Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5711, del 26-02-2008 (2008/2342)

RESOLUCIÓ de 4 de febrer de 2008, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per què s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental, corresponent als municipis del Verger, Els Poblets, Denia Benissa, Cullera i Zona eòlica 7.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5711

Data del DOGV
:   26-02-2008

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2008/2342


Data del document
:   04-02-2008

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Poblets, els
    * Dénia
    * Benissa
    * Cullera
    * Verger, el
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 4 de febrer de 2008, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per què s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental, corresponent als municipis del Verger, Els Poblets, Denia Benissa, Cullera i Zona eòlica 7. [2008/2342]  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracions en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.  
En virtut d'això, he resolt:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent a l'expedients 172/05-AIA El Verger, Els Poblets, Denia, 280/04-AIA Benissa, 240/05-AIA Cullera, i 029/02-AIA Zona eòlica 7, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.  
València, 4 de febrer de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 172/05-AIA  
Títol: Projecte de la línia elèctrica a 132 kV, doble circuit, entre la ST Verger i la S T Dénia  
Promotor: Iberdrola Distribución Eléctrica SAU   
Autoritat substantiva: conselleria d'Infraestructures i Transport.  
Localització: La línia discorre pels termes municipals de: el Verger, els Poblets, i Dénia (província d'Alacant, Comunitat Valenciana)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista  
L'objecte del projecte és la instal·lació d'una línia elèctrica d'alta tensió (LAT) a 132 kV des de la subestació (ST) Verger fins a la futura ST Dénia, a través els municipis del Verger, els Poblets i Dénia. La longitud estimada de la línia serà de 6,1 km.  
La LAT serà de 1ª categoria, en doble circuit, amb potència màxima per circuit de 131,33 MW. Discorre soterrada des de la ST Verger fins al límit del terme municipal dels Poblets (1.934,46 m), on se situa un pas de subterrani a aeri. El tram aeri (4.139,91 m) es construeix sobre suports metàl·lics de perfils angulars en gelosia doble.   
Temporalment, i mentre es pose en servei la nova ST Dénia, de manera provisional, s'envairà el tram projectat a 20 kV.  
El projecte ve justificat per la necessitat de donar subministrament al municipi de Dénia, ja que les línies que actualment proveeixen el municipi es troben saturades.  
2. Alternatives  
El punt de partida i el de destinació de la línia estan condicionats a la ubicació de les ST, per la qual cosa són fixos. S'ha valorat la construcció de la línia en subterrani o aeri. S'ha seleccionat el traçat subterrani en les zones urbanes i urbanitzables i no urbanitzable protegit, mentre que a Dénia, com discorre per sòl no urbanitzable no protegit, el traçat és aeri. En l'esmentat tram, en no tenir cotes i rasants, seria perillós soterrar-la. A més, el cost de la línia és molt major si se soterra.  
Afeccions legals  
El traçat de la línia està condicionat les distàncies de seguretat establides respecte a les carreteres, a altres línies elèctriques i a habitatges, entre altres.  
Així mateix, s'ha de complir el que s'ha establit per a les zones de servitud i policia pel Reglament de domini públic hidràulic, aprovat pel Reial decret 849/1986, d'11 d'abril, en els encreuaments del riu Girona i els barrancs de l'Alberca, Fusta i de l'Alter.  
La línia creua zones afectades pel PATRICOVA (Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre la prevenció del risc d'inundacions a la Comunitat Valenciana), aprovat per acord del Consell de 28 de gener de 2003.  
També s'encreuen diversos camins ramaders, per la qual cosa s'haurà d'atendre el que estableix la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que pertoque obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Consideracions ambientals  
Els elements ambientals principalment afectats seran el sòl, per l'ocupació i servitud creada per la infraestructura i l'alteració per desbrossament i fonamentacions i el paisatge, per l'alteració que comporta la instal·lació de les torres i les línies.   
Secundàriament, la seua proximitat pot comportar riscos per a la salut per camps electromagnètics. No obstant això, diversos estudis justifiquen la baixa afecció generada per aquest tipus d'infraestructures.  
L'estudi d'impacte ambiental inclou, com a aspectes rellevants, un exhaustiu inventari ambiental i un estudi de l'impacte visual de la línia en el seu tram aeri. No hi ha afecció directa a espais naturals protegides o forests d'utilitat pública.  
El traçat aeri afecta principalment sòl agrícola, encara que els suports se situen en punts pròxims als camins existents, per a reduir l'afecció als cultius. En menor grau, afecta zones enjardinades i riberes. La vegetació, és l'associada als esmentats mitjans. No obstant això, s'indica que el riu Girona i els barrancs que s'encreuen alberguen hàbitats prioritaris, segons la Directiva 92/43/CEE.  
Respecte a la fauna de la zona, es tracta majoritàriament d'espècies ubiqüistes. No obstant això, a causa de la proximitat de diversos espais protegits (el Montgó, la Serra Segaria i un poc més lluny, la Marjal de Pego-Oliva), s'indica que pot constituir una zona de campeig per a determinades aus. S'indica l'existència d'algunes espècies d'interés especial, encara que amb àmplia distribució a la península Ibèrica i Europa.  
A manera de resum, els impactes potencials més significatius són:  
- Durant la construcció dels suports, es considera compatible l'impacte sobre el sòl degut als aplecs de materials i si és el cas, millora puntual d'algun accés.  
- Durant aquest període s'haurà d'evitar qualsevol abocament accidental, per la qual cosa no es considera significatiu l'impacte sobre els sòls o aqüífers.  
- Es generaran servitud de pas i ocupació de terrenys, com també alteració d'usos i en alguns casos augmentarà la compactació del sòl, impactes que es consideren compatibles en el traçat aeri i nuls en el subterrani.  
- L'impacte sobre els camins ramaders travessats serà nul, ja que se'n garanteix la funcionalitat.  
- Com a efecte positiu, es reforça la infraestructura de subministrament elèctric.  
L'Ajuntament Dénia al·lega la possible afecció a sòl protegit i a elements del Catàleg de béns i espais protegits. Respecte d'això, cal indicar que la qualificació actual dels terrenys travessats per la línia del municipi de Dénia és no urbanitzable comú, i que el Catàleg esmentatt no està contingut en el Pla d'urgència de Dénia, i en la DIA d'aquest últim es requereix que es justifiquen amb major estudi i motivació les característiques singulars que facen aquests mereixedors de protecció.  
Com a principal mesura preventiva es presenta l'elecció del traçat tal que sent viable des del punt de vista tècnic, porte associats els impactes ambientals de menor magnitud.  
Com a mesures que cal adoptar durant la construcció de la línia s'hi exposen:  
- Aprofitar al màxim de la xarxa de camins existent i evitar-hi danys.  
- Minimitzar les zones de recollida de materials.  
- Manteniment adequat de la maquinària i en zones adequades.  
- Retirada de les restes generades.  
- Evitar les pràctiques que puguen comportar risc d'abocament.  
- El tram subterrani d'encreuament amb el riu Girona es farà amb un talp, per a no provocar afeccions sobre el llit.  
- Ús de maquinària amb reduït nivell de soroll.  
- Per a evitar afecció innecessària a la vegetació, se senyalitzaran de les zones de pas de maquinària i es tindrà especial atenció en les labors de muntatge i la hissada de suports.  
- Si durant les obres apareix qualsevol tipus de resta d'interés arqueològic o històric, s'haurà d'informar la conselleria competent en cultura.  
El programa de vigilància ambiental que es proposa consisteix en:  
- Es comprovarà la senyalització dels talls d'obra i les zones de moviment de maquinària.  
- Supervisió del traçat de la línia, controlant que s'eviten afeccions innecessàries a la vegetació.  
- En finalitzar les obres, es revisarà la línia controlant la correcta neteja de les restes d'obra en els talls instant, si és el cas, a la retirada dels abocaments i restauració dels sòls.  
- Revisions periòdiques que verifiquen el bon estat del lloc i controlar si és necessari adoptar algun tipus de mesura correctora.  
- S'emetrà un informe final de seguiment de les obres i un altre a l'any de funcionament de la instal·lació.  
Tramitació administrativa  
Amb data entrada en aquesta conselleria el 12 de juliol de 2005, la Unitat Territorial d'Energia d'Alacant va remetre, a l'efecte de la seua avaluació d'impacte ambiental, la documentació següent:  
- Projecte de la línia elèctrica a 132 kV, doble circuit, entre la ST Verger i la S T Dénia  
- Estudi d'impacte ambiental de la línia, acompanyat del preceptiu document de síntesi.  
- Al·legacions presentades durant el període d'informació pública, publicat en el BOP i en DOGV.  
La documentació presentada pel promotor adjunta els informes següents:  
- Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, autoritzant l'encreuament del riu Girona i altres barrancs, i estableix determinades condicions als encreuaments.  
- Informe de la conselleria d'Infraestructures i Transport, autoritzant un encreuament de carretera.  
- Informe de l'Ajuntament dels Poblets, establint determinades condicions al dimensionament de les rases.  
- Informe de l'Ajuntament del Verger, mostrant el seu acord amb la línia i indicant la necessitat de compatibilitzar el projecte de la línia amb els projectes d'urbanització previstos.  
- Informe de l'Ajuntament de Dénia, mostrant el seu desacord davant de diversos aspectes.  
Les al·legacions remeses corresponen a l'Ajuntament de Dénia i a diversos propietaris particulars. S'adjunta, així mateix, la resposta del promotor a aquestes.  
Amb data 17 de febrer de 2006, es va sol·licitar al promotor que aclarira diversos aspectes del projecte, i es va remetre així mateix comunicació i còpia al Servei Territorial d'Energia perquè en prenguera coneixement.  
Amb data entrada el 6 de març de 2006 en aquesta conselleria, el promotor va presentar informe aclarint els aspectes requerits.  
Consideracions jurídiques  
L'activitat ha de sotmetre's al procediment d'avaluació d'impacte ambiental d'acord amb l'epígraf 2.g de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/1989, de 3 de març.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Projecte d'instal·lació de línia elèctrica aèria d'alta tensió de 132 kV, promoguda per Iberdrola Distribución Eléctrica SAU i que discorre pels termes municipals del Verger, els Poblets i Dénia, sempre que aquesta es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental.  
Segon  
Com a condicions addicionals que cal complir s'hi estableixen les següents:  
1. Hauran de col·locar-se dispositius salvaocells en tot el tram aeri del traçat (Dénia), a fi d'evitar l'afecció a les aus la zona de campeig de les quals puga veure's alterada.  
2. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a la Direcció General de Gestió del Medi Natural de la conselleria de Territori i Habitatge que establirà, si escau, l'aplicació de noves mesures correctores.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb allò que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 10 de març de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 280/5367-HZI.  
Promotor: Helena Schurkes Zwart  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Benissa  
Objecte projecte: Legalització de camí forestal.  
Localització: A la partida Pioco núm. 5 al terme municipal de Benissa (Alacant).  
Descripció del projecte  
La descripció es fa d'acord amb la informació proporcionada per l'estudi d'impacte ambiental:  
L'objecte del projecte és la legalització de camí forestal d'accés a habitatge.   
Característiques del camí:  
- Longitud 150 m  
- Amplària: 5 m  
Els treballs realitzats han consistit en el desbrossament i la neteja del terreny, farciment i estesa de llast, pavimentació.  
Tramitació administrativa  
La Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta conselleria es va remetre el corresponent estudi d'impacte ambiental que havia sigut remés per l'Ajuntament de Benissa.  
Es va sol·licitar al promotor a través de l'Ajuntament ampliació de la documentació presentada en el sentit d'aclarir la legalitat de l'habitatge construït a la qual dóna accés el camí, plànols a escala adequada i justificació de l'amplària del camí.  
Es va efectuar consulta a l'Ajuntament, que informa indicant que l'habitatge unifamiliar al qual dóna accés el camí disposa de llicència municipal en data 23 de juliol de 2001, com també autorització prèvia de la conselleria d'Obres Públiques de 10 d'octubre de 2000, i consten escrits posteriors a la concessió de la llicència d'obres relatius a modificacions del projecte, sent l'últim de 28 de juny de 2002, certificató final d'obra de data 2 d'octubre de 2003 i informe favorable per a l'expedició de cèdula d'habitabilitat per a l'habitatge de data 18 d'abril de 2005.  
Per la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta conselleria es va remetre una còpia d'expedient sancionador D-26/2002 corresponent al referit camí. Es destaca el següent:  
- Resolució del director general de Recursos Forestals d'aquesta conselleria de data 23 d'agost de 2002 en la qual es dóna per finalitzat el procediment imposant l'obligació de restaurar el terreny forestal mitjançant la reforestació d'espècies semblants afectades. El fet sancionat és l'obertura de camí de 190 m x 3 m dels quals 80 m tenen un pendent de 80%, comunicant el camí amb zona on es pretén construir habitatge en què s'ha realitzat desmunt de 350 m³ i una transformació de 240 m² de forest.   
S'ha procedit a la informació pública de l'estudi d'impacte ambiental, mitjançant la publicació d'aquest en el DOGV núm. 4986, de 15-04-2005, i s'ha produït una al·legació com certifica la secretària de l'Ajuntament de Benissa.  
L'al·legació és de Aureli Rodríguez Muñoz en representació del Col·lectiu El Runar que sol·licita que es demanen responsabilitats al titular del projecte i, en cas d'haver-hi danys i perjudicis, els indemnitze. Que es detallen les mesures correctores i que s'hi especifique com s'ha de substituir, la pantalla vegetal formada actual, per espècies autòctones, que es determine el programa de vigilància ambiental i, si és necessari, que es demanen fiances per a garantir-ne l'execució.  
Per representant del promotor es va respondre a la sol·licitud d'ampliació de la documentació, aclarint entre altres coses que la pavimentació ve justificada per la forta pendent del camí, i per a evitar que si fóra de terra es depositara pols sobre elles.  
Per l'Àrea Jurídica d'aquesta conselleria es ratifica la procedència de sotmetre a avaluació d'impacte ambiental la legalització del camí referit.  
Es va sol·licitar al promotor que estudiara també altres alternatives d'accés, de manera que aquest indica que respecte al camí d'accés existent que arriba molt pròxim al seu habitatge és de titularitat privada i si bé la seua intenció era la utilització d'aquest en ser la mesura més lògica i econòmica no va ser possible arribar a un acord amb el titular.  
Respecte a la possibilitat d'un traçat a través de diferents bancals que jalonen la vessant, s'afectaria la pinada existent com també la formació de matoll en relatiu bon estat.  
Respecte al traçat triat i executat, la intenció ha sigut preservar la pinada de manera que el camí discorreguera per l'extrem septentrional a través d'una zona sense arbratge. Si bé el pendent és acusat i elevat l'impacte visual s'han establit mesures correctores amb la incorporació de vegetació a un costat i a l'altre del camí formant una pantalla vegetal que amortisca el brusc canvi en la successió de línies naturals.  
Es va sol·licitar informe dels serveis tècnics de la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta conselleria:  
- Informe de la Secció Forestal:  
- Que el camí obert consta de dos trams. El primer se separa del camí general públic té uns 60 metres per tres d'ample, és pràcticament recte i discorre pràcticament per la corba de nivell. Es troba amb paviment asfàltic i molt dissimulat per l'arbratge. Probablement existia algun camí o senda sobre aquest primer tram. El segon tram arranca del primer i ascendeix en línia de màxima pendent fins a l'habitatge per un estret corredor que conforma la parcel·la 211 afectada. Té una longitud de 50 x 2,5 m d'amplària i es troba formigonat. Els talussos d'aquest han sigut dissimulats i revegetats, i disposen de reg localitzat.  
- El camí pel qual en el passat s'accedia a la parcel·la 211 discorre cavaller sobre el límit de l'esmentada parcel·la i de la 199. Fa un parell d'anys es va construir en aquesta parcel·la 199 i es va tancar i va tancar l'accés al camí. D'acord amb la forma de la parcel·la l'habitatge no tindria accés a través de la mateixa si no és amb l'actual traçat, i pot dissimular l'aspecte del formigó, amb alguna pintada d'aquest en tons verds o color terra.  
- El context on se situa el camí correspon a sòl no urbanitzable comú entre Benissa i la costa, en el qual s'ha generalitzat l'ús residencial de baixa intensitat, i hi ha multitud d'habitatges i camins més o menys semblants, en un terreny en què alternen alguns cultius i taques de pineda.  
- Atés el pendent del corredor de la parcel·la 211 l'estabilització del ferm del camí mitjançant formigó o bituminosa es fa imprescindible.  
