Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 4929, del 21-01-2005 (2005/366)

ORDRE de 29 de desembre de 2004, del conseller de Territori i Habitatge, per la qual s'aprova el Pla zonal de residus de la zona XVI.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   4929

Data del DOGV
:   21-01-2005

Secció del DOGV
:   III. CONVENIS I ACTES - G) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2005/366


Data del document
:   29-12-2004

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Ordre

Descriptors 

:   * Alacant
    * gestió de residus
    * programa d'actuació
    * residu

ORDRE de 29 de desembre de 2004, del conseller de Territori i Habitatge, per la qual s'aprova el Pla zonal de residus de la zona XVI. [2005/X366]
  
El títol II de la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de Residus de la Comunitat Valenciana regula la planificació, competència de la Generalitat, l'objectiu de la qual és coordinar l'actuació de les diferents administracions públiques per a una adequada gestió dels residus.
  
En l'àmbit autonòmic es preveuen dos tipus de plans, el Pla Integral de Residus i els plans zonals, ambdós d'obligat compliment per a totes les administracions públiques i particulars, mitjançant els quals es distribueixen en el territori de la Comunitat Autònoma el conjunt d'instal·lacions necessàries per a garantir el respecte dels principis d'autosuficiència i proximitat.
  
Els plans zonals es constitueixen com a instruments de desenvolupament i millora del Pla integral de residus, són documents detallats que adapten les previsions d'aquest a cada zona que delimiten, i poden modificar, quan siga convenient, aquelles previsions del Pla integral que no tinguen caràcter vinculant o normatiu.
  
Mitjançant ambdós plans autonòmics, la Generalitat garanteix una adequada direcció de la gestió de residus en tota la Comunitat Valenciana.
  
La documentació del Pla zonal està constituïda per un document d'informació que inclou una memòria informativa, una anàlisi i un diagnòstic, i un document d'ordenació constituït per la memòria justificativa, les prescripcions necessàries per a les operacions de gestió de residus i els plànols d'ordenació.
  
Després d'elaborar la Conselleria de Territori i Habitatge el Pla de les zones XVI, de conformitat amb el procediment d'aprovació previst en l'article 31 de la Llei de residus de la Comunitat Valenciana, ha sigut sotmés a informació pública per un termini d'un mes, i, simultàniament, s'han sol·licitat els informes dels ajuntaments dels municipis inclosos en la zona i d'aquelles administracions sectorials que poden resultar afectades pel pla.
  
Així mateix, el pla ha sigut sotmés al procediment d'avaluació d'impacte ambiental regulat per la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental de la Comunitat Valenciana, i és objecte de declaració d'impacte ambiental favorable per resolució de la Direcció de Gestió del Medi Natural de data 16 de desembre de 2004.
  
Vist el resultat de la informació pública i les al·legacions presentades, com també els informes emesos pels ajuntaments dels municipis inclosos en la corresponent zona i pels òrgans de l'administració sectorial interessada, s'han introduït en el pla totes les millores que resulten del mencionat tràmit, dels informes presentats i de la declaració d'impacte ambiental.
  
D'acord amb l'article 31 de la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus de la Comunitat Valenciana, correspon al conseller competent en medi ambient l'aprovació del pla zonal mitjançant una ordre. Es publica íntegrament, pel seu caràcter vinculant, el document d'ordenació del pla.
  
Les competències en la matèria s'assignen a la Conselleria de Territori i Habitatge pel Decret 8/2004, de 3 de setembre, del president de la Generalitat Valenciana. El Decret 133/2004, de 3 de setembre, del Govern Valencià, la configura com el màxim òrgan encarregat de la direcció i execució de la política del Govern Valencià en matèria de medi ambient, corresponent a la Direcció General de Qualitat Ambiental exercir les funcions en matèria de residus.
  
Per raó de tot el que antecedeix, a proposta de la Direcció General de Qualitat Ambiental, de conformitat amb l'article 31 de la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus de la Comunitat Valenciana,
  
ORDENE
  
Aprovar el Pla zonal de residus de la zona XVI, el document d'ordenació del qual s'incorpora com a annex I de la present ordre.
  
DISPOSICIÓ FINAL
  
El Pla zonal de residus de la zona XVI entrarà en vigor l'endemà de la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
València, 29 de desembre de 2004
  
El conseller de Territori i Habitatge,
  
RAFAEL BLASCO CASTANY
  
ANNEX I
  
PLA ZONAL DE RESIDUS DE LA ZONA XVI
  
DOCUMENT D'ORDENACIÓ
  
1. Memòria justificativa
  
1.1. Introducció
  
1.1.1. Antecedents
  
1.1.2. Àmbit terrritorial
  
1.1.3. Tipologia dels residus
  
1.1.4. Abast i objectius
  
1.1.5. Principis pels quals es regirà el pla zonal
  
1.2. Anàlisi territorial per a la selecció de zones aptes per a la implantació d'infraestructures de valorització i eliminació
  
1.2.1. Sòls geològicament aptes
  
1.2.2. Condicionants del transport
  
1.2.3. Zones protegides
  
1.2.4. Planejament urbanístic
  
1.2.5. Metodologia per a la localització de zones aptes per a la ubicació de les instal·lacions de valorització i eliminació de residus
  
1.2.6. Zones aptes per a la ubicació de les instal·lacions de valorització i eliminació de residus
  
1.3. Anàlisi i diagnòstic de la situació actual
  
1.3.1. Residus urbans
  
1.3.2. Residus d'obra menor de construcció i reparació domiciliària (rcd domiciliaris)
  
1.3.3. Residus de zones verdes i àrees recreatives públiques
  
1.3.4. Residus perillosos domèstics
  
1.3.5. Residus voluminosos
  
1.3.6. Animals domèstics morts
  
2. Prescripcions necessàries per a les operacions de gestió de residus
  
2.1. Proposta de tractament de residus urbans
  
2.1.1. Característiques de la recollida
  
2.1.2. Infraestructures
  
2.2. Proposta de tractament de residus perillosos
  
2.2.1. Característiques de la recollida
  
2.2.2. Infraestructures
  
2.3. Proposta de tractament de residus voluminosos
  
2.3.1. Característiques de la recollida
  
2.3.2. Infraestructures
  
2.4. Proposta de tractament de rcd domiciliaris
  
2.4.1. Característiques de la recollida
  
2.4.2. Infraestructures
  
2.5. Model econòmic
  
2.6. Condicions que s'han de complir per l'entitat competent per a garantir l'eficàcia del desenvolupament i l'execució del pla zonal
  
2.7. Termini d'execució del pla
  
2.8. Mesures d'àmbit municipal
  
2.8.1. Ordenances municipals
  
2.8.2. Promoció i educació ambiental
  
2.9. Criteris per al desenvolupament dels projectes de gestió
  
3. Bases tècniques per a l'elaboració dels projectes de gestió
  
3.1. Instal·lacions que s'han d'incloure en el projecte de gestió
  
3.2. Terminis de construcció i explotació de les instal·lacions
  
3.3. Documentació que s'ha de presentar en el projecte de gestió
  
3.3.1. Memòria del projecte de gestió
  
3.3.2. Avantprojecte d'instal·lacions
  
3.3.3. Pla de gestió
  
3.3.4. Estudi economicofinancer
  
3.3.5. Document de síntesi
  
3.4. Criteris d'adjudicació del concurs
  
3.4.1. Taxes econòmiques que s'han de repercutir
  
DOCUMENT D'ORDENACIÓ
  
1. MEMÒRIA JUSTIFICATIVA
  
1.1 INTRODUCCIÓ
  
1.1.1 ANTECEDENTS
  
La Llei 10/1998, de 21 d'abril, de residus, adequa al dret intern la Directiva 91/156/CEE on s'abandona la classificació clàssica dels residus en dues úniques modalitats (general i perillós) i estableix una norma única per a tots aquests. L'objectiu és incentivar la reducció en origen i donar prioritat a la reutilització, el reciclatge i la valorització dels residus sobre altres tècniques de gestió. La nova llei és aplicable a tot tipus de residus. En matèria de competències, es manté el repartiment constitucional entre Estat, comunitats autònomes i entitats locals.
  
Correspon a les comunitats autònomes l'elaboració de plans autonòmics de residus. Aquests plans s'integraran en un Pla nacional de residus. La Llei 10/1998 estableix el contingut mínim dels plans autonòmics i els seus objectius.
  
La Generalitat Valenciana, avançant-se a la Llei 10/1998, aprova per mitjà del Decret 317/1997, de 24 de desembre, modificat pel Decret 32/1999, de 2 de març, el Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana. Aquest pla, que inclou la totalitat de tots els residus, és l'instrument director i coordinador de totes les actuacions que es realitzen a la Comunitat Valenciana en matèria de gestió de residus.
  
D'altra banda, la necessitat de plasmar la política de residus de la Generalitat Valenciana en una Llei de residus queda emmarcada en l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana en el qual s'estableixen competències per a dictar normes addicionals de protecció del medi ambient. La Llei 10/2000, de residus de la Comunitat Valenciana, publicada en el DOGV del 15 de desembre de 2000, estableix el règim jurídic de la producció i gestió dels residus. Entre els seus objectius es troba el fet de desenvolupar instruments de planificació, inspecció i control que afavorisquen la suficiència, la seguretat i l'eficiència de les activitats de gestió de residus.
  
En el títol II de la Llei de residus de la Comunitat Valenciana es regula la planificació dels residus. Es preveuen en l'àmbit autonòmic dos tipus de plans, el Pla integral de residus i els plans zonals. Ambdós d'obligat compliment per a totes les administracions públiques i particulars. Per mitjà d'aquests plans es distribueixen en el territori el conjunt de les instal·lacions necessàries per a garantir el respecte dels principis d'autosuficiència i proximitat.
  
Els plans zonals es constitueixen com a instrument de desenvolupament i millora del Pla integral de residus. Són documents detallats que adaptaran les previsions d'aquest a cada zona que delimiten, i poden modificar, quan siga convenient, aquelles previsions del Pla integral que no tinguen caràcter vinculant. Per mitjà d'aquests plans zonals es garanteix una adequada direcció de la gestió dels residus en tota la Comunitat Valenciana.
  
Els plans zonals estan constituïts per tres tipus de documents: el document d'informació, el document d'ordenació i un estudi d'impacte ambiental. El present document constitueix el document d'ordenació, vinculant per la Llei 10/2000, del Pla zonal de residus de la zona XVI del PIR de la Comunitat Valenciana i inclou una memòria justificativa i unes prescripcions per a les operacions de gestió de residus.
  
1.1.2. ÀMBIT TERRITORIAL
  
L'àmbit territorial d'aplicació del present Pla zonal s'emmarca en la zona meridional de la província d'Alacant. Comprén exclusivament el municipi d'Alacant (ciutat i nuclis de població), englobat en la zona XVI del PIR de la Comunitat Valenciana.
  
La superfície de l'àmbit d'aplicació del pla és de 201,27 km², amb un nombre d'habitants de 299.531 i una densitat de població de 1.417,2 hab. /km².
  
Es defineix la població equivalent com la suma de la població fixa de dret més l'estacional promediada al llarg de tot l'any. La població total equivalent de la zona XVI s'estima en 339.533 habitants equivalents, dels quals 299.531 són habitants fixos, mentre que la poblacional estacional màxima és de 160.008 habitants.
  
A continuació s'adjunta figura amb l'àmbit territorial del Pla zonal (municipi d'Alacant), que està inclòs dins de la comarca de l'Alacantí a la Costa Blanca.
  
