Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 2643, del 12-12-1995 (1995/836931)

RESOLUCIÓ de 23 de novembre de 1995 de la directora general de Qualitat Ambiental de la Conselleria d'Agricultura i Medi Ambient, per la qual ordena la publicació de la part dispositiva de diverses declaracions d'impacte ambiental.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   2643

Data del DOGV
:   12-12-1995

Secció del DOGV
:   ALTRES DISPOSICIONS

Número del document
:   1995/836931


Data del document
:   23-11-1995

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

RESOLUCIó de 23 de novembre de 1995 de la directora general de Qualitat Ambiental de la Conselleria d'Agricultura i Medi Ambient, per la qual ordena la publicació de la part dispositiva de diverses declaracions d'impacte ambiental.
  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'Avaluació d'Impacte Ambiental, i el Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, estableixen l'obligatorietat de publicar la Declaració d'Impacte Ambiental.
  
  
Seguint la mateixa línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'Impacte Ambiental, i el reglament que té, aprovat pel Decret 162/1990, respectivament, estableixen l'obligatorietat de publicar la Declaració d'Impacte Ambiental i, en particular, al Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
Per tot això, resolc
  
  
Article únic
  
Publicar al Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, les declaracions d'impacte ambiental relacionades a l'annex, dictades als expedients que igualment es relacionen.
  
  
València, 23 de novembre de 1995.- La directora general de Calidad Ambiental: Gloria Arnandis Boix.
  
  
  
DECLARACIó D'IMPACTE AMBIENTAL
  
  
Vist l'expedient 035/95-AIA sobre projecte d'execució de la línia elèctrica a 132 kv. quàdruple circuit E.S./La Punta-L/Font de Sant Lluís-Grau a La Punta (València) el promotor del qual és Iberdrola, SA.
  
Vist que el promotor va presentar en aquesta Conselleria l'estudi d'impacte ambiental a fi d'iniciar el procediment a través del tràmit de consultes al mateix temps que era presentat oficialment en el Servei Territorial d'Indústria i Energia de la Conselleria d'Indústria i Energia com a òrgan amb competència substantiva.
  
  
Segons allò disposat en l'article 17 i següents del Decret 162/1990, es va consultar la Direcció Territorial de Medi Ambient, Ajuntament de València, Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura i Comissió Territorial d'Urbanisme de la Direcció General d'Urbanisme i Ordenació Territorial de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports.
  
  
Vist que de les consultes efectuades, solament han sigut remesos els següents informes:
  
- Comissió Territorial d'Urbanisme: "...tot això resulta compatible amb l'ús d'horta previst en el planejament, ja que la seua incidència es limita a l'ocupació física de les torres metàl.liques de substentació".
  
- Direcció General de Patrimoni Artístic:
  
a) Unitat Tècnica d'Arqueologia: "...en data 13 de juliol de 1994, la secretària de l'Associació de Veïns de la Punta "La Unificadora", com a conseqüència, entre d'altres, del projecte de construcció d'una central elèctrica a la dita pedania ens va sol.licitar informació sobre els requisits i característiques específiques que han de reunir les barraques per a ser declarades béns d'interés cultural, a fi de poder preservar aquesta zona d'horta. En l'informe que es va realitzar des d'aquest servei es manifestava que el mateix Pla General d'Ordenació Urbana de la ciutat de València ja la protegia en donar a aquesta zona la qualificació de zona d'especial protecció agrícola, cosa que comporta uns usos prohibits entre els quals es troba la seua utilització industrial".
  
b) Unitat d'Inspecció del Patrimoni Històric Artístic de la Direcció Territorial de Cultura de València: "...a la zona d'actuació no hi ha cap bé immoble afectat per expedient de bé d'interés cultural".
  
  
Vist que l'objecte del projecte és la instal.lació de la línia aèria de transport d'energia elèctrica en quàdruple circuit a la tensió de 132 kv, que Iberdrola, SA projecta per a augmentar la potència i la qualitat de servei, a la zona de La Punta. Segons els estudis realitzats per Iberdrola, SA, sobre l'alimentació elèctrica a la província de València en l'horitzó de 1995, cal la construcció d'una nova subestació a La Punta, a la qual fa falta dotar de la línia corresponent i on s'enquadra la línia objecte d'aquest projecte.
  
  
La nova línia serà una entrada-eixida de la línia actual de Font de Sant Lluís-Grau. Per causa d'aquesta línia s'hauran de modificar els dos suports anteriors al de l'entroncament, números 12 i 13 més un de nou entre les obertures 11-12, tot això a la línia Font de Sant Lluís-Grau, quàdruple circuit amb una longitud de 702 metres i des de la torre d'entroncament situada entre els suports 13-14 a 10 metres del número 13 formarà alineació amb la futura subestació de La Punta de 232 metres.
  
Vist que l'expedient complet ha sigut remés a través del Servei Territorial d'Indústria i Energia de la Conselleria d'Indústria i Energia de València com a òrgan amb competència substantiva. La documentació remesa està formada per un projecte d'execució de línia elèctrica a 132 kv, quàdruple circuit E.S./La Punta-L/Font de Sant Lluís-Grau, estudi d'impacte ambiental i resultat de la informació pública de la dita documentació. El tràmit d'informació pública ha tingut lloc mitjançant un anunci publicat en el Butlletí Oficial de la Província número 72 de 25 de març de 1995. Durant el període d'informació pública s'han presentat reclamacions de l'Associació de Veïns de La Punta "La Unificadora", segons un escrit del director territorial, i que s'han adjuntat a la documentació presentada,
  
Vist que les al.legacions presentades, de forma succinta, indiquen:
  
1. Al.legació al projecte de línia elèctrica 132 kv. E.S. La Punta-L/ Font de Sant Lluís-Grau (València):
  
- La instal.lació d'un traçat d'alta tensió en sòl no urbanitzable d'especial protecció agrària SNU PA-1, que segons el PGOU de València i la Llei 4/1992 de 5 de juny, sobre sòl no urbanitzable, no es permet aquest tipus d'instal.lacions o usos en aquest sòl.
  
- No s'hi presenten els estudis de localitzacions alternatives ni la justificació del motiu de l'elecció precisament d'aquesta localització del traçat ni per què s'han descartat les altres possibilitats.
  
- No estar d'acord amb les consideracions efectuades sobre sòl i vegetació que es fan en les pàgines 5 i 6 de l'estimació com a les seues conseqüències. En aquesta memòria es troba implícit un canvi d'ús de la terra i d'un dany que s'admet com a irreparable, ja que amb la instal.lació de les torres i l'estesa es realitzarà una modificació del medi que disminuirà el seu valor naturalístic. Es a dir, estan reconeixent la seua agressivitat cap a un medi protegit que és l'horta, i a més de parlar d'un dany irrecuperable, cosa que ens fa manifestar la nostra total oposició i que a més es troba en una etapa en què o es protegeix aquest tipus d'actuacions com també les de creixement urbanístic i industrial, o el patrimoni natural, cultural, ecològic, històric i tradicional de la ciutat de València, que és l'horta, desapareixerà.
  
  
- No podem entendre com es rebutja la possibilitat de realitzar una estesa subterrània en parlar de l'afecció de l'ús agrícola del sòl, quan realment les úniques raons per a realitzar-lo aèriament són econòmiques... No tenen per què afectar els camps d'horta ja que es poden fer sota els vials, camins, carreteres, entrades, etc, que hi ha a l'horta però, tot i així, considerem que no cal aquesta instal.lació ni la subestació almenys pels motius que addueix la companyia.
  
  
- Respecte al quadre dels impactes amb els elements i processos ambientals susceptibles de ser afectats, al.leguem que no es diu res de l'aigua, quan és conegut el gran aqüífer que es localitza tant a la zona de l'estesa com de la subestació elèctrica i si és desaconsellable el soterrament també ho serà la instal.lació de la subestació. Quant a la terra es diu que afecta recursos protegits però no obstant això es diu que és compatible, com també en el cas de la vegetació i l'atmosfera.
  
  
- En la pàgina 23 es parla de mesures correctores i es diu que no hi ha impacte sobre el sòl ni durant la construcció ni explotació, cosa que es contradiu totalment amb les consideracions inicials realitzades en les pàgines 5 i 6.
  
Hi adjunten així mateix:
  
2. Denuncia i manifest al Comité de Peticions del Parlament Europeu, com també les respostes del Comité que indiquen la seua recepció i posteriorment l'admissió de la denúncia.
  
3. Moció presentada pel Grup d'Esquerra Unida a la Comissió d'Urbanisme de l'Ajuntament de València en què es fa palés, entre d'altres aspectes "...el govern municipal PP-UV va redactar i impulsar -i va ser aprovat per aquesta corporació- un anomenat Pla Verd, i que, fins i tot, ha promogut i organitzat tot tipus de seminaris per a la protecció de l'horta, quan curiosament estan destrossant amb aquest tipus d'autoritzacions els terrenys d'horta que encara queden protegits en el PGOU com a sòl no urbanitzable". Realitza la següent proposta d'acord "...que el delegat d'Urbanisme faça gestions amb Iberdrola, SA i els notifique la possibilitat d'instal.lar subestacions transformadores d'energia elèctrica en SNU, oferint-los també opcions en sòls que permeten la dita ubicació".
  
  
4. Còpia de denúncies presentades per l'Associació de Veïns davant el jutjat d'instrucció, Ajuntament de València, Conselleria de Medi Ambient i Servei Territorial d'Indústria i Energia.
  
5. Recollida de firmes dels veïns de la pedania de La Punta que s'oposen a la instal.lació prevista per Iberdrola, SA davant l'Ajuntament de València.
  
6. Recollida de firmes de veïns que presenten al.legacions al projecte de línia elèctrica de 132 kv E.S. La Punta-L Font de Sant Lluís-Grau.
  
7. La resta de la documentació son retalls de premsa, articles sobre l'efecte dels camps electromagnètics i legislació sobre línies d'alta tensió.
  
Vist que, junt a la resta de la documentació, el Servei Territorial d'Indústria i Energia va remetre un informe fet pel Servei de Planejament de l'Ajuntament de València en el qual s'indica que els terrenys afectats estan classificats com a sòl no urbanitzable de protecció agrícola especial per a l'horta (PA-1).
  
Atés que, consultada la Comissió Provincial d'Urbanisme sobre la idoneïtat o compatibilitat amb el planejament urbanístic vigent de la ubicació de la subestació transformadora que la companyia Iberdrola, SA desitja instal.lar a la pedania de La Punta i l'estudi d'impacte ambiental de la qual va ser presentat en aquesta direcció general, se'ns informa que la dita activitat resulta incompatible amb la qualificació urbanística vigent de protecció agrícola,
  
Atés que, segons expressa la Llei de Sòl No Urbanitzable, 4/1992 de 5 de juny, el sòl no urbanitzable d'especial protecció no es podran situar instal.lacions ni construccions o obres tret d'aquelles que haja previst el planejament, expressament i excepcionalment, pel fet de ser necessàries per a la seua millor conservació i per al gaudi públic compatible amb els específics valors justificatius de la seua especial protecció,
  
Atés que si la ubicació de la subestació transformadora és incompatible amb la classificació i qualificació urbanística vigent, l'estesa per a la seua alimentació manca de sentit,
  
Atés que en el punt 2 "Anàlisis de les diferents opcions" de l'estudi d'impacte ambiental s'indica "...que, conegut l'objecte del projecte que consisteix en una línia de 232 metres de longitud que ha d'unir un punt de la futura subestació de La Punta amb la línia existent Font de Sant Lluís-Grau, que passa pels encontorns, s'han considerat en els estudis previs diversos enllaçaments diagonals i un d'ortogonal pel que fa al traçat aeri i es rebutgen tots els diagonals pel seu major desenvolupament i perquè els entroncaments eren més difícils. L'estesa subterrània és rebutjada, entre d'altres coses, perquè l'ús agrícola del sòl impedeix la disponibilitat de rasants garantides, com succeeix als sòls urbanitzables o urbans. D'aquestes consideracions conclou l'estudi que la solució òptima consisteix en la proposada d'una estesa de quàdruple circuit.
  
  
Els estudis d'opcions han de contenir un examen de les distintes possibilitats tècnicament viables, degudament valorats els possibles efectes, i una justificació de la solució proposada.
  
No pot considerar-se el punt 2 de l'estudi com un estudi d'opcions ja que es parteix de la ubicació considerada com a definitiva de la subestació i, a més, no s'ha valorat l'efecte de cada opció i altres possibles ubicacions del conjunt subestació-línies d'acord amb la seua destinació.
  
Atés que el traçat proposat discorre molt prop d'habitatges, cosa que pot suposar un risc afegit per a les persones i els béns,
  
  
Atés que s'hauria d'haver valorat com a un efecte additiu negatiu d'importància la creació d'una nova infraestructura en un espai reduït de territori on hi ha infraestructures semblants (línies d'alta i baixa tensió, catenàries del tren, etc.) i futura subestació i línies de distribució, en lloc de servir de base en la decisió d'ubicació del projecte pel fet de considerar que és una zona antropitzada on el paisatge periurbà de la zona pot absorbir la instal.lació d'aquest tipus,
  
  
Atés que, donada la finalitat de les obres de la subestació i línies d'alimentació i distribució previstes per a les obres futures de l'entorn pròxim, s'havia d'estudiar la integració junt a aquestes, o en altres àrees la qualificació d'usos de les quals ho preveja així,
  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva de l'esmentat projecte, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament,
  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, i la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i altres disposicions que li són aplicables,
  
Atés que l'article 5é de la Llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei,
  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, text refós aprovat per l'Ordre de 23 de juny de 1994, del Conseller de Medi Ambient, atribueix a la Direcció General de Qualitat Ambiental la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental i consegüent estimació si s'escau.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent Declaració d'Impacte Ambiental.
  
  
Primer
  
No estimar acceptable, a l'únic efecte ambiental, el projecte d'execució de la línia elèctrica a 132 kv quàdruple circuit E.S./La Punta-L/Font de Sant Lluís-Grau en La Punta (València), el promotor del qual és Iberdrola, SA, segons les consideracions efectuades.
  
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte de tràmit definitiu en via administrativa, no es podrà interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar tots els mitjans que estimen oportuns per defensar el seu dret.
  
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental.
  
  
València, 4 de juliol de 1995.- El director general de Qualitat Ambiental: Rafael de Juan i Fenollar.
  
  
  
DECLARACIó D'IMPACTE AMBIENTAL
  
  
Vist l'expedient 039/95-AIA, sobre el projecte de revisió de les Normes Subsidiàries de Planejament del municipi d'Antella (la Ribera Alta), promogut per l'Ajuntament d'Antella.
  
Vist que, amb data 2 d'octubre de 1994, els tècnics redactors de l'estudi d'impacte ambiental del projecte en van presentar un exemplar, a fi que fóra analitzat pels tècnics d'aquesta Direcció General abans de la seua tramitació. Com a conseqüència, els esmentats tècnics van indicar diversos aspectes de l'estudi d'impacte ambiental que havien de ser reparats; igualment, i mitjançant comunicació telefònica, va indicar-se a l'Ajuntament d'Antella els tràmits que havia de seguir per a l'emissió de la corresponent declaració d'impacte ambiental,
  
Vist que, d'acord amb l'article 21 del Decret 162/1990, Reglament de la Llei 2/1989, mitjançant un escrit de data de 20 de febrer de 1995, i a fi de continuar la tramitació de l'expedient, va sol.licitar-se a l'Ajuntament d'Antella que en completara la documentació amb la remissió del document tècnic de la revisió de les Normes Subsidiàries i els certificats de l'aprovació provisional i informació pública,
  
  
Vist que, amb data 28 de febrer de 1995, l'Ajuntament d'Antella va remetre a aquesta Conselleria una comunicació respecte als tràmits seguits fins aleshores per a l'aprovació de la revisió de les Normes Subsidiàries sol.licitant-hi la declaració d'impacte ambiental,
  
  
Vist que, amb data 15 de març de 1995, va reiterar-se la sol.licitud d'ampliació de documentació, en els termes indicats en l'escrit d'aquesta Conselleria de 20 de febrer,
  
Vist que, tal com preveu l'article 18 del Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/89 de 3 de març, d'Impacte Ambiental, s'han efectuat consultes als següents organismes: Serveis Territorials de València i Servei de Residus i Contaminació, de la Conselleria de Medi Ambient; Direcció General de Patrimoni Artístic, de la Conselleria de Cultura; i Servei de Protecció Civil i Coordinació de Comunicacions, de la Conselleria d'Administració Pública, a fi que comunicaren les seues observacions sobre el projecte,
  
  
Vist que, amb data 6 de juny de 1995, l'Ajuntament d'Antella va remetre a aquesta Conselleria la documentació completa del projecte de revisió de les Normes Subsidiàries, junt al certificat de l'aprovació provisional i el resultat de l'exposició pública d'aquest i de l'estudi d'impacte ambiental,
  
Vist que l'estudi d'impacte ambiental, inclós en l'expedient del projecte de revisió de les Normes Subsidiàries, ha estat exposat al públic, pel termini d'un mes, mitjançant anuncis de l'Ajuntament d'Antella publicats en el Butlletí Oficial de la Província de València, número 256, de 28 d'octubre de 1994, i Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, número 2.386, de 14 de novembre de 1994. Segons el certificat que consta en l'expedient, durant el període d'informació pública s'hi han presentat dues al.legacions, cap de les quals no té caràcter ambiental, i han estat desestimades pel ple de l'Ajuntament, després de previ informe dels tècnics redactors del projecte,
  
  
Vist que, amb data 13 de juny de 1995, la Comissió Territorial d'Urbanisme de València va remetre a aquesta Conselleria l'estudi d'impacte ambiental del projecte,
  
Vist que els informes rebuts de les consultes realitzades es resumeixen en els següents apartats:
  
a) Servei de Residus i Contaminació:
  
El Pla Estratègic d'Infraestructures de Tractament de Residus Sòlids Urbans de la Comunitat Valenciana inclou Antella en la Unitat de Gestió de la Ribera del Xúquer, la qual disposa de la planta de compostatge de Guadassuar i l'abocador de rebujos de Xàtiva. Pel que fa als residus inerts, no s'ha previst la ubicació de cap abocador al mateix municipi. Quant a les reserves de sòl, atés que el terme municipal és poc apte per a la ubicació d'un abocador de RSU i que aquests són tractats en la planta de Guadassuar, es desaconsella efectuar cap reserva per a aquest ús. Es recomana, no obstant això, que s'efectue reserva per a l'eventual instal.lació d'un abocador de residus inerts, per a la qual cosa se suggereix una ubicació en un àrea a l'est del terme, de baixa permeabilitat en general i escassa qualitat ambiental.
  
b) Servei de Protecció Civil
  
El projecte de revisió de les Normes Subsidiàries considera la reclassificació de sòl agrícola en sòl urbanitzable residencial i industrial, per a la qual cosa es recomana que es complisca la normativa vigent quant a abocaments, per raó de l'elevada vulnerabilitat a la contaminació dels aqüífers. Quant al risc d'inundacions, es recomana que s'articule un sistema de protecció dels llits de barrancs, i que es tinga en compte el risc de desbordament del petit barranc que travessa el sòl urbanitzable industrial. Quant al risc de revingudes del Xúquer, el Pla Bàsic Municipal enfront del risc d'inundacions assenyala que només en situacions excepcionals com la del 1982, l'avinguda del riu pot assolir el nucli urbà. Com que el nou sòl urbanitzable se situa a les mateixes cotes que el sòl urbà consolidat, no es considera que s'hagen de prendre mesures especials enfront d'aquest risc, ja que ja han estat executades les obres de protecció del Xúquer en aquesta zona.
  
Vist que, posats en contacte amb els Serveis Territorials de Medi Ambient de València, aquests comuniquen els següents aspectes pel que fa a les vies pecuàries: segons l'Ordre del Ministeri d'Agricultura de 13 de desembre de 1967, per la qual s'aprova la classificació de les vies pecuàries del municipi, a Antella hi ha classificades la "Sendera de Ramats", amb una amplària de 20,89 metres, i la "Carrerada Assagador del Xúquer o de la Fita", amb una amplària de 6 m. El traçat d'aquestes vies recollit en el plànol de classificació del sòl no s'adapta a la classificació aprovada. Igualment, s'hi ha reflectit una via pecuària que no està classificada. Aquests i altres aspectes hauran de ser reparats en la documentació de les Normes Subsidiàries.
  
  
Atés que la classificació del sòl proposada en el projecte de revisió de les Normes Subsidiàries resulta a grans trets coherent amb la situació ambiental actual del terme municipal. En aquest sentit, es classifiquen com a sòl no urbanitzable d'especial protecció la major part de les zones del terme ocupades en l'actualitat per vegetació natural; a més, tenen la qualificació de sòl no urbanitzable d'especial protecció la zona de domini públic del riu, el jaciment arqueològic de la Creueta Alta i diverses zones d'especial valor agrícola,
  
  
Atés que, malgrat l'anterior, l'Inventari de Jaciments Arqueològics de la Comunitat Valenciana, consultat per aquest Servei, inclou un total d'onze jaciments catalogats per al terme d'Antella. Aquests jaciments són: Alqueria (Medieval-Cristiana, S. XIII-XIV); Assut d'Antella (Medieval-Moderna, S. XIII-XVIII); Barranc de les Moreres, Forat de les Moreres (Eneolític-Bronze); Barranc del Llop (Eneolític-Bronze); Casa del Rei de l'Assut (Moderna, S. XVIII); Esqlésia-Mesquita (Arab-Moderna); Font Dolça (Bronze); L'Havana (Iberorromà, S. I a.C.-II d.C.); Torre Medieval Cristana (S. XIV-XV) i Xàrquia (Arab, S. XII-XIII), a més de l'esmentat jaciment ibèric de la Creueta Alta, l'únic que ha estat incorporat a la documentació de les Normes Subsidiàries,
  
  
Atés que s'efectua una reserva de sòl per a la instal.lació d'una estació depuradora d'aigües residuals per al municipi, atenent la inexistència actual de cap tipus d'instal.lació i l'abocament directe de les aigües residuals produïdes al riu Xúquer. En aquest sentit, s'ha d'assenyalar que el Pla Director de Sanejament i Depuració de la Comunitat Valenciana preveu la construcció d'una depuradora per a Antella dins del Programa d'Actuacions Complementàries 1997/1998. Quant a les aigües residuals produïdes a les zones industrials, es preveu el tractament conjunt en la depuradora municipal amb un tractament previ en cada indústria si calguera, però sense especificar els límits d'abocament que s'hi hauran d'aplicar,
  
  
Atés que la documentació examinada no conté cap al.lusió a la disponibilitat d'aigua per al subministrament de la població per als diferents usos previstos ni tampoc respecte als nivells de qualitat d'aquesta per al seu consum humà,
  
Atés que, a indicació d'aquesta Conselleria, i malgrat que el tractament dels residus sòlids urbans del municipi s'efectua en la planta de Guadassuar, les Normes inclouen una reserva de sòl per a l'eventual ubicació d'un abocador de residus urbans. Tot i això, i com indica l'informe del Servei de Residus i Contaminació, la ubicació de la zona de reserva no resulta la més escaient, atenent l'elevada permeabilitat de l'àrea,
  
Atés que, tot i que les Normes preveuen la classificació com a sòl no urbanitzable de protecció especial llits de les àrees adjacents a aquells, no s'han determinat en els plànols corresponents les àrees del terme amb aquesta classificació, tant pel que fa a la rodalia del riu Xúquer com als diferents barrancs existents al terme. En aquest sentit, s'ha de recordar que Antella està sotmesa a un risc d'inundació elevat per revingudes del riu Xúquer, tot i que com assenyala l'informe del Servei de Protecció Civil, només en situacions excepcionals com la patida l'any 1982 s'afectaria el nucli urbà,
  
  
Atés que tot i que les vies pecuàries existents al terme municipal s'han determinat com a tals en el plànol de classificació del sòl, s'hi han detectat diverses errades; a més, en la normativa urbanística de les Normes no s'hi ha trobat cap determinació explícita,
  
  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte Ambiental, amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva de l'esmentat projecte, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del Reglament,
  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, i la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i altres disposicions que li són aplicables,
  
Atés que l'article 5é de la Llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei,
  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, text refós aprovat per l'Ordre de 23 de juny de 1994, del Conseller de Medi Ambient, atribueix a la Direcció General de Qualitat Ambiental la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent Declaració d'Impacte Ambiental.
  
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte de revisió de les Normes Subsidiàries de Planejament del municipi d'Antella (La Ribera Alta), després del previ compliment de les mesures correctores que s'assenyalen a continuació, a més de les incloses en l'estudi d'impacte ambiental del projecte, mentre no entren en contradicció amb aquelles:
  
\* Pel que fa a les vies pecuàries existents al municipi, i d'acord amb l'Ordre del Ministeri d'Agricultura de 13 de desembre de 1967, s'hauran de reparar els següents aspectes:
  
- El traçat de la via pecuària "Sendera de Ramats" haurà de completar-se, en el plànol de classificació del sòl, fins al límit oest del terme municipal.
  
- La via pecuària no classificada que es reflecteix en l'esmentat plànol, i que coincideix amb el Camí de la Font Dolça, es mantindrà com a tal via pecuària mentre es determina la seua classificació i estatus legal.
  
- Es corregirà el traçat de la via pecuària "Carrerada-Assagador del Xúquer o la Fita", d'acord amb el plànol annex a l'Ordre de classificació.
  
- Totes les correccions anteriors s'incorporaran a la documentació gràfica de les Normes -amb determinació de doble línia de punts-, reflectint-se en el cas de les vies pecuàries classificades la seua amplària legal, la qual és la següent:
  
- "Sendera de Ramats" (20,89 m)
  
- "Carrerada-Assagador del Xúquer o la Fita" (6 m)
  
- Igualment, aquestes vies, i la que coincideix amb el Camí de la Font Dolça, hauran d'incorporar-se de manera explícita a la normativa urbanística de les Normes Subsidiàries, amb indicació expressa de la seua amplària legal, i tindran la consideració de sistema general.
  
\* El sòl no urbanitzable de protecció de llits públics al qual es refereix l'article 52 de la normativa, haurà de determinar-se en els plànols de classificació de sòl. Aquesta classificació es farà extensiva a la totalitat dels barrancs i llits del terme, per als quals es considerarà una franja de protecció almenys de 20 metres a un costat i l'altre del llit, d'acord amb allò que determina la Llei 6/1989, d'Ordenació del Territori de la Comunitat Valenciana, i sense menyscapte de la legislació específica de protecció del domini públic hidràulic.
  
  
\* Les Normes Subsidiàries hauran d'incorporar, com a elements protegits, els següents elements catalogats per la Conselleria de Cultura:
  
- Alqueria (Medieval-Cristiana, S. XIII-XIV).
  
- Assut d'Antella (Medieval-Moderna, S. XIII-XVIII).
  
- Barranc de les Moreres, Forat de les Moreres (Eneolític-Bronze).
  
- Barranc del Llop (Eneolític-Bronze).
  
- Casa del Rei de l'Assut (Moderna, S. XVIII).
  
- Església-Mesquita (àrab-Moderna).
  
- Font Dolça (Bronze).
  
- L'Havana (Iberorromà, S. I a.C.-II d.C.).
  
- Torre Medieval Cristiana (S. XIV-XV).
  
- Xàrquia (Arab, S. XII-XIII).
  
Aquests elements gaudiran del nivell de protecció integral, segons allò que determina l'article 76 de les Normes Urbanístiques, i hauran de delimitar-se i determinar-se en els plànols d'ordenació corresponents. En el cas que la classificació del sòl proposada a les Normes afectara qualsevol jaciment catalogat, l'Ajuntament d'Antella haurà de prendre les mesures necessàries per a garantir-ne la preservació efectiva.
  
\* En el desenvolupament del sector de sòl apte per a urbanitzar industrial SAU-I s'haurà de considerar l'eventual risc de desbordament del petit barranc que travessa el sector, d'acord amb allò que indica l'informe emés sobre això pel Servei de Protecció Civil i Coordinació de Comunicacions.
  
\* Quant al tractament previst per a les aigües residuals que es produïsquen en el sector de sòl apte per a urbanitzar d'ús industrial (SAU-I), la connexió d'aquesta àrea a la xarxa general de clavegueram per al tractament en l'estació depuradora quedarà condicionada a les característiques fisicoquímiques de les aigües que s'hi produïsquen.
  