- El tècnic de protecció d'espècies emet informe desfavorable i no considerant justificable la necessitat obertura d'un camí en terrenys forestals per un problema d'accés a finques. El territori té una valoració ambiental elevada amb pineda densa adulta. S'indica que les conduccions d'aigua, xarxes de telèfon i electricitat, estan sotmeses a avaluació de l'impacte ambiental.  
Consideracions ambientals  
1. La zona on s'ha d'actuar està constituïda per un vessant majoritàriament abancalat amb orientació oest que forma part d'un relleu muntanyós margós. El relleu muntanyós està ocupat per cultius de secà amb alguna taca de pineda, i en concret en la zona afectada hi ha una pineda de pi blanc (Pinus halepensis) de densitat mitjana-alta en què s'intercalen, exemplars joves o d'edat intermèdia i adults sobre matoll de densitat mitjana tipus romeral-albaidar amb alguns exemplars de llentiscle (Pistacia lentiscus) i altres espècies arbustives d'etapes més avançades de la successió vegetal de la zona.   
La zona afectada s'emmarca en un ambient caracteritzat per zones de cultiu fonamentalment de secà amb taques de terrenys forestals amb pinedes en què hi ha habitatges unifamiliars aïllats amb multitud de camins d'accés.  
La valoració ambiental de la zona on s'emmarca l'actuació és mitjana.  
2. L'ús per a l'accés d'un altre camí existent no és possible pel fet de no arribar a un acord amb un altre propietari, de manera que el traçat per a accedir al seu habitatge, tal com indica la Secció Forestal tenint en compte les característiques de la seua parcel·la, havia de ser tal com es va traçar. El traçat ascendint per la vessant a través de bancals hauria afectat la pinada i zona de matoll i no s'hauria ajustat a la seua parcel·la.  
El servei d'avaluació de l'impacte ambiental considera que el traçat executat ha afectat una superfície xicoteta, tractant-se d'una xicoteta taca forestal en un entorn agrícola de secà en què hi ha habitatges unifamiliars, i s'afecta la pinada principalment en el tram inicial. L'impacte des del punt de vista de la vegetació i fauna es considera que ha sigut moderat o moderat -baix tenint en compte tant les característiques d'aquesta com la superfície afectada. L'impacte més rellevant, moderat-sever, considerem que és sobre el paisatge, ocasionat pel tram final de major pendent que ha sigut formigonat, sent no obstant corregible o reductible adoptant mesures adequades amb aquest fi. Es considera que la creació de pantalla vegetal a mitjà-llarg termini aconseguirà una reducció de l'impacte paisatgístic, sent no obstant fonamental la seua creació, el seu ràpid desenvolupament en la mesura que siga possible i adequada conformació, així mateix el pintat amb color terrós del formigó pot facilitar també la integració, quedant no obstant aquesta actuació condicionada a prova prèvia.  
L'formigonat i part de l'asfaltat del tram de major pendent es considera justificat, i respecte al tram inicial asfaltat quasi sense pendent no es considera necessari tenint en compte el trànsit que suporta i que discorre per terreny forestal quasi sense pendent. No es considera justificat per l'entorn forestal la il·luminació del camí amb fanals.  
3. L'habitatge disposa de llicència municipal i autorització prèvia de la conselleria d'Obres Públiques, i disposa de certificat final d'obra i informe favorable de cèdula d'habitabilitat segons informa l'Ajuntament. Aquesta ha afectat una superfície forestal relativament reduïda al final del camí executat i de característiques semblants a les descrites, havent-se executat un desmunt per a la seua ubicació. La pineda existent en facilita la integració.   
4. Respecte a les conduccions d'aigua, telefonia i electricitat per a l'habitatge unifamiliar cas de discórrer actualment soterrades pel traçat del camí executat o pel seu marge es considera que en avaluar el camí s'avaluen aquestes. Igualment respecte a les conduccions de xarxa per goteig que discorren pel marge del camí per a les plantacions efectuades en talús de tram formigonat. En qualsevol altre cas si es troben en els supòsits establits en aquesta legislació d'impacte ambiental hauran de sotmetre's a aquest procediment.  
5. Es considera necessari detallar les mesures correctores fonamentalment per a aconseguir una adequada integració en el paisatge de l'actuació com també desenvolupar un programa de vigilància ambiental per a efectuar un seguiment del compliment d'aquestes, havent de concretar-se en document que haurà de ser aprovat pels serveis tècnics de la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta conselleria. La supervisió del compliment d'aquestes s'efectuarà pels serveis tècnics referits que podran introduir modificacions, cas de ser necessari.  
Es considera necessari notificar a la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta conselleria i a l'Àrea d'Inspecció del Territori aquesta declaració a l'efecte oportú en relació amb l'al·legació presentada que indicava que l'estudi s'ha fet amb data posterior a l'execució del projecte no complint l'ordre de tramitacions establida en el Reglament d'impacte ambiental autonòmic, havent de tenir en compte a pesar que ja es va instruir i va concloure un procediment sancionador per la direcció territorial a què es fa referència en aquesta declaració.  
Consideracions jurídiques  
El projecte es troba sotmés al procediment de declaració d'impacte ambiental, en estar inclòs en els supòsits prevists en l'annex I, apartat 1 «i» del Decret 162/1990, de 15 d'octubre del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el reglament per a l'execució e la Llei d'impacte ambiental.  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é e la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.  
En l'expedient s'han observat els tramites prevists en el Decret 91729639, de 15 d'octubre, el Consell de la Generalitat valenciana pel qual s'aprova el reglament d'impacte ambiental; en a Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article cinqué del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989 d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'Impacte ambiental dels projectes a què s'hi aplique aquesta llei.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que legalment tinc atribuïdes  
Resolc  
Primer   
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, la legalització del camí d'accés en la partida Pioco núm. 5 al terme municipal de Benissa (Alacant) la promotora del qual és la Sra. Helena Schurkes Schwartz, sense perjudici de l'obtenció de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, i sempre que es complisquen els condicionants establits en el punt segon d'aquesta declaració.  
Segon   
Condicionants:  
1. S'hauran de retirar les plantacions efectuades als marges del camí amb espècies exòtiques Acàcia sp., procedint-se a la plantació amb espècies autòctones pròpies de la zona, fonamentalment arbòries però també arbustives que permeten reduir l'impacte paisatgístic i millorar la integració en l'entorn del tram del camí amb major pendent tram formigonat. Espècies que cal utilitzar: principalment pi blanc Pinus halepensis, acompanyat de llentiscle Pistacia lentiscus, arç negre Rhamnus lycioides i càdec Juniperus oxycedrus. Les densitats, espècies, edats de plançons, mètode de plantació, regs, reposició de malls, etc. hauran de concretar-se en document.  
2. Es mantindrà el formigonat del tram de major pendent i l'asfaltat adjunt a aquest. Respecte al tram formigonat, s'efectuaran xicotets cavallons oblics a l'eix del camí i que desvien l'aigua cap als laterals.   
Respecte a la pintada del tram formigonat amb color terrós s'efectuarà prova d'acord amb allò que establisquen els serveis tècnics de la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta conselleria, i es durà a terme cas que resulte positiva i ho estimen convenient els esmentats serveis.  
3. Es procedirà a la retirada dels fanals d'il·luminació del camí, i respecte a part de l'asfaltat que afecta el tram inicial (sense pendent) se'n procedirà a la retirada i condicionament amb llasts llevat que pels serveis tècnics de la Direcció Territorial d'Alacant se n'estimara convenient el manteniment.  
4. S'elaborarà un document en què es detallen i concreten les mesures correctores indicades en el condicionat d'aquesta declaració i la seua forma d'execució, com també en el document citat es desenvoluparà un programa de vigilància ambiental per a efectuar el seguiment d'aquestes i comprovar-ne l'eficàcia, que haurà de ser aprovat pels serveis tècnics de la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta conselleria. L'execució de les mesures correctores haurà de supervisar-se pels serveis tècnics referits que podran introduir les modificacions que estimen convenients com també del seguiment el programa de vigilància ambiental.  
5. Es mantindrà l'amplària del camí executada.  
6. Respecte a les conduccions d'aigua, telefonia i electricitat per a l'habitatge unifamiliar cas de discórrer actualment soterrades pel traçat del camí executat o pel seu marge es considera que en avaluar el camí s'avaluen aquestes. Igualment respecte a les conduccions de xarxa per degoteig que discorren pel marge del camí per a les plantacions efectuades en talús de tram formigonat. Independentment de les autoritzacions sectorials que han d'obtenir-se. En qualsevol altre cas si es troben en els supòsits establits en aquesta legislació d'impacte ambiental hauran de sotmetre's a avaluació de l'impacte ambiental.  
Tercer  
Notificar aquesta declaració d'impacte ambiental a l'Àrea d'Inspecció del Territori d'aquesta conselleria.  
Quart  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Cinqué  
Publicar en el Diari Oficial de a Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb allò que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 20 de març de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 240/7872-RVZ  
Títol: Adequació i reforma d'indústria de desballestament  
Promotor: Desguace García CB  
Autoritat substantiva: conselleria de Territori i Habitatge  
Localització: C/ Favara núm. 42, Cullera (València)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista  
L'objecte del projecte és l'adequació i reforma (ja que és existent i consta inscrita en el Registre industrial des de 1990) d'una indústria de desballestament de vehicles al final de la seua vida útil (VFU), sense trituració de ferralla.   
L'activitat de la indústria consisteix en la pròpia d'un centre autoritzat de recepció i descontaminació de vehicles fora d'ús: la recepció, descontaminació de VFU, separació de peces reutilitzables i emmagatzemament de residus, peces i materials. Com a conseqüència, es generen residus (obviant l'enumeració i classificació LER, els associats a la descontaminació de VFU) que han de ser convenientment gestionats.  
La indústria se situa en sòl no urbanitzable comú, (ús compatible) per la qual cosa s'ha tramitat la declaració d'interés comunitari, que ha estat concedida mitjançant una resolució de 29 de març de 2005, del conseller de Territori i Habitatge, amb un termini de vigència de 30 anys.  
Els terrenys sobre els quals se situa la indústria tenen actualment una superfície de 4.295 m², dels quals 437,49 m² queden fora d'ordenació per estar afectats pel sistema general de xarxa viària, ja que afronten amb el carrer Favara (antiga CV-502, cedida actualment al municipi).   
El proveïment d'aigua prové d'un pou amb motobomba. Té subministrament d'energia elèctrica en baixa tensió per connexió a la xarxa. No té connexió a la xarxa de sanejament.   
Es dediquen a l'activitat uns 2.800 m². La distribució en planta de la indústria (en la superfície que està dins d'ordenació), serà la següent:  
- 238 m² per a recepció de VFU  
- 119 m² de nau coberta per a descontaminació i gestió de residus perillosos   
- 16 m² per a emmagatzemament de pneumàtics  
- 20 m² de zona d'aparcament   
- 2.485 m² per a l'emmagatzemament de vehicles descontaminats i ferralla  
2. Alternatives proposades  
Es tracta d'una activitat existent, i no es proposen alternatives. Únicament es consideren diferents possibilitats de gestió de les aigües residuals.  
Afeccions legals  
L'activitat de tractament de vehicles al final de la seua vida útil constitueix una operació de gestió de residus perillosos (160104\* vehicles al final de la seua vida útil). Com a tal, està sotmés al règim d'autorització administrativa per l'òrgan competent en matèria ambiental, d'acord amb la Llei 10/1998, de 21 d'abril, de residus i per la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus de la Comunitat Valenciana. En particular, aquest tipus d'activitat està regulada pel Reial decret 1383/2002, de 20 de desembre, sobre gestió de vehicles al final de la seua vida útil. Així mateix, ha de sotmetre's al RD 1619/2005, de 30 de desembre, sobre gestió de pneumàtics fora d'ús.   
El RD 9/2005, de 14 de gener, en l'annex I, enumera les activitats potencialment contaminants del sòl. El titular de l'activitat ha de comprovar-ne la inclusió en l'esmentat annex i si és el cas, estarà obligat a remetre un informe preliminar de situació a l'òrgan autonòmic competent, segons es recull en l'article 3.1. de l'esmentada norma.  
Segons es regula en la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica i en el Decret 266/2004, de 3 de desembre, pel qual es desenvolupa aquesta, la indústria haurà de disposar d'un llibre de control en què figuraran els informes corresponents a les auditories acústiques periòdiques.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que pertoque obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important per l'actuació  
Els terrenys sobre els quals se situa la indústria estan altament antropitzats, atés que es tracta d'una activitat ja implantada. A més, afronta al front amb el carrer Favara, (antiga carretera CV-502) i al fons amb camps de cultiu. En el fons de la parcel·la, hi ha una zona que no ha sigut transformada i en la qual encara es mantenen cultius.  
S'aporta un complet inventari ambiental, en el qual s'indica que la vegetació existent en l'entorn són horts de tarongers i espècies associades a aquests i als camins. Així mateix, la fauna existent és principalment l'associada a cultius.  
En tot cas, l'activitat que cal desenvolupar és la gestió de residus perillosos, ja que els vehicles al final de la seua vida útil (VFU) es consideren residus d'aquestes característiques (codi LER 16 01 04\*). Les accions que s'han de dur a terme per a la descontaminació dels VFU, com també l'emmagatzemament d'aquests a la seua recepció en les instal·lacions i dels residus perillosos generats amb la descontaminació poden afectar greument el sòl i els aqüífers, tot això agreujat pel caràcter inundable de la zona, afectada pel risc de desbordament del marge dret del Xúquer.  
En menor grau, pot veure's afectat el medi atmosfèric (soroll i partícules o gasos) i el paisatge, encara que aquest últim ja es troba alterat per l'existència de l'activitat.  
No es preveu afecció al medi sociocultural per la separació existent amb el nucli urbà, que és major d'1 km.  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants  
L'impacte més important dels tractats en l'estudi, és l'associat amb un abocament incontrolat de residus perillosos, i la infiltració de lixiviats dels esmentats residus per l'arrossegament de l'aigua de pluja o fins i tot per inundació. En aquest cas s'afectaria tant el sòl com a la hidrologia subterrània. També s'indica en l'estudi la possible afecció a les cadenes tròfiques.  
El soroll generat per la instal·lació es considera poc significatiu per l'absència de maquinària de trituració. Serà únicament l'associat al moviment de maquinària i càrrega o descàrrega.  
Atés globalment l'impacte de l'activitat i amb les mesures correctores que s'introdueixen, es considera que és moderat  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental  
L'estudi d'impacte ambiental ha previst, entre altres, les mesures correctores següents, les quals s'encaminen a minimitzar els impactes derivats de l'actuació prevista:  
- Tots els terrenys en què hi ha activitat de tractament de VFU o magatzem (exclosa per tant la terra campa de cultiu) estaran a una alçària de 55 cm sobre la cota del terreny.  
- La línia de desbordament de les cubetes de residus perillosos (RP) haurà d'estar elevada 80 cm sobre la cota del terreny. Les cubetes hauran de ser independents i estanques i accessibles per a la recollida d'aquestes per gestors autoritzats.  
- S'adoptaran les mesures correctores contraincendis necessàries, en especial, les corresponents a la zona d'emmagatzemament de pneumàtics.  
- Per a reduir l'impacte visual, es mantindrà una alçària màxima d'emmagatzemament de vehicles de 3 cotxes apilats i s'instal·larà una pantalla perimetral natural. Es proposa que estiga formada per tanques de baladre i una altra espècie com salze o tabac de jardi.  
- Tots els terrenys en què està previst que es realitzen operacions de recepció i descontaminació de VFU, com també les zones d'emmagatzemament de vehicles descontaminats, tindrà una solera impermeable de formigó de 20 cm de grossària. L'esmentada solera tindrà un pendent del 2% cap al centre de la parcel·la, de manera que les aigües es recullen i es dirigisquen cap a les instal·lacions de depuració.  
- Les aigües de procés es canalitzen cap a un filtre arenera de recollida de gruixuts, arqueta sifònica, una cambra separadora d'olis i greixos i s'emmagatzema en una fossa sèptica amb un aljub per a buidatge regular mitjançant cisterna.  
El programa de vigilància ambiental incorporat en l'estudi proposa:  
- Comprovació de l'eficàcia i adequada execució de les mesures correctores.  
- Vigilar els impactes la total correcció dels quals no siga possible.  
- Vigilar impactes imprevists.  
- S'estableixen una sèrie d'indicadors per al seguiment de les mesures proposades en el projecte.  
Tramitació administrativa  
En data 2 de novembre de 2005, va tenir entrada en els Serveis Centrals d'aquesta conselleria l'expedient d'activitat qualificada 1787/2005 remés per la Direcció Territorial, adjuntant la documentació necessària per a sotmetre el projecte a avaluació d'impacte ambiental. En particular, es va remetre:  
- Expedient per a la qualificació d'activitat, el qual inclou la resolució de 29 de març de 2005, del conseller de Territori i Habitatge, concedint la declaració d'interés comunitari per a l'activitat considerada amb un termini de vigència de 30 anys.  
