Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 6601, del 05-09-2011 (2011/9098)

RESOLUCIÓ de 18 de juliol de 2011, del director general d'Avaluació Ambiental i Territorial, pel qual s'ordena la publicació de les declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis de Benifaió, Vall d'Alba i Alpuente.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6601

Data del DOGV
:   05-09-2011

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2011/9098


Data del document
:   18-07-2011

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Alpuente
    * Vall d'Alba
    * Benifaió
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 18 de juliol de 2011, del director general d'Avaluació Ambiental i Territorial, pel qual s'ordena la publicació de les declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis de Benifaió, Vall d'Alba i Alpuente. [2011/9098]  
De conformitat amb l'article 28 de Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, el qual estableix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que hagen plantejat discrepàncies, i sense perjudici de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental s'ha de publicar en el Diari oficial de la Comunitat Valenciana. Per tant, resolc,  
  
Article únic   
Publicar en el Diari oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent als expedients 208/07, Benifaió; 254/07, Vall d'Alba, i 386/06, Alpuente.  
  
València, 18 de juliol de 2011.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 208-2007-AIA  
Títol: subestació transformadora 132/20 kV, ST Benifaió.  
Promotor: Iberdrola Distribución Eléctrica SAU.  
Autoritat substantiva: Direcció General d'Energia.  
Localització: Benifaió (València).  
  
Descripció del projecte  
1. El projecte té per objectiu la instal·lació d'una subestació transformadora (ST) de 132/20 kV denominada ST Benifaió, al terme municipal de Benifaió (València). La parcel·la s'ubica al paratge la Paridera, parcel·la 84, polígon 12. Les coordenades geogràfiques del perímetre de la parcel·la ocupada són (720948,743; 4351245,710) (720959,812; 4351185,122) (720921,753; 4351188,785) (720926,754; 4351140,962) (720845,600; 4351125,421) (720833,234; 4351237,927), amb una superfície de 10.800 m².   
La zona s'alimenta en l'actualitat a través de la xarxa de 20 kV (ja saturada) des de ST Silla i ST Alzira. Els desenvolupaments urbanístics previstos a Benifaió i al seu entorn, i la necessitat d'evacuar la generada a les instal·lacions de cogeneració de l'empresa Roquette Laisa España, SA (connectada en barres de la STR Almussafes, en tant que s'habilita l'evacuació en 132 kV), justifiquen la instal·lació de la ST Benifaió. Una vegada executada, la ST Benifaió es connectarà en 132 kV amb la ST Picassent i la ST Alzira (la línia Alzira-Almussafes, que sobrevola la parcel·la).  
En la mateixa parcel·la, es reserva l'extrem est per a ubicar les instal·lacions de transformació 20/132 kV que permetran evacuar en 132 kV l'energia generada per l'empresa Roquette Laisa España, SA (seran titularitat de l'empresa esmentada).  
La ST Benifaió constarà de les instal·lacions següents:  
- Un sistema elèctric de 132 kV amb una configuració de doble barra (DB) tipus interior amb aïllament en SF6 i 10 posicions corresponents a 2 de línia, 5 de transformador, una d'enllaç de barres i dues posicions de reserva.  
- Un sistema elèctric de 20 kV amb una configuració de doble barra (DB) tipus interior amb aïllament en SF6, conformat per 3 mòduls de cel·les amb un total de 39 posicions, de les quals 24 seran eixides de línia, 3 de transformador, 2 de serveis auxiliars, 2 de mesura, 2 d'unió, 2 d'enllaç de barres, 1 de partició i 3 de bateria de condensadors. Aquest sistema es completa amb la dotació de 3 bateries de condensadors (BC).  
- Una transformació dotada amb 3 transformadors de potència de relació 132/20 kV 40 MVA cadascú i, amb les seues corresponents reactàncies trifàsiques limitadores de connexió a terra. Per a l'alimentació dels equips i serveis propis d'aquestes instal·lacions hi haurà instal·lats 2 transformadors de serveis auxiliars (TSA) de relació 20 kV/0,380-0,220 kV i 250 KVA de potència cadascú.  
- Un edifici prefabricat en el qual s'ubicaran les cel·les de 132 kV i 20 kV, transformadors de serveis auxiliars i els equips de control, protecció, comunicació, alimentació en BT, etc., necessaris per al funcionament correcte de les instal·lacions descrites.  
La ST serà un edifici de disseny interior, és a dir, tot l'equipament elèctric ha de ser a dins de l'edifici. La tecnologia aplicada es denomina GIS (Gas Insulated System), la qual cosa assegura la màxima fiabilitat i qualitat del servei elèctric, amb la mínima afecció de superfície i impacte visual.   
L'obra civil necessària per a la instal·lació és:  
- Esplanació del terreny: desbrossament i retirada de terra vegetal, rebliment compactat fins a la cota necessària. La parcel·la està abancalada, amb un desnivell d'uns 80 cm entre les dues zones.  
- Tancament de la parcel·la amb malla metàl·lica d'altura aproximada de 2,80 m.  
- Construcció d'accés i vials interiors: accés de 5 m des del camí asfaltat Hort del Prefaci (marge nord) fins a cada instal·lació i vials interiors perimetrals d'1 i 2 m d'ample.  
- Abastiment d'aigua, drenatge i sanejament.  
- Construcció de 2 edificis amb diverses dependències per a allotjar les cel·les, de 382 m² (propietat d'Iberdrola DE SAU) i 45 m² (propietat de R. Laisa España SA).  
- Construcció de les bancades per als transformadors i el sistema solidari de recollida d'oli, de les cimentacions i les canalitzacions elèctriques exteriors (valls, arquetes i tubs).  
S'indica que es disposarà de dipòsits soterrats d'aigua que s'ompliran periòdicament per a les instal·lacions de lavabo. La parcel·la disposarà d'una xarxa de drenants per a aigües pluvials.   
  
Consideracions ambientals  
La subestació transformadora ST Benifaió està prevista en una parcel·la de sòl no urbanitzable comú (segons el planejament municipal) ocupada en l'actualitat per cultiu de cítrics, el qual predomina així mateix en l'entorn. En la zona s'ubiquen altres infraestructures, com ara la línia d'alta velocitat, una depuradora, el ferrocarril i diversos vials. Es tracta d'una zona pròxima al nucli urbà i als centres de consum.  
  
El camí Hort del Prefaci, marge nord de la parcel·la, forma part del camí ramader de la Paridera. Segons informe de la Direcció Territorial de València, la instal·lació i els tancaments no poden afectar aquest domini públic. La zona, a pesar d'estar allunyada del Parc Natural de l'Albufera, està inclosa en el Pla d'ordenació de recursos naturals de la conca de l'Albufera, el qual incideix en la protecció dels camins ramaders i dels llits, com també la necessitat d'incloure en la sol·licitud administrativa de vessament (si escau) un estudi hidrogeològic per a determinar la possible afecció de les aigües subterrànies.   
Pel que fa al patrimoni arqueològic i etnològic i paleontològic del projecte, s'han obtingut sengles informes de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià en els quals s'indica que no s'hi preveu afecció.  
Respecte a l'inventari ambiental, cal destacar:  
- La morfologia del terreny és suau i uniforme, pràcticament plana. No obstant això, la parcel·la està abancalada amb un desnivell d'uns 80 cm.  
- Els marges sud, est i oest estan recorreguts per séquies de reg. No hi ha perill d'inundació de la parcel·la.  
- Entre la vegetació actual de la zona no destaquen espècies d'especial protecció. Predominen els cultius de cítrics.  
- La fauna es considera de valor mitjà-baix, per tractar-se d'espècies adaptades a l'antropització de la zona.  
- Es valora el paisatge com de qualitat, fragilitat i accessibilitat visual mitjana-baixa.  
En l'estudi d'impacte ambiental es considera que les accions següents poden generar impactes ambientals:  
- Durant la fase de construcció, el transport i l'amuntegament de materials, el condicionament dels accessos i la preparació del terreny, i el muntatge de les instal·lacions i estesa de les canalitzacions elèctriques, condicionament final de superfícies i generació de residus d'obra i muntatge.  
- Durant la fase de funcionament, l'ocupació de l'espai, els processos de transformació d'electricitat i possible generació de residus d'operació.  
A causa de les mesures de protecció i seguretat per a prevenir accidents que la instal·lació ha de complir, en general els impactes han sigut considerats com a no significatius.   
No obstant això, les principals afeccions previstes:  
- Les accions que s'han de dur a terme per a la construcció de la ST repercutiran en l'alteració de la morfologia del relleu i de les característiques del sòl, com també l'emissió de pols i gasos. L'eliminació de sòl pot dur associada l'eliminació d'invertebrats i micromamífers. En tots els casos, es consideren de magnitud baixa i no significatius.  
  
