Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 8148, del 13-10-2017 (2017/8458)

RESOLUCIÓ de 30 d'agost de 2017, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació dels informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedients 93/15-EAE Moixent i 12/17-EAE Alfarp.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8148

Data del DOGV
:   13-10-2017

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2017/8458


Data del document
:   30-08-2017

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 30 d'agost de 2017, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació dels informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedients 93/15-EAE Moixent i 12/17-EAE Alfarp. [2017/8458]  
De conformitat amb l'article 51.7 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de l'informe ambiental i territorial estratègic, resolc:  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana els informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedients 93/15-EAE Moixent i 12/17-EAE Alfarp.  
  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Tràmit: avaluació ambiental de la modificació d'allotjament turístic rural en sòl no urbanitzable d'especial protecció per valors ecologicoforestal i paisatgístic.  
Promotor: Ajuntament de Moixent.  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme de València.  
Localització: municipi de Moixent (València).  
Expedient: 93/15-EAE.  
  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en la sessió realitzada el 27 de juliol de 2017, va adoptar l'acord següent:  
Vista la proposta de l'informe ambiental i territorial estratègic de la modificació d'allotjament turístic rural en sòl no urbanitzable d'especial protecció per valors ecologicoforestal i paisatgístic, del Pla General d'Ordenació Urbana (PGOU) de Moixent, en els termes següents:  
  
Amb data 6 de maig de 2015 es rep de l'Ajuntament de Moixent una sol·licitud d'inici de l'avaluació ambiental i territorial estratègica de la modificació d'allotjament turístic rural en sòl no urbanitzable d'especial protecció per valors ecologicoforestal i paisatgístic, del PGOU de Moixent (València), acompanyada amb el document inicial i el document de planejament de la modificació.  
  
Documentació aportada  
El 6 de maig de 2015 es rep de l'Ajuntament de Moixent la documentació següent en format paper i digital: document inicial estratègic i document de planejament de la modificació.  
El 25 de maig de 2015 se sol·licita a l'ajuntament l'ampliació de la documentació facilitada. El 21 de juliol de 2015 es recorda a l'ajuntament la sol·licitud de documentació efectuada, i se li tramet còpia de l'informe del Servei Territorial de Cultura de València que indicava que havia de completar-se la informació, perquè es tinguera en compte.  
  
El 18 de gener de 2016, l'ajuntament tramet la documentació següent com a resposta als requeriments efectuats: informe dels tècnics redactors i exemplar de la modificació en suport paper i digital. En aquesta documentació no s'aporta la informació requerida pel Servei Territorial de Cultura de València.  
  
Planejament vigent  
El municipi de Moixent disposa, com a document de planejament urbanístic, de PGOU aprovada per la Comissió Territorial d'Urbanisme de València el 27 de setembre de 1998.  
La Comissió Territorial d'Urbanisme de València va aprovar el 31 de maig de 2001 la modificació puntual núm. 2 del Pla General, sobre la qual es va emetre declaració d'impacte ambiental favorable amb condicions, de data 10 d'abril de 2001.  
Tenint en compte la modificació núm. 2 aprovada, la redacció de l'article 169 objecte d'aquesta modificació és el següent:  
«Article 169. Sòl no urbanitzable d'especial protecció per valors ecologicoforestal i paisatgístic  
Atés el caràcter inseparable dels valors a protegir, s'indica d'especial protecció per valors ecologicoforestal i paisatgístic el sòcol de la serra de la Solana i també tota l'àrea dels plànols que inclouen l'Ombria.  
  
Es prohibeix també qualsevol utilització que implique transformació del seu ús i naturalesa, o lesione el valor específic. Com a norma general, es prohibeix tota intervenció excepte la repoblació forestal, amb les excepcions següents:  
- Instal·lacions de torres de vigilància d'incendis forestals.  
- Refugis dels vigilants forestals, amb la mateixa regulació que els albergs de l'article 159, però amb separació mínima de 300 m.  
- Reparació de camins, cunetes, desaigües, etc.  
- Tanca i protecció de jaciments arqueològics.  
- Actuacions pròpies i específiques de la protecció forestal contra incendis.  
- Estesa de canonades subterrànies, amb obligació de tornar el terreny a l'estat inicial.  
Es permet l'activitat terciària d'alberg rural en les masies o edificacions que hi ha, les quals es consideraran sotmeses a protecció general quant a les possibles intervencions; i això sense perjudici de les autoritzacions i procediments regulats per la Llei 4/1992 (LSNU).  
Atesa la identificació gràfica dels sòls d'especial protecció, que no destaquen el valor arqueològic, i a fi de protegir-lo, tota sol·licitud d'intervenció haurà d'identificar amb el major detall el seu emplaçament, de manera que es puga concedir o denegar raonadament, o sol·licitar informe a l'organisme competent en cas de dubte.  
En general, totes les àrees en què es pretenga desenvolupar l'activitat d'alberg han de complir les condicions següents:  
- Han de disposar d'una edificació que justifique valors arquitectònics i/o etnològics i que, amb la consideració de protecció indicada, permeta habilitar-la per a l'ús d'alberg.  
- La parcel·la mínima adscrita sense solució de continuïtat serà de 10.000 m².  
- Ha de tindre garantits els serveis d'infraestructura necessaris per a l'ús esmentat.»  
  
Imatge I - Delimitació del sòl no urbanitzable d'especial protecció per valors ecologicoforestal i paisatgístic en el vigent planejament urbanístic d'acord amb la documentació presentada. Plànol núm. I-2.  
  
Objecte de la modificació  
D'acord amb la documentació presentada, la modificació té per objecte permetre en el sòl no urbanitzable d'especial protecció pels seus valors ecologicoforestal i paisatgístic (SNU-PEF i P) totes les modalitats d'allotjament turístic rural previstes en la legislació de turisme, i no sols la d'alberg.  
Es pretén en una edificació rural existent, que tinga els valors d'arquitectura tradicional i que estiga en una parcel·la amb una superfície mínima, que puga desenvolupar-se l'activitat d'allotjament turístic rural, sempre que l'edificació ho permeta, amb una adequada rehabilitació si és procedent. Tot això amb la finalitat de recuperar l'arquitectura rural tradicional i l'impuls de l'economia de les zones rurals de l'interior de la Comunitat Valenciana.  
Per a aconseguir aquest objectiu, la redacció proposada de l'article 169 seria la següent (es mostra entre cometes el text que s'ha modificat):  
  
Article 169. Sòl no urbanitzable d'especial protecció per valors ecologicoforestal i paisatgístic  
Atés el caràcter inseparable dels valors a protegir, s'indica especial protecció per valor ecologicoforestal i paisatgístic el sòcol de la serra de la Solana, i també tota l'àrea dels plànols que inclouen l'Ombria.  
  
Es prohibeix també qualsevol utilització que implique transformació del seu ús i naturalesa, o lesione el valor específic. Com a norma general, es prohibeix tota intervenció excepte la repoblació forestal, amb les excepcions següents:  
- Instal·lacions de torres de vigilància d'incendis forestals.  
- Refugis dels vigilants forestals, amb la mateixa regulació que els albergs de l'article 159, però amb separació mínima de 300 m.  
- Reparació de camins, cunetes, desaigües, etc.  
- Tanca i protecció de jaciments arqueològics.  
- Actuacions pròpies i específiques de la protecció forestal contra incendis.  
- Estesa de canonades subterrànies, amb obligació de tornar el terreny a l'estat inicial.  
Es permet l'activitat terciària d?«allotjament turístic rural« en les masies o edificacions que hi ha, les quals es consideraran sotmeses a protecció general quant a les possibles intervencions; i això sense perjudici de les autoritzacions i procediments regulats per «la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana.»  
Atesa la identificació gràfica dels sòls d'especial protecció, que no destaquen el valor arqueològic, i a fi de protegir aquest, tota sol·licitud d'intervenció haurà d'identificar amb el major detall el seu emplaçament, de manera que es puga concedir o denegar raonadament, o sol·licitar informe de l'organisme competent en cas de dubte.  
En general, totes les àrees en què es pretenga desenvolupar l'activitat d'allotjament turístic rural han de complir les condicions següents:  
  
Han de disposar d'una edificació que justifique valors arquitectònics i/o permeta la seua habilitació per a l'ús d'alberg.  
La parcel·la mínima adscrita sense solució de continuïtat serà de 10.000 m².  
Ha de tindre garantits els serveis d'infraestructura necessaris per a l'ús esmentat.  
«En relació amb l'article 197 de l'esmentada Llei 5/2014, com la implantació de l'ús d'allotjament turístic rural que és d'interés per al desenvolupament turístic rural i es pot escometre mitjançant la recuperació del patrimoni arquitectònic radicat en el medi rural, s'exceptua l'exigència que el seu emplaçament diste més de cinc quilòmetres de sòl vacant amb qualificació apta per a albergar aquests usos.»  
El Decret 188/2005, de 2 de desembre, regulador de l'allotjament turístic rural en l'interior de la Comunitat Valenciana, estableix les modalitats següents:  
Article 3.1. Allotjament turístic rural  
- Casa rural compartida o no amb els propietaris o usuaris.  
- Acampada en finca particular amb habitatge habitat. Aquesta modalitat podrà compartir-se amb la de casa rural sempre que el nombre d'allotjats al mateix temps no supere el nombre de 16.  
- Alberg turístic. La capacitat serà com a mínim de 17.  
Article 3.2. Els establiments hotelers i apartaments turístics autoritzats d'acord amb el que disposen el Decret 153/1993, de 17 d'agost, del Consell de la Generalitat, regulador dels establiments hotelers de la Comunitat Valenciana, i el Decret 30/1993, de 8 de març, del Consell de la Generalitat, pel qual es va aprovar el Reglament d'apartaments turístics, vil·les, xalets, bungalous i semblants, podran sol·licitar la modalitat de rural quan complisquen els requisits d'ubicació previstos en l'article 2 i els exigits en els capítols VII i VIII d'aquest decret, respectivament.  
  
Els establiments hotelers rurals no han de tindre una capacitat d'allotjament superior a 50 places. Els apartaments turístics rurals no han de tindre una capacitat d'allotjament superior a 16 places per apartament.  
Aquest decret estableix uns requisits generals i específics per als allotjaments turístics rurals, i per a cada una de les modalitats abans esmentades una sèrie de requisits específics i un règim administratiu.  
  