1.1.3 TIPOLOGIA DELS RESIDUS
  
El present Pla zonal de residus afectarà els residus urbans o municipals definits per la Llei 10/2000, de residus de la Comunitat Valenciana. S'entén per residus urbans els següents:
  
a) Els generats en els domicilis particulars, comerços, oficines i serveis.
  
b) Tots aquells que no tinguen la qualificació de perillosos i que per la seua naturalesa o composició poden assimilar-se als produïts en els anteriors llocs o activitats. Tenen aquesta consideració els següents residus:
  
- Els residus sanitaris dels grups I i II generats en les activitats sanitàries i hospitalàries, segons el Decret 240/1994 del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Reglament regulador de la gestió de residus sanitaris.
  
- Els residus procedents de la neteja de vies públiques, zones verdes, àrees recreatives i platges.
  
- Animals domèstics morts.
  
- Vehicles abandonats (es regulen per la seua normativa específica).
  
- Mobles i efectes.
  
- Residus d'obres menors de construcció i reparació domiciliària.
  
S'exclouen de l'àmbit d'aplicació del present pla els següents residus:
  
- Residus perillosos de qualsevol tipologia excepte els domèstics.
  
- Residus d'activitats agrícoles i ramaderes.
  
- Residus industrials de qualsevol naturalesa i procedència.
  
Així mateix queden exclosos del present pla:
  
- Les emissions a l'atmosfera, regulades en la Llei 38/1972, de 22 de desembre, de protecció del medi ambient atmosfèric.
  
- Els residus radioactius, regulats per la Llei 25/1964, de 29 d'abril, d'energia nuclear.
  
- Els abocaments d'efluents líquids a les aigües continentals al mar, regulats per la Llei 29/1985, de 2 d'agost, d'aigües i la Llei 22/1988, de 28 de juliol, de costes.
  
- Els abocaments d'efluents líquids a la xarxa integral de sanejament regulats per la Llei 2/1992, de 26 de març, de sanejament de les aigües residuals de la Comunitat Valenciana.
  
1.1.4 ABAST I OBJECTIUS
  
Com a objectiu general del Pla zonal, es pretén dotar la Generalitat Valenciana d'un instrument actualitzat per al desenvolupament de les estratègies i prescripcions de la Unió Europea i de l'Estat Espanyol en matèria de residus, com també per a la posada en pràctica i millora de les previsions del Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana.
  
El Pla zonal de la zona XVI persegueix els següents objectius específics.
  
- Reducció de la generació de residus urbans.
  
- Potenciació de la recollida selectiva d'alguns materials.
  
- Valorització màxima dels residus.
  
- Eliminació segura dels residus no valoritzables.
  
- Determinació de les infraestructures necessàries per a la gestió dels residus urbans objecte del Pla zonal, com també les seues característiques generals i el seu termini d'execució.
  
- Identificació de zones aptes per a la implantació de les distintes infraestructures segons criteris d'aptitud geològica, espais protegits, infraestructures viàries i planejament urbanístic.
  
- Definició de criteris per al desenvolupament de projectes de gestió, en allò que fa referància tant a la documentació que s'ha de presentar com a la posterior valorització d'aquests.
  
1.1.5 PRINCIPIS PELS QUALS ES REGIRÀ EL PLA ZONAL
  
El Pla zonal assumeix els principis en què es fonamenta l'estratègia de la Unió Europea en matèria de residus en base a la qual s'ha desenvolupat la legislació nacional i autonòmica vigent.
  
A més s'assumeixen en aquest Pla zonal els fonaments que han regit el Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana, com també els del Pla nacional de residus urbans que continuen plenament vigents.
  
6.7.6.4 Principis generals
  
Els principis i fonaments del pla són els següents:
  
- Principi de prevenció.
  
- Principi de responsabilitat del productor.
  
- Principi de proximitat.
  
- Principi d'autosuficiència.
  
- Principi de subsidiarietat.
  
- Principi de responsabilitat compartida.
  
Principis de prevenció
  
La producció de residus ha de reduir-se, i quan siga possible, evitar-se, a través del desenvolupament i posada en funcionament de tecnologies netes, per mitjà de la implantació de processos productius no contaminants com també la utilització de matèries primeres alternatives que produïsquen menor quantitat de residus o de menor perillositat.
  
Principi de la responsabilitat del productor
  
Tots aquelles activitats que impacten en el medi ambient, en general, i els productors de residus, en particular, han de pagar tots els costos derivats de les seues accions, màximament quan aquestes deriven de la posada en el mercat de productes en el procés d'elaboració i de la distribució dels quals es generen residus.
  
Els agents econòmics són considerats com els primers responsables de la producció de residus i de la seua repercussió en el medi ambient, i per a aconseguir la internalització dels costos ambientals per la seua banda, s'ha d'aplicar el principi que ?qui contamina, paga?.
  
Principi de proximitat
  
Els residus han de gestionar-se el més prop possible del seu origen.
  
S'aplicarà el principi de proximitat, promocionant la ubicació de les instal·lacions en el lloc més pròxim i adequat possible al punt de generació dels residus, sempre que les instal·lacions disposen de massa crítica de residus que s'han de tractar, minimitzant en la mesura que es puga el trasllat d'aquests.
  
S'ha d'intentar que el problema de gestió de cada residu es resolga en el lloc on es genera, aspecte en ocasions inviable per la xicoteta quantitat produïda en ubicacions disperses, per la qual cosa s'ha de buscar amb caràcter general el centre de gravetat de la producció dels residus que s'han de tractar.
  
Principi d'autosuficiència
  
Quant a la creació d'una xarxa integrada d'instal·lacions de valorització i eliminació de residus que permeta les zones objecte del Pla zonal ser autosuficients en matèria de tractament d'aquells residus per als quals hi ha massa crítica que ho justifique.
  
Principi de subsidiarietat
  
Pel qual la Generalitat Valenciana intervindrà només en la mesura en què els objectius de l'acció pretesa no puga ser aconseguida pels agents involucrats, i, per consegüent, puga aconseguir-se millor, a causa dels efectes de l'acció contemplada, a nivell autonòmic.
  
Principi de responsabilitat compartida
  
Consisteix en el fet que tots els agents, Administració autonòmica, corporacions locals, empreses públiques i privades i ciutadans, treballen d'una forma concertada i en col·laboració, ja que podran solucionar-se els problemes plantejats en la producció i la gestió dels residus.
  
9.7.5.5. Principis jeràrquics
  
A més dels principis generals establits en l'apartat anterior, el Pla zonal assumeix l'estratègia comunitària en matèria de residus:
  
a) S'estableix la següent jerarquia d'operacions de gestió de residus:
  
1. Prevenció
  
2. Reutilització
  
3. Reciclatge.
  
4. Valorització
  
5. Eliminació final de les fraccions no valoritzables
  
b) Es procurarà reduir els trasllats de residus.
  
c) S'establiran nous i millors instruments de gestió de residus, com instruments reglamentaris i econòmics, estadístiques fidedignes i comparables sobre residus, etc.
  
1.2. ANÀLISI TERRITORIAL PER A LA SELECCIÓ DE ZONES APTES PER A LA IMPLANTACIÓ D'INFRAESTRUCTURES DE VALORITZACIÓ I ELIMINACIÓ
  
1.2.1. SÒLS GEOLÒGICAMENT APTES
  
Des d'un punt de vista exclusivament tècnic per a la implantació d'instal·lacions d'eliminació de residus urbans, la selecció de l'emplaçament ha de tindre aspectes relacionats amb les condicions geològiques i hidrogeològiques de l'entorn.
  
Les condicions naturals de l'emplaçament s'han de valorar des del punt de vista de la seguretat, donar suport o reforçar les mesures de disseny i enginyeria de la instal·lació sempre amb l'objectiu de la protecció de la salut pública i del medi ambient d'una manera integrada.
  
Des d'un punt de vista de la geologia de l'emplaçament, es prioritzaran aquells amb substrats impermeables de potència suficient (almenys equivalents a una permeabilitat estimada (K) inferior o igual a 1,0 x 10-9 m/s en un gruix major o igual a 1 metre), sense fissuració o carstificació del terreny.
  
Les condicions hidrogeològiques de l'emplaçament són un altre factor fonamental. Seran preferibles zones sense aqüífers o si hi ha, que siguen d'escassa importància. La presència de barreres impermeables com formacions argiloses i la presència d'aqüitards o aqüicludes sota l'emplaçament aporten majors garanties.
  
Les consideracions hidrològiques són les que poden suposar un major desafiament des del punt de vista del disseny. S'han d'evitar terrenys potencialment inundables o aquells situats en rambles o subjectes a elevat risc d'erosió. Ha de considerar-se la sensibilitat de les aigües receptores a aquesta escorrentia.
  
No pot ubicar-se un abocador en terrenys de domini públic hidràulic, s'inclouen els llits de corrents naturals continus, brolladors, llacs, llacunes, tolles, embassaments, canals, i espais ocupats per extensions permanents amb presència de làmina lliure públics o privats, com també les riberes, els marges, les seues zones de servitud i policia d'acord amb el que estableix el títol primer del Reial decret legislatiu 1/2001 que aprova el Text refós de la llei d'aigües.
  
1.2.2 CONDICIONANTS DEL TRANSPORT
  
La ciutat d'Alacant té una accessibilitat idònia des de diferents punts. L'accés des de l'oest es realitza per la carretera N-III. Tant des del nord, com del sud, s'accedeix per l'autopista A-7 o la carretera nacional N-332.
  
A continuació es mostra un gràfic amb les vies de comunicació principals:
  
Les comunicacions per carretera són un dels factors que més influeixen en la selecció d'emplaçaments per a ubicar instal·lacions de tractament i eliminació de residus urbans. En la zona d'estudi objecte d'aquest Pla zonal hi ha diverses vies de comunicació. A continuació s'analitzen quines són les més adequades per al transport de residus urbans.
  
Les carreteres més importants de la província enllacen amb la ciutat d'Alacant,. La carretera N-330 connecta des de Madrid, a través del vall del riu Vinalopó (Elda, Villena), amb la comarca de l'Alacantí. La carretera N-340 enllaça amb la ciutat de València per l'interior de la província (Alcoi, Cocentaina). La N-332 i l'autopista del Mediterrani A-7/E-15 comuniquen amb el nord del Mediterrani, a través de les comarques del Marquesat (Dénia) i la Marina (Benidorm). La comunicació amb el Mediterrani sud es realitza per la carretera N-332 (Torrevieja, Cartagena).
  
1.2.3 ZONES PROTEGIDES
  
S'han delimitat com a àrees no aptes per a implantació d'infraestructures de gestió de residus totes aquelles incloses a la:
  
- Xarxa Natura 2000 (LIC, ZEPA, etc.)
  
- Parcs naturals
  
- Inventari de zones humides
  
- Microreserves
  
La delimitació d'aquestes àrees està indicada en el corresponent plànol d'informació, es mostra com a zones desfavorables per a la implantació d'infraestructures d'eliminació de residus.
  
1.2.4. PLANEJAMENT URBANÍSTIC
  
Per a localitzar els emplaçaments aptes per a la ubicació d'infraestructures d'aquest tipus, s'ha tingut en compte el planejament urbanístic del municipi d'Alacant. La informació ha sigut extreta de la cartografia temàtica realitzada per la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transport (COPUT) dades referents a l'any 1999.
  
En el municipi d'Alacant existeixen en l'actualitat un total de 3.879 ha de sòl urbà i 859 ha de sòl urbanitzable. El total del terme municipal ocupa 20.140 ha, per la qual cosa resten un total de 15.401 ha de sòl no urbanitzable que representen el 76% de la superfície total del municipi d'Alacant.
  
1.2.5 METODOLOGIA PER A LA LOCALITZACIÓ DE ZONES APTES PER A LA UBICACIÓ DE LES INSTAL·LACIONS DE VALORITZACIÓ I ELIMINACIÓ DE RESIDUS
  
En el present apartat es justifica la metodologia utilitzada en la selecció d'espais potencialment aptes per a la implantació d'infraestructures de valorització i eliminació de residus.
  