- Projecte d'adequació i reforma d'indústria de desballestament.  
- Annex al projecte d'adequació i reforma d'indústria de desballestament.  
- Projecte (estudi) d'impacte ambiental d'una activitat dedicada a la indústria de desballestament.  
Segons certificat de l'Ajuntament de Cullera, en l'expedient no figura que s'hi hagen presentat al·legacions durant el període d'informació pública.   
Revisada la documentació associada a l'expedient de declaració d'interés comunitari, s'ha comprovat que es van emetre dos informes rellevants a l'efecte del contingut d'aquesta declaració d'impacte ambiental:  
- Informe favorable de la Secció de Planificació Territorial de 2 de desembre de 2004, respecte al compliment del Pla d'acció territorial de risc d'Inundacions PATRICOVA, d'acord amb les condicions exposades en la memòria tècnica presentada.  
- Informe favorable del Servei de Residus Industrials de 6 de juliol de 2004, respecte del compliment del pla integral de residus. S'indica així mateix que els aspectes tècnics de la instal·lació i les operacions de tractament de VFU seran informats de manera detallada en la tramitació del procediment preceptiu d'autorització administrativa.  
Amb data 30 de gener de 2006, es va sol·licitar aclariment al promotor sobre determinats aspectes, i es va rebre resposta el 10 de març de 2006. Com a dades rellevants de la resposta, s'exposa que s'està tramitant l'autorització del pou i del depòsit impermeable davant de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, que la superfície ocupada per l'activitat coincideix exactament amb la representada en els plànols i el nombre de vehicles que cal descontaminar per dia s'estima en un.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat queda tipificat en l'epígraf 6-c.1. de l'annex I del Decret 32/2006, de 10 de març, pel qual es modifica el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la direcció general de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Projecte d'adequació i reforma d'indústria de desballestament, promogut per Desguace García CB, localitzat al carrer Favara, 42 del terme municipal de Cullera (València), sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establits en l'apartat segon.  
Segon  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'estableixen les següents:  
1. Les cubetes de seguretat per a evitar els vessaments en la zona d'emmagatzemament de residus perillosos hauran de ser capaces de contenir, com a mínim, el volum de l'envàs més gran o el 10% del total (el major d'aquests dos volums). Les cubetes i sistemes de recollida de vessaments hauran de ser individuals per a cada tipus de residus la mescla dels quals, en cas de vessament, comporte un augment de la seua perillositat o en dificulten la gestió.  
2. S'haurà de disposar de la preceptiva autorització d'abocament d'aigües residuals, com també de la preceptiva autorització d'aprofitament d'aigües subterrànies.   
3. La instal·lació de recollida d'aigües de procés serà estanca sense que hi haja la possibilitat d'abocament accidental al sòl.  
4. El programa de vigilància ambiental, comportarà el control mensual per part del titular mateix de l'estat dels sistemes de recollida de vessaments, absència d'abocaments al sòl i absència de líquids en les cubetes de recollida, com també el seguiment de les condicions d'emmagatzemament dels residus (separació per tipus, envasament i etiquetatge). També es procedirà al control dels nivells sonors de l'activitat a la posada en marxa d'aquesta i posteriorment, amb la periodicitat establida en la reglamentació vigent.  
5. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a la Direcció General de Gestió del Medi Natural de la conselleria de Territori i Habitatge, la qual establirà, si escau, l'aplicació de noves mesures correctores.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 23 de març de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient  
Expedient: 029/8829 FDK  
Promotor: Energía y Recursos Ambientales, SA (EYRA)   
Autoritat substantiva: conselleria d'Infraestructures i Transports. Direcció General d'Energia.  
Objecte del projecte: Instal·lacions eòliques de la zona 7 del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana.  
Localització: Termes municipals d'Ademuz, Alpuente, Andilla, Aras de los Olmos, Chelva, i La Yesa.  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte   
L'objecte de l'actuació és el projecte de les instal·lacions per al desenvolupament de la zona 7 del Pla eòlic valencià (PEV) aprovat per Acord de 26 de juliol de 2001, del Govern Valencià, i les infraestructures necessàries d'aquest, incloent l'evacuació de l'energia elèctrica generada. Els documents presentats per a l'execució i desenvolupament de la zona 7 són els plans especials, l'estudi d'impacte ambiental de zona i de línies, avantprojectes de parcs eòlics, subestacions i línia, com també la documentació complementària entregada durant el procediment d'avaluació d'impacte ambiental.  
Localització  
Parcs eòlics  
Es projecta la instal·lació de cinc parcs eòlics que es troben situats als municipis d'Aras de los Olmos, Alpuente, La Yesa i Ademuz, situats a les comarques dels Serrans i el Racó d'Ademús.  
L'àmbit territorial, i per tant l'assignació pretesa del nou ús per als parcs, és el comprés en la poligonal que ha sigut determinada per a cadascun dels parcs en els documents del pla especial.  
En el cas dels camins i les rases s'associa la compatibilitat amb l'ús eòlic en superfícies rectangulars amb valors de 35 metres des de l'eix del camí.  
La qualificació dels terrenys afectats per la instal·lació dels parcs és de sòl no urbanitzable en tots els casos:  
- Parc Muela de Santa Catalina: sòl no urbanitzable amb protecció  
- Parc Cerro Negro: sòl no urbanitzable sense protecció  
- Parc Viudo I: sòl no urbanitzable sense protecció  
- Parc Viudo II: sòl no urbanitzable sense protecció  
- Parc El Cerrellar: sòl no urbanitzable sense protecció  
Línies aèries d'evacuació  
- Es preveu la construcció de dues subestacions, transformadores de tensió 20/132 KV amb connexió aèria de 132 KV. Una de 50 MVA per als parcs de Muela de Santa Catalina i Cerro Negro, i una altra de 66 MVA per a Viudo I i II. Al parc El Cerrellar s'evacua mitjançant línia de 20 KV a la subestació situada a Ademuz.  
- L'evacuació de l'energia dels parcs Muela de Santa Catalina, Cerro Negro i Viudo I i II, es realitzarà mitjançant línia aèria d'alta tensió de 132 KV que eixirà des de la subestació de Santa Catalina (Alpuente) passa per la subestació de Viudo I i II (La Yesa) i es dirigeix, després de discórrer en un xicotet tram pel terme municipal de Chelva, cap a l'entroncament amb la línia de la zona 8, al terme municipal d'Andilla.  
- A partir d'aquest punt es projecta una línia aèria d'alta tensió de 132 KV compartida per a les zones 7 i 8 del PEV, que discorreria inicialment entre els termes municipals de Chelva i Andilla, per a continuar pels d'Higueruelas, el Villar del Arzobispo, Llíria, Casinos, Pedralba, i Benaguasil, fins a connectar amb la subestació transformadora ja existent, situada a Villamarxant, que constitueix el punt d'enganxada amb la xarxa elèctrica general.  
- En el cas del parc El Cerrellar la línia d'evacuació serà de 20 KV des del centre de repartiment, i la destinació d'aquesta serà la subestació del municipi d'Ademuz, discorrent íntegrament per aquest terme municipal.  
Alternatives i justificació de la solució proposada  
Parcs eòlics  
En el primer estudi d'impacte ambiental, presentat a l'octubre de 2002, preveia dues alternatives d'ubicació dels parcs.  
Parc Alternativa 1 Alternativa 2  
Cerrellar 17 16  
Santa Catalina 42 35  
Loma de Higuero -- 10  
El Viso 54 --  
El Viudo -- 15  
L'anàlisi d'alternatives utilitza com a criteris per a l'elecció de les zones: l'estudi del recurs eòlic, criteris de caràcter ambiental, les infraestructures, l'ordenació territorial i els possibles models d'aerogenerador. En aquesta fase es descarta l'emplaçament El Viso, segons els resultats obtinguts en l'estudi d'impacte ambiental i el procediment d'avaluació d'impacte ambiental.  
D'aquesta manera se selecciona la segona alternativa que disposa d'un total de 76 aerogeneradors instal·lats en quatre parcs, sent inferior el nombre d'aerogeneradors i la potència de referència al màxim abastable per a aquesta zona segons el PEV.  
Per modificació del pla energètic en una primera addenda a l'estudi d'impacte ambiental, també presentada a l'octubre de 2002, s'inclou una nova opció que consisteix en l'ampliació del parc El Viudo i la incorporació d'un nou parc eòlic, Cerro Negro. Finalment es presenta una segona addenda, datada a l'octubre de 2002, incloent els parcs d'El Cerrellar, Muela de Santa Catalina, El Viudo I, El Viudo II i Loma del Higuero-Cerro Negro, de manera que s'aconseguien els 120 MW previstos per a la zona. Les poligonals d'aquests parcs van ser les sotmeses a informació pública. La configuració de cadascun dels parcs és la següent:  
Parc Núm. d'aerogeneradors MW  
El Cerrellar 4 3,4  
Muela Sta. Catalina 20 33,4  
El Viudo I 17 28,39  
El Viudo II 17 28,39  
Loma del Higuero - Cerro Negro 16 26,72  
Total 74 120,3  
A l'octubre de 2004 es van presentar les modificacions als avantprojectes, plans especials i estudis d'impacte ambiental que van obtenir l'aprovació provisional del pla especial. Aquesta modificació només afecta la posició dels aerogeneradors i no introdueix variacions a les alternatives de parcs eòlics.  
Després del requeriment d'ampliació d'informació realitzat per la Direcció General de Gestió del Medi Natural a l'octubre de 2005, el promotor presenta el Document de núm. 1: Anàlisi d'alternatives, en data 21 de febrer de 2006. En aquest document s'explica, de manera sistemàtica, el procés de selecció seguit i les alternatives considerades per a la ubicació dels parcs.  
El punt de partida d'aquesta anàlisi són les zones amb recurs eòlic dins de la zona 7 del PEV. Per a l'elecció posterior de les àrees capaces d'albergar les instal·lacions dels parcs eòlics i assumir l'impacte que aquestes generen sobre els diversos factors del medi, s'apliquen restriccions de diversa naturalesa. D'aquesta manera es descarten territoris afectats per restriccions territorials (ordenació territorial, usos i aprofitament actual, elements culturals, recursos per a la defensa contra incendis), restriccions mediambientals (criteris d'exclusió com ara: parcs naturals, ZEPA, reserves nacionals de caça, zones humides...) i restriccions tècniques (conflictes amb altres explotacions, accessibilitat, etc.).  
Com a resultat de tot l'anterior, se seleccionen les àrees mostrades a continuació com a zones viables per a albergar els parcs eòlics de la zona 7, o almenys on situar alineacions o bé aerogeneradors que servisquen de suport als parcs principals:  
Emplaçaments principals:  
1. Viudo I: al sud-est d'El Cantar.  
2. Viudo II: Alto de las Cruces, Pinada del Viudo, Ombria de Valluguer.  
3. Viudo II: Ceja o Montalbán, Loma de Mogorrita.  
4. El Viso: Los Ances, Alto del Viso, a l'oest de Mojón Blanco.  
5. Cerro Negra (Loma de la Moratilla)  
6. Muela del Buitre  
7. Muela de Santa Catalina (inclou barranc de la Muela)  
8. Hontanar (Pata de Yegua, La Pacheca)  
Emplaçaments auxiliars:  
9. Corcolilla  
10. Loma de Mompedroso  
11. La Herrada  
12. Dehesa de la Hoya  
13. La Pedriza  
Es va segregar de l'anàlisi la zona d'Ademuz, en la qual se situa el parc eòlic d'El Cerrellar, a causa dels condicionants trobats com ara: el precari estat de les infraestructures elèctriques existents, conflictes de competències amb altres comunitats autònomes, limitació de la capacitat d'evacuació a 5 MW a través de la línia de 20 KV que passa per la localitat d'Ademuz; la qual cosa fa que no hi haja altres alternatives d'emplaçament per a aquest parc.  
Si es comparen les zones viables que s'han obtingut amb l'àmbit dels plans especials dels parcs eòlics de la zona 7, aprovats provisionalment al desembre de 2004, s'observa que d'acord a l'anàlisi prèvia efectuat i des del punt de vista tècnic i ambiental, els emplaçaments proposats fins al moment en Muela de Santa Catalina, Cerro Negre i Viudo II són plenament viables. En canvi, en el perímetre del Viudo I les zones viables s'entremesclen amb zones no viables, sense conformar una superfície contínua de suficient extensió per a obtenir la potència prevista en aquest parc fins al moment (38 MW). Per tant s'ha de reduir el nombre d'aerogeneradors que s'ha d'instal·lar a fi que les labors de construcció de les instal·lacions eòliques no afecten els valors del medi que es pretén preservar.  
Per aquest motiu, finalment es proposen com a emplaçament dels parcs eòlics, els emplaçaments principals: Viudo II, Cerro Negro i Santa Catalina. Pel que fa a l'emplaçament del Viudo I, en funció dels resultats dels estudis de detall que s'han de realitzar, es determinarà el nombre d'aerogeneradors que s'han d'instal·lar en aquest emplaçament i s'estudiarà la possibilitat de reubicar-los en El Hontanar o en el Viudo II en zona no apta dins de l'àmbit territorial del pla especial sotmés a informació pública.  
En el document núm. 3.1 Estudi d'afecció a la vegetació i a la xarxa Natura 2000, (juny 2006) s'estudien en detall i es comparen diverses alternatives d'accés a cada un els parcs i d'ubicació dels aerogeneradors per a reduir l'impacte ambiental de l'actuació. En el document núm. 6. Documentació complementària, (juliol de 2006) també es comparen les alternatives d'accés als parcs.  
Entre aquestes alternatives cal destacar que en el document núm. 6 i en el document núm. 5: Estudi de paisatge, es plantegen dues alternatives per a implantar 4 aerogeneradors d'una potència de 2 Mw cadascun, mitjançant 2 opcions:  
- Opció Viudo: S'emplaçarien els 4 aerogeneradors en els parcs Viudo I i II, en zona no apta segons la cartografia del PEV, però viable ambientalment segons els informes sectorials i els estudis aportats pel promotor, ampliant així la grandària del parc fins als 33 aerogeneradors.  
- Opció Hontanar: Instal·lació d'un nou parc eòlic amb 4 aerogeneradors, al sud-oest de Cerro Negro, en zona apta segons el PEV, que a més podria comportar la instal·lació d'una nova subestació que recollira l'energia produïda per Cerro Negro i aquest parc.  
Com es justifica en els esmentats documents, s'escull la primera opció, per presentar menor impacte sobre la vegetació, menor afecció superficial i volum d'obra civil i, com es desprén de l'estudi de paisatge, la instal·lació d'aerogeneradors a Hontanar amplia la conca visual dels parcs de la zona 7 cap a noves zones al sud dels termes de Titaguas i Alpuente, com també al nord dels termes municipals de Tuéjar i Chelva.  
Línies d'evacuació  
En els estudis d'impacte ambiental inicials dels parcs eòlics s'analitzen dues alternatives de traçat als termes municipals d'Alpuente i La Yesa, fins al punt d'entroncament amb la línia d'evacuació de la zona 8, associades a les distintes disposicions possibles dels parcs.  
En els estudis d'impacte ambiental de les línies elèctriques, en la primera documentació presentada no s'analitzen alternatives de traçat, excepte en el cas de la línia d'evacuació del Cerrellar, on es proposen dues alternatives amb dos dels seus tres trams comuns i un de diferenciat.  
En la primera alternativa la línia descendeix des del parc per l'Umbría de la Sagra, mantenint una trajectòria recta amb direcció oest fins a creuar el llit del Túria. Després continua per l'altra vora paral·lela i pròxima a la carretera N-330 fins a Ademuz.  
En l'alternativa 2, la línia parteix del mateix lloc que l'1 però descendeix per l'Umbría de la Sagra amb direcció sud-sud-oest, dirigint-se cap a Las Clochas. En aquest punt gira, prenent direcció sud-oest cap a Los Planos, on la direcció de la línia canvia de nou a nord-oest. Després d'un xicotet recorregut paral·lel al riu, el creua i continua en paral·lel per l'altra vora fins a Ademuz.  
Aquestes alternatives, amb lleugeres modificacions de detall, es tornen a valorar i comparar en el document 3.2: Estudi d'afecció a la xarxa Natura 2000. Línia El Cerrellar. L'alternativa escollida és la 2 en ambdós casos.   