En el cas que les característiques fisicoquímiques de les aigües residuals produïdes ho requeriren, l'Ajuntament exigirà a les indústries que s'hi situen la depuració prèvia de les aigües produïdes fins a nivells admissibles per al seu tractament conjunt. El sistema de depuració previ (individual o conjunt) que s'adopte per al sector estarà d'acord amb les característiques de les aigües produïdes i de les especificacions de la depuradora municipal respecte als paràmetres exigibles a les aigües que s'han de tractar. En qualsevol cas, el pla parcial que desenvolupe el sector esmentat inclourà, si s'escau, una reserva de sòl per a l'eventual ubicació d'un sistema previ de depuració per al conjunt de les indústries que s'hi situen.
  
\* Pel que fa a les característiques exigibles de les aigües residuals produïdes al municipi, l'Ajuntament incorporarà els paràmetres recollits en el Model d'Ordenança Municipal d'Abocaments, confeccionat per la Conselleria de Medi Ambient i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies.
  
\* S'haurà de justificar la disponibilitat d'aigua en quantitat i qualitat suficient per a garantir el proveïment dels diferents usos previstos en el planejament, tenint en compte el sostre poblacional previst.
  
  
\* D'acord amb l'informe emés sobre això pel Servei de Residus i Contaminació, la reserva efectuada en les Normes per a l'eventual ubicació d'un sistema de tractament de residus sòlids urbans haurà de ser eliminada, atenent les característiques poc escaients de l'àrea en què se situa. Alternativament, s'haurà d'efectuar una reserva per a la instal.lació d'un abocador controlat de residus inerts, la qual se situarà preferentment en la zona assenyalada en el plànol annex a l'esmentat informe; en qualsevol cas, haurà de tenir-se en compte la necessitat de sotmetre la instal.lació de l'esmentat abocador de residus inerts al tràmit d'estimació d'impacte ambiental, segons l'annex II del Decret 162/1990.
  
\* Durant el període de vigència de les Normes Subsidiàries l'Ajuntament d'Antella presentarà, amb una periodicitat anual i davant la Conselleria de Medi Ambient, un informe ambiental en el qual es donarà compte del compliment del programa de vigilància descrit a l'estudi d'impacte ambiental, dels efectes derivats de l'aplicació del pla i del grau de correspondència d'aquests efectes amb els que preveu l'estudi d'impacte ambiental.
  
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte de tràmit definitiu en via administrativa, no es podrà interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar tots els mitjans que estimen oportuns per defensar el seu dret.
  
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental.
  
  
València, 4 de juliol de 1995.- El director general de Qualitat Ambiental: Rafael de Juan i Fenollar.
  
  
  
DECLARACIó D'IMPACTE AMBIENTAL
  
  
Vist l'expedient 047/93-AIA sobre un projecte d'explotació ramadera situada a la partida La Pedrissa del terme municipal d'Onda (Castelló), la promotora de la qual és la Sra. Elia Castelló Abego.
  
Vist que la documentació formada per l'expedient municipal, projecte d'activitat i estudi d'impacte ambiental va ser remés per la Comissió Provincial de Qualificació d'Activitats de Castelló.
  
  
Segons s'indica en l'expedient municipal, una vegada presentat l'estudi d'impacte ambiental sol.licitat per l'Ajuntament, es va procedir a la tramitació de l'expedient.
  
Es va iniciar el tràmit d'informació pública mitjançant la inserció d'un edicte en el tauler d'anuncis de l'Ajuntament i la notificació als veïns pròxims.
  
El secretari de l'Ajuntament certifica que en el període d'informació pública no s'hi han presentat al.legacions.
  
El tècnic municipal informa que les mesures correctores descrites en la memòria que acompanya el projecte es consideren acceptables, que l'emplaçament de l'activitat està d'acord amb les Ordenances Municipals i que a la mateixa zona o al seu voltant no hi ha activitats anàlogues que puguen produir efectes additius.
  
Vist que de la documentació presentada s'observa que l'objecte del projecte és la legalització d'una activitat que consisteix en una explotació ramadera formada per tres tipus d'animals, ramat brau, ramat cavallar i un menut zoològic.
  
La finca té una superfície de 220 ha. de les quals 218 són de terreny de pastures o forest i les 2 ha. restants es dediquen a corrals i altres dependències. Els corrals i plaça de proves fa més de 20 anys que es van construir. L'activitat d'esbarjo que es desenvolupa en l'explotació es duu a terme els diumenges i festius en els mesos de març a octubre.
  
Vist que el ramat brau es troba pastant en les 218 ha. de forest baixa, pins i garroferes. Aquests animals són venuts per a curses de vedells, corregudes de jònecs, trava de vaquetes a la plaça de proves, etc.
  
El ramat equí (3 animals) s'utilitza per a ús propi dels amos i amics.
  
Els animals salvatges, format per 2 mones, 1 ós rentador, 1 llama i 3 paons s'exhibeixen al públic.
  
Vist que, després de la presentació de l'estudi d'impacte ambiental, es va comunicar al promotor que havia d'ampliar aquest en els següents punts:
  
1. Descripció del projecte:
  
- Nombre màxim d'animals i les seues característiques.
  
- Descripció dels tipus, quantitats i composició dels residus, abocaments o qualsevol altre element derivat de l'actuació, amb menció expressa dels sistemes de tractament, recollida i eliminació.
  
  
- Indicar la periodicitat amb què es duu a terme la neteja i desinfecció de les gàbies i altres dependències. Característiques i dosis dels productes usats en la desinfecció.
  
- Dimensions i característiques de la fossa sèptica.
  
- Indicar el sistema usat per a l'eliminació de cadàvers d'animals.
  
  
- Descripció de totes les activitats inherents a l'explotació ramadera.
  
2. Descripció del medi on es desenvolupa l'activitat:
  
- Sòls: característiques geològiques i edafològiques. Usos actuals.
  
- Hidrologia superficial i subterrània.
  
- Vegetació i fauna: inventari d'espècies i comunitats.
  
- Factors socioculturals: elements del patrimoni històric espanyol, vies pecuàries...
  
- Activitats ramaderes o semblants pròximes.
  
Vist que, per raó del temps transcorregut sense haver presentat l'ampliació sol.licitada, es va reiterar aquest requeriment d'acord amb allò disposat en l'article 92.1 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú,
  
Vist que, en resposta a aquest requeriment, el promotor presenta un annex a l'estudi d'impacte ambiental en el qual de forma succinta s'indica que el nombre d'animals serà de 200 caps de ramat boví, 20 caps de ramat equí, 20 unitats d'aus i 6 unitats de primats.
  
  
Els animals morts són recollits per una empresa especialitzada per a l'elaboració d'adobs i derivats situada al polígon industrial El Mijares, del terme municipal d'Almassora (Castelló).
  
Quant als residus ramaders s'indica que "...les úniques dejeccions que s'han d'eliminar són les dels animals engabiats, ja que les del ramat boví i cavallar, com estan per terra, hi romanen. Les dites dejeccions es recullen a la fossa sèptica i en són recollides per una empresa encarregada d'això".
  
Vist que, consultada la documentació relativa al Pla General d'Ordenació Urbana, que va ser objecte de declaració d'impacte ambiental favorable amb data 5 de setembre de 1994, es comprova que la zona on es desenvolupa l'explotació ramadera extensiva se situa en sòl no urbanitzable de protecció forestal i paisatgística. En aquest sentit, s'indica en la documentació que s'admet l'ús ramader extensiu actualment existent a la Pedrissa,
  
Vist que el pasturatge en zones de forest requereix l'autorització de l'administració forestal. L'aprofitament de pastures s'efectuarà prenent cura de no danyar la capa vegetal ni degradar el sòl i sense fer perillar el manteniment dels ecosistemes.
  
El nombre màxim de ramat boví per hectàrea a la qual es pot incorporar el fem generat no superarà els quatre animals.
  
  
El fem procedent de la resta dels animals es recollirà en un femer controlat i fet amb material impermeable on se sotmetrà a un procés de fermentació controlat.
  
Vist que es va consultar la Direcció Territorial d'Agricultura i Pesca a Castelló a fi que ens remeteren un informe sobre les possibles incidències, que, al seu parer, es produiren del desenvolupament de la mencionada activitat. Fins avui, no se n'ha rebut cap informe.
  
  
Atés que el tancat de la finca no ha d'impedir la lliure circulació de la fauna silvestre, per la qual cosa l'àrea mínima dels reticles que conformen la malla haurà de ser de 300 cm2,
  
Atés que la zona de pasturatge presenta una sèrie de característiques com ara la seua alta vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers per fissuració o karstificació i risc alt d'erosió potencial que implica un major control del pasturatge per a evitar la sobreexplotació d'àrees concretes i l'acumulació de residus,
  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva de l'esmentat projecte, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament,
  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, i la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i altres disposicions que li són aplicables,
  
Atés que l'article 5é de la Llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei,
  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, text refós aprovat per l'Ordre de 23 de juny de 1994, del Conseller de Medi Ambient, atribueix a la Direcció General de Qualitat Ambiental la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental i consegüent estimació si s'escau.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent Declaració d'Impacte Ambiental.
  
  
Primer
  
Estimar acceptable, a l'únic efecte ambiental, el projecte d'explotació ramadera, situada a la partida de La Pedrissa del terme municipal d'Onda (Castelló), la promotora del qual és la Sra. Elia Castelló Abego, atenent allò disposat en l'estudi d'impacte ambiental, la seua ampliació i les següents condicions:
  
1. Precisa autorització de l'administració forestal per al pasturatge en zones de forest.
  
2. A l'efecte de quantitat de fem per hectàrea de terra a què es pot incorporar, no superarà els quatre caps de ramat boví per hectàrea. La resta de dejeccions produïdes per animals engabiats, cavalls, etc., es recolliran i fermentaran de forma controlada en un femer creat amb material impermeable.
  
3. El tancat de la finca dedicada al pasturatge de ramat brau no impedirà la lliure circulació de la fauna silvestre, per la qual cosa l'àrea mínima dels reticles que conformen la tanca serà de 300 cm2.
  
4. Qualsevol variació que es produïsca en l'eliminació de residus es comunicarà a aquesta direcció general.
  
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte de tràmit definitiu en via administrativa, no es podrà interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar tots els mitjans que estimen oportuns per defensar el seu dret.
  
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental.
  
  
València, 17 de juliol de 1995.- El director general de Qualitat Ambiental: Rafael de Juan i Fenollar.
  
  
  
DECLARACIó D'IMPACTE AMBIENTAL
  
  
Vist l'expedient 101/95-AIA sobre un projecte de central de cogeneració amb un turbogenerador de gas natural, de 4,8 MW, de l'empresa Tierra Atomizada, amb domicili a Pda. Foies Ferraes, s/n. d'Alcora (Castelló).
  
Vist que l'objecte d'aquest projecte és la instal.lació d'una nova central de cogeneració per a satisfer la seua demanda d'energia tèrmica en l'assecat dins del seu procés industrial ceràmic, com també autoproveir-se d'electricitat i calor. Actualment posseeix tres turbines de gas que alimenten tres atomitzadors per a l'assecat de la barbotina,
  
  
Vist que, en data 31 de març de 1995, el Servei Territorial d'Indústria i Energia de Castelló va remetre el projecte i l'estudi d'impacte ambiental,
  
Vist que ha sigut exposat al públic mitjançant un anunci en el Butlletí Oficial de la Província de Castelló número 59, de 18 de maig de 1995, sense que s'hi hagen presentat al.legacions, segons un certificat del Servei Territorial d'Indústria i Energia de Castelló, amb data d'entrada en aquesta Conselleria 4 de juliol de 1995.
  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva de l'esmentat projecte, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament,
  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, i la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i altres disposicions que li són aplicables,
  
Atés que l'article 5é de la Llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei,
  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, text refós aprovat per l'Ordre de 23 de juny de 1994, del Conseller de Medi Ambient, atribueix a la Direcció General de Qualitat Ambiental la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental i consegüent estimació si s'escau.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent Declaració d'Impacte Ambiental.
  
  
Primer
  
Estimar acceptable, a l'únic efecte ambiental, el projecte de central de cogeneració amb turbogenerador de gas natural de 4,8 MW, promogut per l'empresa Tierra Atomizada, d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i les condicions i precisions següents:
  
  
1) L'oli del sistema de lubricació, possibles vessaments del motor, filtres procedents dels circuits de trasbals de l'oli, i en general qualsevol altra substància que puga ser catalogada com a residu tòxic i perillós, serà adequadament emmagatzemada i etiquetada, i lliurada a un gestor autoritzat, segons allò disposat en el Reial Decret de 20 de juliol de 1988, núm. 833/1988, de Residus Tòxics i Perillosos. Pel fet de ser productor de residus tòxics i perillosos, l'empresa estarà subjecta a tot allò disposat en l'anterior reial decret, com també a la Llei 20/86 de 14 de maig.
  
2) Les emissions de gasos a l'atmosfera estaran en tot moment dins dels límits marcats pel quadre 27 ("Activitats industrials diverses no especificades en aquest annex"), de l'annex IV ("Nivells d'emissió de contaminants a l'atmosfera per a les principals activitats industrials potencialment contaminants de l'atmosfera"), corresponent al Decret 833/1975, de 6 de febrer, pel qual es desenvolupa la Llei 38/1972, de 22 de desembre de Protecció de l'Ambient Atmosfèric.
  
  
3) Tots els gasos d'escapament procedents de la combustió en els motors, tant en funcionament normal (atomitzadors) com en arrancades (by-pass), eixiran a l'exterior a través de fumerals que compliran en tot moment l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera.
  
  
4) Es dotarà a la instal.lació de la infraestructura permanent que permeta, en qualsevol moment, la presa de mostres per al control, inspecció i vigilància del nivell d'emissions.
  
5) S'incorporaran els silenciadors i equips necessaris per a la reducció dels nivells sonors, de forma que no es transmeta a possibles habitatges, cases de camp i en general qualsevol edificació pròxima, més de 40 dB(A) diürns (de 8 h. a 22 h.) ni més de 30 dB(A) nocturns (de 22 h. a 8 h.)
  
6) Es realitzarà un control anual dels nivells i de la composició de gasos emesos a l'atmosfera per una empresa col.laboradora de l'Administració. El dit control complirà els requisits exigits en el Decret 833/1975, de 6 de febrer, pel qual es desenvolupa la Llei 38/1972, de 22 de desembre, de Protecció de l'Ambient Atmosfèric i els resultats seran remesos a aquesta direcció general.
  
7) A fi de reduir les emissions de NOx, s'aconsella la instal.lació d'un sistema catalític de reducció selectiva o un altre procediment anàleg, que elimine gran part del contingut de NOx dels gasos d'escapament.
  
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte de tràmit definitiu en via administrativa, no es podrà interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar tots els mitjans que estimen oportuns per defensar el seu dret.
  
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental.
  
  
València, 17 de juliol de 1995.- El director general de Qualitat Ambiental: Rafael de Juan i Fenollar.
  
  
  
DECLARACIó D'IMPACTE AMBIENTAL
  
  
Vist l'expedient 105/95-AIA sobre el projecte de col.lectors i ampliació de l'estació depuradora d'aigües residuals de Rincón de León (Alacant), promogut per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.
  
Vist que, en data 5 d'abril de 1995, la Confederació Hidrogràfica del Xúquer va remetre a la Conselleria de Medi Ambient un exemplar del projecte de col.lectors i ampliació de l'estació depuradora d'aigües residuals de Rincón de León, projecte que inclou també la construcció d'un emissari submarí per a l'abocament de les aigües residuals tractades. De la mateixa forma, es va remetre una còpia de l'estudi d'impacte ambiental corresponent al dit projecte,
  
  
Vist que l'estudi d'impacte ambiental ha sigut sotmés a informació pública mitjançant un anunci de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, publicat en el Butlletí Oficial de la Província d'Alacant número 116 de 23 de maig de 1995, sense que s'hi haja produït cap al.legació, segons els certificats de l'Ajuntament d'Alacant i de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, remesos per aquesta última el 3 de juliol de 1995,
  
Vist que, en data 20 d'abril de 1995, es van efectuar les següents consultes, continuant els tràmits així previstos en la legislació d'impacte ambiental.
  
- Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura.
  
- Serveis Territorials de Medi Ambient d'Alacant.
  
- Servei de Planificació dels Recursos Hidrològics pertanyent a la Direcció General de Qualitat Ambiental.
  
- Ajuntament d'Alacant.
  
Vist que, en data 5 de juny de 1995, la Conselleria de Cultura va informar sobre el projecte aprovant-lo des del punt de vista arqueològic i a l'efecte del patrimoni historicoartístic, ja que l'estudi d'impacte ambiental recull allò establert per la legislació vigent i a més del que s'hi indica respecte a la inexistència d'elements arquitectònics a la zona d'afecció de les obres, coincideix amb les dades disponibles en la documentació de la Direcció Territorial d'Alacant de la Conselleria de Cultura.
  
Respecte al patrimoni etnològic, es comprova que no hi ha afeccions sobre aquest, encara que s'indica que l'absència d'impacte sobre ell hauria d'estar indicada en l'estudi d'impacte ambiental.
  
  
Vist que, en data 5 de juny de 1995, els Serveis Territorials d'Alacant de la Conselleria de Medi Ambient informen respecte al projecte estimant-lo acceptable, a l'efecte ambiental, amb les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental establerts en l'estudi d'impacte ambiental,
  
Vist que, en data 19 de juny de 1995, es va remetre a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, perquè en prenguera coneixement, una còpia dels informes rebuts de la Conselleria de Cultura i dels Serveis Territorials de Medi Ambient d'Alacant. Al mateix temps, es requeria al promotor la remissió del preceptiu certificat del resultat de la informació pública de l'estudi d'impacte ambiental,
  
Vist que l'objecte del projecte és proporcionar la infraestructura bàsica de depuració suficient a la zona sud d'Alacant, de forma que s'aconseguisca mitjançant l'ampliació de l'estació depuradora d'aigües residuals existent, el tractament del 100% de les aigües residuals de la ciutat d'Alacant, i de la localitat de Sant Vicent del Raspeig i facilite el seu posterior aprofitament en els regadius de la zona.
  
  
Atés que l'àrea on se situarà l'ampliació de l'EDAR està adossada a l'actual depuradora en uns terrenys previstos en el seu moment per a tal fi, entre el Barranco de las Ovejas i la nova autovia d'accés a Alacant pel sud, sent una zona d'escàs interés ambiental tant des del punt de vista de la vegetació i fauna en ella existent com pel seu escàs valor i interés paisatgístic en situar-se en terrenys ja altament degradats,
  
Atés que la destinació dels fangs produïts, a l'igual que es fa amb els generats en la depuradora actual, serà el seu assecat atmosfèric en una planta de processat de fangs per a la seua posterior utilització agrícola,
  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva de l'esmentat projecte, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament,
  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, i la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i altres disposicions que li són aplicables,
  
Atés que l'article 5é de la Llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei,
  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, text refós aprovat per l'Ordre de 23 de juny de 1994, del Conseller de Medi Ambient, atribueix a la Direcció General de Qualitat Ambiental la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental i consegüent estimació si s'escau.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent Declaració d'Impacte Ambiental.
  
  
Primer
  
Estimar acceptable, a l'únic efecte ambiental, el projecte de col.lectors i ampliació de l'estació depuradora d'aigües residuals de Rincón de León (Alacant) promogut per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, sempre que es complisquen les mesures correctores i protectores previstes en l'apartat 6 de l'estudi d'impacte ambiental, com també el programa de vigilància ambiental i les següents condicions:
  
  
1. Es garantirà, durant les fases de construcció i d'explotació de l'EDAR, l'adequat abocament dels residus sòlids o pastosos generats (restes de la demolició de les instal.lacions actuals i altres enderrocs generats en la fase de construcció, com també arenes, greixos i altes detritus i restes recollides en la fase de funcionament).
  
  
2. Atés que la destinació prevista per als fangs generats és la producció de compost, s'hi prendran en compte el Reial Decret 1310/1990, de 29 d'octubre i l'Ordre de 26 d'octubre de 1993, sobre la utilització de llots de depuració al sector agrari.
  
3. Es faran anàlisis de control de les aigües residuals industrials que entren en la xarxa de col.lectors, tal com s'estipula en l'annex I.C de la Directriu 91/271/CEE.
  
Complint les prescripcions de la Llei 2/1992 de 26 de març, de Sanejament de les Aigües Residuals de la Comunitat Valenciana i la resta de normativa complementària, s'exigirà als ajuntaments d'Alacant i de Sant Vicent del Raspeig, la vigilància en el compliment de les ordenances d'abocament que es dicten per al correcte funcionament de l'estació depuradora i per a la protecció de les instal.lacions de depuració i de la xarxa de col.lectors.
  
  
4. Durant el primer any de funcionament de les instal.lacions, i dins del programa de vigilància ambiental, s'efectuarà un informe trimestral ambiental, en el qual s'indicaran, d'acord amb els resultats obtinguts, les mesures correctores que s'estime necessari adoptar, si s'escau.
  
El dit informe trimestral haurà de recollir com a mínim, a més dels rendiments de depuració que se n'obtinguen, controls setmanals sobre l'estat general de les instal.lacions, l'estat i evolució del procés depuratiu, estat del manteniment, compliment de les normes de seguretat i higiene, destinació de l'efluent i dels fangs i residus generats i impacte ambiental de la planta: sorolls, olors, augments dels vectors d'infecció, grau d'integració paisatgística de les obres, cabals tractats i desviació respecte a les previsions del projecte quant a dimensions de les instal.lacions, etc.
  
  
5. La direcció facultativa vetlarà perquè els treballs de construcció es realitzen amb les precaucions necessàries per a evitar qualsevol degradació ambiental i perquè, una vegada executades i acabades les obres, es retiren tots els enderrocs, materials sobrants i altres elements o restes d'obra que hagen sigut depositats, abocats o abandonats a la zona d'obra i el seu voltant i es restauren l'espai i la coberta vegetal de les dites zones.
  
  
6. L'adjudicatari de les obres, abans de l'inici d'aquestes, presentarà a la direcció facultativa, per a la seua remissió a aquesta direcció general, el pla d'obres en què es detallaran suficientment i amb la informació gràfica a escala adequada els llocs previstos per a la localització d'instal.lacions i per a la ubicació de runams, abocadors, zones de préstec de materials i pedreres o llocs d'extracció.
  
  
Si s'estimara necessària l'obertura de nous abocadors o runams distints als actualment controlats, degudament legalitzats i autoritzats, serà preceptiu sotmetre l'elecció del seu emplaçament i la seua obertura i utilització al procediment d'avaluació d'impacte ambiental.
  
  
De la mateixa forma s'actuarà en el cas de l'obertura de noves pedreres o llocs per a l'extracció de materials, per a no utilitzar aquells llocs convenientment legalitzats.
  
El director facultatiu haurà de vigilar aquesta legalitat i no permetre cap extracció o abocament indiscriminat.
  
7. Tal com recull l'estudi d'impacte ambiental es disposarà d'un especialista adequat per a la supervisió dels moviments de terra que es realitzen a la zona d'obres pròxima al jaciment paleontològic "Icnites del Porquet -Barri de San Gabriel", on no és descartable totalment que puguen aparéixer algunes restes fòssils.
  
  
En cas que durant la construcció de les obres es produïra alguna troballa de restes arqueològiques, es paralitzaran immediatament les obres i es comunicarà el fet a la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, d'acord amb la Llei 16/1985, del Patrimoni Històric Espanyol.
  
8. Qualsevol altra condició de caràcter ambiental que s'impose en el seu moment a través de la preceptiva autorització d'abocament a la mar.
  
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte de tràmit definitiu en via administrativa, no es podrà interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar tots els mitjans que estimen oportuns per defensar el seu dret.
  
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental.
  
  
València, 4 de juliol de 1995.- El director general de Qualitat Ambiental: Rafael de Juan i Fenollar.
  
  
  
DECLARACIó D'IMPACTE AMBIENTAL
  
  
Vist l'expedient 124/95-AIA sobre un projecte de cogeneració amb un motor de gas natural marca Waukesha, model L-36GLD, amb una potència de 496 KW (ISO), de l'empresa MONALC, SA, amb domicili social a la partida Saloni s/n de San Juan de Moró (Castelló).
  
  
Vist que l'objecte d'aquest projecte és l'ampliació a un tercer grup (el 1991 ja s'hi va instal.lar en una primera fase dos motors de 215 Kwb cadascun), de forma que se'n genere energia elèctrica i s'aprofite la calor dels gasos d'escapament mesclats amb els del sistema de refrigeració de cilindres, per als assecadors de la planta de fabricació de rajoles,
  
Vist que, en data 4 de maig de 1995, el Sr. Mariano López PeÑa, en representació de MONALC, SA, va presentar el projecte d'activitat i l'estudi d'impacte ambiental per tal que es formulara la corresponent declaració d'impacte ambiental,
  
Vist que, en data 8 de maig de 1995, el Servei Territorial d'Indústria i Energia de Castelló va remetre el projecte de condició d'autogenerador i l'estudi d'impacte ambiental,
  
Vist que ha sigut exposada al públic la sol.licitud d'autorització administrativa com també el seu estudi d'impacte ambiental, mitjançant un anunci en el Butlletí Oficial de la Província de Castelló número 65, d'1 de juny de 1995, sense que s'hi hagen presentat al.legacions, segons un certificat del Servei Territorial d'Indústria i Energia de Castelló, amb data d'entrada en aquesta Conselleria 17 de juliol de 1995,
  
Vist que, en data 21 de juliol de 1995, el promotor va presentar un annex a la documentació sobre el càlcul dels fumerals com també una fe d'errates sobre el tipus de combustible (en la pàgina 5 del projecte d'activitat, on posa gasoli, hauria de posar gas).
  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva de l'esmentat projecte, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament,
  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, i la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i altres disposicions que li són aplicables,
  
Atés que l'article 5é de la Llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei,
  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, text refós aprovat per l'Ordre de 23 de juny de 1994, del Conseller de Medi Ambient, atribueix a la Direcció General de Qualitat Ambiental la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental i consegüent estimació si s'escau.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent Declaració d'Impacte Ambiental.
  
  
Primer
  
Estimar acceptable, a l'únic efecte ambiental, el projecte de cogeneració amb un motor de gas natural marca Waukesha, model L-36GLD, amb una potència de 496 KW (ISO), de l'empresa MONALC, SA, amb domicili social a la partida Saloni s/n de San Juan de Moró (Castelló), d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i les condicions i precisions següents:
  
1) L'oli del sistema de lubricació, possibles vessaments del motor, filtres procedents dels circuits de trasbals de l'oli, i en general qualsevol altra substància que puga ser catalogada com a residu tòxic i perillós, serà adequadament emmagatzemada i etiquetada, i lliurada a un gestor autoritzat, segons allò disposat en el Reial Decret de 20 de juliol de 1988, núm. 833/1988, de Residus Tòxics i Perillosos. Pel fet de ser productor de residus tòxics i perillosos, l'empresa estarà subjecta a tot allò disposat en l'anterior reial decret, com també a la Llei 20/86 de 14 de maig.
  
2) Les emissions de gasos a l'atmosfera estaran en tot moment dins dels límits marcats pel quadre 27 ("Activitats industrials diverses no especificades en aquest annex"), de l'annex IV ("Nivells d'emissió de contaminants a l'atmosfera per a les principals activitats industrials potencialment contaminants de l'atmosfera"), corresponent al Decret 833/1975, de 6 de febrer, pel qual es desenvolupa la Llei 38/1972, de 22 de desembre de Protecció de l'Ambient Atmosfèric.
  
  
3) Tots els gasos d'escapament procedents de la combustió en els motors, (els dos ja existents com també el que ara s'hi instal.la), eixiran a l'exterior a través de fumerals que compliran en tot moment l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera.
  
4) Es dotarà a la instal.lació de la infraestructura permanent que permeta, en qualsevol moment, la presa de mostres per al control, inspecció i vigilància del nivell d'emissions.
  
5) S'incorporaran els silenciadors i equips necessaris per a la reducció dels nivells sonors, de forma que no es transmeta a possibles habitatges, cases de camp i en general qualsevol edificació pròxima, més de 40 dB(A) diürns (de 8 h. a 22 h.) ni més de 30 dB(A) nocturns (de 22 h. a 8 h.)
  
