Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9795, del 23-02-2024 (2024/1554)

DECRET LLEI 2/2024, de 21 de febrer, del Consell, de mesures extraordinàries dirigides a garantir l'assistència sanitària integral i en condicions d'equitat en el Sistema Valencià de Salut.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**VIGENT**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/dl/2024/02/21/2/dof/vci/html**

### Dades del document

Número de DOGV
:   9795

Data del DOGV
:   23-02-2024

Secció del DOGV
:   I. DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   2024/1554


Data del document
:   21-02-2024

Organisme emissor
:   Conselleria de Sanitat

Tipus de document
:   Decret llei

Anàlisi jurídica

 Descriptors 

:   * legislació

DECRET LLEI 2/2024, de 21 de febrer, del Consell, de mesures extraordinàries dirigides a garantir l'assistència sanitària integral i en condicions d'equitat en el Sistema Valencià de Salut. [2024/1554]  
Índex  
  
Preàmbul  
Capítol I. Mesures extraordinàries per a afavorir la provisió de places de difícil cobertura  
Article 1. Règim extraordinari i transitori d'accés a determinades places de personal estatutari amb títol d'especialista en ciències de la salut del Sistema Valencià de Salut  
Article 2. Garanties d'incorporació i permanència en l'exercici efectiu dels llocs de difícil cobertura adjudicats  
Article 3. Valoració dels servicis prestats  
Article 4. Formació i investigació  
Article 5. Carrera i desenvolupament professional  
Article 6. Mesures relatives a la prolongació de la permanència en el servici actiu  
Article 7. Mesures d'incentivació de caràcter retributiu  
Capítol II. Agrupacions sanitàries interdepartamentals  
Article 8. Definició d'agrupació sanitària interdepartamental  
Article 9. Estructura directiva i governança de les agrupacions sanitàries interdepartamentals  
Article 10. Prestació de servicis compartits pel conjunt de professionals en l'àmbit de les agrupacions sanitàries interdepartamentals  
  
Disposició addicional primera. Prestació voluntària de guàrdies  
Disposició addicional segona. Regulació de les places de difícil cobertura continguda en el Decret 6/2023  
Disposició addicional tercera. Integració dels hospitals de crònics i llarga estada en les agrupacions sanitàries interdepartamentals  
Disposició addicional quarta. Plantilles de les agrupacions sanitàries interdepartamentals i departaments que les integren  
Disposició addicional cinquena. Activitat assistencial del personal directiu d'institucions sanitàries  
Disposició derogatòria única. Derogació normativa  
Disposició final primera. Desenvolupament normatiu  
Disposició final segona. Habilitació a la persona titular de la conselleria amb competències en matèria de sanitat  
Disposició final tercera. Entrada en vigor  
Annex únic. Agrupacions sanitàries interdepartamentals (ASI)  
  
  
PREÀMBUL  
  
I  
  
La present iniciativa legislativa pretén establir mesures extraordinàries i temporals en matèria d'ocupació pública i d'organització, dirigides a garantir l'adequada atenció sanitària de tota la població de la Comunitat Valenciana, dret reconegut per l'article 43 de la Constitució Espanyola, el qual al seu torn establix que competix als poders públics organitzar i tutelar la salut pública a través de mesures preventives i de les prestacions i servicis necessaris.  
D'acord amb l'article 50.1 de l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana, correspon a la Generalitat, en el marc de la legislació bàsica de l'Estat, la competència per al desenvolupament legislatiu i l'execució en matèria de règim jurídic i sistema de responsabilitat de l'Administració de la Generalitat i dels ens públics dependents d'esta, així com el règim estatutari del personal funcionari. D'altra banda, l'article 54 de l'Estatut establix la competència exclusiva de la Generalitat en matèria d'organització, administració i gestió de totes les institucions sanitàries públiques dins del territori de la Comunitat Valenciana, amb la finalitat de la qual podrà organitzar i administrar, dins del seu territori, tots els servicis relacionats amb esta matèria, i exercirà la tutela de les institucions, entitats i funcions en matèria de sanitat i seguretat social. Altrament, la Llei 10/2014, de 29 de desembre, de salut de la Comunitat Valenciana, regula l'accés a una atenció sanitària de qualitat, en condicions d'equitat i d'universalitat, com un dret fonamental de tota persona, i s'haurà de vetlar pel compliment del dret universal a la protecció de la salut de la ciutadania.  
  
El Decret 6/2023, de 27 de gener, del Consell, sobre places de difícil cobertura i regulació dels acords d'aliances estratègiques i ús compartit de recursos per a l'atenció i la millora de situacions de necessitat assistencial en l'àmbit del Sistema Valencià de Salut, conté diverses mesures incentivadores per a la provisió de les places declarades de difícil cobertura, així com la possibilitat de subscriure acords entre centres i departaments de Salut que possibiliten el reforç assistencial d'un centre necessitat per part de personal d'un altre centre, incentivant també esta prestació de servicis. Les mesures incentivadores previstes en l'esmentat decret abasten des de la valoració en els barems de mèrits fins al règim de prolongació de permanència en el servici actiu, passant per mesures d'incentivació retributiva, formatives i relatives a la carrera i el desenvolupament professional. No obstant això, ha quedat palés que les mesures previstes en l'esmentat decret no han donat resultat, i no s'ha aconseguit l'objectiu pretés, per la qual cosa la dificultat per a disposar de professionals de la salut en determinats centres persistix i posa en perill la garantia de prestació d'assistència sanitària amb la qualitat i equitat exigibles.  
  
Davant la gravetat i persistència del problema, cal buscar noves fórmules que donen resposta a les dues qüestions plantejades: afavorir la provisió de llocs de difícil cobertura i facilitar l'ús compartit de recursos entre diferents centres o departaments.  
  
En este sentit, els estudis que es realitzen sobre les necessitats de professionals sanitaris, com el recent Informe oferta-necessitat de personal facultatiu especialista 2021-2035, presentat pel Ministeri de Sanitat en el Consell Interterritorial del Sistema Nacional de Salut de 2 de març de 2022, incidixen en el fet que «L'atractiu de les places és molt heterogeni, sobretot entre ciutats grans i xicotetes poblacions o àrees rurals» i en el fet que «Fins i tot encara que el nombre global de professionals disponibles al país fora adequat, no es cobririen les places poc atractives, llevat que es millorara el seu atractiu amb incentius adequats i potents, professionals i econòmics.»  
  
