Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5771, del 27-05-2008 (2008/6471)

RESOLUCIÓ de 29 d'abril de 2008, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis de Traiguera, Alacant, Polop, Viver, Utiel, Llutxent i Sinarcas.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5771

Data del DOGV
:   27-05-2008

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2008/6471


Data del document
:   29-04-2008

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Utiel
    * Llutxent
    * Alacant
    * Viver
    * Sinarcas
    * Polop
    * Traiguera
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 29 d'abril de 2008, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis de Traiguera, Alacant, Polop, Viver, Utiel, Llutxent i Sinarcas. [2008/6471]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, el qual estableix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjudici de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental s'haurà de publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.  
Resolc  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 439/02-AIA Traiguera, 170/06-AIA Alacant, 139/05-AIA Polop, 125/06-AIA Viver, 132/06-AIA Utiel, 129/04-AIA Llutxent, i 137/06-AIA Sinarcas.  
València, 29 d'abril de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 439/02-AIA  
Títol: Granja de criança i engreixament de bestiar porcí  
Promotor: Vicente Roca Cervera  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Traiguera (Castelló)  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat per a la legalització de l'explotació porcina   
Localització: Partida Camps, polígon 52, parcel·la 5, del terme municipal de Traiguera (Castelló)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a la legalització d'una explotació de criança i engreixament de bestiar porcí, les característiques de la qual, segons la documentació aportada són:   
L'explotació posseeix una extensió de 15.760 m², en la qual estan construïdes tres naus dedicades a l'engreixament de porcs. La primera nau (656 m²) és de forma irregular, i alberga els allotjaments per al bestiar (corts). La segona nau, és de forma quadrangular (608.28 m²), utilitzada també únicament per a allotjament de bestiar; i la tercera (201.5 m²), s'utilitza com a infermeria o llatzaret, i magatzem. Existeix una separació entre els edificis, per a millorar la ventilació i prevenir infeccions; estant, així mateix, construïts els edificis amb murs de blocs de formigó, i cobertes de fibrociment.   
En l'explotació (amb capacitat per a 1.200 porcs d'engreixament) es reben els porcells amb vuit setmanes d'edat, i hi passen un període de quatre mesos i mig (fins que aconsegueixen un pes mitjà de 90 kg, aproximadament), moment en què són transportats a l'escorxador.   
Després de cada cicle, es deixa lliure l'explotació durant mes i mig en buit sanitari; i es realitzen de dos a tres cicles d'encebament a l'any.   
Les dejeccions es recullen en les rases que estan sota els engraellats o staps, juntament amb els orins i aigua de neteja. Es realitza mitjançant una conducció estanca fins a la bassa de magatzematge de purins, i s'incorporen coagulants o additius que afavorisquen la mineralització.  
El volum anual de purí que es genera és de 2.580 m³; sent per tant la producció anual de nitrogen de 8.700 kg; i considerant, una vegada estabilitzat, amb unes pèrdues del 50% per volatització, la quantitat de nitrogen se situa al voltant dels 4.350 kg anuals (es justifica l'esmentat procés amb més detall en la documentació complementària remesa posteriorment). S'hi estableix segons aquesta xifra, en 25.58 hectàrees les necessàries perquè amb l'aplicació del purí com a adob orgànic, no se sobrepassen els 170 kg de N/any. No obstant això, en documentació complementària remesa posteriorment a l'estudi i al projecte d'activitat es modifica aquesta xifra, i s'amplia a 52 hectàrees la superfície disponible que s'ha d'adobar; atés que s'efectuen nous càlculs considerant un menor percentatge de volatització del N.   
La fossa o bassa d'emmagatzemament, amb capacitat per a emmagatzemar el purí generat durant almenys tres mesos de producció, és impermeable, i està coberta per a evitar la producció de males olors i la propagació d'infeccions. S'utilitza una cisterna extractora de fangs aplicada a la presa de força del tractor per al transport i la utilització dels purins.  
En l'estudi d'impacte ambiental s'indica que els cadàvers són retirats directament a una caseta de recollida, i s'ha subscrit un conveni municipal amb la Diputació Provincial.  