6) Es realitzarà un control anual dels nivells i de la composició de gasos emesos a l'atmosfera per una empresa col.laboradora de l'Administració. El dit control complirà els requisits exigits en el Decret 833/1975, de 6 de febrer, pel qual es desenvolupa la Llei 38/1972, de 22 de desembre, de Protecció de l'Ambient Atmosfèric i els resultats seran remesos a aquesta direcció general.
  
7) A fi de reduir les emissions de NOx, s'aconsella la instal.lació d'un sistema catalític de reducció selectiva o un altre procediment anàleg, que elimine gran part del contingut de NOx dels gasos d'escapament.
  
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte de tràmit definitiu en via administrativa, no es podrà interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar tots els mitjans que estimen oportuns per defensar el seu dret.
  
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental.
  
  
València, 24 de juliol de 1995.- El director general de Qualitat Ambiental: Rafael de Juan i Fenollar.
  
  
  
DECLARACIó D'IMPACTE AMBIENTAL
  
  
Vist l'expedient 125/94-AIA sobre projecte d'ampliació de granja avícola d'engreix a la partida Abroser del terme municipal de Borriol (Castelló) la promotora del qual és la Sra. Araceli Balaguer Balaguer.
  
  
Vist que la documentació formada per l'expedient municipal, projecte d'activitat i estudi d'impacte ambiental va ser remés a través de la Comissió Provincial de Qualificació d'Activitats de Castelló. En l'expedient municipal se indica que l'emplaçament està d'acord amb les ordenances municipals i els plans locals d'urbanització; no hi ha activitats anàlogues al voltant que puguen produir-hi efectes additius. S'ha fet el tràmit d'informació pública del projecte d'activitat mitjançant un anunci publicat en el Butlletí Oficial de la Província número 136 de 9 de novembre de 1991 i un edicte en el tauler d'anuncis de l'Ajuntament. Durant el dit període no s'hi han presentat reclamacions,
  
  
L'estudi d'impacte ambiental va ser presentat després per la qual cosa no va ser sotmés a informació pública junt al projecte.
  
  
Vist que, examinat l'estudi d'impacte ambiental presentat, es va comunicar al promotor que l'ampliara en els següents punts:
  
  
1r. S'ha de crear un femer on finalitze la fermentació de la gallinassa. Es justificarà tant el tractament elegit com el seu control i característiques de la construcció.
  
2n. Justificació de la seua demanda com a adob orgànic, tot indicant-hi superfície i característiques dels sòls i cultius.
  
3r. Justificació del sistema previst per a l'eliminació d'animals morts.
  
Vist que en l'ampliació indica que la gallinassa resultant és recollida per una empresa situada a Torre Endoménech, que s'encarrega de comercialitzar-la com a adob orgànic.
  
Quant a l'eliminació de cadàvers de l'explotació, indica l'estudi que "...l'Ajuntament de Borriol ha subscrit un contracte amb el Centre d'Aprofitament de Cadàvers de Canet Sansano, situat a Almassora, que hi passa a retirar els animals morts 3 vegades per setmana, que han sigut depositats en bidons estancs subministrats per l'esmentada empresa, fins a la seua retirada".
  
Vist que l'objecte del projecte és l'ampliació d'activitat d'una granja avícola existent, amb la construcció d'una nau semblant a l'anterior amb una capacitat també d'11.000 pollastres.
  
Vist que s'ha procedit al tràmit d'informació publica de l'estudi d'impacte ambiental i la seua ampliació, mitjançant un anunci publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana número 2.500 de 4 de maig de 1995. El període d'informació pública ha sigut de 30 dies hàbils comptadors a partir de l'endemà de la seua publicació. Durant el dit període no s'hi han presentat al.legacions, segons certifica el secretari de l'Ajuntament de Borriol i el cap del Servei de Sistemes d'Organització i Gestió de Personal de la Conselleria de Medi Ambient.
  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva de l'esmentat projecte, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament,
  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, i la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i altres disposicions que li són aplicables,
  
Atés que l'article 5é de la Llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei,
  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, text refós aprovat per l'Ordre de 23 de juny de 1994, del Conseller de Medi Ambient, atribueix a la Direcció General de Qualitat Ambiental la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental i consegüent estimació si s'escau.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent Declaració d'Impacte Ambiental.
  
  
Primer
  
Estimar acceptable, a l'únic efecte ambiental, el projecte d'ampliació de granja avícola d'engreix a la partida Abroser del terme municipal de Borriol (Castelló), la promotora del qual és la Sra. Araceli Balaguer Balaguer, atenent allò disposat en l'estudi d'impacte ambiental i la seua ampliació, i les següents condicions:
  
1. S'haurà de justificar mitjançant un contracte l'eliminació de gallinassa i animals morts.
  
2. Qualsevol variació que es produïsca en l'eliminació de residus es comunicarà a aquesta direcció general.
  
3. Integració paisatgística de l'activitat mitjançant un apantallament arbori i l'ús de material d'acord amb la tipologia constructiva de l'àrea.
  
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte de tràmit definitiu en via administrativa, no es podrà interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar tots els mitjans que estimen oportuns per defensar el seu dret.
  
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental.
  
  
València, 17 de juliol de 1995.- El director general de Qualitat Ambiental: Rafael de Juan i Fenollar.
  
  
  
DECLARACIó D'IMPACTE AMBIENTAL
  
  
Vist l'expedient 168/95-AIA sobre modificació puntual número 14 del Pla General Municipal d'Ordenació Urbana d'Orihuela, promogut pel seu Ajuntament.
  
Vist que aquesta modificació número 14 del PGMOU d'Orihuela té com a objecte el canvi de la qualificació d'una zona a la Partida Cerro Agudo, de sòl no urbanitzable d'interés paisatgístic a sòl no urbanitzable d'usos insalubres,
  
Vist que, en data 2 de juny de 1995, l'Ajuntament d'Orihuela ens va remetre l'estudi d'impacte ambiental de la modificació número 14,
  
  
Vist que el projecte de modificació junt a l'estudi d'impacte ambiental han sigut sotmesos a exposició pública mitjançant anuncis en el Butlletí Oficial de la Província número 298 de data 30 de desembre de 1994, en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana número 2.433 de data 23 de gener de 1995 i en el periòdic "Información" d'Alacant de data 28 de desembre de 1994, sense que s'hi hagen presentat al.legacions, segons un certificat del secretari general,
  
Vist que, en data 13 de juny de 1995, es va consultar la Direcció Territorial de Medi Ambient d'Alacant,
  
Vist que, en data 13 de juny de 1995, es va sol.licitar l'ampliació de la documentació al promotor, de manera que aportara els plànols necessaris per a poder delimitar exactament la zona objecte de la requalificació,
  
Vist que, en data 4 de juliol de 1995, el promotor va remetre la documentació sol.licitada en l'ampliació anterior,
  
Vist que, en data 12 de juliol de 1995, es va rebre un informe desfavorable des del punt de vista ambiental, de la Direcció Territorial de Medi Ambient d'Alacant, com a resposta a la consulta efectuada a aquest organisme.
  
Atés que en l'entorn on es pretén la requalificació, hi ha constància de l'existència de diversos enclavaments de nidificació d'espècies catalogades, mereixedores d'una especial protecció amb l'adopció de mesures específiques de conservació, segons el Decret 265/1994, de 20 de desembre, del Govern Valencià, pel qual es crea i regula el Catàleg Valencià d'Espècies Amenaçades de Fauna,
  
Atés que la zona objecte del projecte presenta unes característiques peculiars, derivades al seu torn de les condicions climàtiques marcadament semiàrides. Aquest fet suposa una excepcional riquesa en espècies rares i endèmiques, entre les quals cal destacar especialment la Sideritis glauca (Rabet de gat d'Orihuela), recollida tant en la Directriu 92/43/CEE del Consell de 21 de maig de 1992, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la fauna i flora silvestres, com en l'annex 1 de l'Ordre de 20 de desembre de 1985, de la Conselleria d'Agricultura i Pesca, sobre protecció d'espècies endèmiques o amenaçades,
  
Atés que la Llei 4/1992, de la Generalitat Valenciana, sobre Sòl No Urbanitzable, estableix la classificació de sòl no urbanitzable d'especial protecció dels terrenys que reunisquen valors o presenten característiques que, d'acord amb la legislació urbanística, de protecció del patrimoni històric, de conservació de la natura, fauna i flora o del medi ambient, els facen mereixedors d'una especial protecció,
  
  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva de l'esmentat projecte, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament,
  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, i la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i altres disposicions que li són aplicables,
  
Atés que l'article 5é de la Llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei,
  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, text refós aprovat per l'Ordre de 23 de juny de 1994, del Conseller de Medi Ambient, atribueix a la Direcció General de Qualitat Ambiental la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental i consegüent estimació si s'escau.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent Declaració d'Impacte Ambiental.
  
  
Primer
  
Desestimar, a l'únic efecte ambiental, la modificació puntual número 14 del PGMOU d'Orihuela, promoguda pel seu Ajuntament.
  
  
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte de tràmit definitiu en via administrativa, no es podrà interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar tots els mitjans que estimen oportuns per defensar el seu dret.
  
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental.
  
  
València, 13 de juliol de 1995.- El director general de Qualitat Ambiental: Rafael de Juan i Fenollar.
  
DECLARACIó D'IMPACTE AMBIENTAL
  
  
Vist l'expedient 169/95-AIA sobre el Pla del Parc Natural de Sant Vicent de Llíria, promogut pel seu ajuntament.
  
Vist que el pla desenvolupa l'execució de la restauració, recuperació i ordenació dels terrenys de l'ermita de Sant Vicent (confrontants al costat dret de la Ctra. Llíria-Olocau), actualment classificats part com a sòl no urbanitzable de protecció natural i part com a zona verda de sistema general,
  
Vist que, en data 5 de juny de 1995, la Comissió Territorial d'Urbanisme de València ens va remetre l'estudi d'impacte ambiental,
  
Vist que, en data 15 de juny de 1995, l'Ajuntament de Llíria ens va remetre el projecte i l'expedient municipal,
  
Vist que, en data 22 de juny de 1995, tècnics d'aquesta direcció general van efectuar una visita de camp a fi de contrastar-hi la informació rebuda,
  
Vist que, en data 22 de juny de 1995, es va consultar la Direcció Territorial de Medi Ambient de València i la Direcció General de Conservació del Medi Natural, totes dues pertanyents a la Conselleria de Medi Ambient; en data 26 de juny de 1995, la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, i la Direcció General de Protecció Ciutadana de la Conselleria d'Administració Pública,
  
  
Vist que el projecte, junt a l'estudi d'impacte ambiental han sigut sotmesos a exposició pública, mitjançant un anunci en el periòdic "Levante" del dia 25 de març de 1995, i en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana número 3.447 de 24 de març de 1995, sense que s'hi hagen presentat al.legacions, segons un certificat del secretari general del 5 d'abril de 1995,
  
Vist que, en data 13 de juliol de 1995, la Direcció General de Conservació del Medi Natural ens va remetre informe favorable, com a resposta a la consulta efectuada al mencionat organisme. A continuació, es transcriu textualment el dit informe:
  
"INFORME SOBRE EL PLA ESPECIAL DE PROTECCIO DEL PARC DE SANT VICENT DE LLIRIA (CAMP DE TURIA), EXPT. 169/95-AIA.
  
  
A requeriment del Servei de Programació i Avaluació de l'Impacte Ambiental de la Direcció General de Qualitat Ambiental, l'informe que a continuació es desplega recull alguns suggeriments i consideracions en relació amb les incidències ambientals que es poden causar amb l'esmentat projecte. Es fa referència a la incidència sobre l'espai natural de la Serra Calderona que es podria causar amb l'esmentat projecte.
  
La Conselleria de Medi Ambient ha elaborat un document base del Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals (en avant PORN) de la serra Calderona. Tanmateix, les determinacions del document base redactat per la Conselleria tenen ara per ara un caràcter orientador, ja que aquestes no seran efectives fins que el PORN siga tramitat.
  
  
L'objectiu bàsic del PORN es concreta en el fet de garantir la preservació dels valors ambientals, tot i potenciant l'aprofitament dels recursos en activitats coherents amb la seua vocació. D'acord amb aquest plantejament, el document base del PORN ordena en dues grans zones l'àmbit d'estudi, per tal d'integrar els criteris de gestió dels recursos naturals en les característiques ecologicoambientals del territori. Aquestes zones se subdivideixen en diverses categories d'acord amb les seues característiques fisiconaturals i els distints criteris i objectius plantejats per a la gestió:
  
  
\* Zona de protecció (ZP): correspon a l'àrea per a la qual es proposa la declaració d'espai natural protegit.
  
\* àrees de protecció ecològica (PE)
  
\* àrees de protecció paisatgística (PP)
  
\* àrees d'influència antròpica (IA)
  
\* Zona d'influència (ZI): correspon a l'àmbit territorial del PORN per al qual no es proposa la declaració d'espai natural protegit.
  
  
\* àrees de predomini forestal (PF)
  
\* àrees de regeneració (RG)
  
\* àrees de predomini agrícola (AG)
  
Aquesta zonificació va acompanyada de la necessària regulació normativa amb la finalitat d'obtenir els objectius proposats.
  
Encara que el terme municipal de Llíria està parcialment inclòs a l'àmbit del PORN, el Parc de Sant Vicent de Llíria en queda fora i, per tant, no està directament afectat per les determinacions del pla. No obstant això, la proximitat a la Calderona i el tipus de servei que hi representa, revesteix al projecte d'un gran interès per a la gestió d'aquest espai natural.
  
Pel que fa al desenvolupament de les activitats d'investigació, educatives, turístiques i recreatives, el PORN estableix les següents directrius:
  
\* Com a criteri general, les àrees recreatives hauran de situar-se a les vores de les zones forestals, prop de les vies de comunicació i, sempre que fóra possible, de les poblacions, tenint cura de no alterar l'equilibri natural i d'adoptar les mesures necessàries de prevenció d'incendis en l'àrea recreativa i la seua zona d'influència. En qualsevol cas, les zones d'alta capacitat hauran de situar-se a la franja perimetral de la serra, tot evitant les zones d'acollida massives a l'interior. A l'entorn d'aquestes instal.lacions es poden condicionar itineraris o senders que permeten accedir a llocs d'interès per al visitant.
  
  
\* Les zones de major valor ambiental hauran de restringir-se a l'ús públic. Es limitarà l'accés de visitants i s'evitarà la instal.lació d'equipaments.
  
\* Les zones d'ús públic intensiu hauran d'estar convenientment dotades de l'equipament necessari: estacionament, senyalització, proveïment d'aigua, sanitaris, contenidors de residus, taules i bancs, jocs infantils, etc. El manteniment de les instal.lacions pot realitzar-se mitjançant concessions que apliquen el cobrament de taxes per a l'ús de determinats serveis (taules, aparcaments, etc.).
  
  
\* Les àrees d'ús públic hauran d'estar convenientment senyalitzades i dotades de vigilància. La realització i senyalització de senders i itineraris per a recorreguts a peu, en bicicleta, etc., es recolzarà en camins que ja existeixen, tot evitant el pas per zones sensibles i fràgils.
  
Encara que el Parc de Sant Vicent de Llíria es pot considerar un parc urbà, l'emplaçament, els objectius, els criteris utilitzats, les característiques generals i les mesures protectores proposades, coincideixen plenament amb les directrius establertes en el PORN. Des de les instal.lacions del parc es podria aportar també informació sobre la Calderona i el futur espai natural protegit."
  
  
Vist que, en data 18 de juliol de 1995, la Direcció Territorial de Medi Ambient de València va remetre un informe favorable, com a resposta a la consulta efectuada per aquest servei al mencionat organisme. A continuació, es transcriu textualment el dit informe:
  
INFORME SOBRE EL PLA ESPECIAL DE PROTECCIó DE SANT VICENT DE LLIRIA (VALENCIA)
  
"En relació amb la consulta efectuada pel Servei de Programació i Avaluació de l'Impacte Ambiental sobre el "Pla Especial de Protecció de Sant Vicent de Llíria (València)", cap informar el següent:
  
  
A l'empara de la Llei 4/89 de Conservació dels Espais Naturals i de la Flora i Fauna Silvestres, i de la Llei 11/1994 d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, la Conselleria de Medi Ambient ha iniciat el procediment d'elaboració i aprovació del Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals de la Serra Calderona -en avant PORN- (DOGV de data 30 de maig de l'any en curs).
  
  
Encara que els terrenys que són objecte del pla especial de protecció no estan inclosos en l'àmbit territorial del PORN, tant la seua proximitat com la integració en ell de quasi tota la zona muntanyosa del terme municipal de Llíria fan aconsellable que les directrius del pla coincidisquen amb les del PORN.
  
Aquesta coincidència ja queda patent en la memòria justificativa del pla objecte d'aquest informe, en el qual es manifesta que l'objectiu d'aquell és "fer compatible l'ús públic recreatiu i el de parc natural, al servei tant del poble de Llíria com de tota l'àrea metropolitana de València" i es reflecteix en el tipus d'actuacions, mesures protectores, proposta d'ordenació i normativa.
  
En aquests moments, el PORN de la Serra Calderona es troba en la fase inicial d'elaboració i aprovació, però els documents existents permeten avançar els criteris que establirà pel que fa a la regulació d'usos i activitats tant a la zona de protecció proposada com a la zona d'influència. Aquestes previsions han de ser considerades amb la cautela que requereix un document en fase d'aprovació i, per tant, sotmés a possibles al.legacions i rectificacions.
  
Entre els objectius genèrics del PORN es troba promoure i regular els usos relacionats amb la investigació, educació ambiental i gaudi ordenat de l'espai per la qual cosa aquests tipus de projectes són de gran interés sempre que s'adapten a les següents directrius:
  
  
\* Com a criteri general, les zones recreatives han de situar-se en zones de vora forestal, prop de vies de comunicació i, sempre que siga possible, de poblacions i s'ha de prendre cura de no alterar l'equilibri natural, i amb mesures de prevenció d'incendis a les zones i la seua àrea d'influència. En qualsevol cas, les zones d'alta capacitat han de situar-se en la franja perimetral de la serra i s'hi ha d'evitar zones d'acollida massives en l'interior. En l'entorn d'aquestes instal.lacions es poden condicionar itineraris o senders que permeten accedir a llocs d'interés per al visitant.
  
\* Les zones considerades de major valor ambiental han de quedar restringides a l'ús públic, s'hi ha d'evitar la instal.lació d'equipaments com també limitar l'accés de visitants.
  
\* Les zones d'ús públic intensiu han d'estar convenientment dotades de l'equipament necessari: estacionament, senyalització, proveïment d'aigua, sanitaris, contenidors de residus, taules i bancs, jocs infantils, etc. El manteniment de les instal.lacions es pot fer mitjançant concessions que apliquen el cobrament de taxes per a l'ús de determinats serveis (taules, aparcament, etc.)
  
  
\* La realització de senders i itineraris per a recorreguts a peu, a cavall o en bicicleta, es recolzarà en camins ja existents i s'evitarà el seu pas per zones sensibles.
  
\* Les àrees d'ús públic han de ser dotades de vigilància i trobar-se convenientment senyalitzades.
  
Finalment, cal considerar, amb vista al projecte d'activitats que s'han de desenvolupar als edificis restaurats, el gran interés que tindria la ubicació de l'aula de natura que figura en l'ordenació proposada, amb una temàtica ambiental que incidira en la protecció i millora de la Serra Calderona i els seus recursos naturals."
  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva de l'esmentat projecte, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament,
  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, i la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i altres disposicions que li són aplicables,
  
Atés que l'article 5é de la Llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei,
  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, text refós aprovat per l'Ordre de 23 de juny de 1994, del Conseller de Medi Ambient, atribueix a la Direcció General de Qualitat Ambiental la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental i consegüent estimació si s'escau.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent Declaració d'Impacte Ambiental.
  
  
Primer
  
Estimar acceptable, a l'únic efecte ambiental, el Pla del Parc Natural de Sant Vicent de Llíria, promogut pel seu Ajuntament, per al qual es prendran en compte les directrius i recomanacions reflectides en els informes emesos per la Direcció Territorial de Medi Ambient de València, com també la Direcció General de Conservació del Medi Natural.
  
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte de tràmit definitiu en via administrativa, no es podrà interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar tots els mitjans que estimen oportuns per defensar el seu dret.
  
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental.
  
  
València, 18 de juliol de 1995.- El director general de Qualitat Ambiental: Rafael de Juan i Fenollar.
  
  
DECLARACIó D'IMPACTE AMBIENTAL
  
  
Vist l'expedient 170/95-AIA sobre modificació puntual número 18 del Pla General d'Ordenació Urbana de Llíria (València), promogut pel seu ajuntament.
  
Vist que la modificació número 18 del PGOU de Llíria té com a objecte les següents actuacions:
  
- Mesures sobre els mausoleus romans dels carrers de Sant Vicent i Duc de Llíria.
  
Qualificació com a equipament públic municipal de l'antic Mas de la Casa de Camp.
  
- Reserva de terrenys per a patrimoni municipal de sòl al paratge de "Capa Blava", per a destinar-los a usos industrials.
  
Vist que, en data 5 de juny de 1995, la Comissió Territorial d'Urbanisme de València remet a aquesta direcció general l'estudi d'impacte ambiental.
  
Vist que, en data 15 de juny de 1995, l'Ajuntament de Llíria remet el projecte de la modificació i l'expedient municipal,
  
  
Vist que, en data 23 de juny de 1995, tècnics d'aquesta direcció general van efectuar una visita de camp a fi de contrastar-hi la informació rebuda,
  
Vist que, en data 22 de juny de 1995, es va consultar la Direcció Territorial de Medi Ambient de València i la Direcció General de Conservació del Medi Natural, totes dues pertanyents a la Conselleria de Medi Ambient; en data 26 de juny de 1995, la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura i la Direcció General de Protecció Ciutadana de la Conselleria d'Administració Pública,
  
  
Vist que la modificació junt ca l'estudi d'impacte ambiental han sigut sotmesos a exposició pública, mitjançant un anunci en els periòdics "Las Provincias" i "Levante", tots dos del dia 24 de febrer de 1995, i en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana número 2.485 de 6 d'abril de 1995, sense que s'hi hagen presentat al.legacions, segons un certificat del secretari general del 15 de maig de 1995,
  
Vist que, en data 13 de juliol de 1995, la Direcció General de Conservació del Medi Natural remet un informe favorable, com a resposta a la consulta efectuada al mencionat organisme. A continuació, es transcriu textualment el dit informe:
  
"INFORME SOBRE LA MODIFICACIO PUNTUAL NúM. 18 DEL PLA GENERAL D'ORDENACIO URBANA DE LLIRIA (CAMP DE TURIA), EXPT. 170/95-AIA.
  
A requeriment del Servei de Programació i Avaluació de l'Impacte Ambiental de la Direcció General de Qualitat Ambiental, l'informe que a continuació es desplega recull alguns suggeriments i consideracions en relació amb les incidències ambientals que es poden causar amb l'esmentat projecte. Es fa referència a la previsió d'impactes sobre els recursos naturals que s'hi podrien causar amb la modificació del PGOU proposada, dins del context de l'espai natural de la serra Calderona, en el qual està enclavat parcialment el terme municipal de Llíria.
  
La Conselleria de Medi Ambient ha elaborat un document base del Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals (en avant PORN) de la serra Calderona. La incidència del PORN en relació amb el planejament urbanístic és essencial. L'article 5.2 de la Llei 4/1989 de Conservació dels Espais Naturals i de la Fauna i Flora Silvestres disposa expressament que les determinacions dels PORN constitueixen "un límit per a qualsevol altre instrument d'ordenació territorial o física, les determinacions dels quals no podran alterar o modificar aquestes disposicions. Els instruments d'ordenació territorial o física existents que resulten contradictoris amb els PORN hauran d'adaptar-se a aquests. Mentre aquesta adaptació no tinga lloc, les determinacions dels PORN s'aplicaran, en tots els casos, prevalent sobre els instruments d'ordenació territorial o física existents." D'altra banda, l'article 35.2 de la Llei 11/1994 d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana disposa que "els plans d'ordenació dels recursos naturals a què es refereix aquesta llei prevaldran sobre qualsevol altre instrument d'ordenació territorial o física". Tanmateix, les determinacions del document base redactat per la Conselleria tenen ara per ara un caràcter orientador, ja que aquestes no seran efectives fins que el PORN siga tramitat.
  
  
L'anàlisi dels planejaments vigents i dels projectes de revisió o de modificació d'aquests és fonamental, ja que determinaran els usos permesos que es podran dur a terme al territori municipal i les condicions imposades.
  
L'objectiu bàsic del PORN es concreta en el fet de garantir la preservació dels valors ambientals, tot i potenciant l'aprofitament dels recursos en activitats coherents amb la seua vocació. D'acord amb aquest plantejament, el document base del PORN ordena en dues grans zones l'àmbit d'estudi, per tal d'integrar els criteris de gestió dels recursos naturals en les característiques ecologicoambientals del territori. Aquestes zones se subdivideixen en diverses categories d'acord amb les seues característiques fisiconaturals i els distints criteris i objectius plantejats per a la gestió:
  
  
\* Zona de protecció (ZP): correspon a l'àrea per a la qual es proposa la declaració d'espai natural protegit.
  
\* àrees de protecció ecològica (PE)
  
\* àrees de protecció paisatgística (PP)
  
\* àrees d'influència antròpica (IA)
  
\* Zona d'influència (ZI): correspon a l'àmbit territorial del PORN per al qual no es proposa la declaració d'espai natural protegit.
  
  
\* àrees de predomini forestal (PF)
  
\* àrees de regeneració (RG)
  
\* àrees de predomini agrícola (AG)
  
Aquesta zonificació va acompanyada de la necessària regulació normativa amb la finalitat d'obtenir els objectius proposats.
  
La modificació puntual núm. 18 del PGOU de Llíria inclou tres actuacions diferents:
  
1. Mesures sobre els mausoleus romans dels carrers de Sant Vicent i del Duc de Llíria.
  
2. Qualificació com a equipament públic municipal de l'antic mas de la Casa de Camp.
  
3. Reserva de terrenys per a patrimoni municipal de sòl al paratge de "Capa Blava".
  
De les tres actuacions únicament la referida a la Casa de Camp està inclosa a l'àmbit territorial del PORN, les dues restants en queden fora i, per tant, no estan afectades pel Pla.
  
Pel que fa al desenvolupament de les activitats d'investigació, educatives, turístiques i recreatives, el PORN estableix les següents directrius:
  
\* Com a criteri general, les àrees recreatives hauran de situar-se a les vores de les zones forestals, prop de les vies de comunicació i, sempre que fóra possible, de les poblacions, tenint compte de no alterar l'equilibri natural i d'adoptar les mesures necessàries de prevenció d'incendis en l'àrea recreativa i la seua zona d'influència. En qualsevol cas, les zones d'alta capacitat hauran de situar-se a la franja perimetral de la serra, tot evitant les zones d'acollida massives a l'interior. A l'entorn d'aquestes instal.lacions es poden condicionar itineraris o senders que permeten accedir a llocs d'interès per al visitant.
  
  
\* Les zones de major valor ambiental hauran de restringir-se a l'ús públic. Es limitarà l'accés de visitants i s'evitarà la instal.lació d'equipaments.
  
\* Les zones d'ús públic intensiu hauran d'estar convenientment dotades de l'equipament necessari: estacionament, senyalització, proveïment d'aigua, sanitaris, contenidors de residus, taules i bancs, jocs infantils, etc. El manteniment de les instal.lacions pot realitzar-se mitjançant concessions que apliquen el cobrament de taxes per a l'ús de determinats serveis (taules, aparcaments, etc.).
  
\* Les àrees d'ús públic hauran d'estar convenientment senyalitzades i dotades de vigilància. La realització i senyalització de senders i itineraris per a recorreguts a peu, en bicicleta, etc, es recolzarà en camins ja existents, tot evitant el pas per zones sensibles i fràgils.
  