La metodologia utilitzada per a la selecció de possibles àrees d'abocament de residus s'ha fonamentat en tres cartografies de base:
  
- Cartografia de litologies aptes per a l'abocament.
  
- Cartografia amb la classificació urbanística del sòl.
  
- Cartografia d'espais naturals: parcs naturals, LIC i microreserves, etc.
  
Per a cada una de les cartografies de base s'han utilitzat els següents criteris:
  
- Cartografia de litologies aptes per a l'abocament
  
Es partix del mapa litològic de la Comunitat Valenciana a escala 1:50.000, elaborat per la COPUT, en el qual cada litologia s'ajusta a la naturalesa de cada roca.
  
En un primer pas es relacionen aquestes litologies amb els mapes geològics 1:50.000 de la sèrie Magna de l'Institut Geològic i Miner d'Espanya, amb la finalitat de tindre criteris litològics, genètics i estructurals d'aquests.
  
D'aquesta manera s'identifiquen les litologies existents en l'àrea d'estudi. D'aquestes litologies se seleccionen aquelles que per les seues característiques genètiques, litològiques i texturals poden ser considerades inicialment com a impermeables, com per exemple argiles, margues i combinacions d'aquestes.
  
Aquestes litologies donen lloc a un primer grup d'espais potencials d'abocament.
  
A més s'han tingut en compte altres criteris per a la selecció de zones aptes d'ubicació de les instal·lacions, com:
  
- Caràcter impermeable de les litologies associades.
  
- Proximitat a àrees sensibles.
  
Com resultat de tots els criteris anteriors s'obté una cartografia de litologies per a ser integrada amb la informació dels plànols de classificació urbanística i d'espais naturals.
  
- Cartografia amb la classificació urbanística del sòl
  
Basat en els usos del sòl conforme al mapa urbanístic de la Comunitat Valenciana (escala 1:50.000) elaborat per la COPUT, aquesta cartografia reflexa la qualificació urbanística del sòl segons la següent classificació:
  
- Sòl urbà
  
- Sòl urbanitzable programat
  
- Sòl urbanitzable no programat
  
A aquesta classificació se li aplica la limitació establida en el Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana que indica que no s'ubicarà un nou abocador ?amb caràcter general, a una distància inferior a 2.000 m de sòl classificat com a urbà, i en cap cas a menys de 500 m d'aquest?. En qualsevol cas, les instal·lacions que s'ubiquen entre els 500 m i els 2.000 m hauran de justificar la no-afecció al sòl per mitjà de mesures correctores que es definisquen en el projecte.
  
- Cartografia d'espais naturals
  
Es basa en la representació dels següents espais naturals:
  
- Llocs d'interés comunitari: cap de l'Horta i l'Illa de Tabarca, ambdós d'àmbit marí.
  
- ZEPA
  
- Parcs naturals
  
- Zones humides: el saladar d'Aigua Amarga.
  
- Microreserves: el saladar de Fontcalent i cap de les Hortes.
  
1.2.6 ZONES APTES PER A LA UBICACIÓ DE LES INSTAL·LACIONS DE VALORITZACIÓ I ELIMINACIÓ DE RESIDUS
  
Els emplaçaments identificats i seleccionats es relacionen en el plànol a escala 1:50.000 denominat com Zones aptes orientatives per a la implantació d'infraestructures d'eliminació de residus.
  
La llegenda d'aquests plànols diferència amb color verd aquelles zones favorables des del punt de vista litològic, ambiental i urbanístic. La zona resultant exclou les àrees protegides existents, com també l'afecció dels nuclis urbans.
  
Es podran ubicar les infraestructures d'eliminació de residus urbans tant en les àrees grafiades com aptes en els plànols de la memòria informativa com en altres àrees dins de l'àmbit del Pla zonal. En el cas d'aquestes últimes s'haurà de demostrar per mitjà d'estudis tècnics adequats el compliment dels condicionants establits en el Reial decret 1481/2001, de 27 de desembre, pel qual es regula l'eliminació de residus per mitjà de depòsit en abocador per a obtindre la corresponent autorització administrativa per a l'eliminació de residus no perillosos i així mateix obtindre la preceptiva declaració d'impacte ambiental de la infraestructura que garantisca l'admissibilitat d'aquesta des del punt de vista ambiental.
  
Aquesta cartografia és de caràcter orientatiu i exigeix la realització, en qualsevol cas, d'estudis geològics, geotècnics i hidrogeològics que permeten verificar la idoneïtat de l'emplaçament, com també visites de camp que confirmen el seu interés.
  
Com es pot analitzar en el plànol, la part occidental d'Alacant és l'única regió que compleix amb els requeriments exigits.
  
La zona de l'actual abocador de la ciutat d'Alacant (a Foncalent) es troba en terrenys marcats com a aptes, i pròxim a aquesta, estan uns terrenys que actualment compten amb una declaració d'impacte ambiental favorable per part de la Conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana per a la implantació de les infraestructures d'eliminació i valorització de residus urbans.
  
1.3 ANÀLISI I DIAGNÒSTIC DE LA SITUACIÓ ACTUAL
  
1.3.1 RESIDUS URBANS
  
Per al càlcul de la producció de residus urbans s'ha partit de les següents bases de càlcul:
  
- Població fixa: padró de l'any 2002 de l'Institut Valencià d'Estadística (IVE)
  
- Població equivalent = Població fixa + 0,25 x Població estacional màxima
  
- Taxa anual de creixement de la població 1%
  
- Ràtio de producció de residus: 1,2 kg/ hab/ dia
  
Segons aquestes bases de càlcul, la previsió de producció de residus a la zona XVI, es mostra en la taula adjunta:
  
Estimació de l'evolució de la producció de residus urbans
  
Per al càlcul de cada fracció component del RU s'ha considerat la composició dels residus de l'Inventari i catàleg de residus de la Comunitat Valenciana (actualment en elaboració, xifres reals del mostratge efectuat a la planta d'Alacant). Per a la situació actual, la producció de cada fracció es mostra en la taula adjunta:
  
Component Composició % Total (t/any)
  
Mat. Orgànica 39,7 59.040
  
Paper Total 19,8 29.446
  
Plàstic 14,1 20.969
  
Vidre 6,1 9.072
  
Metalls ferris 5,3 7.882
  
Metalls no ferris 1,0 1.487
  
Diversos 14,0 20.820
  
Total 264 859.211
  
Estimació de la producció per cada fracció del residu. Situació actual
  
La recollida de residus urbans es realitza per mitjà de contenidors tot-u a vorera i àrees d'aportació en les quals es recullen per mitjà de contenidors separats el paper/cartó, envasos lleugers i el vidre.
  
El sistema de recollida selectiva de matèria orgànica no està instal·lat en aquests moments en el municipi.
  
Els residus urbans produïts es tracten en la planta de compostatge d'Alacant. Les seues dimensions com també la tecnologia emprada són insuficients per a les necessitats actuals de tractament del residu produït en el municipi a què presta servei. La construcció d'un nou abocador per a residus no perillosos i una nova planta de tractament de RU estan programades dins del municipi per a l'any 2006 segons el plec de prescripcions tècniques que va regir el concurs de neteja, recollida, tractament i valorització celebrat el 28 d'abril de 2000. En l'actualitat ambdós projectes compten amb una DIA favorable per part de la Conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana.
  
La nova planta de tractament està dissenyada per a tractar el residu tot-u i la matèria orgànica recollida selectivament de forma diferenciada en una mateixa instal·lació, de forma que s'aconseguisca un tractament eficaç de la fracció orgànica i es possibilite la recuperació de les fraccions que no han sigut separades en origen, aconseguint d'aquesta manera, reduir el contingut de matèria orgànica que es deposita a l'abocador.
  
Els envasos lleugers arreplegats en les àrees d'aportació de l'àmbit del Pla zonal són transportats fins a la planta de selecció i classificació d'envasos lleugers de Benidorm, instal·lació que es considera adequada per a efectuar dites operacions. La recollida selectiva de paper/cartó i vidre es realitza per mitjà d'empreses autoritzades de la Comunitat Valenciana i es destinen a instal·lacions de reciclatge d'aquests materials.
  
1.3.2 RESIDUS D'OBRA MENOR DE CONSTRUCCIÓ I REPARACIÓ DOMICILIARA (RCD DOMICILIARIS)
  
Per al càlcul de la producció de residus d'obra menor i reparació domiciliara (RCD domiciliaris) s'ha utilitzat de base informació del Pla zonal de RCD de la Comunitat Valenciana, on es determinen unes ràtios de producció de RCD expressats en tones per habitant equivalent i any. En la taula adjunta es presenten les ràtios calculades per a la zona objecte del present pla:
  
Zona Ràtio (t/hab any)
  
XVI 1,0
  
Ràtios de producció de RCD
  
Per al càlcul dels residus d'obra menor de construcció i reparació domiciliara (RCD domiciliaris) que corresponen als residus urbans, es considera un 8% del total dels RCD, per la qual cosa l'estimació de la producció seria la següent:
  
Estimació de l'evolució de producció de residus d'obra menor de construcció i reparació domiciliària
  
La recollida dels RCD d'origen domèstic es realitza per mitjà de dues vies:
  
a) A través dels mateixos particulars que els transporten als ecoparcs instal·lats seguint criteris de localització amb màximes distàncies, com també els ecopunts itinerants que es desplacen al llarg de la geografia del municipi.
  
b) A través del servei municipal de recollida en vorera per mitjà de col·locació de contenidors especials per a la recollida de RCD domiciliaris i la posterior retirada i trasllat a l'abocador destinats a aquest fi. Aquest servei s'aplica d'acord amb l'Ordenança municipal de neteja de l'Ajuntament d'Alacant.
  
No existeixen en la zona instal·lacions autoritzades per al tractament i l'eliminació d'aquest tipus de residus. No obstant això, en el plec de prescripcions tècniques que va regir el concurs de neteja, recollida, tractament i valorització celebrat el 28 d'abril de 2000 es contempla la construcció d'instal·lacions d'eliminació de residus inerts per part de l'adjudicatari.
  
En l'actualitat hi ha una instal·lació d'eliminació de residus inerts de titularitat municipal ubicada en la partida de Foncalent en fase d'autorització que compte ja amb una DIA favorable per part de la Conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana.
  
1.3.3. RESIDUS DE ZONES VERDES I ÀREES RECREATIVES PÚBLIQUES
  
La producció de residus de zones verdes i àrees recreatives públiques s'ha calculat a partir de la ràtio de 7 kg per habitant i any. L'evolució dels residus es presenta a continuació:
  
Any Població equivalent Residus jardineria (t/any)
  
1611 837.231 2.377
  
6709 014.626 2.449
  
9775 002.341 2.523
  
0408 101.683 2.599
  
1135 167.438 2.677
  
7868 254.885 2.784
  
7607 618.912 2.868
  
Estimació de l'evolució de la producció de residus de zones verdes i àrees recreatives públiques
  
Per a la recollida de residus de jardineria, la situació actual dins del municipi és la següent:
  
- Zones enjardinades privades:
  
Ubicació i recollida municipal de contenidors en zones privades enjardinades.
  
- Zones enjardinades públiques:
  
Recollida selectiva dels residus de poda i jardineria pels propis serveis que realitzen les labors de jardineria, o bé per una empresa contractada per a tal fi.
  
Actualment no hi ha una infraestructura de tractament i trituració de residus d'aquestes característiques, per la qual cosa s'eliminen directament a l'abocador municipal de RU.
  
La nova planta de tractament programada per al municipi haurà de comptar amb la possibilitat d'incloure una línia de condicionament i trituració prèvia, de forma que els residus de poda i jardineria puguen ser utilitzats com a material estructurant en el tractament de la fracció orgànica.
  