Tenint en compte el que indica el Decret 188/2005, la nova redacció de l'article 169 de la normativa urbanística que fa referència a allotjament turístic rural pot ocasionar confusió quan fa referència a allotjament turístic rural. De la documentació presentada es dedueix que els allotjaments turístics que es pretenen permetre són totes les modalitats d'allotjaments rurals previstos en la legislació de turisme: Decret 188/2005, de 2 de desembre. És a dir, no sols les modalitats d'allotjament turístic rural de l'article 3.1, sinó també les modalitats d'allotjament de l'article 3.2, és a dir, establiments hotelers i apartaments turístics que complisquen una sèrie de requisits i puguen qualificar-se de rurals.  
Per tant, aquest informe avalua la proposta en el sentit abans indicat, i es requereix que en l'article 169 s'efectue la precisió que quan fa referència a allotjament turístic rural s'estan referint als allotjaments turístics indicats en l'article 3.1 però també als indicats en l'article 3.2 de l'esmentat Decret 188/2005 que complisquen les condicions de «rural» establides en aquest.  
En la documentació presentada s'elabora una llista de totes les edificacions que hi ha que poden ser objecte d'aplicació de l'article 169 en la nova redacció, que alberguen l'activitat d'allotjament turístic rural; aquestes són les que figuren en la llista amb el color taronja i que s'ubiquen en el plànol d'informació núm. 4. Són quatre edificacions a la zona nord i 51 a la zona sud, en total 55 edificacions.  
Llista:  
Zona nord - serra de la Plana: casa del Romeral (parcel·la 5, polígon 1), casa de Carrasca, la Governadora, Venta de la Bassa.  
Zona sud - les Alcusses i la serra Grossa: Casa del Pi, Casa del Romeral (parcel·la 15, polígon 11), parcel·la 28, polígon 11, Casa de Mesquitilles, parcel·la 33, polígon 15, parcel·la 148, polígon 16, Casa de Cabanyila, Casa de l'Altet del Viudo, Casa de Pariso, Casa de Rabosa, Caseta de Golf, Caseta del Fondo, Casa del Senyor, Casa de l'Altet de Reguera, Corral de Ruiz, Casa dels Arenals, parcel·la 4, polígon 40, Casa de Manrúbia, Casa de Campussano, Caseta de Palmí, Pou del Consell, Casa de Sant Antoni, Casa de Ritxec, Casa de Busquet, Casa de la Muda, Casa de Sant Vicent, Casa de l'Ampolla, Casa de l'Apotecari, Casa Nova, Casa de Penadés, Casa del Llop, Cases de Blasco, Casa de Sant Ferran, Casa del Regaixet, Molí del Regaixet, Casa de Soler, Casa de l'Hostalera, Casa de Petit, Casa del Botiguer, parcel·la 11(A), polígon 46, parcel·la 9, polígon 46, Casa del Joncar, Casa del Joncaret, la Torreta, Casa d'Orà (parcel·la 2, polígon 48), Casa del Porró, Casa de Barranquet, Casa de Panxeta, Casa d'Orà (parcel·la 6, polígon 49), Casa de les Canyades i Mas de Montserrat.  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
Imatge II - habitatges rurals que hi ha amb condicions per a admetre l'ús d'allotjament turístic rural en sòl no urbanitzable d'especial protecció pels seus valors ecologicoforestal i paisatgístic. Plànol d'informació núm. 4.  
Les edificacions indicades d'acord amb la documentació presentada s'han seleccionat i s'han descartat aquelles que no compleixen les condicions establides en la redacció de l'article 169. S'han descartat les següents:  
- Les que presenten un estat de ruïna tan avançat que impossibilita qualsevol intent de rehabilitació.  
- Les que no compleixen una sèrie de requisits mínims per a albergar l'activitat d'allotjament turístic, entre els quals una grandària mínima i la capacitat d'albergar les dependències mínimes exigides en el Decret 188/2005: habitacions, menjador, serveis higienicosanitaris i cuina.  
- Les que no tenen valors arquitectònics i/o etnològics. S'han descartat totes les construccions posteriors a l'any 1975.  
- Les que no tenen una superfície mínima de parcel·la de 10.000 m².  
  
  
Justificació de la modificació  
La documentació presentada es justifica per les raons següents: amb la modificació número 2 del Pla General que afectava el sòl no urbanitzable d'especial protecció ecologicoforestal i paisatgístic es va considerar convenient permetre l'allotjament turístic rural en les masies tradicionals existents en aqueix àmbit.  
Amb aqueixa regulació es pretenia, d'una banda, afavorir una activitat turística que començava a desenvolupar-se i que podia contribuir al desenvolupament econòmic de les zones rurals de l'interior de la Comunitat Valenciana i, d'una altra banda, dotar d'una nova utilitat l'arquitectura tradicional present a la zona que afavoriria la seua recuperació i frenara l'abandó progressiu. Tot això amb una regulació adequada per a evitar efectes ambientals negatius.  
S'indica que la zona de les Alcusses té un gran nombre de masies o cases de cultiu, repartides per diferents finques agrícoles i compostes d'habitatge i dependències per a les treballs agraris. Es van mantindre habitades i amb la seua funció agrícola fins a la segona meitat del segle XX, i moltes d'aquestes constitueixen un bon exemple d'arquitectura rural valenciana.  
En la modificació núm. 2 s'especificava activitat terciària d'alberg rural en les masies o edificacions existents, però la redacció, d'acord amb allò que s'ha indicat en la documentació presentada, va quedar desvirtuada amb el Decret 188/2005, regulador de l'allotjament turístic rural a l'interior de la Comunitat Valenciana, a causa de la diferenciació que efectuava respecte als tipus d'allotjaments rurals. A partir d'aquest, només una de les modalitats, l'especificada en la redacció de la modificació, alberg, estaria permesa, i la resta estarien impedides, és a dir, casa rural, acampada en finca particular, especialitats de masia i alqueria, els hotels i els apartaments rurals. Són precisament les modalitats que quedaven excloses o prohibides, en particular la casa rural o l'especialitat de masia, les que més podrien adequar-se al tipus d'arquitectura existent.  
S'indica que s'han presentat diverses sol·licituds en l'Ajuntament per a implantar l'activitat de casa rural en edificacions existents i han hagut de ser rebutjades, la qual cosa resulta paradoxal pel fet que la capacitat d'allotjament de la casa rural és inferior a la de l'alberg.  
  
  
Consultes realitzades  
Aquesta direcció general ha sotmés a consultes la documentació inicial remesa, d'acord amb el que disposa l'article 51 de la LOTUP, a fi de determinar els efectes significatius en el medi ambient, d'acord amb els criteris exposats en l'annex VIII de l'esmentada llei.  
  
Per això, tenint en consideració les característiques de la modificació presentada i els aspectes ambientals en què pot incidir, es consulten les administracions següents:  
  
Consulta Informe Administració consultada  
20.05.2015 05.01.2016 Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge;  
Subdirecció General d'Ordenació del Territori i Paisatge; GVA.  
20.05.2015 16.06.2015 Servei de Vida Silvestre;  
Subdirecció General de Medi Natural; GVA  
20.05.2015 Servei d'Ordenació i Gestió Forestal;  
Subdirecció General de Medi Natural; GVA  
20.05.2015 26.06.2015 Servei Territorial d'Urbanisme de València; GVA  
20.05.2015 06.07.2015 Conselleria de Cultura (patrimoni cultural)  
20.05.2015 09.06.2015 Agència de Seguretat i Resposta a les Emergències; Presidència de la Generalitat (abans Direcció General de Prevenció, Extinció d'Incendis i Emergències), (per extinció d'incendis i riscos)  
20.05.2015 28.07.2015 Direcció General de Turisme  
20.05.2015 Acció Ecologista Agró  
  
  
  
Els informes rebuts juntament amb l'informe ambiental i territorial estratègic es publicaran en la pàgina web següent: http://www.agroambient.gva.es/eae  
- Subdirecció General d'Emergències i Planificació (09.06.2015):  
  
S'emet informe en el sentit següent:  
· Hi ha diverses zones amb risc de lliscament i despreniment, no obstant això, atés que la modificació del pla no preveu noves edificacions sinó la possible rehabilitació i/o adequació de les ja existents, no es preveu cap increment en el risc existent.  
· En la modificació del Pla General s'hauran d'assumir totes les mesures establides respecte al risc sísmic en la Norma de Construcció Sismoresistent de 2002 (NCSR-02). S'indica, igualment, que l'Ajuntament ha d'elaborar un pla d'actuació municipal davant d'aquest risc d'acord amb el Decret 44/2011, de 29 d'abril, del Consell.  
· La A-35 i la via de ferrocarril València - La Encina estan considerades (Decret 49/2011, de 6 de maig, del Consell) com a vies de circulació preferent de mercaderies perilloses i es considera zona d'especial exposició les franges de 500 metres al voltant d'aquestes. No obstant això, els habitatges, masies i cases rurals considerades en la modificació únicament es localitza en aquesta franja la Venta de la Bassa. Per tant, s'haurà d'efectuar consulta a l'autoritat urbanística competent, la qual haurà de determinar els usos del sòl admissibles en les zones exposades.  
  
· Respecte al risc d'incendis, s'indica que s'ha d'incorporar una sèrie de qüestions reflectides en la legislació sectorial.  
  
- Servei Territorial de Cultura i Esports de València (06.07.2015):  
L'informe indica el següent:  
«S'haurà d'introduir en el document objecte d'aquest informe un apartat justificatiu en el qual s'expresse el tractament que el Catàleg de Béns i Espais Protegits realitza respecte a l'àmbit afectat pel document.  
  
S'haurà d'advertir si en l'àmbit es troba algun bé amb valors patrimonials reconeguts (BIC, BRL o catalogat) o afecta parcialment o totalment l'entorn de protecció d'aquests. Aspecte que haurà de quedar reflectit en els plànols del document de planejament.  
S'haurà d'introduir en el document objecte d'aquest un apartat justificatiu del fet que el projecte no afecta negativament el patrimoni cultural valencià.  
La nova documentació que s'aporte s'haurà de presentar en suport paper, una còpia, i en suport informàtic, dues còpies (format no editable), tot això signat pels seus redactors. Els documents que siguen còpia del planejament urbanístic municipal (catàleg) que es presenten hauran d'estar diligenciats per l'Ajuntament fent constar que són còpia fefaent de l'original.»  
  
