Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 4980, del 07-04-2005 (2005/2455)

RESOLUCIÓ de 25 de febrer de 2005, del director general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per què s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   4980

Data del DOGV
:   07-04-2005

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2005/2455


Data del document
:   25-02-2005

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Puçol
    * Alginet
    * Algemesí
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 25 de febrer de 2005, del director general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per què s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. [2005/Q2455]
  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1.302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental, i del Reial Decret 1.131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental.
  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En virtut d'això, he resolt:
  
Article únic
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent a 046/5522-EUP, 264/5941-MGV, 097/2060-LNU, 212/3118-HTB i 088/5330-FSX, que segons el reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.
  
València, 25 de febrer de 2005.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 046/0054-GTK.
  
Títol: Extracció de graves Carrascal, secció A.
  
Promotor: Riullas, SL.
  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Indústria i Energia de València. Conselleria d'Indústria, Comerç i Energia.
  
Localització: Parcel·les 23, 24, 25, 26, 39, 41, 42, 127 i 130 del polígon 1 al terme municipal d'Algemesí (València).
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació.
  
L'objecte del projecte és l'obertura d'una extracció de graves denominada Carrascal tramitada com a recurs de la secció A per la Llei de Mines. Les parcel·les que es volen explotar estan actualment dedicades al cultiu de cítrics sobre una topografia pràcticament plana, i no hi ha cap alçada des de la qual es puga visualitzar l'actuació.
  
La mercantil Riullas, SL, és una empresa especialitzada en excavacions i moviments de terres; aquesta està interessada a procedir a l'extracció de les graves existents en el subsòl dels esmentats terrenys, amb l'objecte d'utilitzar-los en les obres de condicionament i millora de la Séquia Reial del Xúquer, molt pròxima a les parcel·les objecte d'explotació.
  
L'explotació ocupa una superfície de 51.438 metres quadrats i consisteix en l'extracció de graves i arenes fins a una profunditat de 7 metres; deixa un marge de seguretat de 5 metres des del límit de la parcel·la a les séquies, camins i límits amb altres parcel·les.
  
La restauració del buit miner es portarà a terme per mitjà de l'aportació d'estèrils generats en la mateixa explotació i els estèrils originats a partir dels materials d'excavació obtinguts en les obres de millora de la Séquia Reial del Xúquer. Es finalitzarà la restauració amb la disposició d'una cobertura final de terra vegetal d'un metre de gruix adequada per a una futura plantació de cítrics.
  
D'acord al projecte, la vida útil de tota l'explotació i la restauració s'estima en 2 anys i 10 mesos.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient.
  
Al febrer de 2003, el Servei Territorial d'Indústria i Energia de València remet la documentació referent al projecte d'extracció de graves denominat Carrascal, al terme municipal d'Algemesí (València), i sol·licita la corresponent declaració d'impacte ambiental.
  
Posteriorment, al juliol de 2003, el Servei Territorial d'Indústria i Energia remet el certificat del resultat d'informació pública de l'expedient. Indica que publicat en el Butlletí Oficial de la Província de València número 71, de 25 de març de 2003, no han sigut presentades al·legacions al projecte.
  
Consultat l'Ajuntament d'Algemesí, sobre la possible incidència del projecte pel que fa a planejament urbanístic, elements singulars, restes arqueològiques, ordenances, etcètera, es rep a l'abril de 2003 un informe en què es fa referència a les possibles afeccions derivades del trànsit de vehicles pesants per la zona com també les mesures protectores i correctores a realitzar.
  
S'indica la necessitat de prestar especial atenció i cura a la sénia de Viciano, sol·licitar autorització i dipòsit d'avals per a respondre dels possibles deterioraments que es poden produir en el ferm de les calçades, evitar danys a cultius confrontants i requerir el llavatge de l'arbratge si fóra necessari.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat.
  
S'accedeix al lloc d'extracció de graves per la carretera N-340, per l'eixida d'Algemesí-Guadassuar, des d'ací cap a la població d'Algemesí per la carretera VV-1091 fins arribar a un encreuament on a mà esquerra es pren el camí situat a la vora de la Séquia Reial del Xúquer. Quan es recorre l'esmentat camí paral·lel a la séquia i després de mig quilòmetre aproximadament ens trobem amb les parcel·les objecte d'explotació.
  
L'extracció de graves està parcialment executada, ja que les obres de modernització de la Séquia Reial s'executen des de fa mesos. Es pot comprovar sobre el terreny com a part de la zona excavada ha sigut restaurada per mitjà de l'aportació de terres d'excavació de la séquia i l'explotació actual abasta profunditats de més de 10 metres amb talussos verticals que limiten amb les finques veïnes.
  
Entre la Séquia Reial i l'explotació es troba actualment en construcció el nou traçat de l'AVE Madrid-València.
  
L'explotació s'emplaça en una zona d'influència antròpica, però allunyada de zones habitades. L'entorn és pla i dedicat al cultiu de cítrics. El regadiu d'aquests camps es realitza per mitjà del bombament d'aigües subterrànies i per mitjà de l'ús de les aigües superficials, regulades per mitjà de la Séquia Reial del Xúquer.
  
Des del punt de vista geològic els materials que s'han d'extraure es corresponen amb un dipòsit quaternari continental que es correspon amb un glacis d'acumulació format per llims argilosos rojos entre els quals s'intercalen nombrosos cantells de calcària explotables.
  
L'explotació no intercepta cap llit d'aigües superficials ni afecta les aigües subterrànies, ja que el nivell piezomètric es troba molt per davall de la cota màxima d'explotació.
  
2. Identificació i valoració dels impactes.
  
Els impactes derivats de l'actuació projectada es corresponen amb la destrucció del sòl i vegetació associada, increment dels processos erosius, modificació del relleu, producció de pols i soroll, acumulació d'abassegaments de material de gran volum i deterioració de camins d'accés i obres annexes.
  
Atés que la pedrera es troba allunyada de les vies de comunicació importants i d'habitatges rurals, les afeccions més importants derivades de l'explotació són l'alçament de pols generada per l'arrancada, càrrega i transport del material que afecta directament els cultius de camps confrontants.
  
En conjunt, els impactes derivats de l'explotació poden considerar-se moderats i reversibles a curt-mitjà termini. La recuperació de les condicions del medi com s'indica en el projecte, es produirà una vegada farcit el buit miner per mitjà de terres d'excavació procedents del condicionament de la Séquia Reial, aportació de terra vegetal i la plantació de tarongers.
  
Les mesures correctores previstes en la documentació aportada poden considerar-se en principi adequades, això no obstant visitada l'explotació per tècnics de la conselleria, es va poder comprovar que no totes les mesures correctores es complien (distància a finques confrontants, verticalitat de talussos, tancament de les parcel·les d'explotació, manteniment de la humitat òptima en l'arrancada, càrrega i transport de materials) per la qual cosa determinats impactes augmentaven significativament.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del reglament d'aquesta. L'activitat proposada es troba inclosa en l'annex I, apartat 3.c.1 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 56, del Decret 81/2003, de 27 de juny, del Consell de la Generalitat, pel qual estableix l'estructura orgànica de les conselleries de l'administració de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la present declaració d'impacte ambiental:
  
Primer
  
Estimar favorable, al sol efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen d'aplicació, el projecte d'explotació de la pedrera de graves denominada Carrascal, al terme municipal d'Algemesí, promogut per Riullas, SL, sempre que l'activitat es desenvolupe de conformitat amb el compliment de les mesures proposades en la documentació inicialment tramitada com també els condicionants establerts en el següent apartat.
  