- No es considera significatiu el soroll generat durant la construcció de la instal·lació. El funcionament dels transformadors generarà un lleu increment del nivell sonor de fons. Per a minimitzar aquesta afecció, l'empresa adquireix equips amb un nivell de soroll màxim de 60 dB (A), i exigeix el compliment de la norma UNE-EN 60614. Aquestes mesures, unides a la distància al marge de la parcel·la, permet estimar el compliment dels límits establits.  
- En la instal·lació s'utilitza SF6 (hexafluorur de sofre) com a dielèctric. Es tracta d'un gas sintètic i inert amb escassa probabilitat de generar productes de descomposició. El seu ús permet reduir la dimensió de la instal·lació, i amb això augmenta la seua integració en l'entorn. Es disposa en qualsevol cas de sistema de detecció d'eventuals fugues.  
  
- L'oli mineral que s'usa en els transformadors de potència (per les característiques dielèctriques i refrigerants) s'analitza periòdicament i té una vida molt llarga. Es troba confinat en un dipòsit hermètic, connectat amb un dipòsit de recollida estanc. Es disposa també de sistema de detecció de fugues.  
- Entre els residus generats es preveu l'esmentat oli quan finalitza la seua vida útil. Es lliurarà a gestor autoritzat per a valorar-lo o eliminar-lo.  
- S'ha fet un estudi de les radiacions electromagnètiques de la instal·lació. Es prediu el compliment dels nivells límit recomanats.   
  
  
Altres mesures preventives i correctores adoptades:  
- Durant la construcció de la instal·lació: vigilància de les obres, evitar afecció al sòl i a terrenys veïns, evitar alçament de pols, manteniment de maquinària i recollida de residus. En el cas que apareguen restes històriques, arqueològiques o paleontològiques durant el desenvolupament de les obres, s'han de suspendre els treballs, s'ha de delimitar el perímetre d'afecció de la troballa i s'ha de notificar immediatament a la Conselleria de Cultura.  
- S'ha de fer una neteja general quan finalitze l'obra.  
S'ha fet recular el tancament de la parcel·la 8 m per a evitar l'afecció sobre el camí ramader esmentat. S'hi permet el trànsit durant les obres.  
- S'indica que les aigües residuals dels lavabos s'han de depurar mitjançant pous clarificadors i filtres biològics prefabricats i s'ha de desaiguar al terreny mitjançant pous drenants.   
Respecte a la destinació de les aigües residuals dels lavabos, com que no s'aporta autorització de l'organisme de conca competent i no s'ha avaluat l'afecció sobre les aigües subterrànies d'aquesta solució, ja que la instal·lació es troba inclosa en l'àmbit del PORN de la conca de l'Albufera, no es considera una solució admissible.  
Entre les actuacions proposades en el programa de vigilància ambiental s'indiquen:  
- S'ha de comprovar que l'afecció de terrenys és l'estrictament necessària.  
- S'ha de comprovar que el parc de maquinària, magatzem d'olis i combustibles, rentat i posada a punt de maquinària es localitzen en els llocs autoritzats.  
- S'ha de vigilar que no s'amunteguen substàncies perilloses a prop de les séquies i corrents d'aigua.   
- S'ha de controlar que els residus o qualsevol altre material sobrant de l'obra són gestionats segons la normativa aplicable.   
- S'ha de controlar que els olis dels transformadors són gestionats convenientment.  
- S'ha de vigilar l'aparició de restes paleontològiques o arqueològiques, si escau s'han d'adoptar les mesures indicades en paràgrafs anteriors.  
  
Tramitació administrativa  
Amb data 5 d'octubre de 2007, va tenir entrada en els Serveis Centrals d'aquesta Conselleria ofici del director territorial de Medi Ambient de València, pel qual es trasllada la sol·licitud del Servei Territorial d'Energia de València, per a l'avaluació d'impacte ambiental del projecte i es remetia l'expedient corresponent, que inclou:  
  
- Avantprojecte (edició A) de la subestació transformadora ST Benifaió de 132/20 kV.  
- Estudi d'impacte ambiental i document de síntesi de l'estudi d'impacte ambiental, en format paper i electrònic.  
Amb data 29 d'octubre de 2007, el promotor del projecte va remetre annex a l'estudi d'impacte ambiental, en el qual es recullen les indicacions fetes per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià.  
  
Sol·licitat informe sobre l'afecció sobre els camins ramaders a la unitat competent del Servei Territorial en data 20 de febrer de 2008, s'ha rebut resposta en data 27 de març de 2008, el contingut de la qual s'ha considerat en aquesta resolució.  
Amb data 25 de març de 2008, s'ha rebut escrit del Servei Territorial d'Energia mitjançant el qual es comunica que l'expedient va ser sotmés a informació pública (DOCV 29.05.2007) sense rebre-hi cap al·legació.  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte subestació transformadora s'ha sotmés al procediment d'avaluació d'impacte ambiental d'acord amb l'epígraf 2.g de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental i modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en la resta de les disposicions aplicables.  
  
L'article cinqué de la Llei 2/1989, de 3 de març, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei.   
L'article 16 del Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, modificat pel Decret 217/2007, de 26 d'octubre, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Primer  
Estimar favorable, al sol efecte ambiental, el projecte de subestació transformadora denominada ST Benifaió, promoguda per Iberdrola Distribución Eléctrica SAU, al paratge la Paridera, parcel·la 84, polígon 12 (coordenades geogràfiques del perímetre de la parcel·la ocupada són (720948,743; 4351245,710) (720959,812; 4351185,122) (720921,753; 4351188,785) (720926,754; 4351140,962) (720845,600; 4351125,421) (720833,234; 4351237,927)) previst en el projecte, l'estudi d'impacte ambiental i la resta de documentació que obra en l'expedient. Aquesta resolució no empara les instal·lacions previstes per Roquette Laisa España, SA, ja que aquest projecte no es troba recollit en l'expedient avaluat ambientalment.  
  
Segon  
Com a condicions addicionals, s'estableix:  
1. En el cas d'utilitzar-se residus inerts procedents d'activitats de construcció o demolició, per a l'anivellament de la parcel·la, s'ha d'ajustar al que estableix el Reial Decret 205/2008, d'1 de febrer.  
2. Es prohibeix el vessament d'aigües residuals al terreny mitjançant pous drenants, pel fet d'estar la instal·lació ubicada en la conca de l'Albufera i en parcel·la inclosa en el PORN. S'ha de gestionar l'aigua residual a través de gestor autoritzat.  
3. S'ha de disposar així mateix de permís de vessament de les aigües pluvials.  
4. No s'ha d'utilitzar fil d'aram espinós en el remat del tancament.  
  