L'explotació està situada a més d'1 km respecte als nuclis urbans més pròxims.   
Tramitació administrativa  
1. Informació pública i remissió de l'expedient  
L'expedient es va iniciar el 21 de novembre de 2002, amb la remissió per part de l'Ajuntament de Traiguera de còpia de l'estudi d'impacte ambiental, del projecte d'activitat i de l'expedient municipal.   
La informació pública es va realitzar mitjançant publicació en el BOP núm. 82, de 9 de juliol de 2002, com també la notificació als veïns limítrofs, sense la presentació d'al·legacions.   
2. Sol·licitud d'informes sectorials i documentació complementària  
El 29 de gener de 2003, se sol·licita al promotor a través de l'Ajuntament de Traiguera, un nou estudi d'impacte ambiental, que complisca amb els requisits establits en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental; amb l'objecte de poder reiniciar la tramitació de l'expedient. Remet el promotor a aquest servei el nou estudi, a través de la Direcció Territorial de Medi Ambient, en data 16 de maig de 2003.  
   
En data 24 de novembre de 2004, s'efectua un nou requeriment de documentació al promotor a través de l'Ajuntament de Traiguera; en el qual s'indicava que examinada la documentació presentada com a ampliació a l'expedient, es considera necessària la presentació de documentació complementària, relativa als apartats següents:  
- Haurà d'aportar-se contracte d'acceptació dels propietaris de les parcel·les agrícoles on s'aplique el purí com a adob orgànic. Haurà d'excloure's totes aquelles parcel·les que no s'exploten agrícolament, entre les quals s'inclou les corresponents a sòl forestal. Haurà en tot cas, d'identificar-se l'ús de cada una de les parcel·les declarades com a receptores de purí.  
- Haurà de calcular-se el volum de purí generat basant-se en el Reial decret 324/00, d'ordenació de les explotacions porcines. En cas de variar les consideracions de càlcul del purí generat, nitrogen total i superfície agrícola necessària, i tractant-se d'una legalització d'activitat, no se n'acceptarà la justificació basant-se en bibliografia consultada, ja que hauran d'extraure's les esmentades bases de càlcul en funció de resultats reals obtinguts en l'explotació mitjançant anàlisi del purí generat en aquesta.  
Com a resposta als diversos requeriments efectuats des d'aquest Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, la documentació aportada pel promotor, ordenada basant-se en la data de registre d'entrada en aquesta conselleria, és la que segueix:  
- 6 de maig de 2004:  
- Justificació de les dimensions i capacitat dels slats i de la bassa de purins.   
- Tractament que rebran els purins prèviament a la utilització d'aquests com a adob orgànic en parcel·les agrícoles.   
- Autorització de conformitat firmada per cada un dels propietaris de les parcel·les agrícoles.   
- Plànols de detall referents a la bassa i fosses de purins.   
- 17 de maig de 2004:  
- Cèdula cadastral i plànol de les parcel·les agrícoles on s'emprarà el purí generat en l'explotació com a adob orgànic.   
- 21 de desembre de 2004:  
- Expedient municipal.   
- 8 de març de 2006:   
- Contracte d'acceptació dels propietaris de les parcel·les agrícoles on s'aplicarà el purí com a adob orgànic.   
- Càlcul del purí generat basant-se en el Reial decret 324/2000, de 3 de març, pel qual s'estableixen normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines.   
Informes sectorials  
L'expedient municipal recull els informes següents:  
- Autorització prèvia de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial; en la qual s'inclou informe favorable de la conselleria d'Agricultura, indicant-se: Que procedeix informar favorablement la legalització de les construccions sol·licitades, condicionant la legalització d'aquestes al compliment dels requisits d'infraestructura sanitària establits a continuació (segons el que disposa l'article 5 del Reial decret 324/2000 i l'article únic del Reial decret 3483/2000):  
- Sistema eficaç de desinfecció (gual sanitari) de les rodes dels vehicles que entren o isquen de l'explotació en els accessos a aquesta com també sistema apropiat per a desinfecció de la resta del vehicle.  