1.3.4 RESIDUS PERILLOSOS DOMÈSTICS
  
Les ràtios utilitzades per al càlcul de la producció, a partir de diferents estadístiques, es mostren en la taula adjunta:
  
Tipus de residu Ràtio (kg/hab/any)
  
Piles 0,3
  
Piles botó 0,0009
  
Fluorescents 0,25
  
Perillosos tipus general 0,45
  
Amb aquestes ràtios, trobem que la producció de piles i fluorescents és la següent:
  
Piles normals Piles botó Fluorescents
  
 (kg/any) (kg/any) (kg/any) Total
  
637.219 248 25.662 335.049
  
Producció de residus de piles i fluorescents. Situació actual
  
La previsió d'evolució dels residus perillosos domiciliaris de tipus general (envasos de neteja, pintura, dissolvents, etc.), és la següent:
  
Evolució de la producció de residus perillosos domiciliaris de tipus general
  
Actualment hi ha un servei municipal de recollida de piles per mitjà de contenidors específics situats en establiments comercials. Així mateix, els contenidors de llandes disposen d'un compartiment per a la recollida de piles.
  
El ciutadà també té la possibilitat de portar les seues piles o altres residus perillosos domèstics als ecopunts mòbils o a l'ecoparc.
  
Els residus mercurials són transportats per mitjà d'empreses autoritzades a la planta que l'empresa VAERSA disposa a Buñol (València).
  
Els residus perillosos generals no compten amb tractament específic, per la qual cosa s'hauran de gestionar a través d'un gestor autoritzat.
  
1.3.5. RESIDUS VOLUMINOSOS
  
8.8.6.5. Residus d'ordinadors
  
Les ràtios utilitzades (font SIDEDISA) per al càlcul de la producció de residus d'ordinador, són els següents:
  
 U. ordinador/hab Kg. ordinador/hab Kg. residus
  
 ordinador/hab any
  
València 0,11 1,89 0,27
  
A partir de la ràtio anterior i la població equivalent s'obtenen la següents previsions de l'evolució de residus voluminosos al municipi d'Alacant:
  
Evolució de la producció de residus d'ordinador
  
4.1.5.3 Línia marró
  
La producció de residus d'equips de línia marró s'ha calculat a partir dels habitatges de les zones objecte del pla i aplicant els percentatges de saturació actuals dels equips.
  
Producció de residus = nombre habitatges\* Percentatge de penetració\* pes/ vida mitjana
  
 Ràtios Vida Pes
  
 penetració llars mitjana equips mitjà kg
  
1 televisor 0,9970 15 32
  
2 televisors 0,5000 15 32
  
1 ràdio 0,9730 20 0,8
  
2 ràdios 0,6500 20 0,8
  
Vídeo 0,8050 12 2
  
HIFI 0,6760 12 4
  
Font: Estudi general de mitjans 1999
  
La producció de residus línia marró (kg/any) en la situació actual, considerant 150.152 habitatges al municipi d'Alacant, es mostra a continuació:
  
Producció de residus de línia marró. Situació actual
  
6.4.4.6. Línia blanca
  
S'han pres les dades de ?l'Estudi EOLA- realitzat per l'Associació Nacional de Fabricants i Importadors d'Electrodomèstics de Línia Blanca (ANFEL). L'estudi anterior realitza una estimació per províncies dels residus generats segons les vendes realitzades i la vida mitjana dels electrodomèstics. Amb aquestes dades es determinen unes ràtios per habitant, de manera que tenint en compte la població equivalent dels municipis objecte del Pla zonal, es calcula la producció actual i futura de cadascun dels electrodomèstics de la línia blanca.
  
A falta de dades fiables sobre la producció de residus de la línia blanca per a la província d'Alacant s'han pres les ràtios en kg/hab/any per a la província de València que a continuació es detallen:
  
S'han agrupat diferenciant tres tipologies distintes en la línia blanca:
  
- Grup I: Electrodomèstics amb CFC bé en les bromeres o en el circuit.
  
- Grup II: Electrodomèstics que necessitarien un desmuntatge previ a la trituració.
  
- Grup III: Electrodomèstics fàcilment triturables.
  
GRUP I
  
Frigorífics
  
Combinats
  
Congeladors
  
Termos elèctrics
  
GRUP II
  
Llavadores
  
Restavaixelles
  
Vitroceràmiques
  
Forns
  
Microones
  
GRUP III
  
Cuines
  
Fogons
  
Campanes
  
Escalfadors
  
 Unitats Ràtio u. Kg./u. Kg
  
 de residus residus /hab aparell residus/hab
  
Frigorífics 54.595 0,0248 51 1,26
  
Combinats 22.305 0,0101 70 0,71
  
Congeladors 11.630 0,0053 45 0,24
  
Termos 15.262 0,0069 16 0,11
  
Subtotal grup I 103.792 0,0471 2,32
  
Llavadores 78.982 0,0358 61 2,19
  
Llavaplats 14.677 0,0067 55 0,37
  
Vitroceràmiqués 8.143 0,0037 8 0,03
  
Forns 28.595 0,0130 32 0,42
  
Microones 45.710 0,0207 18 0,37
  
Subtotal grup II 176.105 0,0799 3,37
  
Cuines 25.955 0,0118 42 0,49
  
Fogons 30.016 0,0136 10 0,14
  
Campanes 21.870 0,0099 12 0,12
  
Escalfadors 38.272 0,0174 11 0,19
  
Subtotal grup III 116.113 0,0527 0,94
  
Total u. 396.013 0,1796 6,63
  
La producció de residus de línia blanca (kg/any) per a la situació actual en el municipi d'Alacant és la següent:
  
 Total línia blanca Grup I Grup II Grup III
  
Àrea (kg/any) kg/any kg/any kg/any
  
Alacant 2.855.648 860.716 1.164.170 090.161
  
Producció de residus de línia blanca. Situació actual
  
6.7.0.3. Matalassos
  
El càlcul dels residus de matalàs produïts s'efectua a partir del nombre d'habitatges tenint en compte les següents dades:
  
Nombre llits/ Freqüència
  
habitatge renovació anys Pes kg
  
 5 25 15
  
Amb les dades anteriors es determina la producció de residus de matalassos per a cadascun dels municipis que integren el Pla zonal segons la següent expressió:
  
 Pes mitjà
  
Podu. Matalassos (Kg/any) = n hab x n llits per hab x ?????-
  
 Freq. renovació
  
L'evolució de la producció de matalassos (kg/any) es mostra a continuació:
  
Evolució de la producció de residus de matalassos
  
6.5.7.8. Mobles
  
Per al càlcul d'altres mobles i efectes voluminosos s'ha pres la ràtio de 2 kg/hab i any utilitzat en altres zones de semblants característiques. Trobem que l'evolució de la producció de residus (kg/any) és la següent:
  
Evolució de la producció de residus de mobles
  
En conclusió, l'estimació actual de producció de residus voluminosos i equips elèctrics i electrònics en el municipi objecte del Pla zonal és la següent:
  
Producció de residus voluminosos. Situació actual
  
El servei municipal de recollida de residus voluminosos consisteix en la recollida d'aquests per mitjà de dues modalitats distintes:
  
- Un servei programat amb el ciutadà o comerç prèvia sol·licitud d'aquest.
  
- Un servei no programat amb el ciutadà o comerç, per a la recollida dels voluminosos depositats en la via pública sense previ avís.
  
Així mateix hi ha la possibilitat que els aquests residus siguen transportats pels particulars als punts mòbils o a l'ecoparc.
  
No hi ha una planta de tractament de voluminosos dins del municipi, de forma que en l'actualitat aquests residus s'eliminen en abocador de RU sense tractament adequat.
  
1.3.6 ANIMALS DOMÈSTICS MORTS
  
Actualment no existeix en el municipi cap instal·lació d'incineració d'animals domèstics morts.
  
Per aquest motiu, s'ha de programar una instal·lació per al tractament d'aquests residus.
  
2. PRESCRIPCIONS NECESSÀRIES PER A LES OPERACIONS DE GESTIÓ DE RESIDUS
  
La planificació de la gestió dels residus de la zona XVI es guia per la següent jerarquia de principis:
  
- Prevenció i reducció de la generació.
  
- Valorització dels materials continguts en els residus, inclosa la reutilització.
  
- Eliminació controlada dels rebutjos no valoritzables.
  
Per tractar-se d'un Pla zonal que s'aplica a un municipi únic, l'Ajuntament d'Alacant és l'entitat que ha de prestar obligatòriament els serveis de tractament i eliminació dels residus urbans generats en el seu terme municipal. En aquest sentit, l'Ajuntament d'Alacant va licitar un concurs públic de neteja, recollida, tractament i valorització dels residus urbans el dia 28 d'abril de 2000.
  
2.1 PROPOSTA DE TRACTAMENT DE RESIDUS URBANS
  
2.1.1 CARACTERÍSTIQUES DE LA RECOLLIDA
  
Per al compliment dels objectius marcats i descrits en el document d'informació, s'ha plantejat un sistema de recollida mixt:
  
- A vorera, on es recullen a contenidors els residus en massa, la fracció orgànica a partir de l'any 2010 i la fracció restant.
  
- A l'àrea d'aportació, on es recullen vidre, paper-cartó i envasos lleugers.
  
Per tant es proposa el següent calendari per a la implantació de la recollida selectiva per a la zona XVI;
  
S'implantarà un sistema gradual de recollida selectiva de matèria orgànica que permeta aconseguir els objectius de recollida selectiva previstos en el document d'informació.
  
La implantació de la recollida de matèria orgànica s'ha previst realitzar en dues fases:
  
- A partir de l'any 2007 es recollirà selectivament la matèria orgànica dels grans productors (mercats, hipermercats, edificis institucionals, hotels, grans restaurants).
  
- A partir de l'any 2010 es recollirà selectivament la matèria orgànica en el municipi.
  
Tant el contenidor de recollida selectiva a vorera com el contenidor de la fracció restant es recolliran a la vorera de forma diferenciada i es transportaran a la instal·lació de valorització.
  
Es tractaran aquests dos tipus de residu de forma diferenciada en una mateixa instal·lació, de forma que s'aconseguisca un tractament eficaç de la fracció orgànica i es possibilite la recuperació de les fraccions que no han sigut separades en origen.
  
2.1.2 INFRAESTRUCTURES
  
D'acord amb l'anàlisi realitzada en apartats anteriors, les infraestructures que s'han d'implantar en la zona XVI per a la gestió de residus urbans han de disposar de la capacitat mínima necessària per a la valorització i eliminació dels residus generats, complint amb els objectius marcats.
  
Per a això, les instal·lacions i sistemes de tractament que es proposen segueixen els criteris establits pel PIR i analitzats en l'apartat anterior i pel Pla nacional de residus urbans:
  
- Recollida selectiva de matèria orgànica en productors singulars l'any 2007 i establiment de sistemes de recollida selectiva l'any 2010.
  
- Recollida selectiva d'envasos lleugers, vidre i paper-cartó en àrees d'aportació, i trasllat a la planta de Selecció d'envasos, que disposa Vaersa a Benidorm.
  
- Recollida selectiva dels altres tipus de residus urbans en diferents tipus d'ecoparc.
  
Instal·lacions de valorització de la matèria orgànica i altres materials dels RU amb la incorporació d'una línia d'incineració d'animals domèstics morts.
  
- Instal·lacions d'eliminació de les fraccions no valoritzables dels residus urbans.
  
Actualment, els residus urbans generats en el municipi d'Alacant es tracten en una planta de compostatge ubicada a la partida de Foncalent, el titular de la qual és el mateix Ajuntament. Així mateix hi ha un abocador de rebutjos annex a la citada planta la vida útil del qual està pròxima al seu fi. L'activitat de tractament de residus es desenvolupa en aquesta instal·lació des de l'any 1972. En l'actualitat la planta de tractament presenta planta de tractament presenta una tecnologia que no s'adapta als requeriments actuals de valorització.
  