Estes dificultats de cobertura es fan evidents d'un mode molt especial en els llocs de personal facultatiu per als departaments de Salut de Vinaròs, Requena, Elda, Orihuela i Torrevieja, afectant tant l'assistència hospitalària com l'atenció primària, així com per a les zones bàsiques de salut d'Ademuz, Chelva i Titaguas (pertanyents al Departament de Salut de València-Arnau de Vilanova-Llíria). L'existència en la pràctica de greus dificultats per a la captació de professionals i per a la cobertura d'estes places evidencia tant les peculiaritats objectives d'estes places com la seua diferent percepció o valoració pels i les professionals en relació amb altres places en les quals no hi ha els assenyalats problemes de cobertura.  
Ha de destacar-se, en efecte, que en les places de personal especialista en ciències de la salut d'estos departaments i zones concorre una sèrie complexa de peculiaritats en diferent grau a causa de factors relacionats amb les labors concretes a desenvolupar i la seua complexitat, aspectes clínics organitzatius, així com els mitjans humans i tecnològics disponibles en estos centres.  
En primer lloc, la localització geogràfica d'estos departaments i zones, situats a major distància dels principals nuclis de població, indubtablement condiciona la disponibilitat de professionals disponibles, tant per a atenció primària com hospitalària. En segon lloc, en l'àmbit hospitalari concorre una circumstància afegida, com és la mateixa funció que complixen estos centres en la xarxa sanitària, diferent de la dels hospitals de referència terciària, que determina unes peculiaritats organitzatives i de recursos humans, així com de desenvolupament de la cartera de servicis, dotació de recursos tecnològics i el desenvolupament d'activitats d'investigació i docència. Factors que en conjunt influïxen en el fet que els llocs de treball siguen menys atractius, la qual cosa fa difícil la seua cobertura.  
En definitiva, en estos departaments i zones concorren una sèrie de factors que determinen singularitats en les seues places de personal especialista en ciències de la salut i en les tasques que desenvolupen, les quals en el moment actual dificulten greument la captació de professionals. Tenint en compte la funció essencial en l'assistència sanitària de la població que exercix el conjunt de professionals, esta situació exigix adoptar de manera urgent mesures extraordinàries per a garantir la qualitat assistencial i la seua millora, i evitar que es produïsca una deterioració de l'atenció sanitària a la població en els departaments i zones afectats.  
  
II  
  
Pel que fa a l'atenció primària, l'informe abans esmentat qualifica novament d'«alta necessitat», actual i futura, la situació de l'especialitat en Medicina Familiar i Comunitària, i esmenta també les dificultats per a incorporar pediatres en l'àmbit de l'atenció primària. En qualsevol cas es constata la preferència d'un gran percentatge d'especialistes per prestar servicis, respectivament, en les urgències hospitalàries i la pediatria hospitalària.  
Estes mateixes mancances generals en la disponibilitat de personal mèdic per a atenció primària es perceben i consoliden en l'àmbit del Sistema Valencià de Salut, en gran manera per les mateixes raons de singularitat de les places, la seua situació en zones allunyades de les grans ciutats i l'especificitat de les tasques, ja exposades respecte de l'atenció hospitalària, a la qual cosa pot afegir-se la realització de torns de vesprada o lliscants i la necessitat urgent d'extensió de jornada. Esta dificultat per a la cobertura de llocs de personal facultatiu en atenció primària afecta especialment, com s'ha indicat, els departaments i zones esmentats.  
A més, cal indicar que el nivell de dèficit de pediatres d'atenció primària incidix en la pràctica en la disponibilitat real de personal especialista en medicina familiar i comunitària, ja que este personal, que en grau més alt hauria d'estar dedicat a atendre la població adulta, ocupa llocs de pediatria per l'absència de pediatres.  
Davant esta situació, és necessari que la Generalitat, atés el principi constitucional d'eficàcia, exercite les competències que li són pròpies per a poder adoptar, de manera urgent, mesures extraordinàries de provisió de llocs de treball en sectors essencials, per a evitar que es produïsca una deterioració de l'atenció sanitària a la ciutadania en determinats departaments i zones bàsiques de salut.  
A més a més, tant el Pla d'acció d'atenció primària i comunitària 2022-2023, del Ministeri de Sanitat, com el Marc estratègic d'atenció primària i comunitària 2022-2023, de la Conselleria de Sanitat, incidixen en la necessitat de definir i identificar els llocs de difícil cobertura i fomentar la seua ocupació i exercici.  
  
III  
  
L'anteriorment esmentat informe oferta-necessitat de personal facultatiu especialista 2021-2035 incidix en el fet que les polítiques públiques per a la incorporació i retenció de personal facultatiu han de partir d'un fet evident i fonamental: que el personal sanitari, com qualsevol professional, és molt heterogeni en les seues preferències i prioritats. D'ací que es propugne un marc regulador flexible. A més, l'informe considera la seguretat i estabilitat laboral com un component de recompensa rellevant perquè el personal facultatiu prenga decisions en la seua trajectòria professional.  
A estes mateixes premisses responia en últim terme l'acord decisori adoptat pel Ple del consell interterritorial, en la reunió de 24 d'abril de 2018, per a «introduir un nou article 33 bis en la Llei 55/2003, de 16 de desembre, de l'estatut marc del personal estatutari dels servicis de salut, per a incentivar la provisió de places de difícil cobertura en el conjunt del Sistema Nacional de Salut».  
I en esta mateixa línia de propugnar la modificació dels sistemes de selecció, si bé en una perspectiva més global i referida a tot el personal especialista, ja es va pronunciar el Congrés dels Diputats en el seu Dictamen per a la reconstrucció social i econòmica (juliol de 2020), entre les conclusions en matèria sanitària del qual figura la necessitat de revisar amb urgència el sistema de selecció del personal especialista en ciències de la salut (en particular, el personal mèdic), amb la finalitat d'impulsar el sistema de concurs.  
Finalment, esta mateixa previsió de seleccionar el personal especialista en ciències de la salut pel sistema de concurs consta en el Pla de recuperació, transformació i resiliència que el Govern d'Espanya va presentar a la Comissió Europea l'abril de 2021. En efecte, en el seu component 18 es propugna passar d'un sistema que inclou un examen i la valoració del currículum a un altre en el qual únicament es valore el currículum del personal especialista en ciències de la salut, atés que ja han sigut avaluats en la fase prèvia d'obtenció del títol d'especialista.  
  