  
Pel que fa a l'emplaçament del Mas de la Casa, coincideix plenament amb les directrius establertes al PORN. Quant al programa educorecreatiu, la instal.lació d'equipaments i la dotació de serveis, el projecte que continga aquests aspectes haurà de complir les directrius anteriors. En aquest sentit, i tenint present el gran interès d'un projecte d'aquest tipus per a la gestió de la Calderona, el Servei d'Espais Naturals pot aportar tota la col.laboració tècnica necessària en la redacció del projecte."
  
Vist que, en data 17 de juliol de 1995, la Direcció Territorial de Medi Ambient de València remet informes favorables, com a resposta a la consulta efectuada per aquest servei al mencionat organisme. A continuació, es transcriuen textualment els dits informes:
  
  
INFORME SOBRE LA MODIFICACIO NUM. 18 DEL PGOU DE LLIRIA
  
"En resposta a la petició d'informe sobre l'expedient damunt mencionat s'informa que:
  
1. No afecta forest d'utilitat pública.
  
2. Segons el plànol que ens remeten, el traçat que està destinat a la reserva de terrenys per a patrimoni municipal de sòl al paratge de "Capa Blava" afecta pel sud-est la via pecuària anomenada "Sendera de Monrabana" classificada per ordre del Ministeri d'Agricultura de data 21 de març de 1972 amb una amplària de vint metres i vuitanta-nou centímetres (20,89)
  
Respecte a aquesta via pecuària en el tram d'afecció, s'atendrà allò disposat en la Llei 3/95, de 23 de març de Vies Pecuàries, sent convenient la realització d'una delimitació prèvia."
  
INFORME SOBRE LA MODIFICACIó NUM. 18 DEL PGOU DE LLIRIA
  
"En relació amb la consulta efectuada pel Servei de Programació i Avaluació de l'Impacte Ambiental sobre la modificació núm. 18 del PGOU de Llíria cap informar el següent:
  
A l'empara de la Llei 4/89 de Conservació dels Espais Naturals, i de la Flora i Fauna Silvestres, i de la Llei 11/1994 d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, la Conselleria de Medi Ambient ha iniciat el procediment d'elaboració i aprovació del Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals de la Serra Calderona -en avant PORN- (DOGV de data 30 de maig de l'any en curs).
  
  
Totes dues disposicions legislatives consideren que els PORN prevalen sobre qualsevol altre instrument d'ordenació territorial o física.
  
En aquests moments, el PORN de la Serra Calderona es troba en la fase inicial d'elaboració i aprovació, però els documents existents permeten avançar els criteris que establirà pel que fa a la regulació d'usos i activitats tant a la zona de protecció proposada com a la zona d'influència. Aquestes previsions han de ser considerades amb la cautela que requereix un document en fase d'aprovació i, per tant, sotmés a possibles al.legacions i rectificacions.
  
La modificació puntual promoguda per l'Ajuntament de Llíria inclou tres actuacions diferents:
  
- Mesures relatives als mausoleus romans dels carrers de Sant Vicent i Duc de Llíria.
  
- Qualificació com a equipament públic municipal de l'antic Mas de la Casa de Camp.
  
- Reserva de terrenys per a patrimoni municipal del sòl amb destinació industrial a la partida de Capa Blava.
  
De les tres actuacions, només la referent al Mas de la Casa de Camp està situada a l'àmbit territorial del PORN de la Serra Calderona, en el seu límit sud-occidental.
  
Segons consta en el document objecte d'aquest informe, els terrenys pertanyents al Mas de la Casa de Camp estan classificats i qualificats pel Pla General d'Ordenació Urbana de Llíria com a sòl no urbanitzable comú, estant inclós l'edifici en el catàleg del Pla General pel seu interés arquitectònic i històric, ja que la seua construcció data del segle XV. La finalitat de la modificació proposada seria la incorporació al patrimoni municipal per a restaurar-lo i donar-li un ús immediat com a aula de natura i foment d'activitats ambientals.
  
  
Entre els objectius genèrics del PORN es troba promoure i regular els usos relacionats amb la investigació, educació ambiental i gaudi ordenat de l'espai per la qual cosa aquests tipus de projectes són de gran interés sempre que s'adapten a les següents directrius:
  
  
\* Com a criteri general, les zones recreatives han de situar-se en zones de vora forestal, prop de vies de comunicació i, sempre que siga possible, de poblacions i s'ha de prendre cura de no alterar l'equilibri natural, i amb mesures de prevenció d'incendis a les zones i la seua àrea d'influència. En qualsevol cas, les zones d'alta capacitat han de situar-se en la franja perimetral de la serra i s'hi ha d'evitar zones d'acollida massives en l'interior. En l'entorn d'aquestes instal.lacions es poden condicionar itineraris o senders que permeten accedir a llocs d'interés per al visitant.
  
\* Les zones considerades de major valor ambiental han de quedar restringides a l'ús públic, s'hi ha d'evitar la instal.lació d'equipaments com també limitar l'accés de visitants.
  
\* Les zones d'ús públic intensiu han d'estar convenientment dotades de l'equipament necessari: estacionament, senyalització, proveïment d'aigua, sanitaris, contenidors de residus, taules i bancs, jocs infantils, etc.
  
\* La realització de senders i itineraris per a recorreguts a peu, a cavall o en bicicleta, es recolzarà en camins ja existents i s'evitarà el seu pas per zones sensibles.
  
\* Les àrees d'ús públic han de ser dotades de vigilància i trobar-se convenientment senyalitzades.
  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva de l'esmentat projecte, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament,
  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, i la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i altres disposicions que li són aplicables,
  
Atés que l'article 5é de la Llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei,
  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, text refós aprovat per l'Ordre de 23 de juny de 1994, del Conseller de Medi Ambient, atribueix a la Direcció General de Qualitat Ambiental la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental i consegüent estimació si s'escau.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent Declaració d'Impacte Ambiental.
  
  
Primer
  
Estimar acceptable, a l'únic efecte ambiental, la modificació puntual número 18 del Pla General d'Ordenació Urbana de Llíria (València), promogut pel seu Ajuntament, d'acord amb la documentació aportada i les següents condicions:
  
1. En l'actuació de "Reserva de terrenys per a patrimoni municipal de sòl al paratge de "Capa Blava":
  
\* Si en els treballs de moviments de terres per a les futures instal.lacions que se situen, es detectaren vestigis de valor cultural, es comunicaran les troballes a la Direcció General de Patrimoni Artístic, de la Conselleria de Cultura, d'acord amb la Llei 16/1985 de Patrimoni Històric Espanyol.
  
\* La Sendera de Monrabana serà protegida, amb la seua amplària i característiques particulars, en els termes que marca la Llei 3/1995 de 23 de març de Vies Pecuàries.
  
\* Les emissions gasoses de les indústries potencialment contaminants, actuals o futures permeses pel planejament proposat, compliran allò establert en el Decret 833/75, de 6 de febrer, pel qual es desenvolupa la Llei 38/72 de Protecció de l'Ambient Atmosfèric.
  
  
\* S'incorporaran les normes necessàries per a la protecció contra sorolls i vibracions, prenent com a base el model d'ordenança municipal sobre prevenció de la contaminació acústica elaborat coordinadament per la Conselleria de Medi Ambient i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies.
  
\* La destinació final dels residus generats (inerts, assimilables a urbans, tòxics i perillosos) serè l'adequat a cadascun d'ells, d'acord amb les seues característiques fisicoquímiques.
  
\* Les condicions que s'han d'establir per a les aigües residuals abans del seu abocament a la xarxa de sanejament general seran les següents:
  
- Concentració màxima permissible per als paràmetres fisicoquímics característics que han de ser considerats en l'abocament. Els mètodes utilitzats en les determinacions analítiques seran els oficials)
  
  
  
Paràmetre /unitat Concentració
  
Ph 5,50 - 9,00
  
Sòlids en suspensió (mg/l) 500,00
  
Materials sedimentables (ml/l) 15,00
  
Sòlids grossos Absents
  
DBO5 (mg/l) 500,00
  
DQO (mg/l) 1.000,00
  
Temperatura (øC) 40,00
  
Color inapreciable
  
 a una dilució d'1/40
  
Alumini (mg/l) 10,00
  
Arsènic (mg/l) 1,00
  
Bari (mg/l) 20,00
  
Bor (mg/l) 3,00
  
Cadmi (mg/l) 0,50
  
Crom III (mg/l) 3,00
  
Crom VI (mg/l) 0,50
  
Ferro (mg/l) 5,00
  
Manganés (mg/l) 5,00
  
Níquel (mg/l) 5,00
  
Mercuri (mg/l) 0,10
  
Plom (mg/l) 1,00
  
Seleni (mg/l) 0,50
  
Estany (mg/l) 10,00
  
Coure (mg/l) 1,00
  
Zinc (mg/l) 5,00
  
Cianurs (mg/l) 0,50
  
Clorurs (mg/l) 2.000,00
  
Sulfurs (mg/l) 2,00
  
Sulfats (mg/l) 1.000,00
  
Fluorurs (mg/l) 12,00
  
Fòsfor total (mg/l) 15,00
  
Amoníac (mg/l) 25,00
  
Nitrogen nítric (mg/l) 20,00
  
Olis i greixos (mg/l) 100,00
  
Fenols (mg/l) 2,00
  
Aldehids (mg/l) 2,00
  
Detergents (mg/l) 6,00
  
Pesticides (mg/l) 0,05
  
La suma de les fraccions de: concentració real/concentració límit relativa als elements tòxics (arsènic, cadmi, crom, níquel, mercuri, plom, seleni, coure i zinc) no superarà el valor de 5.
  
  
- Concentracions microbiològiques màximes admissibles en l'abocament:
  
  
Paràmetre / unitat Concentració
  
Coliformes totals/100 ml 10.000,00
  
Coliformes fecals/100 ml 2.000,00
  
Estreptococs fecals/100 ml 500,00
  
Vibrio Cholerae/100 ml Absents
  
  
Així mateix, queda prohibit d'abocar directament o indirectament a les instal.lacions de sanejament, qualsevol dels següents productes:
  
  
- Gasolina, nafta, petroli i productes intermedis de destil.lació; benzé, tolué, xilé i qualsevol altre dissolvent o líquid orgànic immiscible en aigua, combustible o inflamable.
  
- Carbur càlcic i altres substàncies sòlides potencialment perilloses, com a hidrurs, peròxids, clorats, perclorats, bromats, etc.
  
- Components susceptibles de donar lloc a mescles inflamables o explosives amb l'aire, o mescles altament comburents.
  
- Deixalles radioactives.
  
- Deixalles de coloracions indesitjables i no eliminables pel sistema de depuració.
  
- Pintures i dissolvents orgànics.
  
- Substàncies corrosives.
  
- Líquids que continguen productes susceptibles de precipitar, depositar-se o reaccionar amb les aigües residuals i produir alguna de les substàncies enumerades.
  
- Residus sòlids capaços de causar obstruccions com ara cendres, carbonisses, arenes, encenalls, draps, ossos, plàstics, escombraries domèstiques, etc.
  
- Llots procedents d'instal.lacions de depuració, neteja d'escomeses domiciliàries, embornals, xarxa de clavegueram, pous cecs, etc.
  
  
- Substàncies farmacèutiques que puguen pertorbar el normal funcionament de les instal.lacions de depuració.
  
- Olis i greixos flotants.
  
\* S'hi respectaran les servituds legals que estableix la Llei 29/1985, de 2 d'agost, d'Aigües i els reglaments que la desenvolupen, pel que fa a la rambla d'Artaix (rambla Castellarda).
  
  
\* Aquestes condicions hauran de ser inexcusablement preses en compte per l'Ajuntament abans de la concessió de les corresponents llicències d'obres o d'activitat.
  
2. En l'actuació referent al Mas de la Casa de Camp:
  
\* Es prendran en compte les directrius i recomanacions reflectides en els informes remesos per la Direcció Territorial de Medi Ambient de València i per la Direcció General de Conservació del Medi Natural.
  
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte de tràmit definitiu en via administrativa, no es podrà interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar tots els mitjans que estimen oportuns per defensar el seu dret.
  
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental.
  
  
València, 18 de juliol de 1995.- El director general de Qualitat Ambiental: Rafael de Juan i Fenollar.
  
  
  
DECLARACIó D'IMPACTE AMBIENTAL
  
  
Vist l'expedient 183/94-AIA sobre les Normes Subsidiàries de Planejament del municipi de Catí (l'Alt Maestrat), promogut pel seu Ajuntament.
  
Vist que, el 4 de juliol de 1994, es va rebre de l'Ajuntament de Catí l'estudi d'impacte ambiental de les Normes Subsidiàries de Planejament i els resultats de l'exposició pública de l'esmentat estudi,
  
  
Vist que, segons un certificat de l'Ajuntament, l'estudi d'impacte ambiental ha sigut exposat al públic, durant el termini de trenta dies hàbils, mitjançant un anunci publicat en el Butlletí Oficial de la Província número 53 del 30 d'abril de 1994, tauler d'anuncis de l'Ajuntament, diaris Mediterráneo i Castellón Diario, sense que s'haja presentat cap al.legació durant el període d'exposició,
  
Vist que, amb data 1 d'agost de 1994, se sol.licita a l'Ajuntament de Catí la documentació que integra el projecte tècnic de les Normes Subsidiàries de Planejament Municipal, per a completar la documentació del referit expedient,
  
Vist que es va consultar el Servei de Protecció d'Espècies, Servei de Residus i Contaminació, Servei de Planificació de Recursos Hidrològics i Direcció Territorial de Castelló de la Conselleria de Medi Ambient,
  
Vist que, l'1 de setembre de 1994, es va rebre l'informe del Servei de Residus i Contaminació, en resposta a la consulta efectuada, el contingut del qual es concreta en:
  
"Com a previsions urbanístiques és convenient que en una ordenança municipal es consideren les prescripcions següents:
  
Els edificis destinats en més d'un 10% de la seua superfície edificable a ús d'oficina, comercial, industrial, tallers i emmagatzematge comptaran amb serveis que permeten una recollida dels distints tipus de residus que se'n generen. Aquests serveis consistiran en contenidors o depòsits, dotats de les mesures de seguretat necessàries per a evitar contaminacions, emanacions, accidents i molèsties.
  
  
En els vials de nova constitució es reservarà sòl per a la instal.lació de contenidors que permeten la recollida selectiva almenys de tres tipus de residus.
  
Per a l'atorgament de la llicència d'obres d'un edifici, el promotor haurà de presentar el compromís d'admissió dels residus en una instal.lació de tractament de residus sòlids inerts autoritzada, sempre que hi haja una instal.lació autoritzada en un ràdio de 20 km de l'obra projectada, com també indicar la quantitat de residus inerts que pensa produir. L'Ajuntament, després de comprovat el projecte, hi donarà el vist-i-plau.
  
La cèdula d'habitabilitat o llicència d'activitat per al cas de l'edifici no es concedirà fins que el promotor de la construcció no presente un certificat d'una instal.lació de residus sòlids inerts autoritzada, relativa al volum de residus lliurat i es responsabilitze de la seua correcta gestió, sempre que hi haja una d'aquestes instal.lacions en un ràdio de 20 km de l'obra projectada.
  
I es convenient, independentment de les previsions del Pla Estratègic d'Infraestructures, que es preveja la reserva de sòl per a abocador de residus sòlids urbans (una superfície de 0,5 ha) i per a abocador d'inerts (igualment 0,5 ha), preferentment en sòl no urbanitzable d'escassa qualitat ambiental.
  
En l'elecció de la zona més adequada de reserva per a l'abocador controlat de residus sòlids urbans, prevaldran fonamentalment les condicions geològiques de la zona, les característiques d'impermeabilitat dels substrats i la no contaminació d'aigües superficials o subterrànies. Per a l'abocador d'inerts prevaldrà fonamentalment la restauració de zones degradades com ara clots d'extracció d'àrids i antigues pedreres."
  
Vist que, amb data 31 d'octubre de 1994, se li reitera a l'Ajuntament de Catí la sol.licitud de la documentació del projecte tècnic i se li dóna a conéixer les consultes realitzades a diferents organismes, com també el contingut de l'informe rebut del Servei de Residus i Contaminació perquè siguen preses en compte les consideracions que s'hi recullen,
  
Vist que, amb data 11 de novembre de 1994, es rep l'informe del Servei de Planificació de Recursos Hidrològics en què s'informa:
  
  
" El proveïment d'aigua de consum públic d'aquesta població ha presentat problemes de subministrament en els últims anys, a l'igual d'altres poblacions de la zona i ha calgut recórrer en diverses ocasions al subministrament mitjançant camions cisterna.
  
Pel que fa a la depuració de les aigües residuals, en aquesta població hi havia un decantador primari fora d'ús. En l'actualitat s'està construint una nova depuradora, per conveni entre la Generalitat i la Diputació, als mateixos terrenys de l'antiga depuradora. Es preveu l'acabament de les obres per a finals d'enguany.
  
  
S'haurà de garantir l'adequada eliminació dels llots procedents de la nova depuradora, com també dels residus sòlids urbans."
  
  
Vist que, en la visita realitzada pel tècnic redactor del projecte de Normes Subsidiàries, en data 19 de gener de 1995, se li va donar a conéixer l'informe del Servei de Planificació de Recursos Hidrològics per a la seua consideració i l'efecte oportú,
  
Vist que en aquesta direcció general consta documentació certificada de l'Ajuntament en la qual es comunica:
  
- "Que d'acord amb la documentació que es troba en aquest Ajuntament resulta que el ple, en sessió celebrada el 8 de març de 1990, va aprovar per unanimitat provisionalment les Normes Subsidiàries de Planejament Municipal i es va presentar tota la documentació en la Comissió Provincial d'Urbanisme per a l'aprovació definitiva el 13 de juny de 1990, sense que el ple haja adoptat cap altre acord respecte al projecte de normes aprovades.
  
Així mateix certifique que l'estudi d'impacte ambiental de les Normes Subsidiàries de Planejament Municipal va ser aprovat pel ple el 7 d'abril de 1994.
  
- Acord adoptat pel ple en sessió celebrada el 6 de febrer de 1992 sobre "Moció Pla Provincial Residus Sòlids Urbans":
  
  
1r Mostrar la voluntat de l'Ajuntament d'integrar-se en els sectors 9 i 10 del dit Pla de Residus Sòlids Urbans, a l'efecte de construir l'abocador controlat de residus.
  
2n Mostrar la voluntat de firmar un conveni amb l'ens o empresa que es puga encarregar de l'abocador, junt a la resta dels municipis inclosos en el sector, a fi de gestionar el funcionament de l'abocador que en el seu moment es construïsca.
  
3r Col.laborar amb la Diputació Provincial de Castelló i amb la Generalitat Valenciana en el finançament de les inversions necessàries per a la construcció i instal.lació de l'abocador, una vegada estudiat el pressupost del projecte de l'abocador i oïts tots els ajuntaments afectats.
  
4t Facultar àmpliament l'alcalde Sr. José Roca García perquè en nom i representació de l'Ajuntament subscriga els documents que calguen i realitze les gestions necessàries per a la plena efectivitat d'aquests acords.
  
No obstant això, el ple de l'Ajuntament adoptarà l'acord que estime més convenient en aquest sentit.
  
- Que el tècnic municipal, en un document de 10 de desembre de 1994, informa: que els terrenys de l'abocador municipal de fems, els quals estan situats a l'Assagador del Barranc de les Ortigues, polígon 20, secció B d'aquest terme municipal, tenen una extensió de més de 10.000 m2.
  
- Resultats de l'anàlisi mínima de l'aigua de proveïment públic de Catí, d'una mostra presa al novembre de 1994, que reflecteix: clor residual més d'1.5 ppm, temperatura 14ºC, pH 7.8, conductivitat 492 mcS/cm i absència de nitrats, amoníac i de coliformes totals i fecals."
  
  
Vist que es va remetre una còpia del document de Normes Subsidiàries, aprovat provisionalment per l'Ajuntament en data 8 de març de 1990, a la Direcció Territorial de Medi Ambient de Castelló per a l'elaboració de l'informe sol.licitat en la consulta realitzada en el seu moment, atés que aquest no es trobava a la Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló,
  
Vist que, amb data 29 de maig de 1995, es rep l'informe de la Direcció Territorial de Medi Ambient de Castelló, en el qual es tracten els següents aspectes:
  
1r Respecte als sistemes de tractament de residus sòlids.
  
En el planejament no es considera una reserva de sòl per al sistema de tractament de residus sòlids urbans (R.S.U.). Cal, doncs, que se seleccione un àrea amb una superfície entre 1 i 2 ha, localitzada en sòl no urbanitzable comú que se classificarà com a un sistema general.
  
La reserva de sòl haurà de realitzar-se sobre terrenys de permeabilitat baixa (argilosos o margosos). No obstant això, i vist que el terme municipal de Catí està constituït principalment per materials carbonatats d'elevada permeabilitat i, per tant, hi ha una dificultat real per a localitzar terrenys impermeables, es recomana que en el cas que no se situe sobre nivells margosos adequats, se seleccione un àrea sobre els terrenys detrítics pliocens de permeabilitat variable situats al sector nord del terme municipal (al voltant dels barrancs de la Salvasòria i d'Antolí).
  
S'hi adjunta un plànol a escala 1:50.000 amb els terrenys pliocens proposats per a seleccionar l'àrea d'afloraments argilosos on es podria situar la reserva de sòl per a la instal.lació del sistema de tractament de RSU.
  
Aquests terrenys es classificaran com a sistema general i la seua superfície quedarà reflectida en la memòria.
  
També es recomana delimitar una superfície aproximadament d'una hectàrea (1 ha.), com a reserva de sòl per a instal.lar un abocador de residus inerts, que se situarà preferentment en terrenys degradats o clots d'extraccions mineres abandonades.
  
2n Respecte als sistemes de depuració d'aigües residuals.
  
Es garantirà, mitjançant els sistemes que en el planejament es consideren més adequats, el tractament de totes les aigües residuals generades al terme municipal de Catí, tant del nucli urbà com del nucli exterior de L'Avellà, i s'evitaran els abocaments sense tractament als barrancs o a pous cecs.
  
En el plànol de classificació del sòl es delimitarà la superfície ocupada per l'actual depuradora del barranc de Fontella i la depuradora de L'Avellà. Les superfícies definides inclouran les possibles ampliacions, d'acord amb les previsions de cabals que s'han de tractar. Aquestes superfícies es definiran en la memòria del projecte i es classificaran com a sistema general.
  
3r Respecte al proveïment d'aigua potable al nucli urbà.
  
El proveïment a la població de Catí s'efectua a partir del pou Caseres i el pou Gatella, situats a uns 1.500 m al sud de la població. El pou Caseres té una profunditat de 130 m., i un cabal irregular d'uns 60 l/min. El pou Gatella té una profunditat de 40 m i extrau un cabal semblant a l'anterior. Aquests sondejos, separats per una distància d'un quilòmetre, capten l'aqüífer del cretaci inferior i estan oberts sobre materials permeables (al.luvial quaternari o calcaris cretacis).
  
  
Per raó de la proximitat d'activitats ramaderes en tots dos pous de proveïment i de la possibilitat de contaminació dels recursos hidrològics a partir dels residus líquids que puguen ocasionar aquestes activitats, cal establir un perímetre de protecció a les esmentades captacions que proveeixen el nucli urbà, tal com regula l'article 53.4 de la Llei 29/1985, de 2 d'agost, d'Aigües i l'article 173 del Reglament del Domini Públic Hidràulic (Reial Decret 849/1986, d'11 d'abril). Tot complint aquesta normativa, l'Ajuntament haurà de sol.licitar a l'organisme de conca l'establiment d'aquests perímetres.
  
  
Mentre l'organisme de conca no determine el perímetre de protecció, es recomana l'establiment d'un perímetre de 200 m de radi, en el qual no podrà instal.lar-se cap activitat inclosa en l'article 173.6 del Reial Decret 849/1986 (Reglament del Domini Públic Hidràulic).
  
  
Les superfícies abans mencionades es classificaran com a sòl no urbanitzable de protecció als proveïments.
  
D'altra part, s'establirà una zona de protecció de 100 m de radi al voltant de les principals fonts del terme municipal, utilitzades algunes per al proveïment i que es troben en sòl no urbanitzable comú, com ara la font de Sant Vicent Ferrer i la Font Vella.
  
  
4t Respecte als punts singulars d'interés kàrstic.
  
El terme municipal de Catí presenta un substrat format per materials d'una elevada permeabilitat per fissuració i karstificació, sent una important zona de recàrrega dels aqüífers subjacents. Gran part dels rebliments carbonatats existents al terme presenten un modelat kàrstic característic de les àrees amb fort dissolució dels materials carbonatats. Aquests processos es posen de manifest pel desenvolupament d'algunes estructures kàrstiques com són diferents zones de lapiaz, la dolina de la Llacunassa, el poljé de la fossa de Catí o el ponor de l'Ermita del Pilar.
  
Amb les característiques hidrològiques del substrat mencionades, es recomana que en la normativa urbanística s'adopten les mesures adequades per tal de protegir l'àrea del poljé de Catí de possibles contaminacions del subsòl originades per l'activitat antròpica i es prohibisca qualsevol abocament contaminant sobre el terreny.
  
Es recomana, igualment, l'establiment d'un perímetre de 50 m de radi de protecció al ponor de l'ermita del Pilar, en el qual no podrà instal.lar-se cap activitat de les considerades en l'article 173.6 del Reial Decret 849/1986 (Reglament del Domini Públic Hidràulic). Igualment, no es permetran actuacions que afecten la morfologia del terreny o que modifiquen el drenatge natural de les aigües.
  
  
5t Respecte al sistema general de llits fluvials.
  
En el planejament es consideren els llits dels barrancs i rambles com a un sistema general de llits fluvials i s'assenyala que aquest domini públic queda regulat per la legislació específica. No obstant això, aquest domini públic hidràulic no queda determinat amb la seua classificació específica en els plànols d'ordenació i classificació del sòl com a un de protegit (plànols sèrie 1).
  
Per tal de reparar aquesta deficiència es proposa que en el planejament es classifiquen com a sòl no urbanitzable de protecció el domini públic hidràulic i barrancs, tots els llits dels principals barrancs i les rambles existents al terme municipal. Aquest sòl inclourà tant el llit del barranc com les dues franges laterals de 20 m des de l'aresta exterior del llit, tal com determina l'article 69 de la Llei 6/1989, de 7 de juliol, d'Ordenació del Territori de la Comunitat Valenciana. No obstant això, en la normativa urbanística s'esmentarà el sòl de domini públic hidràulic (zona de "servitud" i zona de policia) establerta en la Llei d'Aigües (Llei 29/1985) i el Reglament del Domini Públic Hidràulic (Reial Decret 849/86). Els usos permesos i activitats en aquest sòl seran els definits en la mencionada legislació.
  
  
La classificació de sòl no urbanitzable de protecció al domini públic hidràulic i barrancs inclourà els barrancs i rambles de la xarxa hidrològica determinats en el plànol I-5 "Hidrològic del terme municipal".
  
6é Respecte a les ordenances municipals.
  
L'Ajuntament elaborarà ordenances municipals tendents a evitar l'abocament incontrolat de materials inerts industrials i urbans a llocs inadequats i sense el tractament adequat.
  
S'inclouran en el planejament ordenances municipals d'abocaments a la xarxa municipal d'aigües residuals. Així mateix es redactaran ordenances sobre la prevenció de la contaminació acústica (protecció contra sorolls i vibracions). En aquest sentit, es recomana prendre com a referència els models d'ordenança editats per la Generalitat Valenciana i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies.
  
  
Respecte a l'article 16 de la normativa municipal, ordenança per al sòl no urbanitzable protegit forestal (SNU-P/F) que afecta les masses forestals que han sigut determinades amb aquesta qualificació, s'haurà d'especificar les zones qualificades com a SNU-P/F segons l'apartat 7é d'aquest informe i s'adaptarà a la normativa establerta per la Llei 4/1992, de 5 de juny de 1992, de la Generalitat Valenciana, sobre Sòl No Urbanitzable, article nové.
  
7é Respecte al sòl no urbanitzable d'especial protecció.
  
Els plànols d'ordenació de les Normes Subsidiàries estableixen per a la quasi totalitat del terme municipal un sòl no urbanitzable amb la qualificació de comú; quedant com a sòl no urbanitzable d'especial protecció (protecció forestal) el paratge anomenat "el Racó". Aquest paratge presenta una clara estructura forestal arbrada, constituïda per un coscollar madur, que mereix, sense dubte, la qualificació de sòl no urbanitzable de protecció forestal.
  