Segon
  
Com a condicions que s'han de complir en l'execució de l'esmentat projecte s'estableixen les següents:
  
1. Regar per mitjà de camió cisterna i diàriament, els camins d'accés a l'explotació, mantenir en condicions d'humitat òptimes els materials d'arrancada i transport del material per mitjà de camions de caixa tapada.
  
2. Al mateix temps s'han de realitzar regs periòdics, trimestralment, a les finques veïnes que es vegen afectades per l'acumulació de pols en les fulles.
  
3. S'ha de respectar una franja de 5 metres entre l'explotació, séquies, camins i finques confrontants.
  
4. S'han de mantenir en condicions òptimes i reposaran a l'estat inicial els camins d'accés que hagen sigut deteriorats pel trànsit de camions de gran tonatge.
  
El promotor queda obligat a presentar davant del Servei Territorial d'Indústria i Energia, abans del 31 de gener de cada any, un informe anual, en dos exemplars, on queden recollits el balanç i l'estat actual de l'activitat en relació amb els volums extrets i aprofitables, amb els farciments realitzats i amb l'aplicació de les mesures protectores i correctores previstes en el pla de restauració - estudi d'impacte ambiental i en la present declaració d'impacte ambiental, com també qualsevol possible incidència de caràcter mediambiental sorgida al llarg de l'activitat. Aquest servei ha de remetre una de les còpies a aquesta direcció general.
  
Tercer
  
S'ha de notificar a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord al que disposa l'article 31.5 del Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 19 de gener de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 264/2648-HCR.
  
Títol: Projecte d'obra de la bassa número 7 de la Reial Séquia de Montcada al terme municipal de Puçol (València).
  
Promotor: Direcció General de Modernització d'Estructures Agràries, Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació.
  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació.
  
Objecte: Regulació de l'aigua de reg procedent de la Reial Séquia de Montcada, per tal d'evitar el reg nocturn.
  
Localització: Puçol (València).
  
Descripció del projecte
  
Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista
  
El projecte inclou diversos elements per al correcte funcionament, entre els quals es poden destacar la mateixa bassa i les conduccions de proveïment i retorn a la séquia. Se'n donen, a continuació, les característiques més sobreïxents, a l'efecte ambiental.
  
La capacitat de la bassa serà de 32.466 metres cúbics, i la superfície en planta que ocuparà és de 14.500 metres quadrats. S'ha projectat de materials solts, impermeabilitzada per mitjà de làmina de plàstic. S'executarà semiexcavada en el terreny, amb una alçada màxima de talussos de 3 metres, des de coronació a cota del terreny, i 6,5 metres d'alçària total. Els talussos seran 2/1, amb una amplària, en coronació, de 4 metres. Els volums aproximats del moviment de terres seran de 18.000 metres cúbics de desmunt i 10.300 metres cúbics de terraplé.
  
El traçat de la conducció de presa s'ha previst que coincidisca en part amb el traçat d'una de les séquies secundàries que prenen l'aigua del canal principal, per la qual cosa discorre sobre terrenys la titularitat dels quals és de la Reial Séquia de Montcada. La conducció d'eixida discorre entre els marges de les parcel·les.
  
Convé assenyalar que, amb l'objecte d'aconseguir la càrrega hidràulica necessària, es vol efectuar un recreixement de 0,55 metres en els caixers del canal principal de la Reial Séquia de Montcada, des del punt de presa fins al Quadrat de la Barraca, situat uns 120 metres aigües amunt.
  
Entre les obres complementàries que s'han de portar a terme, destaca l'execució d'un camí d'accés a una parcel·la; aquest té un ample de 3,5 metres i una longitud de 50 metres.
  
Ha d'assenyalar-se, finalment, que la construcció ha sigut considerada pel projecte com de moderada importància, per la qual cosa no és obligatòria l'aplicació de la norma de construcció sismoresistent.
  
L'estudi sobre les conseqüències d'una eventual ruptura de la bassa que incorpora el projecte preveu una fàcil evacuació dels volums abocats a través del barranc del Puig i de la zona cultivada circumdant.
  
Alternatives
  
L'estudi es refereix, en aquest sentit, als criteris emprats per a la situació, la construcció i el funcionament de la bassa. D'aquests s'ha de destacar que, a fi de compensar tant com siga possible els volums de desmunt i terraplé, la bassa s'ha concebut semiexcavada, encara que l'ompliment i el buidatge es realitzen per gravetat.
  
Tramitació administrativa
  
Informació pública
  
En data 17 de juliol de 2002 es rep, procedent de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, el document tècnic, que inclou com a annex l'estudi d'impacte ambiental corresponent al projecte d'obra de la bassa número 7 de la Reial Séquia de Montcada al terme municipal de Puçol (València).
  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del projecte d'obra de la bassa número 7 de la Reial Séquia de Montcada al terme municipal de Puçol (València) ha sigut sotmés a informació pública per mitjà d'un anunci publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana número 4.662, de data 4 de novembre de 2003, s'ha presentat una al·legació per part de l'Ajuntament de Puçol.
  
Resum d'al·legacions
  
De l'al·legació presentada per l'Ajuntament de Puçol es pot sintetitzar, en aquells aspectes que tenen major rellevància, en els punts següents:
  
- Es considera que els dics no haurien de superar els dos metres d'alçària respecte a la cota del terreny, a fi de minimitzar l'impacte visual generat per l'obra.
  
- S'assenyala que el reg a manta, hauria de substituir-se per reg localitzat.
  
- S'adverteix sobre la generació de possibles processos d'eutròfia, com també de la proliferació d'insectes.
  
- S'indica la necessitat d'atendre la correcta gestió dels residus que s'obtinguen de les operacions de desbast; ja que aquests es consideren residus especials.
  
Es vol assenyalar que la totalitat dels punts ara ressenyats s'han estimat en el procés d'avaluació d'impacte ambiental que conclou amb la present declaració d'impacte ambiental. No obstant això, s'han de realitzar les consideracions següents:
  
- L'alçària de la bassa respon a criteris tècnics fruit de les necessitats d'emmagatzematge d'un volum d'aigua determinat. Així, variar l'alçària per criteris d'impacte perceptual, implicaria incrementar l'ocupació en planta, la qual cosa, al mateix temps i entre altres, comportaria la pèrdua de sòls agrícoles de gran fertilitat.
  
- En aquest cas, ateses les circumstàncies, la qualitat de l'aigua emmagatzemada serà competència de l'organisme que la gestiona d'acord amb els usos que se li pretenguen donar, però no cap fixar-se en aquesta des d'un punt de vista ambiental. És per això que els processos d'eutrofització que puguen generar-se no tindran conseqüències sobre cap fauna (perquè, com és sabut, la pitjor conseqüència d'aquests és l'esgotament de l'oxigen de l'aigua, que produeix l'asfíxia dels peixos), amb la qual cosa manquen de rellevància a l'efecte d'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Peticions d'informes sectorials i documentació complementària
  
No s'hi han sol·licitat informes sectorials.
  
