xarxa ciclista interurbana ha de ser una prioritat.  
  
Només l'11 % dels desplaçaments interurbans es realitzen en transport públic. La millora de la mobilitat en el transport públic ha de venir de la millora del sistema de transport metropolità (implantació del nou mapa de concessions) i de la gestió de l'aparcament en els diferents municipis de destinació.  
A les zones industrials hi ha una demanda d'aparcaments de 2.250 vehicles de persones no residents a Beniparrell que venen diàriament a treballar en cotxe als polígons municipals. Pel que fa a l'aparcament urbà, la disponibilitat és de 1.548 vehicles. Beniparrell no registra problemes de congestió ni d'estacionament i per tant, és molt factible contindre l'espai públic dedicat al vehicle privat per millorar les condicions per als vianants.  
Per al càlcul d'emissions de CO2 s'han considerat el nombre de vehicles que circulen diàriament pel terme i s'estima que el trànsit de vehicles a Beniparrell emet anualment 360,3 tones CO2 equivalent. D'altra banda, es generen 911,3 kg de NOx y 26 de PM10 a l'any per part dels vehicles privats motoritzats.  
Quant a la contaminació acústica, Beniparrell no disposa de Pla Acústic Municipal i no té obligació de redactar-lo, però al mateix PMUS s'indica que seria recomanable identificar les àrees acústiques i definir mesures per a reduir els nivells de soroll.  
Actualment, el consum energètic anual associat a la mobilitat amb vehicles motoritzats s'estima en 14,1 tones equivalents de petroli (tep) per a vehicles de gasolina i 16,5 tep per als vehicles de gasoil.  
  
Els principals problemes i reptes detectats al municipi i sobre els quals pot actuar el PMUS són:  
• Econòmics: despeses hospitalàries per problemes respiratoris, despesa energètica i excés d'ús de vehicle privat, ocupació de la via pública i manteniment d'infraestructures.  
• Socials: deficient qualitat de vida dels ciutadans a causa dels embussos, accidents de trànsit, barreres arquitectòniques, baixa permeabilitat dels desplaçaments i baixa participació pública.  
• Ambientals: Contaminació acústica i baixa qualitat de l'aire a causa dels vehicles motoritzats.  
Objectius del PMUS  
Els objectius del Pla de Mobilitat Urbana Sostenible són definir un sistema de mobilitat municipal orientat al tres vessants de la sostenibilitat:  
• Sostenibilitat econòmica  
• Sostenibilitat ambiental: minimitzar l'impacte ambiental  
• Sostenibilitat social: Que ajude a la integració, l'equilibri i la inclusió social  
Els objectius generals del PMUS incideixen en l'escenari final del pla, amb un horitzó temporal de deu anys i transversals per a totes les línies estratègiques, de manera que el desenvolupament de les propostes ajude a assolir els següents nou objectius generals fixats.  
1. Assegurar i promoure que el vianant sigui el principal protagonista de la mobilitat al municipi.  
2. Potenciar l'expansió de la bicicleta com a mitjà de transport quotidià.  
3. Millorar els serveis de transport públic.  
4. Promoure un canvi de mentalitat cap a un ús més racional del vehicle privat.  
5. Proposar una jerarquia viària que permeti una millor gestió i ús dels usos urbans.  
6. El disseny urbà com a eina de transformació.  
7. Integrar polígons industrials facilitant la connexió amb modes sostenibles i millorant els serveis urbans existents.  
8. Millorar els paràmetres ambientals relacionats amb la mobilitat, com el consum energètic, la contaminació acústica i les emissions.  
  
9. Vetllar per la governança del PMUS, tant tècnica com ciutadana.  
  
Per a cadascú dels objectius generals, el PMUS desenvolupa els objectius específics que els integren i que són la base per al conjunt de mesures proposades que es descriuen posteriorment.  
B.5. Estudi d'alternatives  
Alternativa 0: Mostra la tendència que seguiria el municipi de no adoptar cap mesura de millora de la mobilitat. En general, i tenint en compte l'increment esperat en la població de Beniparrell, s'espera un augment moderat en els desplaçaments amb els modes no sostenibles.  
  