- Servei Territorial d'Urbanisme de València (26.06.2015):  
S'indica que no hi ha inconvenient a la modificació sempre que s'esmenen els apartats següents:  
1. «Una vegada analitzada la documentació presentada per l'Ajuntament, en especial l'anàlisi de la casuística de les edificacions existents que podrien presentar valors arquitectònics i també altres condicions exigides, es desprén que la voluntat municipal és que l'àmbit de la modificació siga precisament per a les edificacions indicades, no obstant això, en la redacció de l'articulat no es fa menció expressa a aquesta anàlisi ni al pla d'informació I-04, on s'indiquen els habitatges rurals existents amb condicions per a admetre l'ús d'allotjament turístic rural.  
  
A més, la redacció de l'articulat indica: tindran una edificació que justifique valors arquitectònics i/o permeta la seua habilitació per a ús d'alberg.  
D'una banda, no sembla coherent la redacció del i/o, la qual cosa aparentment permetria que o bé l'edificació justifique valors arquitectònics, o bé permeta la seua habilitació per a l'ús d'alberg, quan sembla que ambdues condicions haurien de complir-se.  
A més, d'altra banda, es parla únicament d'ús d'alberg, quan ha de referir-se a ús d'allotjament turístic rural, per la qual cosa s'haurà de corregir la redacció de l'articulat en aquests termes.»  
En relació amb la redacció i/o abans citada, cal determinar que és a causa d'un error en la documentació presentada ja que en la redacció del vigent planejament es diu: «han de tindre una edificació que justifique valors arquitectònics i/o etnològics i que, amb la consideració de la protecció, indicada, permeta la seua habilitació [?]» I eixa mateixa redacció és la que ha de tindre la modificació pel que es desprén de la documentació presentada. Es tracta, per tant, respecte d'això, d'un error material en transcriure-la. Per tant, la redacció s'haurà de modificar en aquest sentit, per la qual cosa l'al·legació del Servei Territorial d'Urbanisme de València quedaria esmenada.  
Respecte a l'al·lusió a «alberg» en compte d'allotjament turístic rural, s'estima que es tracta igualment d'un error atés que el que pretén la modificació és permetre altres modalitats d'allotjament rural, i no sols l'alberg.  
2. «Quant a l'última condició de la proposta de nou articulat, per mitjà de la qual s'exceptua l'exigència que el seu emplaçament tinga més de cinc quilòmetres de sòl vacant amb qualificació apta per a albergar aquests usos, de conformitat amb els articles 197 i 201.3 de la LOTUP, s'indica, d'una banda, que la redacció estaria incompleta, ja que per a poder donar-se aquesta excepció caldrà un informe previ favorable de l'òrgan competent en matèria de turisme.  
A més, d'altra banda, atés que l'esmentat article de la LOTUP dóna l'opció de l'excepció, es considera innecessari incloure'l en la redacció de les Normes Urbanístiques, ja que s'aplica el que indica la legislació vigent.»  
El condicionant afegit d'acord amb el Servei Territorial d'Urbanisme de València està incomplet i, a més, s'estima innecessari ja que està regulat en la LOTUP i, per tant, s'haurà d'ometre.  
L'informe esmentat continua indicant el següent: les determinacions objecte de la modificació puntual es consideren determinacions de l'ordenació estructural, de conformitat amb l'article 21 de la LOTUP, per la qual cosa la competència per a la seua aprovació definitiva serà autonòmica, de conformitat amb l'article 44 de la LOTUP.  
S'apunta la possibilitat en l'informe que l'Ajuntament valore la possibilitat d'ampliar la reutilització de l'arquitectura tradicional no sols per a la implantació d'allotjament turístic rural, sinó també per a altres usos com ara cellers, almàsseres i establiments de restauració.  
  
Respecte d'això cal indicar, quant a aquest informe, que l'anàlisi s'ha efectuat exclusivament per als usos proposats i, per tant, les seues conclusions es refereixen a aquests. Considerar altres usos diferents com els proposats en l'informe del Servei Territorial d'Urbanisme de València suposaria plantejar una nova modificació que requeriria una anàlisi nova.  
  
- Resolució del director general de Medi Natural (16.06.2015):  
S'indica que la modificació plantejada no tindrà efectes apreciables sobre Xarxa Natura 2000 i que no s'ha de sotmetre a avaluació detallada dels seus efectes sobre Xarxa Natura 2000.  
Es localitzen en l'àmbit del LIC Sierra de Enguera tres de les edificacions existents que tenen condicions per a permetre l'ús d'allotjament turístic rural, i la resta en la planura de les Alcusses, zona bàsicament de secà. Atés que aquestes construccions ja existeixen, no és previsible que el seu aprofitament com a allotjament rural afecte negativament la integritat del LIC i, en tot cas, en l'àmbit del LIC cada projecte d'aprofitament turístic estaria subjecte al tràmit previst en el Decret 60/2012, de 5 d'abril, que regula el règim d'avaluació de projectes i plans que puguen afectar la Xarxa Natura 2000.  
  
- Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge; Subdirecció General d'Ordenació del Territori i Paisatge: (05.01.2015):  
Es considera que la incidència en el paisatge de l'esmentada modificació no serà significativa, ja que no alterarà ni el caràcter ni la percepció del paisatge, tenint en compte que es permetrien uns usos de semblant incidència en el paisatge a l'ús ja permés en l'actualitat, que aquests serien viables només en edificacions existents de valor arquitectònic i caràcter rural, que es mantenen els condicionants necessaris per a la seua implantació i que només s'autoritzarien obres de rehabilitació, sense alterar la configuració exterior ni l'esquema tipològic bàsic.  
L'eliminació de l'exigència del seu emplaçament a més de 5 km de sòl vacant amb qualificació per a aquests usos també es considera en aquest cas que no tindrà incidència en el paisatge, ja que es permet únicament en edificacions ja existents.  
  
- Servei d'Infraestructures Turístiques (28.07.2015):  
Informen sobre que no és previsible que es deriven efectes negatius significatius sobre el medi ambient pel fet que en l'actualitat ja està permesa una modalitat d'allotjament en la zona, l'alberg, amb una capacitat d'allotjament major que la resta de modalitats.  
Es recorda que les construccions existents que pretenguen albergar l'activitat d'allotjament turístic hauran de complir les condicions establides en el Decret 188/2005.  
  
Identificació i valoració dels possibles efectes sobre el medi ambient  
D'acord amb el que estipula l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental i territorial determinarà, tenint en consideració els criteris de l'annex VIII, el sotmetiment al procediment d'avaluació ambiental i territorial ordinari o simplificat, en funció de l'existència d'efectes significatius sobre el medi ambient, després de la consulta prèvia a les administracions públiques afectades a les quals fan referència els articles 48.d i 51.1 de la LOTUP.  
L'àmbit de la modificació està constituït pel sòl no urbanitzable d'especial protecció per valors ecologicoforestal i paisatgístics. Aquest sòl està constituït per dues grans zones. Una al nord de l'autovia, constituïda per relleus muntanyosos majoritàriament forestals. Gran part inclosos en el LIC Sierra de Enguera i ZEPA Sierra de Martés - Muela de Cortes. L'altra zona se situa al sud de la mencionada autovia i està constituïda en part per terrenys ondulats majoritàriament agrícoles i en part per relleus muntanyosos majoritàriament forestals.  
  
