Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 8073, del 29-06-2017 (2017/4901)

RESOLUCIÓ de 12 de maig de 2017, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació dels informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedients 96-15-EAE Càlig, 109-15-EAE Viver i 217-15-EAE Sueca.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8073

Data del DOGV
:   29-06-2017

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2017/4901


Data del document
:   12-05-2017

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 12 de maig de 2017, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació dels informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedients 96-15-EAE Càlig, 109-15-EAE Viver i 217-15-EAE Sueca. [2017/4901]  
De conformitat amb l'article 51.7 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de l'informe ambiental i territorial estratègic, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana els informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedients 96-15-EAE Càlig, 109-15-EAE Viver i 217-15-EAE Sueca.  
  
  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Tràmit: avaluació ambiental del Pla especial concreció d'usos del paratge dels Socors i entorn de l'ermita del Socors.  
Promotor: Ajuntament de Càlig.  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló.  
  
Localització: terme municipal de Càlig.  
Expedient: 096-2015-EAE.  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió realitzada el 23 de març de 2017, va adoptar l'acord següent:  
Vista la proposta de l'informe ambiental i territorial estratègic del Pla especial concreció d'usos del paratge dels Socors i entorn de l'ermita del Socors de Càlig, en els termes següents:  
En data 14 de maig de 2015 ha tingut entrada en el Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica de la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, sol·licitud d'inici de l'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla especial concreció d'usos del paratge dels Socors i entorn de l'ermita del Socors de Càlig.  
  
Documentació presentada  
La sol·licitud d'inici, remesa pel Servei Territorial d'Urbanisme de Castelló, s'acompanya de document inicial estratègic, plans de l'estudi d'integració paisatgística i fitxes del Catàleg.  
El 28 de gener i 1 de juny de 2016 l'Ajuntament completa la documentació, que és concorde amb el que estableix l'article 50 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana (LOTUP). La documentació es presenta en format paper i digital.  
El 12 de desembre de 2016 es remet text refós de la proposta que recopila tota la documentació i incorpora algunes modificacions respecte a la versió remesa en un principi com a contestació a un requeriment realitzat per aquest òrgan ambiental.  
  
Planejament vigent  
El planejament municipal vigent són unes normes subsidiàries aprovades mitjançant un acord de la CTU de 31 d'octubre de 1989, que classifica el sòl d'urbà, apte per a urbanitzar i no urbanitzable (protegit i comú).  
Posteriorment, l'Ajuntament va elaborar un concert previ, sobre el qual va informar el Servei Territorial d'Urbanisme el 7 de juny de 2005.  
  
En l'actualitat s'està elaborant un Pla general. Consta en aquest servei el seu corresponent expedient d'avaluació ambiental estratègica, 079/5112-IQS, sobre el qual es va emetre document d'abast de l'estudi d'avaluació ambiental i territorial estratègica en data 18 de desembre de 2014.  
  
Objecte i justificació  
Al nord-oest del nucli urbà es localitza el paratge dels Socors, pulmó verd la població i l'únic espai de gaudi del medi natural, en el qual es localitza l'ermita dels Socors, una hostatgeria annexa, zona d'aparcament, zona de berenador i un restaurant municipal en procés de construcció.  
Es pretén:  
- Definir l'entorn de l'ermita dels Socors com a bé de rellevància local que és.  
- Delimitar la protecció a l'ermita dels Socors i a l'hostatgeria com a part de l'entorn de l'ermita.  
- Ordenar dins del Pla els usos admissibles tant en l'hostatgeria, com en el restaurant, així com permetre certs usos temporals i/o excepcionals vinculats a l'ús lúdic del paratge. (aparcament de caravanes en festes).  
- Regular l'ús dels berenadors i paellers.  
- Regular l'entorn de l'arbre monumental existent, «Om de l'ermita dels Socors», al costat del qual s'han plantat unes quantes moreres.  
- Definir les actuacions autoritzables des del punt de vista constructiu com d'implantació d'activitat tant en l'hostatgeria com en el restaurant.  
- Crear la fitxa tant de l'ermita com de l'hostatgeria.  
L'àmbit d'actuació ocupa una extensió de 44.726,88 m², que comprén les parcel·les 6 a 10, 104 a 111, 203, 204, 206, 9004 i 9006 del polígon 11 i les parcel·les 28, 32 i 33 del polígon 12.  
Les edificacions i el volum edificat se circumscriuran a les edificacions existents i l'edifici inacabat del restaurant, amb el volum construït actual. Es permetrà la rehabilitació i ampliació de l'hostatgeria dins del mateix immoble.  
La zona compta en l'actualitat amb les instal·lacions necessàries d'aigua potable, clavegueram, energia elèctrica i enllumenat públic.  
  
Consultes  
Per part del Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica d'acord amb l'article 51.1 de la 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana (LOTUP), la documentació aportada s'ha sotmés a consulta de:  
  
Consulta Informe Administració pública consultada  
26/05/15 10/06/15  
14/03/17  
20/03/17 SubDG Ordenació, Planificació i ATE. S. Ordenació del Territori  
SubDG Ordenació, Planificació i ATE. S. Infraestructura Verda i Paisatge  
 14/05/15 Servei Territorial d'Urbanisme.  
26/05/15 17/02/16 Subdirecció General Medi Natural (forestal)  
 Servei Territorial de Medi Ambient (forestal)  
26/05/15 18/06/15 C. Educació, Cultura i Esport. Unitat d'Inspecció del Patrimoni Històric.  
  
  
Nota: els informes rebuts es poden consultar en la pàgina web www.agroambient.gva.es/eae una vegada s'emeta aquest IATE.  
  
Identificació i valoració dels possibles efectes sobre el medi ambient  
D'acord amb allò que s'ha estipulat en l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental i territorial determinarà, tenint en consideració els criteris de l'annex VIII, el sotmetiment al procediment d'avaluació ambiental i territorial ordinari o simplificat, en funció de l'existència d'efectes significatius sobre el medi ambient, amb consulta prèvia a les administracions públiques afectades a què es refereixen els articles 48.d i 51.1 de la LOTUP.  
En la documentació s'analitzen els possibles efectes que es generarien sobre el medi ambient i s'aporten les mesures per a pal·liar els efectes negatius:  
- Integració de les edificacions en el paisatge.  
- El 10 % de la zona s'enjardinarà i reforestarà amb espècies autòctones.  
- S'establirà una zona reservada per a l'estacionament.  
- Control i eliminació d'abocaments.  
El Servei Territorial d'Urbanisme de Castelló emet un informe en data 14 de març de 2015, en què manifesta que afecta l'ordenació estructural i que si bé la documentació és suficient per a aquesta fase haurà de completar-se per a les fases posteriors de tramitació, ja que no s'ha assenyalat la normativa que seria aplicable.  
El Servei d'Ordenació del Territori emet un informe el 10 de juny de 2015 en què assenyala que el Pla es troba afectat parcialment per risc d'inundació però es considera compatible amb el PATRICOVA atés els usos proposats en la zona afectada i el no increment del risc geomorfològic existent.  
La Direcció Territorial d'Educació, Investigació, Cultura i Esports, en relació amb el patrimoni cultural considera que la delimitació de protecció de l'ermita és insuficient, que no està prou definida l'actuació que es pretén realitzar en el restaurant de creació d'una terrassa i que són insuficients les fitxes elaborades. L'Ajuntament ha elaborat un text refós en el qual es resolen aquestes qüestions, a falta de l'emissió d'un nou informe de la direcció territorial.  
  
El Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge emet un últim informe el 20 de març de 2017 en el qual indica que ha de completar-se l'estudi d'integració paisatgística, que els criteris paisatgístics han d'incloure's en les determinacions normatives del Pla i que s'ha de definir la infraestructura verda.  
En l'àmbit d'actuació es localitza un arbre monumental catalogat per mitjà de l'Ordre 22/2012 de 13 de novembre. Es tracta de l?«Om de l'ermita dels Socors», Ulmus minor mill d'uns 200 anys, amb un entorn de protecció 14,75 metres. Aquesta ordre desplega la Llei 4/2006 de patrimoni arbori monumental on en l'article 10 s'indica:  
«Queda prohibit amb caràcter general danyar, mutilar, deteriorar, arrancar o donar mort als arbres protegits, així com modificar físicament o químicament l'entorn de manera que es produïsquen danys als exemplars. Igualment, queda prohibida la recol·lecció massiva de les seues branques, fulles, fruits o llavors, i la instal·lació de plataformes, objectes o cartells que puguen danyar-ne significativament el tronc, brancatge o arrels. També queda prohibida la instal·lació, en el mateix arbre o en el seu entorn de protecció, de qualsevol objecte, estructura o construcció que puga dificultar o impedir la visió de l'exemplar o conjunt protegit sense motiu estrictament justificat.»  
La Secció Forestal emet un informe el 17 de febrer de 2016 en què assenyala que no és forestal en el PATFOR i estableix condicions per a la construcció del paeller, pel risc d'incendi existent per la seua proximitat al sòl forestal, i a l'arbre monumental. L'ajuntament en el text refós elaborat resol aquestes qüestions, però, no obstant això, amplia l'àmbit d'actuació que sí que afecta aquesta vegada sòl forestal del PATFOR motiu pel qual serà necessari un nou informe de la Secció Forestal.  
  