5. S'ha d'evitar l'alteració dels canals de reg limítrofs, quan es finalitze l'obra han de tornar al seu estat actual.  
6. Tal com indica l'informe elaborat per la Secció Forestal de la Direcció Territorial d'aquesta Conselleria, «l'actuació proposada (...), incloses les tanques, s'han de fer fora dels límits del camí ramader, i s'ha de respectar totalment la seua amplada legal» (15 m). Així mateix, «durant la realització de les obres que siguen necessàries, i amb posterioritat a aquestes, s'ha de garantir el trànsit ramader i els usos compatibles i complementaris previstos per la llei».  
7. Respecte a les emissions de camps electromagnètics derivades del funcionament de la ST s'ha d'ajustar al que disposa la Direcció General de Salut Pública, òrgan competent en la vigilància sanitària de la contaminació electromagnètica, d'acord amb la Llei 4/2005, de 17 de juny. En tot cas, aquestes s'han de mantenir per davall dels límits establits per la Recomanació del Consell de Ministres de Sanitat de la Unió Europea, de 12 de juliol de 1999 (1999/519/CE), fixats en 5 kV/m per al camp elèctric i 100 µT per al camp magnètic.   
  
8. S'ha de disposar de l'informe definitiu establit en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, emès per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià.  
9. A la posada en marxa de la subestació transformadora s'han de mesurar els nivells sonors generats a fi de verificar el compliment de les condicions establides en la legislació vigent, i els resultats s'han d'incorporar al programa de vigilància ambiental.  
10. Les accions incloses en el programa de vigilància ambiental s'han de documentar, a l'efecte d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de la seua eficàcia.  
11. D'acord amb l'article 4 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, modificat per la Llei 9/2006, de 28 d'abril, el promotor ha de comunicar a l'òrgan ambiental (per escrit), amb suficient antelació, la data de començament de l'execució del projecte.  
  
12. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, han de ser comunicats a l'òrgan ambiental competent que establirà, si escau, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè es puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
  
Quart  
Aquesta declaració d'impacte ambiental s'ha de publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
  
València, 28 de març de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 254/6411-KGL  
Títol: Centro de Transferencia de Residuos Tóxicos y Peligrosos del Mediterráneo, SA. Projecte bàsic d'autorització ambiental integrada  
  
Activitat: gestió de residus perillosos i no perillosos  
Promotor: Centro de Transferencia de Residuos Tóxicos y Peligrosos del Mediterráneo, SA  
Localització: polígon industrial Caseta Blanca, illa 6, parcel·la 2. Terme municipal de la Vall d'Alba (Castelló).  
Autoritat substantiva: Direcció General per al Canvi Climàtic.  
  
  
Descripció del projecte  
L'empresa Centro de Transferencia de Residuos Tóxicos y Peligrosos del Mediterráneo, SA, té diverses autoritzacions com a gestor de residus des de l'any 2000. En l'actualitat ha sol·licitat l'autorització ambiental integrada de les instal·lacions existents i de diverses ampliacions. S'ubica en el polígon industrial Caseta Blanca de la Vall d'Alba.  
  
La parcel·la té una superfície de 13.005 m² i hi ha diverses edificacions: edificació 1, amb 2.024 m² en planta baixa (PB) i 232 m² en 1a planta (P1); edificació 2, amb 232 m² en PB i en PB; edificació 3 de 760 m² en PB; edificació 4 de 1.361 m² en PB; caseta de transformador i caseta de compressor de 33 m² en PB. Els processos que es fan fora de les edificacions abasten una superfície de 3.872 m².  
  
En la instal·lació es desenvolupen diversos tractaments o processos de gestió de residus, els quals es defineixen de manera esquemàtica a continuació (situació prevista després de l'ampliació):  
A. Planta de reciclatge de plàstic. Es reben tant residus plàstics provinents de plantes de classificació d'envasos com materials amb defectes de fabricació, retalls, rebutjos i excedents d'empreses del sector. Es classifiquen, se separen, es netegen manualment i es trituren mitjançant mòlta mecànica. A continuació es fa un rentatge en humit (es preveu instal·lar, en un futur, un sistema de rentatge en sec) i es fon, s'homogeneïtza la massa, es neteja mitjançant filtrat i s'extrudeix la massa en forma d'espagueti. Una vegada gelat, es talla a trossets (granulats) i s'envasa i paletitza. El producte que no compleix els estàndards del comprador, es reintrodueix en la fase de fusió. La capacitat productiva és de 600 kg per hora i anualment, 2.692 t aproximadament.  
  
B. Planta de depuració d'aigües residuals. Ací arriben les aigües residuals de la planta de reciclatge de plàstics (A), del rentatge de contenidors flexibles (E), de la neteja de partícules metàl·liques (G) i de la planta de recuperació de solucions aquoses i fangs d'indústria ceràmica (D). Per a minimitzar el consum d'aigua de la planta, s'adeqüen les característiques fisicoquímiques dels vessaments per a reutilitzar-los, o en el cas de necessitat, vessar l'aigua depurada al col·lector. Les operacions de depuració comencen amb l'eliminació d'olis i flotants amb un filtre de coalescència i, una vegada s'emmagatzemen en un dipòsit es retiren al procés G. A continuació es fa un pretractament fisicoquímic mitjançant un dipòsit d'homogeneïtzació, un equip de coagulació-floculació, un mòdul de flotació i filtre d'arena. Els fangs procedents de l'etapa de flotació són recollits per a condicionar-los mitjançant addició d'hidròxid càlcic i posterior filtratge en filtre de premsa. El fang resultant (amb menor grau d'humitat) es lliura al gestor autoritzat i l'aigua clarificada s'envia de nou al dipòsit d'homogeneïtzació.  
C. Planta de recuperació de sòlids inorgànics de la indústria ceràmica com a matèries primeres. Es rep per a la gestió: pols d'aspiració i filtrat, restes de frites, de frita granulada, de pols de serigrafia, d'esmalts, de pigments i de colors. Es reben i emmagatzemen en amuntegaments, u per a recepció i classificació i dos per a volteig i homogeneïtzació. Els amuntegaments s'ubiquen a dins de l'edificació. S'indica que el producte obtingut és reutilitzat per la indústria ceràmica.  
D. Planta de recuperació de solucions aquoses i fangs com a matèries primeres. D1. Els fangs de la indústria ceràmica (aigües de neteja dels envasos que han contingut productes ceràmics i sòlids ceràmics -colors- no aprofitables en C) es porten a una bassa de 12 m³ amb agitador trencador, comunicada amb altres dues basses impermeabilitzades de 60 m³ i sengles agitadors. Quan el material de les basses compleix les condicions requerides, és recollit i transportat per dipòsits a l'atomitzador (gestor autoritzat). D2. Les solucions aquoses de la indústria ceràmica o afins i aigües depurades en processos interns s'introdueixen en una bassa de 20 m³ de control sense agitador i amb sistema d'arquetes de bagants perforades i decantació aèria on se separen les partícules grans. Aquesta bassa (superficial) està comunicada amb altres quatre basses grans impermeabilitzades de 250 m³. Finalment, es lliuren al gestor autoritzat (atomitzador).  
E. Rentatge de contenidors flexibles procedents de la indústria ceràmica. Els contenidors flexibles es classifiquen per la procedència, la mida i l'estat d'empitjorament. Els no reutilitzables es transporten a la planta de recuperació de plàstic (A). La resta s'introdueix en una rentadora-assecadora per centrifugat o en un túnel de rentatge individualitzat mitjançant penjat en perxa, neteja amb aigua a pressió i assecat amb ventiladors. Finalitzat el procés es passa per carro a les taules de control, plegatge i retorn al client per a reutilitzar-lo.  
F. Processos de transferència de residus del sector industrial. Una vegada recollit, s'analitza el residu, es condiciona i s'emmagatzema temporalment classificant-lo per la destinació i compatibilitat a fi de lliurar-lo al gestor autoritzat. Alguns residus (metall, paper, etc.) es compacten mitjançant premsa hidràulica.  
G. Tractament de residus per a la valorització energètica (externa). Aquest procés té com a objectiu l'homogeneïtzació i el condicionament de residus orgànics (halogenats i no halogenats) en estat líquid i pastós i residus aquosos, per a fer la posterior valorització energètica com a substituts dels combustibles convencionals. Els residus rebuts s'analitzen abans de manipular-los en laboratori. Una vegada acceptats, es buiden els envasos en la bassa de control, en la qual se separa la fase líquida i la pastosa. La fase líquida es bomba al dipòsit d'homogeneïtzació i condicionament soterrat de 760 m³, compartimentat en quatre seccions comunicades superiorment. La fase pastosa es transporta per cinta al decantador (la fracció de líquid obtinguda en la decantació es porta a la bassa d'homogeneïtzació) des d'on es trasllada al mesclador de tambor per a combinar-la amb material absorbent.  
  