Informes sectorials
  
Atés que, en el present cas, no s'hi han sol·licitat informes sectorials, com s'assenyala en l'anterior epígraf, no cap referir-se novament a aquests.
  
Afeccions legals
  
D'acord amb el contingut de l'estudi d'impacte ambiental, els informes rebuts i altres consultes, cal assenyalar que hi ha, per part de les obres projectades, afecció a les servituds legals següents:
  
El sòl on se situa la bassa està classificat com a sòl no urbanitzable protegit horta.
  
Consideracions ambientals
  
Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació.
  
- Geologia
  
Els materials sobre els quals s'assenta la bassa són, en tots els casos, quaternaris. Així, en els metres més superficials es tenen llims rojos i llims argilosos rojos propis de mantells de reguerons. Després hi apareixen arenes de gra predominantment gruixut, seguides, finalment, d'un nivell de graves de matriu majorment arenosa.
  
Els sòls, des del punt de vista edafològic, són de naturalesa franca, argilosa i arenosa.
  
D'altra banda, el nivell freàtic, s'assenyala en l'estudi, queda a una profunditat major a 10 metres.
  
- Règim hidrològic.
  
S'ha destacat en la zona l'existència del barranc del Puig. La presència de la bassa, en condicions normals, no comporta cap afecció a la dinàmica hidrològica d'aquest.
  
- Vegetació.
  
Pel que fa a la vegetació existent, aquesta està composta per cultius de cítrics, sense que siga destacable res en aquesta espècie ni en les espècies vegetals que els acompanyen normalment.
  
- Fauna.
  
S'indica en l'estudi que, atesa la forta antropització de l'entorn, les espècies que poden trobar-se en l'àrea presenten un evident caràcter antropòfil, i es poden destacar, en major mesura, les aus.
  
- Paisatge.
  
Del paisatge, l'estudi ha ressaltat, com a característica més sobreeixint, la planor, acompanyada del fet que les zones confrontants són àrees destinades al cultiu de cítrics, com també ho és la d'actuació. També s'ha assenyalat la presència de nombroses infrastructures en les proximitats, la qual cosa contribueix a restar-li encara més naturalitat a la zona.
  
- Patrimoni cultural.
  
En aquest sentit, l'estudi es refereix a la no-existència en la zona de jaciments arqueològics inventariats, com tampoc de construccions i elements ressenyables, des del punt de vista patrimonial.
  
Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants
  
A continuació es fa menció als impactes que, entre els identificats, destaquen per la rellevància relativa d'aquests. Així, l'estudi ha valorat com a severs els següents:
  
- Impacte generat pel moviment de terres, en general, sobre els sòls, en tant s'afecta la geomorfologia local.
  
- Impacte derivat de l'elaboració dels terraplens tant de la bassa com de la rampa d'accés, amb els processos erosius que això porta aparellat.
  
- Impacte sobre la vegetació existent, ja que desapareixerà una important superfície d'arbratge (cítrics).
  
- Impacte sobre la fauna provocat pel desplaçament d'aquesta de l'àrea on s'ha d'actuar.
  
- Impacte produït per l'emissió de sorolls per raó de les accions d'obra.
  
Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental
  
Entre les mesures correctores disposades, les més significatives són les sintetitzades en els punts següents:
  
- Cobriment dels talussos, per mitjà d'hidrosembra, amb espècies pròpies de la zona. Plantació d'espècies vegetals en el perímetre de la bassa, amb espècies com la magrana (Punica granatum), el xiprer (Cupressus sempervivens), el baladre (Nerium oleander) i el llentiscle (Pistacia lentiscus).
  
- Disposició d'una xarxa de drenatge sota el fons de la bassa, a fi de detectar possibles fugues d'aigua.
  
- En el cas que es puga afectar l'arbratge confrontant, com a conseqüència de les operacions d'obra, es repoblarà en nombre igual o superior al d'exemplars danyats.
  
- Els colors dels diferents materials i elements emprats han de quedar emmascarats en l'entorn.
  
El programa de vigilància ambiental, en l'extrema brevetat, no aporta cap contingut interessant per a la comesa d'aquest.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 8.e de la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'Impacte Ambiental.
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent declaració d'impacte ambiental:
  
Primer
  
Estimar acceptable, al sol efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen d'aplicació, el projecte d'obra de la bassa número 7 de la Reial Séquia de Montcada al terme municipal de Puçol (València), promogut per la Direcció General d'Obres Públiques de la Conselleria d'Obres Publiques, Urbanisme i Transports, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establerts en l'apartat segon.
  
Segon
  
Com a condicions addicionals que s'ha de complir s'estableixen les següents:
  
- Els materials de farciment i els de rebliment que calguen per a l'execució del projecte, s'han d'obtenir de préstecs o pedreres existents i legalment autoritzades. En cas de noves obertures aquestes s'han de sotmetre, amb caràcter previ a la utilització d'aquests, al procediment de declaració d'impacte ambiental.
  
De la mateixa manera, el lloc que s'elegisca com a abocador o runam, si no es tracta d'un abocador de residus degudament identificat i legalitzat, s'ha de sotmetre, abans de la utilització d'aquest, al procediment d'estimació d'impacte ambiental.
  
- Durant l'execució de les obres no es poden efectuar treballs nocturns que puguen perjudicar el descans nocturn de la població que habita els nuclis més pròxims a aquestes, tant per impactes sonors com per vibracions o elevada lluminositat.
  
- D'acord amb l'estudi d'impacte ambiental, s'ha de recuperar la capa superior del sòl vegetal, que puga estar afectada per l'obra, per a la posterior reutilització en els processos de restauració. Els sòls fèrtils així obtinguts s'han de recollir en munts d'alçària inferior a dos metres, de forma que se'n garantisca el manteniment de les propietats naturals. A més, a aquests volums se'ls han d'afegir, prèvia trituració, els productes de les operacions de desbrossament que, necessàriament, s'han de practicar.
  
- El programa de vigilància ambiental ha de definir l'autoritat ambiental de l'obra que, per defecte, és la direcció d'obra. A més, ha d'establir els paràmetres, indicadors i valors llindar que s'han de controlar, com també el contingut dels informes que han redactar-se i la freqüència amb què han de presentar-se.
  
El mateix, entre altres, ha de fixar-se especialment en la no-coadjuvació al desenvolupament de vectors sanitaris (mosquits) que puguen generar molèsties als habitants de les zones urbanes pròximes.
  
- La direcció d'obra ha d'exigir, una vegada executades i acabades les obres, la retirada a un abocador controlat de totes aquelles runes, materials sobrants i la resta de deixalles d'obra que hagen sigut dipositats, abocats o abandonats en qualsevol àrea de terreny que s'haja vist afectada per les obres executades.
  
Igualment, les àrees que s'hagen emprat per a les recollides seran objecte, una vegada finalitzades les obres, d'una descompactació per mitjà de subsolatge, de manera que es garantisca el desenvolupament de vida vegetal sobre aquestes.
  
També es recorda al promotor la prohibició de realitzar qualsevol abocament no autoritzat en la zona. En tot cas, els canvis d'oli, filtres o qualsevol altre residu procedent del manteniment de la maquinària i vehicles, han de ser degudament gestionats per un taller o gestor autoritzat de residus tòxics i perillosos.
  