Realitzada l'anàlisi tècnica de la documentació presentada i consultada la cartografia temàtica de la conselleria, s'observa que el Pla Especial proposat podria presentar afeccions sobre el medi ambient (en matèria de cultura i forestal). No obstant atés que s'ha presentat un text refós en què es pretén donar solució a aquestes adoptant mesures de protecció contra el risc d'incendi i de protecció de l'element patrimonial es considera que l'actuació proposada no presentarà efectes significatius sobre el medi ambient, a falta del pronunciament de les administracions sectorials competents, i és suficient realitzar el procediment simplificat d'avaluació.  
  
Consideracions jurídiques  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE del Parlament Europeu i del Consell de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta Directiva s'incorpora al dret intern espanyol mitjançant la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret autonòmic mitjançant la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
El Reial decret legislatiu 7/2015, de 30 d'octubre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de sòl i rehabilitació urbana, estableix en l'article 22 que els instruments d'ordenació territorial i urbanística estan sotmesos a avaluació ambiental de conformitat amb el que preveu la legislació d'avaluació ambiental.  
  
Proposta d'acord  
Segons estableix l'article 51 de la LOTUP, per considerar, d'acord amb els criteris de l'annex VIII d'aquesta llei, que el Pla especial avaluat no influeix en altres plans o programes; no té incidència en el model territorial vigent en el municipi ni produeix increment en el consum de recursos; i consultades respecte d'això les administracions afectades es pot concloure que el procediment d'avaluació simplificada és suficient per a determinar que el Pla especial no presenta efectes significatius sobre el medi ambient.  
D'acord amb allò que s'ha exposat, es resol: emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla especial concreció d'usos del paratge dels Socors i entorn de l'ermita del Socors de Càlig d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la LOTUP, per no tindre efectes significatius sobre el medi ambient, sempre que es complisquen els condicionants descrits a continuació i correspon continuar la tramitació d'acord amb la seua normativa sectorial.  
1. En relació amb el patrimoni cultural, abans de l'aprovació definitiva del document urbanístic haurà d'obtindre's pronunciament favorable de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport.  
  
2. En matèria forestal, prèviament a l'aprovació definitiva haurà d'obtindre's l'informe preceptiu previst en l'article 8.2 del PATFOR.  
3. Haurà de respectar-se l'àmbit de protecció de l'arbre monumental sense actuacions que afecten la seua estabilitat.  
4. En fases posteriors del procediment hauran d'esmenar-se les deficiències assenyalades pel Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge.  
Segons estableix l'article 51.7 de la LOTUP, l'informe ambiental i territorial estratègic perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana no s'ha procedit a l'aprovació de l'instrument de planejament corresponent en el termini màxim de quatre anys des de la publicació. En aquest cas, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada de la modificació.  
  
  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic a què es refereix l'article 51.2.b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb allò que disposa l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat als efectes d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
E vista del que antecedeix, la Comissió d'Avaluació Ambiental, acorda: emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla especial concreció d'usos del paratge dels Socors i entorn de l'ermita del Socors de Càlig, per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en l'esmentat informe.  
Notificar als interessats que contra la present resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret estimen pertinents.  
Cosa que li notifique perquè en prenga coneixement i als efectes oportuns.  
Cosa que se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se'n deriven, segons ho autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
València, 28 de març de 2017.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»   
  
  
  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Tràmit: avaluació ambiental de la modificació puntual núm. 24 de les normes subsidiàries del municipi de Viver.  
Promotor: Ajuntament de Viver.  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló.  
  
Localització: municipi de Viver (Castelló).  
Expedient:109-15-EAE.  
  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió realitzada el 23 de març de 2017, va adoptar l'acord següent:  
  
Vista la proposta de l'informe ambiental i territorial estratègic de la modificació puntual núm. 24 de les normes subsidiàries del municipi de Viver, en els termes següents:  
En data 21 de maig de 2015 es rep de l'Ajuntament de Viver sol·licitud d'inici de l'avaluació ambiental i territorial estratègica de la modificació puntual núm. 24 de les normes subsidiàries del municipi de Viver, acompanyada de document inicial i esborrany de la modificació.  
  
  
Documentació aportada  
El 21 de maig de 2015 es rep de l'Ajuntament de Viver a través del Servei Territorial d'Urbanisme de Castelló la documentació següent: document inicial i esborrany de la modificació, en paper i en CD.  
El 21 de juny de 2016 es remet per l'Ajuntament com a conseqüència de requeriment realitzat pel Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica nova documentació que consisteix en esborrany de la modificació i document inicial d'avaluació ambiental (en paper), i estudi olfactomètric i afectació de l'entorn de dues explotacions porcines i una avícola, annex al document inicial d'avaluació ambiental, estudi acústic i estudi paisatgístic (en paper i en CD).  
El 19 de desembre de 2016 es rep de l'Ajuntament, com a conseqüència d'un nou requeriment, esborrany de la modificació i document inicial d'avaluació (en paper i en CD), i estudi acústic i estudi paisatgístic (en CD).  
  
Planejament vigent  
El municipi de Viver disposa, com a document de planejament urbanístic, de normes subsidiàries aprovades definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló el 10 de maig de 1990. No van ser avaluades ambientalment.  
El vigent planejament estableix el següent:  
Títol D- Normes per al sòl no urbanitzable.  
Capítol D-1 Sòl no urbanitzable.  
Art. 112. Condicions per a l'edificació.  
3. Característiques de les edificacions i construccions per a usos adscrits en funció dels seus usos:  
a) Edificacions i construccions per a usos adscrits al sector primari, segons l'article 449 del ROGTU.  
- Les activitats ramaderes o cinegètiques l'activitat de les quals resulte qualificada de «molesta» de qualsevol tipus, no podran situar-se a menys de 500 m. de distància de les delimitacions del sòl urbà i de l'apte per a urbanitzar o de qualsevol dels habitatges que formen un nucli de població.  
- D'acord amb allò que requereix l'article 449 del ROGTU, la llicència municipal s'atorgarà després de verificar per part de l'ajuntament que, de forma efectiva, es tracta d'una construcció o instal·lació al servei d'una activitat primària: agrícola, ramadera, cinegètica o forestal, així com que l'aprofitament urbanístic, a més de complir els paràmetres previstos en el planejament, és l'adequat i que resulta proporcionat a les necessitats reals de l'activitat, a aquest efecte, haurà de sol·licitar informe a la conselleria competent en matèria d'agricultura.  
  
  
Imatge - I. Planejament urbanístic vigent (normes subsidiàries). Classificació i qualificació.  
  
L'Ajuntament de Viver està tramitant el Pla general, en el qual, respecte a la finalitat d'aquesta modificació fa una redacció semblant (article1.9.3.a): «Les explotacions ramaderes o cinegètiques l'activitat de les quals resulte qualificada de molesta de qualsevol tipus, no podran situar-se a menys de 300 m. de distància de les delimitacions del sòl urbà i del sòl urbanitzable o de qualsevol dels habitatges que formen un nucli de població segons es defineix en les presents normes.» S'indiquen dues excepcions relatives a nuclis zoològics, explotacions equines no comercials de xicoteta capacitat o explotacions ramaderes no comercial (capacitat igual inferior a 8 UGM), i explotacions degudament registrades en el registre d'explotacions ramaderes.  
En la memòria ambiental emesa en 9 febrer de 2017 relativa al Pla general s'estableix entre els aspectes normatius a corregir prèviament a l'aprovació definitiva el següent: «4. Les explotacions ramaderes, mantindran la distància mínima prevista en l'actual planejament de 500 m a sòl residencial, ja que no es justifica en la proposta de planejament la reducció a 300 m.»  
  
Imatge - II. Pla general proposat. Zona nord. Classificació i qualificació.  
  
Imatge - III. Pla general proposat. Zona sud. Classificació i qualificació.  
Objecte de la modificació.  
L'objecte de la modificació és permetre que les explotacions ramaderes que actualment es troben en funcionament i a una distància inferior de 500 m. de qualsevol nucli de població, i que han de legalitzar les seues instal·lacions (Llei 6/2003, de ramaderia de la Comunitat Valenciana) per mitjà d'un instrument ambiental puguen fer-ho si es compleixen una sèrie de condicions: que es tracte d'explotacions ramaderes existents i en funcionament a no menys distància de 300 metres de sòls urbans, aptes per a urbanitzar o habitatges que formen nucli de població, que no puguen ampliar les seues instal·lacions, que realitzen estudis odorífers i d'altres factors que demostren que no produeixen efectes negatius significatius, i un termini de 2 anys de vigència d'aquesta excepcionalitat per a poder regular les situacions preexistents sense demorar-les en el temps.  
  