A fi d'esmenar les actuals carències de les citades infraestructures, l'Ajuntament d'Alacant va licitar un concurs de neteja, recollida, tractament i eliminació realitzat el 28 d'abril de 2000, el plec de condicions tècniques del qual incloïa les següents infraestructures:
  
- Instal·lacions de valorització dels residus urbans.
  
- Instal·lacions d'eliminació per a residus no perillosos.
  
- Instal·lacions per a l'eliminació de residus inerts municipals (RCD domiciliaris).
  
El projecte de les citades instal·lacions, que va començar a tramitar-se l'any 2001, compta ja amb una declaració d'impacte ambiental favorable per part de la Conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana i es preveu la seua implantació immediata. A continuació es descriuen les característiques fonamentals de les noves instal·lacions.
  
- Instal·lacions de valorització
  
Les instal·lacions d'Alacant segons projecte comptaran amb els següents elements per a l'adequada gestió i valorització dels residus:
  
1. Línia de selecció de doble funció
  
Es porten a terme les següents funcions en la línia dissenyada per a la planta d'Alacant:
  
- Gestió del tot-u
  
El tractament de la fracció procedent de la recollida domiciliària tot-u permet la separació mecànica de les fraccions orgàniques (fracció 0/40 mm a planta de biometanització; fracció 40/80 mm a planta de compostatge) i la recuperació de fèrrics continguts en aqueixes fraccions. Les fraccions superiors a 80 mm i inferiors a 400 mm són tractades en una línia de recuperació on es recuperen les fraccions següents: plàstic film, fèrrics, aluminis (bric i llauna), plàstics d'envasos. A l'inici de la línia hi ha un lloc de recuperació de paper/cartó de gran grandària, que després de passar per un molí triturador s'incorpora al procés de biometanització.
  
- Gestió de fracció orgànica recollida selectivament
  
Després de l'entrada en la planta es recupera la fracció 0/80 mm i es condueix a la planta de compostatge, on es procedeix a zonificar el material depositat. D'aquesta manera és possible obtindre un compost de qualitat superior de més fàcil comercialització. D'aquesta fracció serà possible recuperar els fèrrics i els possibles envasos que continga superiors a 80 mm.
  
2. Planta de biometanització
  
La planta de biometanització dissenyada per a Alacant, permet la digestió anaeròbia de la fracció orgànica 0/40 mm, després de l'eliminació dels fèrrics presents. La fracció és conduïda a una tremuja on es mescla amb inòcul procedent del digestor i vapor, d'aquesta manera s'afavoreix el procés de digestió en entrar en el digestor. Compta amb un digestor de 2.500 m³, on la mescla és digerida durant un període de prop de 30 dies i on es produeix per processos biològics biogàs ric en metà que posteriorment és recuperat per al seu aprofitament energètic. El material procedent del digestor és posteriorment introduït en la línia de compostatge mesclat amb la resta de fraccions.
  
3. Planta de compostatge a nau tancada
  
El compostatge de la fracció orgànica es realitza en nau tancada que compta amb un sistema d'aireig forçat i d'extracció i depuració d'aire.
  
La mescla procedent del digestor, i el material estructurant procedent de l'afinament del compost, són mesclats en un garbell rotatiu homogeneïtzador i introduïts en forma d'altiplà en una nau tancada. A través de l'altiplà es fa circular un flux d'aire que afavoreix la degradació de la fracció orgànica. Cada cicle de compostatge té una duració de 10 dies després del qual, el material es fa passar per la planta d'afinament que compta amb un garbell i una taula densimètrica, de manera que el material compostat i completament degradat passa a ser emmagatzemat per a completar la seua estabilització. La fracció que es converteix en rebuig és recirculada dins del procés de compostatge, per la qual cosa es considera que el material és sotmés a tres cicles de compostatge.
  
La nau tancada compta amb un sistema de recuperació del lixiviat de manera que aquest és reintroduït en el procés a fi d'humectar la mescla. Compta igualment amb un sistema de depuració d'aire format per sistema d'aspiració, rentador de gasos de llavat químic per a eliminar l'amoníac i el biofiltre, de forma que es redueix dràsticament l'emissió d'olors molestes.
  
Els residus de poda i jardineria podran ser utilitzats com a material estructurant en el tractament de la fracció orgànica. La seua utilització requerirà la inclusió d'una línia de condicionament i trituració prèvia, com també zona de recepció i amuntegament.
  
4. Planta d'aprofitament energètic
  
El biogàs, amb alt contingut de metà, produït en la planta de biometanització i l'aspirat quan es procedisca al segellament de l'abocador, és recuperat a fi de procedir al seu aprofitament energètic. L'aprofitament es realitza per mitjà d'un motor de combustió d'1 MW de potència. Les instal·lacions compten igualment amb una torxa de seguretat.
  
- Instal·lacions d'eliminació
  
L'abocador de residus no perillosos que s'ha dissenyat per al Centre de tractament de RU d'Alacant, té una vida útil de 21 anys. Aquesta instal·lació està dissenyada per a rebre el rebuig procedent de les instal·lacions de valorització. A més es podran admetre altres residus no valoritzables que tinguen naturalesa de no perillosos, com els de neteja de vies públiques, residus sanitaris dels grups I i II, com també les fraccions no valoritzables procedents del Centre de classificació de voluminosos i que no tinguen la naturalesa inerta.
  
L'explotació que es proposa és per mitjà de quatre cel·les que es construïxen de forma progressiva a mesura que es segellen cada una de les anteriors. A mesura que es procedisca a l'ompliment de les cel·les de l'abocador van recreixent els oportuns pous per a la recuperació del biogàs produït. Una vegada segellades les cel·les, els dits pous podran ser connectats al sistema d'aspiració i recuperació del biogàs a fi de procedir al seu aprofitament energètic.
  
Aquest abocador es troba subjecte a la normativa vigent i en particular al RD 1481/2001 quant a sistema d'impermeabilització, sistema de captació, recollida i gestió de lixiviats, com també sistema de recollida d'escorrenties superficials que són conduïdes a la bassa de decantació, on es podran eliminar tots els arrossegaments produïts.
  
A mesura que es segelle cada cel·la de l'abocador, es portarà a terme una revegetació dels talusos amb espècies autòctones en base a les experiències desenvolupades en l'abocador de residus no perillosos actual.
  
Les característiques de les infraestructures projectades es consideren adequades per al correcte tractament dels residus urbans del municipi d'Alacant. No obstant això, es proposa la implantació en la mateixa planta de tractament dels següents elements:
  
- Línia de trituració de restes de poda i jardineria
  
- Forn d'incineració d'animals domèstics morts
  
2.2 PROPOSTA DE TRACTAMENT DE RESIDUS PERILLOSOS
  
2.2.1 Característiques de la recollida
  
La recollida dels residus perillosos d'origen domiciliari es realitzarà a través dels ecoparcs instal·lats seguint criteris de localització amb màximes distàncies. Els distints tipus d'ecoparc amb les característiques definides són els següents:
  
2.2.2 Infraestructures
  
En l'actualitat hi ha un ecoparc al terme d'Alacant, les característiques del qual coincideixen amb les descrites per a l'ecoparc tipus D.
  
Així mateix hi ha dos ecopunts mòbils que recullen els mateixos residus que els ecoparcs però pretenen acostar el servei als ciutadans distribuint-los una vegada a la setmana en cadascun dels barris de la ciutat.
  
El plec de condicions tècniques segons el qual es va regir el concurs de recollida, tractament i eliminació realitzat el 28 d'abril de 2000, contemplava la construcció i l'explotació de cinc ecoparcs en el municipi.
  
Tenint en compte els ecoparcs i els ecopunts existents, els ecoparcs necessaris en les zones objecte del Pla zonal, són els següents:
  
Municipi Tipus d'ecoparc
  
Alacant (>300.000 hab.)
  
Ecoparc II D
  
Ecoparc III C o D
  
Ecoparc IV C o D
  
Ecoparc V C o D
  
De forma complementària o en substitució a la xarxa d'ecoparcs descrita, es podran plantejar ecopunts (punts mòbils) addicionals.
  
2.3 PROPOSTA DE TRACTAMENT DE RESIDUS VOLUMINOSOS
  
2.3.1 Característiques de la recollida
  
La recollida d'aquests residus s'efectuarà en els distints ecoparcs plantejats, com també per mitjà d'altres mecanismes que habiliten els serveis de recollida municipals contractats per l'Ajuntament d'Alacant.
  
2.3.2. Infraestructures
  
Per al tractament dels residus voluminosos es proposa la construcció d'un centre de classificació de residus voluminosos, de vida útil 20 anys. Aquest centre tindrà una capacitat suficient per a cobrir el tractament dels residus voluminosos segons les quantitats mostrades en el document d'informació.
  
El centre ha de disposar com a mínim de:
  
- Transferència de línia blanca amb CFC a gestor autoritzat.
  
- Tractament de línia blanca sense CFC: desballestament d'elements que dificulten el tractament posterior, o bé entrega completa a gestor autoritzat.
  
- Tractament de línia marró: desballestament i separació de pantalles i parts electròniques i entrega a gestor autoritzat, o bé entrega completa a gestor autoritzat.
  
- Tractament de mobles i efectes: trituració i valorització dels diferents elements.
  
2.4 PROPOSTA DE TRACTAMENT DE RCD DOMICILIARIS
  
2.4.1 Característiques de la recollida
  
La recollida d'aquests residus s'efectuarà en els distints ecoparcs plantejats, com també per mitjà d'altres mecanismes que habiliten els serveis de recollida municipals contractats per l'Ajuntament d'Alacant.
  
2.4.2. Infraestructures
  
Com a tractament per als RCD domiciliaris a partir de la disposició a l'ecoparc, es proposen tres alternatives:
  
- Gestió a través de gestor autoritzat.
  
- Abocament a cel·la apropiada en la instal·lació d'eliminació proposada en el present Pla zonal.
  
- Tractament en Planta de valorització de RCD.
  
Siga quina siga l'alternativa elegida, els RCD domiciliaris han de ser sotmesos a classificació prèvia i trituració abans de l'abocament de la fracció no valoritzable.
  
Per a l'eliminació dels RCD no valoritzables hi ha un abocador d'eliminació de residus inerts en tràmit d'autorització, dissenyat per a rebre els residus de construcció i demolició procedents del municipi, com també altres residus no valoritzables que tinguen la naturalesa inerta.
  
Aquest abocador es troba subjecte a la normativa vigent i en particular al RD 1481/2001 i compta ja amb una declaració d'impacte ambiental favorable per part de la Conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana.
  
2.5. MODEL ECONÒMIC
  
Els projectes de gestió de residus han d'incloure els estudis i compromisos economicofinancers relatius a les inversions i al finançament de les actuacions que s'han de realitzar.
  
En la memòria econòmica es distingiran clarament dos apartats:
  
a) Les inversions per a la construcció de les instal·lacions previstes en el pla zonal.
  
b) Els costos d'explotació dels serveis de valorització i eliminació dels residus.
  
En l'apartat relatiu a les inversions, la memòria econòmica especificarà les amortitzacions de les inversions amb inclusió de tots els costos, que serà a vint anys per a l'obra civil, obres d'urbanització i edificacions i de deu anys per a la maquinària fixa i mòbil.
  
En el cas que el projecte de gestió comprenga altres inversions es justificaran degudament els terminis d'amortització que s'apliquen a les inversions proposades.
  
En aquests supòsits es proposarà el termini, forma i condicions en què revertiran les instal·lacions a l'administració.
  
En el projecte de gestió es fixaran els cànons per tona que s'han de cobrar per la gestió de cadascun dels residus. En el càlcul d'aquests cànons es tindrà en compte a més de les amortitzacions de les inversions, les despeses de manteniment, despeses d'explotació, fiances, assegurances i per al cas d'abocadors el manteniment de les mesures de control i vigilància per un període de trenta anys a partir de la seua clausura. Es tindrà en compte també, la variabilitat dels cànons enfront de variacions del tonatge de residus que s'han de gestionar.
  