No obstant això, aquesta estructura forestal es repeteix de forma més o menys continuada en la resta del terme municipal, sense que s'haja rebut la qualificació de sòl protegit. Aquesta falta de criteri en el moment d'establir la qualificació del sòl, és més patent en considerar la gran extensió de terrenys que, sense tenir una massa forestal arbrada com la que ofereix el paratge "el Racó", sí que presenta una clara vocació forestal, atés que la vegetació característica està constituïda per un matollar dens amb un estrat arbori dispers; també hi podem observar boscos de menor entitat, per la seua extensió, de coscoll i roure o galler (Quercus faginea). Aquestes formacions vegetals mereixen la inclusió, en el planejament, en el sòl no urbanitzable qualificat de protecció forestal.
  
En aquest sentit, la delimitació del sòl no urbanitzable protegit forestal, resulta insuficient, a la vista de les característiques físiques del medi que presenta l'àmbit territorial d'aquest municipi.
  
La importància de l'existència d'aquest tipus de vegetació forestal radica en la necessitat de reduir i salvaguardar el sòl dels processos erosius; cal incidir, però, en el fet que aquest terme es localitza a la conca mediterrània i està sotmés, per tant, a la influència d'un règim irregular de precipitacions, sovint de caràcter torrencial, la qual cosa ocasiona la pèrdua dels horitzons edàfics i la regressió dels processos edafogenètics.
  
D'acord amb les anteriors consideracions, el sòl no urbanitzable de protecció forestal en les Normes Subsidiàries de planejament de Catí ha d'incloure:
  
. masses forestals arbrades
  
. vegetació amb una representació florística d'alt valor ecològic
  
  
. àrees de vegetació constituïdes per matollar
  
. àrees afectades per incendis forestals amb regeneració natural.
  
  
. zones de cultiu abandonades, envaïdes per vegetació natural que formen una unitat ambiental amb les àrees anteriors.
  
Per tant, es proposa que la delimitació mínima per al sòl no urbanitzable de protecció forestal, sense perjudici de les zones considerades en els documents actuals, haurà de recollir les zones delimitades com a tals en el plànol adjunt a aquest informe (escala 1:10.000). En aquesta delimitació es recullen els ecosistemes singulars i de major interés ecologicoambiental, com també els de caràcter forestal, tal com es reflecteix en la memòria justificativa.
  
8é Respecte a les vies pecuàries.
  
Vista la documentació referent a l'ordenació i classificació del sòl (plànols sèrie 1), s'observa que s'ha omés la determinació de les vies pecuàries classificades del terme municipal de Catí per Ordre de la Conselleria de Medi Ambient de data 15 de juny de 1992, publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana (15 de juliol de 1992), en la qual es protegeix amb la corresponent ampliació legal les vies de comunicació incloses en el domini públic de la Generalitat Valenciana, dins del sistema general de comunicacions, sòl protegit. No obstant això, la classificació de les vies pecuàries s'han reflectit en el plànol I-19 (Informació). El projecte haurà de reparar aquesta mancança, per a la qual cosa es prendrà en compte la Llei 3/95 de 23 de març de Vies Pecuàries, Boletín Oficial del Estado de 24 de març de 1995."
  
Vist que en aquesta direcció general es troba l'expedient 320/90-EIA sobre les Normes Subsidiàries de Planejament del municipi de Catí que va concloure, en data 27 de gener de 1992, amb la resolució del director general de Serveis Ambientals (direcció general que aleshores tenia atribuïda la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental) de tornar l'estudi d'impacte ambiental presentat de les Normes Subsidiàries de Catí, pel fet de considerar que del seu examen no s'obtenien elements de judici suficients per a adoptar una decisió respecte a l'actuació projectada,
  
  
Vist que en la tramitació de l'anterior expedient (320/90-EIA) es va consultar la Unitat Forestal de la Conselleria d'Agricultura i Pesca (ara integrada en la Direcció Territorial d'aquesta Conselleria), la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència i la Direcció General d'Interior de la Conselleria d'Administració Pública. I els informes demanats sobre aquestes consultes, donats a conéixer (17 d'abril de 1991) a l'Ajuntament de Catí per a la seua consideració i l'efecte oportú, recollien els següents aspectes:
  
- Plànol de les vies pecuàries existents al terme municipal perquè en les Normes Subsidiàries es consideren com a béns de domini públic que han de protegir en tot la seua longitud i amplària legal.
  
- Els inventaris dels jaciments arqueològics i elements etnològics existents al terme municipal per a la seua inclusió en les Normes Subsidiàries i protecció amb la classificació de sòl no urbanitzable de protecció arqueològic i sòl no urbanitzable de protecció etnològica, i amb la de protecció etnològica per als elements etnològics situats en sòl urbà.
  
- El municipi de Catí presenta els riscos d'inundacions i despreniments de terres i pedres.
  
El barranc de la Mesada que creua el poble hi produeix problemes d'inundacions.
  
El Barranc de Sant Vicent que s'utilitza com a camí quedar tallat amb fortes pluges.
  
Convé que els sistemes generals es col.loquen fora del voltant dels llits dels barrancs perquè no impedisquen el normal pas de les aigües i perquè no siguen afectats per aquestes.
  
I a la zona de sòl urbà del Balneari de l'Avellà hi ha un perill constant de despreniment de terra i pedres que poden produir danys a béns i persones.
  
Vist que l'estudi d'impacte ambiental, altament embullat i confús, considera només el sòl urbà com a classificació del projecte amb accions que generen efectes negatius, sense precisar aquests, i amb una proposta de mesures correctores que seran determinades en les Normes Subsidiàries com a document específic.
  
Atés que el municipi de Catí presenta una elevada permeabilitat dels seus terrenys, per fissuració i karstificació, sent una important zona de recàrrega dels aqüífers adjacents,
  
Atés que en determinades àrees del terme per la fort dissolució dels materials carbonatats s'han desenvolupat unes estructures kàrstiques característiques com ara diferents zones de lapiaz, la dolina de la Llacunassa, el poljé de la fossa de Catí o el ponor de l'Ermita del Pilar,
  
Atés que és alta la vulnerabilitat a la contaminació dels aqüífers donada la permeabilitat dels terrenys i sobretot en les zones que presenten estructures kàrstiques característiques com les esmentades anteriorment,
  
Atés que hi ha activitats ramaderes pròximes als pous Caseres i Gatella que proveeixen d'aigua a la població de Catí,
  
Atés que, a més del paratge del "Racó", que es protegeix en les Normes Subsidiàries com a sòl no urbanitzable d'especial protecció (protecció forestal), el municipi presenta una gran extensió de terrenys amb una clara vocació forestal la vegetació dels quals està constituïda per: matollar dens amb un estrat arbori dispers, zones de bosc de coscoll i roure o galler (Quercus faginea), s'ha de protegir,
  
  
Atés que és alt el risc d'erosió, donada l'orografia del terreny i les condicions climàtiques, que ocasionen pèrdua dels horitzons edàfics i la regressió dels processos edafogenètics,
  
Atés que a la zona del nucli de l'Avellà hi ha risc de despreniment de terres i pedres amb les conseqüències que això puga ocasionar a la població,
  
Atés que el projecte de Normes Subsidiàries no recull les vies pecuàries classificades que hi ha al dit terme, reflectides en el plànol I-19 de l'estudi d'impacte ambiental,
  
Atés que els jaciments arqueològics i elements etnològics classificats per la Direcció General de Patrimoni de la Conselleria de Cultura que s'han de protegir pel fet de ser béns del patrimoni històric espanyol, considerats en els plànols d'informació I-20 i I-21 de l'estudi d'impacte ambiental, no estan recollits en el projecte tècnic,
  
  
Atés que s'ha de reservar sòl com a sistema general per al tractament controlat dels residus sòlids urbans generats al municipi i que aquesta s'ha de realitzar sobre terrenys impermeables,
  
  
Atés que els terrenys on actualment se situa l'abocador incontrolat dels residus sòlids urbans del municipi no presenten las característiques d'impermeabilitat requerides per a aquest ús,
  
  
Atés que els únics terrenys possibles per a la ubicació de l'abocador de residus sòlids urbans són els terrenys detrítics pliocens amb característiques de baixa permeabilitat, situats al sector nord del municipi, al voltant dels barrancs de la Savasòria i d'Antolí,
  
  
Atés que, per al tractament correcte dels residus inerts generats al municipi s'ha de reservar sòl com a sistema general i per a això es realitzarà dins del sòl no urbanitzable, en terrenys degradats o que presenten clots com a resultat d'una extracció minera abandonada,
  
  
Atés que en el projecte de Normes Subsidiàries s'han de considerar les prescripcions que assenyala en el seu informe el Servei de Residus i Contaminació sobre la recollida dels distints tipus de residus i destinació dels residus inerts i a més prendre en compte les distintes zones que es distingeixen per al sòl urbà: amb protecció del patrimoni arquitectònic, amb protecció del patrimoni historicoartístic i arquitectònic, nucli antic, residencial i residencial amb tolerància industrial,
  
Atés que el projecte no estableix les reserves de sòl com a sistema general per a la ubicació de les depuradores que tracten les aigües residuals procedents dels dos nuclis urbans del municipi: Catí i l'Avellà,
  
Atés que per al tractament de les aigües residuals del nucli urbà de Catí s'està construint una nova depuradora al mateix lloc que l'antiga, junt al barranc de Fontella,
  
  
Atés que per al tractament de les aigües residuals del nucli de l'Avellà no es considera el sistema depurador que s'ha d'instal.lar-hi.
  
  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva de l'esmentat projecte, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament,
  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, i la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i altres disposicions que li són aplicables,
  
Atés que l'article 5é de la Llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei,
  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, text refós aprovat per l'Ordre de 23 de juny de 1994, del Conseller de Medi Ambient, atribueix a la Direcció General de Qualitat Ambiental la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental i consegüent estimació si s'escau.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent Declaració d'Impacte Ambiental.
  
  
Primer
  
Estimar acceptable, a l'únic efecte ambiental, el projecte de Normes Subsidiàries de Planejament del municipi de Catí (l'Alt Maestrat), amb les següents condicions:
  
1r S'establirà un perímetre de 200 m de radi als pous de proveïment d'aigua potable a la població de Catí, pous Caseres i Gatella i es classificaran aquestes superfícies com a sòl no urbanitzable de protecció als proveïments i on es prohibirà la instal.lació de les activitats que es determinen en l'article 173.6 del Reial Decret 849/1986, Reglament del Domini Públic Hidràulic. Aquesta superfície de protecció es mantindrà mentre no l'organisme de conca no establisca aquests perímetres, sol.licitud que realitzarà l'Ajuntament d'acord amb la Llei 29/1985, de 2 d'agost, d'Aigües i el Reial Decret 849/1986.
  
2n Igualment, s'establirà un perímetre de protecció, d'uns 100 m de radi, en totes les fonts del terme municipal que siguen utilitzades per al proveïment i es classificaran com a sòl no urbanitzable de protecció de fonts.
  
3r Per les característiques hidrològiques de la zona, es protegiran:
  
- El ponor de l'Ermita del Pilar amb un perímetre de 50 m de radi i en la qual s'aplicaran les activitats prohibides que estableix l'article 173.6 del Reial Decret 849/1986.
  
- L'àrea del poljé de Catí, mitjançant l'adopció de les mesures adequades en la normativa respectiva tendents a evitar possibles contaminacions del subsòl.
  
- I de forma general, la normativa prohibirà tot tipus d'actuacions que afecten la morfologia del terreny o que modifiquen el drenatge natural de les aigües.
  
4t Es protegiran com a sòl no urbanitzable de protecció al domini públic hidràulic i barrancs tots els llits de barrancs i rambles existents al terme municipal i que es determinen en el plànol d'informació I-5 (hidrològic del terme municipal). L'amplària de protecció d'aquest llits inclourà la zona de servitud i zona de policia, així establerta en la Llei d'Aigües i el Reglament del Domini Públic Hidràulic.
  
  
5é Tenint en compte la vocació forestal de la zona i l'alt risc d'erosió a què està sotmesa, es protegirà com a sòl no urbanitzable de protecció forestal l'àrea delimitada que es reflecteix en els fulls 1 a 5 de l'annex a aquesta declaració de'impacte ambiental.
  
6é Es prendran les mesures pertinents davant el risc de despreniment a què està sotmesa la zona urbana de l'Avellà.
  
7é S'inclouran en les Normes Subsidiàries com a sistema general vies pecuàries totes les vies pecuàries classificades del terme municipal (plànol I-19) i es determinaran com a tals en tota la seua longitud i amplària legal, i en els terrenys de les quals s'atendrà allò disposat en la Llei 3/95 de 23 de març de Vies Pecuàries (Boletín Oficial del Estado de 24 de març de 1995).
  
8é Els jaciments arqueològics i etnològics classificats que hi ha al municipi (plànols: I-20 i I-21) quedaran protegits amb un àrea de terreny que es classificarà com a sòl no urbanitzable de protecció especial arqueològic i sòl no urbanitzable de protecció etnològica, i amb la de protecció etnològica per als elements etnològics situats en sòl urbà, i se'ls aplicarà la Llei 16/1985 de 25 de juny del Patrimoni Històric Espanyol.
  
9é Les Normes Subsidiàries establiran en el plànol de classificació del sòl i normativa els sistemes generals dedicats a:
  
A) El tractament controlat dels residus generats:
  
- La reserva de sòl, d'unes 2 ha de superfície, per a abocador de residus sòlids urbans als terrenys detrítics pliocens que hi ha al municipi.
  
- La reserva de sòl, d'1 ha. de superfície, per a abocador de residus inerts, que es realitzarà en sòl no urbanitzable comú i en terrenys degradats com ara clots d'extraccions mineres abandonades.
  
  
B) I el sistema de tractament depurador de les aigües residuals dels nuclis urbans de Catí i l'Avellà.
  
La superfície de sòl que s'ha de reservar per al nucli de Catí serà l'adequada a la instal.lació de la nova depuradora, com també possibles ampliacions i per al nucli de l'Avellà, l'adequada al sistema de tractament que es determinarà en les Normes Subsidiàries.
  
10é Aquells habitatges o activitats que no aboquen les seues aigües residuals a la xarxa de clavegueram hauran de disposar de la corresponent autorització d'abocament a llits o al terreny concedida per l'organisme de conca corresponent, tal com estableix la Llei 29/1985, de 2 d'agost, d'Aigües i en els reglaments que la desenvolupen, Reial Decret 849/86 i Reial Decret 927/88.
  
11é Les Normes Subsidiàries tindran les ordenances específiques de:
  
a) Ordenances sobre els residus generats, en què es recolliran les prescripcions que assenyala en el seu informe el Servei de Residus i Contaminació:
  
Els edificis destinats en més d'un 10% de la seua superfície edificable a ús d'oficina, comercial, industrial, tallers i emmagatzematge comptaran amb serveis que permeten una recollida dels distints tipus de residus que s'hi generen. Aquests serveis consistiran en contenidors o depòsits, dotats de les mesures de seguretat necessàries per a evitar contaminacions, emanacions, accidents i molèsties.
  
  
En els vials de nova constitució es reservarà sòl per a la instal.lació de contenidors que permeten la recollida selectiva almenys de tres tipus de residus.
  
Per a l'atorgament de la llicència d'obres d'un edifici, el promotor haurà de presentar el compromís d'admissió dels residus en una instal.lació de tractament de residus sòlids inerts autoritzada, sempre que hi haja una instal.lació autoritzada en un radi de 20 km de l'obra projectada, i indicarà la quantitat de residus inerts que pensa produir. L'Ajuntament, després de comprovat el projecte, hi donarà el vist-i-plau.
  
La cèdula d'habitabilitat o llicència d'activitat per al cas de l'edifici no es concedirà fins que el promotor de la construcció no presente un certificat d'una instal.lació de residus sòlids inerts autoritzada, relativa al volum de residus lliurat i es responsabilitze de la seua correcta gestió, sempre que hi haja una d'aquestes instal.lacions en un radi de 20 km de l'obra projectada.
  
Les dedicades a la destinació final dels diferents residus que es generen al municipi (inerts, assimilables a urbans, tòxics i perillosos) que serà l'adequat a cadascun d'ells, d'acord amb les seues característiques fisicoquímiques i la legislació respectiva aplicable (Llei 42/1975 sobre deixalles i residus sòlids urbans, Reial Decret 1163/1986 pel qual es modifica la Llei 42/1975, Llei 20/1986 Bàsica de Residus Tòxics i Perillosos, Reial Decret 833/1988 pel qual s'aprova el reglament de la Llei 20/1986 i la resta de legislació específica).
  
b) Ordenances sobre les condicions que han de complir els abocaments d'aigües residuals abans de la xarxa de clavegueram municipal, que seran les contingudes en el Model d'Ordenances d'Abocaments a la Xarxa Municipal de Clavegueram elaborat per la Generalitat Valenciana i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies, fins que s'establisquen les condicions per al bon funcionament de la depuradora municipal prevista per a construir.
  
c) Ordenances sobre la prevenció de la contaminació atmosfèrica que compliran la Llei de 22 de desembre de 1972, de Protecció de l'Ambient Atmosfèric i el seu reglament aprovat pel Decret 833/75, i sobre la prevenció de la contaminació acústica, que seran les contingudes en el Model d'Ordenança Municipal sobre Prevenció de la Contaminació Acústica (protecció contra sorolls i vibracions) elaborat per la Generalitat Valenciana i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies.
  
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte de tràmit definitiu en via administrativa, no es podrà interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar tots els mitjans que estimen oportuns per defensar el seu dret.
  
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental.
  
  
València, 3 de juliol de 1995.- El director general de Qualitat Ambiental: Rafael de Juan i Fenollar.
  
  
  
  
  
  
  
DECLARACIó D'IMPACTE AMBIENTAL
  
  
Vist l'expedient 200/95-AIA sobre la modificació número 3 de les Normes Subsidiàries de Planejament del municipi d'Albatera (el Baix Segura), promogut pel seu Ajuntament.
  
  
Vist que, el 28 de juny de 1995, es rep de l'Ajuntament d'Albatera l'estudi d'impacte ambiental de la modificació núm. 3 de les Normes Subsidiàries de Planejament Municipal i els resultats de l'exposició pública de l'estudi d'impacte ambiental,
  
  
Vist que, segons un certificat de l'Ajuntament, l'estudi d'impacte ambiental ha sigut exposat al públic conjuntament amb el projecte, durant el termini d'un mes, mitjançant un anunci publicat en el Butlletí Oficial de la Província número 79 del 4 d'abril de 1995, en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana número 2.485 del 6 d'abril de 1995 i en el diari Información de 23 de març de 1995, i que durant el període d'exposició no s'hi va presentar cap al.legació,
  
  
Vist que, amb data 13 de juliol de 1995, es rep de l'Ajuntament d'Albatera el projecte de modificació núm. 3 de les Normes Subsidiàries que consisteix a classificar com a sòl urbà d'ús residencial 740 m2 de sòl no urbanitzable comú. Aquesta superfície es dedicarà a viari, prolongant el C/ Vicente Alexandre fins a la seua connexió amb el Camino del Tollo i així completar la circulació en la Unitat d'Actuació núm. 2 del Sòl Urbà,
  
Vist que els terrenys afectats per la modificació es troben actualment asfaltats i dotats de voreres i enllumenat públic.
  
  
Atés que és menuda l'entitat de la superfície afectada i la que presenta, després de fet el vial, ús al qual es destina,
  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva de l'esmentat projecte, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament,
  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, i la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i altres disposicions que li són aplicables,
  
Atés que l'article 5é de la Llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei,
  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, text refós aprovat per l'Ordre de 23 de juny de 1994, del Conseller de Medi Ambient, atribueix a la Direcció General de Qualitat Ambiental la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental i consegüent estimació si s'escau.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent Declaració d'Impacte Ambiental.
  
  
Primer
  
Estimar acceptable, a l'únic efecte ambiental, el projecte de modificació núm. 3 de les Normes Subsidiàries de Planejament del municipi d'Albatera (el Baix Segura), en els termes que estableix l'estudi d'impacte ambiental.
  
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte de tràmit definitiu en via administrativa, no es podrà interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar tots els mitjans que estimen oportuns per defensar el seu dret.
  
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental.
  
  
València, 17 de juliol de 1995.- El director general de Qualitat Ambiental: Rafael de Juan i Fenollar.
  
  
  
  
DECLARACIó D'IMPACTE AMBIENTAL
  
  
Vist l'expedient 242/94-AIA referent a la instal.lació d'un centre de transferència i tractament de residus industrials que comprén també un depòsit de seguretat i una planta de tractament de lixiviats, que s'ha de situar al terme municipal de Cortes de Pallás (sector de Venta Gaeta), el promotor de la qual és l'empresa Técnicas de Protección Ambiental, SA (TPA).
  
Vist que l'estudi d'impacte ambiental, amb dos annexos (estudi climatològic i estudi geològic i hidrogeològic) va ser remés per la Direcció General d'Urbanisme i Ordenació Territorial-Servei Territorial, en data 5 d'agost de 1994, en el marc de tramitació de la declaració d'interés comunitari (Llei 4/1992, de 5 de juny de la Generalitat Valenciana) de l'esmentada activitat, situada a la parcel.la 90 i altres del polígon 5 de Cortes de Pallás, sobre sòl no urbanitzable,
  
  
Vist que l'estudi d'impacte ambiental va ser sotmés al tràmit d'informació pública per l'esmentat servei territorial, mitjançant anuncis publicats en el Butlletí Oficial de la Província de València de data 1 de setembre de 1994 i en el diari "Levante" de data 8 de setembre de 1994, segons consta en una diligència de la cap de negociat de Registre dels Serveis Territorials d'Urbanisme remesa i certificada mitjançant un escrit del cap de secció de Gestió i Disciplina Urbanística, rebuts en data 17 d'octubre de 1994,
  
Vist que el total d'al.legacions presentades va ser de 1488, de les quals van ser remeses per l'esmentat organisme els seus continguts, amb l'aclariment que junt amb l'al.legació núm. 1 es van presentar 2 més amb el mateix contingut; junt amb l'al.legació núm. 4 es van presentar 820 més amb igual contingut; junt amb la núm. 825, 209 més amb igual contingut; junt a la núm. 1.035, 4 més amb igual contingut; junt a la núm. 1.040, 32 més amb igual contingut; junt a la núm. 1.073, 24 més amb igual contingut; junt a la núm. 1.098, 27 més amb igual contingut i junt a la núm. 1.126, 358 més amb igual contingut.
  
  
L'al.legació núm. 1, presentada pel Sr. Francisco Miguel Alanzor MuÑoz, de València, s'oposa a la construcció de l'esmentat centre perquè la considera incompatible amb els objectius de l'Asociación de Municipios para el desarrollo del valle Júcar-Cabriel, a la qual diu que pertany l'Ajuntament de Cortes de Pallás, per la qual cosa sol.licita la denegació d'autoritzacions.
  
L'al.legació núm. 4, presentada pel Sr. José Francisco Mocholí Moreno, de Massanassa, s'oposa al projecte perquè entén que suposaria un gran impacte respecte a la terra ja que l'actual valor dels terrenys es basa en la producció i el projecte introdueix el valor d'especulació (sic), per la qual cosa sol.licita la seua denegació.
  
L'al.legació núm. 825, presentada per la Sra. Ana Gómez Verdejo, de Mislata, s'oposa al projecte perquè entén que la instal.lació afecta la parcel.la "La Sarnosa" que és travessada per una via pecuària d'ús públic, a més d'altres pròximes que són utilitzades per al trànsit de ramat (aproximadament 3.000 caps), sent la ramaderia una de les principals fonts d'ingressos dels habitants de la zona.
  
L'al.legació núm. 1.035, presentada per la Sra. Amparo Navarro García, de Cortes de Pallás, s'oposa al projecte perquè entén que podria tenir efectes perjudicials per al medi ambient i la salut de les persones, a més de considerar que una instal.lació d'aquesta naturalesa no fa cap de falta als veïns del poble, que no produeixen residus tòxics i perillosos que necessiten tractament. L'activitat destruiria, en la seua opinió, els recursos naturals del poble en permetre la instal.lació d'una indústria contaminant en un entorn verge.
  
L'al.legació núm. 1.040, presentada per la Sra. Laura Navarro Brotons, de Cortes de Pallás, s'oposa al projecte perquè entén que no suposaria un benefici social per als habitants de la comarca, en contrast amb el nivell econòmic i cultural del personal que treballara en la dita instal.lació, tal com ocorre amb els empleats que una empresa hidroelèctrica té a la zona, que viuen aïllats i no integrats en la forma de vida dels habitants de Cortes de Pallás, a més de tenir un nivell de vida molt superior (sic).
  
L'al.legació núm. 1.073, presentada pel Sr. Enrique Navarro Garcia, de Cortes de Pallás, s'oposa al projecte per l'efecte negatiu que tindria sobre l'actual trànsit rodat de la zona (principalment ciclomotors i tractors) i perquè les actuals carreteres no estan en condicions de suportar l'increment previst de vehicles pesants.
  
L'al.legació núm. 1.098, presentada per la Sra. Carmen López Martínez, de València, s'oposa al projecte per les mateixes raons expressades per totes les al.legacions anteriors i, a més, pel fet d'haver informat desfavorablement sobre el projecte la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en data 15 de juliol de 1994, ja que manca d'estudi hidrogeològic. Hi aporta a més un annex de característiques actuals d'alguns trams de carreteres que presumptament ha d'utilitzar el trànsit rodat derivat de l'activitat projectada.
  
L'al.legació núm. 1.126, presentada pel Sr. Valentín Cortés Atienza, de Requena, s'oposa al projecte perquè entén que podria ocasionar una greu degradació paisatgística per l'existència de zones de protecció paisatgística i forestal en la serra de Martés i en la mola d'Albeitar i no hi ha al terme municipal de Cortes de Pallás sòl amb qualificació urbanística adequada per a albergar un centre d'aquestes característiques.
  
L'al.legació núm. 1.485, presentada per l'Asociación de Vecinos de las Aldeas de Cortes de Pallás es limita a sol.licitar a la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports que li siguen facilitades còpies d'una sèrie de documents que s'especifiquen, en relació amb l'expedient.
  
L'al.legació núm. 1.486, presentada pel Sr. Fernando Rodrigo Cencillo, secretari de Salut Laboral i Medi Ambient de la Confederació Sindical de CC.OO. del País Valencià es concreta en els aspectes que es resumeixen seguidament: 1) entén que l'actuació projectada no respon a un interés comunitari, 2) els informes municipals emesos no justifiquen l'existència d'"interés social", 3) el tractament de residus, entén, no es un interés comunitari sinó un problema dels seus productors, que podrien situar les instal.lacions projectades en multitud de polígons industrials de la Comunitat Valenciana, en entorns ja degradats ecològicament, sense haver de recórrer a aquest entorn rural verge i allunyat de les principals vies de comunicació, i 4) s'oposa, a més, al projecte basant les seues raons exposades per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en el seu informe desfavorable que es troba en l'expedient.
  
L'al.legació núm. 1.487, presentada també pel Sr. Fernando Rodrigo Cendillo, es concreta en els següents aspectes: 1) observa una aparent contradicció entre la valoració hidrogeològica continguda en l'estudi d'impacte ambiental ("l'alimentació d'aquest aqüífer procedeix únicamet de l'aigua de pluja filtrada. En la zona cartografiada no hi ha brolladors o fonts principals associades a aquest aqüífer) i allò exposat en l'apartat 5 de conclusions ("aquesta zona es troba en l'àrea de recàrrec de l'aqüífer kàrstic i hi ha menuts nivells aqüífers dins dels material cretacis que són l'origen dels brolladors i fonts kàrstics existents"); 2) les afirmacions sobre l'aqüífer de l'Ave, entén que estarien en contradicció amb el que es diu en les conclusions: "en situar-se sobre materials argilítics i limonítics es garanteix la impermeabilitat de la zona"; 3) entén que els valors de permeabilitat obtinguts a la zona no compleixen les previsions del projecte de la directriu COM (93)275 relativa a l'abocament de residus, que exigeix valors inferiors a 10-9 m/seg. en una gruixària superior a 5 m.; 4) la contaminació "agrícola i salina" detectada en les aigües subterrànies de la zona demostra la seua permeabilitat; 5) qüestiona els criteris d'elecció de l'emplaçament, tant hidrogeològics com paisatgístics; 6) insisteix en l'informe desfavorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer; 7) destaca la contaminació del sòl pels lixiviats; 8) el projecte comporta un gran moviment de terres en haver d'excavar la capa superficial de materials quaternaris; 9) no es precisa com es recuperaran les característiques actuals del paratge una vegada implantada la instal.lació; 10) l'estudi, sempre en opinió de l'al.legant, manca d'examen d'opcions, com també d'informe sobre el grau d'acceptació social; i 11) la xarxa viària resulta inadequada per al trànsit de vehicles pesants. Per tot això, sol.licita una declaració d'impacte ambiental negativa.
  