En el cas que el parc de maquinària es localitze en una àrea no condicionada amb aquest fi, aquesta ha de disposar d'una solera impermeable acabada amb pendents que dirigisquen possibles abocaments a cunetes o canalitzacions, proveïdes aquestes d'arquetes separadores de greixos o arquetes cegues prou dimensionades.
  
- S'ha de procedir a la correcta gestió dels residus que s'obtinguen de les operacions de desbast.
  
- Si durant l'execució de les obres es troba presència de restes arqueològiques, el fet s'ha de posar en coneixement de la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, de forma immediata, i s'han d'adoptar les mesures pertinents per a la protecció i conservació d'aquestes, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.
  
Així mateix, prèviament a l'aprovació definitiva del projecte, es requerirà que la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esports, emeta informe favorable, que és preceptiu, en compliment de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià
  
Tercer
  
Notificar a les parts interessades que, contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 20 de gener de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 097/2463-YHA.
  
Títol: Explotació de pedrera de graves, secció A, Bou, i restauració per mitjà d'un abocador controlat de residus inerts.
  
Promotor Contenedores y Minicargadores Bou, SL.
  
Autoritat substantiva Servei Territorial d'Indústria i Energia de València. Conselleria d'Indústria, Comerç i Turisme.
  
Localització Parcel·les 95, 194 i 195 del polígon número 24. Terme municipal d'Algemesí (València).
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació.
  
L'objecte del projecte és la legalització d'una pedrera de graves iniciada sense autorització per l'empresa promotora i la posterior restauració d'aquesta per mitjà d'abocador controlat de residus sòlids inerts.
  
El material extret es classifica, es carrega en camions i es transporta a la destinació. Es deixa un buit miner per restaurar d'uns 75.000 metres cúbics.
  
Per a la restauració de l'esmentat buit miner l'empresa tramita a la Direcció General de Qualitat Ambiental d'aquesta Conselleria el projecte d'abocador controlat de residus sòlids inerts. En aquest es descriu la tipologia dels residus que s'hi ha d'abocar, la construcció i el condicionament del buit miner, l'explotació, la clausura i segellat d'aquest, com també la corresponent revegetació.
  
Els materials extrets es corresponen amb graves, arenes i llims rojos quaternaris permeables i en conseqüència el projecte d'abocador preveu la impermeabilització del vas d'abocament fins a abastar els valors de permeabilitat establerts en la legislació vigent en matèria d'eliminació de residus.
  
La vida útil de l'abocador s'estima en 5 anys.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient.
  
Al març de 2003 el Servei Territorial d'Indústria i Energia de València remet el projecte d'obertura de pedrera, l'estudi d'impacte ambiental i el pla de restauració del buit miner.
  
Posteriorment, al desembre de 2003 es remet el certificat del resultat d'informació pública de l'expedient on s'indica que després d'haver publicat l'anunci de l'esmentada sol·licitud en el Butlletí Oficial de la Província de València número 32, de data 7 de novembre de 2003, no s'han presentat al·legacions al projecte.
  
Mencionar que Vicente Agulló Puchades, veí d'Algemesí i veí de les parcel·les objecte del projecte, presenta un escrit davant de la directora general de Planificació i Gestió del Medi on al·lega que l'explotació ha començat sense la preceptiva llicència d'activitat municipal, que posteriorment al començament de 2001 va cessar l'activitat i des de llavors ha estat abandonada. Les parcel·les es troben parcialment sense tancar i sense cap cartell ni cap tipus de protecció. Durant l'excavació de la parcel·la es van produir grans emissions de pols que van cobrir la plantació de tarongers; també es van produir importants danys en els camins agrícoles de la zona.
  
Després d'una consulta al Servei de Gestió de Residus d'aquesta Conselleria sobre el projecte de restauració de la pedrera per mitjà d'abocador controlat de residus inerts, es rep un primer informe (juny de 2003) en el qual s'indiquen les deficiències que presenta el projecte i que han de ser esmenades per l'empresa promotora.
  
A l'agost de 2003, l'empresa promotora presenta un annex al projecte i se sol·licita al Servei de Gestió de Residus un nou informe. Al novembre de 2003, l'esmentat Servei remet l'informe on indica que el projecte d'abocador controlat de residus inerts ha de preveure per a l'obtenció de l'autorització d'abocador determinats aspectes referents a execució de projecte, afecció a parcel·les confrontants, procediments d'admissió de residus, certificat de materials, segellat i revegetació de l'abocador.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'activitat proposada.
  
Les parcel·les es troben en un entorn pla eminentment agrícola cultivat de tarongers, allunyat de nuclis habitats i afronten amb un camí veïnal asfaltat que serveix d'accés a l'explotació.
  
Per a accedir a l'explotació es pren la carretera V-1091, que parteix d'Algemesí cap a Alginet, passades dues rotondes deixem la carretera i prenem un camí asfaltat fins a arribar a una bifurcació, deixem a l'esquerra la bifurcació, continuem recte 1,7 quilòmetres i arribem a les parcel·les.
  
Des del punt de vista geològic els materials que s'han d'extraure es corresponen amb materials detrítics quaternaris de permeabilitat variable mitjana/alta compostos per graves, arenes i llims rojos. La potència dels materials explotats és de 10'12 m amb cabussament horitzontal/subhoritzontal.
  
A nivell hidrogeològic la zona de projecte se situa sobre l'aqüífer número 51 Pla de València. El funcionament hidràulic de la unitat és associable a un aqüífer multicapa, en el qual la superfície piezomètrica diversa entre 70 msnm i el nivell del mar. En l'àrea del projecte, els nivells se situen al voltant dels 30-50 metres de profunditat.
  
2. Identificació, caracterització d'impactes i propostes de mesures protectores i correctores.
  
Els principals efectes ambientals que es consideren són els referents a l'abocador de residus inerts ja que l'activitat extractiva està pràcticament executada.
  
En conseqüència els efectes derivats de l'abocament controlat de residus inerts en el buit miner són la possibilitat de contaminar el subsòl i les aigües subterrànies, la producció de pols i soroll en les tasques de descàrrega i abocament de residus, la deterioració paisatgística i l'abocament incontrolat de residus.
  
Les mesures protectores previstes per a reduir o evitar aquests efectes són: la impermeabilització del vas d'abocament amb una capa de 50 centímetres d'argiles compactades fins a abastar un coeficient de permeabilitat de 1x10-7 m/s, la construcció d'una xarxa de drenatge i una bassa de recollida de lixiviats, el tancament perimetral de la parcel·la i el reg periòdic de camins d'accés.
  
Com a mesures correctores, l'estudi proposa i desenvolupa un pla de segellat i restauració que consisteix en una capa de terra vegetal de 50 centímetres de gruix, que deixa el sòl anivellat i condicionat per a la plantació de cítrics.
  
D'altra banda, l'execució del projecte constitueix un impacte positiu ja que eliminarà en gran part els impactes derivats de l'extracció de graves ja executada, i restituirà la topografia i tornarà l'ús agrícola al sòl.
  