Alternativa 1: L'escenari d'implementació del PMUS a deu anys contempla l'augment de desplaçaments amb modes sostenibles, en especial amb bicicleta i a peu, apostant per la millora dels patrons de mobilitat interurbana i reducció de circulació de vehicles particulars.  
  
B.6. Propostes del PMUS  
El Pla de Mobilitat Urbana Sostenible de Beniparrell programa l'execució de les seues propostes en tres fases: Curt termini (dos anys), Mitjà termini (tres-cinc anys) i Llarg termini (sis-deu anys) i les jerarquitza en cinc escales de prioritat.  
El Pla de Mobilitat Urbana Sostenible de Beniparrell s'estructura en sis eixos d'actuació:  
1. El vianant i l'espai públic  
2. Bicicleta  
3. Transport públic  
4. Vehicle privat  
5. Descarbonització del sistema de transport  
6. Foment, promoció i gestió del PMUS  
Dintre d'aquests eixos s'articulen les 41 mesures proposades al PMUS, que es resumeixen a la taula següent:  
  
Eix Mesures  
 El vianant i l'espai públic 1.1. Peatonalització del centre: Carrers Marjal, Plaça Baró i Santa Bàrbara  
1.2. Millora de l'entorn urbà del col·legi públic Blasco Ibáñez  
  
1.3. Millora de l'entorn urbà de la Casa de Cultura i futur centre de salut.  
1.4. Peatonalització Carrer Ntra del Carme, entre Sant Josep i av. Llevant  
1.5. Construcció de plataformes úniques entorn de la plaça localitzada entre carrer Albal i carrer Escoles.  
1.6. Construcció de plataforma única al carrer Gomez Ferrer, entre carrer Buenos Aires i Santa Bàrbara  
1.7. Construcció de plataforma única a la Llibertat  
1.8. Ampliació de voreres al carrer Blasco Ibáñez, entre l'av. Llevant i carrer Silla  
1.9. Ampliació de voreres al carrer Buenos Aires, entre av. Llevant i carrer Gómez Ferrer  
1.10. Ampliació de voreres al carrer Albufera, entre av. Llevant i carrer Silla  
1.11. Ampliació de voreres al carrer Sant Josep, entre Ntra. Sra. del Carmen i Luis Costa García  
1.12. Ampliació de voreres als carrers transversals entre Sant Josep i av. Llevant  
1.13. Ampliació de voreres al carrer Gómez Ferrer, entre Santa Bàrbara i Escoles  
1.14. Ampliació de voreres al carrer Santa Barbera, entre Gómez Ferrer i Poeta Miguel Hernández  
1.15. Modificació de la secció de la carretera Real de Madrid entre el barranc i la CV-33  
1.16. Eix verd a través del Barranc de Picassent, que permeti la connexió amb el Parc Natural de l'Albufera  
Bicicleta 2.1. Connexió ciclista amb Albal (per facilitar la connexió amb Albal i amb la futura estació de Rodalies Renfe)  
2.2. Connexió ciclopeatonal amb Cadira a través del túnel sota la V-31  
2.3. Connexió ciclista amb la xarxa metropolitana  
2.4. Connexió ciclista entre el casc de Beniparrell i el polígon vereda Sud  
2.5. Increment d'aparcabicis  
Transport públic 3.1. Nou mapa concessional de Metrobús  
3.2. Integració tarifària  
3.3. Accés a la informació del transport públic - aplicació mòbil  
  
3.4. parada de transport públic ferroviari  
Vehicle privat 4.1. Jerarquia viària del municipi  
4.2. Beniparrell, municipi 30  
4.3. Canvis de sentits de circulació per a adaptar la circulació a les propostes de peatonalització  
4.4. Gestió de l'estacionament en els polígons industrials  
4.5. Seccions tipus per als polígons  
Descarbonització del sistema de transport 5.1. Electrificació de la flota de vehicles municipals  
5.2. Implantació de punts de recàrrega en llocs simbòlics i visibles  
5.3. Subvencions a la compra de bicicletes elèctriques  
5.4. Bonificació en l'impost de circulació per a vehicles elèctrics  
  