  
L'al.legació núm. 1.488, presentada pel Sr. Miguel Crespo y Ramírez en representació de la Federació Ecologista del País Valencià (FEPAV), es concreta en la inadequació de la xarxa viària, en l'existència de vies pecuàries, la inadaptació social amb el municipi dels nous treballadors de la planta, la possibilitat de contaminació de l'aqüífer i l'absència d'anàlisis d'opcions i grau d'acceptació social en l'estudi tramitat, per la qual cosa sol.licita una declaració d'impacte ambiental negativa.
  
Vist que, en data 18 d'octubre de 1994, es presenta un escrit d'al.legacions directament en la Conselleria de Medi Ambient, remés per Matías Riera Villagrasa en representació d'Acció Ecologista-Agró, en el qual sol.licita una declaració d'impacte ambiental negativa basant-se en: 1) la repulsa social al projecte per part dels habitants de Cortes de Pallás, aspecte que no recull l'estudi d'impacte ambiental, 2) el desconeixement que es té sobre la producció de residus tòxics i perillosos, 3) l'efecte negatiu sobre la infraestructura viària, 4) el risc de contaminació d'aqüífers, per les característiques del terreny, i 5) perquè considera insuficient el sistema d'impermeabilització previst per al depòsit de seguretat,
  
Vist que, en data 30 de setembre de 1994, es van consultar els següents organismes: Servei Territorial de Medi Ambient, Direcció General de Patrimoni Artístic, Direcció General d'Interior (Protecció Civil), Servei Territorial d'Indústria i Energia i Servei de Medi Ambient de la Diputació de València,
  
Vist que, en data 14 de desembre de 1994, es rep del Servei de Protecció Civil i Coordinació de Comunicacions (Direcció General d'Interior) un informe sobre riscos que poden afectar el projecte de referència, en el qual es conclou que la zona elegida no està sotmesa a riscos naturals que puguen afectar el projecte, si bé matisa que la rambla existent a l'àrea és la de Los Gallegos, en la seua conca alta, que no presenta riscos d'inundació i tan sols pot funcionar en moments de precipitacions extremes, encara que presente un llit suficient. Recomana el condicionament de la carretera d'accés al centre a fi de minimitzar el risc d'accidents,
  
Vist que, en data 14 de desembre de 1994, es rep un informe del Servei de Medi Ambient de la Diputació de València, que insisteix en els següents apartats:
  
- El benefici social que suposa disposar de la primera planta d'aquestes característiques a la Comunitat Valenciana.
  
- L'estudi geològic i hidrogeològic de la parcel.la que s'ha d'utilitzar i de l'entorn que certifica la impermeabilitat de la zona i la inexistència de corrents d'aigua.
  
- La no producció d'efluents en el procés i
  
- La llunyania a nuclis habitats.
  
No obstant això, considera que no s'ha tractat adequadament el risc d'incendi, ja que s'ha pres la instal.lació com un fet aïllat i, independentment de les mesures adoptades per a evitar la propagació d'un incendi interior s'hauria de considerar la velocitat de resposta davant l'incendi forestal que es poguera ocasionar; i al contrari davant el risc que un incendi forestal poguera assolir les instal.lacions i els residus depositats en elles. En aquest sentit, proposa crear una franja perimetral de protecció que hauria de ser posteriorment revegetada en la fase de clausura de les instal.lacions.
  
Vist que, en data 24 de novembre de 1994, es remeten tres informes -arqueològic, etnològic i arquitectònic- per la Direcció General de Patrimoni Artístic, dels quals no es desprén l'existència d'elements historicoculturals coneguts a la zona o que pogueren resultar afectats pel projecte
  
Vist que, en data 14 de novembre de 1994, el promotor de l'activitat presenta un informe complementari de la documentació tècnica tramitada, que comprén un annex climatològic i de càlcul de recepció de lixiviats, utilitzat per a la determinació de les dimensions de les basses de lixiviats,
  
Vist que, en data 31 de gener de 1995, el Servei de Residus i Contaminació de la Conselleria de Medi Ambient trasllada al Servei de Programació i Avaluació de l'Impacte Ambiental l'acord plenari remés per l'Ajuntament de Cortes de Pallás, en el qual, després d'una sèrie de consideracions sobre la problemàtica social creada al municipi decideix no aprovar la instal.lació del projecte en qüestió fins a la celebració d'un referèndum de consulta a tots els veïns que l'Ajuntament ja ha sol.licitat al govern central.
  
Atés que en l'expedient de declaració d'interés comunitari tramitat per la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports figura un informe, de data 15 de juliol de 1994, de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, de caràcter desfavorable a la instal.lació de l'esmentat centre de transferència i tractament de residus pel fet de mancar d'estudi hidrogeològic i hidrològic que permetera avaluar la possible incidència sobre els aqüífers, si bé també hi ha un informe posterior (8 de novembre de 1994) del mateix organisme que modifica l'anterior i sí que accedeix a la sol.licitud de declaració d'interés comunitari prenent en compte les següents circumstàncies:
  
- La remissió posterior al 15 de juliol de 1994, de documentació addicional, consistent en l'estudi d'impacte ambiental, estudi geològic i hidrogeològic, informes complementaris sobre càlcul de recepció de lixiviats i plànols del depòsit de seguretat i sobre climatologia i hidrologia superficial.
  
- La xarxa hidrogràfica de la zona de l'emplaçament del depòsit està formada per la rambla de Los Gallegos, sense aigua. El dit llit està alimentat per aigües de pluja i recolliria l'escorrentia superficial de la zona que poguera generar-se en períodes de pluja, segons les dades de l'estudi.
  
- Segons la documentació, la zona on es pretén fer la instal.lació és un terreny amb recobriment col.luvial i substrat rocós terciari, constituït per argil.lites, limonites i gresos amb nivells intercalats conglomeràtics i amb una baixa permeabilitat segons les dades dels assajos de l'estudi.
  
- En la documentació presentada, s'indica que en el depòsit de seguretat s'excavarà i recompactarà una gruixària d'argiles mínim d'un metre fins a arribar a una densitat mínima del 95% de l'assaig del Proctor modificat i una permeabilitat màxima de 10-10 m/s; es col.locarà sobre fons i talussos una làmina impermeabilitzant de polietilé d'alta densitat, tractada amb negre de fum de gruixària mínima de 2 mm, s'aïllarà el depòsit del terreny col.locant-ne al fons un dren de seguretat, constituït per 0,5 m. de gruixària de material drenant, protegit de curullament amb geotèxtil de 200 g/m2, perimetralment es col.locarà una cuneta de drenatge i així mateix s'instal.larà una xarxa de drenatge de lixiviats.
  
- S'ha presentat un informe complementari justificatiu del càlcul, d'acord amb les precipitacions registrades el 1982 a la zona, de les dues basses de recollida de lixiviats connectades entre elles, amb unes dimensions de 35x30x3,5 m i 50x45x3,5 m. Aquestes basses estaran impermeabilitzades de la mateixa forma que el depòsit de seguretat.
  
- Segons figura en la documentació, perimetralment al depòsit es col.locarà una cuneta de drenatge per a desviar l'escorrentia superficial. Atés la limitació de la superfície que s'ha de drenar, ja que la rambla de Los Gallegos drena la conca en el seu conjunt i la zona del depòsit queda hidrológicament aïllada, es considera una secció de cuneta de 0,5 m2
  
Atés que, a més de les mesures d'impermeabilització projectades i referides en l'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, el coeficient de permeabilitat obtingut sobre el terreny natural en els assajos realitzats oscil.la al voltant de 10-7 i 10-9 m/s, amb una gruixària de materials de més d'un centenar de metres en la vertical de l'àrea d'ubicació, la qual cosa resulta una xifra equivalent que supera àmpliament, i del costat de la seguretat, la de 10-9 m/s en 5 m. de gruixària proposada per la Directriu COM (93)275 i les seues modificacions posteriors,
  
Atés que les raons al.legades en el període d'informació pública quant al valor social dels terrenys agrícoles i que no és necessària la ubicació del centre a la zona basant-se en el fet que no es generen residus tòxics i perillosos, manquen de pes i estan fora de lloc a l'efecte ambiental, com també la possible no-integració social del nou personal que treballara al centre projectat d'acord a l'experiència al.ludida amb els treballadors d'Iberdrola,
  
  
Atés que la situació actual de les vies de comunicació existents no suposa ni ha de suposar un impediment per al trànsit rodat de la zona, ni per a limitar el desenvolupament de la comarca en qualsevol dels seus aspectes bàsics, si bé resulta obvi que s'hauran d'introduir successives millores en l'amplària i composició dels ferms, com també en la senyalització i seguretat vial, tot el qual és competència d'uns altres organismes de l'Administració, que actuaran segons les necessitats i prioritats establertes en cada moment,
  
  
Atés que la ubicació d'un depòsit de seguretat resulta molt més apropiada i acceptable, ambientalment parlant, sobre un sòl no urbanitzable i no protegit, però amb unes condicions hidrogeològiques adequades, que no en un polígon industrial, ja que no es tracta d'una activitat productiva sinó d'un emmagatzemament a llarg termini,
  
  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva de l'esmentat projecte, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament,
  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, i la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i altres disposicions que li són aplicables,
  
Atés que l'article 5é de la Llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei,
  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, text refós aprovat per l'Ordre de 23 de juny de 1994, del Conseller de Medi Ambient, atribueix a la Direcció General de Qualitat Ambiental la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental i consegüent estimació si s'escau.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent Declaració d'Impacte Ambiental.
  
  
Primer
  
Estimar acceptable, a l'únic efecte ambiental, i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, la instal.lació del centre de transferència i tractament de residus promogut per Técnicas de Protección Ambiental, SA al terme municipal de Cortes de Pallás, sempre que es realitzen i assumisquen totes les propostes i mesures correctores recollides en l'estudi d'impacte ambiental i altra documentació tècnica tramitada, a més de la consideració i assumpció de les condicions següents:
  
  
1. El promotor haurà de definir clarament els criteris d'ubicació dels diferents tipus de residus en el depòsit de seguretat, segons la seua caracterització i relacions de compatibilitat i a fi d'evitar possibles riscos derivats del seu contacte o proximitat.
  
2. Al llarg de la vida útil del depòsit de seguretat es portarà un exhaustiu control espacial del lloc d'ubicació de cada partida de residus, amb referència a una base topogràfica per coordenades, per a la qual cosa s'hauran d'establir les estacions topogràfiques fixes necessàries.
  
3. L'ocupació de vies pecuàries haurà de ser sol.licitada de forma reglamentària, segons la normativa sectorial que gestiona la Direcció Territorial de Medi Ambient.
  
4. Els processos de tractament a la planta, com també els tipus de residus que s'han de tractar hauran de ser objecte d'una revisió permanent per part del promotor, directament o a proposta de la Conselleria de Medi Ambient, a fi d'ampliar, en la mesura del possible, i afavorir les possibilitats de valoració dels residus. Els resultats d'aquest seguiment i les possibles propostes de millora en aquesta matèria hauran de ser comunicades degudament a la Conselleria de Medi Ambient.
  
5. Si durant l'execució de les obres de construcció de les instal.lacions projectades, es trobaren restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el titular quedarà obligat a fer-ho saber a la Conselleria de Cultura, de manera immediata i adoptar les mesures pertinents amb vista a la seua protecció i conservació.
  
  
6. Abans de la posada en funcionament de les instal.lacions projectades, el promotor haurà de presentar davant la Conselleria de Medi Ambient una anàlisi del risc d'incendi a la zona en relació amb la presència d'aquestes, com també les possibles mesures que s'haja d'adoptar.
  
7. Igualment, el promotor haurà de presentar un projecte de restauració final de l'àrea, degudament valorat, conseqüent amb el curullament i el segellat del depòsit de seguretat, el qual haurà d'anar adequadament enfocat a la recuperació i integració paisatgística de tota l'àrea afectada.
  
8. La part promotora haurà de designar un tècnic responsable ambiental i fer-ho saber a les administracions competents, el qual estarà encarregat del desenvolupament del programa de vigilància ambiental i del compliment de totes les mesures acceptades per aquesta declaració d'impacte ambiental. Així mateix, haurà d'ocupar-se de l'actualització i posada al dia del llibre de control d'acceptació de residus i incidències ambientals, que haurà d'estar disponible en tot moment davant qualsevol inspecció o requeriment administratiu.
  
  
9. Qualsevol altra condició de caràcter ambiental que poguera ser imposada a través del títol de gestor de residus.
  
10. El compliment de les condicions 1,3,6 i 7 d'aquesta declaració d'impacte ambiental haurà de ser anterior a la concessió de l'esmentat títol de gestor de residus.
  
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte de tràmit definitiu en via administrativa, no es podrà interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar tots els mitjans que estimen oportuns per defensar el seu dret.
  
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental.
  
  
València, 4 de juliol de 1995.- El director general de Qualitat Ambiental: Rafael de Juan i Fenollar.
  
DECLARACIó D'IMPACTE AMBIENTAL
  
  
Vist l'expedient 252/94-AIA, referit a l'estudi d'impacte ambiental del projecte bàsic "Ordenació de la Xarxa Viària del Parc Natural de l'Albufera", promogut per la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports de la Generalitat Valenciana.
  
Vist que, amb data 23 de setembre de 1994, la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports va remetre a la Conselleria de Medi Ambient el projecte bàsic del projecte d'Ordenació de la Xarxa Viària del Parc Natural de L'Albufera, a fi que fóra informat per aquesta Direcció General i s'emetera la declaració d'impacte ambiental, fent-s'hi constar l'inici del tràmit d'exposició pública del projecte,
  
Vist que, amb data 20 d'abril de 1995, la Conselleria de Obres Públiques, Urbanisme i Transports va remetre a aquesta Conselleria el certificat referent al tràmit d'informació pública del projecte de referència,
  
Vist que l'estudi d'impacte ambiental del projecte ha estat exposat al públic, pel termini d'un més, mitjançant anuncis de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports publicats en el Boletín Oficial del Estado de 23 de setembre de 1994 i Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de 28 de setembre de 1994. Igualment, s'ha sotmés el projecte a un període de consultes institucionals, durant el qual va remetre's la documentació de l'estudi a les següents institucions: Conselleries de Medi Ambient i Cultura; Confederació Hidrogràfica del Xúquer; Diputació Provincial de València; Ministeri d'Obres Públiques, Transports i Medi Ambient; Junta del Parc Natural de l'Albufera; Ajuntaments de València, Alfafar, Sollana, Sueca i Cullera, i Ajuntaments pedanis de Pinedo, el Saler, el Palmar, el Perellonet i el Perelló.
  
Vist que, segons el certificat que consta en l'expedient, durant el període d'informació pública s'han presentat les següents al.legacions:
  
a) cinquanta-cinc al.legacions idèntiques referides a l'oposició d'alguns veïns del Palmar al traçat de la denominada "solució A" per al nou accés a l'esmentada localitat.
  
b) dues al.legacions dels Ajuntaments de Sueca i Cullera, en les que es suggereixen l'acceleració dels treballs previstos i lleugeres modificacions al projecte.
  
Segons el certificat remés a aquesta Conselleria, de les al.legacions anteriorment citades es dedueix que els problemes ambientals són mínims.
  
Vist que s'han mantingut diverses reunions amb representants de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, a fi d'analitzar conjuntament els continguts del projecte. Mitjançant aquestes reunions, la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports va assabentar aquesta Direcció General que, arran de les al.legacions presentades, la solució d'accés al Palmar havia estat modificada per un nou traçat totalment diferent al considerat en el projecte; traçat que va ser sol.licitat a l'esmentada Conselleria, a fi de ser valorat de manera escaient,
  
Vist que, amb data de 7 de juliol de 1995, l'Oficina del Pla de Carreteres de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports va remetre a aquesta Direcció General un informe sobre l'especificació del traçat del nou accés al Palmar,
  
Vist que, tal i com preveu l'article 18 del Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/89 de 3 de març, d'Impacte Ambiental, s'ha efectuat consulta al Consell Directiu del Parc Natural de l'Albufera, a fi que comunicara les seues observacions sobre el projecte.
  
Vist que l'informe emés sobre això pel director-conservador del Parc Natural poc resumir-se en els següents apartats:
  
  
El principal problema en relació amb la fluïdesa del trànsit en la N-332 radica en les travessies de Sollana i Sueca, per la qual cosa -amb anterioritat a qualsevol tipus d'ampliació de la N-332- haurien d'executar-se les variants o circumval.lacions de les esmentades poblacions, per a estudiar després la necessitat de majors modificacions en el traçat actual. En qualsevol cas, si el desdoblament fóra inevitable hauria d'ampliar-se la calçada cap a l'est (entre la via del ferrocarril i l'actual traça) i mai cap als arrossars de l'oest.
  
El desdoblament de la N-332 suposaria l'aterrament d'unes 50 ha d'arrossar, la qual cosa s'oposa directament a un dels objectius bàsics del Pla Especial de Protecció del Parc Natural de l'Albufera.
  
  
L'impacte de la resta d'actuacions programades no presenta aspectes rellevants, tot i que les mesures correctores concretes es proposaran en abordar-se els diferents projectes concrets.
  
Atés que les actuacions d'infraestructura han representat i representen un dels principals conflictes que afecten el Parc Natural. L'existència de la carretera VP-1041, de Natzaret a Oliva -element de ruptura entre la Devesa, d'una banda, i el llac i l'arrossar, per l'altra-, amb la problemàtica associada a l'augment d'accessibilitat i a l'afluència massiva de vehicles, sobre tot en l'època estival, representa un entrebanc molt important per a la preservació efectiva de les característiques ecològiques del Parc. Aquesta problemàtica és recollida pel Pla Especial de Protecció del Parc Natural de l'Albufera, el qual propugna com a objectiu d'ordenació el desenvolupament d'una alternativa viària que elimine els impactes negatius provocats. Igualment, i en relació amb l'ordenació del litoral, el Pla Especial proposa el desenvolupament d'una proposta viària que permeta una òptima comunicació interna i dote d'accessibilitat externa a l'àrea, en especial tendint a una estructura viària que facilite la major accessibilitat a les zones que es destinen a un ús turístic intensiu. Els plantejaments anteriorment descrits es plasmen en el Pla Especial en una proposta de xarxa viària que constitueix el subprograma d'actuacions d'infraestructura en la xarxa viària (II.2).
  
Atés que el projecte examinat té com a objectiu desenvolupar el Pla Especial de l'Albufera pel que fa al planejament viari, tot plantejant condicions tècniques que faciliten als organismes afectats criteris uniformes. Com a estratègia general, el projecte d'Ordenació planteja els següents punts:
  
a) Potenciar l'itinerari alternatiu a través de la N-332.
  
b) Simultàniament, reduir la velocitat en els trams més crítics de la VP-1041 i possibilitar la progressiva reducció del trànsit.
  
c) En compensació, millorar l'accés a les zones menys sensibles.
  
  
d) Potenciar mitjans de transport alternatius a l'ús de l'automòbil.
  
  
Atés que, a fi de donar compliment als objectius anteriorment esmentats, el projecte d'Ordenació analitzat incorpora les següents actuacions concretes (s'indica, si s'escau, la seua previsió en el Pla Especial del Parc Natural de l'Albufera):
  
1. Autopista V-15:
  
1.a. Creació d'un enllaç amb la VP-1041 en el punt quilomètric 5,2 per a millorar l'accés a la zona de Pinedo, incloent-hi una glorieta en la intersecció entre el ramal d'eixida de l'autopista i la VP-1041 previst en el Pla Especial (L.B.K.2).
  
1.b. Construcció d'un ramal directe que permeta el moviment VP-1041-València, a l'altura del pas elevat que duu a la platja, immediatament al nord del Saler.
  
1.c. Transformar l'enllaç final de la V-15 amb la VP-1041, al sud del Saler, en una glorieta, i construcció d'un tram de variant que enllace aquesta amb la carretera d'Alfafar (VP-1045); desmantellament del tram final del traçat actual d'aquesta.
  
2. Carretera VP-1041
  
2.1. Tram Natzaret-Pinedo (no inclòs al Parc Natural):
  
2.1.a. Modificació de la rotonda de connexió amb el Camí de les Moreres i millora de les interseccions amb la carretera de la Punta i ramals d'eixida i entrada de la V-15.
  
2.2. Tram Pinedo-el Saler (Previst al Pla Especial, Y.S.Q.0)
  
2.2.a. Millora del ferm en tot el tram.
  
2.2.b. Millora de l'enllaç amb la V-30, Camí del Tremolar i Passeig Marítim.
  
2.2.c. Adequació del Camí de Muntanyars entre el llit nou del Túria i la Casa Negra.
  
2.2.d. Construcció d'una connexió entre la VP-1041 i el Camí de Muntanyars, amb sengles glorietes d'enllaç, al sud de Pinedo.
  
2.2.e. Construcció d'una connexió entre la VP-1041 i el Camí de Muntanyars des de la glorieta d'enllaç prevista en l'actuació 1.a.
  
  
2.2.f. Construcció de tres glorietes d'accés a la platja, aproximadament a l'altura del circuit de go-karts, antiga escola d'estibadors i La Creu.
  
2.2.g. Adequació del subtram del Saler com a bulevard, amb mitjana central i construcció de glorietes.
  
2.3. Tram el Saler-el Perellonet
  
2.3.a. Limitació de la velocitat a 80 o 60 km/h, segons subtrams, amb senyalització exhaustiva complementària.
  
2.3.b. Reducció de la secció tipus a favor de la circulació ciclista i de vianants, amb senyalització de voreres, a partir del punt quilomètric 10,6.
  
2.3.c. Construcció de glorietes per a millorar accessos i reduir la velocitat.
  
2.3.d. Construcció d'un nou aparcament enfront de la intersecció de Les Gavines, i supressió del mirador i embarcador de la Gola del Pujol.
  
2.4. Tram el Perellonet-el Perelló
  
2.4.a. Intercalació de glorietes en tot el tram per a millorar les connexions i reduir la velocitat de circulació.
  
2.5. Tram el Perelló-Les Palmeres (Previst al Pla Especial, X.A.M.1 i R.J.F.8)
  
2.5.a. Intercalació de glorietes en els primers 600 m, corresponents a zona urbana o semiurbana.
  
2.5.b. Entre el subtram anterior i la connexió amb la VV-1043, millora del traçat amb augment del radi de les corbes i supressió d'alguns punts especialment perillosos. Adequació de glorietes per als enllaços transversals.
  
2.5.c. Adequació de la glorieta de connexió entre la VP-1041 i la VV-1043.
  
2.6. Accés al Palmar (Previst al Pla Especial, T.B.J.1)
  
2.6.a. Construcció d'un nou accés al Palmar des de la VP-1041, incloent-hi dues glorietes d'enllaç i construcció o millora de ponts sobre la Sequiota.
  
2.7. Tram Les Palmeres-Cullera
  
2.7.a. Conservació i seguretat vial en el subtram Les Palmeres-Mareny de Barraquetes.
  
2.7.b. Ampliació de voreres a 1,5 m i millora d'interseccions-incloent-hi glorietes- en el subtram Mareny de Barraquetes-Mareny de Sant Llorenç.
  
2.7.c. Construcció d'una semironda al nord-est del Mareny de Sant Llorenç.
  
2.7.d. Conservació i seguretat vial i condicionament d'interseccions en els subtrams Mareny de Sant Llorenç-connexió amb la VV-1042 i connexió amb la VV-1042 i PK 32,3 (punt d'entroncament de l'actuació 2.7.e).
  
2.7.e. Construcció de la variant de Sant Llorenç, connexió directa entre la carretera VV-1042 (PK 1,2), que dóna servei al Far de Cullera, i la VP-1041 (PK 32,3) fins la zona de l'estació de Cullera. Construcció de sengles glorietes de connexió.
  
  
2.7.f. Adequació de la connexió entre la VP-1041 (subtram PK 32,3-Cullera) i la N-332, incloent-hi la biela de connexió amb el pas superior del ferrocarril junt a l'estació de Cullera.
  
  
3. Carretera N-332
  
3.a. Construcció de la variant de Sollana, per a enllaçar la directament la N-332 amb l'autopista A-7, prevista en el Pla Especial (C.E.O.1)
  
3.b. Construcció de la variant oest de Sueca de la carretera N-332. Previst en el Pla Especial (W.F.J.9)
  
3.c. Desdoblament entre Sollana i Sueca. Previst en el Pla Especial (J.F.A.4).
  
4. Variant nord de Sueca: construcció d'una variant que canalitze el trànsit entre la VV-1043 i la N-332 que evite la travessia de Sueca. Previst en el Pla Especial (I.B.W.4).
  
5. Carretera VV-1043
  
5.a. Duplicació de calçada de la carretera VV-1043, amb millora de corbes i control d'accessos, en especial pel que fa a l'enllaç -que s'ha d'eliminar- amb el Camí del Mareny.
  
5.b. Construcció d'una variant a l'oest del Mareny de Barraquetes entre la VV-1043 i la VP-1041, amb tres glorietes d'enllaç.
  
6. Carretera VV-1042
  
6.a. Conservació i seguretat vial en el tram comprés entre l'origen i el punt quilomètric 1,2 (enllaç amb la variant de Sant Llorenç).
  
  
6.b. Adequació i millora de traçat, ferm i secció entre la connexió amb la variant de Sant Llorenç i el far.
  
Atés que el projecte examinat contempla, com a actuació complementària, l'adequació de vies ciclistes en l'àmbit del Parc Natural. En concret, el projecte planteja l'habilitació de dos itineraris formats per vies ciclistes segregades del trànsit motoritzat (València-Perellonet i Natzaret-Pinedo) i un itinerari integrat (Sueca-Les Palmeres),
  
  
Atés que, tal com recull el mateix document del Pla d'Ordenació de la Xarxa Viària, la titularitat de les vies afectades per aquest pla i, en conseqüència, la competència de les actuacions que s'hi han de realitzar, correspon a diverses institucions, la qual cosa introdueix un factor de distorsió important, en especial pel que fa a les actuacions que ha de desenvolupar el Ministeri d'Obres Públiques, Transports i Medi Ambient. La titularitat de les diverses actuacions, seguint la numeració anteriorment utilitzada, és la següent:
  
  
\* Ministeri d'Obres Públiques, Transports i Medi Ambient: 3.
  
  
\* Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports: 1, 2.3, 2.4, 2.5, 4, 5.
  
\* Diputació Provincial de València: 2.1, 2.2, 2.7, 6.
  
\* Ajuntament de València: 2.6.
  
Com s'ha posat de manifest en altres projectes analitzats per aquesta Conselleria, aquest fet és especialment rellevant a l'efecte d'impacte ambiental atenent les diferències que hi ha sobre això entre la legislació d'impacte ambiental estatal i valenciana, sense entrar a valorar la diferent competència per a l'emissió de la preceptiva declaració d'impacte ambiental segons es tracte de projectes que han d'executar el MOPTMA o altres institucions autonòmiques o locals.
  