En qualsevol cas, han d'ampliar-se determinades mesures correctores que eviten l'alçament de pols en els camins d'accés i en el vas d'abocament, garantisquen el manteniment i restitució de camins, garantisquen l'estabilitat dels talussos, eviten qualsevol risc generat per l'emmagatzematge de lixiviats i eviten l'abocament incontrolat de residus en els voltants de l'abocador.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del reglament d'aquesta. L'activitat proposada es troba inclosa en l'annex I, apartat 3.c.1 i annex II, apartat 3.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 56, del Decret 81/2003, de 27 de juny, del Consell de la Generalitat, pel qual estableix l'estructura orgànica de les conselleries de l'administració de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar favorable, al sol efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació, el projecte d'explotació de la pedrera de graves denominada Bou i restauració per mitjà d'un abocador controlat de residus inerts, al terme municipal d'Algemesí (València), promogut per Contenedores y Minicargadores Bou, SL, sempre que l'activitat es desenvolupe de conformitat amb el compliment de les mesures proposades en la documentació tramitada i els condicionants establerts en el següent apartat, com també les modificacions introduïdes per aquests.
  
Segon
  
Com a condicions a complir en l'execució de l'esmentat projecte s'estableixen les següents:
  
1. L'execució del projecte d'abocador ha d'assegurar que la construcció, explotació i clausura de l'abocador es realitze d'acord amb el Reial Decret 1481/2001 i la Decisió 2003/33/CE.
  
2. En l'explotació de la pedrera i l'abocador s'han de delimitar de forma clara els límits de l'actuació, i s'ha d'extremar l'atenció per tal de no afectar les parcel·les frontereres.
  
3. Mantenir en condicions òptimes d'humitat les instal·lacions de tria i abocament, així com evitar l'alçament de pols.
  
4. Mantenir i reposar els camins que s'hagen vist afectats pel trànsit de camions que accedeixen a les parcel·les.
  
5. Neteja setmanal d'elements volàtils i abocaments incontrolats que es troben en els voltants de l'abocador, amb una gestió adequada.
  
6. Garantir el correcte drenatge, emmagatzematge i tractament dels lixiviats.
  
7. Condicionar una zona on situar els contenidors per a la separació de residus prèvia de l'abocament.
  
8. El segellat ha d'impermeabilitzar el vas, aportar una capa d'argiles de 0,5 metres de gruix, una capa drenant no inferior a 0,30 metres i finalment la capa de terra proposada en projecte.
  
9. Es recorda al promotor la prohibició de realitzar en la zona qualsevol tipus d'abocament no autoritzat i, en particular, dels produïts pels canvis d'oli, combustible i manteniment de la maquinària, que han de ser gestionats per un taller o gestor de residus degudament autoritzat, d'acord amb el que preveu la Llei 10/1998, de Residus i el Reial Decret 833/1988, relatiu a la gestió de residus tòxics i perillosos.
  
Tercer
  
Notificar a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del dret d'aquestes, estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord al que disposa l'article 31.5 del Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 21 de gener de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Dades de l'expedient
  
Expedient: 212/2093-YSD
  
Títol: Pla parcial modificatiu sector PPI-1.
  
Promotor: Ajuntament d'Alginet.
  
Autoritat substantiva: Ajuntament i Conselleria de Territori i Habitatge.
  
Localització: En la zona nord del nucli urbà d'Alginet, entre l'antiga CN-340, transformada en via urbana, i el traçat de l'actual CN-340.
  
Descripció del projecte
  
1. Objecte del projecte.
  
Modificar l'ordenació estructural i detallada del sector de sòl urbanitzable industrial PPI-1 industrial Nord-est, ordenat detalladament des del Pla General d'Ordenació Urbana d'Alginet, amb la redelimitació de l'àmbit del sector.
  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.
  
I. El present projecte es promou a instàncies de la Cooperativa Agrícola d'Alginet, a causa del desig de l'empresa de traslladar al sector esmentat la totalitat de les instal·lacions d'aquesta amb motiu de la facilitat d'accés, disposar de superfície suficient per a realitzar les activitats de càrrega i descarrega, i l'existència de sòl suficient per a atendre les futures ampliacions de l'activitat.
  
II. La modificació estructural plantejada consisteix en la redelimitació del sector definit pel planejament vigent, per mitjà de la incorporació a aquest de sòl classificat actualment com a no urbanitzable.
  
III. La modificació plantejada en l'ordenació detallada consisteix bàsicament en:
  
- Nova configuració de les illes edificables.
  
- Redistribució de la zona verda.
  
- Redelimitació de les unitats d'execució.
  
IV Superfície inicial del sector: 102.272 m²
  
Superfície de sòl no urbanitzable que es reclassifica: 19.331 m²
  
Superfície final del sector. 121.603 m²
  
V. Els límits del sector són:
  
- Nord: Sòl no urbanitzable i zona d'afecció de l'actual CN-340
  
- Sud: Sòl urbà residencial
  
- Oest: Carrer València (antiga CN-340)
  
- Est: Camí de Benifaió, element que serveix com a límit per a la redelimitació del sector.
  
VI. La fitxa de planejament del sector preveu un ús dominant industrial i magatzem, com a compatible l'aparcament, i com a prohibits els usos residencial, terciari i industrial i magatzem d'índex alt.
  
VII. El present projecte pretén donar un tractament coherent als espais limítrofs o de vora urbana amb la creació d'una zona de transició entre el sòl industrial i les zones contigües per mitjà de la situació en aquests espais de la zona verda.
  
3. Alternatives.
  
No s'han presentat alternatives de projecte, no obstant això el projecte planteja l'ampliació d'un sòl urbanitzable classificat pel planejament vigent. L'estudi d'impacte ambiental justifica l'ampliació del sector en la necessitat de recuperar la bossa de sòl residual que queda entre el sòl urbanitzable existent i el camí de Benifaió, i evitar així que aquest sòl, sense possibilitat d'ús agrícola, passe a convertir-se en un potencial abocador.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública.
  
En data 28 de maig de 2002 el Servei Territorial d'Urbanisme de València va remetre el projecte, l'estudi d'impacte ambiental i l'expedient administratiu relatius al pla parcial modificatiu del sector PPI-1 del municipi d'Alginet, amb la incoació del corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.
  
L'esmentat estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el diari Levante, de data 15 de desembre de 2001 i en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana número 4.151, de 19 de desembre de 2001.
  
Durant el període d'informació pública no es van presentar al·legacions, segons consta en el certificat emés per la secretaria de l'Ajuntament d'Alginet. Així mateix, l'esmentat certificat indica que es van presentar diverses al·legacions al projecte referenciat que van ser desestimades per extemporànies.
  
2. Peticions d'informació o documentació complementària.
  
En data 13 de març de 2003, es va remetre a l'Ajuntament d'Alginet un ofici pel qual es va sol·licitar ampliació o justificació de diversos aspectes de caràcter ambiental.
  