Foment, promoció i gestió del PMUS 6.1. Creació d'Entitats de Gestió de polígons Industrials  
6.2. Creació de plànols tipus Metrominut  
6.3. Activitats durant la Setmana Europea de la Mobilitat  
6.4. Potenciació de projectes de camins escolars  
6.5. Realització de cursos de conducció ciclista  
6.6. Creació de la Comissió de Mobilitat Urbana per al desenvolupament tècnic i polític del PMUS  
6.7. Creació de la Mesa de la Mobilitat - participació ciutadana para el seguiment i implantació del PMUS  
  
  
Per a cadascuna de fitxes de les mesures s'inclouen la línia estratègica a la qual pertany, l'objectiu general, els objectius concrets de la mesura, la descripció, els agents involucrats, la programació temporal, els efectes mediambientals i sobre la mobilitat i els indicadors d'implementació.  
A més, s'incorporen unes taules-resum amb la programació de les mesures a curt (dos anys), mitjà (tres-cinc anys) i llarg termini (sis-deu anys), amb la jerarquització i priorització, una programació econòmica estimada de cada línia estratègica i de cada mesura i, finalment, detall de la competència per a implantar cada mesura, amb la despesa associada.  
B.7. Possibles efectes sobre el medi ambient  
L'apartat 5 del DIE indica els efectes previsibles de les actuacions incloses en el PMUS sobre el medi ambient i el canvi climàtic mitjançant unes taules descriptives de l'efecte previsible de cadascuna de les actuacions sobre el consum energètic, sobre la contaminació acústica, sobre la contaminació atmosfèrica i sobre el medi ambient i la mobilitat. Sobre tots aquests factors, el PMUS preveu una millora conduent a un menor impacte de la mobilitat sobre el medi ambient.  
  
L'apartat 6 del DIE descriu la incidència del PMUS sobre els diferents plans d'acció territorial o sectorial a escala europea, estatal, autonòmica i local. Entre la planificació més destacada figura el Pla de Mobilitat Metropolitana de València (PMoMe), el Pla d'Acció Territorial Metropolità de València (PATEVAL) i l'Estratègia Valenciana davant el Canvi Climàtic (EVCC). Es destaca que el PMUS haurà de coordinar-se sobretot amb el PMoMe i en PATEVAL, així com la normativa existent en l'àmbit de la mobilitat.  
C. Consultes realitzades  
Per part de la Direcció General amb competència en Avaluació Ambiental, d'acord amb l'article 53.1 del TRLOTUP, s'ha sotmès a consulta, en la seua condició d'administracions públiques afectades a:  
  
Administració consultada Consulta Informe  
Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat  
Direcció General d‘Obres Públiques, Transport i Mobilitat Sostenible  
Subdirecció General de Mobilitat  
Servei de Mobilitat Urbana 27.01.2021 31.05.2021  
Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat  
Direcció General d‘Obres Públiques, Transport i Mobilitat Sostenible  
Subdirecció General de Mobilitat  
Servei de Planificació 27.01.2021 -  
Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat  
Direcció General de Política Territorial i Paisatge  
Servei de Gestió Territorial  
Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge 27.01.2021 13.09.2021  
31.08.2021  
Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica  
Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental  
Subdirecció General del Medi Natural  
Servei d‘Ordenació i Gestió Forestal  
Servei d'Espais Naturals Protegits 27.01.2021 -  
-  
Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat  
Direcció Territorial d‘Obres Públiques, Transport i Mobilitat Sostenible  
Servei Territorial d'Urbanisme de València 27.01.2021 09.02.2021  
Confederació Hidrogràfica del Xúquer 27.01.2021 09.07.2021  
Ministeri de Transports, Mobilitat i Agenda Urbana  
  
Demarcació de Carreteres de la Comunitat Valenciana 27.01.2021 09.02.2021  
Ajuntament d'Albal 27.01.2021 -  
Ajuntament de Silla 27.01.2021 -  
  
  
Nota: Els informes rebuts es publicaran, juntament amb l'Informe Ambiental i Territorial Estratègic, a la pàgina web https://agroambient.gva.es/es/web/evaluacion-ambiental/seguiment-d-expedients-d-avaluacio-ambiental-estrategica (apartat Consulta de Plans d'Avaluació Ambiental, selecció de província, municipi i el pla corresponent)(S'accedeix a l'enllaç indicat en la pàgina web conselleria amb competències en matèria mediambiental; en l'Àrea: Avaluació Ambiental Tramitació telemàtica i seguiment d'expedients de plans i projectes, opció Seguiment d'expedients d'avaluació ambiental estratègica).  
  