Així mateix, es presentaran variants de càlcul de tots aquests cànons, en els supòsits que les inversions es financen amb fons públics, diferenciant segons l'aportació siga del 25%, el 50%, el 70% o el 85% del total.
  
2.6 CONDICIONS QUE HA DE COMPLIR L'ENTITAT COMPETENT PER A GARANTIR L'EFICÀCIA DEL DESENVOLUPAMENT I L'EXECUCIÓ DEL PLA ZONAL
  
L'àmbit territorial del present Pla zonal abraça únicament el municipi d'Alacant. Per aquest motiu s'entén que l'entitat competent per al desenvolupament i execució de les previsions del pla zonal és l'entitat local, en aquest cas l'Ajuntament d'Alacant.
  
En aqueix sentit, es pot apuntar que l'entitat local (Ajuntament d'Alacant) actuarà com a administració competent per a la tramitació i l'adjudicació dels projectes de gestió, de conformitat amb el que disposen els articles 36 i 37 de la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus de la Comunitat Valenciana, com també per a l'execució de les previsions contingudes en el Pla zonal de la Zona XVI.
  
L'Ajuntament d'Alacant assumirà la responsabilitat de l'execució de les previsions contingudes en aquest Pla zonal i aquelles altres que assumisca en aplicació de la Llei 10/2000, de residus de la Comunitat Valenciana.
  
2.7 TERMINI D'EXECUCIÓ DEL PLA
  
En la taula adjunta es mostren els terminis d'execució per a implantar cada una de les infraestructures o noves línies d'actuació plantejades per a la zona XVI del Pla zonal.
  
El pla tindrà una vigència de 20 anys, transcorreguts els quals ha de revisar-se totalment. No obstant això, si es produeixen canvis tecnològics o legislatius que ho aconsellen, pot revisar-se abans de finalitzar-ne la vigència.
  
2.8 MESURES D'ÀMBIT MUNICIPAL
  
2.8.1 ORDENANCES MUNICIPALS
  
Les ordenances municipals han d'adaptar-se a les prescripcions i objectius del Pla zonal per a afavorir la seua implantació i garantir els següents objectius de gestió:
  
- La necessitat i conveniència de separació de les fraccions de residus.
  
- La recollida selectiva de matèria orgànica, vidre, paper-cartó i envasos lleugers.
  
- La recollida selectiva d'altres categories de residus urbans a ecoparcs.
  
- L'adequada recollida de la resta de fraccions dels residus urbans.
  
Al municipi d'Alacant hi ha ordenances municipals que poden sofrir modificacions i ampliacions per a afavorir el compliment de tots els objectius del Pla zonal.
  
2.8.2 PROMOCIÓ I EDUCACIÓ AMBIENTAL
  
Per a la consecució dels objectius d'un programa integrat de gestió municipal de residus, és imprescindible la participació dels ciutadans i dels agents socials implicats. Per a això, l'administració competent, amb la col·laboració dels municipis, ha d'impulsar la realització d'una campanya de conscienciació social destinada no sols a donar informació sinó també a promoure l'educació mediambiental en els municipis.
  
4.7.1.0.Objectius de la campanya de conscienciació social
  
Els objectius de la campanya de conscienciació social seran els següents:
  
- Aconseguir que els ciutadans entenguen la problemàtica dels residus i coneguen els diferents factors implicats (aspecte cognoscitiu).
  
- Crear consciència en els ciutadans sobre l'impacte ambiental d'una gestió inadequada dels residus i de la necessitat d'aplicar un model més correcte, encara que aquest exigisca un major esforç (aspecte emocional).
  
- Conscienciar sobre les implicacions ambientals de la compra i l'ús de qualsevol producte o servei.
  
- Donar a conéixer el model de gestió de residus i el paper dels diversos agents socials en la cadena de consum: productors, distribuïdors, venedors i consumidors (què han de fer i què poden fer)
  
- Aconseguir que els ciutadans deprenguen a distingir les diferents fraccions dels residus que han de separar en origen, principalment la matèria orgànica i els residus perillosos, i la manera en què han d'entregar-la als sistemes de recollida selectiva
  
- Canviar els hàbits quotidians dels ciutadans, pel que fa a la reducció (evitar els embalatges superflus, envasos no retornables, productes d'un sol ús, etc.), la recollida selectiva de les fraccions valoritzables i la recollida selectiva dels residus especials
  
- Incentivar l'ús i consum de productes de menor impacte ambiental o provinents del reciclatge.
  
- Aconseguir que els distribuïdors i venedors tinguen l'incentiu i la sensibilitat per a participar activament en el model de gestió, estudiar oferir als seus clients la possibilitat de generar menys residus (productes sense embalatges superflus, productes que no generen residus especials, etc.), col·laborar en la seua valorització (envasos i embalatges retornables o reciclables, etc.) i afavorir la compra de productes reciclats i d'eco balanç positiu.
  
- Proporcionar als diversos agents socials un sistema d'informació àgil i fonamentat sobre les diverses condicions que afecten el Pla zonal de residus, que els done suport i evite la circulació d'idees tòpiques i inexactes.
  
- Coordinar la participació en la recollida selectiva segons les característiques locals de cada municipi.
  
Aquests objectius generals de la campanya de conscienciació han d'ajudar a aconseguir els objectius quantitatius del Pla zonal.
  
1.4.0.5. Planificació cronològica de la campanya
  
Segons la seua distribució en el temps, han de desenvolupar-se dos tipus d'elements de comunicació:
  
- Comuns i simultanis, per a tot el territori en què s'aplicarà el Pla de gestió de residus. Aquests elements corresponen bàsicament a la fase inicial de la campanya i al seguiment i són principalment les actuacions en els mitjans de comunicació (TV, premsa i ràdio), la visita de les instal·lacions de tractament, la presentació i l'exposició del projecte de gestió, etc.
  
- Específics per als municipis, de manera que cada municipi els distribuïsca segons la seua planificació cronològica. Corresponen a la fase de posada en marxa del programa en el municipi. Aquests elements són principalment: la distribució de correu personalitzat als habitants del municipi, la distribució de material (tríptic de sensibilització, guia de segregació, mitjans de segregació interna), les visites porta a porta, etc.
  
La campanya tindrà tres fases ben diferenciades: inicial, de posada en marxa, i de seguiment; (cada una amb uns elements de comunicació concrets i diferents).
  
- Fase inicial:
  
És una fase fonamentalment descriptiva. Per la importància que els ciutadans coneguen la gestió dels residus urbans i la recollida selectiva, es realitzaran una sèrie d'actuacions de comunicació general perquè termes com ?residus?, ?recollida selectiva?, ?reciclatge?, etc., siguen coneguts per la major part de la població. Al mateix temps, aquestes actuacions contribuiran a crear una certa expectativa per a la posada en marxa del nou sistema de recollida i gestió.
  
Realització d'enquestes per a conéixer l'opinió dels ciutadans en condicions com la consciència mediambiental, el nivell de coneixement de la recollida selectiva, la imatge de l'actual sistema de recollida, el grau de predisposició a participar en la recollida selectiva i les motivacions més importants.
  
Aquestes enquestes, a més de permetre conéixer el nivell de sensibilització dels ciutadans i les seues preocupacions en aquest àmbit, faran una important funció com a element de comunicació i educació, perquè moltes vegades desperten la consciència dels ciutadans enquestats.
  
Per a aquesta campanya, es podran utilitzar els següents elements de comunicació:
  
- Articles de premsa
  
- Realització d'un vídeo sobre el projecte de gestió en general
  
- Preparació d'una exposició itinerant de caràcter general sobre residus oberta al públic
  
- Exposicions en les instal·lacions de gestió i jornades de portes obertes
  
- Sessions informatives per a associacions i col·lectius específics; particularment per a aquells que hauran de col·laborar en la separació dels residus en origen.
  
- Preparació de material didàctic per als escolars.
  
- Edició i distribució d'un tríptic de sensibilització.
  
La campanya de comunicació es dirigirà a tots els ciutadans, però hi haurà elements concrets per a determinats grups o col·lectius que, per les seues característiques, es faran per mitjà de canals de comunicació específics. Per exemple, es preveu la preparació de material adequat per a la premsa, els escolars, les associacions de veïns, els comerços, les oficines i els mercats, entre altres.
  
- Posada en marxa de la campanya
  
La posada en marxa de la campanya requereix unes actuacions de comunicació amb un contingut molt concret que ha de coordinar-se amb la posada en marxa del sistema de tractament de residus.
  
Entre els diferents elements de comunicació que es poden realitzar per a aquesta etapa es troben:
  
- Visites porta a porta per a la conscienciació ciutadana.
  
- Col·locació de cartells informatius en els portals sobre la ubicació dels contenidors de recollida selectiva.
  
- Reunions o visites informatives a comerços, mercats, escoles, bars i restaurants.
  
- Distribució d'adhesius entre els comerços, escoles i altres agents col·laboradors, amb la figura i el color del contenidor previst per a la recollida de cada fracció.
  
També és important, com un element més de comunicació, la publicació o la difusió a través de la premsa local dels primers resultats del programa.
  
- Seguiment
  
Aquesta és, sens dubte, la fase més llarga de la campanya. El seu objectiu és consolidar la segregació en origen i la participació per part dels ciutadans i col·lectius. Els propòsits que persegueix aquesta fase s'indiquen a continuació:
  
- Les enquestes als ciutadans per a conéixer el grau de participació i el grau de satisfacció amb el servei.
  
- Els contactes directes amb els mitjans de comunicació.
  
- Augmentar la participació.
  
- Millorar la qualitat dels residus segregats.
  
- Evitar la desmotivació dels ciutadans, passada la primera fase de la campanya.
  
Durant aquesta fase, a més de la informació als ciutadans, s'han de continuar:
  
- Les accions recordatorias dels materials sol·licitats als punts d'entrega.
  
- Els programes d'educació a les escoles amb l'organització de tallers de separació de residus en origen i reciclatge de diversos materials, etc.
  
2.9 CRITERIS PER AL DESENVOLUPAMENT DELS PROJECTES DE GESTIÓ
  
En desenvolupament d'aquest Pla zonal es podrà presentar els següents projectes de gestió de residus:
  
- Residus urbans, de jardineria i voluminosos, que inclourà les següents actuacions:
  
- L'explotació de la nova planta de tractament de RU i l'abocador de rebutjos, licitada per l'Ajuntament d'Alacant i ubicada a la partida Fontcalent. S'inclourà la construcció i l'explotació de la línia de tractament de poda i jardineria i el forn d'incineració d'animals domèstics morts que s'ha de construir en la mateixa planta de tractament de RU d'Alacant.
  
- Construcció i explotació dels ecoparcs o ecopunts mòbils per a la recollida i el tractament de residus perillosos d'origen domèstic.
  
- La construcció i l'explotació del Centre de classificació i tractament de residus voluminosos.
  
- Altres projectes de gestió que les administracions competents consideren necessaris i que es regiran per les seues bases específiques.
  
3. BASES TÈCNIQUES PER A L'ELABORACIÓ DELS PROJECTES DE GESTIÓ
  
En el cas d'optar per la prestació indirecta de la gestió de residus, l'administració competent que no haja aprovat unes bases tècniques reguladores dels concursos per a l'adjudicació dels projectes de gestió corresponents, podrà, voluntàriament, acordar l'aplicació de les bases tècniques que a continuació s'indiquen, amb l'abast, l'estructura i el contingut que s'hi estableixen.
  
Així mateix es recomana l'aplicació supletòria del títol V del Contracte de concessió d'obra pública, del Text refós de la llei de contractes de les administracions públiques, aprovat per Real decret legislatiu 2/2000, de 16 de juny.
  