  
\* \* \* \* \*  
Pel que fa al tram de línia compartit, pel fet que la zona 8 evacuava anteriorment a Requena, el traçat inicial discorria des de la subestació d'Andilla fins a Gestalgar. En aquest punt, la línia d'evacuació de la zona 7 continuava en solitari cap a l'est, fins a la subestació de Villamarxant. Els principals impactes ambientals d'aquest traçat es devien a la major longitud de traçat, a l'encreuament del riu Túria en una zona d'alt valor ecològic i el pas pel paratge de les Rodanes.  
En el Document núm. 4: Anàlisi d'alternatives de les línies d'evacuació, es busca una alternativa a la línia d'evacuació sense compartir infraestructures amb la zona 8. Per a sistematitzar el procés d'anàlisi s'aplica un model digital que valora el cost global que causaria en el territori la línia. Els factors que s'inclouen en el model són de caràcter ambiental, tècnic i paisatgístic. A partir dels resultats obtinguts del model es comparen distintes alternatives. El traçat teòric de menor impacte es modifica lleugerament a com a conseqüència de les visites de camp per a, finalment, realitzar una proposta de corredor des de la subestació de La Yesa fins a la subestació de Villamarxant.  
Finalment, en el Document núm. 7: Anàlisi ambiental del traçat de la línia elèctrica d'evacuació, s'indica, finalment, que els promotors de la zona 7 i 8 comparteixen la línia i evacuen ambdós en la subestació de Villamarxant. En aquest document es realitza una avaluació ambiental de la línia d'evacuació conjunta de les zones 7 i 8, el traçat de la qual coincideix bàsicament amb el resultat del document núm. 4 i les modificacions puntuals del qual atenen a la minimització d'impactes sobre l'avifauna.  
Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Després del procediment d'avaluació d'impacte ambiental seguit, a continuació es resumeixen les característiques bàsiques del projecte en la solució finalment proposada (Document núm. 6: Documentació complementària, setembre de 2006):  
Les característiques dels aerogeneradors són les següents:  
Aerogenerador de rotor tripala a sobrevent, regulat sistemàticament de canvi de pas i amb sistema d'orientació actiu, amb sistema de control capaç d'adaptar l'aerogenerador per a operar en grans intervals de velocitat de rotor.  
S'instal·laran 3 aerogeneradors d'1.5 MW al parc del Cerrellar i la resta seran de 2 MW. L'alçària varia en funció del fabricant sent l'estàndard entre els 65 i 80 metres d'alçària de boixa. Els diàmetres de   
  
\* \* \* \* \*  
rotor variaran entre els 80 i 90 metres. La longitud de les pales varia entre els 39 i els 44 metres de longitud i estan realitzats de material compost de matriu orgànica amb reforç de vidre.  
Les sabates varien entre els 12 i 14 metres de costat per a sabates quadrades i una secció transversal entre 1,5 i 2 metres.  
Les dimensions de les plataformes de muntatge són de 44 x 44 metres segons el fabricant, si bé el promotor explica que es pot muntar amb plataformes de 40 x 40.  
Pel que fa als accessos, l'accés al parc d'El Cerrellar és diferent de la resta dels parcs, s'accedeix des de la A-3, seguint la N 330 fins a Ademuz. Per a accedir a la resta dels parcs que se situen en la comarca dels Serrans s'accedeix per la CV-35, passant per Chelva fins a Titaguas. Una vegada a Titaguas és necessari desviar-se cap a La Yesa, adequant el bypass d'Alpuente. A continuació, per a accedir a Cerro Negro des del cementiri s'utilitzarà un camí en bon estat, i per a accedir a Muela de Santa Catalina s'emprarà el camí d'accés a la mina de Loma del Higuero actualment en explotació. Per als parcs Viudo I i II, es rodejarà el nucli de La Yesa pel nord. En tots els vials serà necessari condicionar diferents zones realitzant sobreamples en les revoltes, ampliacions en els encreuaments, etc.  
En el cas dels camins d'accés als parcs i camins interiors s'utilitzen sempre que és possible, camins existents, encara que aquests necessiten modificacions. A continuació s'indiquen les longituds dels camins de nova execució i de les modificacions que s'han de realitzar per a cada parc.  
L'amplària mínima del vial d'accés al parc serà de 5 metres útils. En revoltes tancades i en pendent l'ample s'amplia a 8 metres útils. El radi de gir mínim en l'interior de les revoltes és de 40 metres. Els pendents màxims són del 10 - 12%, encara que en alguns punts s'arriba al 16%, en aquests casos es formigonarà aquest tram, considerant-se més viable ambientalment aquesta solució que l'obra civil que permetria reduir el pendent.  
Referent als moviments de terres necessaris, es detallen els volums de terres en desmunt, en terraplé i el total d'ocupació per a cadascun dels vials que s'han d'executar en cadascun dels parcs. Així mateix s'indica que el volum de terres que es mou resulta equilibrat, sent els desequilibris menors a l'1% del volum total.  
En el quadre següent es resumeixen els moviments de terra previstos per a la construcció de cada parc:  
Les instal·lacions auxiliars d'obra no es troben descrites en l'última documentació aportada si bé estan grafiades en els plànols dels documents núm. 3.1 i 6, juntament amb els terrenys on se situarien les zones d'abassegament de material i els parcs de maquinària, i plantes de formigó.  
L'evacuació de l'energia produïda es realitzarà en subterrani fins a la subestació que transformarà aquesta de 20 a 132 KV. S'instal·laran dues subestacions transformadores que ocuparan parcel·les amb una superfície al voltant de 50 x 80 m dels quals estaran construïts uns 300 m². Aquestes se situaran en les proximitats del parc Muela de Santa Catalina (ST. Alpuente) i dels parcs Viudo I i II (ST. La Yesa). Al parc d'El Cerrellar no s'instal·larà subestació encara que sí s'instal·la un centre de control on se situen totes les proteccions del parc.  
   
Les línies d'evacuació discorreran pel corredor definit en el document núm. 4: Anàlisi d'alternatives de les línies d'evacuació, com a alternativa B, i en el document núm. 7: Anàlisi ambiental del traçat de la línia elèctrica d'evacuació. No es troba definit el traçat definitiu amb la ubicació dels suports ni redactat el projecte constructiu, per la qual cosa s'hauran d'incorporar a aquests les mesures o condicions que s'indiquen en aquesta declaració.   
A l'efecte de la tramitació ambiental del projecte, es considera comprés en aquesta declaració el tram de corredor que discorre des de la subestació d'Alpuente fins a l'entroncament amb la línia procedent de la zona 8, al terme municipal d'Andilla (tram 1 del document núm. 7). La resta del corredor fins a la subestació de Villamarxant es considera que ha patit modificacions substancials respecte als traçats sotmesos a informació pública, i almenys, haurà de ser sotmés de nou a aquest procés. Per tant, queden fora de l'abast d'aquesta declaració, els trams denominats 2 i 3.  
Tramitació administrativa  
L'expedient va ser incoat de forma conjunta per a les 15 zones eòliques corresponents al Pla eòlic valencià, el 21 de gener de 2002, data en què la Direcció General d'Indústria i Energia remet a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la documentació corresponent als estudis d'impacte ambiental de les empreses preadjudicatàries en la reunió de la Comissió de Selecció de projectes del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana, celebrada l'11 de gener de 2002, a fi de revisar i esmenar les deficiències documentals.  
Al juliol de 2002, i de manera expressa per a la zona 7, es requereix a la Direcció General d'Indústria i Energia la necessitat ampliar l'estudi d'impacte ambiental atés que aquest no compleix amb els continguts mínims que se li exigeixen.  
Al febrer de 2004 es rep el projecte, l'estudi d'impacte ambiental, el document de síntesi i el resultat de la informació pública dels projectes de les línies d'evacuació de la zona 7. Les al·legacions presentades van ser 6 per a la línia Bugarra - Vilamarxant, 1 per a la línia d'Alpuente - La Yesa i cap al·legació en la línia del Cerrellar.  
Amb data octubre de 2004 es presenta una nova documentació en què es modifica la documentació presentada anteriorment. Segons s'indica, aquesta modificació es realitza considerant les dificultats a què hauria de fer front el promotor per a la seua tramitació. Aquesta és la documentació que obté aprovació provisional del pla especial.  
El dia 13 de desembre de 2004 la Direcció General d'Energia remet la resolució d'aprovació provisional del pla especial i informe sobre al·legacions o suggeriments corresponents a la zona 7 del PEV.  
El 27 de desembre de 2004 són remesos els avantprojectes i l'estudi d'impacte ambiental dels parcs El Cerrellar, Santa Catalina, Loma del Higuero - Cerro Negro, El Viudo I i El Viudo II.  
El 21 d'octubre de 2005 es remet Àrea d'Energia un complet requeriment de documentació perquè s'amplie o justifique aspectes bàsics de la documentació aportada fins a la data.  
El 20 de novembre de 2006, es rep en la conselleria de Territori i Habitatge, escrit del Sr. José I. González Zúñiga, en nom i representació de la societat Energía y Recursos Ambientales, SA, (EYRA), amb domicili en carrer La Paz 23, 2n B, i amb CIF:A-81798787, com a representant d'aquesta, on exposa que amb data 27 de setembre de 2006, per resolució del conseller d'Infraestructures i Transport s'autoritza la transmissió a favor d'Energía y Recursos Ambientales, SA (EYRA) dels drets que ostenta Nevasa i Vent, Sol i Energia, SA sobre les zones 7 i 14 del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana, adjuntant l'esmantada resolució. Per aquest motiu sol·licita que, tenint per presentat aquest escrit, se servisca admetre'l com a notificació amb caràcter general dels canvis de titularitat dels drets a favor d'EYRA, SA sobre les zones 7 i 14 del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana, amb especial consideració per a la pròxima declaració d'impacte ambiental de la zona 7.  
Documentació complementària  
En resposta al requeriment de data 21 d'octubre de 2005, l'empresa promotora ha presentant els documents següents:  
- Document núm. 1: Anàlisi d'alternatives. Presentat el 21 de febrer de 2006. S'hi avaluen diferents alternatives d'ubicació tenint en compte el recurs eòlic existent a la zona 7 i les principals restriccions territorials, ambientals i tècniques.  
- Document núm. 2: Estudi de fauna. Presentat el 12 de maig de 2006. Recull els resultats de l'estudi d'avifauna d'un any de duració per a tres dels parcs i avalua el possible impacte dels parcs en fauna terrestre i quiròpters. Aquest estudi es continua realitzant per al present any i per a tots els parcs proposats.  
- Document núm. 3: Presentat el 17 de juliol de 2006. En els tres documents presentats s'estudien diverses alternatives d'ubicació d'aerogeneradors, plataformes de muntatge, d'accessos als parcs i de vials interiors.  
- Document 3.1: Estudi d'afecció a la vegetació i a la xarxa Natura 2000.  
- Document 3.2: Estudi d'afecció a la xarxa Natura 2000. Línia El Cerrellar.  
- Document 3.3: Estudi d'afecció xarxa Natura a la fauna.  
- Document núm. 4: Anàlisi d'alternatives de les línies d'evacuació. Presentat el 5 de juny de 2006. Estudi mitjançant un model digital de l'estimació del corredor de menor cost ambiental per a les línies d'evacuació.  
- Document núm. 5: Estudi de paisatge. Presentat el 18 juliol de 2006. S'hi analitza l'afecció visual de cada parc i del conjunt d'aquests.  
- Document núm. 6: Documentació complementària. Presentat el 27 de juliol de 2006. Recull la descripció i la planta final de l'actuació, i els estudis, justificacions i anàlisi d'alternatives no presentats anteriorment, com són els estudis acústics i els estudis d'afecció per ombres.  
- Document núm. 7: Anàlisi ambiental del traçat de la línia elèctrica d'evacuació. Presentat el 20 de setembre de 2006. S'analitza la línia d'evacuació fins a Villamarxant, distingint el primer tram d'evacuació de la zona 7 (tram 1), el de la zona 8 (tram 2) i el tram compartit de les zones 7 i 8 (tram 3). Es presenta una anàlisi ambiental de la traça finalment consensuada per totes les parts.  
Informació pública  
El pla especial, els avantprojectes dels parcs eòlics i l'estudi d'impacte ambiental de la Zona 7 del PEV van ser sotmesos a informació pública mitjançant una resolució de 28 de juliol de 2003 del Servei Territorial d'Indústria i es publica en:  
- El Diari Oficial de la Comunitat Valenciana núm. 4605, de 10 d'octubre de 2003  
- El diari El Mundo del dia 10 de setembre de 2003  
- El Butlletí Oficial de la Província de València núm. 192, de 14 d'agost de 2003  
La documentació corresponent a la línia aèria d'alta tensió per a evacuació del Parc Eòlic El Cerrellar va ser sotmesa al tràmit d'informació pública pel Servei Territorial d'energia mitjançant la publicació en:  
El Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, de 30 de setembre de 2003  
El periòdic ABC del dia 11 de setembre de 2003  
El Butlletí Oficial de la Província de València, de 26 de setembre de 2003  
La documentació corresponent a la línia aèria d'alta tensió amb origen en les subestacions elèctriques dels parcs eòlics i final al municipi de La Yesa va ser sotmesa al tràmit d'informació pública pel Servei Territorial d'energia mitjançant la publicació en:  
El Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, de 25 de setembre de 2003  
El periòdic Las Provincias del dia 12 de setembre de 2003  
El Butlletí Oficial de la Província de València, de 26 de setembre de 2003  
La documentació corresponent a l'últim tram de la línia, amb origen en la línia compartida amb Renomar (municipi de Gestalgar) i final en la subestació de Vilamarxant, va ser sotmesa al tràmit d'informació pública pel Servei Territorial d'Energia mitjançant la publicació en:  
El Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, de 30 de setembre de 2003  
El periòdic Las Provincias del dia 15 de setembre de 2003  
El Butlletí Oficial de la Província de València, de 27 de setembre de 2003  
Durant el període d'informació pública a què ha sigut sotmés el pla especial, els avantprojectes dels parcs eòlics i l'estudi d'impacte ambiental de la zona 7 del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana, s'han presentat 31 escrits entre al·legacions particulars, informes d'organismes i empreses de servei públic o serveis d'interés general, com també dictàmens d'ajuntaments.  
L'aprovació provisional es va produir mitjançant la Resolució de 19 de novembre de 2004 del conseller d'Infraestructures i Transport incloent l'estimació o desestimació de les al·legacions, la introducció de les modificacions i rectificacions d'acord a l'informe annex a aquesta i la incorporació de suggeriments formulats pels diversos organismes públics intervinents.  
Resum de les al·legacions  
Parcs eòlics  
Segons l'informe sobre les al·legacions o suggeriments particulars efectuades al pla especial, avantprojectes de parcs eòlics i estudi d'impacte ambiental de la zona 7 del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana, remés per la Direcció General de l'Energia a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, amb data 15 de novembre de 2004, es resumeixen alguns dels aspectes de caràcter ambiental tractats en les al·legacions:  
- Els projectes de les línies hauran de complir les correccions ambientals establides en el pla eòlic.  
- Reforma completa del pla eòlic per a excloure zones LIC.  
- Rebuig dels 9 aerogeneradors de Cerro Negro per l'elevat impacte paisatgístic.  
- Desplaçament dels aerogeneradors T03-09 i 09 per comportar un impacte paisatgístic molt negatiu per al municipi del Hontanar.  
- La línia elèctrica hauria de traçar-se sobre zones sense restriccions.  
- Que es desestimen les implantacions en llocs determinats en l'estudi d'impacte ambiental com de fort impacte paisatgístic.  
- No ha sigut tinguda en compte la qualificació del sòl afectat pel parc de Santa Catalina, qualificat en el Pla general d'Aras de los Olmos com a no urbanitzable d'especial protecció aqüífera, paisatgística i en menor grau d'especial protecció del savinar.  
- Haurà de presentar-se els estudis arqueològics relatius a la possible repercussió de les obres en el jaciment de Castillejo de la Muela.  
- Destrucció estètica i paisatgística en general així també la pèrdua de la vegetació d'alta muntanya.  
- Afecció a aqüífers i brolladors, alteració dels corrents naturals de l'aire, disminució de la caça, emissió de soroll continu i contaminació per camps electromagnètics.  
- Destrucció que comportarà la construcció de línies elèctriques.  
L'informe conté: les rectificacions al pla especial de la zona 7 proposades per la Direcció General de l'Energia, resum de les modificacions proposades pel promotor en la documentació entregada el 27 d'octubre de 2004 i la proposició d'aprovació provisional per part del director general de l'Energia.  
En el cas de les al·legacions presentades als projectes de les línies elèctriques, no consta en l'expedient la resposta a les esmentades al·legacions.  
Llista de consultes  
- Servei de Conservació de la Biodiversitat.  