H. Valorització de residus elèctrics (RAEE). Està previst acceptar equips de tecnologia informàtica i telecomunicacions, equips d'imatge i so i xicotets electrodomèstics. En primer lloc, es fa un test selectiu d'equips per a recuperar els que són reutilitzables. La resta es desmunta a fi de recuperar components i material reciclable, separar materials per a un tractament específic extern i triturar material reciclable. Les peces recuperades s'emmagatzemen en prestatgeries. Els diversos productes es recuperen en la mateixa planta o es lliuren a gestors autoritzats.  
  
La quantitat actual de productes obtinguts després de la valorització és de 3.083,97 t anuals (expressat com a productes acabats) i s'espera assolir després de l'ampliació una capacitat de valorització de 28.944,47 t anuals.  
El subministrament d'aigua es fa a través de la xarxa del polígon per FACSA. S'indica un consum mensual actual al voltant de 200 m³, que es duplicarà amb l'ampliació prevista. FACSA garanteix un abastiment mínim de 700 m³. En la situació futura es preveu un consum de 36.384 kwh/any d'energia elèctrica i 160,09 Nm³/any de gasoil.  
  
Consideracions ambientals  
La indústria s'ubica en una zona industrial (polígon industrial Caseta Blanca), a uns 2 km del municipi i amb accessos des de la CV-157. L'empresa es dedica a la recuperació, el tractament i la gestió de residus per a posteriorment valoritzar-los o eliminar-los. Els residus que s'hi generen són introduïts en els distints processos desenvolupats.  
  
Es preveu l'ampliació de les instal·lacions, per la qual cosa s'hi faran obres els efectes ambientals de les quals no es consideren significatius.  
Per a evitar sorolls i vibracions, l'anclatge de màquines i aparells s'ha de fer d'acord amb les tècniques més eficaces, a fi d'aconseguir equilibri estàtic i dinàmic i almenys a 1 m de les parets o columnes i a 0,7 m d'envans mitgers. Segons l'auditoria acústica inclosa en l'estudi acústic, la instal·lació compleix els límits sonors que estableix la legislació. Està previst repetir l'auditoria a la posada en marxa de l'ampliació.  
Com a focus d'emissió canalitzada de contaminants a l'atmosfera s'identifiquen la xemeneia de la caldera i un filtre de mànegues usat en el procés de reciclatge de plàstic i que també ha de tenir xemeneia. S'hi preveu fer mesuraments cada tres anys.  
Respecte a les emissions difuses, per a evitar la dispersió de pols, en el procés C, en el qual es reben materials pulverulents, s'han adoptat les mesures correctores següents: desenvolupament del procés en nau tancada, lones en la zona d'amuntegaments que cobreixen aquests i sistema de pulverització per a humectar-los. El procés G té una campana extractora que aspira les possibles emissions dels COV en les basses i les depura mitjançant un filtre de carbó actiu.  
Respecte al vessament, es disposa d'autorització municipal de vessament al clavegueram (aquest extrem es recull en el certificat de compatibilitat urbanística inclòs en l'expedient). Les aigües residuals sanitàries (es preveuen 2.556 m³/any després de l'ampliació) s'aboquen a aquest. Les aigües pluvials s'aboquen a la xarxa municipal de pluvials. No obstant això, les aigües residuals industrials es recirculen en el procés, excepte en el cas d'excedents puntuals. S'adjunten dades estimades de les característiques del cabal d'eixida de la depuradora. Una vegada s'han revisat aquestes, s'observa que en el cas dels sòlids en suspensió es podrien incomplir els límits establits en el model d'ordenança de vessaments, en aquest cas, no es podria vessar aquest efluent al clavegueram.   
La zona en què es desenvolupa el procés E (rentatge de contenidors flexibles), C (recuperació de sòlids inorgànics) i H (gestió de RAEE) i la zona en què es desenvolupa el procés G (tractament de residus per a la valorització energètica) tenen canalons de recollida de vessaments, connectats amb els sistemes de tractament de l'empresa. Els emmagatzematges de productes químics en recipients mòbils es fan en zona amb canaló de recollida de vessaments. L'emmagatzematge del subproducte resultant del procés G es fa en sis dipòsits de 50 m³ envoltats per un cubeta. El dipòsit d'emmagatzematge de gasoil s'ubica a dins de l'edificació 1.  
L'activitat està sotmesa al que estableix el Reial Decret 9/2005, de 14 de gener, pel qual s'aporta l'informe preliminar regulat en aquest. La zona està classificada com a zona de vulnerabilitat i accessibilitat d'aqüífers mitja.  
En el cas d'abandonament de l'activitat es preveu la demolició de les edificacions o el traspàs de les instal·lacions.  
Està previst adoptar les mesures protectores i correctores següents:  
  
- Adopció d'un sistema de vigilància en les fases de construcció, posada en marxa.  
- Impermeabilització de la zona destinada al procés F (transferència de residus).  
- Obra civil d'adaptació de les instal·lacions al reglament APQ.  
- Construcció del dipòsit d'homogeneïtzació per al procés G.  
- Manteniment i neteja dels equips i instal·lacions.  
A la posada en marxa del procés A (reciclatge de plàstic), es fa el mesurament de les emissions a l'atmosfera associades a aquest.  
Com el programa de vigilància ambiental es proposa, a fi d'assegurar que l'execució del projecte s'ajusta a les previsions de l'estudi d'impacte ambiental d'obtenir dades empíriques per a comprovar l'eficiència de les mesures protectores i correctores i descobrir alteracions no previstes en l'estudi d'impacte ambiental, el control dels paràmetres ambientals següents:  
- Control cada tres anys de les emissions i revisions periòdiques.  
- Mesuraments de soroll.  
- Anàlisi fisicoquímica periòdica de la qualitat de l'aigua en el punt de vessament.  
- Vigilar que els residus s'emmagatzemen adequadament i que tinguen totes les mesures de seguretat pertinents.  
- Emmagatzematge adequat dels productes químics.  
  
Afeccions legals  
El projecte està sotmès a la Llei 2/2006, de 5 de maig, de prevenció de la contaminació i qualitat ambiental, pel fet d'estar inclosa en l'epígraf 5.1 de l'annex I (instal·lacions per a la valorització de residus perillosos). La indústria tramita l'autorització ambiental integrada davant de la Direcció General per al Canvi Climàtic, la qual atorga l'instrument d'intervenció corresponent i és competent en la vigilància i el control del compliment de les condicions que hi estableix.   
  