  
D. Identificació dels possibles efectes sobre el medi ambient  
Conceptualment, els Plans de Mobilitat Urbana Sostenible són l'instrument adequat per donar resposta a les necessitats de mobilitat de persones i mercaderies en l'entorn urbà i reduir l'impacte negatiu del sistema de transport en l'economia, la societat i el medi ambient. Aquesta mobilitat sostenible també ha de tindre com a objectiu l'accessibilitat universal, és a dir, facilitar l'accés de la població a béns, serveis i llocs de treball.  
La consecució d'aquests objectius generals es du a terme, fonamentalment, en dos àmbits:  
• Un nou equilibri de modes de transport, apostant, fonamentalment, per aquells amb major eficiència ambiental i social: transport públic versus transport privat i modes de transport no motoritzats. L'assoliment d'aquest objectiu requereix tant mesures d'incentiu cap a noves modalitats de transport com mesures dissuasives. Per a això, s'ha d'actuar en aspectes estructurals (infraestructures necessàries) com de regulació urbanística (tipologia d'edificació, relació espai públic/privat, normes d'estacionament per a diferents modalitats de transport).  
  
• Planificació urbana i model de ciutat, reduint la necessitat de mobilitat urbana tant en necessitat com en durada dels desplaçaments.  
  
Des del punt de vista mediambiental, el PMUS ha de contribuir a un ús racional del sòl per satisfer les demandes de mobilitat, al canvi modal prioritzant les modalitats més sostenibles, la reducció de la necessitat de desplaçaments tant en nombre com en distància que afavorisca l'adquisició d'hàbits saludables (caminar i moure's en bicicleta) que contribuïsca, a l'hora, a la reducció d'emissions originades pel sector del transport com són les referides a les emissions de gasos d'efecte hivernacle (CO2) les emissions de contaminants que perjudiquen la qualitat de vida dels ciutadans (entre altres diòxid de nitrogen NO2, compostos orgànics volàtils COV, carboni, diòxid de sofre SO2, partícules PM) i emissions acústiques del trànsit.  
En aquest sentit, s'expressa l'article 10.2 de la Llei 6/2011, d'1 d'abril, de la Generalitat, de Mobilitat de la Comunitat Valenciana, quan s'indica que «2. La definició de paràmetres i objectius assenyalats en el punt anterior s'acompanyarà dels indicadors que s'estimen pertinents en relació amb el volum total de desplaçaments i el seu repartiment modal, i els nivells associats de consums energètics, ocupació de l'espai públic, soroll i emissions atmosfèriques, i es particularitzaran les d'efecte hivernacle. L'evolució d'estos últims paràmetres tendirà a la seua reducció progressiva d'acord amb els ritmes i els límits que reglamentàriament s'establisquen en relació amb el desenvolupament de les polítiques energètiques i ambientals».  
Atenent als criteris anteriors es realitza l'avaluació ambiental estratègica del PMUS de Beniparrell en funció de les mesures proposades i partint de la consideració, Tal com recull la documentació aportada, de que les propostes es plantejen majoritàriament en zones de sòl urbà o urbanitzable i les que es desenvolupen en sòl no urbanitzable són actuacions compatibles.  
El PMUS de Beniparrell atén el que en matèria de competències administratives estableix l'article 3.2 de la Llei 6/2011 de Mobilitat de la Comunitat Valenciana, de manera que l'avaluació ambiental estratègica de les mateixes es durà a terme sobre aquelles propostes que siguen de competència municipal.  
Dels informes rebuts s'observen les següents consideracions tant legals com ambientals que passem a descriure:  
Urbanisme  
El Servei Territorial d'Urbanisme de València, en el seu informe previ de 9 de febrer de 2021 que acompanya a la remissió de la documentació informa favorablement l'expedient de referència i considera que no té efectes significatius en matèria d'ordenació urbanística estructural.  