En data 31 de juliol de 2003, l'Ajuntament d'Alginet va remetre nova documentació en contestació a la petició realitzada des del Servei d'Avaluació Ambiental, en concret:
  
- Còpia ampliada i modificada de l'estudi d'impacte ambiental
  
- Còpia de la normativa urbanística del sòl urbà industrial en el PGOU vigent
  
- Acreditació d'existència de recursos hídrics en quantitat i qualitat suficients
  
- Certificat sobre la suficiència de l'estació depuradora d'aigües residuals
  
- Solució per a l'evacuació de les aigües pluvials
  
- Certificat sobre el gestor autoritzat de residus sòlids urbans
  
- Modificació de paràmetres d'abocament
  
- Certificat d'acord plenari sobre l'aprovació provisional del programa
  
- Comunicació que ha sigut sol·licitat informe a la Direcció General de Patrimoni Artístic
  
Afeccions legals
  
1. La present actuació no afecta de manera directa cap espai protegit per la legislació sectorial vigent
  
2. L'estudi d'impacte ambiental indica que no hi ha camins ramaders afectats per l'actuació.
  
3. L'estudi d'impacte ambiental indica que no hi ha llits afectats pel projecte. Únicament es veu afectada una antiga séquia paral·lela al camí de Benifaió, executada sobre el terreny i sobre la qual es realitzarà una actuació blana durant les obres d'urbanització.
  
4. S'indica que en la zona d'actuació no hi ha jaciments arqueològics, paleontològics i etnològics inventariats, per la qual cosa es proposa que durant la remoció de terres al llarg de les obres es realitze una supervisió d'aquesta per tal de comunicar a les autoritats competents la troballa de nous jaciments o elements mereixedors de protecció.
  
Consideracions ambientals
  
1. La zona d'actuació està formada per materials detrítics quaternaris sedimentats, procedents de la deposició per efecte fluvial. Els materials litològics són principalment arenes, llims i graves.
  
Aquest tipus de sòl fa que la zona presente un risc mitjà a la contaminació de les aigües subterrànies, per la qual cosa s'ha d'evitar especialment qualsevol abocament o injecció al terreny d'aigües residuals com també extremar les precaucions en l'emmagatzematge de residus i productes potencialment contaminants. Es proposa, com a mesura correctora, l'adequat tractament de materials d'obra i terres objecte d'emmagatzematge per a evitar l'afecció al sòl.
  
La totalitat del sector afectat presenta un lleuger pendent descendent cap al costat sud-est, on el sector limita amb el camí de Benifaió. Aquest actua com a tàlveg evacuant l'aigua d'escorriment fins a la séquia que conflueix amb aquest.
  
2. Els terrenys objecte d'estudi presenten una elevada capacitat agrològica i estan destinats en la majoria d'aquests al cultiu de cítrics i espècies hortícoles de regadiu. Apareixen espècies vegetals associades a aquests conegudes com a males herbes per afinitat als nitrats, sals amòniques, etcètera derivades de les activitats d'adob. L'estudi d'impacte ambiental indica que el grau de naturalització de la vegetació és nul, a causa de la presència d'un gran nombre d'infrastructures en l'àmbit del polígon industrial. Es proposa com a mesura correctora la conservació del nombre més gran d'espècies arbòries possible, i evitar la introducció d'espècies exòtiques que puguen desplaçar les espècies autòctones.
  
Pel que fa a l'afecció a la fauna, s'apunten diverses espècies d'aus presents en la zona, indicant que es tracta d'espècies representatives d'aquests mitjans.
  
3. L'estudi d'impacte ambiental indica que la major part de l'ampliació del sector inicial es destinarà a zones verdes, per la qual cosa la transformació del terreny no implicarà moviments de terra excessius. Es proposa com a mesura correctora la reutilització de la terra vegetal retirada en les noves zones enjardinades.
  
4. Pel que fa a l'anàlisi climàtica, s'aporta una taula i diverses dades climàtiques que posteriorment no són interpretades en relació amb el projecte.
  
No s'ha realitzat un estudi del règim de vents de la zona, més encara quan es tracta d'un sòl amb ús industrial, i les emissions atmosfèriques, sorolls, olors, etc. poden afectar la zona residencial pròxima del nucli urbà.
  
Per a evitar o minimitzar la contaminació atmosfèrica i acústica, durant la fase d'urbanització es proposa el manteniment de la maquinària en bon estat i la realització de regs periòdics en camins i zones sense asfaltar, mentre que en fase de funcionament s'indica la necessitat de complir la legislació vigent en matèria de qualitat atmosfèrica i l'adopció del model d'ordenança municipal sobre prevenció de la contaminació acústica (protecció contra sorolls i vibracions), editada per la Generalitat Valenciana i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies.
  
Tant la cartografia temàtica publicada per la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports com el Patricova indiquen que no hi ha risc d'inundació en la zona.
  
5. Pel que fa al proveïment d'aigua potable, l'Ajuntament d'Alginet presenta un informe emés per EGEVASA, en qualitat d'empresa concessionària del subministrament d'aigua potable, en el qual s'expressa que, prenent com a referència els volums subministrats al polígon nord d'Alginet, el proveïment de la nova superfície a subministrar suposa un increment de demanda assumible en les condicions actuals de proveïment. Així mateix s'indica que l'aigua subministrada és la mateixa que la que abasteix la resta de la població, prové dels pous del barranc Fondo de Picassent, i temporalment presenta concentració de nitrats per damunt dels valors recomanats.
  
6. Pel que fa a la depuració de les aigües residuals generades en el sòl industrial, s'aporta un informe emés per l'entitat de sanejament d'aigües sobre la capacitat de l'estació depuradora d'aigües residuals Albufera-sud. En aquest s'expressa que l'actuació proposada no suposarà un increment de les aigües residuals generades en l'actualitat per la Cooperativa Agrícola d'Alginet, ja que la nova superfície es destinarà a treballs de càrrega i descàrrega, a més es fa constar que en emplaçar-se la cooperativa en zona urbana, s'entén que els cabals generats per aquesta ja han sigut tinguts en compte en el disseny de l'estació depuradora. Per tot això, l'esmentat informe conclou la viabilitat de l'estació depuradora d'aigües residuals Albufera-sud per a tractar les aigües residuals generats amb el desenvolupament del pla parcial modificatiu del sector PPI-1 d'Alginet.
  
L'estudi d'impacte ambiental indica que les indústries han d'adoptar els sistemes necessaris que garantisquen una reducció de la concentració de contaminants per sota dels valors previstos en la normativa municipal d'Alginet i, en qualsevol cas, als recollits en el model d'ordenança d'abocaments a la xarxa municipal de clavegueram editat per la Generalitat Valenciana i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies.
  
S'han d'instal·lar arquetes en l'exterior de les indústries per a presa de mostres dels abocaments a la xarxa de clavegueram; l'empresa queda com a responsable de realitzar els mesuraments oportuns per a verificar el compliment de l'ordenança d'abocament.
  
Sobre l'evacuació de les aigües pluvials, s'aporta un informe emés per l'arquitecte municipal d'Alginet en el qual s'indica que l'evacuació de les aigües pluvials s'ha de realitzar per escorriment, ja que no afecta confrontants, i que el camí de Benifaió ha d'actuar com a via de drenatge de les aigües provinents de les zones més elevades situades al costat de l'antiga carretera CN-340.
  
7. S'aporta un certificat emés per la secretaria de l'Ajuntament d'Alginet en el qual s'indica que els residus sòlids urbans generats en el sector han de ser gestionats per la UTE Sedesa-EBE, encarregada del servei de recollida selectiva de residus sòlids urbans, neteja viària i altres en el municipi d'Alginet.
  