En els últims anys, l'activitat legislativa de l'Estat en matèria d'ocupació pública ha estat centrada en normativa bàsica dirigida a la necessària reducció de la temporalitat, atenent així els requeriments de la Unió Europea.  
En este procés s'emmarquen el Reial decret llei 14/2021, de 6 de juliol, de mesures urgents per a la reducció de la temporalitat en l'ocupació pública; la posterior Llei 20/2021, de 28 de desembre, sobre la mateixa matèria, i el Reial decret llei 12/2022, de 5 de juliol, pel qual es modifica la Llei 55/2003, de 16 de desembre, de l'estatut marc del personal estatutari dels servicis de salut.  
Així, va quedar ajornada novament la imprescindible, esperada i urgent reforma de la normativa bàsica en matèria de selecció de personal especialista en ciències de la salut, particularment d'aquell cridat a exercir llocs de difícil cobertura, i això no obstant el consens que, pel que s'ha exposat anteriorment, ja hi ha sobre la seua necessitat. Al que s'ha esmentat cal afegir que diverses comunitats autònomes, entre estes la Comunitat Valenciana, han sol·licitat en reiterades ocasions en el si del Consell Interterritorial, com una més entre diverses mesures per a tallar el dèficit de personal especialista, que la reforma de les normes per a la selecció d'este personal s'incloga com a contingut addicional d'este últim Reial decret llei de modificació de l'estatut marc; reforma que, d'altra banda, no sols seria perfectament compatible amb la dirigida a reduir la temporalitat, sinó que, per contra, resultaria clarament afavoridora d'eixa reducció de la temporalitat.  
  
D'altra banda, els processos extraordinaris d'estabilització que estan ara duent-se a terme en el Sistema Nacional de Salut en desenvolupament de l'article 2 i de les disposicions addicionals cinquena, sisena i huitena de la Llei 20/2021, de 28 de desembre, el seu règim específic, el seu futur encaix amb les ofertes d'ocupació que puguen realitzar-se en utilització de la taxa ordinària de reposició i, principalment, la seua execució coordinada en tots els servicis de salut perquè finalitzen abans de desembre de 2024, reduïxen al mínim les possibilitats que el Sistema Valencià de Salut incorpore nou personal facultatiu especialista fix als llocs de difícil cobertura amb anterioritat a eixes dates.  
Sobre la base de tot el que antecedix, atés que les mesures i incentius professionals i econòmics adoptats fins ara per l'Administració sanitària per a assegurar la provisió dels llocs de difícil cobertura de personal especialista no permeten resoldre els problemes abans al·ludits, han d'adoptar-se mesures extraordinàries i temporals dirigides a impulsar la provisió d'estos llocs, d'acord amb el principi constitucional d'eficàcia de l'administració pública.  
En este ordre, es considera que la provisió dels llocs de personal especialista en ciències de la salut dels departaments i zones enumerats, a través del sistema de selecció del concurs de mèrits, quan així ho justificaren les circumstàncies concurrents i amb les condicions i incentius previstos en el present decret llei, constituïx una mesura adequada, necessària i proporcionada per a aconseguir els objectius pretesos, garantint igualment en tot cas els principis constitucionals d'igualtat, mèrit i capacitat, així com els de publicitat i competència.  
  
En este sentit, a més de la major rapidesa d'este sistema de selecció, que permet una actuació de l'administració més àgil i en línia amb el principi constitucional d'eficàcia i la necessitat urgent de cobertura dels llocs, ha de destacar-se que l'oferta d'un vincle de fixesa és una mesura eficaç per a garantir la prestació del servici i fomentar l'estabilitat del personal encarregat d'eixa prestació. En efecte, com anteriorment s'ha expressat, l'Informe oferta-necessitat de personal facultatiu especialista 2021-2035 considera que la seguretat i estabilitat laboral és un component de recompensa rellevant per a la presa de decisions en la seua trajectòria professional.  
Han de recordar-se, en particular, les greus dificultats que ja s'observen en la pràctica per a trobar professionals amb el propòsit d'exercir amb caràcter temporal les corresponents funcions. En realitat, s'observa en estos casos la no presentació de sol·licituds en els concursos de trasllats, la falta d'aspirants disponibles en les llistes d'ocupació temporal en l'àmbit corresponent per a donar cobertura a les necessitats fixes i temporals, i la dificultat de proveir els llocs mitjançant comissió de servicis.  
Cal, així mateix, subratllar els problemes per a la provisió dels llocs de difícil cobertura mitjançant el sistema general de concurs oposició, tenint en compte la no concurrència de sol·licituds per la falta d'interés de les i els professionals en els llocs concrets i l'escassetat de professionals amb disposició a la preparació específica de les proves selectives de la fase d'oposició, tenint en compte del temps que requerixen, del contingut de la part no específica del temari i l'existència d'altres opcions professionals.  
A més, resulta fonamental recalcar que estem davant professionals que disposen d'una titulació que implica una formació sanitària especialitzada, la qual inclou un procediment de concurrència competitiva previ que exigix la superació d'un examen per a l'accés a esta, així com una avaluació dels diferents períodes formatius per a la superació de l'especialitat. Tot això, en suma, relativitza el valor selectiu d'una fase d'oposició per a accedir a un lloc del Sistema Nacional de Salut.  
  
En conclusió, estem davant una mesura dirigida a un col·lectiu que, a més de tindre un peculiar àmbit funcional i prestacional en el marc general de les institucions sanitàries, disposa d'un alt nivell de qualificació, en ser personal especialista en ciències de la salut, caracteritzat per la garantia de l'avaluació contínua i la capacitat professional que li atorga el seu exigent i molt reconegut règim de formació sanitària especialitzada.  
Juntament amb el que s'ha exposat, ha de destacar-se que no hi ha altres mesures amb una eficàcia igual per a aconseguir l'objectiu pretés, atesa la situació exposada i les necessitats de captació urgent de professionals.  
Per tot el que s'ha exposat, i sense perjudici del que resulte de la consensuada i esperada, per urgent, reforma de la normativa bàsica estatal en matèria de selecció de personal especialista, este decret llei opta per habilitar la Generalitat perquè, quan calga en els pròxims anys, i amb la deguda motivació, puga recórrer a la selecció de personal fix pel sistema de concurs de mèrits en determinades categories professionals.  
  