Una part significativa dels terrenys d'aquest tipus de sòl són considerats estratègics en el PATFOR i són forests d'utilitat en la seua quasi totalitat. La zona aquesta travessada per diferents camins ramaders.  
La zona està afectada per riscos de lliscaments i despreniments d'acord amb el SIG d'aquesta conselleria.  
En la documentació s'efectua una anàlisi sobre quins habitatges rurals existents poden complir les condicions per a albergar l'ús d'allotjament turístic rural. S'aporta un plànol amb la seua localització. Es considera que la modificació fa referència als habitatges rurals existents seleccionats en la documentació com a possibles candidats a la implantació d'aquests usos.  
En relació amb les característiques de la modificació, la mateixa no suposa un canvi en el model territorial, suposa permetre usos semblants als permesos en la zona.  
En relació amb les característiques dels efectes i de l'àrea probablement afectada:  
Des d'un punt de vista d'afecció a espècies, hàbitats, vegetació, Xarxa Natura 2000 i paisatge, no s'estima que en l'àmbit del pla s'ocasionen efectes negatius significatius tenint en compte que es tracta d'edificacions existents i que és un ús semblant al permés en l'actual planejament, i també analitzant la ubicació de les edificacions seleccionades indicades en la documentació aportada.  
En els condicionants establits s'indica que s'han de tindre garantits els serveis d'infraestructures necessaris per a l'ús d'allotjament. D'aquesta manera es limita la implantació de l'ús a aquelles edificacions que ja tenen els serveis necessaris, o no els tenen tots però poden obtindre'ls amb obres de poca importància.  
La documentació analitza la situació d'aquests serveis i s'indica la forma d'obtindre'ls, en el cas que es tinguen:  
- Accés: s'indica que tenen accés rodat en tots els casos. La xarxa de camins rurals és bona i té un adequat manteniment per part de l'ajuntament.  
- Subministrament d'energia elèctrica: a la zona de les Alcusses hi ha línies aèries sobre pals, però en la resta de la zona no es disposa de cap tipus de subministrament elèctric ni és viable la implantació de noves línies per a subministraments de tan escassa entitat com una o unes poques cases rurals. En aquests casos, en la documentació es proposa la instal·lació de plaques fotovoltaiques o generadors xicotets.  
En l'àrea de les Alcusses els habitatges ja disposen d'aquest servei o podrien connectar-se a les línies existents per mitjà de traçat subterrani (plànol d'informació I-05).  
- Subministrament d'aigua potable: els habitatges tradicionals s'abasteixen per mitjà de pous, ja siga individuals en la finca o per mitjà de connexió a pous comunitaris. Es pot obtindre l'aigua a partir d'aquests pous tractant l'aigua de reg amb instal·lacions de cloració i potabilització ubicades en la mateixa activitat i, en cas que no siga possible, es podria construir un depòsit per a omplir-lo per mitjà de depòsits cisterna, instal·lant un equip de cloració i potabilització.  
- Gestió d'aigües residuals: els allotjaments turístics rurals que s'implanten hauran de gestionar el seu tractament de les aigües residuals i instal·lar depuradores per al tractament de les aigües residuals produïdes per la pròpia activitat, dimensionada d'acord amb el cabal que es puga preveure.  
- Gestió de fems: davant de l'absència de servei d'arreplega domiciliària, l'única solució possible és l'arreplega i classificació en la pròpia activitat i el trasllat d'aquests amb vehicle fins als contenidors situats al nucli urbà.  
En relació amb les condicions per a l'activitat respecte a infraestructures i serveis, dels serveis s'estima necessari regular amb més detall les condicions per a evitar efectes negatius a nivell de projecte, d'acord amb el que indica la documentació aportada i el que s'ha dit abans: la gestió de les aigües residuals es realitzarà a través de la instal·lació d'un sistema individualitzat de tractament d'aigües residuals, la gestió de residus s'efectuarà individualment com s'indica, el subministrament elèctric es durà a terme, fora de la zona de les Alcusses, per mitjà de plaques fotovoltaiques o generadors xicotets, i en la zona de les Alcusses s'emprarà aquest sistema llevat que siga possible la connexió a xarxa existent per mitjà d'estesa subterrània sense generar efectes significatius en l'entorn, i el subministrament d'aigua potable haurà de tindre l'autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer i complir les condicions sanitàries exigides per la legislació sectorial.  
Algun habitatge rural existent està en terreny forestal d'acord amb el PATFOR (per exemple el Juncaret o el Romeral) i algun pròxim al terreny forestal estratègic i forest d'utilitat pública. També hi ha camins ramaders pròxims a alguns dels habitatges rurals proposats. En qualsevol cas, s'hauran d'obtindre les autoritzacions o informes que corresponguen en relació amb l'afecció a aquest tipus de terrenys o dominis públics.  
Des del punt de vista del patrimoni cultural, la modificació comporta permetre uns usos semblants als ja permesos (alberg). D'altra banda, les construccions existents queden sotmeses al grau de protecció general, la qual cosa obliga, segons l'article 223 de les normes urbanístiques, al fet que les obres permeses siguen de rehabilitació, i no alteren ni la seua configuració exterior ni el seu esquema tipològic bàsic.  
No obstant això, en tractar-se d'edificacions de caràcter tradicional, s'estima necessari que s'obtinga informe favorable de la Conselleria de Cultura a la modificació abans de l'obtenció de l'aprovació definitiva, i completar la documentació d'acord amb l'informe d'aquesta de manera que s'establisquen, si escau, les mesures que s'estimen necessàries respecte d'això.  
En l'informe de la Subdirecció General d'Emergències i Planificació s'indica que l'habitatge rural existent Venta de la Bassa està en la zona d'especial exposició (500 m) de les vies A-35 i ferrocarril València - La Encina. En aquesta franja, respecte al ferrocarril, es troben altres habitatges rurals existents com el Juncar, la Torreta, etc. Es tracta d'un ús ja autoritzat en el municipi (alberg) que s'amplia a altres modalitats semblants que no comporten variació significativa respecte a l'autoritzat.  
Alguns habitatges rurals existents estan afectats per risc geomorfològic associat a barrancs com el Juncar o el Juncaret. L'article 18 del PATRICOVA regula les limitacions en sòl no urbanitzable afectat per perillositat d'inundació. En la part afectada per risc geomorfològic es prohibeixen (art. 18.1) els habitatges, els establiments hotelers i campaments de turisme, però en l'article 18.4 es permet eximir d'aqueixa prohibició els usos regulats abans esmentats per mitjà d'estudi específic i detallat. Per tant, s'estima que en l'obtenció de la llicència l'Ajuntament haurà d'analitzar, abans de la seua concessió, si està afectat per risc d'inundació i, si escau, obtindre informe favorable del Servei d'Ordenació del Territori per a implantar aquest ús en aqueixa zona.  
  
Alguns habitatges estan en zones amb risc de lliscament, per tant, s'estima que en la concessió de la llicència haurà d'analitzar-se si cal adoptar mesures correctores adequades respecte d'això.  
  
Alguns habitatges rurals estan afectats per diferents riscos, com s'ha vist anteriorment, per tant es considera necessari que en la modificació del planejament s'adopten mesures per a evitar-los o corregir-los.  
  
Tenint en compte el que s'ha indicat, no es considera que es produiran efectes negatius significatius sobre el medi ambient en l'àmbit del pla amb les mesures que s'han apuntat en aquest informe.  
  
Consideracions jurídiques  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE,del Parlament Europeu i del Consell, de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta directiva s'incorpora al dret intern espanyol per mitjà de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret autonòmic per mitjà de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
El Reial decret legislatiu 7/2015, de 30 d'octubre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de sòl i rehabilitació urbana estableix, en l'article 22, que els instruments d'ordenació territorial i urbanística estan sotmesos a avaluació ambiental de conformitat amb el que preveu la legislació d'avaluació ambiental.  
  
Proposta d'acord  
D'acord amb el que s'ha exposat, es resol emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable segons el que estableix l'article 51.2. de la LOTUP, en relació amb la modificació d'allotjament turístic rural en sòl no urbanitzable d'especial protecció per valors ecologicoforestal i paisatgístic, al municipi de Moixent (València) d'acord amb els criteris de l'annex VIII d'aquesta llei, i tenint en compte les consultes realitzades i l'anàlisi efectuada, no modifica el model territorial, ni comporta increment de consum de recursos ni afecta significativament el patrimoni natural, es pot concloure que el procediment d'avaluació simplificada és suficient per a determinar que aquesta modificació no presenta efectes significatius sobre el medi ambient. Per tant, correspon continuar la tramitació d'aquesta modificació d'acord amb la seua normativa sectorial, sempre que s'ajuste als condicionants següents:  
  
1. Abans de l'aprovació definitiva de la modificació:  
1.1. S'han d'introduir en la modificació proposada de l'article 169 de la normativa urbanística els canvis següents:  
a) S'han de permetre totes les modalitats d'allotjaments turístics rurals, és a dir, no sols les previstes en l'article 3.1 (casa rural, alberg turístic i acampada en finca particular amb habitatge habitat) del Decret 188/2005, de 2 de desembre, regulador de l'allotjament turístic rural a l'interior de la Comunitat Valenciana, sinó també les previstes en l'article 3.2 (establiments hotelers i apartaments turístics rurals) que s'ajusten a les condicions d'aquest.  
b) S'ha d'incorporar en la documentació escrita amb eficàcia normativa la llista d'habitatges rurals existents amb condicions per a admetre l'ús d'allotjament turístic rural que figura en la documentació remesa a aquesta conselleria amb data d'entrada 18 de gener de 2016, i com a plànol d'ordenació, el plànol d'informació I-04, de manera que queden clarament grafiades les edificacions en què es permet l'ús. S'indicarà que es tracta dels habitatges que podran optar a l'esmentat ús.  
  
c) On diu: «Hauran de disposar d'una edificació que justifique valors arquitectònics i/o permeta la seua habilitació per a l'ús d'alberg.»  
Haurà de dir: «Hauran de disposar d'una edificació que justifique valors arquitectònics i/o etnològics i que, amb la consideració de protecció indicada, permeta la seua habilitació per a l'ús d'allotjament turístic rural.»  
d) S'ha d'eliminar el condicionant següent: «En relació amb l'article 197 de l'esmentada Llei 5/2014, com la implantació de l'ús d'allotjament turístic rural és d'interés per al desenvolupament turístic rural i es pot escometre per mitjà de la recuperació del patrimoni arquitectònic radicat en el medi rural, s'exceptua l'exigència que el seu emplaçament tinga més de cinc quilòmetres de sòl vacant amb qualificació apta per a albergar aquests usos.  
e) En relació amb les garanties de les infraestructures i serveis, s'han d'establir les condicions addicionals per als serveis següents:  
  
- La gestió de les aigües residuals s'ha de realitzar a través de la instal·lació de sistema individualitzat de depuració d'aigües residuals i amb l'autorització d'abocament de l'organisme de conca.  
- El subministrament d'aigua potable haurà de tindre autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer i complir les condicions sanitàries exigides per la legislació sectorial.  
- Subministrament elèctric: per als habitatges situats fora de la zona de les Alcusses s'han d'emprar plaques fotovoltaiques o generadors xicotets, i a la zona de les Alcusses (plànol I-05), s'ha d'emprar la connexió a la xarxa existent per mitjà d'estesa subterrània llevat que puguen generar-se efectes negatius significatius i, en aquest cas, se substituirà pels sistemes abans indicats.  
- Residus urbans: la gestió de residus s'ha d'efectuar individualment com s'indica en la documentació presentada.  
f) En la concessió de les llicències per part de l'Ajuntament s'ha d'exigir el compliment dels punts següents:  
- Anàlisi de la zona, abans de la concessió de la llicència, per a saber si està afectada per risc d'inundació i, si escau, obtindre l'informe favorable del Servei d'Ordenació del Territori per a implantar aquest ús en aqueixa zona.  
- Establiment de les mesures respecte al risc sísmic en la Norma de Construcció Sismoresistent de 2002 (NCSR-02).  
- Compliment del que estableix quant a incendis forestals la legislació sectorial:  
· Article 32 (interfície urbanoforestal) del Decret 58/2013, de 3 de maig, que aprova el PATFOR.  
· Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, que aprova el plec de normes de seguretat de prevenció d'incendis forestals que s'han d'observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terrenys forestals o en els voltants.  
· Pla de Prevenció d'Incendis Forestals de la Demarcació Forestal de Xàtiva.  
- S'han d'adoptar mesures adequades, si cal, en relació amb el risc de lliscament i despreniment.  
1.2. S'ha de modificar la documentació en el sentit indicat en l'informe del Servei Territorial de Cultura i Esports de València, de data 06.07.2015, reflectit en aquest informe. S'ha de presentar al servei esmentat la documentació, havent d'obtindre's informe favorable, i s'han d'incorporar les condicions que, si escau, establisca l'esmentat servei a la modificació de l'article 169.  
Segons el que estableix l'article 51.7 de la LOTUP, l'informe ambiental i territorial estratègic perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana no s'haguera aprovat la modificació en el termini màxim de quatre anys des de la publicació. En aquest cas, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada de la modificació.  
  