8. L'estudi d'impacte ambiental defineix el paisatge de l'àrea d'actuació com a àrea de vora o periurbana, amb un nivell d'antropització mitjà-alt, pel fet que es tracta d'una zona pròxima al nucli urbà residencial d'Alginet i a la zona industrial situada a l'oest de l'actuació, com també a la presència de l'autovia València-Albacete. D'igual forma indica que es tracta d'una zona amb una conca visual àmplia, on cal destacar la continuïtat dels cultius en la zona no urbanitzada.
  
Per a minimitzar l'impacte paisatgístic, es proposa la situació de les àrees enjardinades en els espais que l'estudi d'impacte ambiental denomina marginals, amb la suavització de l'impacte des dels punts de vista externs al polígon i amb la creació d'un apantallament vegetal per mitjà de la plantació d'espècies d'elevat port i fullatge.
  
L'ordenació proposada per al sector, derivada de l'ordenació del sòl urbanitzable inicial, proposa, com ja s'ha comentat, les zones verdes com a barreres visuals i de transició entre la zona industrial i els camps i infrastructures contigus. Si bé la zona verda projectada en el costat est sí que actua com a element de transició amb els camps confrontants, gran part del límit nord del sector manca d'aquest apantallament, per la qual cosa l'actuació industrial serà fàcilment visible des de l'autopista i no s'abastarà totalment l'objectiu perseguit.
  
9. La major part del terme municipal d'Alginet està ocupada per cultius, la qual cosa fa que un terç de la població activa es dedique a l'agricultura que, al costat del sector serveis constitueixen les activitats de major importància al municipi.
  
10. La nova documentació presentada realitza una valoració d'impactes justificada en la qual conclou que, si es compleixen totes les mesures correctores proposades, l'actuació pretesa serà compatible des del punt de vista ambiental, i incideix que serà necessari controlar els impactes produïts en fase de funcionament per les activitats instal·lades en el sòl industrial.
  
11. El programa de vigilància ambiental recull els controls a realitzar en la fase d'execució de les obres i en fase de funcionament, i fa referència al compliment de la legislació vigent.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes formule la següent declaració d'impacte ambiental:
  
1. S'estima acceptable, al sol efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació, el projecte Pla parcial modificatiu del sector PPI-1 del municipi d'Alginet (València), promogut per l'Ajuntament d'Alginet, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establerts a continuació.
  
2. Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:
  
I. L'Ajuntament d'Alginet ha d'aportar davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme de València l'informe favorable emés per la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, sobre la possible afecció del projecte a béns immobles d'interés cultural, en compliment del que disposa l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.
  
II. Pel que fa a la solució adoptada per a l'evacuació de les aigües pluvials, en matèria d'avaluació d'impacte ambiental s'estableix la necessària reserva a favor dels criteris addicionals de caràcter tècnic i consideracions d'idoneïtat del projecte avaluat que la Comissió Territorial d'Urbanisme puga establir en el marc de les funcions i competència d'aquesta.
  
III. S'ha de realitzar una recollida selectiva, en origen, dels residus generats durant les obres d'urbanització i construcció, a fi que cada tipus de residu generat siga gestionat per empreses autoritzades segons la naturalesa d'aquest. La recollida d'aquests s'ha de realitzar sempre dins dels límits del sector, durant un temps reduït i en llocs degudament habilitats a l'efecte.
  
IV. Els residus vegetals generats amb el desbrossament i la tala de la vegetació existent han de ser gestionats de manera adequada a les característiques d'aquests. En queda prohibida la incineració in situ.
  
3. Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos, estimen pertinents.
  
4. La present declaració d'impacte ambiental s'ha de publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 26 de gener de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Dades de l'expedient
  
Expedient: 088/5623-DAI.
  
Títol: Pla parcial polígon industrial Nuevo Tollo.
  
Promotor: Ajuntament d'Utiel i Sepiva.
  
Autoritat substantiva: Ajuntament i Conselleria de Territori i Habitatge.
  
Localització: A l'oest del nucli urbà, pròxim a aquest, en una porció de terreny coneguda com El Tollo, al polígon cadastral núm. 31 de rústica.
  
Descripció del projecte
  
1. Objecte del projecte.
  
Propiciar la creació de sòl industrial per a absorbir la demanda de la zona com també contribuir a resoldre la problemàtica de situació d'instal·lacions amb l'adequada infrastructura.
  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.
  
I. La superfície del sector és de 446.670,55 metres quadrats, actualment qualificats com a sòl no urbanitzable comú, dels quals el 58,50% es destinaran a illes d'ús industrial de diverses dimensions, i es donarà cabuda a empreses de dimensions grans i mitjanes.
  
II. L'àmbit del projecte és homogeni pel que fa a les característiques ambientals i usos actuals del sòl es refereix.
  
III. El nou polígon es localitza pròxim al nucli urbà i al sòl industrial existent, al costat de la carretera N-III i l'autovia A-3, és a dir, preexisteixen una sèrie d'usos i infrastructures de gran envergadura que, sense perjudici d'una anàlisi ambiental, estableixen una determinada orientació d'usos i pressions sobre el sòl.
  
IV. La proposta suposa el creixement natural del sòl industrial, ja que es produeix la unió efectiva entre aquests dos pel que a vials d'accés i serveis es refereix.
  
3. Alternatives.
  
No hi ha un estudi d'alternatives pròpiament dit, però s'incorpora una justificació de la localització elegida on s'ha tingut en compte l'afecció a un sòl no protegit, la possibilitat de concentrar la producció de residus industrials en un punt en el municipi i la recerca d'un desenvolupament sostenible, segons s'indica en l'estudi d'impacte ambiental. S'ha valorat, igualment, la bona accessibilitat que presenta el projecte i el cost raonable de les infrastructures que arranquen del sòl industrial confrontant. Conseqüentment, es valora positivament l'emplaçament elegit.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública.
  
En data 5 de novembre de 2003 la Direcció Territorial de Territori i Habitatge va remetre projecte tècnic, inclòs l'estudi d'impacte ambiental, relatiu al Pla parcial d'ús industrial Nuevo Tollo d'Utiel, i es va incoar el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.
  
L'esmentat estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, al costat de la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el diari El Mundo, de data 18 de juliol de 2003 i en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana número 4.547, de la mateixa data.
  
Durant el període d'informació pública no es van presentar al·legacions, segons consta en la Resolució de 16 d'octubre de 2003, del conseller d'Indústria, Comerç i Turisme, en el qual s'incloïa l'aprovació provisional.
  
2. Peticions d'informació o documentació complementària.
  
Atés que amb data 26 de març de 2003, el Sepiva va remetre una còpia de l'estudi d'impacte ambiental per al corresponent previ informe, en data 27 de juny de 2003 es va redactar aquest indicant la viabilitat del projecte sempre que, a la documentació mínima necessària, s'adjuntara el certificat de la capacitat de depuració de les aigües residuals i de l'existència de recursos hídrics per a satisfer la demanda del sector, a més d'incorporar la totalitat de les mesures protectores i correctores de l'estudi d'impacte ambiental en la documentació amb eficàcia normativa de la documentació urbanística.
  
Afeccions legals
  
1. Ni el riu Magre ni les rambles Mare de Cabanyes, de la Torre i de Loberuela afecten directament el sector proposat. Únicament la denominada rambla de Pedro Landete, canalitzada, afecta en part el sector en l'extrem oriental d'aquest, sense que s'aprecie risc d'inundació segons la documentació consultada.
  