  
Atés que en el projecte de variant de Sueca de la N-332 conflueixen una sèrie de qüestions que la fan especialment rellevant a l'efecte dels objectius previstos en el projecte examinat, la seua execució representa un punt clau per a l'efectivitat de l'estratègia adoptada en el document examinat, mentre que la travessia de Sueca representa a hores d'ara un punt negre en el trajecte de la N-332 que és necessari eliminar per a fer atractiu l'itinerari alternatiu per aquesta via enfront del trajecte per la VP-1041. Tot i això, i tenint en compte que la procedència del trànsit que hauria d'utilitzar aquesta via, a l'efecte del projecte d'Ordenació, prové majoritàriament de Cullera, la validesa d'aquesta solució està condicionada al traçat pel qual s'opte en el projecte definitiu. En aquest sentit, el Ministeri d'Obres Públiques, Transports i Medi Ambient s'inclina per una alternativa que, després de creuar el riu Xúquer al nord-oest de Sueca, s'allunyaria de Cullera en direcció a Favareta, enfront de l'alternativa inicialment analitzada que consistiria a cenyir la variant a l'espai comprés entre el nucli urbà de Sueca i el llit del Xúquer. Des del punt de vista de l'estratègia adoptada pel Pla Especial, la primera de les alternatives esmentades dificultaria la consecució dels objectius marcats i, en cas d'executar-se, requeriria probablement la construcció d'una ronda est de Sueca que donara servei al trànsit procedent de Cullera, amb l'efecte indesitjable derivat de l'acumulació d'infraestructures que això comportaria. Altre aspecte que cal considerar es refereix al risc d'inundació associat a revingudes extraordinàries del riu Xúquer (en especial pel que fa a municipis situats a l'oest, com Riola o Polinyà de Xúquer), alhora que la proximitat d'aquest riu condiciona de manera important les possibles alternatives per al traçat,
  
  
Atés que la proposta de desdoblament de la N-332 entre Sueca i Sollana que ha d'executar el Ministeri d'Obres Públiques, Transports i Medi Ambient, tot i estar prevista en principi en el Pla Especial del Parc Natural, representa una actuació amb un impacte ambiental previsible molt elevat, ja que afectaria una superfície relativament gran d'arrossar inclòs dins el Parc. Per aquesta raó, cal establir mesures correctores específiques, a més de condicionar la seua execució a l'entrada en funcionament de les variants de Sueca i Sollana,
  
  
Atés que la carretera denominada en el projecte variant de Sant Llorenç (2.7.e), promoguda per la Diputació Provincial de València com a accés nord a Cullera, ha sigut objecte de Declaració d'Impacte Ambiental favorable dictada el 28 de juny de 1995, sempre que s'adopten de manera prèvia diverses mesures correctores,
  
Atés que part de les actuacions previstes afecten àrees classificades segons el Pla Especial del Parc Natural de l'Albufera com de protecció especial integral i protecció especial ecològica. Partint de la necessitat de fer compatible la millora de les condicions d'accés al parc amb la necessària preservació dels valors que motiven la seua protecció, no pot oblidar-se el caràcter excepcional de l'àrea afectada, per la qual cosa resulta especialment necessari que els projectes concrets que desenvolupen aquest pla compten amb una acurada anàlisi d'impacte ambiental, a la qual s'hauran d'incorporar, si s'escau, mesures correctores concretes i molt específiques,
  
  
Atés que, segons determina l'article 14 de la Normativa del Pla Especial del Parc Natural de l'Albufera, la realització de projectes de nova planta o ampliació d'infraestructures, entre els quals s'esmenten carreteres i camins, hauran d'acompanyar-se del corresponent estudi d'impacte ambiental. Al seu torn, i segons el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, se sotmeten al tràmit d'estimació d'impacte ambiental els projectes d'infraestructura que desenvolupen plans globals que hagen sigut objecte de declaració d'impacte ambiental positiva.
  
Atés que el projecte de regeneració i adequació de les platges de Pinedo i el Saler preveu una sèrie d'actuacions en matèria de vies de comunicació -especialment respecte als accessos a la platja i aparcaments- que, segons la informació de què disposa aquesta Conselleria, no sempre corresponen a allò previst en el projecte examinat, per la qual cosa algunes de les actuacions previstes en aquest poden patir variacions substancials.
  
Atés que en un cas com aquest resulta especialment obligada una adequada programació i desenvolupament de les actuacions, ja que l'efectivitat (i fins i tot la necessitat real) de realitzar algunes de les obres previstes està condicionada a la realització d'altres prèvies. Tenint en compte el necessari marge d'incertesa que cal adoptar per a plans com l'analitzat, pot donar-se el cas que l'estratègia escollida no tinguera l'efecte desitjat, amb la qual cosa, si s'executaren prematurament algunes de les actuacions, podria provocar-se que es multiplicaren les infraestructures sense que s'obtingueren els resultats previstos i, per tant, que s'augmentara l'impacte sobre el Parc Natural,
  
  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva de l'esmentat projecte, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del Reglament,
  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, i la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i altres disposicions que li són aplicables,
  
Atés que l'article 5é de la Llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei,
  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, text refós aprovat per l'Ordre de 23 de juny de 1994, del conseller de Medi Ambient, atribueix a la Direcció General de Qualitat Ambiental la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental i consegüent estimació, si s'escau.
  
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent Declaració d'Impacte Ambiental.
  
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte bàsic "Ordenació de la Xarxa Viària del Parc Natural de l'Albufera", promogut per la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports de la Generalitat Valenciana, amb les mesures correctores que s'indiquen a continuació en aquesta declaració d'impacte ambiental, a més de les previstes en l'estudi d'impacte ambiental del projecte, mentre no entren en contradicció amb aquelles:
  
  
1. D'acord amb allò que disposa el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989. de 3 de març, d'Impacte Ambiental, se sotmetrà al tràmit d'estimació d'impacte ambiental els projectes específics que es redacten per a desenvolupar aquest Pla d'Ordenació.
  
2. Pel que fa a les actuacions que ha d'executar el Ministeri d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports -variant de Sueca (3.b) i desdoblament de la Carretera N-332, entre Sueca i Sollana (3.c)-, la Generalitat Valenciana proposarà que siguen objecte d'una declaració d'impacte ambiental específica. L'estudi d'impacte ambiental que es redacte per a aquestes actuacions haurà de justificar-ne l'adaptació als objectius d'aquest pla i aquest aspecte haurà de ser considerat en la valoració de les diferents opcions que s'hi proposen.
  
  
3. D'acord amb allò indicat en el projecte i en aquesta declaració d'impacte ambiental, s'haurà d'adoptar el següent desenvolupament d'actuacions:
  
\* Atenent la immediata entrada en funcionament de la variant de Sollana (3.a), es considera actuació prioritària l'execució de la variant oest de Sueca de la N-332 (3.b).
  
\* L'execució del nou accés a Cullera (2.7.e), promogut per la Diputació Provincial de València i les seues actuacions complementàries (2.7.b i 2.7.f) quedaran condicionades a l'entrada en funcionament de la variant de Sueca. En cap cas no podran iniciar-se les obres d'aquests projectes abans que s'haja aprovat, per part del Ministeri d'Obres Públiques, Transports i Medi Ambient, el traçat definitiu de l'esmentada variant.
  
\* Una vegada hagen entrat en servei les actuacions esmentades en els punts anteriors, es realitzarà un estudi específic respecte a la necessitat de desdoblament de la N-332, entre Sueca i Sollana (3.c).
  
  
\* La resta d'actuacions previstes en el projecte poden realitzar-se simultàniament amb les anteriors, tenint en compte la necessitat d'evitar disfuncions en la distribució del trànsit i no crear hàbits en el trànsit que dificulten el compliment dels objectius del projecte. S'exceptuen d'aquest punt el desdoblament de la carretera VV-1043 (5a i 5b) i la variant nord de Sueca (4), les quals hauran de ser objecte de valoració acurada una vegada completada la resta d'actuacions previstes en el Pla.
  
4. Sens menyscapte d'allò especificat en els punts anteriors, el Ministeri d'Obres Públiques, Transports i Medi Ambient haurà de tenir en compte les següents condicions:
  
\* Respecte a la variant de Sueca: l'alternativa per la qual s'opte per a aquesta variant haurà de facilitar la connexió per al trànsit procedent de Cullera, a l'efecte de complir els objectius previstos en aquest pla. En conseqüència, no es considera escaient la proposta d'alternativa que consisteix a allunyar la variant de Sueca cap a l'oest per a aproximar-la a Favareta, ja que amb aquesta proposta s'impediria la viabilitat de l'actuació prevista en el projecte examinat, a més d'afectar una àmplia superfície d'arrossar que, tot i no trobar-se inclosa en el Parc Natural de l'Albufera, té un elevat valor ecològic i agrícola.
  
\* Respecte al desdoblament de la N-332: en el cas que aquest desdoblament resultara inevitable, el projecte que es redacte tindrà en compte les següents condicions:
  
- El traçat actual de la carretera haurà de ser aprofitat com un dels carrils de la traça.
  
- L'ampliació s'haurà de realitzar en qualsevol cap a l'est, entre la via del ferrocarril i l'actual carretera, de manera que es concentren les actuacions d'infraestructura en una franja més estreta i s'afecte una superfície d'arrossar de menor qualitat ambiental.
  
- En qualsevol cas, atenent consideracions derivades del caràcter inundable de la zona i l'impacte paisatgístic que es produiria, la nova traça haurà de situar-se a la rasant del terreny, evitant-se el traçat en terraplé.
  
5. Amb caràcter general, i sens menyscapte d'allò que assenyala la legislació vigent sobre el contingut dels estudis d'impacte ambiental, els esmentats estudis que es redacten per a cadascuna de les actuacions considerades en el document, amb independència de la seua titularitat, hauran d'incorporar les següents consideracions i mesures correctores:
  
\* Els materials de rebliment que siguen necessaris per a l'execució dels projectes, i que no provinguen de les excavacions de les mateixes obres, s'obtindran de pedreres existents i legalment autoritzades, el llistat de les quals s'inclourà, si s'escau, en l'estudi d'impacte ambiental. En cap cas no es permetrà l'obtenció de materials de préstec en altres àrees, independentment del volum necessari, si aquestes no tenen la consideració de pedreres legals en explotació. Si per qualsevol causa fóra inevitable l'obertura de noves pedreres o l'explotació de pedreres actualment abandonades, aquestes hauran de comptar amb els preceptius permisos legals per a la seua explotació i restauració, incloent-hi la declaració d'impacte ambiental favorable emesa per aquesta Conselleria.
  
\* Igualment, els materials inerts derivats de les obres que no hi siguen reutilitzats hauran de ser depositats en abocadors de residus inerts degudament identificats i legalitzats. En el cas que calga habilitar un abocador per a aquesta finalitat, s'haurà de sotmetre al procediment d'estimació d'impacte ambiental.
  
  
\* Les instal.lacions auxiliars necessàries per a l'execució de les obres se situaran, sempre que siga possible, en terrenys de cultiu o desproveïts de vegetació natural. Així mateix, s'evitarà la ubicació d'aquestes instal.lacions junt al llit de rius, barrancs i séquies, a fi d'evitar abocaments accidentals de substàncies contaminants. La ubicació d'aquestes instal.lacions i dels camins i accessos auxiliars que calguera executar haurà de ser objecte de valoració detallada en el corresponent estudi d'impacte ambiental.
  
  
\* Sens menyscapte d'allò que determine la legislació sectorial sobre això, la restitució dels serveis afectats per les obres de l'actuació de què es tracte haurà de tenir en compte l'eventual existència de vies pecuàries. La reposició d'aquestes vies haurà de considerar el manteniment de les seues característiques legals, i garantir-ne la funcionalitat a tots els efectes.
  
\* A fi d'evitar al màxim les molèsties sobre la fauna, els projectes constructius establiran, si s'escau, les limitacions temporals necessàries per a l'execució de les obres en zones considerades com a especialment sensibles sobre això.
  
\* Totes les obres de fàbrica que creuen la traça de les carreteres hauran de ser considerades com a punts de pas per a la fauna, per la qual cosa s'evitaran els obstacles i es procedirà a la neteja i revegetació de la seua rodalia.
  
\* Els projectes específics que es redacten per a complir aquest pla hauran de minimitzar l'afecció sobre els arrossars i les àrees arbrades de la Devesa i s'optarà, si s'escau, per l'alternativa que menor impacte produïsca sobre aquests ecosistemes.
  
\* Pel que fa al patrimoni arqueològic, i sense menyscapte de la necessitat de valorar-hi la incidència en l'estudi d'impacte ambiental, durant l'execució de les obres s'haurà de realitzar un seguiment exhaustiu sobre això. L'eventual troballa de restes serà comunicada a la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, d'acord amb la Llei 16/1985, del Patrimoni Històric Espanyol.
  
  
\* L'estudi d'impacte ambiental haurà d'incloure, si s'escau, el projecte de restauració dels terrenys afectats per l'actuació de què es tracte, degudament pressupostat. Aquest projecte haurà d'incloure's en el plec de prescripcions tècniques particulars del projecte.
  
  
\* En els documents contractuals del projecte haurà de figurar l'obligatorietat, per part de l'empresa adjudicatària de les obres de construcció, del compliment de les mesures correctores establertes en l'estudi d'impacte ambiental, com també el compliment de les mesures previstes en el programa de vigilància ambiental i aquelles derivades de la declaració o estimació d'impacte ambiental de que es tracte.
  
  
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte de tràmit definitiu en via administrativa, no es podrà interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar tots els mitjans que estimen oportuns per defensar el seu dret.
  
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental.
  
  
València, 12 de juliol de 1995.- El director general de Qualitat Ambiental: Rafael de Juan i Fenollar.
  
  
  
DECLARACIó D'IMPACTE AMBIENTAL
  
  
Vist l'expedient 264/94-AIA, sobre el Pla Parcial "Area Industrial Almussafes", promogut per la Conselleria d'Indústria, Comerç i Turisme a través de l'empresa pública SEPIVA.
  
Vist que, amb data 11 d'octubre de 1994, el SEPIVA va remetre a la Conselleria de Medi Ambient l'estudi d'impacte ambiental del projecte d'actuació urbanística, a fi que es procedira a la seua anàlisi prèvia a la tramitació del projecte i s'emetera informe sobre l'adequació i els continguts de l'esmentat document,
  
Vist que, amb data 10 de gener de 1995, va comunicar-se al promotor els aspectes que, a judici d'aquesta direcció general, haurien de ser completats en el document examinat. Entre aquests aspectes s'esmenta la necessitat d'efectuar una anàlisi d'opcions per a la ubicació del parc industrial projectat, com també d'incorporar als factors del medi susceptibles de ser impactats el patrimoni arqueològic i etnològic. Igualment, s'apunta la necessitat de concretar les mesures correctores que es proposen, en especial pel que fa a l'emissió de contaminants,
  
Vist que, amb data 20 de març de 1995, el SEPIVA va presentar davant aquesta Conselleria el projecte urbanístic de l'actuació i l'estudi d'impacte ambiental, tot indicant el posterior compliment del tràmit d'exposició pública de l'expedient,
  
Vist que s'han mantingut diverses reunions entre tècnics del SEPIVA i d'aquesta Direcció General, a fi d'analitzar des del punt de vista ambiental les característiques del projecte i els continguts del seu estudi d'impacte ambiental,
  
Vist que, tal com preveu l'article 18 del Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/89 de 3 de març, d'Impacte Ambiental, s'ha consultat els Serveis Tècnics del Parc Natural de l'Albufera, a fi que informaren sobre els continguts del projecte. L'informe remés sobre això pot resumir-se en els següents punts:
  
  
La zona prevista per a l'actuació es troba fora dels límits del parc natural, però afecta l'àrea d'actuació del Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals de la conca hidrogràfica, aprovat pel Decret 96/1995, de 16 de maig, sent especialment rellevant tot allò relatiu al sanejament i depuració de les aigües residuals. El projecte preveu dirigir les aigües residuals produïdes fins a la xarxa de clavegueram d'Almussafes, des d'on es conduiran a l'EDAR mancomunada que es construirà en el futur. Mentrestant, es proposa la instal.lació d'un sistema de pretractament prefabricat abans de dirigir les aigües a la xarxa d'Almussafes i a l'Albufera. En conseqüència, es considera que l'aprovació del projecte hauria de supeditar-se a l'existència prèvia de l'esmentada EDAR d'Almussafes, que haurà de comptar amb tractament terciari en ser considerada l'Albufera "zona sensible" en els termes de la Directriu 91/271/CE. D'altra banda, el pretractament previst en origen hauria de mantenir-se després de la connexió a l'EDAR d'Almussafes, i no plantejar-se com una mesura provisional. Seria recomanable tipificar genèricament el tipus d'empreses la ubicació de les quals seria autoritzable en el parc industrial, de manera que es permeten aquelles activitats no generadores de residus.
  
  
Finalment, ni en el projecte ni en l'estudi d'impacte es fa cap previsió respecte al volum d'abocaments previst, per la qual cosa no és possible comprovar si la capacitat prevista per a l'EDAR d'Almussafes serà suficient o no. En el cas probable que no ho fóra, caldria que el parc industrial disposara d'un sistema complet de depuració propi, com la factoria Ford-Espanya.
  
Vist que, amb data 12 de juny de 1995, el SEPIVA va comunicar a aquesta Conselleria el sotmetiment al tràmit d'exposició pública del Pla Parcial "Area Industrial d'Almussafes", incloent-hi l'estudi d'impacte ambiental, programa d'actuació integrada i projecte d'urbanització del pla parcial, a l'efecte previst en l'article 42 de la Llei 6/1994, de 15 de novembre, de la Generalitat Valenciana, Reguladora de l'Activitat Urbanística. Igualment, es presenta un exemplar, degudament diligenciat, dels esmentats documents, a fi que se n'emeta la corresponent declaració d'impacte ambiental,
  
  
Vist que, amb data 29 de juny de 1995, la Conselleria d'Indústria, Comerç i Turisme va remetre el resultat de l'exposició pública de l'expedient,
  
Vist que l'estudi d'impacte ambiental, inclós en l'expedient urbanístic de referència, ha estat exposat al públic mitjançant anuncis de la Conselleria d'Indústria, Comerç i Turisme publicats en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, de 18 de maig de 1995 i diari "Levante" de 19 de maig de 1995,
  
Vist que, durant el període d'informació pública s'han presentat un total de cinc al.legacions i un dictamen de l'Ajuntament d'Almussafes. Segons el certificat que consta en l'expedient, cap de les al.legacions presentades no fa referència a aspectes ambientals; tot i això, i pel que fa a la depuració d'aigües residuals, l'al.ludit dictamen de l'Ajuntament d'Almussafes apunta que hauria d'establir-se la garantia de l'alternativa de tractament en el cas que abans de la posada en marxa de les indústries no s'haguera executat l'EDAR mancomunada d'Almussafes,
  
  
Vist que, amb data 14 de juliol de 1995, el SEPIVA va remetre a aquesta Conselleria un informe a les al.legacions rebudes sobre el projecte. L'esmentat informe fa referència, entre altres aspectes, a la depuració d'aigües residuals a la qual es referia el dictamen emés per l'Ajuntament d'Almussafes, en els següents termes: el projecte preveu executar una xarxa de sanejament separativa, amb una estació de bombeig de les aigües residuals a la xarxa de sanejament d'Almussafes, i prèviament a aquesta connexió s'ha previst una depuradora mitjançant pous biològics clarificadors per a una població equivalent de 300 habitants. Aquesta depuradora es construeix provisionalment, atenent que les previsions apunten que, quan les indústries instal.lades comencen a funcionar, l'EDAR d'Almussafes estarà finalitzada; a més, sempre pot ampliar-se la capacitat dels pous clarificadors. En qualsevol cas, les ordenances determinen uns paràmetres límit per als abocaments, com també el volum d'aquests, que es xifren en 1.692 m3/dia quan s'haja consolidat l'àrea industrial.
  
  
Atés que el projecte examinat té com a objecte el desenvolupament d'un àrea industrial al terme municipal d'Almussafes, d'acord amb els termes derivats del conveni signat el 28 de maig de 1993 entre l'Ajuntament d'Almussafes i la Generalitat Valenciana. La superfície afectada correspon a l'àrea de reserva de sòl per a la constitució de patrimoni públic de sòl, la delimitació de la qual va aprovar-se definitivament per Resolució del Conseller d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports el 26 de gener de 1995. L'actuació es projecta sobre una superfície de 66,03 Ha classificades segons el vigent Pla General d'Ordenació Urbana d'Almussafes com a sòl no urbanitzable comú. Els objectius del projecte són classificar el sòl objecte de l'actuació com a sòl urbanitzable, d'acord amb allò previst en l'article 54 de la Llei 6/1994, de 15 de novembre, de la Generalitat Valenciana, Reguladora de l'Activitat Urbanística, com també ordenar el sector afectat estructuralment i detallada,
  
  
Atés que l'estudi d'impacte ambiental analitza, de manera en general correcta, l'efecte ambiental de l'actuació projectada, tenint en compte el necessari grau d'indefinició que es deriva del desconeixement actual de les activitats industrials que se situaran a la zona. L'esmentat estudi incorpora una proposta de mesures correctores de caràcter general, tot i que aquestes mesures són complementades en el títol sisé (Normes de Protecció i Medi Ambient) de les normes urbanístiques del Pla Parcial, en especial pel que fa a emissions gasoses i abocaments d'aigües residuals. Malgrat tot allò esmentat, hi ha aspectes relacionats amb aquests apartats que no queden suficientment aclarits, a banda d'aparéixer diverses discrepàncies entre les determinacions del Pla Parcial i l'estudi d'impacte ambiental, com ara pel que fa als nivells màxims exigibles als abocaments d'aigües residuals,
  
Atés que, tal com justifica l'estudi d'opcions del projecte examinat, la ubicació de l'actuació prevista està condicionada sobretot per la seua proximitat a la factoria de Ford Espanya, ja que s'hi preveu el desenvolupament d'un parc de proveïdors on s'emmagatzemaran i muntaran peces i accessoris per a cotxes, tot i que també s'hi realitzaran tasques de fabricació i producció de diferents tipus,
  
Atés que, com indica l'informe emés sobre això pels Serveis Tècnics del Parc Natural de l'Albufera, la zona prevista per a l'actuació afecta l'àrea d'actuació del Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals de la Conca Hidrogràfica de l'Albufera, aprovat pel Decret 96/1995, de 16 de maig. Com assenyala l'esmentat Pla, els aspectes relatius al sanejament i depuració de les aigües residuals resulten d'especial rellevància atenent la problemàtica ambiental actual de l'àrea, per la qual cosa resulta imprescindible l'adopció de mesures molt estrictes sobre això,
  
Atés que el Pla Director de Sanejament i Depuració de la Comunitat Valenciana preveu per al municipi d'Almussafes, integrat junt amb Alginet, Benifaió i Sollana en el sistema denominat "Albufera Sud", la construcció d'una estació depuradora mancomunada amb capacitat per a tractar 2,6 Hm3 anuals, actualment en fase de projecte. Tot i això, posats en contacte amb la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, com a organisme responsable de l'actuació, aquesta comunica que la capacitat de l'esmentada depuradora serà suficient per a tractar els efluents que produïsca el polígon industrial, en haver-se considerat en el projecte l'increment derivat de l'entrada en funcionament de l'esmentat polígon,
  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits de canvi de les determinacions del planejament considerats en l'article 54 de la Llei 6/1994, de 15 de novembre, de la Generalitat Valenciana, Reguladora de l'Activitat Urbanística,
  
Atés que l'article 28.1 de la Llei 6/1994 determina la necessitat d'incorporar estudi d'impacte ambiental als plans i les seues modificacions que reclassifiquen sòl no urbanitzable. Igualment, l'article 43.1 estableix que la reclassificació de sòl no urbanitzable exigeix un estudi i una declaració d'impacte ambiental, que faça l'òrgan competent segons la legislació aplicable,
  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, i la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i altres disposicions que li són aplicables,
  
Atés que l'article 5é de la Llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei,
  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, text refós aprovat per l'Ordre de 23 de juny de 1994, del Conseller de Medi Ambient, atribueix a la Direcció General de Qualitat Ambiental la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent Declaració d'Impacte Ambiental.
  
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el Pla Parcial "Area Industrial Almussafes", promogut per la Conselleria d'Indústria, Comerç i Turisme a través de l'empresa pública SEPIVA, després del previ compliment de les mesures correctores que s'assenyalen a continuació, a més de les incloses en l'estudi d'impacte ambiental del projecte, mentre no entren en contradicció amb aquelles:
  
  
\* Els conductes de desguàs de cadascuna de les indústries hauran d'incorporar una arqueta de registre de fàcil accés, condicionada per a mesurar els cabals que circulen, com també per a l'extracció de mostres.
  
\* Els límits màxims permissibles per a l'abocament d'aigües residuals a la xarxa de clavegueram hauran d'adaptar-se als valors previstos en el Model d'Ordenança d'Abocaments a la Xarxa de Clavegueram, confeccionat per la Generalitat Valenciana i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies, tret que l'organisme de conca responsable establisca altres límits per raó de les característiques de l'estació depuradora projectada.
  
\* El pretractament previst en origen per a les aigües residuals produïdes en el polígon, i que consisteix, segons informe emés pel SEPIVA, en pous clarificadors, haurà de mantenir-se després de la connexió a l'EDAR d'Almussafes, per a la qual cosa s'haurà d'efectuar reserva de sòl en el Pla Parcial.
  
\* En qualsevol cas, si les característiques fisicoquímiques de les aigües residuals produïdes requeriren la depuració prèvia al tractament en la depuradora, o l'entrada en funcionament de les indústries que se situen al polígon es produïra abans de la finalització de l'estació depuradora mancomumada prevista, s'exigirà a les indústries que s'hi situen la depuració prèvia de les aigües produïdes fins a nivells admissibles per al seu tractament i abocament. El sistema de depuració previ (individual o conjunt) que s'adopte dependrà de les característiques de les aigües produïdes i de les especificacions de la depuradora mancomunada respecte als paràmetres exigibles a les aigües que s'han de tractar.
  
\* De manera prèvia al seu abocament a séquies o llits públics, la xarxa de recollida d'aigües pluvials prevista en el projecte haurà d'incorporar la instal.lació de cambres de recollida de greixos, de manera que es garantisca la separació i posterior recollida de greixos i hidrocarburs.
  
\* Els edificis destinats en més del 10% de la seua superfície edificable a l'ús d'oficina, comercial, industrial, taller o magatzem, comptaran amb serveis que permeten la recollida dels diferents tipus de residus que s'hi generen. Aquests serveis consistiran en contenidors o dipòsits, dotats amb les mesures necessàries per a evitar contaminacions, emanacions, accidents i molèsties. No es permetrà l'emmagatzematge de residus a cel obert sense l'adopció de les mesures necessàries per a evitar qualsevol risc de contaminació. En qualsevol cas, i sense menyscapte de la legislació sectorial aplicable, l'organisme responsable de la gestió del polígon haurà de redactar, a partir de l'entrada en funcionament d'aquell, un programa de gestió integral de residus (assimilables a urbans, tòxics i perillosos), en el qual es detallen les previsions de producció i tipus d'aquests i la destinació i el tractament exigibles, segons les seues característiques fisicoquímiques, a cadascuna de les indústries productores que s'hi situen.
  
  
\* Pel que fa als residus sòlids assimilables a urbans, en els vials del polígon es reservarà sòl per a la instal.lació de contenidors que puguen permetre la recollida selectiva almenys de tres tipus de residus.
  
\* D'acord amb el que preveu la legislació en la matèria, hauran de complir-se les determinacions del Pla d'Ordenació de Recursos Naturals de la Conca Hidrogràfica de l'Albufera, aprovat pel Decret 96/1995, de 16 de maig, del Govern Valencià, en especial pel que fa als apartats 5.1 (Us i Gestió de l'Aigua), 5.4 (Qualitat i depuració d'aigües residuals) i 7.2 (Activitats industrials).
  
  
\* L'organisme encarregat de la gestió del parc industrial haurà de presentar, amb una periodicitat anual i davant la Conselleria de Medi Ambient, un informe ambiental en el qual es donarà compte del compliment del programa de vigilància descrit en l'apartat 7 de l'estudi d'impacte ambiental. A més dels controls especificats en l'esmentat programa de vigilància ambiental, s'analitzarà de forma detallada el grau de compliment en la gestió dels residus sòlids urbans i industrials, com també les mesures adoptades per al correcte tractament de les aigües residuals produïdes.
  
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte de tràmit definitiu en via administrativa, no es podrà interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar tots els mitjans que estimen oportuns per defensar el seu dret.
  
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental.
  
  
València, 19 de juliol de 1995.- El director general de Qualitat Ambiental: Rafael de Juan i Fenollar.
  
  
  
DECLARACIó D'IMPACTE AMBIENTAL
  
  
Vist l'expedient 311/94-AIA, referent al condicionament del Camí de Sella-Benifato que afecta els termes municipals de Benifato, Benimantell i Sella (Alacant), promogut per la Direcció General d'Estructures Agràries i Desenvolupament Rural.
  