Altres condicionants ambientals introduïts per la legislació sectorial són:  
- La instal·lació es considera inclosa com a activitat potencialment contaminant del sòl en l'annex I del Reial Decret 9/2005, de 14 de gener.   
- L'existència d'una caldera de gasoil comporta que l'activitat està catalogada com a activitat potencialment contaminadora de l'atmosfera, grup C, segons la Llei 34/2007, de 15 de novembre. Així mateix, les plantes de depuració d'aigües estan incloses en el grup B.  
- L'activitat està sotmesa a la legislació en matèria de residus, en particular, pel que fa a gestió, tractament i producció de residus.   
  
- Està sotmesa així mateix a la legislació en matèria de contaminació acústica i en particular, al Decret 266/2004, de 3 de desembre.  
  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que convinguen obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial aplicable.  
  
Tramitació administrativa  
L'expedient d'avaluació d'impacte ambiental es va iniciar amb data 20 de novembre de 2007, quan es va rebre de l'Àrea de Qualitat Ambiental de la Direcció General per al Canvi Climàtic una sol·licitud que indica que una vegada feta la fase d'informació pública, no s'hi han rebut al·legacions.   
Anteriorment, amb data 11 de maig de 2007 i a l'efecte de fer una consulta de suficiència i idoneïtat de documentació (expedient 146/3768-LWL), s'hi havia remés:  
- El projecte bàsic per a la sol·licitud d'autorització ambiental integrada i annexos (7 toms).  
- L'estudi d'impacte ambiental (2 toms).   
Així mateix, amb data 4 de juliol de 2007, es va rebre documentació addicional referent a la modificació del denominat procés G, que substitueix el parc d'emmagatzematge de líquids inflamables per una bassa soterrada d'homogeneïtzació i condicionament.  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix, segons el que preveu l'annex I de l'apartat 6, recuperació o eliminació de productes i el seu emmagatzematge, del Decret 32/2006, de 10 de març, pel qual es modifica el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell.   
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en la resta de disposicions aplicables.  
L'article cinquè de la Llei 2/1989, de 3 de març, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei.   
L'article 16 del Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, modificat pel Decret 217/2007, de 26 d'octubre, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Primer  
Estimar acceptable, al sol efecte ambiental, el projecte de planta de gestió de residus, promogut per Centro de Transferencia de Residuos Tóxicos y Peligrosos del Mediterráneo, SA, ubicada al polígon industrial Caseta Blanca, illa 6, parcel·la 2 del terme municipal de la Vall d'Alba, en els termes que estableix el projecte, l'estudi d'impacte ambiental i la resta de documentació que consta en l'expedient.  
  
Com a condicions addicionals que cal complir s'estableixen les següents:  
1. Els emmagatzematges i amuntegaments de materials (residus) previs al tractament s'han de fer exclusivament a dins de les naus amb sostre, per a evitar l'arrossegament de matèria per aigües de pluja.  
2. S'ha de controlar, prèviament a qualsevol vessament d'aigües residuals industrials al clavegueram municipal, que l'efluent compleix els paràmetres establits en l'ordenança model de vessaments de l'EPSAR.  
3. El paviment de l'interior de les naus, com també les basses, han de ser impermeables. Les zones exteriors han d'estar pavimentades. En les zones que no disposen de canalons de recollida de vessaments, s'ha de disposar de mitjans per a recollir possibles vessaments (sepiolita, etc.).  
4. A la zona de tractament de residus d'aparells elèctrics i electrònics, a més de les mesures exposades, s'ha de disposar de recipients apropiats per a l'emmagatzematge dels residus perillosos generats, en especial per a piles i acumuladors.  
5. Qualsevol residu que no es reintroduïsca en els processos desenvolupats, s'ha de lliurar al gestor autoritzat, en particular, mentre es duga a terme l'ampliació prevista.  
6. Les accions incloses en el programa de vigilància ambiental, com també els mesuraments periòdics de les emissions a l'atmosfera de la caldera, dels vessaments al clavegueram, l'auditoria acústica, l'absència de vessaments al sòl i el control de la gestió dels residus gestionats i produïts s'han de documentar a l'efecte d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de la seua eficàcia.  
7. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, s'ha de comunicar a l'òrgan ambiental competent que ha d'establir, si escau, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, pel fet de ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
  
Tercer  
Aquesta declaració d'impacte ambiental s'ha de publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
  
València, 12 de març de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: María Ángeles Centeno Centeno.  
  
Declaració d'impacte ambiental   
  
Expedient: 386/5600-ITZ  
Títol: variant d'Alpuente a la CV-345   
Autoritat substantiva: Diputació de València  
Localització: terme municipal d'Alpuente  
  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista  
L'objecte d'aquest projecte és millorar la seguretat viària, l'accessibilitat i la funcionalitat de la CV-345 al seu pas pel terme municipal d'Alpuente; actuació que s'engloba en el programa d'actuacions que promou la Diputació de València per a la millora de l'eix Casinos-Titaguas.  
En l'actualitat, l'esmentat vial transcorre sinuosament pel nucli urbà d'Alpuente. En el traçat proposat, la longitud total del qual és de 2.470 m, es distingeixen clarament dos trams:   
- L'inici de la variant és de nova planta per a adequar-se al planejament en fase de tramitació, de manera que no s'afecte futur sòl urbanitzable.   
- El tram final s'ha realitzat aprofitant el traçat actual d'un camí rural i la carretera que hi ha CV-353 (d'Alpuente a Baldovar).   
La velocitat de projecte és de 60 km/h. S'han dissenyat tres accessos al tronc principal de la carretera tipus glorieta, dues interseccions en T i un ramal d'eixida de la variant que connecta amb l'antiga CV-353. La distribució d'aquest al llarg de l'eix és la següent:  
- Glorieta 1: PK 0 + 000 del tronc principal.  
- Glorieta 2: PK 0 + 800 del tronc principal.  
- Glorieta 3: PK 2 + 470 del tronc principal.  
- Intersecció 1: PK 0 + 360 del tronc principal.  
- Intersecció 2: PK 1 + 640 del tronc principal.  
- Ramal d'eixida: PK 0 + 600 del tronc principal.  
El pendent màxim adoptat en el tronc és del 6,98%, un valor superior al pendent màxim i inferior al pendent excepcional. La justificació de l'ús d'aquests valors menys restrictius queda justificada en l'adaptació de la rasant projectada al terreny.   
L'eix principal disposa d'una secció transversal de dos carrils de 3,5 m d'amplària, amb vorera d'1,5 m. La secció transversal no disposa de bermes, i es justifica per la velocitat de projecte, la intensitat mitjana diària i les condicions de terreny.  
Sota l'eix principal s'assolirà una esplanada E2 que estarà formada per 55 cm de grossària de sòl seleccionat, atés que el sòl està classificat com a sòl adequat. Per al ferm es disposa de la secció tipus:  
  
- Capa de rodament: 6 cm de S-20  
- Capa intermèdia: 9 cm de G-20  
- Base granular: 44 cm de llast artificial  
2. Alternatives  
L'estudi d'impacte ambiental i el projecte no tenen un estudi d'alternatives adequat en el qual s'avaluen per separat cada una de les alternatives. No obstant això, sí que s'adjunta una descripció i informació gràfica de les alternatives estudiades:   
Alternativa 0: equival a no realitzar l'actuació.  
Alternativa 1: consisteix en l'eixamplament i millora del camí actual que, si bé minimitza les afeccions i les expropiacions, no reuneix les condicions tècniques necessàries sota el punt de vista del traçat, cosa que comporta un problema important per a la seguretat viària.  
Alternativa 2: el desenvolupament de la variant s'ha realitzat aprofitant el traçat actual dels camins i vies que hi ha: carretera CV-353 (d'Alpuente a Baldovar), i camí rural, fins a l'encreuament amb la CV-345, al tram entre Alpuente i La Yesa. Disposa d'un tram de nova planta.  
  