- Encerclat de l'explotació (tanca perimetral) i sistemes de protecció contra possibles transmissions de malalties (tela antiocells o malla metàl·lica en finestres i buits).   
- Disposició d'utillatge i equip que possibilite una eficaç desinfecció, desinsectació i desratització.  
- Disposar de sistema de recollida o tractament i eliminació de cadàvers, amb suficients garanties sanitàries i de protecció del medi ambient.   
- Adequat llatzaret per a l'observació i segrest dels animals.  
- Mesures higienicosanitàries necessàries perquè el personal i utillatge de l'explotació no puguen transmetre malalties.  
- Utillatges de neteja, maneig i vestidor d'ús exclusiu en l'explotació.  
- Pediluvis o altres mitjans d'eficàcia semblants, a l'entrada de locals, naus o parcs.  
- Disposar d'un llibre de visites on s'anoten totes les que es produïsquen i el número de les matrícules dels vehicles que hagen entrat en l'explotació.  
- Disposar de basses de fem encerclades i impermeabilitzades, naturalment o artificialment, que eviten el risc de filtració i contaminació de les aigües superficials i subterrànies, assegurant que s'impedisquen pèrdues per vessament o per inestabilitat geotècnica, amb la grandària necessària per a poder emmagatzemar la producció d'almenys tres mesos, que en permeta la gestió adequada.  
- Disposició de les instal·lacions del global de l'explotació de manera que es complisquen els requisits de benestar animal establit pel Reial decret 1135/2002, relatiu a les normes mínimes per a la protecció de porcs.   
- Informe favorable de l'arquitecte municipal.  
- Informe favorable del cap local de Sanitat.  
- Informe favorable de l'Alcaldia.   
Afeccions legals  
El sòl on se situa l'explotació es qualifica com a sòl no urbanitzable d'interés agropecuari segons les normes subsidiàries de l'Ajuntament de Traiguera.  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de Castelló ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desenvolupament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
El municipi de Traiguera no està considerat com a zona vulnerable segons el Decret 13/2000, de 25 de gener, del Govern Valencià, pel qual es designen, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, determinats municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries.   
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte. identificació i valoració d'impactes.  
En l'estudi d'impacte ambiental s'efectua una descripció, un inventari ambiental de l'àrea d'ubicació de l'explotació i de la zona on s'emmarca, des del punt de vista de la fauna, flora, hidrogeologia, sòls i paisatge.  
Atés que les naus ja estan construïdes, no s'ha desenvolupat en aquest apartat les accions impactants que es van produir quan aquestes es van construir; i es descriu únicament els principals efectes i els factors impactats derivats de la fase de funcionament. No obstant això, únicament s'han considerat (de manera mes concreta) els impactes associats a la producció de sorolls i olors; ja que es considera que no es produiran impactes sobre les aigües (superficials i freàtiques), ni sobre el sòl. Es valoren ambdós impactes negatius com a poc rellevants, per la qual cosa es considera l'impacte final del projecte com a positiu.   
No s'ha realitzat una valoració qualitativa dels impactes a partir d'una matriu causa-efecte, mitjançant la qual, podria haver-se estimat de manera més concreta les possibles incidències ambientals derivades de la fase d'explotació, com també la importància d'aquesta.   
No obstant això, malgrat l'excessiva visió generalista des de la qual s'ha abordat aquest apartat en l'estudi d'impacte ambiental, pot considerar-se en termes generals, com a viable l'activitat des del punt de vista ambiental amb l'aplicació de les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental, com també amb el compliment dels condicionants exposats en aquesta declaració d'impacte ambiental.  
2. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.  
En l'estudi d'impacte ambiental, i ja que totes les instal·lacions es troben ja executades, s'han establit mesures preventives i correctores només per a la fase de funcionament; i s'incloen les que segueixen:   
- Respecte a la infraestructura sanitària:  
- Disposar de caixa o remolc estanc per a la retirada de cadàvers.  
- Periòdicament es procedirà a la desinfecció i desinsectació de les corts. S'haurà de disposar en les instal·lacions d'equip suficient i adequat.  
- Es realitzaran profilaxis antiparasitàries internes i externes.  
- Es realitzaran profilaxis vacunals.  