Imatge - IV. Localització granges en document inicial ambiental. Zona nord.  
  
  
Imatge - V. Localització granges en document inicial ambiental. Zona sud.  
  
  
La modificació pretén canviar l'article 112 de les vigents normes subsidiàries en el punt següent:  
Art. 112. Condicions per a l'edificació.  
3. Característiques de les edificacions i construccions per a usos adscrits en funció dels seus usos:  
a) Edificacions i construccions per a usos adscrits al sector primari, segons l'article 449 del ROGTU.  
  
- Les explotacions ramaderes o cinegètiques l'activitat de les quals resulte qualificada de «Molesta» de qualsevol tipus, no podran situar-se a menys de 500 m de distància de les delimitacions del sòl urbà i de l'apte per a urbanitzar residencial o de qualsevol dels habitatges que formen un nucli de població. Excepcionalment es podrà reduir la distància i no podran situar-se a menys de 300 metres dels sòls urbans i els aptes per a urbanitzar residencial o de qualsevol dels habitatges que formen un nucli de població, en aquelles explotacions ramaderes existents que hagen de legalitzar la seua situació per a l'obtenció de l'instrument ambiental que els corresponga, per a la qual cosa, hauran d'aportar un estudi odorífer complet que demostre que no s'ocasionen efectes negatius significatius i analitzar altres factors com el paisatgístic. Les explotacions no podran ampliar les seues instal·lacions i la vigència d'aquesta excepcionalitat serà per un termini de dos anys a partir de la data d'aprovació d'aquesta modificació. Les explotacions actuals queden arreplegades gràficament en el document inicial d'avaluació ambiental i territorial estratègica per a la modificació puntual núm. 24 de les NS de Viver.  
Justificació de la modificació  
En la documentació presentada es justifica la conveniència de la modificació per a permetre fer viables les autoritzacions ambientals de diverses explotacions actives i existents des de fa molts anys i que necessiten obtenir-les en un breu termini per a possibilitar el manteniment de l'activitat.  
S'indica el caràcter agropecuari del municipi, la importància econòmica de l'activitat ramadera per al municipi i la difícil situació socioeconòmica actual que justifiquen l'interés general de fer viables aquestes instal·lacions.  
Es ressalta també la gran superfície de sòl no urbanitzable de protecció especial on no és possible la ubicació d'explotacions ramaderes i la situació dels diversos nuclis de població existents, dispersos pel municipi, que dificulta la localització de les explotacions ramaderes.  
  
  
Consultes realitzades  
Per part d'aquesta direcció general s'ha sotmés a consultes la documentació inicial remesa, d'acord amb el que disposa l'article 51 de la LOTUP, a fi de determinar els efectes significatius en el medi ambient, d'acord amb els criteris exposats en l'annex VIII de la dita llei.  
  
Per això, tenint en consideració les característiques de la modificació presentada i els aspectes ambientals en què pot incidir, es consulta les administracions següents:  
  
Consulta Informe Administració consultada  
03.01.2017 10.01.2017 Servei Territorial d'Urbanisme de Castelló; Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori  
03.01.2017 20.01.2017 Servei d'Ordenació del Territori, Subdirecció General de Territori i Paisatge; Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori.  
03.01.2017 22.03.2017 Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, Subdirecció General de Territori i Paisatge; Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori.  
  
  
Els informes rebuts junt amb l'informe ambiental i territorial estratègic es publicaran en la següent pàgina web: www.agroambient.gva.es/eae  
  
- Servei Territorial d'Urbanisme de Castelló (10.01.2017) s'informa que no hi ha cap objecció a realitzar i considera correcta la modificació.  
S'indica que en afectar una determinació de l'ordenació estructural, l'aprovació definitiva serà autonòmica.  
  
- Servei d'Ordenació del Territori, Subdirecció General de Territori i Paisatge; Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori (20.01.2017): la modificació no es troba afectada per risc d'inundació i és compatible amb les determinacions normatives del Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA).  
  
S'indica respecte al risc d'inundació que l'única instal·lació possiblement afectada per perillositat d'inundació és la identificada en els plans com a granja 1 que està relativament pròxima al barranc del Furó.  
  
El barranc del Furó està analitzat en el Sistema Nacional de Cartografia de Zones Inundables (SNCZI) prevalent sobre el PATRICOVA per estar desenvolupada a major escala que ella. En aquesta cartografia ni la granja 1 ni la resta estan afectades per perillositat d'inundació.  
- Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, Subdirecció General de Territori i Paisatge; Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori (22.03.2017): s'informa que l'afecció de la modificació en el paisatge no serà significativa tenint en compte que la legalització de les instal·lacions afectades requerirà l'estudi particularitzat de la seua afecció i integració paisatgística i que no es permet la seua ampliació.  
No obstant això i d'acord amb els articles 26.b i 34.4.b 2n de la LOTUP, s'haurà d'incorporar en la normativa urbanística (article 112.3.a les mesures d'integració establides en l'estudi paisatgístic.  
  
Identificació i valoració dels possibles efectes sobre el medi ambient.  
D'acord amb allò que s'ha estipulat en l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental i territorial determinarà, tenint en consideració els criteris de l'annex VIII, el sotmetiment al procediment d'avaluació ambiental i territorial ordinari o simplificat, en funció de l'existència d'efectes significatius sobre el medi ambient, amb consulta prèvia a les administracions públiques afectades a què es refereixen els articles 48.d i 51.1 de la LOTUP.  
El municipi de Viver se situa en la comarca de l'Alt Palància i segons les dades de població de l'IVE (2014) té una població de 1.633 habitants.  
La superfície on poden ubicar-se explotacions ramaderes és en el sòl no urbanitzable comú genèric i en el sòl no urbanitzable d'interés de les actuals normes subsidiàries. Respecte al Pla general en tramitació les explotacions ramaderes es poden ubicar en el sòl no urbanitzable comú genèric i en el sòl no urbanitzable amb valor agrícola.  
  
Els terrenys on s'ubiquen les explotacions ramaderes són terrenys agrícoles ubicats fonamentalment en la vall del riu Palància, de relleu majoritàriament ondulat, pròxims a la carretera nacional i a l'autovia.  
  
En la documentació presentada es distingeixen dos nuclis de població, el principal de Viver i un altre secundari al nord constituït per dos subnuclis, Masies de Parrela i Masia del Sord.  
Al nord d'aquest últim nucli hi ha una zona (Casas de la Rebeca i Venta La Sainera) considerada com a sòl no urbanitzable (SNU) nuclis rurals en l'actual planejament o SNU assentaments rurals tradicionals en el Pla general. Així com al nord-oest de l'actual nucli urbà principal hi ha una zona (Aigües Blanques) considerada en l'actual planejament com SNU nuclis rurals i en el Pla general proposat com a sòl urbanitzable residencial. Tant en l'actual planejament com en el Pla general proposat aquestes últimes zones s'exclouen del concepte de nucli de població.  
En la documentació ambiental presentada es grafien les explotacions ramaderes existents amb registre ramader vigent. D'elles la granja porcina núm. 1 es troba a 450 metres de sòl urbà (nucli urbà principal) de l'actual planejament segons la documentació aportada (370 m d'acord amb mesurament en SIG d'aquesta conselleria), però quedaria a una distància aproximada de 125 m del sòl urbanitzable residencial proposat de l'actual Pla general.  
L'explotació porcina núm. 4 que d'acord amb la documentació presentada es troba a 568 m del nucli urbà de població principal (d'acord amb el SIG d'aquesta Conselleria està a 530 m), quedaria a una distància de 431 m amb la proposta de Pla general del sòl urbanitzable residencial proposat.  
L'explotació porcina núm. 3 que d'acord amb la documentació presentada es troba a 570 m del nucli urbà de població principal (d'acord amb el SIG d'aquesta conselleria està a 522 m), quedaria a una distància de 365 m amb la proposta de Pla general del sòl urbanitzable residencial proposat.  
La resta d'explotacions ramaderes es troben o quedaran a distàncies superiors a 500 m. de l'actual planejament o de la proposta de pla (a sòl urbà, urbanitzable residencials o nucli de població), o es troben actualment o quedaran a distàncies inferiors a 300 m. respecte del planejament vigent o de la proposta de Pla general.  
No obstant això, tenint en compte la definició de nucli de població tant en la normativa urbanística vigent (normes subsidiàries) com en el Pla general, podrien existir nuclis de població que no s'han tingut en compte. Per exemple, hi ha habitatges fora de l'entorn delimitat com a nuclis rurals o assentaments rurals en la zona d'Aigües Blanques que es troben a distàncies inferiors a 300 m de la granja porcina núm. 1 i entre 300 i 500 m de la granja porcina núm. 3.  
Respecte a les característiques de la modificació: aquesta no suposa un canvi en el model territorial. Sí que constitueix un marc per a projectes que poden estar sotmesos a avaluació d'impacte ambiental, les explotacions ramaderes.  
  