La justificació de la solució triada es realitza tenint en compte aspectes com ara seguretat viària, cost econòmic de construcció i explotació, efecte ambiental, ocupació d'espai, afecció al trànsit durant les obres, afecció al sòl urbà o urbanitzable. La solució triada és l'alternativa 2.   
  
Pel que fa al traçat en alçat de la variant, s'indica que s'han estudiat diverses solucions a fi de reduir al màxim el moviment de terres, tant pel que fa a terraplens com, especialment, als desmunts.  
  
El traçat de nova planta ha considerat el planejament urbanístic previst en l'instrument urbanístic, que està sent redactat, i la normativa sectorial. Per això, l'inici de la via se situa al nord de la població, per a preservar la reserva de sòl urbanitzable.   
  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública  
En data 20 de novembre de 2006 la Diputació de València va remetre el projecte tècnic i l'estudi d'impacte ambiental corresponents a la variant d'Alpuente a la CV-345 de Casinos a Titaguas per Villar del Arzobispo.  
L'estudi d'impacte ambiental, com també el projecte, va ser sotmés a informació pública per un termini de 30 dies hàbils, mitjançant un anunci publicat en el Butlletí Oficial de la Província de València número 193, de data 15 d'agost de 2006, segons el certificat emés pel diputat delegat d'Infraestructures i Medi Ambient.   
2. Resum d'al·legacions  
Durant el període d'informació pública es va presentar una única al·legació, el contingut de la qual pot resumir-se en els epígrafs següents:  
- El traçat entre el PK 0 + 000 i el PK 0 + 600 és de nou disseny i no aprofita cap camí rural ja existent; està traçat en sòl no urbanitzable amb protecció contra abocaments, i actualment està destinat a cultiu de cereal i granges d'explotació. El traçat divideix diverses propietats per la meitat, cosa que impossibilita l'explotació, afecta la grandària de les finques i impedeix el pas de la maquinària de cultiu i del bestiar.   
- Afecció de la glorieta 1 a la conducció d'aigua procedent de la Fuente Nueva i destinació a la zona de la Purísima i al depòsit d'aigua potable de l'aldea de Las Heras i la seua font.   
- Proposta de modificació de traçat, fent-lo coincidir amb el tram antic de la carretera.  
- Proposta de modificació de traçat, fent-lo coincidir amb un camí rural existent.  
- La modificació del traçat significa una minoració important de les conseqüències negatives.   
3. Peticions d'informes sectorials i documentació complementària  
  
El projecte de variant d'Alpuente a la CV-345 disposa de dos informes sectorials de la Direcció Territorial de València de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge. En el primer d'aquests s'allisten les espècies prioritàries i les espècies faunístiques i botàniques afectables. El segon, ha sigut redactat per la Secció Forestal, en el qual es menciona la possible afecció a la forest d'utilitat pública número 40, Cerro de la Ceja de los Arcos, i a la número 41, Las Lomas, ambdues propietat de l'Ajuntament d'Alpuente.   
  
Afeccions legals  
1. Camins ramaders: al terme municipal d'Alpuente trobem el camí ramader anomenat assegador d'Alpuente, però aquest no està afectat pel projecte.   
2. Forests d'utilitat pública: la zona d'actuació limita, sense afectar, amb les forests d'utilitat pública número 40, Cerro de la Ceja de Arcos, i 41, Las Lomas, ambdues propietat de l'Ajuntament d'Alpuente.   
3. Patrimoni: d'acord amb l'article 11 de la Llei 5/2007, de 9 de febrer, de modificació de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià, els estudis d'impacte ambiental relatius a qualsevol classe de projectes han d'incorporar l'informe de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural.   
  
  
Consideracions ambientals  
- Geomorfologia, geologia i edafologia  
Els materials aflorants comprenen edats que van des del triàsic fins al quaternari, amb gran representativitat del juràssic i del cretaci.   
  
A tota la zona d'actuació el sòl és de tipus inceptisòl. Es tracta de sòls incipients, poc desenvolupats. La capacitat agrològica de la zona on es desenvolupen les obres posseeix uns valors entre moderat i baix. Les zones en què la capacitat agrològica és moderada, presenten com a limitació major el pendent i com a limitació menor el sòl pedregós.   
  
- Clima  
Per a la descripció de la precipitació s'ha pres com a referència l'observatori publiomètric de Titaguas. Es tracta d'un clima mediterrani, amb els màxims valors de precipitació centrats durant els mesos de primavera i tardor.   
Per a la descripció de la temperatura s'ha pres com a referència l'estació meteorològica de Sinarcas. Es tracta d'unes condicions climàtiques prou favorables, en les quals quasi el 30% dels dies de l'any la temperatura màxima supera els 25ºC, amb un valor mitjà anual de 13,2ºC.   
- Risc d'erosió  
L'erosió actual és entre molt baixa i moderada.   
- Hidrologia  
No discorre per la zona cap llit natural, per la qual cosa la zona objecte d'anàlisi no presenta risc d'inundació. L'estudi d'impacte ambiental identifica 19 conques o subconques, sense que cap d'aquestes comporte un tàlveg important. Els elements que formen el sistema de drenatge longitudinal són cunetes de plataforma, cunetes de guarda, passos salvacunetes, vores als marges de la plataforma i baixants. Per a permetre el drenatge transversal de l'actuació s'ha disposat d'un conjunt de xicotetes obres de fàbrica, situades als punts baixos del terreny i en aquelles zones en què és necessari evacuar els cabals recollits pels elements del drenatge longitudinal.   
L'actuació afecta part de la unitat hidrogeològica d'Alpuente, de 1.098,57 km² de superfície total, encara que la vulnerabilitat és baixa.  
- Vegetació  
La zona d'actuació presenta com a sèrie de vegetació potencial la mesomediterrània castellanoaragonesa seca basòfila de l'alzina (Quercus rotundifolia). Bupeuro rigidi - Querceto rotundifoliae sigmetum. El carrascar o alzinar, que representa l'etapa madura de la sèrie, porta un determinat nombre d'arbustos escleròfils al sotabosc (Quercus coccifera, Rahmnus alaternus var. parvifolia, Rhamnus lycioides ssp. lycioides, etc.) que després de la total o parcial desaparició o destrucció de l'alzina n'augmenten la biomassa i resten com a etapa de garriga.  
La zona d'actuació travessa terres de cultiu de secà: vinya, ametler i cereal. La vegetació arbustiva està composta per romer (Rosmarinus officinalis) i argilaga (Ulex parviflorus) principalment a la vora de formacions arbustives de savines (Juniperus thurifera) i alguns exemplars de carrasca (Quercus rotundifolia) i pi blanc (Pinus halepensis).   
  
Entre les espècies de flora afectades cal destacar la Reseda barrelieri, Scabiosa turolensis, Reseda undata undata, Biscutella valentina i Globulària vulgaris valentina. Les tres primeres estan considerades endemismes, encara que no estan considerades com a rares ni endèmiques i no tenen cap protecció específica.   
- Espais protegits  
Les obres limiten amb les forests d'utilitat pública número 40, Cerro de la Ceja de Arcos, i número 41, Las Lomas, ambdues propietat d'Ajuntament d'Alpuente. Es tracta d'una xicoteta afecció puntual en dos punts, PK 1 + 300 i PK 1 + 500.   
- Fauna  
En l'àmbit afectat per la infraestructura es troben espècies classificades com d'interés especial pel Reial Decret 439/1990, de 30 de març, pel qual es regula el Catàleg nacional d'espècies amenaçades i com a protegides i tutelades, pel Decret 3/2004, de 27 de febrer, del Consell de la Generalitat, pel qual es crea i regula el Catàleg valencià d'espècies de fauna amenaçada.   
- Paisatge  
La zona d'actuació travessa un entorn natural en el qual es combinen zones dedicades al cultiu de vinya, ametler i cereal amb zones forestals en què predomina la vegetació arbustiva composta per romer i argilaga principalment juntament amb formacions arbustives de savines i alguns exemplars de carrasca.  
La combinació de camps de cultiu i sòl forestal constitueix un tapís heterogeni que dota de qualitat el paisatge.   
- Patrimoni cultural  
Pel que fa a patrimoni arquitectònic, no hi ha constància de l'existència de cap element arquitectònic que puga veure's afectat, encara que cal destacar la proximitat del bé d'interés cultural de l'aqüeducte de Los Arcos. Des de la consideració del patrimoni etnològic hi ha diversos elements pròxims al traçat. Pel que fa al patrimoni paleontològic, es comprova l'existència de 12 jaciments al terme municipal d'Alpuente, alguns d'aquests no molt distants a l'àrea d'intervenció. Respecte de l'arqueologia, no s'hi han localitzat restes.   
  