  
IV  
  
La Llei de l'Estatut Bàsic de l'Empleat Públic, el text refós del qual va ser aprovat pel Reial decret legislatiu 5/2015, de 30 d'octubre, establix en l'article 61 que els sistemes selectius del personal funcionari de carrera seran els d'oposició i concurs oposició. El sistema de concurs es configura en esta norma legal com un sistema excepcional per a la selecció del personal funcionari de carrera, perquè indica que només en virtut de llei podrà aplicar-se, amb caràcter excepcional, el sistema de concurs, que consistirà únicament en la valoració de mèrits. D'acord amb el que s'establix en l'article 2.3 de l'Estatut Bàsic, el personal estatutari dels servicis de salut es regirà per la legislació específica dictada per l'Estat i per les comunitats autònomes en l'àmbit de les seues respectives competències i pel que es preveu en l'Estatut, amb les excepcions que el precepte indica.  
Al seu torn, l'article 31 de la Llei 55/2003, de 16 de desembre, de l'estatut marc del personal estatutari dels servicis de salut, regula els sistemes de selecció per al personal estatutari i establix que la selecció del personal estatutari fix s'efectuarà amb caràcter general a través del sistema de concurs oposició. La selecció podrà realitzar-se a través del sistema d'oposició quan així resultara més adequat en funció de les característiques socioprofessionals del col·lectiu que puga accedir a les proves o de les funcions a desenvolupar.  
Afig el precepte indicat que quan les peculiaritats de les tasques específiques a desenvolupar o el nivell de qualificació requerida així ho aconsellen, la selecció podrà realitzar-se pel sistema de concurs. Per tant, el sistema de concurs no es configura en l'estatut marc com un sistema de naturalesa excepcional i residual per al personal estatutari, a diferència de la regulació general de l'Estatut Bàsic de l'Empleat Públic, sinó que consagra un àmbit d'actuació més ampli per a l'Administració sanitària en la decisió del sistema de selecció. I precisament la possibilitat d'utilitzar el sistema de concurs està directament relacionada amb les peculiaritats de les tasques específiques a desenvolupar o el nivell de qualificació requerida, circumstàncies ambdues que concorren en les places de difícil cobertura del personal facultatiu especialista, com s'ha exposat.  
L'estatut marc, per tant, conceptua el concurs com l'avaluació de la competència, aptitud i idoneïtat de les persones aspirants per a l'exercici de les corresponents funcions a través de la valoració d'acord amb el barem dels aspectes més significatius dels corresponents currículums. Només es conceptua amb caràcter extraordinari i excepcional la selecció de personal per concurs amb una avaluació no baremada de la competència professional.  
Esta normativa de l'estatut marc resulta bàsica, d'acord amb la seua disposició final primera i d'acord amb l'article 149.1.18é de la Constitució, per la qual cosa les comunitats autònomes poden desenvolupar-la, com indica expressament l'article 3 de l'estatut marc, prenent en consideració els principis generals establits en el mateix estatut marc, les peculiaritats pròpies de l'exercici de les professions sanitàries i les característiques organitzatives de cada servici de salut i dels seus diferents centres i institucions. Dins dels principis generals al·ludits de l'estatut marc es troben els d'igualtat, mèrit, capacitat i publicitat en l'accés a la condició de personal estatutari, l'estabilitat en l'ocupació i la planificació eficient de les necessitats de recursos i la programació periòdica de les convocatòries.  
  
En este sentit, la regulació que es recull en el present decret llei té en compte la situació actual de canvi de paradigma en els recursos humans i les actuals necessitats assistencials i organitzatives i de recursos humans del Sistema Valencià de Salut en relació amb la greu dificultat de cobertura de determinats llocs clau. En particular, la regulació està orientada a facilitar la incorporació immediata de personal estable i plenament qualificat, l'adequat dimensionament del personal en els diferents territoris, la distribució i estabilitat dels recursos humans i la millora de la qualitat, eficàcia i eficiència dels servicis, d'acord amb l'article 12.1 de l'estatut marc.  
  
D'esta manera, el present decret llei tracta de fomentar l'estabilitat del personal, intentant evitar acudir al nomenament de personal estatutari temporal per raons de necessitat i urgència per a les places vacants; solució, a més, que, com s'ha expressat, tampoc garantix la solució del problema que ens ocupa. La implantació del sistema de selecció establit en este decret llei permetrà, així mateix, evitar els problemes derivats de l'excessiva duració de la relació temporal per la no cobertura de les places vacants de les convocatòries per falta de presentació de sol·licituds. Esta cerca de l'estabilitat del personal està en línia, per tant, amb el que establix l'article 9 quater de l'estatut marc, que preveu que les administracions sanitàries promouran, en els seus àmbits respectius, el desenvolupament de criteris d'actuació que permeten assegurar el compliment de les mesures de limitació de la temporalitat del seu personal.  
  
D'altra banda, el sistema de concurs previst en el present decret llei permet garantir els principis constitucionals d'igualtat, mèrit i capacitat, així com els de publicitat i competència. En particular, s'habilita per a la utilització del procediment de concurs d'acord amb un barem de mèrits.  
  