En relació amb les característiques dels efectes i de l'àrea probablement afectada:  
La vigent Llei 6/2003, de 4 de març, de ramaderia de la Comunitat Valenciana no estableix distàncies entre explotacions ramaderes i nuclis de població. Per a reduir la distància actualment vigent en les normes urbanístiques seria necessari una anàlisi detallada que permetera demostrar que no hi ha efectes negatius significatius.  
L'estudi olfactomètric aportat s'ha realitzat per a la granja avícola núm. 1 situada a 980 m de distància de nucli de població d'acord amb la normativa urbanística i per a les granges porcines núm. 1 i 2 a 450 m i 219 m respectivament de nucli de població. Amb 420 porques de cria i 100 porques de reposició respectivament. S'han triat aquestes explotacions, d'acord amb la documentació, per tractar-se d'explotacions que són representatives de les explotacions del municipi.  
  
Els mesuraments d'olors s'han efectuat només a l'agost i setembre. Es conclou que la granja porcina núm. 2 presenta efectes sobre la població significatius, no hi ha una distància mínima sense impacte. La granja avícola núm. 1 presenta un marge ampli sense impacte fins a 150 m, inclús amb una possible ampliació. La granja porcina núm. 1 no presenta impacte odorífer significatiu a distàncies superiors a 250 m però a distàncies inferiors pot haver-hi impactes puntuals segons les condicions meteorològiques per això es recomanen unes mesures correctores a fi de garantir desenvolupaments urbans a 150-250 m d'aquesta. S'han estudiat, segons s'indica, amb les velocitats i direccions de vent de màxim impacte potencial.  
L'estudi odorífer respecte a la granja porcina núm. 1 que podria veure's afectada per la modificació respecte al vigent planejament conclou que a més de 250 m no hi hauria efectes negatius significatius. S'indica que ni el percentil 98 ni cap dels sis controls horaris en l'entorn residencial supera el criteri de molèstia odorífera de 3 UEe/m³ a pesar de les elevades freqüències d'impacte i les velocitats del vent de màxim impacte potencial, la qual cosa implica la seua conformitat o funcionament amb absència d'impacte odorífer. Es conclou que a fi de garantir futurs desenvolupaments urbans a 150-250 m d'aquesta, es recomanen una sèrie de mesures de minimització d'olors per a evitar impactes puntuals segons les condicions meteorològiques:  
  
a) Cobriment de les basses de purins.  
b) Instal·lació d'extractors mecànics o millora de la ventilació natural dirigida cap a les direccions E-NE.  
c) Instal·lació d'una barrera vegetal tallavent en les direccions SE-SO.  
En aquest estudi no s'indica l'eficàcia d'aquestes mesures correctores, no obstant això en l'annex al document inicial ambiental (entrada 21.05.2015) s'indica que amb aquestes mesures es poden reduir les molèsties per olor fins a un 80 % per a explotacions porcines. S'hi indica que amb les actuals normes subsidiàries es podria regularitzar la situació i encara que en el futur Pla general algunes quedaren fora d'ordenació les mesures correctores i els sistemes de control de l'explotació, asseguren que no es produiran molèsties als possibles habitatges que s'ubiquen en el futur en els nous desenvolupaments del Pla general. Cal tindre en compte també el creixement actual de la població, ja que poden passar anys fins que els nous desenvolupaments del Pla s'executen.  
Respecte a la granja porcina núm. 1 s'indica a més: «Ni el percentil 98 de 2,7 UOe/m³ ni cap dels sis controls horaris en l'entorn residencial de la granja 1-porcina supera el criteri H4 - IPPC de 3 UO e/m³ a pesar de les freqüències d'impacte superiors al 75 % (excepte en un control amb el 45 %) i les velocitats de vent són les de màxim impacte potencial, la qual cosa implica la seua conformitat.»  
Es tracta, no obstant això, d'un estudi parcial durant només dos mesos, sense haver-se estudiat unes altres situacions meteorològiques desfavorables durant la resta de l'any, i la freqüència amb què podrien donar-se aquestes. Respecte a les mesures correctores cal tindre en compte que en l'estudi olfactomètric no s'indica la seua eficàcia, i que en qualsevol cas dependria de la seua correcta aplicació. La mesura més eficaç per a evitar les molèsties és evidentment la distància, per la qual cosa tenint en compte tot açò cal aplicar-la i no reduir-la per davall de 300 m de distància.  
Respecte al fet què els nous desenvolupaments tardaran a executar-se, no es considera un argument vàlid. Teòricament aquests desenvolupaments podrien desenvolupar-se, i en alguns casos suposen acostar-se més a explotacions ramaderes, per això aquesta circumstància ha de valorar-se des del primer moment.  
D'altra banda, l'anàlisi se circumscriu a les explotacions referides, sense tindre en compte que en la proposta de Pla general que ha obtingut memòria ambiental s'han proposat nous sòls urbanitzables residencials que acosten algunes explotacions existents (granja porcina núm. 1 i granges porcines núm. 3 i 4) a aquest tipus de sòls. La granja porcina núm. 1 passaria a estar a una distància inferior a 300 m (aproximadament a 125 m) i en conseqüència, segons l'estudi odorífer, amb afecció negativa significativa. I les granges porcines núm. 3 i 4, que actualment estan a més de 500 m passarien a estar entre 300 i 500 m i se'ls hauria d'aplicar el que estableix la modificació ara proposada.  
  
La modificació proposada afectarà explotacions existents entre 300 i 500 m, tenen un termini de 2 anys des de l'aprovació de la modificació per a poder legalitzar-se, sense ampliar, i sempre que es realitzen estudis odorífers complets i d'altres circumstàncies que demostren que no es produiran efectes negatius significatius. Es tracta d'una modificació per a una circumstància excepcional, que respon als requisits de la disposició transitòria tercera, apartat 4, de la Llei 6/2003, de 4 de març de ramaderia de la Comunitat Valenciana, per a activitats que són d'importància econòmica per al municipi i sempre que es demostre en el projecte que no s'ocasionaran efectes negatius significatius.  
  
L'apartat 4 de la disposició transitòria tercera de la Llei 6/2003, de ramaderia de la Comunitat Valenciana estableix el següent: «4. Les instal·lacions ramaderes que, a l'entrada en vigor de la present llei, estiguen inscrites en la Llista d'Explotacions Ramaderes regulada pel Decret 76/ 1995, de 2 de maig, del Govern Valencià, i que no tinguen llicència municipal d'activitat i no la puguen obtindre per raons urbanístiques relatives al seu emplaçament, podran continuar exercint provisionalment l'activitat ramadera per un període màxim de 15 anys, sempre que les instal·lacions complisquen les condicions higièniques, sanitàries, de benestar animal i mediambientals legalment exigides, adoptant les mesures correctores que, si és el cas, dirigides al compliment de les esmentades condicions, puguen ser requerides als seus titulars per part de l'administració mediambiental i pecuària, així com per l'ajuntament competent.»  
En la redacció de la modificació es fa referència a explotacions existents, i s'estima necessari indicar que es troben actualment en funcionament i que responguen al que estableix l'apartat 4 de la disposició transitòria tercera de la Llei 6/2003, de ramaderia de la Comunitat Valenciana.  
La memòria ambiental emesa respecte al Pla general no ha acceptat, amb caràcter general, reduir la distància de 500 m per no haver-se justificat la reducció en la tramitació de l'expedient. En haver-se emés una memòria ambiental sobre el Pla general, es considera necessari tindre en compte la nova situació de les explotacions ramaderes respecte a la distància a nous sòls urbans i urbanitzables residencials per les possibles molèsties i no sols la situació respecte al vigent planejament. Tot això per a evitar que en el transcurs del temps entre les actuals normes subsidiàries i l'aprovació definitiva del Pla general es legalitzen explotacions ramaderes que puguen quedar en una situació de distància inferior a 300 m respecte del sòl urbanitzable residencial d'aquest, com ocorreria en el cas de l'explotació porcina núm. 1 o que es troben en una situació entre 300 m i 500 m com ocorreria a les explotacions porcines núm. 3 i 4, en haver-se proposat nous sòls urbanitzables residencials que acostaran els sòls residencials a aquestes explotacions ramaderes.  
  