- Servei de Prevenció d'Incendis i Sanitat Forestal.  
- Servei d'Ordenació Sostenible del Medi.  
Informes sectorials  
Servei de Conservació de la Biodiversitat  
Al llarg del procés d'avaluació ambiental, aquest servei ha anat remetent al servei d'avaluació ambiental diversos informes, el resultat i conclusions del qual es resumeixen a continuació:  
Informe de 5 de juliol de 2004 sobre el projecte d'evacuació d'energia de la zona eòlica 7 en el qual s'indiquen les possibles afeccions al paisatge, a la flora i hàbitats prioritaris, i a la fauna de la zona. Es proposen mesures per a pal·liar aquestes afeccions i un canvi de traçat en la línia d'evacuació del parc eòlic El Cerrellar a Ademuz.   
Informe d'1 de desembre de 2005 relatiu a l'afecció sobre la vegetació de les diferents possibles ubicacions dels parcs eòlics de la zona 7. A fi d'establir, d'una manera general i sense possibilitat d'avaluar l'impacte concret de cada parc, en quines zones es considera o no viable des del punt de vista d'afecció a la flora i a la vegetació, la instal·lació d'aerogeneradors, es va realitzar visita a la zona les impressions de la qual van ser:  
- Loma de Santa Catalina (Aras de los Olmos): La impressió general és que la instal·lació d'aerogeneradors no causaria un greu impacte sobre la flora i vegetació d'interés en l'àrea, sempre que es decidira cuidadosament la ubicació d'aquesta, com també els camins que s'han d'utilitzar i el traçat de les línies d'evacuació d'energia subterrànies.  
- Cerro Negro-Loma Higuero (Alpuente): Pel fet que la vegetació predominant a Cerro Negro està constituïda per pineda de repoblació, hi ha la possibilitat de la ubicació d'aerogeneradors. En canvi, la possibilitat d'utilitzar la Loma Higuero es descarta a causa de l'existència d'una pedrera en explotació pròxima a la cima d'aquesta.  
- Muela del Buitre (Alpuente): La dominància de formacions de xicotets matolls li atorga un acceptable paper a l'hora de situar els aerogeneradors. Hauran de respectar-se al màxim les repoblacions de pi silvestre, on han resultat viables.  
- Zona d'El Viso, Viudo I i Viudo II (La Yesa): Aquests parcs se situen sobre zona designada com a LIC del savinar d'Alpuente. A més les localitzacions d'El Viudo I i El Viso, se situen sobre hàbitat catalogat com a prioritari per la Directiva d'hàbitats de la Unió Europea.  
Es desaconsella totalment la instal·lació d'aerogeneradors tant en la Loma de Sancho i la resta de la zona d'El Viso, com també la implantació de l'alineació més occidental prevista en el parc eòlic El Viudo I i l'ampliació d'El Viudo I.  
A partir del barranc de Vallunquera, en la zona corresponent a la resta del parc eòlic El Viudo I, com també El Viudo II i l'ampliació d'El Viudo II, com a conseqüència d'haver patit un incendi en els anys noranta, la vegetació existent correspon a un espartar al costat de matoll camefític, per la qual cosa aquesta zona es qualifica com la més adequada per a la instal·lació dels aerogeneradors en compte dels corresponents a la Loma de Sancho.   
- El Hontanar: L'estudi botànic de 3 de març de 2006, mostra que la zona es troba ocupada per pineda de repoblació (Pinus sylvestris i Pinus nigra var. austríaca) de 20 anys d'antiguitat. No es troba cap tipus de flora rara o amenaçada, tan sols cal destacar la presència de l'endemisme iberollevantí Scabiosa turolensis, però que no presenta cap tipus de protecció ni amenaça per a la supervivència d'aquest.  
Com a conseqüència de l'anteriorment descrit, no es troba cap objecció a la instal·lació dels aerogeneradors en aquesta zona ja que no afecta cap tipus d'hàbitat prioritari ni cap espècie endèmica protegida.  
Informe de 13 de juny de 2006 relatiu a l'estudi presentat d'afecció a fauna del projecte Plans especials de la zona 7. En primer lloc cal destacar que els estudis de fauna preoperacionals només s'han realitzat sobre els parcs de Viudo I, II i Santa Catalina, revelant-se insuficients per a conéixer amb detall el risc concret de cada aerogenerador pel fet que la ubicació exacta dels aerogeneradors pot variar en funció dels estudis de detall que sobre l'afecció a la vegetació s'estan realitzant. L'informe proposa incloure en el condicionat ambiental la necessitat de realitzar estudis de detall sobre espècies d'aus presents en la zona com són: la miloca, l'àguila reial, l'àguila de panxa blanca i el voltor comú; una vegada fixada la ubicació dels aerogeneradors.  
Informe de 5 de juliol de 2006 sobre l'anàlisi d'alternatives de línies d'evacuació de la zona 7. En l'informe es considera adequat l'estudi realitzat i l'alternativa seleccionada, si bé es recorda la necessitat extremar les precaucions als voltants de La Yesa per a evitar afeccions a espècies vegetals d'interés i adaptar-se en la mesura que siga possible als tallafocs existents en el tram entre la subestació de La Yesa i la carretera de La Yesa a Alpuente.  
Informe de 22 de setembre de 2006 sobre l'estudi de vegetació (document núm. 3.1). S'hi conclou que una vegada examinada la documentació, i vist que les afeccions a la flora i vegetació no són molt importants, és preferible el desenvolupament del parc Viudo II enfront del de Hontanar, tal com es proposa en el document presentat.  
Informe de 3 de novembre de 2006 relatiu a les línies d'evacuació (document núm. 7). L'informe es refereix al tram 1 de la línia que correspon al tram en què s'evacua només l'energia generada per la zona 7, si bé es donen algunes indicacions respecte al tram 3 corresponent a l'evacuació comuna de les zones 7 i 8. Respecte al traçat de la línia s'indica que el corredor dissenyat és l'alternativa més convenient per a evitar diverses afeccions, si bé proposa la reubicació de la subestació de Santa Catalina a la zona plana situada entre Castillo del Poyo i Solana Vizcota. Igualment es proposa estudiar la possibilitat de situar en una zona més baixa, darrere de la pinada situada al nord de la població, la subestació de Viudo I i II, com també extremar les precaucions per a no afectar el LIC en cas de mantenir-se l'opció triada.  
Servei d'Ordenació Sostenible del Medi  
Informe d'1 desembre de 2005 relatiu a la possible afecció al LIC Sabinar de Alpuente i més concretament als diferents hàbitats d'interés comunitari i hàbitats prioritaris que es troben en la zona. Després de la visita a la zona i la consulta de la informació disponible, exposa el següent:  
- Santa Catalina: A falta d'una descripció més detallada de la vegetació de la zona no es troba cap impediment de la seua viabilitat ambiental.  
- Cerro Negro: Des del punt de vista d'afecció a espais pertanyents a la xarxa Natura 2000, no es troba cap impediment de la viabilitat ambiental d'aquest.  
- Muela del Buitre: Malgrat situar-se dins de l'àmbit territorial del LIC Sabinar de Alpuente, no es van trobar, a falta d'una descripció més detallada de la vegetació de la zona, raons d'impediment de la seua viabilitat ambiental.  
- Alto del Viso: Es constatà la presència de l'hàbitat prioritari 9560, boscos mediterranis endèmics de Juniperus spp. cosa que la converteix en una zona inviable des del punt de vista d'afecció a la xarxa Natura 2000.  
- Viudo I: Presència d'hàbitat prioritari 9560, bosco mediterranis endèmics de Juniperus spp. i hàbitat d'interés comunitari pastos de muntanya basòfils i xeròfils (6213). Inviable des de la perspectiva d'afecció a la xarxa Natura 2000.  
- Viudo II: Malgrat situar-se dins de l'àmbit territorial del LIC Sabinar de Alpuente, no es van trobar, a falta d'una descripció més detallada de la vegetació de la zona, raons d'impediment de la seua viabilitat ambiental.  
- Zona a l'est d'El Viudo II: Zona la vegetació del qual ve condicionada per un incendi de l'any 1993, la vegetació predominant està constituïda per un pastiu-erm, la qual cosa la converteix en una zona ambientalment viable.  
Es conclou per part del Servei d'Ordenació Sostenible del Medi que, a falta d'una descripció més detallada de les característiques ambientals dels llocs on es projecta la ubicació dels parcs eòlics de la zona 7, són ambientalment aptes les zones següents:   
- Santa Catalina  
- Cerro Negro  
- Muela del Buitre  
- Viudo II  
- Zona a l'est de Viudo II.  
Informe de 14 de novembre de 2006 respecte dels emplaçaments ambientalment viables i de les línies d'evacuació. S'indica que els emplaçaments escollits finalment no afecten les zones millor conservades del LIC on se situen.  
Respecte a les línies d'evacuació, es considera més adequada l'alternativa 2 d'evacuació definida per al parc eòlic El Cerrellar. En el cas de les línies d'evacuació de la resta dels parcs es considera adequada la proposta definida pel Servei de Conservació de la Biodiversitat, així mateix s'indica una proposta alternativa en el cas que fóra inviable l'opció escollida.  
S'emet informe favorable amb una sèrie de recomanacions als emplaçaments i algunes propostes referents al traçat de les línies d'evacuació, aquestes són:  
Parcs eòlics:  
- Necessitat de realitzar estudis rigorosos sobre l'ús de l'espai de la fauna, especialment l'avifauna, de manera que s'obtinguen dades sobre les poblacions sedentàries i migradores: estudi la duració de les quals no hauria de ser inferior a un any.  
- Parades tècniques dels aerogeneradors en situacions de desplaçament important d'aus.  
- Augment de la velocitat mínima d'engegada.  
- Senyalització adequada dels línies elèctriques.  
- Ús'exclusiu dels vials oberts per part de personal tècnic, per a evitar que la presència humana siga constant en llocs fins ara poc transitats.  
Línies d'evacuació  
- La línia d'evacuació del parc El Cerrellar s'haurà de situar a més de 30 metres de les xopades i els salzes i els seus suports se situaran com a mínim a 30 metres del llit.  
- En la línia corresponent a la resta dels parcs es proposa la reubicació de la subestació dels parcs Viudo I i II, i el soterrament de la línia que connecta aquesta subestació amb els parcs Viudo I i II, sempre que no hi haja impediments tècnics.  
Servici de Prevenció d'Incendis i Sanitat Forestal  
Parcs eòlics  
Dels Informes emesos el 4/11/2004 i 25/10/2006 es pot destacar els aspectes que es descriuen a continuació, i que proposen una sèrie de mesures correctores generals per a la fase d'execució i d'explotació que es resumixen en:  
En la fase d'execució:  
- En totes les actuacions que es realitzen en terreny forestal o en una franja de seguretat de 500 metres al voltant d'aquest, caldrà ajustar-se al que estableix el Manual de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals en execució d'obres i treballs realitzats en terrenys forestals o en els seus voltants, aprovat per Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la de la Generalitat Valenciana.   
- En les diverses zones de treball, i en lloc visible, s'hauran de col·locar cartells informatius dels nivells de risc d'incendis diaris establits per la Direcció General d'Interior en compliment de pla especial enfront del risc d'incendis forestals de la Comunitat Valenciana.  
- En tot moment s'hauran de mantenir en bon estat de conservació i lliures d'obstacles els camins i pistes forestals afectats pels treballs, de tal manera que no s'interrompa el funcionament normal dels mitjans de prevenció i extinció d'incendis forestals.  
En fase d'explotació:  
La instal·lació d'aerogeneradors en terrenys forestals genera una disminució en l'eficàcia dels mitjans de prevenció i aeris d'extinció en l'entorn d'aquests, en tractar-se d'obstacles de gran envergadura que en cas d'incendi poden estar ocults pel fum, per la qual cosa les mesures correctores han d'anar dirigides fonamentalment al reforç d'aquests mitjans per a compensar la disminució de l'efectivitat. Així, en els parcs:  
- S'haurà d'evitar la instal·lació d'aerogeneradors en l'entorn d'observatoris forestals que poden entorpir el camp visual d'aquests.  
- S'haurà de reforçar la vigilància en la zona d'influència, bé mitjançant sistemes automàtics de detecció d'incendis forestals o mitjançant patrulles de vigilància.  
- S'haurà d'evitar la instal·lació d'aerogeneradors en l'entorn de dipòsits d'aigua amb possibilitats de càrrega d'helicòpters.  
- Haurà de primar la concentració d'aerogeneradors, evitant dispersions que dificulten encara més les labors dels mitjans d'extinció.   
- S'haurà de disposar d'un sistema de vigilància i alerta d'incendis integrat en un sistema que permeta, en cas d'incendi, la parada dels aerogeneradors i la seua orientació més adequada en funció de les característiques i localització de l'incendi. Així mateix, els aerogeneradors disposaran de senyals i abalisaments que faciliten la detecció d'aquests pels mitjans aeris.  
- Els vials que comuniquen les diverses torres de cada agrupació d'aerogeneradors hauran de disposar, en el cas de no estar executades, d'àrees tallafocs de suport per als mitjans d'extinció terrestres. Les àrees tallafocs hauran de tenir, amb caràcter general, una amplària total igual a 10 vegades l'alçària mitjana de la vegetació circumdant. En tot cas, l'amplària d'aquestes no podrà sobrepassar els 60 metres. L'esmentada amplària es dividirà en 5 bandes: una central decapada coincident amb el vial, dues bandes laterals a l'anterior en les quals es practicarà un desbrossament total i, si és el cas, l'eliminació d'arbratge, i finalment, dues bandes exteriors a les anteriors en les quals es practicarà un desbrossament parcial i si és el cas l'adevesament i poda de l'arbratge. En tàlvegs i encreuaments de camins s'incrementaran les amplàries establides en un 25%. En les bandes exteriors o de desbrossament parcial, l'adevesament de l'arbratge i el desbrossament del matoll es realitzarà amb una intensitat tal que resulte una superfície total coberta al voltant del 20%. Aquestes àrees tallafocs hauran de mantenir-se periòdicament perquè conserven la seua efectivitat.  
- En cadascun dels parcs, a raó d'una per quilòmetre, s'hauran d'habilitar zones desbrossades faltades d'arbratge, fora de la zona d'influència dels aerogeneradors, per a l'embarcament i desembarcament de brigades helitransportades.  
- Tant els accessos als parcs com els vials de comunicació entre aerogeneradors s'hauran de mantenir en bon estat de conservació permetent la circulació dels vehicles de prevenció i extinció d'incendis forestals, i les seues cunetes s'hauran de mantenir netes de vegetació.  
- A més s'incideix en la necessitat de crear una xarxa de punts d'aigua de manera que es facilite la recàrrega dels mitjans d'extinció terrestres.  
- Totes les mesures preventives referides, hauran d'estar executades prèviament a la instal·lació de les torres dels aerogeneradors.  
Línies d'evacuació  
Amb data 22/07/05, i 25/10/2006 concreta els aspectes següents:  
- Respecte a la instal·lació de cadascuna de les torres que configuren cada traçat, s'haurà de realitzar el traçat de la línia elèctrica preferiblement en zones agrícoles o en línies paral·leles a traçats de carreteres i camins, per a evitar en la mesura que es puga l'eliminació innecessària de la vegetació.  
- En el cas que per motius justificats de construcció, el traçat de les línies d'evacuació haja de passar per terrenys forestals, s'hauran de complir la legislació i normativa vigent pel que fa a l'amplària de neteja dels carrers en la projecció de l'estesa.  
Durant la instal·lació de les torres s'haurà de complir el Decret 7/2004, de 23 de gener, sobre normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals o voltants. Així mateix hauran de complir el que estipula l'article 153 del Decret 98/1995, de 16 de maig, del Govern Valencià, pel que s'aprova el reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, forestal, de la Comunitat Valenciana, en el qual s'indica el següent:  
Els titulars de línies aèries de conducció elèctrica hauran de mantenir netes de vegetació les zones de projecció dels conductors, d'acord amb el que estableix la normativa vigent sobre aquesta matèria. En cas de línies elèctriques de provada seguretat, la conselleria podrà establir altres mesures preventives alternatives.  
L'ús de proteccions especials que confereixen a la línia les característiques de línies de provada seguretat, així declarades per la conselleria competent, permetrà que aquestes queden exemptes de l'actuació preventiva sobre matolls i arbusts a fi de mantenir net l'ample del carrer, com també de fitar la inflamabilitat i combustibilitat d'aquestes. Sí que seran necessàries aquelles tasques correctores que siguen oportunes si s'observa que s'incompleixen les distàncies de seguretat durant alguna revisió o manteniment.  
Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià  
Informes de data: 17 i 25 d'octubre de 2005, 15 de novembre de 2005, 3 de gener de 2006, i 24 i 28 de febrer de 2006; relatius a l'afeccions d'índole paleontològic de: parc eòlic Santa Catalina, parc eòlic Viudo II, parc eòlic Viudo I, parc eòlic El Cerrellar, línia elèctrica d'evacuació de la zona 7 i parc eòlic de Loma - Higuero - Cerro Negro.  
Tots els informes referents als parcs conclouen que no s'has detectat afeccions d'índole paleontològic i que no cal abordar cap tipus d'actuació prèvia per a salvaguardar aquest tipus de patrimoni, sense prejudici de justificar el compliment que es deriven de la protecció del patrimoni arquitectònic, arqueològic i etnològic present en l'àrea d'actuació.  
No obstant això, en el cas de la línia d'evacuació es diu que si bé es comprova la no-existència de registres de jaciments paleontològics en l'entorn directe de l'actuació, no és descartable l'existència de possibles enclavaments paleontològics d'interés patrimonial al llarg del traçat projectat per la qual cosa es considera imprescindible la realització d'un seguiment paleontològic de les obres d'enginyeria civil que impliquen moviments de terres. El projecte de seguiment haurà de ser sotmés a la prèvia i preceptiva autorització d'aquesta administració tutelar.  
Afeccions legals  
S'aplicarà l'acord de 26 de juliol de 2001, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Pla eòlic de la Comunitat Valenciana. Així mateix, el referit pla estableix l'obligatorietat de complir el que s'ha especificat en l'estudi d'impacte ambiental d'aquest.  
En primer lloc es destaca que en el procediment d'avaluació d'impacte ambiental seguit s'ha determinat quines zones aptes del PEV (com ara Viudo I) han de ser considerades inviables des del punt de vista ambiental, i que en canvi, es consideren com a emplaçaments ambientalment viables, zones no aptes del PEV, com ara Viudo II, Muela del Buitre i part de la Muela de Santa Catalina.  
La possibilitat de modificació del planejament indicatiu de l'aptitud del sòl, que no de les normes del pla eòlic, està prevista en les mateixes normes del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana, en l'article 19.2:   
«Les modificacions del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana es podran dur a terme en el mateix instrument de desenvolupament en ocasió de la formulació, elaboració i aprovació del qual s'hagen detectat les desviacions respecte de les previsions del pla eòlic de conformitat amb el que estableix l'article 55 de la Llei reguladora de l'activitat urbanística. En aquests supòsits l'adaptació del pla eòlic als canvis es durà a terme, si es tracta de meres addicions, mitjançant l'annexió dels nous documents a aquest, i si es tracta de rectificacions a determinacions adoptades, mitjançant la reformulació o refosa d'aquestes.-»  
Sempre que, les desviacions s'hagen detectat segons indica l'article 18.2:  
«Com a conseqüència del major detall i precisió en l'anàlisi i el diagnòstic o en la pormenorització de les determinacions que correspon adoptar als instruments de desplegament i execució del pla eòlic, inclosos els corresponents estudis d'impacte ambiental».  
Siga com siga serà l'administració competent la que determine la validesa o els mecanismes necessaris per a efectuar l'esmentada modificació.  
D'altra banda, pel fet que els parcs proposats se situen en part en zones aptes amb compliment de prescripcions, a més de ser acords amb la normativa vigent hauran de complir l'apartat 4.4.2 de l'esmentat estudi d'impacte ambiental, pel que fa a restriccions i estudis de detall que s'han de realitzar. Aquestes mateixes restriccions s'hauran d'aplicar en les zones no aptes del PEV on es projecten instal·lacions eòliques.  
Espais naturals protegits  
En l'àrea d'estudi no apareixen espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, definits segons la Llei 11/1994, de 27 de desembre. Per tant, no s'afecta parcs naturals, paratges naturals, paratges naturals municipals, reserves naturals, paisatges protegits ni zones humides registrades en el Catàleg de zones humides de la Comunitat Valenciana. No obstant això, s'han iniciat els tràmits per a la declaració del Parc Natural del Túria que podria veure's afectat per la línia aèria d'alta tensió que entrega en la subestació de Villamarxant l'energia generada pels parcs eòlics de les zones 7 i 8.  
En tot cas, l'abast d'aquesta declaració, pel que fa a les línies elèctriques aèries d'alta tensió se cenyeix al corredor de la línia elèctrica corresponent al tram 1, amb origen en la subestació de Santa Catalina i final en l'entroncament amb la línia d'evacuació de la zona 8 a Andilla.  
Xarxa Natura 2000  
La totalitat dels aerogeneradors dels parcs eòlics de Viudo I i II, i Opció Viudo es troben situats dins del lloc d'interés comunitari (LIC) denominat Savinar de Alpuente, mentre que el parc eòlic de Muela de Santa Catalina, encara que se situa molt pròxim, no té cap aerogenerador ni instal·lació associada dins del LIC, a excepció d'alguns trams del camí d'accés.  
Els hàbitats prioritaris presents en el lloc d'interés comunitari són els boscos mediterranis endèmics de Juniperus spp. (9560), els prats calcaris càrstics Alysso - Sedion Albi (6110) i les pinedes mediterrànies de pins negres endèmics (9530). L'àrea forma part dels contraforts de la serra de Javalambre i està poblada per grans extensions de savina turífera Juniperus thurifera, savina de muntanya Juniperus savina i pi negre Pinus nigra ssp salzmanii.  
Pel que fa a les línies d'evacuació dels parcs, la corresponent als parcs del Viudo I i II, i opció Viudo discorre en el seu inici pel ja esmentat LIC Sabinar de Albuente, mentre que la línia aèria d'evaquació de 20 Kv del parc del Cerrellar discorre al llarg de 400 m pel LIC Rius del Racó d'Ademús. La principal característica d'aquest LIC és que es tracta d'una zona fluvial d'elevada qualitat que manté una bona cobertura de boscos riberencs i els rius de la qual resulten de gran interés com a hàbitat de la llúdria i altres espècies de fauna aquàtica.  
En la zona d'actuació no apareixen zones d'especial protecció per a les aus (ZEPA) designades segons la Directiva d'aus, integrada en la xarxa Natura 2000.  
Microreserves de flora  
No hi ha afecció sobre cap de les microreserves de flora declarades mitjançant una ordre per la conselleria de Territori i Habitatge.  
Cavitats i coves  
En la zona d'afecció dels parcs i les línies d'evacuació no s'ha localitzat cap cavitat o cova.  
Forests d'utilitat pública  
La Llei valenciana estableix que, per a l'autorització d'ocupacions, la constitució de servituds, concessions, i drets reials que graven els béns inscrits en el Catàleg d'utilitat pública, sense prejudici del que estableix la legislació bàsica estatal, es requerirà l'autorització prèvia de l'administració, la qual l'atorgarà si són compatibles amb la naturalesa i funció dels béns.  
D'altra banda, el pla eòlic estableix, pel que fa a limitacions del territori de la Comunitat Valenciana per a la implantació d'instal·lacions eòliques, pel que fa a les de caràcter ambiental, dins dels criteris d'observança de prescripcions (criteri núm. 10):  
  
\* \* \* \* \*  
«Existència d'espais compresos en el Catàleg de forests d'utilitat pública. L'aprofitament de l'energia eòlica també és una activitat declarada com d'utilitat pública, per la qual cosa el caràcter excloent per raó de pertinença d'un espai a aquest catàleg, no pertoca. En els estudis d'impacte ambiental de les implantacions eòliques concretes s'acreditarà la compatibilitat ambiental de l'activitat en aquests espais."  
Forests afectades per l'actuació:  
Domini públic hidràulic  
Per la zona 7 discorren o la delimiten el riu Túria, el riu Tuéjar i el riu Arcos. Existeixen a més en la zona gran quantitat de barrancs i rambles que conformen les conques d'aquests cursos principals.  
Camins ramaders  
Els camins ramaders que podrien veure's afectats pel parcs són:  
- Dins del parc eòlic del Cerrellar, l'assagador de Los Carriles es troba situat en l'inici de l'accés al parc encara que no es veurà afectat ja que la N-330 ja creua actualment l'assagador.  
- Dins del parc El Viudo I i II, un tram d'aproximadament 1.300 m de l'assagador de Alpuente es veurà afectat temporalment pel trànsit de maquinària. Així mateix, fora del camí ramader assagador de Castilla, però sobre els 75 m d'ample que preveu la Llei 3/95, de camins ramaders, es projecten actuacions que comportaran ocupacions temporals com ara una planta de formigó i presència de plataformes de muntatge.  
Pel que fa a les línies d'evacuació, el traçat de la línia elèctrica d'evacuació, en el tram 1 d'aquesta, travessa els camins ramaders assagador de Alpuente i assagador de Los Planos, ambdós al terme municipal de La Yesa. En el 2 tram, la línia d'evacuació travessa: assagador Reial d'Aragó a Andilla, assagador Reial d'Aragó, assagador de la Senda del Campo o del Mestre i assagador del Camí Reial de Chelva a Villar del Arzobispo, de nou l'assagador Reial d'Aragó a Llíria i Casinos i l'assagador de Mareta a Benaguasil.  
Patrimoni cultural  
La conselleria de Cultura, Educació i Esports té inventariats en la zona d'actuació diversos béns mobles i immobles de valor històric, artístic, arquitectònic, arqueològic, paleontològic, etnològic, documental, bibliogràfic, científic, tècnic o de qualsevol altra naturalesa cultural, regulats per la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià i que té com a objecte la seua protecció, conservació, difusió, foment, investigació i l'acreixement del patrimoni cultural valencià.  
Referent a les prospeccions arqueològiques, s'afirma que s'han sol·licitat els corresponents permisos de prospecció, tant dels parcs eòlics com de les línies, però no consta en la documentació presentada.   
Sí que consten les consultes realitzades a l'Àrea de Patrimoni Cultural per a determinar l'impacte sobre el patrimoni paleontològic. En elles es conclou que als parcs no és necessària cap actuació, mentre que sobre les línies serà necessària la vigilància durant les obres. No obstant això, qualsevol troballa d'interés rellevant haurà de comunicar-se amb immediatesa a l'esmentada Administració o als ajuntaments implicats.  
Atés que el traçat de la línia (tram 1) és diferent del traçat que va servir per a realitzar la consulta sobre les afeccions al patrimoni paleontològic es considera que s'ha de tornar a realitzar consulta sobre aquesta afecció utilitzant la traça del projecte definitiu.  
Resulten preceptius els informes definitius de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià.  
Classificació i qualificació urbanística:  
El Pla eòlic de la Comunitat Valenciana, el qual té caràcter de pla d'acció territorial estableix que els terrenys que se seleccionen per a la instal·lació dels parcs eòlics hauran d'estar classificats com a sòl no urbanitzable, comú o d'especial protecció, ja que es considera que l'aprofitament energètic del recurs eòlic no planteja problemes de caràcter urbanístic i és perfectament assumible pel territori.  
Consideracions ambientals  
Extraient les conclusions de l'estudi d'impacte ambiental, com també de les successives entregues de documentació complementària, es destaca el següent:  
La totalitat dels parcs Viudo I i II com també parcialment el de Muela de Santa Catalina es troben situats en el LIC Sabinar de Alpuente, els valors principals del qual són la presència de savinars, representar l'hàbitat de quiròpters associats a aquest tipus de vegetació i, finalment, la presència de rapaces rupícoles i forestals. També cal destacar que la línia d'evacuació del parc eòlic d'El Cerrellar travessa el LIC Rius del Racó d'Ademús.  
Com a resultat del detallat estudi de la vegetació i dels hàbitats d'interés comunitari existents realment en l'àmbit d'estudi, s'ha redissenyat la ubicació final dels aerogeneradors, plataformes de muntatge, parcs de maquinària i camins d'accés i interiors, per a minimitzar les afeccions produïdes per la implantació dels parcs, la qual cosa ha fet necessari, seguint els propis criteris d'exclusió del Pla eòlic valencià, l'ocupació de zones no aptes de la cartografia del PEV, com també descartar zones aptes per la inviabilitat ambiental d'aquestes. Cal tenir en compte que la cartografia del PEV es va elaborar amb escassa escala de detall a causa de l'extens àmbit d'estudi, partint de cartografies temàtiques actualment obsoletes.  
D'aquesta manera, s'han projectat els parcs Viudo I i II en l'àrea deforestada com a conseqüència de l'incendi succeït l'any 93. D'altra banda s'ha evitat situar instal·lacions o infraestructures en les zones denses de pineda o savinar, mentre que en les formacions amb savines o carrasques disperses s'ha realitzat un replantejament de detall per a minimitzar afeccions a les espècies rellevants. Pel que fa a les rases subterrànies, per les quals discorren les línies, discorren paral·leles als camins i, en els llocs amb major rellevància, es dissenyen per sota d'aquests minimitzant així l'afecció sobre la vegetació.  
Pel que fa al traçat de les línies, en aquesta fase del projecte, s'han definit els corredors pels quals haurà de discórrer la línia elèctrica, i posteriorment s'haurà de definir detalladament el traçat definitiu i les ubicacions dels suports, de manera que es reduïsca al màxim l'impacte d'aquesta.  
Cal fer especial insistència en els punts següents:  
- En el camí d'accés al parc eòlic de Santa Catalina, en l'estret que uneix La Muela de Santa Catalina amb La Muela del Buitre, s'hauran d'aplicar les mesures preventives i protectores necessàries (entre aquestes les establides en el document núm. 3.1) per a evitar l'afecció a una taca de savinar (savines negres i turíferes i ginebres) que constitueixen fragments dels hàbitats 9560 i 5210.  
- En el territori en què s'instal·len els parcs de Viudo I i II i l'Opció Viudo, en les zones més altes que no van ser afectades per l'incendi, apareixen formacions de savina de muntanya juntament amb savines turíferes que constitueixen hàbitats prioritaris per la qual cosa, amb l'objectiu de conservar aquestes zones, en cap cas se situaran aerogeneradors ni altres instal·lacions associades al parc que puguen afectar de manera important les esmentades formacions. En l'entorn d'aquestes formacions només es podran situar instal·lacions en camins, cultius o cultius abandonats, àrees degradades i tallafocs, com a alternativa a la construcció del parc eòlic de l'Hontanar.  
- En aquestes zones hi ha també repoblacions recents executades per la Generalitat Valenciana l'afecció de les quals haurà de ser minimitzada o compensada.  
- En l'entorn del parc de Cerro Negro la principal afecció sobre la vegetació ve produïda pels importants moviments de terra necessaris per a l'adequació dels camins. Aquests desmunts i terraplens hauran de ser convenientment revegetats.  
- Referent al parc eòlic del Cerrellar, els suports de la línia d'evacuació se situaran el més allunyats possible del llit (com a mínim a 30 metres) per a evitar l'afecció a la vegetació de ribera.  
Pel que fa a la fauna present en l'entorn dels parcs, destaca la presència de grans rapaces com ara àguila reial (Aquila chrysaetos), l'àguila marcenca europea (Circaetus gallicus), l'astor (Accipiter gentilis), l'àguila calçada (Hieratus pennatus) o el buc (Bufo bufo), carronyeres com ara el voltor comú (Gyps fulvus) o l'escàs en la nostra comunitat autònoma, aufrany (Neophron percnopterus). Els punts de nidificació de l'àguila cuabarrada (Hieratus fasciatus), malgrat estar a 5 km de l'àmbit d'estudi adquireixen gran importància a causa del grau de protecció legal d'aquesta i que es tracta d'una espècie especialment sensible a l'alteració de l'hàbitat i a les molèsties durant l'època de cria. La possible presència d'alosa becuda (Chersophilus duponti) en zones pròximes als parcs eòlics Viudo I i II té especial rellevància atés el grau de protecció de l'espècie. El promotor ha realitzat -i actualment continua realitzant- un estudi i inventari sobre la fauna existent en els parcs eòlics de la zona 7. Pel que fa a les aus, l'inventari recull la presència, nidificació i nombre de parelles, de les espècies més rellevants, existents en els parcs i les proximitats d'aquests. Independentment de les mesures recollides en aquests estudis, també s'hauran de dur a terme seguiments detallats de les parelles d'aufrany, àguila reial, àguila cuabarrada i moviments dels voltors que utilitzen la zona.  
La possible afecció de les línies d'evacuació se centra fonamentalment en l'avifauna, per la qual cosa l'estudi corresponent s'ha centrat i desenvolupat sobre aquesta classe. Les àrees de reproducció més afectades corresponen majoritàriament a les d'àguila calçada. Les zones en què s'hauran d'extremar les mesures preventives corresponents a l'impacte sobre la fauna són l'assagador de Sodomingo, la rambla d'Artaj-Bodegas de Pardanchinos, Peña Roya-Cueva Ahumada, alt de Zalagardos-Cabezo del Castellar i La Pea.   