- Medi socioeconòmic  
L'actuació es localitza al terme municipal d'Alpuente, que pertany a la comarca dels Serrans, a la província de València. La comunicació amb la capital de província és a través de carreteres comarcals.  
  
El descens de la població d'Alpuente ha sigut progressiu. La principal font de riquesa d'Alpuente és el sector agrícola. En els últims anys s'està potenciant el sector serveis per l'auge del turisme.  
- Riscos  
El risc de lliscament i despreniment és inexistent. El risc d'erosió actual és entre molt baix i moderat. El risc potencial d'incendi és alt.  
  
- Nivells acústics  
S'ha estimat el nivell acústic en la fase d'explotació. Amb aquest fi s'ha considerat una velocitat mitjana de 70 km/h per al dia i de 50 km/h per a la nit. L'amplària de la carretera és de 10 m i s'ha calculat per a un angle de visió de 360º. S'ha utilitzat l'equació empírica publicada en la reducció del soroll a l'entorn de les carreteres.   
  
La distància mitjana de la carretera al nucli urbà d'Alpuente s'estableix en 270 m, i al municipi de Baldovar en 178 m. S'han estimat els nivells acústics per a distints anys vista, de dia i de nit, en ambdós municipis. Els valors teòrics poden considerar-se admissibles en aquesta fase de projecte, d'acord amb el que estableix el títol III, regulació del soroll produït per infraestructures de transport, del Decret 104/2006, de 14 de juliol, de planificació i gestió en matèria de contaminació acústica.  
  
- Planejament urbanístic  
Segons el planejament vigent al terme municipal d'Alpuente, els terrenys pels quals discorre el nou traçat es qualifiquen com a:  
- Sòl no urbanitzable de protecció enfront d'abocaments  
Del PK 0 + 000 al PK 0 + 370  
Del PK 2 + 190 al PK 2 + 506  
- Sòl no urbanitzable ordinari  
Del PK 0 + 370 al PK 0 + 2 + 190  
El sòl de protecció contra abocaments constitueix el sòl no urbanitzable protegit que inclou regadius actuals, terrenys estimats amb aqüífers i en general tots aquells que per la permeabilitat o fragilitat són vulnerables al lliscament i a la contaminació. S'hi prohibeix l'abocament d'aigües residuals sense depuració prèvia i de materials contaminants. Contrastada la cartografia de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, la vulnerabilitat d'aqüífers és baixa i l'accessibilitat als aqüífers és mitjana.   
En l'actualitat, es redacta el Pla General d'Ordenació Urbana Municipal, i es classifica l'àrea que ocupa la carretera com a sòl no urbanitzable de protecció de carreteres.   
- Reposició de serveis  
Les obres projectades fan necessari preveure:  
- La reposició de serveis afectats   
- La reposició de nombrosos trams de murs de maçoneria que delimiten els bancals actuals.  
- La demolició o desmuntatge d'elements diversos (obres de drenatge que hi ha, senyals)  
- La dotació d'accessos a les parcel·les afectades per l'actuació, com també la reposició de les connexions amb els camins rurals que hi ha.  
Els serveis afectats són:   
Línia aèria de mitjana tensió: les solucions adoptades consisteixen a elevar la línia, o en el cas d'una possible interferència dels suports amb la calçada o el terraplé, la reculada d'aquesta, però sempre seguint un traçat paral·lel o coincident amb l'actual.  
Línia telefònica aèria: es produeixen interseccions en les glorietes 1 i 2. En ambdós casos s'ha optat pel soterrament de la línia fins a la connexió amb la línia aèria.   
Aigua potable: es produeix intersecció en dues ocasions amb una canonada de fibrociment. Serà substituït per canonada de PEAD. S'han de col·locar les arquetes corresponents de connexió amb la xarxa que hi ha, i abans i després de l'encreuament amb el traçat.  
Elements de senyalització: s'ha detectat la presència de tres senyals que serà necessari desmuntar abans de l'inici de les obres.  
Xicotetes obres de fàbrica que hi ha i que s'han de demolir: s'han de demolir les obres de fàbrica que hi ha que no siguen útils per al drenatge de l'actuació i la restitució de l'escorriment natural de les conques interceptades.  
Murs de contenció de bancals: en el cas dels encreuaments de murs no se'n realitza la reposició. Se'n realitzarà la reposició mitjançant murs de maçoneria de les mateixes característiques i dimensions que els afectats i reculats 1,50 metres respecte del cap de desmunt o vora de terraplé.  
Reposició d'accessos: el criteri seguit ha sigut que les parcel·les els accessos de les quals resulten afectats per l'actuació siguen dotades d'accessos nous, sempre que no hi haja actualment accessos alternatius.  
- Moviments de terres  
El volum de desbrossament es xifra en 58.580 m²; les excavacions en 63.715 m³, i els rebliments i terraplens en 64.450 m³.  
- Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants  
  
Sota aquest epígraf es pretén remarcar els efectes generats per l'actuació que, entre els estudiats en l'estudi d'impacte ambiental, presenten major rellevància. L'estudi d'impacte ambiental distingeix entre pertorbacions durant la fase de construcció i la d'explotació.   
  
Es destaca:   
- En la fase de construcció, el moviment de terres eliminarà les espècies vegetals i la capa de terra fèrtil.   
- En la fase d'explotació, l'estimació de soroll realitzada i la consideració que en l'actualitat la circulació de vehicles és pel nucli urbà, es considera un impacte compatible.   
- No s'ha analitzat la influència de l'explotació en la contaminació atmosfèrica. No obstant això, durant la fase de construcció, sí que s'hi han establit mesures correctores per a reduir els efectes produïts pel moviment de maquinària pesant.  
- Així mateix, es destaca l'impacte que el parc de maquinària i vehicles pot produir sobre les aigües superficials i subterrànies, a causa de vessaments i abocaments d'olis, lubricants i combustibles al sòl.   
  
  
Consideracions sobre les mesures correctores i protectores  
Es detalla a continuació aquelles mesures correctores que per la seua importància o originalitat cal destacar. Així doncs, es constata:  
- Tots els materials que transporten materials pulverulents han d'anar coberts amb lones.  
- S'han de seleccionar els procediments constructius i les màquines tenint en compte el nivell de soroll emés, per exemple, fent ús de compressors insonoritzats, com també martells pneumàtics o hidràulics i màquines modernes que complisquen les especificacions actuals europees que limiten el nivell sonor.  
- S'han de recollir les aigües residuals de les oficines, de les obres annexes i les procedents d'operacions de neteja i manteniment per a la posterior depuració a l'obra o el transport a una zona de tractament, i habilitar, si cal, zones per a l'emmagatzemament temporal d'aquestes.   
  