Mobilitat Urbana  
L'informe de 31 de maig de 2021, del Servei de Mobilitat Urbana de la Direcció General d'Obres Públiques, Transport i Mobilitat Sostenible, de la Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat Sostenible, emet informe favorable al Pla de Mobilitat Urbana Sostenible de Beniparrell, condicionat que es tinguen en compte les següents observacions i correccions:  
• La proposta 3.4. Parada de transport públic ferroviari no està contemplada al document bàsic del Pla de Mobilitat Metropolitana de l'Àrea de València (PMoMe) i, a més, la nova estació d'Albal a rodalia de RENFE introdueix nous condicionants que poden dificultar aquesta proposta per la qual cosa, aquesta proposta haurà de retirar-se del PMUS.  
• La reduïda distància a la nova estació de rodalia d'Albal al Camí de la Marjal fa que el PMoMe estiga estudiant la inclusió d'una via ciclopeatonal entre ambdues. El PMUS de Beniparrell hauria d'incloure aquesta infraestructura.  
Risc d'Inundació (PATRICOVA)  
L'informe de 13 de setembre 2021 del Servei de Gestió Territorial de la Direcció General de Política Territorial i Paisatge, indica que el Pla de Mobilitat Urbana Sostenible de Beniparrell (València) es troba afectat per perillositat d'inundació, tot i que és compatible, sempre que es complisquen les condicions exposades:  
1. El Pla de Mobilitat Urbana Sostenible de Beniparrell està afectat per perillositat d'inundació, no obstant això, hauran de ser concretades en els projectes que aquest desenvolupe les actuacions que comporten l'alteració de la rasant i les seues afectacions, així com, en el cas que procedisca les mesures que es preveuen per a reduir els efectes de la inundabilitat. Es considera que el Pla de Mobilitat serà compatible amb la Normativa del PATRICOVA, sempre que s'incorpore en les actuacions que es projecten les condicions d'adequació de les infraestructures previstes en l'article 21 d'aquesta normativa.  
2. Les actuacions previstes en el Pla de Mobilitat, si s'executen de manera que siguen compatibles amb la Infraestructura Verda i de reduït impacte, no es preveu que genere un increment significatiu del risc d'inundació.  
3. El criteri que, en matèria de risc d'inundació, han de ser considerats en el Pla de Mobilitat Urbana Sostenible afectat per perillositat d'inundació és, que els projectes d'execució derivats d'aquest hauran de complir les condicions establides en l'article 21 de la Normativa del PATRICOVA i obtenir l'informe preceptiu del departament competent en matèria d'inundacions.  
Infraestructura Verda i Paisatge  
L'informe de 31 d'agost de 2021 del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge indica que els objectius indicats en el DIE i en el pla, coincideixen plenament amb funcions de la Infraestructura Verda, tot i que hauran de ser analitzats la definició de la Infraestructura Verda del municipi i l'entramat de corredors i connectors.  
Si alguna de les propostes donara lloc a actuacions que afecten a l'àmbit de la Zona Humida Catalogada, hauran de tindre's en consideració les Directrius 119, 123 i 131 de l'ETCV. S'haurà de redactar un Programa de Paisatge com a instrument necessari a adjuntar als projectes d'execució de les actuacions proposades.  
El Pla d'Acció Territorial de l'Àrea Metropolitana de València conté unes determinacions que caldrà tindre en compte al PMUS.  
Espais naturals, Vida Silvestre i Xarxa Natura 2000  
L'extrem oriental del municipi, a l'est de la carretera V-31, es troba dintre dels límits del Parc Natural de l'Albufera, també inclòs a la Xarxa Natura 2000 —com a Zona de Especial Protecció per a les Aus (ZEPA), com a Lloc d'Interés Comunitari (LIC) i com a Zona Humida Catalogada—, tot i que cap actuació del PMUS es desenvolupa en eixa zona.  
  