L'objecte d'aquest apartat és concretar l'abast, l'estructura i el contingut de la documentació necessària per a prendre part en el concurs de projectes de gestió de residus urbans després de l'aprovació del present Pla zonal de la zones XVI de la Comunitat Valenciana.
  
3.1. INSTAL·LACIONS QUE S'HAN D'INCLOURE EN EL PROJECTE DE GESTIÓ
  
El projecte de gestió de la zona XVI de la Comunitat Valenciana ha d'incloure les següents activitats:
  
1. Adequació i explotació de les instal·lacions de valorització de residus urbans (nova planta de tractament de Fontcalent) i abocador de rebutjos. S'haurà d'incloure la construcció i l'explotació d'una línia de tractament de restes de poda i jardineria i un forn d'incineració d'animals domèstics morts que s'haurà de construir a la mateixa planta de tractament de residus urbans d'Alacant.
  
2. Construcció i explotació d'un centre de classificació i reciclatge de residus voluminosos, que constarà d'una unitat de tractament de residus voluminosos, resultant les respectives fraccions valoritzables, que es destinaran a un nou ús en la construcció o a reciclatge per gestors autoritzats (voluminosos). Per la seua banda, les fraccions no valoritzables (inerts i no inerts), separats els possibles residus perillosos que s'entregaran a gestors autoritzats, es destinaran a l'eliminació.
  
3. Transport fins a les instal·lacions d'eliminació de RU o d'inerts les fraccions no valoritzables dels RCD domiciliaris i residus voluminosos segons tinguen o no naturalesa d'inerts.
  
4. Construcció i explotació dels diversos ecoparcs o ecopunts mòbils necessaris per a dotar la zona amb les instal·lacions adequades i suficients.
  
3.2 TERMINIS DE CONSTRUCCIÓ I EXPLOTACIÓ DE LES INSTAL·LACIONS
  
Els terminis màxims de redacció del projecte, obtenció de llicències i la resta d'autoritzacions necessàries per a l'exercici de l'activitat, com també la construcció de les instal·lacions, seran aquests:
  
- Línia de tractament de restes de poda i jardineria com també forn incinerador d'animals domèstics morts: 2 anys
  
La línia de tractament proposada estarà integrada dins de la instal·lació de valorització de RU i per tant no podrà entrar en funcionament fins que no ho faça la planta en la seua totalitat. El període de construcció d'aquesta infraestructura s'estima en 2 anys.
  
- Instal·lació de valorització de residus voluminosos: 2 anys
  
- Construcció i explotació dels ecoparcs o ecopunts mòbils: 4 anys
  
S'inclouran els costos de gestió dels diferents tipus de residus depositats, en particular, els residus perillosos domiciliaris a través de gestor autoritzat, com també el transport dels residus inerts i voluminosos fins a les instal·lacions de classificació plantejades en el present Pla zonal o a gestor autoritzat.
  
Els períodes màxims de prova de les instal·lacions, una vegada finalitzada la seua construcció i fins a la seua posada en servei efectiu:
  
- Ambdues instal·lacions: 6 mesos
  
Per la seua banda, la vida útil de les instal·lacions, o període d'explotació d'aquestes, es limita a 20 anys, comptats des de la seua data d'entrada en servei efectiu.
  
3.3. DOCUMENTACIÓ QUE S'HA DE PRESENTAR EN EL PROJECTE DE GESTIÓ
  
Els projectes de gestió presentats han de contindre la documentació que seguidament es relaciona:
  
- Memòria del projecte de gestió.
  
- Avantprojecte d'instal·lacions.
  
- Pla de gestió.
  
- Estudi economicofinancer.
  
Document de síntesi
  
Es presentarà una única oferta base i totes aquelles variants sobre aquesta que s'estimen convenients. Cada una de les variants ha de presentar la mateixa estructura de documents, i es remetrà expressament, per a aquells apartats el contingut dels quals siga idèntic al de l'oferta base, a aquesta última. Si no es fa d'aquesta forma, les variants no seran valorades en aquests apartats.
  
Seguidament es concreta el contingut de cadascun dels documents:
  
3.3.1. MEMÒRIA DEL PROJECTE DE GESTIÓ
  
Contempla com a mínim els següents aspectes:
  
a) Àmbit territorial i categories o tipus de residus que s'han de gestionar.
  
b) Localització de les infraestructures projectades sobre els terrenys previstos, indicant qualificació del sòl, superfície utilitzada i, si és procedent, disponibilitat d'aquests.
  
c) Calendari d'execució de les instal·lacions, com també terminis de final d'obres i entrada en servei d'aquestes.
  
d) Termini total de duració de la gestió del servei.
  
3.3.2. AVANTPROJECTE D'INSTAL·LACIONS
  
Definirà amb grau de detall d'avantprojecte les infraestructures previstes per a les operacions de valorització i eliminació de residus urbans.
  
El dimensionament de les capacitats de les instal·lacions de valorització i eliminació es realitza partint de les dades de generació de residus urbans que figuren en el Pla zonal, igual que el centre de classificació de residus voluminosos.
  
Així mateix, en previsió de possibles increments de les taxes de generació de residus, com a conseqüència del creixement urbanístic de les zones cobertes pel Pla zonal i de l'augment de la població atesa, les instal·lacions de residus urbans han de ser capaces d'admetre fins a un 35% més de residus en règim continu sobre la seua capacitat nominal, al llarg de tot l'any, sense perjudici de les puntes estacionals abans indicades, i sense cap menyscabament de minves de rendiment dels processos de valorització i eliminació, així com tampoc de la qualitat ambiental de les citades instal·lacions.
  
Les instal·lacions, excepte els ecoparcs, es grafiaran a escala 1:2.500. Per als ecoparcs, es presentaran plànols model per a cadascun dels tipus d'ecoparc a escala mínima 1:500.
  
5.6.2.4. Característiques de la instal·lació de valorització de residus voluminosos
  
Les instal·lacions de valorització de residus voluminosos, amb independència de la tecnologia oferta, constarà d'una unitat de tractament de residus voluminosos, resultant les respectives fraccions valorizables, que es destinaran a un nou ús en la construcció o a reciclatge per gestors autoritzats (voluminosos).
  
Per la seua banda, les fraccions no valoritzables (inerts i no inerts), separats els possibles residus perillosos que s'entregaran a gestors autoritzats, es destinaran a eliminació. Aquesta planta podrà disposar de forma optativa d'una línia de classificació de RCD domiciliaris.
  
Si es considera la valorització energètica dels residus, ha de garantir-se que només es destinen a aquest procés les fraccions no compostables dels residus en massa, aconseguint al temps incrementar els percentatges de reciclatge i la rendibilitat energètica de la instal·lació, tot això sense perjudici de complir amb els límits d'emissió vigents per a aquest tipus d'instal·lacions segons el RD 653/2003.
  
En el supòsit d'optar per la valorització energètica, es concretaran com a mínim els següents aspectes:
  
- Característiques del residu que s'ha de valoritzar (poder calorífic, humitat i contingut de fraccions combustibles i no combustibles).
  
- Balanços tèrmic i energètic del procés de recuperació d'energia, dimensionant les capacitats dels equips segons els tonatges de residus que s'han de valoritzar i concretant la tecnologia que s'ha d'emprar.
  
- Sistema de depuració de gasos que s'ha d'emprar, detallant etapes, rendiments, balanços de masses, equips i instal·lacions necessaris, i justificació del compliment dels límits d'emissions atmosfèriques.
  
- Producció bruta i neta d'electricitat o combustibles, considerant l'autoconsum, i, si és procedent, la cogeneració en aquest o un altre procés de tractament de residus.
  
L'avantprojecte de la instal·lació de valorització de voluminosos inclourà memòria, plànols, plec de condicions tècniques, pressupost i pla de control de qualitat de les obres.
  
3.3.3. PLA DE GESTIÓ
  
S'estructura de la forma que seguidament s'indica:
  
7.9.9.3. Aspectes generals del servei
  
Inclourà els següents punts:
  
1. Compromisos assumits, distingint entre mínims i imprescindibles, dels complementaris o de millora.
  
2. Forma de prestació del servei objecte del projecte de gestió.
  
3. Termini i condicions de revisió de les instal·lacions i terrenys.
  
1.9.6.9. Modelització del servei
  
Inclou els següents continguts:
  
1. Logística del funcionament de les instal·lacions ofertes, concretant els fluxos de residus expressats en tones anuals entre les diferents instal·lacions, i els rendiments de cada una d'aquestes, al llarg de tota la vigència del contracte. Així mateix, s'indicaran els punts de descàrrega de residus procedents dels serveis de recollida municipals diferenciant segons el tipus de residu, i els dies i horaris d'obertura de les instal·lacions, a l'efecte de recepció de residus d'una banda, i a l'efecte de tractament d'aquests, per un altre. Aquest apartat es presentarà amb el suport gràfic necessari per a la seua fàcil comprensió, aportant un diagrama de flux de les instal·lacions per a cada any de servei.
  
2. Descripció succinta de les tècniques o tecnologies de valorització i eliminació que s'ha d'usar, incloent la justificació numèrica del compliment dels objectius de valorització i de reducció de matèria orgànica a abocador anteriorment enunciats. Per a això, s'adjuntaran balanços de massa i energia referits a les entrades de residus urbans en les instal·lacions de valorització, en els quals es concretaran:
  
- Materials recuperats en la classificació prèvia.
  
- Productes de la valorització de matèria orgànica (compost i biogàs).
  
- Pèrdues de procés per evaporació i lixiviació.
  
- Rebutjos de la valorització de matèria orgànica (primari i secundari).
  
- Fraccions residuals de la valorització energètica.
  
- Produccions bruta i neta d'energia tèrmica i elèctrica o combustibles.
  
3. Organigrama general del personal assignat al projecte de gestió, concretant la seua adscripció als diferents centres de treballs, com també la coordinació entre aquests i la supervisió per la direcció de l'empresa adjudicatària. S'indicarà el nombre de treballadors de cada categoria laboral, els diferents horaris i torns de treballs, com també el personal de reserva per a vacances, absentisme i puntes estacionals.
  
4. Projecte d'explotació de les instal·lacions, diferenciant entre les de valorització, les d'eliminació i els ecoparcs, en els quals s'inclourà el pla de manteniment de maquinària i equips de cada una d'elles. Contindrà així mateix una determinació dels consums d'aigua (potable, reg i altres usos), energia (electricitat, gas i fuel), com també la forma de subministrament, i la disponibilitat d'aquests serveis en les proximitats de les instal·lacions.
  
5. Pla de qualitat del compost, referenciat al compliment de la normativa vigent en matèria de fertilitzants i afins, com també els paràmetres de control i la freqüència d'anàlisi que s'ha de realitzar, a més de l'entitat externa a la qual se li confiarà l'elaboració i el seguiment d'aquest pla.
  
0.7.4.3. Reglament de servei
  
El pla de gestió es completarà amb un reglament del servei, que regule tècnicament, administrativament i econòmicament les relacions entre l'adjudicatari i el consorci, com també amb els usuaris del servei, tant municipis integrants del consorci, com a empreses externes al contracte en qüestió.
  
En particular, es consideraran aspectes com la proposta d'ordenances municipals per a residus urbans objecte del projecte de gestió, la classificació dels diferents residus admissibles i els cànons aplicables a cada categoria, la retribució del servei, la reversió de terrenys, les instal·lacions i la maquinària, etc.
  
1.4.8.8. Campanya de conscienciació social
  
Es realitzarà d'acord amb les directrius establides en l'apartat 2.7.2 del Pla zonal, i en qualsevol cas ha de guiar-se pel compliment dels següents objectius generals:
  
- Fomentar la minimització, a través del consum responsable o per mitjà d'accions concretes entre els sectors locals que poden afavorir la disminució en la producció de residus específics derivats de les seues activitats, que tinguen la consideració d'urbans, i per tant s'incloguen en el projecte de gestió.
  