També s'estudia la presència de mamífers, i hi destaquen els carnívors. Pel que fa a l'afecció a les espècies de quiròpters, s'haurà de continuar estudiant, sobretot en els parcs eòlics de Muela de Santa Catalina i Viudo I i II, especialment per les cites existents en àrees relativament pròximes (Losilla de Aras, riu Arcos) d'espècies rellevants com ara la rata penada de Bechstein (Myotis bechsteinii) com a primera cita a la Comunitat Valenciana, o la rata penada de bosc (Barbastella barbastellus), espècie escassa a la Comunitat Valenciana.  
En l'estudi de paisatge, es defineix entre altres factors, la visibilitat de cadascun dels parcs i es conclou:  
- El parc de Muela de Santa Catalina té una incidència visual nul·la en el 58% de l'àmbit d'estudi però la incidència sobre el nucli urbà d'Aras de los Olmos i l'aldea de Losilla es considera alta.  
- El parc de Cerro Negro té una incidència en quasi el 60% del territori analitzat, havent-se caracteritzat com a molt elevada des de les aldees de Vizcota, Benacatázara i Baldobar i alta des de la carretera que uneix Campo de Arriba amb La Yesa i una ermita existent en l'àmbit d'estudi.  
- El parc eòlic El Cerrellar té una incidència visual nul·la en més del 45% de l'àmbit d'estudi, però resulta visible des de la majoria dels nuclis urbans situats dins dels 8 km estudiats, especialment els nuclis urbans de Torrebaja, Los Santos, Ademuz i Casas Bajas. Sobre la carretera N-330, amb una IMD de 8.751-0.736, presenta un grau de visibilitat alt.  
- Els parcs d'El Viudo I i II, presenten una incidència visual nul·la des del 40% del territori analitzat però és molt elevada des del nucli de La Yesa i des de la carretera CV-345 des d'on es veu tot el parc.  
El promotor planteja dues possibles opcions: desenvolupar un parc eòlic format per quatre aerogeneradors en la zona de l'Hontanar o instal·lar-los a la zona situada a l'oest del barranc de Vallunquera, denominada Opció Viudo. Els aspectes ambientals que han portat a seleccionar aquesta última opció són fonamentalment: una menor afecció superficial sobre la vegetació; una menor afecció generada pels accessos, menor moviment de terres, i finalment, no ampliar, en més de 2.864 ha, la conca visual que comportaria la instal·lació del parc de l'Hontanar. La no-instal·lació d'aquest parc eòlic permet, a més, reduir a 2 les subestacions de la zona 7, sent aquestes les situades a la vora del parc Muela de Santa Catalina (ST. Alpuente) i a la vora dels parcs Viudo I i II (ST. La Yesa).  
Pel que fa als riscos que presenta la zona 7, el risc a la contaminació dels aqüífers en el parc del Cerrellar, situat al terme municipal d'Ademuz, és alt per als tres aerogeneradors existents.  
D'altra banda, al parc Cerro Negro hi ha un aerogenerador situat molt pròxim a una zona amb risc alt de lliscament. Es tracta de l'aerogenerador situat més al sud, identificat amb el codi CN-01, per la qual cosa s'haurà d'estudiar aquest aspecte en els informes geotècnics pertinents i extremar les precaucions en aquest sentit. Els majors riscos de lliscament per a la instal·lació de les línies d'evacuació es donen en zones del municipi d'Andilla. Així mateix, a excepció del parc eòlic de Muela de Santa Catalina, tots els parcs eòlics es troben en zones amb elevat risc d'erosió per la qual cosa serà necessari dur a terme un eficient programa de restauració i revegetació de camins i plataformes de cada parc.  
Pel que fa al risc d'incendis en els parcs eòlics de la zona 7, els parcs de Cerro Negro, Hontanar, Muela de Santa Catalina, Viudo I i II, i opció Viudo se situen en zones amb risc potencial forestal moderat i alt. Convé recordar que l'àrea sobre la qual s'assenten els parcs eòlics del Viudo i opción Viudo ja va patir un greu incendi l'any 93.  
En la zona 7, les instal·lacions proposades no afecten els tallafocs però sí que podrien disminuir l'eficàcia de dos dipòsits d'aigua en l'entorn dels parcs: un de cobert situat en la forest de Vallunquer dins del límit dels parcs eòlics Viudo I i II, i un altre de descobert per a càrrega mitjançant helicòpter al parc eòlic de Muela de Santa Catalina.  
També s'ha realitzat el corresponent estudi d'ombres, en el qual es conclou que no hi ha afecció, ja que les úniques edificacions sobre les quals hi ha una possible incidència són: L'ermita situada en l'ascensió a la Muela de Santa Catalina l'afecció de la qual és molt puntual, l'observatori astronòmic, d'ús nocturn per al qual l'afecció és nul·la i, finalment, un xalet fora d'ordenació, que no és la residència habitual del propietari.  
Des del punt de vista de valoració de l'impacte s'entén que, després de les aportacions de documentació complementària, les modificacions introduïdes al projecte i la solució finalment adoptada es minimitzen notablement els impactes derivats del plantejament inicial.  
El segon estadi del procés d'avaluació ambiental s'ha encaminat a la disminució dels impactes ambientals mitjançant la proposta de mesures preventives, correctores i compensatòries amb la finalitat d'evitar o minimitzar els impactes generats per la implantació dels parc eòlics de la zona 7 com també de la seua corresponent línia d'evacuació. Aquestes mesures recollides en l'estudi d'impacte ambiental i en la documentació complementària es consideren adequades encara que és necessari, en alguns casos, matisar-les i complementar-les amb les mesures descrites al llarg d'aquesta declaració i especialment en el condicionat.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 5 del Decret 162/1990 de 15 d'octubre, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions i estimacions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.  
4. L'article 8.3 c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tant, i a la vista de tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
S'estima acceptable només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte d'instal·lacions eòliques de la zona 7 del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana, inclosa la seua infraestructura d'evacuació fins a l'entroncament amb la línia d'evacuació de la zona 8 al terme municipal d'Andilla; el promotor del qual és Energía y Recursos Ambientales, SA (EYRA), sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada fins al moment, amb els informes sectorials emesos respecte d'això i amb els condicionants establits a continuació.  
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. Emplaçament de les instal·lacions eòliques  
1.1. La ubicació d'aerogeneradors, el traçat de les rases i els vials d'accés, tant interiors com exteriors, com també les posicions de reserva d'aerogeneradors i l'accés a aquests seran, els grafiats en els plànols del document núm. 6: Documentació complementària.  
1.2. No es podrà instal·lar, ni ara ni en un futur, cap aerogenerador a la zona de l'Hontanar com a contrapartida a la instal·lació dels quatre aerogeneradors al parc de Viudo I a l'oest del barranc de Vallunquera.  
1.3. El sistema d'evacuació de la zona 7 haurà de discórrer bàsicament pel corredor proposat en el document núm. 4: Alternatives de les línies d'evacuació. El corredor es torna a presentar en el document núm. 7: Anàlisi ambiental del traçat de la línia elèctrica d'evacuació, i comprén des de la subestació de Santa Catalina fins al punt de connexió amb la línia provinent de la zona 8 al terme municipal d'Andilla (tram 1). A partir d'aquest punt (tram 3) l'anàlisi ambiental del seu traçat haurà, almenys, de ser sotmés a informació pública.  
Dit l'anterior, l'abast d'aquesta declaració, pel que fa al traçat de les línies elèctriques aèries d'alta tensió, és només el denominat tram 1.  
La subestació de Santa Catalina es reubicarà en una zona plana situada entre Castillo del Pollo i la Solana Vizcota, fora de la visual des de Vizcota, a fi de desplaçar l'inici de la línia elèctrica aèria d'alta tensió i que aquesta no travesse la capçalera del barranc d'Agua Buena. Des de l'esmentada subestació la traça de la línia seguirà el corredor proposat i s'allunyarà tant com puga de la falda del Cerro Negro i el nucli de Corcolilla. Al seu pas pel LIC Sabinar de Alpuente s'hauran d'extremar les precaucions perquè no afecte els hàbitats protegits, tant en la col·locació dels suports com evitant que els conductors sobrevolen zones de vegetació arbòria que implicaren la tala d'aquestes.  
1.4. Es presentaran davant d'aquesta Secretaria Autonòmica, els projectes d'execució de la totalitat dels parcs, incloent les subestacions i línies d'evacuació. Haurà de quedar definit el conjunt d'actuacions d'acord amb els següents criteris generals:  
- Màxima adaptació dels vials, plataformes de muntatge i fonamentacions a la topografia de l'entorn. En concret no es podran sobrepassar talussos majors de 4 metres d'alçària.  
- Reducció de la superfície afectada per cadascuna de les infraestructures necessàries al mínim possible. Especialment en aquelles zones que es troben incloses en el LIC Sabinar de Alpuente o conformen algun dels hàbitats prioritaris existents.  
2. En el projecte definitiu de la línia elèctrica (tram 1) a escala adequada, s'haurà d'incloure la ubicació dels suports, els vials d'accés tant els de nou traçat com a condicionament dels existents, tot això acompanyat d'un annex ambiental que reculla l'afecció de cada suport com també dels vials d'accés. El projecte definitiu i el resultat de la informació pública corresponent a la seua tramitació administrativa s'hauran de presentar davant d'aquesta Secretaria Autonòmica.  
3. En la documentació amb eficàcia normativa (tant gràfica com escrita) haurà de procedir-se a les modificacions següents:  
3.1. L'àmbit del pla especial per als aerogeneradors i subestació (àrea en què es declaren compatibles les instal·lacions eòliques), independentment de l'extensió que arbitràriament es fixe, estarà inclòs en l'amplària dels 1.000 metres que es declara d'acord amb l'article 25 de la normativa del Pla eòlic valencià, aprovat mitjançant un acord del Consell de la Generalitat Valenciana de 26 de juliol de 2001, i exclourà en tot cas:  
- Les àrees declarades no aptes en el Pla eòlic de la Comunitat Valenciana, a excepció d'aquells emplaçaments que han sigut declarats com ambientalment viables durant el procediment d'avaluació d'impacte ambiental seguit, i que hagen sigut sotmesos prèviament al tràmit d'informació pública tant en l'estudi d'impacte ambiental com en els plans especials de la zona 7.  
- Qualsevol superfície que es trobe a menys de 1.000 m de sòl classificat com a urbà o urbanitzable en el planejament urbanístic vigent dels municipis afectats.  
- Els camins ramaders classificats limítrofs amb les alineacions o amb la subestació transformadora o que travessen les alineacions d'aerogeneradors.  
- La superfície inclosa en el perímetre de protecció d'elements patrimonials d'interés inventariats, o determinada per l'òrgan competent després de les corresponents prospeccions arqueològiques.  
3.2. S'haurà d'eliminar la norma que declara fora d'ordenació els usos actuals o qualsevol edificació aïllada de caràcter no industrial preexistent, dins del perímetre de 1.000 metres declarat com a zona vulnerable (article 16 règim transitori) ja que per a la ubicació de les infraestructures eòliques no s'ha considerat manifestament incompatible l'existència dels esmentats usos o edificacions.  
3.3. S'haurà d'incloure en la documentació amb eficàcia normativa l'obligació de sol·licitar la declaració de zones de seguretat, tant en la fase de construcció (impacte temporal) com en la fase de funcionament (impacte permanent) per a aquelles àrees en què l'ús d'aprofitament eòlic se superpose amb l'ús cinegètic preexistent, d'acord amb el que preveu l'article 39 de la Llei 13/2004, de 27 de desembre, de caça de la Comunitat Valenciana, i a la resolució de 26 d'abril de 1988 de la Direcció General de Producció Agrària, per la qual es dóna norma per a la senyalització dels terrenys sotmesos a règim especial de caça i pesca continental i camins ramaders.  
4. S'hauran de presentar les autoritzacions corresponents referides a les afeccions a llits públics per part de l'organisme de conca tal com s'indica en l'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
5. S'hauran de complir totes les mesures preventives i correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental de la zona 7, amb data entrada 26 de juny de 2002, en l'avantprojecte de mesures correctores amb data entrada 26 de juny de 2002 i en l'apartat corresponent del document núm. 6: Documentació complementària, presentat el 27 de juliol de 2006, les incloses en la resta de documents complementaris presentats durant 2006, com també les previstes en els apartats 5.1 i 5.2 de l'estudi d'impacte ambiental del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana, que hauran de ser complementades amb els diferents aspectes que es detallen a continuació:  
5.1. Mesures de protecció de la qualitat de l'aire i prevenció del soroll  
- Els vehicles de transport de material, en la fase de construcció, hauran de circular amb les caixes cobertes amb una lona.  
- S'hauran de complir les mesures referents al reg de camins.  
- Mesures de prevenció de la contaminació acústica en la fase de construcció:  
- Pel que fa al moviment de maquinària s'haurà d'assegurar el compliment del Reial decret 212/2002, de 22 de febrer, pel qual es regulen les emissions sonores en l'entorn degudes a l'ús a l'aire lliure de determinades màquines.  
- S'haurà d'efectuar un manteniment periòdic.  
- En cas de ser necessari l'ús de voladures com a mètode d'excavació, aquest s'haurà d'emprar de manera puntual i sempre que no existisquen tècniques alternatives a aquest.  
- Pel que fa als nivells sonors admissibles en la zona d'afecció dels parcs eòlics en la fase d'explotació, s'haurà d'aplicar la Llei 7/2002, de 3 de desembre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'estableixen normes de prevenció i correcció de la contaminació acústica en relació amb les activitats, instal·lacions, edificacions, obres i serveis.  
En la taula 1 de l'annex II de la llei figuren els distints nivells de recepció externs, tant per al període diürn com el nocturn per a cada un dels usos dominants; els valors d'acord amb l'esmentada taula per a l'ús residencial són 55 dB(A) dia i 45 dB(A) nit de Leq.  
Després d'analitzar l'estudi acústic presentat, es conclou que un total de 7 construccions, 6 al parc Muela de Santa Catalina i 1 al parc eòlic de Cerro Negro, es troben dins d'un radi de 1.000 m al voltant dels aerogeneradors. S'hauran de realitzar mesuraments dels nivells d'immissió de soroll una vegada instal·lats els aerogeneradors, que permeten conéixer i avaluar els nivells afecció reial i adoptar les mesures correctores necessàries, en cas de detectar-se situacions desfavorables.  
5.2. Protecció del sistema hidrològic i hidrogeològic  
- El promotor haurà de presentar, previ a l'inici de les obres, la inscripció en el registre de xicotets productors de residus de la Comunitat Valenciana, com també el document d'acceptació del gestor autoritzat de residus perillosos que s'haja de fer càrrec de qualsevol residu d'aquesta naturalesa que es genere, tant en la fase de construcció com de funcionament.  
- En la ubicació dels suports de la línia d'evacuació s'hauran d'evitar els barrancs que s'encreuen amb el traçat d'aquesta.  
5.3. Protecció dels valors geològics i geomorfològics  
- S'haurà de realitzar un seguiment de les obres a fi de detectar qualsevol formació càrstica d'interés (coves, dolines, avencs, etc). Qualsevol troballa haurà de ser comunicada mitjançant un informe especial a aquesta Secretaria Autonòmica a fi de valorar i informar de la importància d'aquest, atenent al que estableix l'article 16 de la Llei 11/94, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
- Després de detectar-se zones amb riscos geològics, s'hauran d'aportar estudis particulars d'aquestes zones prèviament a la realització de qualsevol actuació.  
5.4. Protecció de la fauna  
- Els resultats dels estudis d'avifauna i de les mesures addicionals que se'n deriven, hauran de ser supervisats per aquesta Secretaria Autonòmica.  
- L'execució de les obres dels parcs eòlics i línies d'evacuació de la zona 7 que es troben pròximes a les àrees de nidificació de rapaces, recollits en l'estudi d'avifauna, quedaran restringides a aquelles èpoques que es troben fora del període reproductiu d'aquestes aus.  
- S'hauran de continuar els estudis ja iniciats dels passos primaveral i tardorenc per tota l'àrea afectada, i estendre els d'identificació de punts de nidificació de rapaces forestals a totes les ubicacions previstes atés que l'estudi només s'ha realitzat als parcs Viudo I i II, i Muela de Santa Catalina, havent d'entregar el promotor les bases de dades completes (en particular, els camps d'altures de vol i aerogeneradors entre els quals es realitza l'encreuament) en format digital adequat corresponents a nius, hostalers i territoris de campeig de rapaces nidificants, localització d'estacions seguiment, trajectòries de vol i ubicacions definitives d'aerogeneradors i línia d'evacuació, a fi que puga realitzar-se una anàlisi adequada i comparable al d'altres zones eòliques.  