L'excepció s'aplicarà tant al vigent planejament (normes subsidiàries) com al Pla general amb memòria ambiental aprovada de 9 de febrer de 2017, tenint en compte en ambdós casos per a fer-ho la distància que hi ha entre les explotacions ramaderes i els sòls urbans i urbanitzables residencials del Pla general.  
La distància mínima inferior de 300 m per a l'excepció es considera acceptable tenint en compte l'estudi odorífer presentat.  
El termini de 2 anys i la no possibilitat d'ampliació és conseqüència de l'excepcionalitat de la situació, en tractar-se d'explotacions ramaderes existents fa temps i la importància econòmica d'aquest sector per al municipi.  
Igualment, i tenint en compte que en l'actual modificació s'aborda amb detall l'afecció d'explotacions ramaderes existents respecte a sòls urbans i urbanitzables residencials, es considera necessari condicionar el desenvolupament d'aquells sòls urbanitzables residencials del Pla general que situen aquests sòls a distàncies entre 300 i 500 m de les granges porcines existents núm. 3 i 4, en el cas que aquestes disposen de llicència ambiental o autorització ambiental integrada, per a evitar possibles molèsties.  
L'explotació porcina núm. 1 se situa actualment a una distància inferior a 500 m i la seua legalització dependrà de la distància a sòls urbans i urbanitzables residencials del Pla general. Tenint en compte que en aquest la distància és d'aproximadament 125 m, no es considera possible l'aplicació de l'excepció proposada (entre 300-500 m., llevat que els referits sòls urbans i urbanitzables residencials es desclassificaren deixant una distància entre 300 i 500 m. Igualment tampoc seria possible l'aplicació de l'excepció si els habitatges situats pròxims a la granja porcina núm. 1 i a una distància inferior a 300 m constitueixen nucli de població, circumstància que caldrà determinar en qualsevol cas.  
  
Les explotacions porcines núm. 3 i 4 es troben actualment respecte al vigent planejament (normes subsidiàries) a una distància superior a 500 m, respecte al Pla general quedarien a una distància entre 300 i 500 m. En conseqüència si les referides granges no disposen de llicència ambiental o autorització ambiental integrada haurà d'aplicar-se l'excepció proposada. No obstant això, si els sòls urbans i urbanitzables que els situen entre 300 i 500 m de distància es desclassifiquen no caldria aplicar-los-la.  
Si disposen de llicència ambiental o autorització ambiental integrada, els sòls residencials que reduïsquen la distància entre 300 i 500 m no podran aprovar-se (hauran de desclassificar-se) llevat que es demostre per mitjà d'estudis odorífers que no presenten efectes negatius significatius.  
L'estudi acústic analitza les possibles molèsties respecte a aquest factor. L'anàlisi (simulació) el realitza per a la granja porcina núm. 1 i la granja avícola núm. 1. Els nivells receptors externs per a un residencial durant el dia són 55 db (A) i de nit de 45 db (A), d'acord amb la legislació sectorial vigent. Per a la granja d'avícola i la porcina el nivell és inferior a 45 db (A) a partir dels 100 m. de distància.  
  
Des d'un punt de vista paisatgístic es tracta de legalitzar explotacions existents a distàncies entre 300 a 500 m. de distància dels nuclis de població, sense augmentar l'ocupació, per la qual cosa en principi no és previsible en l'àmbit del pla que s'ocasionen efectes negatius significatius, no obstant això, la LOTUP preveu en l'article 6 l'elaboració d'un estudi d'integració paisatgística per a aquells projectes i actuacions amb incidència en el paisatge. En conseqüència s'estima necessari que l'ajuntament en el procediment de la concessió de la llicència valore l'afecció paisatgística i en cas de poder ser significativa (per proximitat a recursos paisatgístics d'interés, etc.) sol·licite un estudi d'integració paisatgística que establisca les mesures correctores necessàries. Tot això sense perjuí que gran part de les explotacions ramaderes es troben sotmeses a avaluació d'impacte ambiental, i a través d'aquest procés s'avalua l'afecció al paisatge.  
L'estudi paisatgístic presentat conclou que les construccions no pertorben el paisatge, però s'indica que en la modificació puntual poden adoptar-se mesures perquè s'incorporen a la normativa:  
- Les teulades han de ser de tonalitats color teula o semblant.  
- Les façanes dels edificis han de ser de color beix clar o semblant.  
  
- Les sitges ha de tindre coloracions mats, les tanques no poden superar més de 2 metres i han de ser de tonalitats verdes.  
- Els tancaments de les instal·lacions, les tanques no poden superar més de 2 metres i ha de ser de tonalitats verdes.  
D'acord amb l'informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge s'han d'incorporar en la normativa urbanística (article 112.3.a) les mesures d'integració establides en l'estudi de paisatge.  
En relació a la inundabilitat l'informe del Servei d'Ordenació del Territori indica que la modificació no està afectada. No obstant això, la granja porcina núm. 3 pròxima al barranc del Furó limita amb el risc d'inundació, per la qual cosa en cas de ser necessària la seua legalització aquest factor s'hauria d'analitzar.  
Des d'un punt de vista ambiental es considera acceptable la modificació per considerar-se que en el pla s'adopten mesures en la normativa que garantiran que no es produiran efectes negatius significatius. Aquestes modificacions i mesures han d'afectar tant la normativa urbanística del planejament urbanístic (normes subsidiàries) com la del Pla general amb memòria ambiental aprovada de 9 de febrer de 2017, com anteriorment s'ha argumentat.  
  
Consideracions jurídiques  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE del Parlament Europeu i del Consell de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta Directiva s'incorpora al dret intern espanyol mitjançant la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret autonòmic mitjançant la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
El Reial decret legislatiu 7/2015, de 30 d'octubre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de sòl i rehabilitació urbana, estableix en l'article 22 que els instruments d'ordenació territorial i urbanística estan sotmesos a avaluació ambiental de conformitat amb el que preveu la legislació d'avaluació ambiental.  
  
Proposta d'acord  
D'acord amb allò que s'ha exposat, es resol: emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable segons estableix l'article 51.2.b de la LOTUP, en relació amb la modificació puntual núm. 24 de les normes subsidiàries del municipi de Viver (Castelló), redacció rebuda de l'ajuntament en data 19.12.2016 d'acord amb els criteris de l'annex VIII d'aquesta llei, i tenint en compte les consultes realitzades i l'anàlisi efectuada, es pot concloure que el procediment d'avaluació simplificada és suficient per a determinar que la referida modificació no presenta efectes significatius sobre el medi ambient, i correspon continuar la seua tramitació d'acord amb la seua normativa sectorial, sempre que s'ajuste als següents condicionants:  
  
1. S'incorporarà a la normativa de la present modificació i a la del Pla general amb memòria ambiental de data 9 de febrer de 2017 el següent:  
1.1. S'incorporarà a la redacció de l'excepció, que s'aplicarà a les explotacions ramaderes existents i en funcionament, que responguen al que estableix l'apartat 4 de la disposició transitòria tercera de la Llei 6/2003 de ramaderia de la Comunitat Valenciana.  
1.2. La legalització de les explotacions ramaderes situades entre 300 i 500 metres s'aplicarà amb les condicions establides en la modificació presentada igualment a les explotacions ramaderes existents actualment respecte al sòl urbà residencial, urbanitzable residencial i a habitatges que formen part de nucli de població d'acord amb el Pla general amb memòria ambiental favorable de data 9 de febrer de 2017, des de la data d'aprovació de la present modificació.  
  
1.3. L'excepció objecte d'aquesta modificació tindrà una duració de 2 anys des de l'aprovació de la present modificació, i s'incorporarà al Pla general en la seua aprovació definitiva però tenint en compte que la seua vigència és des de l'aprovació de la present modificació.  
  
1.4. Explotació ramadera porcina núm. 1 (pla de localització d'explotacions ramaderes del document inicial d'avaluació ambiental): No se li podrà aplicar l'excepció de la present modificació llevat que es desclassifiquen els sòls urbanitzables residencials previstos en el Pla general amb memòria ambiental de data 9 de febrer de 2017 i que la situen a una distància inferior a 300 metres. I en aquest últim cas els habitatges del nucli rural Aigües Blanques hauran de quedar com a sòl no urbanitzable d'assentaments rurals tradicionals. Igualment prèviament a l'aplicació de l'excepció es comprovarà si els habitatges existents a menys de 300 m de la granja i fora del nucli rural d'Aigües Blanques constitueixen nucli de població, i en cas afirmatiu no se li podrà aplicar l'excepció.  
1.5. Explotacions ramaderes porcines núm. 3 i 4:  
a. Si les referides explotacions disposen de llicència ambiental o autorització ambiental integrada: els sòls urbanitzables residencials del Pla general amb memòria de 9 de febrer de 2017 que redueixen la distància amb aquestes fins a 300-500 m, no podran desenvolupar-se i es desclassificaran, llevat que es demostre per mitjà d'estudis odorífers complets que no s'ocasionaran efectes negatius significatius, els estudis seran a càrrec dels referits sòls urbanitzables. S'analitzaran igualment altres factors: paisatge i acústica.  
b. Si no disposen de llicència ambiental o autorització ambiental integrada: per a la legalització d'aquestes explotacions, per estar situades entre 300 i 500 m de sòls urbanitzables residencials del Pla general amb memòria ambiental de 9 de febrer de 2017, s'aplicarà l'excepció de la present modificació i dependrà del resultat d'aquesta.  
No obstant això, en cas de desclassificar-se els sòls urbanitzables residencials del Pla general que les situen a distàncies entre 300 i 500 m. no caldrà aplicar l'esmentada excepció de la present modificació.  
Respecte a l'explotació porcina núm. 3, s'analitzarà en qualsevol cas el risc d'inundabilitat.  
1.6. S'incorporaran les mesures d'integració establides en l'estudi de paisatge presentat i reflectides en el present informe la redacció de la normativa respecte a la legalització de les explotacions ramaderes entre 300 i 500 m.  
Segons estableix l'article 51.7 de la LOTUP, l'informe ambiental i territorial estratègic perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana no s'ha procedit a l'aprovació de la modificació en el termini màxim de quatre anys des de la seua publicació. En aquest cas, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada de la modificació.  
  