- Les zones d'abassegament de residus han d'estar tancades amb murs de fàbrica de rajola o de blocs de formigó de manera que en cas de produir-se ruptures o vessaments el tancament actue com a element de contenció.   
- En el cas de ser necessària la neteja de les màquines en la mateixa obra, aquesta s'ha de realitzar en zones que permeta la recollida i el transport de les aigües generades a una bassa de decantació, amb un equip corrector de pH.  
- S'ha de minimitzar la superfície afectada mitjançant senyalització i jalonament amb banda plàstica de la zona d'ocupació estricta de les obres i dels elements auxiliars.   
- Evitar abocaments del talús de la carretera sobre la font de Cañadilla II.  
- La restauració paisatgística s'ha de dur a terme mitjançant la hidrosembra als terraplens, a les zones situades entre l'antiga carretera i la futura, i a les rotondes. Es procedeix amb una base per a jardí composta de terra vegetal seleccionada i un 30% de substrat artificial que es presenta en forma d'escuma ecològica. Les noves plantacions es componen bàsicament d'arbratge (Quercus faginea, Juniperus thurifera), plantes de port rèptil (Zoysia tenuifolia, Carex testacia, Nassella tenuisima, Brachypodium retusum) i entapissants adaptades a les característiques de l'entorn. Les labors de manteniment consten de les actuacions següents: millora del terreny, fertilització, tractaments fitosanitaris, podes, fitacions, segues i desbrossaments, neteja i revegetacions. El reg únicament serà en cas d'època de sequera, a càrrec de l'empresa de manteniment.  
- Malgrat la varietat de les espècies, no s'han projectat infraestructures de pas de fauna que en permeta la permeabilitat.  
- Pel que fa al patrimoni arquitectònic, atesa la proximitat del bé d'interés cultural de l'aqüeducte de Los Arcos, es considera convenient incorporar i ampliar les mesures correctores que permeten identificar, abalisar, assenyalar i protegir l'aqüeducte. Des de la consideració del patrimoni etnològic es recullen mesures protectores, entre les quals està l'abalisament, evitar els abocaments i el desmunt de murs de pedra per a la reposició posterior. Pel que fa al patrimoni paleontològic, el moviment de terres associat al projecte implica la possibilitat que afecte nivells sedimentaris d'interés, per la qual cosa es considera necessari prendre determinades cauteles durant la fase d'execució. Per això, durant les obres cal realitzar un seguiment paleontològic. Així mateix, s'ha de fer un seguiment arqueològic durant les labors de desbrossament. L'autorització de tots els seguiments correspon a la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià.  
  
Consideracions sobre el programa de vigilància ambiental  
S'estableix que l'explotador de la carretera ha de presentar puntualment davant de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, cada tres mesos, els informes tècnics ambientals en els quals s'informe del desenvolupament i avanç de l'activitat.  
Si succeeix alguna circumstància extraordinària que altere el medi físic o biològic, s'haurà de comunicar verbalment i redactar un informe extraordinari en què es recullen les característiques de l'afecció.   
  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 8.a de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Aplicació de la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'Impacte Ambiental.   
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
  
L'article 16.2.m, del Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, propose la següent:  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Projecte de variant d'Alpuente a la CV-345, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establits a continuació.  
  
Segon  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'estableixen les següents:  
1. Pel fet que la variant discorre entre dos forests d'utilitat pública, s'ha de prestar especial atenció a la contaminació lumínica. Per això, cal emprar làmpades de vapor d'alta o baixa pressió i de mínima emissió de flux lluminós, que han de ser compatibles amb les exigències funcionals i paisatgístiques. El programa de manteniment de les instal·lacions i dels aparells d'il·luminació ha de preveure la periodicitat de la neteja dels equips, el control de l'enfocament dels llums, la verificació dels accessoris i els temporitzadors que regulen el flux lluminós i l'horari d'il·luminació, a més del funcionament correcte d'aquest.   
2. La Diputació de València ha de resoldre amb la Direcció Territorial de València de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge l'ocupació dels béns de domini públic de forest d'utilitat pública.   
3. S'ha de dotar la infraestructura de permeabilitat faunística. Amb aquest fi s'ha de permetre el pas de fauna a través de la via almenys en dos punts: el primer, entre el PK 400 i 600, i el segon, entre el PK 1.600 i 2.100. Es pot optar per un pas específic per a la fauna o per un drenatge adaptat per a animals. En ambdós casos les dimensions han de ser com a mínim 2 x 2 m (alt per ample). S'han de construir en perpendicular a la infraestructura. Atés el règim de precipitacions del clima mediterrani, l'adaptació de drenatges és una pràctica adequada. Amb aquest fi s'han d'utilitzar materials adequats, construir banquetes laterals que es mantinguen seques per a evitar la inundació completa de l'estructura i condicionar adequadament els accessos.   
4. S'ha de realitzar un estudi acústic de l'entorn del traçat una vegada que s'execute, d'acord amb la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica i el Decret 104/2006, de planificació i gestió en matèria de contaminació acústica. S'ha d'incloure cartografia, a escala adequada, en la qual se situen les isòfones llindar assenyalades per l'esmentada legislació, i establir-se, en conseqüència i si és procedent, les mesures correctores oportunes. En aquest sentit, s'estableix que sempre han de ser preferibles els dics de terra vegetats a les pantalles rígides (absorbents o reflectors). S'ha de pressupostar la campanya acústica que es duga a terme durant la fase d'explotació.  
5. Si durant la fase d'execució de les obres apareixen coves, avencs o altres cavitats subterrànies, s'hauran de paralitzar les obres de l'entorn, i s'ha d'informar d'això i de manera immediata a la Direcció Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge a València, i encarregar, per part del promotor, a personal especialitzat, la realització d'un estudi geològic i biològic de la cavitat per a determinar-ne l'interés i avaluar les mesures necessàries per a evitar-ne l'afecció.  
6. Conforme a l'informe emés per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià:  
- Han d'ampliar-se les mesures correctores proposades i identificar, senyalitzar i abalisar l'aqüeducte de Los Arcos.  
- Des de la consideració del patrimoni etnològic es recullen mesures protectores, entre aquestes l'abalisament, evitar els abocaments i desmuntar els murs de pedra per a la posterior reposició.  
- S'han de realitzar seguiments paleontològics i arqueològics durant la fase de construcció que han de ser autoritzats per la Direcció General del Patrimoni Cultural Valencià.   
7. Els materials que siguen necessaris per a l'execució del projecte s'han d'obtenir de préstecs o pedreres que hi ha i legalment autoritzades, amb independència de la inclusió o exclusió d'aquestes de l'annex 14, estudi de jaciments i pedreres. En cas de noves obertures, s'han de sotmetre, amb caràcter previ a la seua utilització, al procediment de declaració d'impacte ambiental.   
8. La direcció d'obra ha d'exigir, una vegada executades i acabades les obres, la retirada a un abocador controlat de totes aquelles runes, materials sobrants i la resta d'elements o restes d'obra que hagen sigut depositats, abocats o abandonats en qualsevol àrea de terreny que s'haja vist afectada per les obres projectades. Si no es tracta d'un abocador de residus degudament identificat i legalitzat, s'ha de sotmetre, abans de la utilització d'aquest, al procediment d'estimació d'impacte ambiental. No obstant això, d'acord amb el Decret 200/2004, d'1 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, si es tracta de residus inerts adequats, els abocadors queden exempts del procediment d'estimació d'impacte ambiental. No obstant això, s'ha d'obtenir una autorització administrativa de residu inert adequat mitjançant una resolució de la conselleria competent en medi ambient.   
9. La direcció d'obra ha d'exigir el compliment de les mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental, com també els condicionants d'aquesta declaració d'impacte ambiental.  
  
  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
  
  
València, 30 de novembre de 2007.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.