  
V  
  
D'altra banda, en relació amb l'organització de l'estructura assistencial, tant a escala espanyola com a escala internacional s'observa un nombre important d'experiències en les quals diferents hospitals col·laboren, amb diferents intensitats i models de gestió, per a la millora dels seus objectius clínics, l'optimització de les seues operacions i l'increment de l'eficiència de la seua gestió. Els avantatges derivats d'esta col·laboració són, principalment, garantir la continuïtat assistencial, facilitant la prestació de servicis compartida per professionals en els diferents centres. El model més habitual en el qual dos hospitals col·laboren entre ells per a garantir la continuïtat assistencial és en el cas d'hospitals de diferent nivell en el qual s'establix un itinerari clínic precís i es definix el rol dels dos hospitals en les diferents fases d'atenció, i és l'objectiu habitual que cada pacient torne al seu hospital de proximitat. Així mateix, esta col·laboració pot potencialment arribar a la creació de servicis clínics en xarxa entre diversos hospitals, amb un repartiment de l'activitat precís.  
Quant als servicis compartits entre els centres, permetria oferir a professionals d'un hospital de proximitat la possibilitat d'accedir a realitzar actes més complexos en un hospital especialitzat, la qual cosa redunda en una millora de la seua capacitat de resolució i en la conservació de les seues competències. Així mateix, professionals amb especialització podrien prestar servicis en un hospital de proximitat, amb l'objectiu de minimitzar els desplaçaments de la població i, per tant, millorar l'accessibilitat i pal·liar l'escassetat de professionals.  
Al mateix temps, esta col·laboració també permet aconseguir una massa crítica d'activitat que garantisca una àmplia cobertura i un nivell elevat de qualitat i resultats. Per a determinades prestacions especialitzades, s'exigixen nivells mínims d'activitat amb l'objectiu de garantir la qualitat de la prestació i la seguretat del pacient. En este cas, diversos centres poden col·laborar per a establir sinergies que faciliten aconseguir estos nivells d'activitat i, per tant, no perdre l'acreditació per a desenvolupar-la. Així mateix, determinades prestacions requerixen inversions importants o de recursos difícils d'obtindre per a un hospital individual. La col·laboració entre diversos centres pot facilitar la justificació del desenvolupament d'estes prestacions, en realitzar-les de manera conjunta.  
El desenvolupament de col·laboracions entre hospitals per a crear servicis compartits és una experiència àmpliament estesa. Les experiències més habituals es donen com un acord puntual entre hospitals o grups d'hospitals, i en alguns casos s'està ja observant com l'acord es desenvolupa d'una manera més global arribant a implementar aliances estratègiques que donen com a resultat la creació de grups o xarxes d'hospitals.  
Tenint en compte tot l'anterior, el present decret llei recull una nova estructura assistencial, en la qual es mantenen els departaments de Salut, però es creen les agrupacions sanitàries interdepartamentals, com a entitat organitzativa en la qual s'integren diversos centres, tant d'atenció hospitalària, com d'atenció primària, pertanyents a més d'un departament de salut. Esta nova estructura assistencial, basada en la col·laboració entre centres, té com a objectiu garantir l'accés, en condicions d'equitat, a una assistència sanitària de qualitat en tot el territori de la Comunitat Valenciana.  
En este sentit, l'article 36 de la Llei 55/2003 de l'estatut marc del personal estatutari dels servicis de salut preveu la mobilitat per raó de servici, i la Llei 44/2003, de 21 de novembre, d'ordenació de les professions sanitàries en l'article 8.2 establix que «Els professionals podran prestar servicis conjunts en dos o més centres, encara que mantinguen la seua vinculació a un només d'estos, quan es mantinguen aliances estratègiques o projectes de gestió compartida entre diferents establiments sanitaris. En este supòsit, els nomenaments o contractes de nova creació podran vincular-se al projecte en el seu conjunt, sense perjudici del que establisca, si és el cas, la normativa sobre incompatibilitats.»  
  
  
VI  
  
L'articulat del decret llei, sobre la base del que s'ha exposat amb anterioritat, establix mesures extraordinàries i temporals, en matèria d'ocupació pública i d'organització, dirigides a garantir l'adequada atenció sanitària de tota la població, dividides en tres capítols:  
El capítol I recull mesures relacionades amb la provisió dels llocs de difícil cobertura. Així, l'article 1 faculta la conselleria competent en matèria de sanitat per a aplicar de mode extraordinari el sistema de concurs, durant un termini de tres anys des de l'entrada en vigor del decret llei, per a impulsar la incorporació urgent, estable i permanent de personal als llocs de difícil cobertura en els cinc departaments i les tres zones bàsiques de salut indicats.  
En correspondència amb el caràcter extraordinari de la mesura, en execució de les ofertes d'ocupació pública aprovades, la conselleria amb competència en matèria de sanitat aprovarà les convocatòries específiques per a la provisió de les places de llocs de difícil cobertura a oferir pel sistema de concurs. Estes convocatòries estaran, en tot cas, subjectes als límits i requisits establits en la normativa pressupostària, i respectant la taxa de reposició corresponent. Les convocatòries que executen l'oferta d'ocupació concretaran el nombre de llocs oferits per centre, categoria i especialitat, preveuran el sistema de selecció per concurs i justificaran la seua procedència d'acord amb el que s'establix en este decret llei. A este efecte, la regulació recull la declaració com a llocs de difícil cobertura de tots els llocs de categories el requisit de les quals siga un títol d'especialista en ciències de la salut dels cinc departaments i les tres zones bàsiques de salut indicats.  
  
D'altra banda, com a mesura imprescindible per a aconseguir l'objectiu que este decret llei busca, i que la justifica, l'article 2 inclou garanties perquè el personal seleccionat per concurs s'incorpore i romanga diversos anys en l'exercici efectiu dels llocs adjudicats.  
  
A més, el decret llei incorpora en els articles 3 a 7 diverses mesures incentivadores per a la provisió d'estos llocs, en matèria de barems de mèrits -valoració de l'experiència professional-, formació i investigació, carrera i desenvolupament professional, i de règim retributiu, que seran aplicables a les places de difícil cobertura dels departaments i zones indicats.  
El capítol II recull la nova estructura assistencial, en la qual es mantenen els departaments de Salut, però es creen les agrupacions sanitàries interdepartamentals, com a entitat organitzativa en la qual s'integren diversos centres, tant d'atenció hospitalària com primària, pertanyents a més d'un departament de salut. En l'annex es detallen les agrupacions que es creen, amb indicació dels departaments de Salut integrats en cadascuna d'estes, així com del seu hospital de referència.  
  
La part final del decret llei conté cinc disposicions addicionals. Les dues primeres recullen previsions normatives incloses en el Decret 6/2023 que es considera necessari preservar, relatives a la prestació voluntària de guàrdies fora de l'àmbit del mateix nomenament, i a la regulació sobre places de difícil cobertura.  
Les disposicions addicionals tercera i quarta es referixen a les agrupacions sanitàries interdepartamentals (ASI). Mentre que la tercera establix un termini per a la integració dels hospitals d'atenció a crònics i llarga estada (HACLE) en les ASI, la quarta conté una previsió sobre la plantilla de les ASI.  
La disposició addicional cinquena, d'altra banda, preveu la possibilitat que el personal directiu d'institucions sanitàries del Sistema Valencià de Salut puga realitzar activitat assistencial de manera voluntària i no retribuïda.  
S'hi inclou, així mateix, una disposició derogatòria que, a més de la previsió genèrica, deroga expressament l'esmentat Decret 6/2023, de 27 de gener, del Consell, atesa la falta d'eficàcia de les mesures incloses en este, tal com s'ha explicat anteriorment.  
  
Finalment, el decret llei conté tres disposicions finals, les dues primeres relatives a l'habilitació normativa, al Consell per al seu desenvolupament, i a la persona titular de la conselleria amb competències en matèria de sanitat per a la modificació i supressió dels àmbits geogràfics declarats de difícil cobertura, així com per a deixar sense efecte la declaració de difícil cobertura respecte a determinades categories i especialitats dins d'eixos àmbits geogràfics.  
La disposició final tercera es referix a l'entrada en vigor, que s'establix, pel seu contingut i urgència, en l'endemà de la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
Per tot el que s'ha exposat, concorren en este cas les circumstàncies d'extraordinària i urgent necessitat que, d'acord amb l'article 44.4 de l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana, faculten el Consell a adoptar disposicions legislatives provisionals mitjançant decrets llei, sotmesos en tot cas a debat i votació en les Corts Valencianes.  
  