- Es disposarà de vestidor i calçat, per a l'ús exclusiu d'aquests en la instal·lació.  
- Respecte al sistema de recollida de purins en la nau:  
- Es reposaran uns 15-20 cm d'aigua neta en les rases després de cada neteja.  
- Es vigilarà la possible aparició de clavills o guals en les rases; i se n'haurà de procedir a la immediata reparació.   
- S'intentarà no saturar mai la capacitat d'emmagatzemament de la instal·lació, en previsió de possibles contratemps.  
- S'instal·laran només canonades estanques, preferiblement de plàstic, per al trànsit de purins, amb inclinacions superiors a 4-6%.   
- Respecte al sistema de trasllat dels purins cap a l'exterior:  
- Es realitzarà amb tractor dotat de cisterna estanca.  
- Es prendran mesures preventives per a prevenir gotejos o ruptures.  
- No es prolongarà l'estada, dels purins en les cisternes.  
- En relació amb l'aplicació dels purins:  
- Se n'evitarà l'ús en els dies plujosos.  
- No s'aplicaran sobre sòls gelats.  
- Si hi ha risc per escorriment a causa del tipus de la parcel·la o la inclinació d'aquesta, se'n limitarà l'aplicació, deixant franges de seguretat en zones conflictives.   
- És aconsellable passar una lleugera labor de grada després de l'aplicació d'aquests.  
- S'aplicaran rigorosament, 170 kg/N/ha (aproximadament de 70 a 100 m³ de purí).  
- S'identificaran altres parcel·les receptores o el canvi d'aquestes a l'ens competent.   
- Altres mesures protectores considerades són:  
- Sistema d'abeuradors: han d'estar en perfecte estat de funcionament.   
- Evitar l'excés de proteïnes o sals en les formulacions del pinso.  
- Ha de tractar-se de reduir, en la mesura que siga possible, la superfície de zones brutes per a evitar l'increment de líquids.   
- Adoptar un sistema de neteja d'alta pressió, la qual cosa reduiria el volum d'aigua emprat entre un 10-20%.  
- Adequar la ventilació a les necessitats de l'animal.  
Respecte al programa de vigilància ambiental s'estableixen de manera molt general les competències que en matèria de vigilància i control, tenen les diferents administracions; sense especificar les mesures i actuacions que de manera concreta es realitzaran en l'explotació.  
Les mesures correctores recollides en l'estudi d'impacte ambiental hauran d'ampliar-se amb el compliment dels condicionants exposats en aquesta declaració d'impacte ambiental.   
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 1.h.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formula la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, a només l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la legalització de l'explotació porcina, situada al terme municipal de Traiguera (Castelló) promoguda per Vicente Roca Cervera, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:   
- Haurà de complir als condicionants establits per la conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació.  
- El femer de què es dispose en l'explotació haurà, tal com estableix l'article 55 de la Llei 6/2003, de 4 de març, de la Generalitat, de ramaderia de la Comunitat Valenciana, de tenir unes dimensions tals que puga emmagatzemar-se la producció de purí d'almenys un cicle. El femer serà de formigó impermeabilitzat amb parets d'alçària suficient per a contenir el purí allí acumulat, dissenyat amb lleuger pendent per a recollir els lixiviats en cubeta de recollida de lixiviats, els quals podran ser incorporats de nou al muntó per a afavorir-ne l'eliminació per evapotranspiració.  
- Tal com s'indica en l'estudi d'impacte ambiental, el purí serà tractat amb complex bacterià, de manera que en millore les propietats com a adob orgànic, alhora que en disminuïsca la càrrega contaminant, com també l'emissió d'olors. Es comprovarà l'eficàcia del tractament de purins i se'n modificarà la manipulació o se substituirà per un altre tractament si s'observa la ineficàcia d'aquest amb la seua correcta manipulació. Amb aquest fi, haurà de dur a terme anàlisi abans de començar el tractament que servisca com a referent inicial. Aquestes anàlisis hauran de presentar-se davant d'aquesta Direcció General en cas de ser requerides, i es podrà aplicar, en cas de ser necessari, les correccions oportunes al tractament. Així mateix, es limitarà l'aplicació del purí a camps de cultiu i pastius no naturals, evitant les proximitats de corrents d'aigua, rius, rierols, barrancs, etc., com també fonts, conduccions subterrànies d'aigua i altres possibles focus de contaminació; no superant-se la quantitat de 170 kg de N/ha i any.   