  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic que fa referència l'article 51.2.b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que disposa l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat als efectes d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
Per tant, la Comissió d'Avaluació Ambiental acorda emetre un informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica de la modificació d'allotjament turístic rural en sòl no urbanitzable d'especial protecció per valors ecologicoforestal i paisatgístic, del PGOU de Moixent, per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en l'informe esmentat.  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret consideren pertinents.  
La qual cosa li notifique perquè en prenga coneixement i a l'efecte oportú.  
La qual cosa se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se'n deriven, de conformitat amb l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
València, 28 de juliol de 2017.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Tràmit: avaluació ambiental de l'homologació i Pla de reforma interior de la UE-5 de sòl industrial d'Alfarp.  
Promotor: Ajuntament d'Alfarp.  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme.  
Localització: Alfarp (València).  
Expedient: 12/5948-DZR.  
  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en la sessió realitzada el 27 de juliol de 2017, va adoptar l'acord següent:  
Vista la proposta de l'informe ambiental i territorial estratègic de l'homologació i Pla de reforma interior de la UE-5 de sòl industrial d'Alfarp, en els termes següents:  
  
A) Documentació aportada  
Amb data 6 de febrer de 2017, el Servei Territorial d'Urbanisme de València remet un escrit en el qual informa que l'Ajuntament d'Alfarp ha sol·licitat l'inici del procediment d'avaluació ambiental de l'homologació i Pla de reforma interior de la UE-5 de sòl industrial d'aquest municipi; que la documentació aportada per l'Ajuntament s'ajusta a allò que s'ha exigit per a aquest tràmit de conformitat amb la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge (LOTUP), i la remeten al Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica per a la seua tramitació ambiental.  
La documentació remesa, en format paper (1 còpia) i digital (CD) amb la documentació (de data juny 2016) en format PDF, està composta per:  
- Document inicial estratègic  
- Esborrany del document d'homologació  
- Esborrany del Pla de reforma interior, que inclou:  
1. Documents sense eficàcia normativa  
1.1. Memòria informativa  
1.2. Memòria justificativa  
1.3. Documents sectorials  
1.4. Plànols d'informació  
1.5. Inventari d'edificacions existents  
1.6. Estudi de viabilitat econòmica i memòria de sostenibilitat econòmica  
2. Documents amb eficàcia normativa  
2.1. Normes urbanístiques  
2.2. Plànols d'ordenació  
- Esborrany del programa d'actuació integrada  
  
Revisada, per aquest servei, la documentació aportada, es considera que és concorde amb el que estableix l'article 50 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
  
B) Planejament vigent  
El planejament vigent al terme municipal d'Alfarp el constitueixen les normes subsidiàries de planejament aprovades el 22 de desembre de 1988 per la Comissió Territorial d'Urbanisme.  
Les normes subsidiàries classifiquen els terrenys de l'àmbit de l'Homologació i Pla de Reforma Interior (PRI) UE-5 com a Sòl No Urbanitzable i, encara que es qualifiquen com «de protecció agrícola futur regadiu», en el document aportat es justifica que han de considerar-se com a sòl no urbanitzable comú.  
Com a modificacions de les normes subsidiàries d'Alfarp s'han tramitat les següents:  
- «Modificació puntual de les normes subsidiàries. Homologació de sòl industrial», amb aprovació definitiva de data 28 de maig de 2008, de la Comissió Territorial d'Urbanisme de València, i que va obtindre declaració d'impacte ambiental (DIA) positiva supeditada al compliment de determinats condicionants ambientals, el 12 de febrer de 2008 (expedient 34/7568-DGZ). Aquest sòl industrial no s'ha desenvolupat.  
- «Homologació i Pla Parcial del Sector Alfarp Residencial», amb aprovació definitiva de data 1 de juny de 2009, de la Comissió Territorial d'Urbanisme de València, que va obtindre DIA positiu supeditada al compliment de determinats condicionants ambientals el 21 de maig de 2009 i Resolució complementària de 6 de juny de 2012 (expedient 366/9093-RSE).  
  
Actualment està en tramitació la revisió del Pla General d'Alfarp, expedient 19/8148-WNC, que disposa de document de referència emés amb data 14 de març de 2013, que es considera a tots els efectes com a document d'abast, de conformitat amb la LOTUP. Amb data 16 de setembre de 2016, la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental concedeix a l'Ajuntament d'Alfarp la pròrroga del document de referència, amb vigència fins al 20 d'agost de 2018.  
En la revisió del Pla General d'Alfarp es proposava arreplegar part de l'àmbit de l'actuació present com a Sòl Urbà Industrial UE-5, amb una superfície de 149.230 m².  
  
C) Homologació i Pla de reforma interior de la UE-5 Sòl Industrial: objecte i justificació  
C.1. Principals problemes  
En l'àmbit d'actuació ja hi ha activitats industrials, i es daten les primeres naus construïdes en els anys setanta, huitanta i noranta del segle XX, segons s'indica en la documentació aportada.  
Sobre una de les naus, construïda l'any 1992 i destinada a la fabricació de contraxapat de fusta, es va autoritzar una activitat de cogeneració d'energia per mitjà de declaració d'interés comunitari (DIC), aprovada per Resolució del conseller d'Obres Públiques de data 21 d'abril de 1999.  
Les vigents normes subsidiàries de 1988 classifiquen els terrenys d'aquest àmbit d'actuació com a sòl no urbanitzable de protecció agrícola futur regadiu.  
S'indica que aquesta actuació és de caràcter prioritari per tractar-se de l'únic àmbit d'ús industrial existent al municipi i albergar actualment indústries que constitueixen la seua principal font d'ocupació i la continuïtat del qual depén directament del desenvolupament de l'àmbit.  
Cal escometre amb urgència, en l'àmbit de l'actuació, obres d'ampliació de l'activitat dedicada a la fabricació de taulers, contraxapats i envasos de fusta per a fruites per a donar resposta a la demanda existent, millorar la funcionalitat de les seues instal·lacions, la qualitat d'aquestes indústries i la seua imatge.  
C.2. Objectius a aconseguir. Justificació  
L'objectiu a aconseguir és l'homologació modificativa parcial de les normes subsidiàries per a reclassificar sòl no urbanitzable de protecció agrícola futur regadiu en sòl urbà en l'àmbit de l'actuació, per tractar-se d'una zona parcialment urbanitzada i amb activitat industrial, amb serveis urbanístics bàsics.  
Es justifica la proposta de tramitació anticipada de l'Homologació i PRI de la UE-5 per la necessitat de disposar dels documents que permeten modificar les previsions de les vigents normes subsidiàries, a fi d'establir un ordenació completa, que diferencie entre les determinacions de l'ordenació estructural de les d'ordenació detallada, que possibilite la immediata programació i desenvolupament i la definició de les obres necessàries per a completar la urbanització de l'àmbit, tot això sense necessitat de posposar aquesta modificació a l'aprovació definitiva de la revisió del Pla General d'Alfarp.  
A més, és objecte de la proposta adaptar les determinacions de caràcter ambiental i sectorial vigents que les actuals normes subsidiàries 1988 no recullen.  
  
D) Característiques de l'Homologació i Pla de Reforma Interior de la UE-5 Sòl Industrial  
D.1. Àmbit de l'actuació  
L'àmbit proposat perquè siga reclassificat arriba als 168.477,52 m² de sòl (en el plànol núm. 3. Edificabilitat i serveis existents de l'esborrany del document d'Homologació, figuren 168.474,52 m²) i queda localitzat a uns 1.300 metres al nord-est del nucli d'Alfarp, ubicat al marge dret de la CV-520, aproximadament en el punt quilomètric 13+500.  
L'àmbit proposat amplia la superfície que la revisió del Pla General, en tramitació, considera per a aquesta zona consolidada (149.230,00 m²sòl) i la classifica com a sòl urbà industrial. No obstant això, es respecta el límit del perímetre d'afecció del nuc de l'enllaç de la futura carretera CV-50, variant Carlet-l'Alcúdia, amb el qual limita l'actuació pel sud.  
De la superfície total de l'àmbit, estan consolidats per edificació 53.978,62 m², és a dir, el 32,04 % de la superfície total, i estan urbanitzats 77.812, 14 m², és a dir, el 46,19 %, amb la qual cosa hi ha 131.791,14 m² que són sòl en situació bàsica d'urbanitzats d'acord amb la legislació estatal de sòl, la qual cosa significa un percentatge del 78,23 % del total de la superfície.  
Segons s'indica en l'esborrany del document d'homologació, «es tracta d'una zona urbanitzada, en el sentit a què fa referència l'article 25.2.b de la LOTUP que disposa dels serveis urbanístics bàsics, amb accés rodat principal per la CV-520, electrificació, aigua potable i sistema de depuració, però que requereix millorar i formalitzar la seua ordenació, ultimar la urbanització i millorar les seues condicions de connexió i integració amb la xarxa estructural».  
D.2. Estudi d'alternatives  
En l'apartat 4.1.b del document inicial estratègic es descriuen l'alternativa 0 i l'alternativa «solució proposada».  
· Alternativa 0: es correspon amb el manteniment de les determinacions actuals de les vigents i obsoletes normes subsidiàries d'Alfarp. Consistiria en no plantejar ni desenvolupar cap actuació. No es preveu aquesta alternativa 0 perquè la situació actual és d'un evident divorci entre la realitat d'urbanització i d'edificació i les normes subsidiàries vigents.  
Les activitats consolidades tenen una envergadura important tant per nivell de producció com per capacitat per a la consolidació i la creació d'ocupació i, a més, es troben actualment en expansió, per la qual cosa necessiten amb urgència ampliar les seues instal·lacions, encara sense excedir la zona de sòl ja ocupada i urbanitzada.  
Per això, s'indica que és inadequat mantindre la denominació formal i la destinació de sòl no urbanitzable per a aquest àmbit ja que ni respon a la realitat ni s'ajusta al que estableix l'article 25.2.b (zones urbanitzades), en relació amb l'article 28.3, ambdós de la LOTUP.  
· Alternativa «reversiva». Es tractaria d'aplicar tècniques de disciplina per a intentar tornar els terrenys al seu estat natural, amb tancament d'activitats i demolició de tot el que s'ha construït. No es considera viable aquesta alternativa perquè comportaria la destrucció de riquesa, ocupació i teixit social a Alfarp i no considera el grau d'urbanització i de consolidació edificatòria que hi ha.  
· Alternativa «d'àmbit». Es tractaria de proposar un àmbit diferent o més reduït. No es preveu aquesta alternativa perquè no s'ajustaria a l'àmbit real del problema de què s'està proposant solució amb aquesta actuació.  
· Alternativa «solució proposada». Es correspon amb la proposta presentada l'objecte de la qual és la reclassificació d'aquest àmbit a sòl urbà d'ús industrial.  
  