  
Òrgan competent.  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic a què es refereix l'article 51.2.b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb allò que disposa l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat als efectes d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
E vista del que antecedeix, la Comissió d'Avaluació Ambiental, acorda: emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica de la modificació puntual núm. 24 de les normes subsidiàries del municipi de Viver, per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en l'esmentat informe.  
Notificar als interessats que contra la present resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret estimen pertinents.  
Cosa que li notifique perquè en prenga coneixement i als efectes oportuns.  
Cosa que se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se'n deriven, segons ho autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
València, 28 de març de 2017.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Objecte: modificació puntual núm. 3 del Pla general de Sueca.  
Tràmit: avaluació ambiental estratègica de la modificació del pla  
  
Promotor: Ajuntament de Sueca.  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme i Ajuntament de Sueca.  
Localització: Sueca (València)  
  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió realitzada el 23 de març de 2017, va adoptar l'acord següent:  
Vista la proposta de l'informe ambiental i territorial estratègic de la modificació puntual núm. 3 (de les àrees de repartiment no incloses en l'àmbit del parc natural) del Pla general de Sueca, en els termes següents:  
  
A. Fonaments pels quals se sotmet la modificació a avaluació ambiental estratègica.  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001 42/CE, del Parlament Europeu i del Consell de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta Directiva s'incorpora al dret intern espanyol per mitjà de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret autonòmic per mitjà de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP), en la qual s'estableix (art. 46), que seran objecte d'avaluació ambiental i territorial estratègica ordinària els plans i programes, així com les seues modificacions, que s'adopten o aproven per una Administració pública i l'elaboració i aprovació de la qual vinga exigida per una disposició legal o reglamentària o per acord del Consell.  
El Reial decret legislatiu 7/2015, de 30 d'octubre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de sòl i rehabilitació urbana, estableix en l'article 22 que els instruments d'ordenació territorial i urbanística estan sotmesos a avaluació ambiental de conformitat amb el que preveu la legislació d'avaluació ambiental.  
En la LOTUP s'estableix (art. 46), que seran objecte d'aquesta avaluació ambiental i territorial estratègica ordinària els plans i programes, així com les seues modificacions, que s'adopten i aproven per una Administració pública i l'elaboració i aprovació de la qual vinga exigida per una disposició legal o reglamentària o acord del Consell, complint els supòsits de l'apartat 1 de l'article esmentat.  
D'acord amb allò que s'ha estipulat en l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental determinarà si un pla o programa ha de ser objecte d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada o ordinària, en els supòsits allí previstos i tenint en compte els criteris establits en l'annex VIII de la llei, tot això amb consulta prèvia a les administracions públiques afectades i d'acord amb les fases de la tramitació exposades en l'article 49.  
  
B. Document inicial estratègic.  
B.1 Documentació aportada.  
En data 14 de desembre de 2015, va tindre entrada en el Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica la modificació puntual núm. 3 del Pla general de Sueca relativa a la correcció d'errors en l'aprofitament tipus aprovat per la Comissió Territorial d'Urbanisme el 30 d'abril de 2004, i anul·lada per sentència del Tribunal Suprem. Aquesta modificació va ser remesa pel mateix Ajuntament de Sueca, als efectes que es produïsca un pronunciament per part de l'òrgan ambiental.  
  
La documentació remesa en suport paper consistix en:  
- Proposta de modificació puntual núm. 3 del Pla general de Sueca.  
  
- Document inicial estratègic.  
L'1 de febrer de 2016 es comunica l'obertura de l'expedient a l'Ajuntament de Sueca (2172016-EAE/)  
B.2 Informació territorial  
El municipi de Sueca, situat en la comarca de la Ribera Baixa en la província de València, té una població de 28.961 habitants (segons l'IVE a 01.01.2013). La superfície del terme municipal és de 92,5 km². Se situa a una altitud de 6 msnm i a una distància de 34 km de la capital de la província.  
Limita amb els termes municipals d'Albalat de la Ribera i Sollana a l'oest, València al nord, el mar Mediterrani a l'est i Llaurí, Corbera, Riola, Fortaleny i Polinyà del Xúquer al sud.  
B.3. Planejament vigent.  
El planejament urbanístic de Sueca en vigor, es defineix a través del Pla General de Sueca, que va ser aprovat definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme de València en acord de 2 de maig de 2001 i posterior resolució del director general d'Urbanisme i Ordenació Territorial de 28 de juny de 2001.  
El document va ser publicat en el BOP de València el 15 d'agost de 2001 i en el DOGV de data 25 d'octubre de 2001.  
El Pla general d'ordenació urbana de Sueca va ser avaluat ambientalment a través de la declaració d'impacte ambiental (exp. 463/2419-VTY) firmat per la directora general de Planificació i Gestió del Medi en data 20 de febrer de 2001.  
Aquesta declaració d'impacte ambiental en el punt tercer de la part dispositiva indica el següent:  
«En el moment en què s'aprove el Pla rector d'ús i gestió del Parc Natural de l'Albufera i amb l'adaptació prèvia, si és el cas, del document de planejament a aquest, es formularà, prèviament a l'aprovació definitiva d'aqueixa part del Pla general, una declaració d'impacte ambiental complementària a la present resolució».  
El Pla rector d'ús i gestió del Parc Natural de l'Albufera, es troba en aquests moments en fase d'avaluació ambiental (exp. 94/6977-HOO), concretament amb document de referència ja emés per acord de la Comissió d'Avaluació Ambiental en resolució de data 27 de febrer de 2015.  
  
Antecedents  
En aquests moments, pel present document es pretén iniciar el procés de legalització de la correcció d'errors aritmètics del vigent Pla general aprovada per la Comissió Territorial d'Urbanisme de València en data 30 d'abril de 2004, ja que el dit acord ha sigut anul·lat per Sentència del Tribunal Suprem de data 22 de novembre de 2012. Aquesta sentència va ser instada per l'Agrupació d'Interés Urbanístic UEC-20, els quals van interposar recurs contenciós administratiu (núm. 106 de 2005) contra la resolució de conseller de Territori i Habitatge de data 28 de juliol de 2004 que va aprovar el programa d'actuació integrada de gestió directa de la unitat d'execució UEC-20.  
  
En el dit recurs la secció segona de la Sala Contenciosa Administrativa del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana va dictar, amb data 23 de desembre de 2008 Sentència, la part dispositiva de la qual va estimar en part el recurs interposat per l'AIU-UEC-20 i va declarar contraris a dret i en conseqüència va anul·lar i va deixar sense efecte els dits acords i programa respecte a la valoració dels costos d'urbanització efectuada per a fixar la retribució en sòl a l'urbanitzador, i va desestimar la resta de pretensions dels actors.  
Entre les pretensions dels actors que van ser desestimades pel Tribunal, es trobava la de considerar nul·la la correcció d'errors del Pla general quant a les fitxes de gestió de les àrees de repartiment ARC-1, ARC-2, ARC-3 i ARC-4 aprovada per la Comissió Territorial d'Urbanisme de data 30 d'abril de 2004. Segons els recurrents aquesta correcció va provocar una reducció de l'aprofitament tipus assignat en la fitxa de gestió de l'àrea de repartiment ARC-3, en la qual es troba la unitat d'execució UEC-20, en passar d'1,2457 a 1,1683 m²t, minorant-se així l'aprofitament tipus en un 7 % amb la minva d'edificabilitat susceptible d'aprofitament pels propietaris de l'àmbit; en definitiva consideraven els al·legants que hi havia una revisió d'un acte administratiu prescindint de la via procedimental establida, per no tractar-se d'una mera rectificació aritmètica, sinó d'un juí valoratiu o una operació de qualificació jurídica que excedeix del concepte rectificador.  
  