- Pel fet que amb els estudis presentats no és possible conéixer totes les possibles afeccions a la fauna, s'hauran de realitzar els estudis de detall següents:  
- Seguiment detallat dels moviments de parelles d'aufrany que utilitzen la zona durant l'època reproductora. Aquest estudi haurà d'iniciar-se tan ràpidament com siga possible. Haurà de referir-se no sols a les parelles nidificants a la Comunitat, sinó també a aquelles altres que puguen ocupar zones limítrofes de les províncies de Conca i Terol.  
   
- Identificació de les àrees de campeig d'àguila reial i cuabarrada que utilitzen la zona. La metodologia més correcta seria la utilització de radioemissors. No obstant això, és necessari identificar en primer lloc quines són les parelles que utilitzen la zona, quin és el seu lloc de nidificació i les seues zones de campeig al llarg de l'any, abans d'iniciar, en cas de considerar-se necessari, la segona fase de l'estudi.  
- Determinació dels moviments de la població sedentària de voltor comú. És necessari localitzar totes les zones de nidificació pròximes, com també els menjadors i les pautes habituals de desplaçament segons èpoques de l'any. De la mateixa manera, serà necessari realitzar proves de desplaçament de punts d'alimentació a fi de comprovar si s'aconsegueix modificar les seues pautes de vol.   
- Referent a la possible presència d'alosa becuda a la zona del parc Viudo II, en la pròxima primavera haurà de realitzar-se un estudi específic utilitzant reclam; en cas de detectar-se l'espècie haurà de comunicar-se la dada a la major brevetat a aquesta Secretaria Autonòmica.  
- S'hauran de programar parades tècniques dels aerogeneradors per situacions de desplaçament important d'aus.  
- Les línies elèctriques (tram 1) disposaran de sistemes de protecció enfront de col·lisió i electrocució segons els corresponents estudis d'avifauna.  
5.5. Protecció del sòl i la vegetació  
- Durant la fase de construcció, les amplàries màximes de plataforma en el condicionament dels camins d'accés als parcs i els vials interiors, és a dir, exceptuant les cunetes, els sobreamples de les revoltes i els eixamplaments per a l'encreuament de maquinària no hauran de sobrepassar els 5 metres d'ample.  
- En cap cas els vials interiors tindran un ample superior als vials d'accés principals.   
- Una vegada finalitzada la fase d'execució de les obres, l'amplària dels camins que s'hagen preparat s'haurà de reduir a 3.5 m.  
- Les dimensions de les plataformes de muntatge, fonamentacions d'aerogeneradors, rases de la xarxa subterrània, zones d'abassegament de materials, planta d'formigonat, etc. S'hauran de reduir al mínim necessari per a l'execució de l'obra i compliment de les mesures de seguretat exigides en la legislació sectorial.  
- Els accessos necessaris per a la instal·lació dels suports de la línia elèctrica hauran de realitzar-se d'acord amb els criteris següents:  
- Com a norma general no es permet l'obertura de nous camins.  
- S'hauran d'utilitzar els camins existents o camins ramaders per a accedir al punt més pròxim al suport, a partir del qual s'efectuarà un rodament superficial amb maquinària apropiada sense afectar exemplars arboris.  
- En el cas que el rodament superficial es realitze sobre una zona abancalada, cada bancal s'haurà d'utilitzar de plataforma de camins, executant en els extrems dels bancals rampes d'unió per a permetre l'accés.  
- En els vials de nova obertura per a accedir a les instal·lacions eòliques que no tinguen servitud de pas, l'accés estarà restringit al personal tècnic.  
- En la restauració vegetal s'hauran de tenir en compte els aspectes següents:  
- Es procedirà al desmantellament i restauració de totes les infraestructures temporals executades, de manera immediata després de finalitzar l'ús d'aquestes.  
- S'hauran d'emprar espècies i densitats de plantació semblants a les característiques de l'entorn de cada parc, o que formen part dels hàbitats presents. Les espècies hauran de ser autòctones o endèmiques del lloc.  
- La mescla emprada en la hidrosembra estarà formada per espècies de la flora local.  
- En la restauració dels talussos dels camins i de les plataformes de muntatge s'hauran d'emprar espècies arbòries, arbustives i herbàcies, mentre que al voltant dels aerogeneradors s'hauran d'emprar espècies herbàcies.  
- La revegetació mitjançant hidrosembra s'haurà d'aplicar sobre els talussos residuals d'inclinació major de 3H:1V dels camins i explanacions permanents, i immediatament després del perfilat de la morfologia final d'aquests. En el cas de talussos menors o iguals a 3H:1V s'haurà de realitzar, en cas d'estimar-se necessari, sembra en sec.  
- S'hauran de dur a terme plantacions en totes les superfícies de restauració. No obstant això, s'hauran de tenir en compte les limitacions existents a causa de l'aplicació de la legislació vigent i en particular pel que fa als camins ramaders, tallafocs, faixes auxiliars de camins i faixa de servitud de línies aèries.  
- S'hauran d'aplicar els regs necessaris per a garantir l'arrelament de la vegetació, per a obtenir la retenció del sòl i la integració paisatgística.  
- La revegetació s'haurà de realitzar en l'època adequada (tardor - hivern) immediata a la finalització de les obres.  
- En les superfícies d'afecció per la instal·lació de la línia elèctrica i de les subestacions, s'hauran d'emprar els mateixos criteris que als parcs eòlics, emprant com a espècies de plantació les existents en l'entorn dels suports.  
- S'hauran de restaurar i revegetar els terrenys afectats per les obres conservant en la mesura que siga possible el sòl existent.  
- En cas de ser necessari l'ús de materials (tant àrids com terra vegetal) no procedents de la pròpia excavació de l'obra, per resultar aquests insuficients o inadequats, s'hauran d'obtenir de pedreres autoritzades, mentre que l'eliminació dels materials sobrants s'haurà de realitzar en abocador inert legalitzat. En cas de no existir pedreres o abocadors autoritzats en l'entorn de l'obra i recórrer-se a emplaçaments nous, s'haurà de tramitar el corresponent estudi d'impacte ambiental d'acord amb el que preveu el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell del Govern Valencià pel qual s'aprova el Reglament per al desenvolupament de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, i l'Ordre 3 de gener de 2005, de la conselleria de Territori i Habitatge que estableix els continguts mínims dels estudis d'impacte ambiental.   
- Atés que segons la documentació hi ha dèficit de terres dels parcs eòlics de Muela de Santa Catalina, Viudo I i II, i El Cerrellar i hi ha terres sobrants del parc del Cerro Negro, aquestes hauran de gestionar-se adequadament, intentant complir la mesura correctora proposada de restaurar pedreres existents en la zona. S'haurà d'incorporar a la documentació el corresponent pla de restauració de l'esmentada pedrera i els permisos i llicències pertinents.  
- S'haurà de sol·licitar a aquesta Secretaria Autonòmica autorització prèvia a les actuacions de moviment de terres, desbrossament o trasplantament de les espècies vegetals incloses en els annexos II i III de l'Ordre de 20 de desembre de 1985, sobre protecció d'espècies endèmiques o amenaçades.  
5.6. Protecció contra incendis  
- S'haurà de presentar, previ a l'execució de les obres, un projecte que incorpore i concrete les mesures preventives o correctores generals proposades en l'informe sectorial del Servei de Prevenció d'Incendis a la zona eòlica 7 i els seus sistemes d'evacuació, tant per a la fase de construcció com la de funcionament, com també les mesures indicades en el document núm. 6: Informació complementària, que inclourà la xarxa de densificació de punts d'abastiment d'aigua per als mitjans d'extinció terrestres, com també la reubicació dels dos dipòsits d'aigua existents en l'entorn dels parcs si així s'estima oportú.  
5.7. Protecció del patrimoni històric, artístic i cultural  
- Segons s'indica en el PEV, la zona 7 disposa d'un elevat interés paleontològic. S'haurà de realitzar consulta sobre la possible afecció d'aquesta índole per la línia d'evacuació (tram 1) a la Direcció General de Patrimoni Cultural.  
- Es considera necessari supeditar l'execució de l'obra a l'obtenció dels preceptius informes favorables respecte a la no-afecció al patrimoni arquitectònic, arqueològic i etnològic emesos per l'administració tutelar en la matèria.  
- En relació a la protecció dels camins ramaders existents en l'àmbit d'estudi, no podran en cap cas ser ocupats en l'amplària legal d'aquests per instal·lacions permanents (subestacions, aerogeneradors, edificis de control, suports de les línies elèctriques...), sense autorització expressa de l'òrgan competent. Per a la seua comprovació es presentarà un plànol amb els camins ramaders juntament amb el seu ample legal on es mostre la no-afecció permanent a aquests i s'indiquen, si és el cas, les afeccions temporals.  
5.8. Si en el desenvolupament de les obres o en la fase de funcionament de les actuacions previstes s'observen danys a tercers o impactes no detectats en l'avaluació d'impacte ambiental, es procedirà al seu estudi i correcció, en coordinació amb aquesta Secretaria Autonòmica.  
6. Projecte de desmantellament  
En el projecte de desmantellament s'especificarà que en la revegetació de les plataformes de muntatge s'empraran, no sols espècies arbustives, sinó també espècies arbòries representatives de l'hàbitat existent en l'entorn de cada un dels parcs.  
En el projecte de desmantellament haurà de constar que els vials i camins que uneixen els aerogeneradors, que el Servei de Prevenció d'Incendis no considere necessaris a mantenir, hauran de ser restaurats i revegetats amb espècies autòctones presents en l'entorn.  
7. Programa de vigilància ambiental (PVA)  
7.1. El responsable del PVA haurà de disposar per a aquesta labor d'una assistència ambiental d'obres i recuperació ambiental. Les atribucions i funcions d'aquesta assistència seran les indicades en el document núm. 7: Anàlisi ambiental del traçat de les línies. Aquesta assistència s'haurà de desenvolupar al llarg de totes les obres, tant la construcció dels parcs com la instal·lació de les línies. Normalment aquesta assistència ambiental serà exercida per un tècnic que serà reforçada per un altre en els moments de major intensitat o simultaneïtat d'obres.  
7.2. S'haurà de realitzar un estudi sobre el grau d'acceptació de les instal·lacions eòliques per part de la població, tant dels nuclis urbans com de les edificacions aïllades existents, com també de la incidència sobre la socioeconomia de la zona i en particular sobre el turisme rural.  
7.3. En els processos de desbrossament i moviments de terra, necessaris en la instal·lació de les infraestructures associades als parcs (subestacions, fonamentacions, plataformes, camins i rases, etc.) que es desenvolupen en el LIC Sabinar de Alpuente i hàbitats prioritaris, serà necessària la presència de tècnic ambiental la finalitat de la qual serà la de minimitzar les afeccions produïdes sobre la vegetació d'interés existent.  
7.4. Una vegada els parcs es troben en funcionament, es realitzarà un control mensual durant el primer any de funcionament sobre la mortaldat provocada per cada un dels aerogeneradors com també les línies d'evacuació, elaborant un informe que haurà de ser remés a aquesta Secretaria Autonòmica per a adoptar les mesures que crega oportunes.  
7.5. Durant el primer any de funcionament dels parcs eòlics, s'haurà de realitzar el control d'afecció per soroll i per ombres en l'àrea perimetral establida com a zona vulnerable (1.000 metres) a fi de comprovar els valors teòrics presentats en la documentació. Es realitzaran mesuraments acústics en totes les edificacions habitades situades en la zona vulnerable.  
7.6. S'haurà de comprovar la idoneïtat dels exemplars vegetals que s'han de trasplantar i del lloc de destinació i que es realitzen les operacions prèvies (podes, aplicació de productes cicatritzants, etc.). S'haurà de verificar que les operacions es realitzen en el menor temps possible.  
7.7. El pla haurà d'incloure l'elaboració i remissió a aquesta Secretaria Autonòmica dels informes següents:  
- Abans de l'inici de les obres  
- Pla de vigilància i seguiment ambiental per a la fase d'obres, indicant expressament els recursos humans i materials assignats.  
- Pla d'assegurament de la qualitat, pel que fa a qualitat ambiental, presentat pel contractista que execute les obres, que indique els recursos humans i materials assignats.  
- Fase d'obres  
- Informe ordinari mensual (des de l'acta de replantejament), sobre el desenvolupament i l'execució de les mesures preventives i correctores exigides per aquesta declaració i incloses en el projecte definitiu.  
- Informe extraordinari previ a l'acta de recepció de les obres.  
- Informes especials de caràcter urgent que siguen necessaris, quan es presenten circumstàncies o successos excepcionals que impliquen deterioraments ambientals o situacions de risc.  
En els esmentats informes haurà de quedar reflectit el desenvolupament i l'execució de totes les mesures protectores i correctores.  
- Fase de garantia de les obres  
- Informe semestral ordinari (des de la firma de l'acta de recepció de les obres).  
- Informe extraordinari previ a la finalització del període de garantia de les obres.  
- Informe final.  
- Informes especials, quan es presenten circumstàncies o successos excepcionals que impliquen deterioraments ambientals o situacions de risc.  
Es determinaran les afeccions dels parcs eòlics i infraestructures associades sobre el medi, comprovant l'adequació d'aquests a l'estudi d'impacte ambiental. En cas de detectar afeccions no previstes s'hauran de prendre les mesures necessàries per a la correcció d'aquestes.  
S'haurà de comprovar l'efectivitat de les mesures protectores i correctores projectades. En particular, sobre l'estat i efectivitat de les mesures de protecció del sistema hidrogeològic, dels nivells sonors, fauna i estat i progrés de les àrees de les plantacions i hidrosembres realitzades.  
- Fase de funcionament:  
- Informe anual.  
- Informes especials, quan es presenten circumstàncies o successos excepcionals que impliquen deterioraments ambientals o situacions de risc.  
S'haurà de comprovar l'efectivitat de les mesures preventives i correctores projectades. En cas de detecció d'afeccions no previstes a llarg termini, s'hauran d'adoptar les mesures necessàries per a evitar-les o corregir-les.  
El contingut mínim dels informes serà el recollit en l'apartat 6 de l'estudi d'impacte ambiental del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana.  
De la revisió d'aquesta documentació per part d'aquesta Secretaria Autonòmica podran derivar-se modificacions de les actuacions previstes, a fi d'una millor consecució dels objectius d'aquesta declaració.  
8. Mesures compensatòries ambientals  
En el termini de sis mesos des de la notificació d'aquesta declaració, s'haurà de presentar davant d'aquesta Secretaria Autonòmica una proposta de mesures compensatòries ambientals i d'àmbit rural, tal com queda establit en l'article 16 del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana. El projecte de mesures compensatòries ambientals haurà d'incloure, així mateix, un programa per al control del desenvolupament d'aquestes i efectivitat amb l'estructura, continguts i informes del programa de vigilància ambiental presentat.  
9. Documentació prèvia a l'execució  
En conseqüència amb allò que s'ha exposat en els apartats anteriors, l'inici de les obres queda supeditat a la presentació en aquesta Secretaria Autonòmica de la documentació següent que serà objecte de resolució complementària:  
9.1.  
- Projectes d'execució dels parcs eòlics, subestacions i línies elèctriques aèries d'alta tensió. Aquestes infraestructures hauran de complir amb els criteris generals expressats en l'apartat 1.3.  
A més, els projectes de les línies hauran d'incloure un annex ambiental i es remetran juntament amb el resultat de la informació pública, tal com s'indica en el punt 2.  
- Autoritzacions relacionades en el punt 4.  
- Projecte de mesures preventives o correctores d'acord amb el punt 5. Les mesures preventives o correctores referents a: protecció de la fauna (5.4), protecció contra incendis (5.6) i protecció del patrimoni històric, artístic i cultural (5.7) s'hauran d'editar en volum a part.  
- Projecte de desmantellament a què es fa referència en el punt 6.  
- Programa de vigilància d'acord amb el punt 7.  
- Els preceptius informes favorables a la totalitat d'actuacions: parcs, subestacions i línies; respecte de la no-afecció al patrimoni arquitectònic, arqueològic i etnològic, emesos per la conselleria de Cultura, Educació i Esport.  
9.2. Abans de sis mesos, des de la notificació d'aquesta declaració, s'haurà de presentar davant d'aquesta Secretaria Autonòmica una proposta de mesures compensatòries ambientals i d'àmbit rural, d'acord amb el que estableix el punt 8.  
Tercer  
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 11 de desembre de 2006.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.