D.3. Descripció de l'alternativa «solució proposada»  
D.3.1. Classificació del sòl. Característiques urbanístiques.  
La proposta d'Homologació i Pla de Reforma Interior de la UE-5 preveu:  
- Classificació del sòl: sòl urbà zonificat com a zona urbanitzada industrial (ZUR-IN). En el plànol núm. 4. Classificació del sòl i xarxa estructural de dotacions públiques que s'adjunta a l'esborrany del document d'homologació, s'observa que s'estableixen tres classificacions:  
  
· ZUR-IN: sòl urbà. Zona urbanitzada industrial sotmesa a pla de reforma interior.  
· ZRP-AF: zona rural protegida per afeccions (reserva carretera). Es correspon amb la zona de protecció de la CV-520 (25 metres des de l'aresta exterior de la calçada). S'observa en el plànol núm. 4 que la delimitació de l'àmbit UE-5 incorpora part de la zona de protecció de la CV-520.  
· ZRP-RI: zona rural protegida per riscos (barranc).  
- S'estableix una única unitat d'execució UE-5 que es constitueix com una única àrea de repartiment AR-UE5.  
- Zona d'ordenació: zona BEX, bloc exempt.  
- Aprofitament tipus: 0,7 m²sòl/m²sostre. Es manté el mateix aprofitament tipus que el proposat en la revisió del pla general en tramitació.  
- Índex d'edificabilitat neta: 0,8234 m²sostre/m²sòl. No computen en aquesta edificabilitat màxima els soterranis ni els semisoterranis.  
- Alçàries: es permeten dues alçàries, planta baixa més una, amb una alçària màxima de 10 metres per a edificis d'oficines i blocs representatius.  
D.3.2. Xarxa primària de sòl dotacional públic  
Segons es recull en l'esborrany del document d'homologació:  
· La proposta té en consideració i, per tant, deixa fora de l'àmbit la reserva de sòl per a la futura rotonda projectada per la Diputació Provincial de València que servirà d'accés tant a la unitat d'execució UE-5 com al nucli urbà residencial situat al sud d'aquesta en el marge esquerre de la CV-520, conegut com a Urbanització Les Casetes Catxapins.  
  
La mencionada rotonda queda situada fora de l'àmbit de la UE-5, si bé s'indica que el sòl per a aquesta rotonda haurà de ser adquirit a càrrec del programa de l'àmbit d'actuació, sense perjudici de l'execució a càrrec de la Diputació.  
· També s'indica que «l'àmbit es delimita salvant la línia exterior de la zona de domini públic, tenint en compte el barranc que transcorre paral·lel a la CV-520 i es computa als efectes d'edificabilitat els terrenys que conformen l'espai de la zona de protecció, la qual cosa suposa que aquests també queden integrats dins de l'àrea de repartiment».  
  
· No hi ha xarxa primària interna en la unitat d'execució, ja que totes les dotacions dins de la unitat pertanyen a la xarxa secundària perquè són pròpies de l'àmbit i no defineixen l'estructura d'aquest.  
  
  
D.4. Efectes previsibles sobre el medi ambient  
En l'apartat 4.1.d del document inicial estratègic s'arreplega el diagnòstic de la situació del medi ambient i del territori abans de l'aplicació del pla en l'àmbit afectat, del qual s'extrauen les consideracions següents:  
-No hi ha afecció a forests d'utilitat pública i a àrees forestals.  
-No hi ha espais naturals protegits ni afectats per la Xarxa Natura 2000.  
-No hi ha en la zona d'actuació riscos per inundació, lliscament i despreniment, erosió i vulnerabilitat d'aqüífers.  
-Quasi el 80 % de la superfície ordenada es troba consolidada per la urbanització i/o edificació, per la qual cosa es pot afirmar que la situació del medi ambient i del territori abans de l'aplicació del pla en l'àmbit afectat és de consolidació, urbanització i edificació i que, per tant, l'aplicació del pla i el programa no incidiran en aquesta situació.  
  
En relació amb el risc d'inundació derivat del barranc de la Creueta, que discorre en paral·lel pel marge dret de la CV-520 i constitueix el límit físic pel sud de l'àmbit, el DIE, en l'apartat 1.6.2, indica textualment:  
«La CHX ha informat, de forma verbalment i coherentment amb el PGOU en tramitació, al tècnic redactor d'aquest document, que l'àmbit no està afectat pel PATRICOVA i que l'únic condicionant que s'estableix és que es respecte l'actual traçat i característiques del barranc de la Creueta, que no afecta l'àmbit i que discorre en paral·lel a la carretera CV 520, entre aquesta i les instal·lacions industrials que ens ocupen, sense que siga necessària cap actuació d'obra de fàbrica ni cap altra que condicionen l'actuació».  
En relació amb el risc d'inundació, també s'indica:  
«La nul·la afecció està justificada en la cartografia de l'Estat, Ministeri d'Agricultura, Alimentació i Medi Ambient, sobre zones inundables, inclosa en la pàgina MAGRAMA, molt més recent i precisa que la cartografia sobre zones inundables autonòmica, inclosa en el PATRICOVA».  
Basant-se en aquest diagnòstic i dels objectius perseguits, s'indica que «l'actuació proposada no sols no tindrà efectes significatius sobre el medi ambient ni sobre el territori, sinó que millorarà notablement les condicions d'ordenació i integració de l'àmbit consolidat».  
  
El DIE destaca que la proposta presentada s'inspira en els principis bàsics següents:  
- Manteniment de la condició de minipolígon rural especialitzat en activitats relacionades amb el sector agrari i de baix impacte ambiental.  
  
- Millora de les condicions de connexió sense provocar l'alteració de la xarxa estructural primària existent. S'hi considera la rotonda projectada per Diputació Provincial de València.  
- Possibilitar una raonable ampliació de les activitats existents sense ocupar més sòl, excepte una mínima ampliació.  
- Integrar la totalitat dels serveis urbanístics: electrificació, sanejament, aigua potable i recollida de residus.  
- Simplificació i funcionalitat de la xarxa secundària per l'escàs nombre de parcel·les resultants.  
- Maximitzar la superfície de zona verda.  
Respecte del sanejament, en el DIE (pàgina 24), en la descripció de la solució proposada, s'indica que es millora el sistema de depuració per mitjà de la previsió d'una depuradora d'última generació.  
Entre les mesures previstes per a previndre, reduir i, en la mesura que siga possible, compensar qualsevol efecte negatiu en el medi ambient i en el territori, es preveuen les mesures següents:  
- Elaborar un estudi d'integració paisatgística que establisca les particularitats paisatgístiques de l'actuació i detalle els condicionants relatius a la zona verda.  
- Les normes del pla de reforma interior (PRI) establiran en la versió preliminar del document un sistema de tancament de l'àmbit amb elements vegetals que disposen de sistemes automatitzats de reg a càrrec de la propietat dels terrenys.  
Finalment, cal indicar que en l'article 8. Condicions d'urbanització de les normes urbanístiques proposades en el PRI, s'indica que «s'executarà la xarxa de sanejament separativa, la qual abocarà les pluvials al barranc de la Creueta i les residuals a la depuradora particular que haurà d'incloure's en el projecte d'urbanització, les característiques de la qual seran les adequades per al reciclatge de l'aigua consumida».  
  
E) Consultes  
La Subdirecció General d'Avaluació Ambiental de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, d'acord amb l'article 51.1 de la LOTUP, la documentació aportada s'ha sotmés a consulta a les administracions públiques afectades següents:  
  
ADMINISTRACIÓ PÚBLICA CONSULTADA CONSULTA INFORME  
ST URBANISME VALÈNCIA 24.02.2017 19.05.2017  
Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori - SDG Ordenació Territorial i Paisatge - Servei d'Ordenació del Territori (PATRICOVA - ETCV) 24.02.2017 17.07.2017  
Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori - SDG Ordenació Territorial i Paisatge - Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge 24.02.2017 27.07.2017  
Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori - SDG de Mobilitat 24.02.2017 03.05.2017  
Confederació Hidrogràfica del Xúquer 24.02.2017   
EPSAR 24.02.2017 29.05.2017  
Diputació de València - Àrea de Carreteres 24.02.2017 06.06.2017  
ST de Medi Ambient - València 24.02.2017 16.05.2017  
SDG de Medi Natural - Servei d'Ordenació i Gestió Forestal 24.02.2017   
Séquia d'Alèdua 24.02.2017   
Ajuntament de Llombai 24.02.2017   
  
  
  
F) Identificació i valoració de possibles efectes sobre el medi ambient  
D'acord amb allò que s'ha estipulat en l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental i territorial determinarà, tenint en consideració els criteris de l'annex VIII, el sotmetiment al procediment d'avaluació ambiental i territorial ordinari o simplificat, en funció de la certesa en la determinació de l'existència d'efectes significatius sobre el medi ambient, després de la consulta a les administracions públiques afectades a les quals fan referència els articles 48.d i 51.1 de la LOTUP.   
L'àmbit de l'actuació proposada és de fet un àmbit antropitzat per la consolidació de l'activitat industrial que des dels anys 70-80 del segle passat es desenvolupa i que constitueix el principal nucli industrial del municipi d'Alfarp. La proposta pretén una xicoteta ampliació (uns 19.247,52 m²) de la superfície actualment en activitat i la seua consideració com a sòl urbà, amb la intenció de completar la urbanització necessària i adaptar-se a les demandes existents en el sector.  
  
El terme d'Alfarp queda ubicat en la conca mitjana del riu Magre, a la vall dels Alcalans, i no té relleus significants, si bé l'extrem nord-est és el més accidentat.  
L'àmbit de l'actuació queda molt delimitat tant per infraestructures de comunicació com per elements físics del territori. La carretera CV-520 Sollana-Catadau (per Benifaió), de titularitat de la Diputació Provincial de València, que en direcció est-oest discorre pel nord del terme, configura, en el tram més occidental del terme, una estreta franja (al voltant de 500 metres d'amplària) de terrenys de cultiu, al peu dels relleus ondulats de Llombai, que es troben entre el límit del terme d'Alfarp i Llombai i la carretera CV-520. Al sud de la CV-520 s'estén la zona més extensa del sòl rural de la vall dels Alcalans, al terme d'Alfarp. aquesta estreta franja de sòl és la que en la revisió del Pla General d'Alfarp es proposa per a la ubicació de sòls urbanitzables d'ús industrial, i recull, al seu torn, l'àmbit d'aquesta proposta com a sòl urbà.  
  