D'acord amb el que es disposa en l'article 129 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques, este decret llei s'ajusta als principis de bona regulació. De la mateixa manera, es complix el principi de necessitat que ha quedat plenament justificat. Igualment, es dona compliment als principis de seguretat jurídica, proporcionalitat i eficàcia, i es destaca que les mesures que incorpora són congruents amb l'ordenament jurídic i incorporen la millor alternativa possible donada la situació d'excepcionalitat, en contindre la regulació necessària i imprescindible per a la consecució dels objectius prèviament esmentats.  
  
Quant al principi de transparència, vista la urgència per a l'aprovació d'esta norma, s'exceptuen els tràmits de consulta pública i d'audiència i informació públiques, de conformitat amb l'article 133.4 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre.  
En virtut d'això, en exercici de la facultat conferida per l'article 44.4 de l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana, i de conformitat amb l'article 58 de la Llei 5/1983, de 30 de desembre, del Consell, a proposta del conseller de Sanitat, amb la deliberació prèvia del Consell en la sessió de 21 de febrer de 2024,  
  
  
DECRETE  
  
CAPÍTOL I  
Mesures extraordinàries per a afavorir la provisió de places de difícil cobertura  
  
Article 1. Règim extraordinari i transitori d'accés a determinades places de personal estatutari amb títol d'especialista en ciències de la salut del Sistema Valencià de Salut  
1. A fi de donar resposta adequada a les necessitats organitzatives actuals, amb la finalitat de garantir la continuïtat assistencial i la qualitat, eficàcia i eficiència dels servicis i per a promoure l'estabilitat dels recursos humans, tenint en compte les dificultats excepcionals relacionades amb l'escassetat de professionals, i atesa l'avaluació contínua i garantia de capacitat i coneixements que atorga el sistema de formació especialitzada en ciències de la salut, així com les peculiaritats de les tasques a desenvolupar, la conselleria amb competències en matèria de sanitat, durant un termini de tres anys, des de l'entrada en vigor del present decret llei, podrà convocar processos selectius específics pel sistema de concurs, a fi d'impulsar la incorporació urgent, estable i permanent de personal a les places de personal estatutari amb títol d'especialista en ciències de la salut dels departaments de Salut de Vinaròs, Requena, Elda, Orihuela i Torrevieja, així com de les zones bàsiques de salut d'Ademuz, Chelva i Titaguas (pertanyents al Departament de Salut de València-Arnau de Vilanova-Llíria), les quals es declaren de difícil cobertura exclusivament als efectes previstos en el present decret llei.  
  
2. A l'efecte del que es preveu en l'apartat 1 anterior, la conselleria amb competències en matèria de sanitat, amb subjecció als límits establits per la corresponent oferta d'ocupació pública i en execució d'esta, aprovarà les convocatòries per a les places de difícil cobertura dels departaments i zones bàsiques de salut enumerats a oferir pel sistema de concurs.  
Les convocatòries que executen l'oferta d'ocupació concretaran el nombre de llocs oferits per centre, categoria i especialitat, recolliran el sistema de selecció per concurs d'acord amb el barem de mèrits, i justificaran la seua procedència d'acord amb el que es preveu en este article. En tot cas, les convocatòries específiques pel sistema de concurs només podran incloure les places per categoria i centre que, dins dels límits de l'oferta d'ocupació pública, es troben dins de l'àmbit definit en l'apartat 1 anterior. Les convocatòries i els processos selectius es realitzaran de conformitat amb la Llei 55/2003, de 16 de desembre, de l'estatut marc del personal estatutari dels servicis de salut, i la normativa autonòmica aplicable.  
3. El tribunal designat per a la selecció podrà ser únic, per subgrups de classificació, per a les diferents categories estatutàries objecte de convocatòria, sense perjudici que puga estar assessorat, si així es precisara, per personal de les diferents especialitats.  
  
Article 2. Garanties d'incorporació i permanència en l'exercici efectiu dels llocs de difícil cobertura adjudicats  
En atenció als objectius fixats en l'apartat 1 de l'article 1, i al mateix fonament del sistema d'accés, el personal seleccionat en els concursos que s'executen en aplicació del present decret llei per a la provisió de places de difícil cobertura:  
a) Haurà d'incorporar-se de manera efectiva i permanent al servici actiu, en el destí adjudicat, per a adquirir la condició de personal estatutari fix.  
b) Després d'haver adquirit eixa condició de personal estatutari fix podrà participar en els concursos de trasllats de la seua categoria i/o especialitat, o en els sistemes de promoció interna o provisió de places d'una altra categoria i/o especialitat, quan complisca els requisits comuns i acredite tres anys de permanència en la situació de servici actiu en el centre triat i adjudicat com a destí en el concurs.  
  
Article 3. Valoració dels servicis prestats  
En els processos selectius per concurs convocats sobre la base del present decret llei, els servicis prestats en llocs de personal estatutari amb títol d'especialista en ciències de la salut dels àmbits geogràfics considerats de difícil cobertura, computaran el triple de la puntuació que s'establisca, amb caràcter general, per cada mes de servicis prestats.  
  
Així mateix, en els futurs processos selectius o concursos de trasllats de personal estatutari especialista convocats per la conselleria amb competències en matèria de sanitat, els servicis prestats en els llocs abans especificats computaran el triple de la puntuació que s'establisca, amb caràcter general, per cada mes de servicis prestats.  
  
Article 4. Formació i investigació  
1. L'administració promourà la formació continuada del personal que ocupe els llocs inclosos en l'article 1.1, i prioritzarà la seua participació en els cursos que es convoquen, així com a través de programes formatius específics. Així mateix, amb la finalitat de facilitar les condicions de treball i la prestació assistencial en estos llocs, s'impulsarà la seua participació en projectes pilot i d'investigació.  
2. A l'efecte del que es preveu en l'apartat anterior, el personal que ocupe places de difícil cobertura podrà realitzar activitats formatives, dins de la seua jornada laboral, fins a un màxim de quatre jornades al mes, a l'hospital de referència, sempre que quede garantida l'activitat assistencial.  
  