No es preveu afecció a reserves de fauna, microreserves de flora o àrees de conservació de flora i fauna establertes en l'àmbit dels plans de recuperació i conservació.  
Forestal i Vies Pecuàries  
Les propostes de traçat de les rutes cicloturístiques no circulen per cap via pecuària i no afecten significativament a sòl forestal. Únicament les actuacions 1.16. Eix Verd que connecte el barranc de Picassent amb el P.N. de l'Albufera i 2.3. Connexió ciclista amb la xarxa ciclista metropolitana circulen pel barranc de Picassent, considerat com a Sòl Forestal, però es tracta d'actuacions compatibles i que ocupen camins preexistents.  
Confederació Hidrogràfica del Xúquer  
L'informe de la Comissaria d'Aigües de la CHJ, al seu informe de 9 de juliol de 2021 indica que la proposta Eix Verd que connecte el barranc de Picassent amb el P.N. de l'Albufera ocupa la zona de policia del Domini Públic Hidràulic.  
En tot cas, prèviament a l'inici dels treballs d'explotació de la zona de policia, s'haurà de comptar amb l'autorització de la CHJ.  
No obstant això, atès el caràcter genèric del pla i les seues propostes, i atès que l'aplicació concreta de les mateixes estarà sempre subjecta a la legislació sectorial que siga aplicable i, en particular, a la legislació en matèria d'aigües, en l'àmbit de les competències de la CHJ, es conclou que l'actuació que es pretén realitzar no suposa efectes significatius sobre el medi ambient. Tot això sens perjudici de les determinacions que, com a conseqüència d'estudis més detallats o nova documentació, es puguen establir en les autoritzacions que preceptivament, si s'escau, s'han d'obtenir d'aquest Organisme.  
Demarcació de Carreteres de l'Estat  
La Demarcació de Carreteres de l'Estat a la Comunitat Valenciana, del Ministeri de Transports, Mobilitat i Agenda Urbana emet informe el 10 de febrer de 2021 en el que no mostra inconvenient al PMUS, però que inclou el següent condicionat a la proposta 2.2 Connexió ciclopeatonal amb Silla a través del túnel de la V-31:  
a) S'haurà de comptar amb la conformitat de l'Ajuntament de Silla, en el terme municipal del qual està ubicat el pas inferior.  
b) S'haurà de fixar quina Administració local o autonòmica serà l'encarregada de les obres de condicionament de la infraestructura i la seua posterior conservació.  
c) S'haurà d'analitzar la mobilitat dels vehicles que ja no podran fer servir el pas inferior i el seu impacte en la xarxa viària.  
El nomenat informe no constitueix una autorització del canvi d'ús proposat, que haurà de ser demanat per l'Administració interessada al Ministeri de Transports, Mobilitat i Agenda Urbana.  
E. Valoració ambiental d'acord amb els criteris de l'Annex VIII del TRLOTUP  
D'acord amb el que estableix l'article 46.3 del TRLOTUP, l'òrgan ambiental i territorial determinarà, tenint en compte els criteris de l'Annex VIII, la submissió al procediment ordinari o simplificat d'avaluació ambiental i territorial, en funció de la certesa en la determinació de l'existència d'efectes significatius sobre el medi ambient, prèvia consulta a les administracions públiques a què es refereixen els articles 48.d i 53 del TRLOTUP.  
Cal destacar que la major part de les propostes es plantejen en zones de sòl urbà o urbanitzable i les que es desenvolupen en sòl no urbanitzable ho fan sobre la xarxa primària viaria i són actuacions compatibles.  
  
F.1. Per les característiques del pla  
El Pla de Mobilitat Urbana Sostenible, d'acord amb la definició establerta en els articles 9 i 10 de la Llei 6/2011, d'1 d'abril, de Mobilitat de la Comunitat Valenciana, així com els articles 14 i següents del TRLOTUP, no podem considerar-lo com a un instrument urbanístic propi de la planificació territorial o urbanística i, per tant, no presenta cap incidència sobre el model territorial ja aprovat.  
  