Aquesta sentència va ser recorreguda en cassació, tant per l'Administració de la Comunitat Autònoma Valenciana, com per l'agrupació d'interés urbanístic de la UEC-20. Aquest recurs va ser resolt per mitjà de sentència del Tribunal Suprem de data 22 de novembre de 2012. Els propietaris recurrents al·legaven que la Sala Sentenciadora del TSJCV havia infringit el que estableix l'article 105.2 de la Llei 30/1992 de règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú, en haver considerat ajustada a dret una correcció d'errors, que ha suposat una alteració considerable de la superfície de l'àrea de repartiment que ha passat de 451.600 m² a 481.578 m², amb la qual cosa s'ha disminuït l'edificabilitat residencial.  
La Sentència del Suprem accepta aquest motiu de cassació i va disposar en l'apartat segon de la part dispositiva el següent:  
«[...]Declarem que aquesta resolució no és d'acord amb el dret per ser contrari a dret l'aprofitament tipus fixat pel Pla general d'ordenació urbana de Sueca per mitjà d'una indeguda correcció d'errors i aplicada pel referit programa d'actuació integrada per gestió directa per a la unitat d'execució UEC-20 de Sueca.»  
  
En haver adquirit fermesa aquest pronunciament, per part dels recurrents es va instar l'execució de la sentència. Atenent el requeriment judicial d'execució de sentència, la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial va dictar la Resolució de 30 d'abril de 2013, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual es va publicar l'apartat segon de la part dispositiva de la sentència dictada en cassació per la secció cinquena, de la Sala Contenciosa Administrativa del Tribunal Suprem de 22 de novembre de 2012, que anul·la l'acord de 30 d'abril de 2004, de la Comissió Territorial d'Urbanisme de València, relatiu a la correcció d'errors del Pla general de Sueca.  
  
En l'apartat segon de l'esmentada resolució es va indicar: «Queda anul·lat, per tant, en virtut de la decisió judicial de la sentència del Tribunal Suprem de 22 de novembre de 2012, l'acord de 30 d'abril de 2004, de la Comissió Territorial d'Urbanisme de València, relatiu a la correcció d'errors del Pla general de Sueca, publicat en el DOGV núm. 4791 del 6 de juliol de 2004».  
Aquesta resolució va ser publicada en el DOGV de data 14 de maig de 2013.  
  
B.4 Descripció i justificació de la proposta de la modificació.  
Segons la documentació presentada, amb data novembre de 2003, l'Ajuntament va constatar arran de la tramitació d'una de les unitats d'execució de les previstes en el Pla general, l'existència d'una sèrie d'errors aritmètics en els valors expressats de l'aprofitament tipus d'alguna de les àrees de repartiment establides en aquest per a les zones del nucli urbà.  
Com a conseqüència del que s'ha exposat, es va procedir a la correcció dels errors i a tramitar la seua aprovació, procedint en primer lloc a l'aprovació de les correccions esmentades per acord plenari de l'Ajuntament de Sueca i traslladar amb posterioritat la documentació corresponent a l'Administració autonòmica, és a dir a la Conselleria de Territori i Habitatge perquè d'acord amb el que estableix la legislació vigent en aquell moment (LRAU) procedira a la seua aprovació definitiva i posterior publicació.  
Amb data 30 d'abril de 2014, la Comissió Territorial d'Urbanisme de València, va acordar l'aprovació definitiva de la correcció d'errors del Pla general de Sueca, quant a les fitxes de gestió de les àrees de repartiment ARC-1,ARC-2,ARC-3 i ARC-4, àrees afectades objecte de la correcció indicada.  
La correcció d'errors va ser motivada en haver detectat en els valors de la superfície total de l'àmbit d'actuació i reflectit en les fitxes de gestió d'algunes de les àrees de repartiment de la zona nucli-ciutat, discrepàncies entre el valor esmentat i el que ix de la suma aritmètica de les superfícies de l'àmbit dels sectors i/o unitats d'execució compreses en aquelles més la superfície de la xarxa primària PQL adscrita a cada una d'aquestes i indicades en les fitxes de gestió individualitzades corresponents.  
De la mateixa manera ocorre amb els valors indicats d'edificabilitat expressats en metres quadrats de sostre.  
Aquestes variacions són les que provoquen sensibles canvis quant al valor de l'aprofitament tipus que ha de constar en les corresponents fitxes de gestió de cada una de les àrees de repartiment afectades sobretot en les àrees de repartiment ARC-3 i ARC-4 en les quals concorren les circumstàncies següents:  
- En l'àrea de repartiment ARC-3 hi ha una diferència de 29.978,00 m² de superfície de sòl.   
- La suma aritmètica de les superfícies dels àmbits de les unitats d'execució incloses en aquesta, i indicades en les seues corresponents fitxes de planejament i gestió, és a dir les unitats: UEC-1,UEC-2, UEC-6A, UEC-6B, UEC-7, UEC-9, UEC-10, UEC-11A, UEC-11B, UEC-11C, UEC-14, UEC-16A, UEC-16B, UEC-17, UEC-18,UEC-19 i UEC-20, sumen 351.999,00m² de superfície de sòl; si afegim la superfície de la xarxa primària adscrita de PQL-3 (que no ha variat) i que és de 129.579,00m² ens dóna una superfície total per a l'àmbit de la dita àrea de repartiment de 481.578,00 m² de sòl, en compte de 451.600,00 metres quadrats que figuren en la fitxa de gestió de l'àrea de repartiment ARC-3.  
- En l'àrea de repartiment ARC-4 hi ha una diferència de 40.277,00 m² de sostre.  
- La suma aritmètica dels aprofitaments,en metres quadrats de sostre de les unitats d'execució incloses en aquesta, i indicades en les seues fitxes corresponents de planejament i gestió és a dir les unitats: UEC-3, UEC-4, UEC-5, UEC-8, UEC-21, i UEC-23 sumen 337.121,00 metres quadrats de sostre edificable en compte de 377,398,00 que consta en la fitxa de gestió de l'àrea de repartiment ARC-4.  
Tot allò que s'ha exposat, provoca com a conseqüència les següents modificacions en les fitxes de gestió de les àrees de repartiment corresponents:  
  
Entre les unitats i sectors que ja es troben desenvolupats i que compten amb projecte de reparcel·lació i projecte d'urbanització aprovats es troben les següents:  
  
- En l'àrea de repartiment 1 El sector C-8.  
- En l'àrea de repartiment 3 Les unitats d'execució UEC-6A, UEC-6B, UEC-7, UEC-11A,UEC-14, UEC-16A, UEC-16B, UEC-20.  
- En l'àrea de repartiment 6 VNN-2, UEC-23.  
  
  
D'acord amb el document inicial estratègic, en tots aquests àmbits ja es va aplicar l'aprofitament tipus establit en el document expressat de la correcció d'errors.  
  
B.5. Selecció d'alternatives proposades.  
Així mateix, segons el document inicial estratègic, l'abast de la modificació - correcció d'errors del Pla general va afectar les àrees de repartiment ARC-1, ARC-2, ARC-3 i ARC-4 de sòl urbanitzable, pendent de desenvolupament en aquells moments. Pel que s'entén, en ser una correcció, que no hi ha alternativa.  
  
C. Possibles efectes sobre el medi ambient.  
Tal com assenyala el document inicial estratègic, l'àmbit a què afecten les modificacions- correccions són els sectors i unitats d'execució del sòl urbanitzable pendent de desenrotllament de les àrees de repartiment de la zona nucli-ciutat previstes en el vigent Pla general.  
Segons s'indica, les modificacions que es proposen no causaran efectes sobre el medi ambient ni sobre elements estratègics del territori. De la mateixa manera aquestes modificacions- correccions no afectaran la qualitat ambiental ni es produeix una major ocupació d'espais urbans ni utilització intensiva del sòl, ja que no impliquen major edificabilitat ni ocupació d'espais públics.  
  
D. Consultes realitzades.  
Per part de la direcció general competent, com a òrgan ambiental, s'ha sotmés a consulta el document inicial estratègic, d'acord amb el que disposa l'article 51 de la LOTUP, a fi de definir el contingut de l'estudi ambiental i territorial estratègic (EATE), a les administracions següents perquè, si ho estimen oportú, hi formulen suggeriments:  
  
Consulta Informe Administració consultada  
01/02/16 12/02/16 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori.  
SubGral d'Ordenació del Territori i Paisatge. PATRICOVA  
01/02/16 09/08/16 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori.  
Servei d'Urbanisme. Direcció Territorial de València.  
01/02/16 14/09/16 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori.  
SubGral d'Ordenació del Territori i Paisatge. Infr. Verda i Paisatge  
05/12/16 08/03/17 Cons. Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural. SubDG de Medi Natural. S. Gestió d'Espais Naturals  
05/12/16 Cons. Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural. SubDG de Medi Natural. Servei de Vida Silvestre  
  
  
Nota: els informes rebuts es publicaran en la web   
http://www.agroambient.gva.es/eae  
  
E. Valoració dels possibles efectes sobre el medi ambient.  
Analitzat el document inicial estratègic i els informes rebuts, s'efectua la valoració dels possibles efectes de la present modificació puntual núm. 3 del Pla general de Sueca relativa a la correcció d'errors aritmètics en l'aprofitament tipus, seguint els criteris de l'annex VIII de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana.  
Així, tenint en consideració les característiques de la modificació, aquesta pretén la modificació del Pla general i consisteix en la correcció d'errors en l'aprofitament tipus d'algunes de les àrees de repartiment establides per a les zones de nucli urbà.  
Dit això, dels informes rebuts s'observen les consideracions següents tant de tipus legal com ambiental que passem a descriure:  
  
Risc d'inundabilitat (PATRICOVA).   
D'acord amb l'informe rebut el 12 de febrer de 2016 per part de la Subdirecció General d'Ordenació del Territori i Paisatge, relatiu al compliment de les directrius normatives del Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del Risc d'Inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), s'informa que l'actuació proposada no està afectada per risc d'inundació.  
  