- Potenciar la recollida selectiva, fomentant la implantació de sistemes de separació de residus en origen, que afavorisquen actituds entre els col·lectius locals que permeten la posterior reutilització i reciclatge, a través de mesures de promoció i difusió dirigides a la ciutadania en general.
  
La campanya de comunicació ambiental ha de contemplar els següents nivells d'implicació:
  
- Informació ambiental, sobre l'actual problemàtica generada pels residus urbans, amb especial insistència en els domiciliaris.
  
- Sensibilització pública, dirigida a la ciutadania en general, a fi de complir els objectius de conscienciació social indicats en l'apartat 3.4.1.6 del Pla zonal.
  
- Formació a col·lectius concrets, en especial a aquells que puguen tindre una influència més directa amb les problemàtiques locals detectades i que puguen ajudar amb un canvi d'actitud a millorar o corregir la situació.
  
- Actuacions concretes, que contribuïsquen a minimitzar la producció de residus urbans, millorar i estendre la recollida selectiva en origen.
  
- Avaluació i seguiment, dels èxits obtinguts en relació als objectius proposats en la campanya.
  
Les actuacions concretes que s'han de proposar en la campanya de comunicació ambiental, d'acord amb els anteriors nivells d'implicació, hauran d'especificar:
  
- Objectius
  
- Destinataris
  
- Línia d'actuació: informar, sensibilitzar, formar, actuar, avaluar
  
- Temporització
  
- Recursos humans
  
- Altres recursos
  
- Pressupost
  
3.3.4 ESTUDI ECONOMICOFINANCER
  
Considerarà la totalitat dels costos d'inversió i amortització de les instal·lacions, així com els d'explotació d'aquestes durant tota la seua vida útil, que serà com a mínim de 20 anys.
  
S'inclouran a més els costos de desmantellament final de les instal·lacions de valorització, com també els de manteniment postclausura de les instal·lacions d'eliminació de residus, en el cas que s'optara per la tècnica d'abocament controlat, durant els 30 anys posteriors al tancament.
  
Les amortitzacions es calcularan pel mètode francés de quotes constants, considerant un tipus d'interés referenciat al deute de l'Estat espanyol en un termini de 10 a 20 anys. Les amortitzacions s'aplicaran linealment, amb un termini de 20 anys per a l'obra civil, i 10 anys per a la maquinària i equips. En qualsevol cas, les reinversions i costos de manteniment hauran d'assegurar almenys una reposició íntegra de la maquinària i els equips durant el període de vigència del contracte.
  
Els pressupostos d'inversions de totes les instal·lacions inclouran totes les possibles fases de construcció, com també els costos de disponibilitat dels terrenys i execució de nous accessos o adequació dels existents, a més dels costos de redacció del projecte, control de qualitat i direcció facultativa de les obres, com també els d'obtenció de qualssevol llicències i autoritzacions necessàries per a l'exercici de l'activitat.
  
D'acord amb les xifres de producció de residus previstes en el Pla zonal, s'establiran de forma clara les anualitats d'inversió previstes indicant els costos d'amortització, personal, reposició de maquinària i equips, manteniment, explotació, comunicació ambiental, i la resta de costos, com també els possibles ingressos previstos per venda de subproductes, combustibles o energia.
  
L'estudi economicofinancer contindrà els següents annexos:
  
a) Proposta de cànons que s'han de repercutir.
  
Es presentaran els següents cànons diferenciats:
  
- Cànon de valorització de residus urbans en massa, en euros per tona entrada en les instal·lacions de valorització.
  
- Cànon de valorització de matèria orgànica selectiva, en euros per tona entrada en les instal·lacions de valorització.
  
- Cànon de transport dels rebutjos de valorització, en euros per tona entrada en les instal·lacions d'eliminació.
  
- Cànon d'eliminació de residus o fraccions no valoritzables, en euros per tona entrada en les instal·lacions d'eliminació.
  
- Cànon de gestió d'ecoparcs, diferenciat per a cada tipus d'ecoparc A, B, C o D en euros per any d'explotació.
  
- Cànon d'incineració d'animals domèstics morts, en euros per unitat de pes.
  
- Cànon de gestió de residus voluminosos, en euros per tona d'entrada en el centre de classificació, fins i tot transport i gestió per gestor autoritzat extern o en instal·lació d'eliminació.
  
En els càlculs de tots aquests cànons es consideraran els costos financers de les inversions i les amortitzacions d'aquestes, com també els costos d'explotació, incloent personal, manteniment, consums d'energia, combustibles, aigua i la resta de serveis, assegurances de les instal·lacions i avals econòmics, com també els costos de desmantellament final de les instal·lacions, i en el cas de plantejar l'abocament com a sistema d'eliminació, els costos del manteniment postclausura durant un període de 30 anys des del tancament.
  
Així mateix es presentaran variants de càlcul de tots aquests cànons, en els supòsits que les inversions es financen amb fons públics, diferenciant segons que l'aportació siga del 25%, el 50%, el 70% o el 85% del total.
  
Igualment, es podran proposar disminucions d'aquests cànons com a conseqüència de la recepció de residus assimilables a urbans que puguen ser tractats conjuntament amb aquests en les instal·lacions projectades, repercutint així els costos fixos d'aquestes en un tonatge major de residus, i produint per tant un abaratiment dels cànons que ha de satisfer l'adjudicatari.
  
En aquest supòsit, han d'indicar-se les quantitats de residus externs que s'han de gestionar conjuntament amb els residus urbans, i la seua evolució prevista al llarg de la vigència del contracte.
  
En qualsevol cas, s'ha de reservar el dret d'admetre residus assimilables a urbans procedents de tercers, en la forma que reglamentàriament es determine.
  
D'altra banda, es proposaran taules o fórmules que expressen la variabilitat de tots aquests cànons enfront d'increments del tonatge de residus que s'han de gestionar, des d'un 80% fins a un 120% dels valors nominals que figuren en el Pla zonal o siguen així considerats, segons procedisca, amb intervals del 5% (80, 85, 90, 95, 100, 105, 110, 115 i 120%).
  
Finalment, s'indicaran expressament per a cadascun dels cànons els períodes d'aplicació d'aquests, que no podran ser superiors en cap cas a la vigència de la concessió, limitada a 20 anys, ni tampoc proposar cap tipus de cànon durant el període de proves de les instal·lacions, anterior a l'inici efectiu de l'explotació d'aquestes.
  
b) Fórmula de revisió de preus
  
Es proposarà una fórmula polinómica de revisió de preus, com a màxim de 6 sumands, que es referirà a l'estructura de costos prevista per al projecte de gestió, i els índexs d'actualització de la qual hauran de ser inequívocs i de publicació oficial (INE, BOE, etc.) amb suficient periodicitat. Com a mínim hauran de considerar-se com a variables els costos de personal, els costos d'energia o combustibles, i el IPC.
  
Aquesta fórmula polinòmica podrà ser idèntica per a tots els cànons abans descrits, o diferenciada per a cadascun d'ells.
  
3.3.5. DOCUMENT DE SÍNTESI
  
Es presentarà un document de síntesi de tots els documents anteriors, que, amb una extensió no superior a 50 pàgines, es redactarà en termes assequibles a la comprensió pel públic en general, i resumirà els aspectes tècnics, econòmics i ambientals més destacats del projecte de gestió de residus urbans.
  
Disposarà del suport gràfic adequat per a permetre la seua fàcil lectura, com també la identificació inequívoca dels tractaments aplicats als diferents fluxos de residus objecte del projecte de gestió.
  
3.4 CRITERIS D'ADJUDICACIÓ DEL CONCURS
  
Els criteris que, convenientment ponderats, serviran de base a l'adjudicació del concurs objecte d'aquestes bases tècniques seran els següents:
  
a) SOLVÈNCIA TECNICOTECNOLÒGICA
  
Es desestimaran les ofertes que no acrediten disposar de suficient solvència tecnicotecnològica, conforme als criteris descrits en un apartat anterior.
  
Per la seua banda, les ofertes que no siguen desestimades, seran valorades per la seua major experiència en el camp de la gestió de residus urbans, en general, i per la seua major experiència en construcció i explotació d'instal·lacions semblants a les ofertes, i per la major capacitació tècnica del personal operatiu a la Comunitat Valenciana, en particular.
  
b) SOLVÈNCIA ECONOMICOFINANCERA
  
Es desestimaran les ofertes que no acrediten disposar de suficient solvència economicofinancera, conforme als criteris descrits en un apartat anterior.
  
Per la seua banda, les ofertes que no siguen desestimades, no rebran cap valorització per aquest concepte.
  
c) SOLUCIÓ TÈCNICA PROPOSADA
  
En aquest apartat es consideraran els següents aspectes, sempre que es troben degudament justificats des del punt de vista tècnic i tecnològic en la documentació presentada:
  
1) Major aprofitament dels recursos continguts en els residus
  
- Màxima recuperació de materials, a través d'obtenció de subproductes, o màxima producció d'energia, directament o indirectament a través de combustibles procedents de residus.
  
- Nombre més gran de materials que s'han de recuperar, i majors rendiments unitaris de cada procés de recuperació.
  
- Mínima generació de rebutjos finals de les instal·lacions destinats a eliminació.
  
- Nombre més gran d'etapes de tractament, i majors rendiments unitaris de cada procés de tractament.
  
2) Menors consums de recursos externs als residus
  
- Menor consum d'aigua de procés.
  
- Menor consum d'electricitat.
  
- Menor consum, si és procedent, de gas o altres combustibles.
  
3) Menor afecció ambiental de les instal·lacions de tractament
  
- Menor generació de lixiviados i olors, segons la tecnologia de tractament proposada.
  
- Millor aspecte general de les instal·lacions, per introducció de barreres verdes i zones enjardinades.
  
4) Millor campanya de comunicació ambiental
  
- Majors amplitud, diversitat, intensitat i recursos econòmics, tant del pla com del programa.
  
- Millors mesures per a aconseguir l'acceptació de les instal·lacions pel públic en general, a través de l'organització de fòrums cívics i jornades de portes obertes.
  
5) Millor programa de vigilància ambiental de les instal·lacions
  
- Major nombre i freqüència de paràmetres ambientals que s'han de controlar.
  
- Major garantia d'imparcialitat, objectivitat i transparència, per la participació de laboratoris homologats o organismes acreditats.
  
Les ofertes que no acrediten suficientment el compliment dels rendiments mínims de valorització i límits màxims d'eliminació abans indicats, o el compliment de les normatives vigents d'aplicació a les operacions de valorització i eliminació, seran desestimades.
  
3.4.1 TAXES ECONÒMIQUES QUE S'HAN DE REPERCUTIR
  
En aquest apartat es consideraran els següents aspectes, sempre que es troben degudament justificats des del punt de vista econòmic i financer en la documentació presentada:
  
a) Menor cànon de valorització de residus urbans en massa, en euros per tona entrada en les instal·lacions de valorització.
  
b) Menor cànon de valorització de matèria orgànica selectiva, en euros per tona entrada en les instal·lacions de valorització.
  
c) Menor cànon de transport dels rebutjos de valorització, en euros per tona entrada en les instal·lacions d'eliminació.
  
d) Menor cànon d'eliminació de residus o fraccions no valoritzables, en euros per tona entrada en les instal·lacions d'eliminació.
  
e) Menor cànon de gestió d'ecoparcs, diferenciat per a cada tipus d'ecoparc A, B, C o D, en euros per any d'explotació.
  
f) Opcionalment, menors cànons de tractament d'animals domèstics morts i vehicles abandonats, en ambdós casos euros per unitat de pes.
  
Les ofertes que no presenten la totalitat dels cànons descrits, excepte allò ressenyat en l'apartat f), o encara que els han presentat no es troben prou acreditats en base a les corresponents anàlisis de costos, tant fixos com variables, seran també desestimades.