Article 5. Carrera i desenvolupament professional  
1. L'exercici dels llocs inclosos en l'article 1.1 es considerarà un mèrit a valorar en l'àrea de compromís amb l'organització per a l'avaluació del reconeixement de grau de carrera i desenvolupament professional, de manera que el seu acompliment per un període de tres anys suposarà l'obtenció del màxim de crèdits previst en esta àrea per a cada grau de carrera i desenvolupament professional, i s'assignarà per períodes inferiors la valoració proporcional que corresponga.  
2. L'exercici d'un lloc declarat de difícil cobertura donarà dret a una reducció del temps de permanència necessari per a l'accés o progressió als graus 3 i 4 dels sistemes de carrera i desenvolupament professional. A este efecte, per cada tres mesos de servicis prestats continuats en una d'estes places, es reduirà en un mes el temps de permanència necessari per a l'accés a estos graus, amb una reducció màxima de 12 mesos per a cada grau. Els servicis prestats que donen dret a la reducció han d'estar inclosos en el període de permanència en el grau anterior, i la reducció serà compatible amb altres reduccions previstes en els sistemes de carrera i desenvolupament professional, sense que, en cap cas, el temps de permanència en cadascun dels graus necessari per a accedir al grau següent puga ser inferior a 5 anys. La reducció que, per superar el límit esmentat, no haja pogut ser aplicada en l'accés al grau 3, podrà ser utilitzada en l'accés al grau 4.  
  
  
Article 6. Mesures relatives a la prolongació de la permanència en el servici actiu  
A l'efecte de valoració de les sol·licituds de prolongació de la permanència en el servici actiu del personal estatutari del Sistema Valencià de Salut gestionat per la conselleria competent en matèria de sanitat, es considerarà que els servicis prestats en places incloses en l'article 1.1 han col·laborat en l'adequada satisfacció de les necessitats organitzatives i assistencials del sistema de salut previstes en els plans d'ordenació de recursos humans, com a element de compromís amb l'organització que contribuïsca a justificar l'autorització d'eixa permanència després d'haver arribat a l'edat legal de jubilació.  
  
  
Article 7. Mesures d'incentivació de caràcter retributiu  
1. La prestació de servicis en les places de difícil cobertura incloses en l'article 1.1 podrà ser incentivada a través del reconeixement d'un component del complement específic per esta especial circumstància concurrent en este tipus de places, la quantia anual del qual serà de 10.000 euros per a places incloses en el subgrup de classificació A1, i 6.500 euros per a les incloses en el subgrup A2. La quantia anual s'abonarà en catorze pagues iguals, les quals inclouran les dotze mensualitats i les dues pagues extraordinàries.  
2. Per resolució de la persona titular de la conselleria amb competències en matèria de sanitat es determinarà, en l'àmbit de l'atenció hospitalària, a quins servicis i, en l'àmbit d'Atenció Primària, a quins centres podrà aplicar-se la incentivació econòmica prevista en l'apartat 1 d'este article. En tots dos casos es requerirà informe favorable previ de la direcció general competent.  
3. Quan per part de la conselleria amb competències en matèria de sanitat es considere que, respecte d'alguna categoria i especialitat, estan plenament garantides les necessitats assistencials, es podrà deixar sense efecte la mesura incentivadora prevista en este article, mitjançant resolució de la persona titular de la conselleria amb competències en matèria de sanitat.  
4. Anualment, es realitzarà una avaluació de les places objecte d'incentivació, a fi de determinar la continuïtat o no d'esta incentivació.  
  
  
  
CAPÍTOL II  
Agrupacions sanitàries interdepartamentals  
  
Article 8. Definició d'agrupació sanitària interdepartamental  
1. En l'estructura assistencial del Sistema Valencià de Salut, es creen les agrupacions sanitàries interdepartamentals (ASI), com a entitats organitzatives en les quals s'integren centres hospitalaris i d'atenció primària de diferents departaments de Salut, amb la finalitat de contribuir a garantir la continuïtat assistencial, l'equitat en l'accés, major qualitat en l'atenció, carteres de servici eficients i millors resultats en tot el territori de la Comunitat Valenciana.  
2. En cadascuna de les ASI hi haurà un hospital de referència amb funcions de coordinació de l'activitat assistencial prestada en el seu àmbit, i s'haurà d'incloure almenys un hospital de crònics i llarga estada.  
3. Es recullen en l'annex I del present decret llei les ASI que es creen, amb indicació de l'hospital de referència i els departaments integrats en cadascuna d'estes.  
4. Les ASI podran modificar-se mitjançant resolució de la persona titular de la conselleria amb competències en matèria de sanitat amb l'informe favorable previ de la direcció general amb competències en matèria de planificació sanitària, fonamentat en l'anàlisi contínua dels fluxos de pacients que hi haja.  
  
  
Article 9. Estructura directiva i governança de les agrupacions sanitàries interdepartamentals  
1. Les ASI tindran un comité directiu propi del qual formarà part el personal directiu dels departaments integrats. Així mateix, es designarà una direcció gerència de l'ASI que recaurà en la persona que exercisca la gerència del departament de referència i es constituiran un consell clinicoassistencial amb funcions consultives i un consell social amb funcions consultives i de participació.  
2. De manera excepcional, justificada i mitjançant resolució de la persona titular de la conselleria competent en matèria de sanitat podrà nomenar-se una adjuntia a la gerència en les ASI.  
3. Els departaments de sanitat mantindran la seua estructura existent pròpia, unitats de direcció i de gestió, així com els servicis que formen la seua cartera de servicis.  
4. Mitjançant ordre de la persona titular de la conselleria competent en matèria de sanitat es desenvoluparà l'estructura, funcionament i règim de coordinació entre els diferents centres integrats en les ASI, amb l'objectiu d'assegurar una adequada i homogènia implementació.  
  
5. Per resolució de la persona titular de la conselleria amb competències en matèria de sanitat podran establir-se mecanismes de coordinació entre diferents ASI que garantisquen l'accés equitatiu i pròxim a la cartera de servicis vigent en el Sistema Valencià de Salut. Esta resolució requerirà informe favorable previ de l'òrgan superior o directiu amb competències en matèria de planificació sanitària.  
  