  
En concret, aquest àmbit, majoritàriament consolidat per la urbanització i per l'edificació d'ús industrial, queda delimitat per:  
  
· Al nord, per la llinda del municipi d'Alfarp amb la de Llombai, amb el límit físic determinat per un xicotet barranc sobre el qual discorre l'assagador del Camí de València, als peus dels contraforts de la Lloma de la Punta (ja al terme de Llombai).  
· Al sud, pel barranc de la Creueta que el separa de la carretera CV-520 (assagador de Benifaió) i de la Urbanització El Puntal (marge esquerre de la CV-520).  
· A l'est, per camps de fruiters  
· A l'oest, per la séquia d'Alèdua i camps de cultiu.  
Respecte de la superfície ocupada per aquest àmbit industrial i la seua proposta d'ampliació, el Servei d'Ordenació del Territori emet un informe en matèria d'adaptació a l'Estratègia Territorial de la Comunitat Valenciana (ETCV), rebut amb data 17 de juliol de 2017, en el qual considerant que es tracta d'un àmbit majoritàriament consolidat, amb un 78,23 % de la seua superfície en situació bàsica d'urbanitzats, d'acord amb la legislació estatal de sòl, que el Sistema d'Informació sobre Ocupació del Sòl d'Espanya (SIOSE) de l'any 2011 ja reconeix aquest àmbit com a sòl segellat d'ús industrial, l'actuació no computa als efectes de les directrius de l'ETCV relativa a l'ocupació de sòl i, per tant, no es deriven efectes significatius en aquesta matèria, sent compatible amb les directrius de l'ETCV.  
Les principals afeccions ambientals provenen:  
· Del risc d'inundació que es deriva de la presència d'alguns barrancs que aboquen cap al riu Magre: barranc de la Creueta al sud; barranc de Sarió al nord-est, i barranc (sense identificar) en la llinda nord de l'àmbit.  
· Els camins ramaders que delimiten al nord i al sud l'àmbit de l'actuació, com són l'assagador Camí de València, que queda ubicat darrere de la tanca nord de l'àmbit, i l'assagador de Benifaió, que coincideix amb el traçat de la carretera CV-520, límit sud de l'àmbit.  
  
· Afecció paisatgística que poguera derivar-se com a conseqüència de la instal·lació de noves activitats.  
· Proximitat amb sòl forestal en l'extrem nord-oest de l'àmbit, després del camí de la Serra.  
Una vegada consultat l'estudi de paisatge de la revisió del Pla General d'Alfarp, es comprova que l'àmbit queda inclòs en la unitat de paisatge UP-7 Vall d'Alfarp, Catadau i Llombai, que es caracteritza amb un valor paisatgístic mitjà, dins de la qual delimita la subunitat d'ús industrial, on radiquen les activitats objecte de la proposta, i s'indica que «es tracta d'espais plans en què no es mostra l'existència d'elements físics ni tampoc biològics limitants de l'ús, pel fet que es tracta en origen d'àrees agrícoles ben representades en la resta del municipi». La qualitat del paisatge d'aquesta subunitat és baixa i considera que «l'únic risc previsible respecte del factor paisatge en aquesta subunitat ja de per si condicionada per la seua tipologia seria la introducció d'elements dissonants amb la naturalesa comercial de la zona terciària. Les zones d'aplecs i/o abandó de materials i elements en els espais d'ús industrial poden generar afeccions al paisatge.» Aquesta subunitat es visualitza en conjunt des de la carretera CV-520 i des dels primers relleus a l'est de la seua implantació.  
El Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, en el seu informe de data 25 de juliol de 2017, rebut el 27 de juliol, considera que tenint en compte l'objecte i l'abast de la modificació proposada es pot preveure que aquesta sí que tinga incidència en el paisatge. Entre altres aspectes, destaca que l'àmbit de l'actuació queda situat sobre un paisatge rural agrícola amb reconeixement d'un valor alt per l'administració. En aquest sentit, vist l'àmbit territorial de la modificació, estima més adequada l'elaboració d'un estudi d'integració paisatgística, acompanyat amb els estudis de major àmbit territorial necessaris per a l'adequada resolució de la integració de la modificació que es proposa amb el paisatge de rellevància regional PRR 38 Ribera del Xúquer i del Paratge Natural Municipal del Tello, de Llombai, a fi de valorar els efectes de l'actuació i establir les mesures per a evitar o mitigar els possibles efectes negatius. Entre altres aspectes, el mencionat estudi inclourà la redacció d'un estudi de visibilitat i les normes d'integració paisatgística hauran d'establir determinacions que s'incorporaran als plans d'ordenació i les normes urbanístiques. S'incorporarà delimitació i caracterització de la infraestructura verda en els termes expressats en el cos del seu informe.  
En relació amb l'afecció per risc d'inundació, el Servei d'Ordenació del Territori emet un informe, rebut amb data 17 de juliol de 2017, en el qual, en primer lloc, es posa de manifest que el Sistema Nacional de Cartografia de Zones Inundables (SNCZI), del Ministeri d'Agricultura i Pesca, Alimentació i Medi Ambient, no té analitzada la perillositat d'inundació del barranc de la Creueta, només analitza la perillositat d'inundació del riu Magre, els desbordaments del qual no afecten l'àmbit d'actuació de la zona industrial. Aquest resultat no permet concloure, com es fa en la proposta, que l'àmbit d'actuació no està afectat per perillositat d'inundació. S'indica que, de conformitat amb la cartografia del Pla d'Acció Territorial sobre Prevenció del Risc d'Inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), la totalitat de l'àmbit d'actuació està afectat per perillositat geomorfològica derivada de tres barrancs que provenen de la zona nord-est de l'àmbit: el barranc de la Creueta, el barranc de Sarió i un altre barranc, sense denominació coneguda, situat més a l'oest.  
  
L'informe indica que analitzant la proposta d'ordenació proposada, s'adverteix que el tractament de les zones de protecció d'inundabilitat i de carreteres no és correcta. La zona inundable se situa en l'interior de la zona de protecció de la carretera. L'article 21.3 de la normativa del PATRICOVA estableix que les carreteres han d'estar protegides davant de les avingudes de 500 o de 100 anys de període de retorn (segons que la intensitat mitjana diària siga major o menor de 2.000 vehicles/dia, respectivament). Per aquest motiu, el Servei d'Ordenació del Territori ja va exigir un estudi d'inundabilitat al projecte de condicionament de la carretera CV-520, que encara no ha sigut presentat davant d'aquest organisme. En tot cas, indica l'informe, no és admissible que la rotonda principal d'accés al sector estiga situada sobre uns terrenys qualificats com a zona rural protegida per riscos (barranc).  
  
En l'informe es fan les consideracions següents:  
· De l'ordenació proposada es derivaran efectes significatius en matèria de risc d'inundació.  
· L'ordenació proposada és incompatible amb l'article 18.1 de la normativa del PATRICOVA, que prohibeix la reclassificació de sòl no urbanitzable afectat per perillositat d'inundació a sòl urbà.  
· Haurà d'elaborar-se un estudi d'inundabilitat, amb l'amplitud i el nivell de detall establit en l'article 12 de la normativa del PATRICOVA.  
  
Conclou, per tant, que l'Homologació i el Pla de Reforma Interior de la UE-5 de Sòl Industrial d'Alfarp estan afectats per risc d'inundació i són incompatibles amb les determinacions normatives de la Comunitat Valenciana. Hi ha la possibilitat d'elaborar un estudi d'inundabilitat que concrete el risc d'inundació i la seua afecció sobre l'actuació.  
  
Pel que fa a l'afecció als camins ramaders, cal indicar que l'assagador del Camí de València, al nord de l'actuació, ja està fora de la tanca de l'àmbit, per tant, no és previsible que puga tindre cap incidència en aquesta matèria ja que l'actuació proposada no amplia la seua superfície cap al nord. En relació amb l'assagador Camí de Benifaió, el traçat del qual coincideix amb el de la CV-520, seran les afeccions sectorials que es deriven d'aquesta carretera les que hauran de considerar-se en la proposta d'actuació.  
La proximitat de sòl forestal en l'extrem nord-oest de l'àmbit de l'actuació requerirà que s'adopten les condicions de seguretat en la interfície urbanoforestal que estableix l'article 32 del Pla d'Acció Territorial Forestal de la Comunitat Valenciana (PATFOR).  
Les principals afeccions sectorials que incideixen sobre l'àmbit d'actuació es corresponen amb:  
· Afecció del barranc de la Creueta  
· Afecció de la reserva de sòl per a l'enllaç amb la futura CV-50  
· Afecció de la carretera CV-520, titularitat de la Diputació Provincial de València.  
D'acord amb el Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'aigües, els marges dels llits estan subjectes en tota la seua extensió longitudinal:  
a) A una zona de servitud de cinc metres d'amplària, per a ús públic que es regularà reglamentàriament.  
b) A una zona de policia de 100 metres d'amplària en què es condicionarà l'ús del sòl i les activitats que s'hi desenvolupen.  
L'esborrany del document d'homologació proposa la classificació de zona rural protegida per riscos ZRP-RI per al barranc de la Creueta, però no distingeix en aquesta classificació la zona de domini públic de la zona de servitud (5 m), En tot cas, ha d'aportar-se informe de l'organisme de conca sobre la proposta de classificació del barranc i sobre l'autorització de les activitats a realitzar en les zones de servitud i zona de policia.  
Pel que fa a l'afecció de la carretera CV-520, la proposta d'homologació preveu la classificació com a zona rural protegida per afeccions ZRP-AF per a incorporar la zona de protecció (25 metres) de la carretera CV-520 de titularitat de la Diputació Provincial de València i de la futura rotonda d'accés a la Urbanització El Puntal. En el plànol núm. 4 del document d'homologació s'observa que la delimitació de l'àmbit de la unitat d'execució UE-5 incorpora part de la zona de protecció de la carretera.  
En relació amb el que s'ha dit anteriorment, l'informe del Servei Territorial d'Urbanisme de València, rebut amb data 19 de maig de 2017, indica que «haurà d'ajustar-se el sector excloent-hi el barranc de la Creueta com a límit sud del sector i mantindre un criteri homogeni respecte de la inclusió en el sector de l'afecció de la reserva viària de la CV-520 i la variant CV-50, i grafiar correctament la seua zona de servitud i incloure la rotonda de la CV-520 o posar-la com a xarxa primària adscrita al sector».  
El Servei de Planificació i Projectes de la Diputació Provincial de València emet un informe, rebut amb data 6 de juny de 2017, en el qual es posa de manifest que, en la documentació aportada, «s'ha considerat la zona de protecció de la CV-520 tenint en compte els projectes aprovats definitivament per la Diputació de València i la del projecte en redacció d'accés a la Urbanització El Puntal, no així la derivada del projecte de desdoblament de la CV-520 entre la A-7 i el futur traçat de la CV-50 que no disposa d'aprovació definitiva».  
  