En l'àmbit territorial del PMUS analitzat, es preveu desenvolupar altres plans supramunicipals amb relació amb la mobilitat, com ara el Pla d'Infraestructures Ferroviàries del Ministeri de Foment per a rodalia de la Comunitat Valenciana (2018-2025), l'Estratègia Uneix 2018-2030 (Programa estratègic per a la millora de la Mobilitat, Infraestructures i Transport de la Comunitat Valenciana) o la Xarxa d'Itineraris No Motorizats (XINM); per això, s'ha d'aconseguir la coordinació i integració entre carrils bici dels municipis veïns i per a la seua integració les xarxes comarcals.  
Així mateix, Beniparrell forma part de la llista de municipis de la primera corona metropolitana a què es refereix el Pla Bàsic de Mobilitat de l'Àrea Metropolitana de València, aprovat per Resolució de 29 de novembre de 2018 pel director general d'Obres Públiques, Transports i Mobilitat publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de 13 de desembre de 2018 i accessible al web https://mediambient.gva.es/es/web/movilidad-urbana/supramunicipales/-/asset\_publisher/F3LkVyYiHFLR/content/plan-basico-de-movilidad-del-area-metropolitana-de-valenc-1  
Per tot l'anterior, el PMUS de Beniparrell no tindrà efectes negatius sobre els plans sectorials i territorials, ja que integra els principals objectius de les estratègies de planificació en l'àmbit de la mobilitat sostenible que estan vigents o en fase d'aprovació.  
F.2. Per les característiques dels efectes i de l'àrea probablement afectada  
No s'esperen efectes sobre la cobertura forestal, les àrees protegides o els llocs de la Xarxa Natura 2000, ni afeccions sobre les vies pecuàries o elements del patrimoni cultural.  
El PMUS proposa indicadors per al seguiment del pla, individualitzats per a cadascuna de les estratègies; a l'apartat 5 del Pla d'Acció del PMUS es fa una comparació entre el valor actual dels indicadors proposats front a la previsió desitjada una vegada implementat el pla; aquests indicadors inclouen tant els relatius al repartiment modal de la mobilitat, com indicadors de seguiment del Pla i indicadors mediambientals.  
  
En general, per a tots els indicadors, tant els de seguiment com els de caràcter ambiental, s'especifica el valor inicial (quantitativament i qualitativa) i quantificar l'objectiu a assolir.  
No queden avaluades al present informe ambiental i territorial els nous traçats sobre sòl no urbanitzable que hagen de ser objecte d'avaluació ambiental de projecte si es troben dins dels supòsits previstos en la legislació vigent d'avaluació ambiental (Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, Llei 2/1989 d'Impacte Ambiental de la Comunitat Valenciana i Decret 162/90 d'ordenació del desenvolupament de la Llei 2/89).  
En aquest sentit, les actuacions 1.16. Eix Verd que connecte el barranc de Picassent amb el P.N. de l'Albufera i 2.3. Connexió ciclista amb la xarxa ciclista metropolitana circulen pel barranc de Picassent, considerat com a Sòl Forestal i Sòl No Urbanitzable Protegit, però es tracta d'actuacions compatibles i que ocuparien camins preexistents. L'actuació 2.4. Connexió ciclista entre el casc de Beniparrell i el polígon vereda Sud està prevista sobre Sòl No Urbanitzable Protegit segons les vigents Normes Subsidiàries, tot i que, d'una banda, es tracta d'una actuació sobre camins preexistents i, d'altra, està prevista com a Sòl Urbanitzable al Pla General d'Ordenació Urbana en tramitació.  
  
Tenint en compte tot l'anterior i analitzat les propostes del PMUS de Beniparrell, s'entén que en el seu conjunt, aquestes propostes:  
1. Contribueixen a un millor ús racional de l'espai públic i a les necessitats socials i econòmiques del municipi.  
2. Promouen el canvi modal cap als modes de transport més sostenibles: Caminar i anar en bicicleta, amb la consegüent reducció del consum energètic.  
3. Desaconsella l'ús del vehicle privat a favor del públic i/o col·lectiu.  
4. Afavoreix, a llarg termini, la reducció dels impactes associats als modes motoritzats: emissions contaminants, gasos d'efecte hivernacle i emissions acústiques.  
5. Promou la descarbonització del sistema de transport del municipi.  
  