Article 10. Prestació de servicis compartits pel conjunt de professionals en l'àmbit de les agrupacions sanitàries interdepartamentals  
  
1. Cada professional podrà prestar servicis conjunts en dos o més centres de l'agrupació sanitària interdepartamental, encara que mantinguen la seua vinculació només a un d'estos, de conformitat amb el que establix l'article 8.2 de la Llei 44/2003, de 21 de novembre, d'ordenació de les professions sanitàries.  
2. La prestació de servicis prevista en l'apartat anterior comprendrà tant la jornada ordinària com la complementària, així com l'atenció continuada.  
Esta prestació es durà a terme pel temps imprescindible fins que desapareguen les causes que la van justificar, i mai podrà excedir de noranta dies en un període de 12 mesos. Esta mobilitat donarà dret a totes aquelles indemnitzacions per raó del servici que corresponguen d'acord amb la normativa vigent.  
3. Quan a conseqüència de la mobilitat de personal prevista en l'apartat anterior es passe a prestar servicis en un centre inclòs dins de l'àmbit geogràfic definit en l'article 1.1 del present decret llei, s'aplicaran les mesures incentivadores previstes en els articles 3 a 7 durant el període de prestació d'estos servicis, en proporció al temps efectiu prestat. En el supòsit de la mesura d'incentivació retributiva, esta s'aplicarà exclusivament al personal que ocupe aquelles places que porten aparellada la citada incentivació econòmica.  
  
  
  
DISPOSICIONS ADDICIONALS  
  
Primera. Prestació voluntària de guàrdies  
El personal estatutari de les categories de personal mèdic i d'infermeria podrà realitzar de manera voluntària la prestació de jornada complementària de guàrdia o atenció continuada en un àmbit diferent al propi del seu nomenament, encara que en este no es trobe prevista esta prestació, i sempre que les necessitats del servici així ho requerisquen.  
  
Segona. Regulació de les places de difícil cobertura continguda en el Decret 6/2023  
1. Es manté la vigència dels articles 3 i 4 del Decret 6/2023, de 27 de gener, del Consell, sobre places de difícil cobertura i regulació dels acords d'aliances estratègiques i ús compartit de recursos per a l'atenció i millora de situacions de necessitat assistencial en l'àmbit del Sistema Valencià de Salut.  
A les places declarades de difícil cobertura pel procediment previst en els esmentats preceptes els resultaran d'aplicació les mesures incentivadores contingudes en el present decret llei.  
2. Es manté la redacció de l'article 28.4 del Decret 192/2017, d'1 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de selecció i provisió de personal estatutari del Sistema Valencià de Salut continguda en la disposició final primera del Decret 6/2023, de 27 de gener, del Consell, sobre places de difícil cobertura i regulació dels acords d'aliances estratègiques i ús compartit de recursos per a l'atenció i millora de situacions de necessitat assistencial en l'àmbit del Sistema Valencià de Salut.  
  
Tercera. Integració dels hospitals de crònics i llarga estada en les agrupacions sanitàries interdepartamentals  
La previsió continguda en el número 2 de l'article 8 del present decret llei haurà de dur-se a terme abans del 31 de desembre de 2025.  
  
Quarta. Plantilles de les agrupacions sanitàries interdepartamentals i departaments que les integren  
A partir de l'entrada en vigor del present decret llei totes les places que siguen oferides en la fase de provisió dels diferents processos selectius que estiguen convocats o que s'hagen de convocar, s'oferiran amb la denominació de l'agrupació sanitària interdepartamental corresponent i departament en el qual se situe esta plaça.  
  
Cinquena. Activitat assistencial del personal directiu d'institucions sanitàries  
Amb la finalitat d'optimitzar al màxim els recursos humans, el personal directiu de les institucions sanitàries del Sistema Valencià de Salut podrà compaginar, de manera voluntària, l'exercici de la funció directiva amb la realització d'activitat assistencial.  
Esta compatibilitat en cap cas serà retribuïda, i haurà de ser autoritzada, amb caràcter previ, per la direcció general amb competències en matèria assistencial.  
  
  
DISPOSICIÓ DEROGATÒRIA  
  
Única. Derogació normativa  
Queden derogades les disposicions de rang igual o inferior que s'oposen al que es disposa en el present decret llei. Es deroga expressament el Decret 6/2023, de 27 de gener, del Consell, sobre places de difícil cobertura i regulació dels acords d'aliances estratègiques i ús compartit de recursos per a l'atenció i millora de situacions de necessitat assistencial en l'àmbit del Sistema Valencià de Salut, sense perjudici del que es preveu en la disposició addicional segona del present decret llei.  
  
  
  
DISPOSICIONS FINALS  
  
Primera. Desenvolupament normatiu  
Es faculta el Consell per a dictar les disposicions que siguen necessàries per al desenvolupament i l'execució del present decret llei.  
  
Segona. Habilitació a la persona titular de la conselleria amb competències en matèria de sanitat  
Es faculta expressament la persona titular de la conselleria amb competències en matèria de sanitat per a la modificació i supressió dels àmbits geogràfics declarats de difícil cobertura mitjançant el present decret llei, així com per a deixar sense efecte la declaració de difícil cobertura respecte a determinades categories i especialitats dins d'eixos àmbits geogràfics.  
  
Tercera. Entrada en vigor  
El present decret llei entrarà en vigor l'endemà de la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
  
Alacant, 21 de febrer de 2024  
  
El president de la Generalitat,  
CARLOS MAZÓN GUIXOT  
  
El conseller de Sanitat,  
MARCIANO GÓMEZ GÓMEZ  
  
  
  
ANNEX ÚNIC  
Agrupacions Sanitàries Interdepartamentals (ASI)  
  
Castelló: integra els departaments de Salut de Castelló, Vinaròs i La Plana. El seu hospital de referència serà l'Hospital General Universitari de Castelló.  
València-Nord: integra els departaments de Salut de València-Clínic-La Malva-rosa, Sagunt i Gandia. El seu hospital de referència serà l'Hospital Clínic Universitari de València.  
València-Oest: integra els departaments de Salut de València-Hospital General, Requena i Manises. El seu hospital de referència serà l'Hospital General Universitari de València.  
València-Est: integra els departaments de Salut de València-Doctor Peset, La Ribera i Xàtiva-Ontinyent. El seu hospital de referència serà l'Hospital Universitari Doctor Peset de València.  
València-Sud: integra els departaments de Salut de València-La Fe i València-Arnau de Vilanova-Llíria. El seu hospital de referència serà l'Hospital Universitari i Politècnic La Fe de València.  
Alacant-Nord: integra els departaments de Salut d'Alacant-Sant Joan d'Alacant, Marina Baixa i Dénia. El seu hospital de referència serà l'Hospital Universitari Sant Joan d'Alacant.  
Alacant-Centre: integra els departaments de Salut d'Alacant-Hospital General, Elda i Alcoi. El seu hospital de referència serà l'Hospital General Universitari d'Alacant Dr. Balmis.  
Alacant-Sud: integra els departaments de Salut d'Elx-Hospital General, Elx-Crevillent, Torrevieja i Orihuela. El seu hospital de referència serà l'Hospital General Universitari d'Elx.


Còpia Permalink ELI