La Diputació de València informa desfavorablement l'Homologació de la UE-5 de Sòl Industrial i Pla de Reforma Interior d'Alfarp condicionat al fet que:  
· L'accés al sector siga a càrrec d'aquest, tant l'adquisició dels sòls necessaris com l'execució pròpia de l'accés que s'haurà d'adaptar, si és el cas, al Projecte Glorieta en PK 13+450 de la Carretera CV-520, de Sollana a Llombai, Az-360 en redacció. S'ha d'eliminar de la documentació definitiva qualsevol referència a l'execució dels accessos a càrrec de la Diputació de València.  
· El disseny dels accessos al sector haurà de permetre el pas simultani de dos vehicles pesants i haurà d'arreplegar el projecte en redacció sobre els accessos a la Urbanització El Puntal.  
· S'haurà de definir gràficament i executar la connexió del carril de bicicletes i de vianants entre el sector i la població d'Alfarp que serà a càrrec del sector.  
· Es realitzarà un estudi acústic que permeta determinar els nivells en el sector derivats de la presència de la carretera i les mesures de correcció que hagen d'adoptar-se, i que seran igualment a càrrec del sector.  
  
· Les fitxes de gestió hauran d'arreplegar l'obligació d'executar a càrrec del sector l'accés a aquest, la connexió del carril de bicicletes i de vianants amb el nucli urbà d'Alfarp i l'execució de les mesures de correcció de l'impacte acústic de la carretera en el sector si aquestes són necessàries.  
D'altra banda, queda analitzar les condicions de sòl urbà que posseeix l'actual àmbit industrial. Segons s'indica en el DIE:  
· No s'aporta informe de l'organisme de conca respecte a la suficiència de recurs hídric i la seua compatibilitat amb la planificació hidrològica, però es disposa d'aigua potable de la xarxa municipal per al consum humà i d'aigua de pou per al procés industrial.  
· Es disposa de subministrament elèctric, a través d'una xarxa aèria de mitjana tensió de la companyia Iberdrola. S'indica que s'ha emés un informe favorable de la companyia subministradora a l'actuació, en el qual només es requereix la construcció d'un nou centre de transformació per a satisfer les noves demandes de subministrament elèctric de les ampliacions que es projecten, i la seua connexió soterrada amb l'actual punt d'entrega. No s'aporta còpia de l'esmentat informe.  
· Xarxa de sanejament i pluvials. En la documentació aportada no es concreta quina és la xarxa de sanejament i sistema de depuració ni tampoc quina és la xarxa de pluvials actualment existent en aquest àmbit industrial. La informació és confusa, si bé en l'esborrany del Pla de Reforma Interior apartat A.2. Memòria justificativa (pàgina 10) es dóna a entendre que disposa de sistema de depuració, en l'apartat B1. Normes urbanístiques, article 8. Condicions d'urbanització s'arreplega que «s'executarà la xarxa de sanejament separativa, abocant les pluvials al barranc de la Creueta i les residuals a la depuradora particular que haurà d'incloure's en el projecte d'urbanització, les característiques de la qual seran les adequades per al reciclatge de l'aigua consumida». Per tant, s'ha de concretar quin és el sistema actual de sanejament i depuració i reservar, si és necessari, sòl dotacional on ubicar les instal·lacions de depuració, i justificar la seua ubicació en compatibilitat amb els usos residencials de la Urbanització El Puntal.  
Respecte a les aigües pluvials, ha d'aportar-se autorització d'abocament en la situació actual i obtindre's, si cal, nova autorització per a les aigües pluvials de l'actuació proposada.  
En relació amb el que s'ha dit anteriorment, l'informe del Servei Territorial d'Urbanisme de València, rebut amb data 19 de maig de 2017, indica, entre altres consideracions de caràcter urbanístic, la necessitat d'ampliar la justificació de la classificació de sòl urbà d'aquest àmbit de conformitat amb la legislació vigent.  
Destaca en aquest informe les consideracions de caràcter ambiental com són:  
· S'haurà de tindre en compte el risc d'inundació en la zona de conformitat amb el PATRICOVA.  
· S'haurà d'ubicar la depuradora en sòl dotacional i justificar la compatibilitat d'aquesta amb els usos residencials contigus actuals i futurs.  
Finalment, l'informe del Servei Territorial d'Urbanisme de València, una vegada analitzada l'Homologació i Pla de Reforma Interior del Sòl Industrial d'Alfarp i des del punt de vista de les seues competències urbanístiques, considera que aquesta actuació no tindrà efectes significatius sobre el medi ambient.  
  
G) Consideracions jurídiques  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE, del Parlament Europeu i del Consell, de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta directiva s'incorpora al dret intern espanyol per mitjà de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret autonòmic per mitjà de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
El Reial decret legislatiu 7/2015, de 30 d'octubre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de sòl i rehabilitació urbana, establix en l'article 22 que els instruments d'ordenació territorial i urbanística estan sotmesos a avaluació ambiental de conformitat amb el que preveu la legislació d'avaluació ambiental.  
  
H) Proposta d'acord  
Analitzada la proposta d'homologació i Pla de reforma interior de la UE-5 de sòl industrial d'Alfarp, cal considerar que aquesta actuació quedaria emmarcada en l'article 46.3 de la LOTUP per considerar que es tracta d'una modificació menor del planejament vigent.  
  
Per això, segons el que estableix l'article 51.2.b de la LOTUP, i per considerar, d'acord amb els criteris de l'annex VIII d'aquesta llei, que la proposta d'homologació i Pla de reforma interior de la UE-5 de sòl industrial d'Alfarp no té incidència significativa en el model territorial de l'esmentat municipi, ja que incideix sobre una zona amb alt percentatge de consolidació en edificació i urbanització; que la seua tramitació permet la consideració adequada de les afeccions hidrològiques i el risc d'inundabilitat, millorant la sostenibilitat del sector; que no afecta patrimoni natural ni cultural, i havent tingut en compte les consultes realitzades, es pot concloure que el procediment d'avaluació ambiental simplificada és suficient per a determinar que la proposta no presentarà efectes significatius sobre el medi ambient tenint en compte les determinacions que més avant s'indiquen.  
Per tant, es resol emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica de l'homologació i Pla de reforma interior de la UE 5-de sòl industrial d'Alfarp, d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la LOTUP, per no tindre efectes significatius sobre el medi ambient, i correspon continuar la tramitació de l'homologació i resta d'instruments urbanístics d'acord amb la seua normativa sectorial, amb el compliment de les determinacions següents:  
  
Amb caràcter previ a l'aprovació de l'homologació i Pla de reforma interior de la UE-5 de sòl industrial d'Alfarp cal:  
1. Elaborar un estudi d'inundabilitat que arreplegue les consideracions realitzades en l'informe del Servei d'Ordenació del Territori, rebut amb data 17 de juliol de 2017; aportar la resolució a aquest estudi i incorporar, en la proposta definitiva, si escau, les determinacions que es poden fer.  
Si després de l'elaboració de l'estudi d'inundabilitat es determinara que el risc existent és incompatible amb l'homologació i Pla de reforma interior de la UE-5 de sòl industrial d'Alfarp plantejada, aquest informe ambiental i territorial estratègic s'haurà d'entendre en sentit desfavorable.  
2. Incorporar les determinacions realitzades en l'informe del Servei de Planificació i Projectes de la Diputació Provincial de València, rebut amb data 5 de juny de 2017, respecte de l'afecció sectorial amb la carretera CV-520 i aportar l'informe favorable d'aquest organisme.  
  
3. Aportar informe favorable de la Confederació Hidrogràfica a la proposta de classificació del llit que afecta l'àmbit i sobre la disponibilitat de recursos hídrics i la seua compatibilitat amb la planificació hidrològica.  
4. Elaborar un estudi d'integració paisatgística que arreplegue els documents, el contingut i les consideracions del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, continguts en el seu informe de data 25 de juliol de 2017; aportar l'informe favorable d'aquest servei, i incorporar, si escau, les determinacions que puguen derivar-se d'aquest.  
5. Reflectir en el projecte d'urbanització l'emplaçament de la depuradora d'aigües residuals que haurà d'ubicar-se en sòl dotacional i justificar la seua compatibilitat amb els usos residencials contigus.  
  
6. Incorporar les consideracions del Servei Territorial d'Urbanisme de València, en l'informe rebut amb data 19 de maig de 2017, i aportar l'informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer respecte de la delimitació del domini públic hidràulic i la seua zona de servitud.  
Segons el que estableix l'article 51.7 de la LOTUP, l'informe ambiental i territorial estratègic perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana no s'haguera aprovat l'homologació i Pla de reforma interior de la UE-5 de Sòl Industrial d'Alfarp en el termini màxim de quatre anys des de la publicació. En aquest cas, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada de la proposta.  
  
  
  
ANNEX I  
Homologació i Pla de Reforma Interior de la UE-5 de Sòl Industrial d'Alfarp  
Plànol d'ordenació i zonificació proposada  
  
  
Plànol 0.1. Proposta d'ordenació  
Plànol 0.2. Zonificació  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic a què fa referència l'article 51.2.b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que disposa l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat als efectes d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
A la vista del que s'ha expressat anteriorment, la Comissió d'Avaluació Ambiental acorda emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica de l'Homologació i Pla de Reforma Interior de la UE-5 de Sòl Industrial d'Alfarp, per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en l'esmentat informe.  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret consideren pertinents.  
La qual cosa li notifique perquè en prenga coneixement i a l'efecte oportú.  
La qual cosa se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se'n deriven, de conformitat amb l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
València, 2 d'agost de 2017.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 30 d'agost de 2017.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.