A la vista de la documentació presentada, d'acord amb els criteris de l'annex VIII del Decret Legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell d'aprovació del Text Refós de la Llei d'Ordenació del Territori, Urbanisme i Paisatge de la Comunitat Valenciana (TRLOTUP), es considera que el Pla de Mobilitat Urbana Sostenible de Beniparrell no afecta zones protegides o forestals i les seues propostes es limiten en general a sòl urbà i urbanitzable. Pel que fa a les actuacions en sòl no urbanitzable, discorren per vies o camins ja existents on l'ús proposat està permès. En el cas de propostes d'execució en sòl no urbanitzable que suposen reclassificació de sòl o que suposen un ús no permès, aquestes no seran objecte d'avaluació en aquest PMUS donat que l'ajuntament no és competent en aprovar modificacions en sòl no urbanitzable.  
  
Així, analitzada la documentació presentada i el seu objecte, els informes sectorials emesos, revisada la cartografia existent en el Sistema d'Informació Territorial d'aquesta Conselleria, es pot determinar, respecte al Pla de Mobilitat Urbana Sostenible de Beniparrell, que el procediment d'avaluació simplificat és suficient per a determinar que la modificació no presenta efectes significatius sobre el medi ambient.  
  
F. Proposta d'acord  
Atenent al que s'estableix en l'article 53.2 b) del TRLOTUP, d'acord amb el que s'ha exposat, es resol:  
Emetre Informe Ambiental i Territorial Estratègic FAVORABLE en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla de Mobilitat Urbana Sostenible de Beniparrell d'acord amb els criteris de l'Annex VIII del TRLOTUP, per no tindre efectes negatius significatius sobre el medi ambient, i correspon continuar la tramitació d'aquesta modificació d'acord amb la seua normativa sectorial, sempre que s'ajuste al que es descriu en la documentació presentada amb el compliment de les següents determinacions:  
1. El PMUS inclourà les consideracions aportades pel l'informe de 31 de maig de 2021, del Servei de Mobilitat Urbana sobre l'eliminació de la proposta 3.4 i la inclusió de la via ciclopeatonal entre la nova estació de rodalia d'Albal i el Camí de la Marjal.  
2. El PMUS haurà de contemplar les determinacions de l'informe emès pel Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge de 31 d'agost de 2021.  
3. Tal com indica l'informe de 9 de juliol de 2021, de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, en el PMUS haurà de constar que, prèviament a l'inici dels treballs d'explotació de la zona de policia, s'haurà de comptar amb l'autorització de la CHJ.  
4. El Pla atendrà les observacions aportades per la Demarcació de Carreteres de l'Estat a la Comunitat Valenciana, del Ministeri de Transports, Mobilitat i Agenda Urbana al seu informe el 10 de febrer de 2021.  
  
Segons estableix l'article 53.7 del TRLOTUP, l'Informe Ambiental i Territorial Estratègic perdrà la seua validesa i cessarà en la producció dels efectes que siguen propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haja procedit a l'aprovació del «Pla de Mobilitat Urbana Sostenible de Beniparrell « en el termini màxim de quatre anys des de la seua publicació. En aquest cas, el promotor deurà tornar a iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada de la proposta.  
Organ competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic a què fa referència l'article 53.2.b del Decret Legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell d'aprovació del text refós de la Llei d'Ordenació del Territori, Urbanisme i Paisatge, de conformitat amb el que disposa l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat a l'efecte d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
Per tant, la Comissió d'Avaluació Ambiental acorda emetre un informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla de Mobilitat Urbana Sostenible de Beniparrell, amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en l'esmentat informe.  
Notificar als interessats que, contra aquesta resolució, al no ser un acte definitiu en via administrativa, no cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè es puguen utilitzar els mitjans de defensa que en el seu dret consideren pertinents.  
La qual cosa li notifique perquè en prenga coneixement i a l'efecte oportú.  
La qual cosa se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes exactes que se'n deriven, de conformitat amb el que disposa l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
València, 8 de abril de 2022.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 19 de juny de 2024.- El director general d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental: Miguel Ángel Ivorra Devesa.