Urbanisme  
El 9 d'agost de 2016 es rep l'informe del Servei d'Urbanisme de la Direcció Territorial de València de la Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració, en què es consideren les qüestions següents que cal tindre en compte en el document definitiu de la modificació puntual:  
  
- Tenint en compte els criteris de la LOTUP quant a la delimitació de les àrees de repartiment dins de l'ordenació estructural i, d'acord amb aquesta, la fixació de l'aprofitament tipus dins de l'ordenació detallada, es considera necessari diferenciar en la modificació puntual l'ordenació estructural de la detallada en els termes esmentats.  
  
- La modificació puntual haurà d'anar acompanyada d'un informe de viabilitat econòmica i d'una memòria de sostenibilitat econòmica, d'acord amb l'article 34 de la LOTUP.  
- S'haurà de justificar adequadament que la modificació no afecta unitats i sectors que ja es troben desenvolupats i que compten amb projecte de reparcel·lació i projecte d'urbanització aprovats a la vista de la sentència del Tribunal Suprem.  
- S'haurà de grafiar en plans l'àmbit de la modificació amb la seua corresponent classificació de sòl i delimitació de les àrees de repartiment, sectors i unitats d'execució afectats per la modificació.  
- Haurà de justificar-se que l'àmbit de la modificació no està afectat pel règim jurídic del Parc Natural de l'Albufera (en tramitació) i la no afecció a l'espai de la Xarxa Natura 2000.  
En l'informe, s'assenyala que de conformitat amb l'article 21 de la LOTUP, la modificació afecta les determinacions de l'ordenació estructural, per la qual cosa l'aprovació de l'instrument urbanístic serà de competència autonòmica.  
Així mateix, des de la visió de les competències urbanístiques del servei territorial no pareix que la modificació haja de tindre efectes significatius sobre el medi ambient.  
  
Infraestructura Verda i Paisatge  
El 14 de setembre de 2016 s'emet un informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge de la Subdirecció General d'Ordenació del Territori i Paisatge, en què s'assenyala, d'acord amb la documentació presentada, que la modificació no implica major edificabilitat ni ocupació d'espais públics.  
Per tant, conclou que analitzada la documentació, i a causa de l'objecte i abast de la proposta, s'estima que aquesta no tindrà incidència significativa sobre el paisatge i la infraestructura verda.  
  
Espais naturals protegits  
En l'informe de 8 de març de 2017, del Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits, s'indica respecte a l'àrea de repartiment ARC-2 les característiques del qua la es pretén modificar, que respecte al Pla general de Sueca, aquest es troba suspés en l'àmbit del Parc Natural de l'Albufera, i per tant es podria considerar que regeixen les normes subsidiàries de planejament de 1977, amb les seues modificacions.  
S'indica en l'informe que ha de tindre's en compte que el Decret 71/1993, de règim jurídic del Parc de l'Albufera indica que tot el sòl inclòs dins del parc classificat com a sòl no urbanitzable es mantindrà amb aquesta classificació i serà objecte de protecció especial i només el sòl classificat com a urbà o urbanitzable en 1993 podria mantindre aquesta classificació.  
D'altra banda, els efectes de la sentència del TSJCV de 2008 i la sentència del Tribunal Suprem de 2012, estableixen que dins de l'àmbit del parc ja no es considera que hi haja terrenys amb categoria de sòl urbanitzable, i que amb l'excepció del sòl urbà, tots els terrenys que es troben dins del parc tindran la qualificació de Sòl no urbanitzable d'especial protecció.  
Amb tot això, conclou l'informe que la classificació dels sòls afectats per la modificació puntual núm. 3 del Pla general de Sueca dins de l'àmbit del parc natural és la de sòl no urbanitzable d'especial protecció, i en aquesta categoria no pertoca l'ús industrial.  
  
F. Determinació de l'existència d'efectes significatius  
Segons estableix l'article 46 de la LOTUP l'òrgan ambiental ha de determinar si un pla o la seua modificació ha de ser objecte d'avaluació ambiental i territorial si es determina l'existència d'efectes significatius en el medi ambient, tenint en compte els criteris establits en l'annex VIII, si és el cas, amb consulta prèvia a les administracions públiques afectades, i amb les consideracions a què es refereix l'article 51 de la LOTUP.  
En el cas de la modificació puntual núm. 3 del Pla general de Sueca, per tractar-se d'una modificació menor del pla general.  
A la vista de la documentació presentada, d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge (LOTUP) considera:  
Que la modificació puntual núm. 3 del Pla general de Sueca suposa la modificació dels paràmetres urbanístics en un sòl urbanitzable; que el pla tal com es presenta és pertinent quant a la integració de consideracions mediambientals, a excepció de la consideració com a sòl no urbanitzable d'especial protecció de les zones incloses dins del Parc Natural de l'Albufera; que no suposa una incidència significativa en el model territorial; tampoc representa cap vulnerabilitat enfront de característiques naturals.  
Que de la modificació puntual núm. 3 del Pla general de Sueca no es deriven en general problemes ambientals significatius (excepte allò que s'ha definit en les determinacions finals), segons s'extrau de les dades i cartografia disponibles, i específicament des dels aspectes objecte d'estudi, tal com s'ha informat. La consideració com a sòl d'especial protecció d'aquells inclosos en el Parc Natural de l'Albufera (a excepció del sòl urbà existent) s'haurà de tindre en compte per a l'aprovació de la proposta.  
Així doncs, analitzada la documentació presentada i el seu objecte, els informes sectorials emesos, revisada la cartografia existent en el Sistema d'Informació Territorial d'aquesta conselleria, es pot determinar, respecte de la modificació puntual núm. 3 del Pla general de Sueca que el procediment d'avaluació simplificada, amb les excepcions posteriorment mencionades, és suficient per a determinar que la modificació no presenta efectes significatius sobre el medi ambient.  
  
G) Proposta d'acord  
Atenent el que estableix l'article 51.2.b de la LOTUP, i ja que la modificació puntual avaluada parcialment no té efectes significatius en el medi ambient i territorial i se sotmet al procediment simplificat d'avaluació:  
D'acord amb allò que s'ha exposat es resol: emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable parcial en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica de la modificació puntual núm. 3 (de les àrees de repartiment no incloses en l'àmbit del parc natural) del Pla general de Sueca d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la LOTUP, per no tindre efectes significatius sobre el medi ambient, i correspon continuar la tramitació de la dita modificació d'acord amb la seua normativa sectorial, sempre que s'ajuste a allò que s'ha descrit en la documentació presentada així com al que estableix la legislació vigent i els informes emesos respecte d'això:  
1) Es tindran en compte les directrius de l'informe del Servei Urbanisme de la Direcció Territorial de València de la Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori.  
D'acord amb l'informe del Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits, els sòls afectats per la modificació puntual núm. 3 del Pla general de Sueca dins de l'àmbit del parc natural correspon a la de sòl urbanitzable d'especial protecció (excepte el sòl urbà), per això, ja que no pertoca el sòl industrial, d'acord amb el document inicial estratègic, queden fora del present informe ambiental i territorial estratègic els sectors següents de l'àrea de repartiment ARC-2 per trobar-se dins de la delimitació del parc: C-11; C-12; C-13 i C-14, que en tot cas se supeditarà a la futura ordenació del PRUG en tramitació.  
  
  
Segons estableix l'article 51.7 de la LOTUP, l'informe ambiental i territorial estratègic perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana no s'ha procedit a l'aprovació de la modificació puntual núm. 3 del Pla general de Sueca en el termini màxim de quatre anys des de la publicació. En aquest cas, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada de la modificació.  
  
Òrgan competent.  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic a què es refereix l'article 51.2.b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb allò que disposa l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat als efectes d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
  
E vista del que antecedeix, la Comissió d'Avaluació Ambiental, acorda: emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica de la modificació puntual núm. 3 (de les àrees de repartiment no incloses en l'àmbit del parc natural) del Pla general de Sueca, per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en l'esmentat informe.  
  
Queden fora del present informe ambiental i territorial estratègic els sectors següents de l'àrea de repartiment ARC-2 per trobar-se dins de la delimitació del parc: C-11; C-12; C-13 I C-14.  
Notificar als interessats que contra la present resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret estimen pertinents.  
Cosa que li notifique perquè en prenga coneixement i als efectes oportuns.  
Cosa que se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se'n deriven, segons ho autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
València, 28 de març de 2017.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 12 de maig de 2017.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.