Vist que el 29 de novembre va ser remés per la Direcció General d'Estructures Agràries i Desenvolupament Rural de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació el projecte i estudi d'impacte ambiental corresponent,
  
Vist que el condicionament del camí, d'acord amb allò exposat en el projecte, inclou les següents obres:
  
1) Ampliació de la plataforma a 6 metres amb una amplària del ferm en coronació de 4,5 metres, perfilant i millorant les rasants actuals i rectificant corbes innecessàries en alguns trams. La longitud total del camí és de 17.045 metres i es preveu un tractament asfàltic final, sobre una subbase i base de llastos, per a garantir la seua utilització en qualsevol època de l'any.
  
A l'efecte del projecte s'ha dividit el camí en tres trams:
  
a) Tram I: Benifato (4.132 m.). Comprén el tram des del camí que parteix de les proximitats del nucli de Benifato fins a la font de Partagat.
  
b) Tram II: Benifato-Benimantell (5.120 m.). Comprén des de la font de Partagat fins al límit del terme municipal de Benifato amb el de Sella.
  
c) Tram III: Sella (7.793 m.). Comprén des del límit dels termes municipals de Benifato i Sella fins a la connexió amb la carretera A-170.
  
2) Obres de fàbrica:
  
a) Condicionament de la font de Partagat. D'acord amb la documentació gràfica i escrita sobre això, consisteix en la construcció d'una arqueta de drenatge del torrent natural i canalització del desguàs de la font, enllosat dels marges del canal i aterrament de la superfície compresa entre el canal i el camí de Sella-Benifato.
  
b) Condicionament de la font del Pouet d'Alemany
  
c) Pas formigonat del Barranc del Fardatxo
  
Vist que, segons la documentació examinada, la justificació del projecte es basa en la seua funció eminentment rural, donant servei i facilitant l'accés a les parcel.les per a la realització de les distintes labors de cultiu i extracció de les collites, complint també una funció social en millorar la comunicació entre tots dos pobles, entre tots dos vessants de la Serra d'Aitana i entre paratges concrets d'interés de tots dos termes municipals (Partagat al terme de Benifato i Barranc de Tagarina al terme de Sella). En el mencionat Barranc de Tagarina hi ha diversos caserius habitats, amb la qual cosa la millora del tram III adquireix especial importància,
  
  
Vist que es van consultar els següents organismes:
  
  
1) Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura.
  
2) Servei Territorial de Medi Ambient d'Alacant.
  
3) Servei de Protecció d'Espècies de la Conselleria de Medi Ambient.
  
Vist que la Direcció General de Patrimoni Artístic remet diversos informes el 22 de febrer de 1995, en els quals apunta que la documentació no ha considerat la possible incidència sobre el patrimoni arqueològic o etnològic i indica, a través de la unitat tècnica d'Etnologia que, consultat l'inventari d'elements etnològics dels municipis pels quals transcorre el camí hi ha afecció sobre ells i sol.licita la devolució del projecte perquè no s'adapta a allò previst en la Llei d'Impacte Ambiental,
  
Vist que el Servei de Protecció d'Espècies de la Conselleria de Medi Ambient remet el 20 de març de 1995 un informe, el qual es resumeix en els següents punts:
  
"...El camí, la millora del qual es proposa, des de Sella fins a Benifato, a l'altura del turó pròxim a la penya Mulero, transcorre per l'àrea d'influència d'un niu d'àguila reial censada pels tècnics de Protecció d'Espècies d'Alacant.
  
Passat el turó cap a Benifato, ens trobem amb uns vessants poblats d'espècies arbòries nobles, algunes centenàries, constituïdes principalment per aurons, freixes, teixos i servers, que viuen en un peculiar equilibri ecològic, la mínima alteració del qual faria perillar la pervivència de tan preades espècies, que formen bosquets únics de la província d'Alacant i, fins i tot, de la Comunitat Valenciana.
  
  
A la vista d'allò descrit, la proposta d'aquest servei, és la de no actuar en tres quilòmetres abans i tres quilòmetres després de passat el turó pròxim a Penya Mulero.
  
En total, quedarien sis quilòmetres sense actuar quant al ferm mitjançant l'aportament de llastos (reg i compactació) i l'execució de passos d'aigua i algunes cunetes.
  
En la zona descrita (6 quilòmetres) no hi ha bancals agrícoles considerables. Per tant, no cap la justificació del trànsit agrari."
  
  
Vist que la Direcció Territorial d'Alacant remet un informe en què s'analitzen les característiques dels tres trams en els quals s'ha dividit el camí i destaca allò indicat per al segon tram d'aquest: "...el segon tram, comprés entre el Pouet d'Alemany i la Font de Partagat, travessa la Serra d'Aitana per un terreny de clara vocació forestal, sent d'especial valor ecològic el tram que discorre pel vessant nord de la serra en el qual apareixen esquitxats entre penyalars exemplars d'auró (Acer opalus ssp. granatense), moixera (Sorbus aria), coscoll (Quercus ilex ssp-rotundifolia) i teix (Taxus baccata) entre d'altres i en un marc d'altíssim valor paisatgístic, cosa que fa d'aquest lloc un enclavament únic a la província". Conclou l'informe: "...De l'estudi i anàlisi dels trams com també del conjunt del camí es desprén la no conveniència des d'un enfocament estrictament ambiental, de condicionar el segon tram per la forta incidència negativa sobre els valors paisatgístics i ecològics ressenyats de les obres de condicionament". Així mateix, incideix que la zona afectada és mereixedora de ser preservada de qualsevol tipus d'alteració, sent d'altra part acceptable el condicionament dels trams primer i tercer,
  
  
Vist que la informació pública va ser realitzada mitjançant un anunci publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana número 2.460, d'1 de març de 1995 i que va quedar exposat en els ajuntaments de Sella, Benifato i Benimantell i en els Serveis Centrals de la Conselleria de Medi Ambient, durant 30 dies hàbils,
  
Vist que, d'acord amb el certificat emés el 30 de maig de 1995 pel cap de servei de Sistemes d'Organització i Gestió de Personal de la Conselleria de Medi Ambient, en el període legalment establert s'hi van presentar tretze al.legacions, com també tretze al.legacions fora d'aquell. El contingut d'aquestes al.legacions és bàsicament idèntic i consideren que l'estudi d'impacte ambiental presenten moltes deficiències, fent una anàlisi exhaustiva del contingut de cadascun dels capítols que d'acord amb el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, ha de tenir l'estudi d'impacte ambiental. Segons això, sol.liciten:
  
  
1) Que no s'estime acceptable des del punt de vista ambiental el projecte de condicionament del Camí de Sella-Benifato, tenint en compte que l'obra provocarà un impacte crític a més de no estar justificada.
  
2) En tot cas, que es corregisquen les deficiències de l'estudi d'impacte ambiental exposades en l'escrit d'al.legació.
  
Vist que, d'acord amb els certificats remesos pels secretaris dels ajuntaments de Benifato, Benimantell i Sella durant el període d'exposició pública no s'hi van produir reclamacions o al.legacions.
  
  
Atés que els terrenys de cultiu als quals s'accedeix des del camí que s'ha de condicionar es concentren principalment al tram I (pertanyent al terme de Benifato) i, alternant amb terrenys naturals, en els quatre últims quilòmetres del tram III (terme de Sella), discorrent la resta del camí que connecta totes dues superfícies de cultiu per àrees naturals de reconegut interés ecològic incloses al nucli central de la Serra d'Aitana,
  
Atés que l'obra de fàbrica projectada en la Font de Partagat elimina les característiques naturals dels terrenys propis i confrontant d'un curs continu d'aigua i, per tant, les possibilitats d'establiment de la fauna i flora associada a aquest, a pesar de l'elevat grau d'antropització que suporta l'àrea, aspecte que no ha sigut valorat en l'estudi d'impacte ambiental,
  
Atés que l'obertura de la pista actualment existent ha generat impactes residuals notables, sobretot al tram comprés entre la Font de Partagat i el Pouet d'Alemany. En aquest tram, en què l'orografia és en general abrupta, hi ha desmunts elevats i puntualment inestables i abocament dels materials excedentaris procedents de l'obertura de la caixa sobre el vessant inferior, que alberga formacions vegetals d'elevat interés ecològic (com ha sigut fet palés en els informes abans esmentats i, fins i tot, en l'estudi d'impacte ambiental) a més dels impactes que es deriven de la facilitat d'accés que suposa l'existència d'aquella,
  
  
Atés que el condicionament projectat suposarà un agreujament dels impactes actuals ja que es preveuen moviments de terres importants (fonamentalment desmunts, encara que hi ha terraplens puntuals considerables) que impliquen l'afecció no sols de la superfície de la caixa del camí sinó també la de les àrees que hi confronten. D'altra part, la millora del camí es fa per tal de promoure el trànsit de vehicles i, per tant, la freqüència humana,
  
  
Atés que el camí discorre pel cor de la Serra d'Aitana, espai natural de reconegut valor ambiental i paisatgístic inclòs en totes les publicacions científiques que estudien els espais naturals d'interés en l'àmbit de la Comunitat Valenciana (ex.: mapa geocientífic de la província d'Alacant a escala 1:200.000), com a àrea mereixedora de la màxima protecció,
  
Atés que la pista existent s'estima suficient com a via de comunicació rural entre poblacions confrontants, alternativa a altres vies de comunicació existents. La dita pista no impediria, si s'escau, la potenciació del desenvolupament del turisme rural en la zona, sempre que s'adoptaren les degudes regulacions i proteccions que garantiren la preservació efectiva dels valors ambientals de la serra. Igualment, cap concloure que l'objecte principal del projecte -facilitar i potenciar les labors agrícoles- quedaria suficientment cobert mitjançant el condicionament del tram I i part del tram III, atenent les característiques físiques i naturals de la resta de la traça,
  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva de l'esmentat projecte, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament,
  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, i la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i altres disposicions que li són aplicables,
  
Atés que l'article 5é de la Llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei,
  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, text refós aprovat per l'Ordre de 23 de juny de 1994, del Conseller de Medi Ambient, atribueix a la Direcció General de Qualitat Ambiental la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental i consegüent estimació si s'escau.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent Declaració d'Impacte Ambiental.
  
  
Primer
  
Estimar acceptable, des del punt de vista ambiental, el projecte de condicionament del Camí de Sella-Benifato, promogut per la Direcció General d'Estructures Agràries i Desenvolupament Rural, únicament als següents trams:
  
1) Tram I, entre Benifato i la Font de Partagat
  
2) Tram III parcialment, entre el Pouet d'Alemany i la connexió amb la carretera A-170.
  
La declaració favorable per als trams esmentats s'entén mentre es garantisca el compliment de les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental en aquests trams, a més de la incorporació al projecte de les següents condicions:
  
\* Si durant la fase de moviment de terres es detectara qualsevol vestigi de resta arqueològica, el titular té l'obligació de fer saber immediatament la troballa a la Conselleria de Cultura i adoptar les mesures pertinents per a la seua protecció i conservació.
  
  
\* S'eliminarà qualsevol senyalització al llarg del camí, en un sentit o altre, sobre la possibilitat de comunicació entre els nuclis de Sella i Benifato a través del camí objecte del projecte.
  
\* Si calguera l'obtenció de materials de préstec per a l'execució de l'obra, aquests procediran de pedreres autoritzades i aquesta declaració d'impacte ambiental no admetrà l'extracció de materials en àrees pròximes o confrontants amb la traça.
  
\* En relació amb el condicionament de la Font de Partagat, es limitarà a les actuacions sobre el talús confrontant amb el camí i a l'adequació de la font pròpiament dita sense alterar les condicions actuals del llit del barranc mentre es valore l'efecte de l'actuació sobre els factors del medi. En qualsevol cas, tant aquest condicionament com el previst a la zona del Pouet d'Alemany hauran de comptar de manera prèvia amb l'informe favorable de la Unitat Tècnica d'Etnologia de la Conselleria de Cultura.
  
  
Segon
  
No estimar acceptable, des del punt de vista ambiental, el projecte de condicionament del camí de Sella-Benifato als següents trams:
  
  
1) Tram II (Font de Partagat-límit municipal entre Benifato i Sella)
  
2) Tram III, parcialment, des del límit municipal entre Sella i Benifato fins al Pouet d'Alemany.
  
  
Tercer
  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte de tràmit definitiu en via administrativa, no es podrà interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar tots els mitjans que estimen oportuns per defensar el seu dret.
  
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental.
  
  
València, 4 de juliol de 1995.- El director general de Qualitat Ambiental: Rafael de Juan i Fenollar.
  
  
  
  
DECLARACIó D'IMPACTE AMBIENTAL
  
  
Vist l'expedient 338/94-AIA sobre el projecte de construcció de la variant de San Fulgencio i el condicionament en la A-301 entre els punts quilomètrics 5,00 i 9,00, clau 51-A-1147, promogut per la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports.
  
Vist que, en data 27 de desembre de 1994, la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports va remetre el projecte de construcció i el seu estudi d'impacte ambiental,
  
Vist que el 12 de gener de 1995 es van consultar el Servei Territorial de Medi Ambient d'Alacant i el Servei d'Espais Naturals, pertanyents tots dos a aquesta Conselleria; la Direcció General de Protecció Ciutadana de la Conselleria d'Administració Pública; la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura i els ajuntaments de San Fulgencio, Daya Vieja i Formentera del Segura,
  
  
Vist que el 20 de gener de 1995 el Servei d'Espais Naturals informa que no es produeixen afeccions rellevants sobre paratges d'interés especial,
  
Vist que, en data 27 de febrer de 1995, la Direcció General de Patrimoni Artístic va remetre informes desfavorables, pel fet de mancar l'estudi d'impacte ambiental dels corresponents apartats i referències al patrimoni arqueològic, a l'historicoartístic i als béns etnològics.
  
Vist que, en data 10 de març de 199, la COPUT va sol.licitar una ampliació al promotor, segons els termes dels informes rebuts de la Direcció General de Patrimoni Artístic,
  
  
Vist que el 9 de març de 1995 tècnics d'aquesta direcció general van visitar la zona d'actuació, per tal de contrastar-hi la informació rebuda,
  
Vist que el 14 de març de 1995 el Servei de Protecció Civil i Comunicacions va informar-hi favorablement, remetent a la COPUT una còpia perquè en prenguera coneixement, en data 21 de març de 1995,
  
Vist que, en data 6 d'abril de 1995, el Servei Territorial de Medi Ambient d'Alacant va remetre un informe favorable, indicant que el projecte ha de resoldre la continuitat amb l'amplària legal que li corresponga, de la via pecuària assagador de los Palacios, que discorre pels termes municipals de San Fulgencio, Daya Vieja i Formentera del Segura. A més, la solució haurà de comptar amb el vist-i-plau de la secció de Patrimoni dels Serveis Territorials de Medi Ambient d'Alacant. S'hi va adjuntar un plànol en què es determinava el traçat de la mencionada via pecuària,
  
Vist que, en data 11 d'abril de 1995, es va remetre a la COPUT una còpia de l'informe del Servei Territorial de Medi Ambient d'Alacant, perquè en prenguera coneixement,
  
Vist que, en data 5 de maig de 1995, el Servei Territorial de Carreteres d'Alacant, pertanyent a la COPUT, ens va remetre un informe com a resposta a l'ampliació sol.licitada, en el qual s'indica que, després de consultar els diversos arxius, fonts i inventaris, es comprova que els patrimonis historicoartístic, arqueològic i etnològic coneguts no es veuran afectats per les obres, deduint-se que no cal una prospecció específica de l'entorn. D'aquesta forma entenen que aquest document completa l'avaluació d'impacte ambiental.
  
  
A més, el mateix Servei Territorial de Carreteres va remetre un escrit a la Direcció Territorial de Medi Ambient d'Alacant, en el qual informa que l'enllaç previst de l'anomenat ramal de Guardamar amb la carretera A-301, no està inclòs en aquest projecte sinó en el de "Nova carretera Rojales-Guardamar", per la qual cosa no serà objecte d'aquest projecte solucionar la continuitat de la via pecuària assagador de los Palacios. No obstant això, el Servei Territorial de Carreteres es compromet a estudiar amb els tècnics de la Direcció Territorial de Medi Ambient d'Alacant, abans de l'inici de les obres de la "Nova carretera Rojales-Guardamar", la solució de continuitat de la via pecuària a través de l'enllaç mencionat.
  
  
Vist que el projecte i l'estudi d'impacte ambiental han sigut exposats al públic mitjançant anuncis en el Boletín Oficial del Estado de 2 de març de 1995 i en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de 2 de març de 1995, sense que s'hi haja presentat cap al.legació, llevat de l'informe de la Conselleria de Cultura, que ja s'ha esmentat en un dels apartats anteriors, segons consta en el certificat de la COPUT de data d'entrada en aquesta Conselleria 29 de juny de 1995,
  
  
Vist que, en data de 29 de juny de 1995, no s'ha rebut resposta a les consultes efectuades als ajuntaments de San Fulgencio, Daya Vieja i Formentera del Segura.
  
Atés que, consultat l'avanç del Segon Pla de Carreteres de la Comunitat Valenciana, promogut per la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, i la seua corresponent declaració d'impacte ambiental, aquest projecte no es troba dins dels grups d'actuacions amb impacte previsible crític, greu o notable, per la qual cosa no resulta necessari establir unes mesures correctores específiques, en els termes que s'assenyalen en la declaració esmentada,
  
  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva de l'esmentat projecte, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament,
  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, i la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i altres disposicions que li són aplicables,
  
Atés que l'article 5é de la Llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei,
  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, text refós aprovat per l'Ordre de 23 de juny de 1994, del Conseller de Medi Ambient, atribueix a la Direcció General de Qualitat Ambiental la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental i consegüent estimació si s'escau.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent Declaració d'Impacte Ambiental.
  
  
Primer
  
Estimar acceptable, a l'únic efecte ambiental, la realització de les obres del projecte de construcció de la variant de San Fulgencio i el condicionament en la A-301 entre els punts quilomètrics 5,00 i 9,00, clau 51-A-1147, d'acord amb les previsions del seu estudi d'impacte ambiental i les condicions i precisions següents:
  
1) Si durant els treballs es trobara cap resta arqueològica, arquitectònica, etnològica i en general qualsevol vestigi de valor cultural, se'n comunicarà la troballa a la Direcció General de Patrimoni Artístic, de la Conselleria de Cultura, d'acord amb la Llei 16/1985 de Patrimoni Històric Espanyol.
  
2) Els materials de préstec necessaris per a la construcció de les obres procedents d'extraccions provindran de pedreres o llocs d'extracció ambientalment correctes i convenientment legalitzats i el director de les obres haurà de vigilar aquesta legalitat i no permetre cap extracció indiscriminada.
  
3) L'adjudicatari de l'obra, abans d'iniciar-la, presentarà a la direcció facultativa, per a la seua remissió a aquesta direcció general, el pla d'obres en què es detallarà suficientment la localització d'instal.lacions, camins d'obra, runams, zones de préstec de materials i d'extracció d'aquests.
  
4) Si calguera utilitzar un abocador per a terres sobrants de l'obra, la seua elecció i utilització s'haurà de sotmetre al procediment d'avaluació d'impacte ambiental.
  
5) Es determinaran i s'executaran les mesures necessàries per a aconseguir que, durant l'explotació de la carretera, els nivells màxims d'immissió sonora amidats a 2 metres de les façanes de les cases i edificacions existents, no sobrepassen els 55 dB(A) durant la nit (de 23 a 7 h.), i els 65 dB(A) durant el dia (de 7 a 23 h.).
  
6) La direcció facultativa vetlarà perquè, una vegada executades i acabades les obres, es retiren tots els enderrocs, materials sobrants i altres elements o restes d'obra que hagen sigut depositats, abocats o abandonats a la zona de les obres i al seu voltant, com també l'adequació i neteja de qualsevol àrea de terreny afectada per aquestes.
  
  
7) No s'emmagatzemarà ni situarà cap element, material o instal.lació als barrancs, assarbs i sèquies de la zona de les obres. Així mateix queda prohibit qualsevol tipus d'abocament, sòlid o líquid. Si accidentalment aquest es produïra, es farà una immediata neteja i adequació, les despeses de les quals aniran a càrrec del contractista, amb la supervisió i el control d'aquesta Conselleria.
  
8) En referència a les plantacions proposades per a totes les rotondes, i reflectides en el pressupost del projecte, es faran els següents canvis, atenent criteris d'una major coherència i integració paisatgística:
  
-L'espècie arbòria Phoenix canariensis se substituirà per la Phoenix dactylifera.
  
-Entre les anteriors es plantaran, en suficient densitat i superfície, l'espècie arbustiva Chamaerops humilis (margalló).
  
-La plantació de gram destinada a les glorietes (rotondes), se substituirà per espècies entapissants, com ara Lavandula dentata, Asteriscus maritimus, Thymus vulgaris, Santolina chamaecyparissus, com també altres d'aromàtiques sense gran requeriments d'aigua.
  
-Entre els margallons i taques d'entapissants anteriors, es deixaran algunes franges de terra treballada.
  
9) Les espècies arbustives i arbòries que es troben a la zona de les obres, que hi siguen afectades i que reunisquen condicions per a ser aprofitades, es trasplantaran en les degudes condicions i s'utilitzaran en la mateixa obra o bé es traslladaran a un nou punt d'ús i s'afegirà en el pressupost del projecte la corresponent partida que en derive.
  
  
10) La introducció de modificacions de la traça o de les seues característiques respecte al projecte de construcció, o mitjançant modificacions a aquest, hauran de comunicar-se a aquesta direcció general a fi de procedir a l'anàlisi dels efectes ambientals previsibles que se'n pogueren derivar.
  
11) Referent a l'afecció de la via pecuària assagador de los Palacios, es complirà totalment el compromís reflectit pel Servei Territorial de Carreteres d'Alacant, en el seu escrit de 8 de maig de 1995 remés a la Direcció Territorial de Medi Ambient d'Alacant, en el qual s'indica que, abans de l'inici de les obres de la nova carretera Rojales-Guardamar, s'estudiarà juntament amb els tècnics d'aquest últim organisme, la solució de continuitat de la via pecuària. Així mateix, en el dit estudi es respectarà i complirà la Llei 3/1995 de 23 de març de Vies Pecuàries.
  
12) Durant el període de garantia de l'obra, el contractista d'aquesta mantindrà i conservarà al seu càrrec i en perfecte estat, totes les espècies vegetals del projecte, com també les modificades segons aquesta declaració d'impacte ambiental.
  
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte de tràmit definitiu en via administrativa, no es podrà interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar tots els mitjans que estimen oportuns per defensar el seu dret.
  
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental.
  
  
València, 10 de juliol de 1995.- El director general de Qualitat Ambiental: Rafael de Juan i Fenollar.
  
  
  
RESOLUCIó
  
  
Vist que, amb data 30 de setembre de 1993, el director general de Qualitat Ambiental, va dictar l'estimació d'impacte ambiental, favorable, a l'únic efecte ambiental, sobre el projecte de "Línia aèria de transport d'energia elèctrica S.T. Pinoso/Cavarrasa de 20 Kv" el promotor del qual és Iberdrola II, SA que afecta els termes municipals de Monòver i Pinoso (Alacant), expedient 106/92-AIA.
  
Vist que l'estimació d'impacte ambiental imposava les següents condicions que calia complir:
  
1. S'usaran tots els mitjans tècnics necessaris en la instal.lació dels suports de forma que no s'hi creen pistes d'accés i es mantinga el màxim de peus arboris en tot el recorregut. Es a dir, es mantindrà la vegetació arbustiva i herbàcia en tot el recorregut com també alzines que es troben a més de sis metres de distància al gàlib i en general tots els exemplars la distància dels quals al gàlib siga més de sis metres.
  
2. El traçat se situarà a 2 km al voltant de la zona de nidificació. Els aïlladors seran suspesos amb biguetes tipus volta. En el cas d'aïlladors rígids o d'amarratge allargarà la distància de la bigueta a aquests i es col.locarà l'arc més avall. Des del turó entre el barranc de La Quitramera i el barranc de Cavarrasa se senyalaran els cables amb espirals salvaocells, tot allò exposat d'acord amb el que preveu l'estudi d'impacte ambiental.
  
Vist que l'Ajuntament de Monòver va remetre un informe elaborat, a petició seua, pel Grup Naturalista Heliaca d'aquesta localitat. En l'informe s'indica que hi ha altres espècies protegides que nien en aquesta zona com ara duc, xot, àguila marcenca, esparver, etc. El traçat de la línia pot influir negativament en les poblacions de rapaces. L'estesa transcorre al sud dels diferents territoris de les aus rapaces presents al barranc de Covafria i sempre en cota superior, per tant el possible enlluernament pel sol és un factor negatiu que cal prendre en compte. En l'informe s'aporten les dades dels dos últims anys referents a les aus migratòries observades en aquesta serra,
  
  
Vist que, examinat l'informe elaborat pel Grup Naturalista Heliaca i ateses les espècies existents, d'especial interés per a la seua conservació, es considera que la seua protecció era objecte d'un estudi detallat en el qual es determinara el grau d'afecció i la possibilitat d'ampliar les mesures correctores i, fins i tot, adequar l'estructura de l'estesa, per la qual cosa se li va comunicar a Iberdrola II, SA,
  
Vist que, en resposta a aquesta sol.licitud, Iberdrola II, SA de la zona d'Elx presenta una sèrie de mesures per les quals assumeix "les condicions més desfavorables" per a assegurar que no s'hi produïsca cap tipus d'impacte,
  
Vist que aquestes mesures van ser remeses a l'Ajuntament de Monòver i a la Direcció Territorial de Medi Ambient a Alacant,
  
Vist que la instal.lació de l'estesa elèctrica s'estava executant sense complir la condició 2a de l'estimació d'impacte ambiental,
  
  
Vist que, després de l'estudi i revisió de les mesures correctores proposades per Iberdrola i diverses visites de camp i reunions, la part promotora, d'acord amb les indicacions de la Direcció Territorial de Medi Ambient d'Alacant, executarà al seu càrrec, sota la direcció tècnica de l'esmentat organisme, les obres per a la millora de l'entorn i hàbitat de la zona que consisteixen bàsicament en:
  
- Construcció de 6 a 8 conillars amb tubs i blocs de formigó, llaurant el terreny circumdant i deixant-lo preparat per a la seua sembra. S'hi inclou l'adquisició, transport i posterior solta de 50 a 60 conills.
  
  
- Reforma i ampliació d'un colomer existent a la zona instal.lant menjadors artificials, construint niadors i altres obres annexes com també adequar un mecanisme d'entrada i eixida de boques.
  
A més de las mesures correctores proposades de balises salvaocells, allargament de les cadenes d'ancoratge, etc, s'aïllaran els conductors en un tram de metre i mig a cada costat de les cadenes d'aïlladors entre els suports números 51 i 56 que comprenen el turó de la Quitramera i el seu voltant.
  
Atés que, vistes les mesures proposades, resulta correcte eximir Iberdrola II, SA del compliment de la condició que el traçat se situe a 2 km de la zona de nidificació,
  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva de l'esmentat projecte, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament,
  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, i la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i altres disposicions que li són aplicables,
  
Atés que l'article 5é de la Llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei,
  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, text refós aprovat per l'Ordre de 23 de juny de 1994, del Conseller de Medi Ambient, atribueix a la Direcció General de Qualitat Ambiental la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental i consegüent estimació si s'escau.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent Resolució
  
  
Primer
  
Eximir Iberdrola II, SA del compliment de la condició que "...El traçat se situarà a 2 km. al voltant de la zona de nidificació" de l'estimació d'impacte ambiental del projecte de "Línia aèria de transport d'energia elèctrica S.T. Pinoso/Cavarrasa de 20 Kv" (Exp. 106/92-AIA) pel fet de considerar que les noves mesures correctores proposades fan innecessària aquesta condició.
  
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte de tràmit definitiu no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no es pot interposar cap recurs, sense perjudici d'utilitzar els mitjans que, en defensa del seu dret, estimen pertinents.
  
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental.
  
  
València, 12 de juny de 1995.- El director general de Qualitat Ambiental: Rafael de Juan i Fenollar.