El projecte aconsegueix la preservació d'aquesta última rambla per mitjà de la creació d'una zona verda que integra, al mateix temps, les construccions existents.
  
2. En la documentació presentada s'indica, consultada la base de dades de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià, que no hi ha previsió d'afectar béns patrimonials de cap tipus.
  
No obstant això, no s'ha presentat l'informe preceptiu d'aquesta Direcció General en compliment de la legislació vigent.
  
Consideracions ambientals
  
1. Si bé els materials terciaris, caracteritzats en la zona d'estudi per la presència de margues i arenoses, no posseeixen un grau de permeabilitat excepcional, la construcció d'una xarxa de sanejament separativa, on les aigües sanitàries es conduiran a una estació depuradora d'aigües residuals i les pluvials s'abocaran a llit públic, minimitza enormement la repercussió del projecte sobre la qualitat de les aigües subterrànies sempre que s'efectuen controls de manteniment de les infrastructures de depuració en la fase de funcionament del projecte.
  
2. Malgrat que les característiques dels sòls afectats pel projecte no són destacables des d'un punt de vista agrari, és cert que la tradició de la zona és el cultiu de secà, especialment de vinya i cereal, la qual cosa li confereix, unit a la particular orografia d'aquesta, un important pes al paisatge en allò que a percepció de les actuacions es refereix.
  
No obstant això, i davant d'aquests valors paisatgístics, cal considerar també la presència, en un entorn molt pròxim, d'importants vies de comunicació sobre les quals no només es recolzen els nuclis de població de major incidència visual a causa de la grandària d'aquestes sinó que també ho fan altres usos com és el cas del sòl industrial ja existent i que resulta confrontant al projecte ara avaluat. Al mateix temps, el camp visual se situa principalment orientat cap al nord, precisament on hi ha un gran nombre d'assentaments i construccions, moltes d'elles de gran envergadura, corresponents a usos industrials.
  
Davant de la necessitat de satisfer la demanda d'aquest tipus de sòl, sembla coherent, llevat que existisquen impediments d'ordre superior, proposar l'ampliació de l'actual polígon industrial aprofitant amb aquest fi tant els accessos actuals com les xarxes d'infrastructures existents atés que així es minimitza l'impacte que aquestes puguen arribar a ocasionar fora de l'àmbit en què es desenvolupa l'ús industrial pròpiament dit.
  
3. Com ja s'ha comentat, la vegetació de la zona d'estudi dista molt de correspondre's amb la vegetació potencial de l'entorn. Excepte la presència d'un reduït nombre d'exemplars aïllats de característiques naturals, i sense perjudici de la conservació d'aquests per mitjà de la integració en les zones verdes del polígon, la pràctica totalitat de la superfície del sector es caracteritza per les plantacions de vinya i cereal, mentre que apareix en menor mesura l'ametller juntament amb parcel·les sense cultivar.
  
No es pot parlar d'una qualitat mereixedora d'una estricta preservació quan es valoren altres aspectes que resulten més rellevants com també els usos preexistents de l'entorn. No obstant això, es reconeix la importància que pel que fa al paisatge tenen les àmplies extensions de secà de la comarca de la Plana d'Utiel - Requena.
  
Des del punt de vista de la fauna es pot argumentar alguna cosa semblant.
  
4. Per al proveïment d'aigua potable es connectarà a la xarxa del polígon industrial existent, i s'utilitzarà el cabal que serveix al nucli urbà, circumstància la idoneïtat de la qual no s'ha acreditat degudament en relació amb el manteniment de les condicions de quantitat i qualitat actuals.
  
Pel que fa a la depuració de les aigües residuals, a Utiel es troba en funcionament una estació depuradora d'aigües residuals a la marge dreta del riu Magre que recull els efluents del nucli urbà i polígons industrials i que, segons la informació facilitada, es troba molt per davall del cabal màxim de depuració, i té, a priori, capacitat per a absorbir les necessitats del nou polígon si bé no s'ha trobat acreditació respecte d'això en la documentació facilitada.
  
El municipi d'Utiel disposa, segons la documentació facilitada, d'abocador de residus sòlids urbans com també d'un ecoparc. Actualment es troba contractada la recollida de residus a una empresa especialitzada. Al mateix temps s'efectua recollida selectiva de paper/cartó i vidre. No s'ha indicat, això no obstant, la gestió prevista per als residus sòlids inerts.
  
5. Per la situació del polígon industrial respecte del nucli urbà d'Utiel, i en comparació amb la freqüència i intensitat del vent, es poden produir, en determinades circumstàncies, determinats problemes amb l'emissió de gasos i olors a l'atmosfera, com també sorolls.
  
Si bé la importància i el grau de contaminació haurà d'establir-se particularment per a cada empresa que s'instal·le en el polígon industrial i que l'ús industrial del sòl no comporta per ell mateix contaminació atmosfèrica, l'estudi d'impacte ambiental proposa mesures correctores respecte d'això, tot això sense perjudici que, per a l'autorització de les empreses, es puguen establir altres mesures complementàries més estrictes.
  
6. El sector està travessat en part per una línia d'alta tensió. El disseny d'aquest fa coincidir la traça paral·lela a l'autovia A-3 amb un vial mentre que la traça diagonal discorre sobre una zona verda.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent declaració d'impacte ambiental:
  
1. S'estima acceptable, al sol efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació, el projecte sobre el Pla parcial del polígon Industrial Nuevo Tollo del municipi d'Utiel (València), promogut pel mateix Ajuntament i per SEPIVA, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establerts a continuació.
  
2. Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:
  
I. Ha d'obtenir-se, amb caràcter previ a l'aprovació del projecte, informe favorable de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià en compliment de la legislació vigent i, en qualsevol cas, per a acreditar que el projecte no afectarà elements patrimonials.
  
II. Ha d'acreditar-se, per mitjà d'informe emés per l'òrgan competent en la matèria, l'existència de cabal d'aigua potable en quantitat i qualitat suficient per a donar servei al nou sòl industrial, sense perjudici dels usos actuals.
  
III. De la mateixa manera, ha d'acreditar-se, per part de l'organisme competent en matèria de depuració, la capacitat de l'actual estació depuradora d'aigües residuals en relació amb els desenvolupaments urbanístics previstos en l'àmbit d'influència d'aquesta.
  
IV. La xarxa de sanejament ha d'incorporar arquetes de registre en cadascuna de les connexions privades al col·lector general, que s'han de complementar amb arquetes separadores de greixos i olis en aquells casos quan siga previsible, per l'activitat a realitzar, la manipulació o abocament d'aquest tipus de substàncies.
  
V. Ha d'acreditar-se adequadament la correcta gestió dels residus sòlids inerts durant la fase de construcció del polígon industrial, preferiblement amb el dipòsit a un abocador existent autoritzat. En cas contrari, ha d'habilitar-se'n un o bé ha de contractar-se'n la gestió a una empresa autoritzada.
  
VI. La línia elèctrica que travessa el sector, preferiblement, ha de ser soterrada. En cas contrari s'ha d'adequar el tram que travessa una de les zones verdes per a ajustar-la a l'eix del vial perpendicular a la traça de l'autovia A-3.
  
3. Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del dret i interessos d'aquestes, estimen pertinents.
  
4. La present declaració d'impacte ambiental s'ha de publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 28 de gener de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.