- Per a minimitzar l'impacte sobre l'aigua i el sòl, el purí s'utilitzarà a una dosi que no supere els 170 kg de N/ha. I en cap cas en parcel·les que no s'exploten agrícolament. Així mateix, haurà de realitzar-se un balanç de nutrients per a cada una de les parcel·les en què s'aplica el purí, per a no provocar problemes derivats de la contaminació per excés d'adobat orgànic o mineral.  
- La distància de les parcel·les on s'aplicarà el purí respecte a altres explotacions porcines, nucli urbà o cursos d'aigua, s'haurà d'ajustar al que estableix el Reial decret 324/2000, de març de 2000, pel qual s'estableixen les normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines.  
- Per a minimitzar el possible impacte paisatgístic que puga generar en l'entorn on se situa l'explotació, haurà d'incorporar-se una barrera vegetal constituïda per aquelles espècies arbòries i arbustives que presenten una millor adaptació a les condicions del terreny; amb la qual cosa s'obtindrà, no sols un efecte positiu sobre la qualitat visual, sinó que també s'aconseguirà un increment de la qualitat de l'aire en l'entorn.   
- Es gestionarà l'eliminació de cadàvers d'acord amb eò que s'ha estipulat en el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà; per la qual cosa haurà de disposar-se de contracte actualitzat, de manera que estiga assegurada la retirada de cadàvers per una empresa autoritzada a aquest efecte.  
- Segons la Cartografia Temàtica de la conselleria de Territori i Habitatge, la superfície on s'exerceix l'activitat es localitza en un sòl classificat amb una vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers mitjana; per la qual cosa haurà d'aplicar-se mesures que eviten la contaminació de l'aigua per escorriment superficial o percolació associada a la gestió incorrecta de residus orgànics.  
- En el projecte d'activitat s'inclou plànol referent a la posició de les construccions en què s'indica que la distància mínima respecte al camí és de 9 metres; sense indicar-se si és respecte a l'eix d'aquest. Per la qual cosa, davant de la proximitat a aquest, l'explotació en possibles ampliacions posteriors, no podrà expandir-se en direcció a aquest, amb l'objecte de respectar la distància mínima exigida en la legislació vigent.  
- La superfície de l'explotació que no es trobe ocupada per les edificacions haurà de mantenir-se en explotació agrària efectiva, o bé, haurà de realitzar-se en ella plantació d'arbratge.   
- Es comunicarà a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar aquesta estimació d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 22 de juny de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 170/6205-VDE  
Títol: Planta de producció de biodièsel a partir d'olis vegetals  
Promotor: Biodiésel Alicante, SL  
Autoritat substantiva: Servei de Control Integrat de la Contaminació (IPPC) de la Direcció General de Qualitat Ambiental.  
Localització: Moll núm. 19, del port d'Alacant  
Descripció del projecte   
1. Objecte de projecte  
L'objecte del projecte és la instal·lació d'una planta de biodièsel a partir d'olis vegetals d'acord amb la documentació i a l'estudi d'impacte ambiental presentats, sol·licitant la corresponent declaració d'impacte ambiental dins de tràmit d'autorització ambiental integrada d'acord amb la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació.  
El biodièsel constitueix un combustible d'origen orgànic format per metilésters d'àcids grassos l'origen del qual són, principalment, olis d'origen vegetal. El biodièsel constitueix un substitut del gasoil convencional derivat del petroli i el seu ús es destina a motors d'ignició per compressió (motors dièsel) o en calderes de calefacció i usos industrials.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
La planta de biodièsel amb capacitat de producció de 200.000 tones/any se projecta situar al moll núm. 19 del port d'Alacant, sobre una superfície aproximada de 30.000 m², sobre sòl urbanitzable amb qualificació industrial mitjançant la corresponent concessió portuària.  
Com a matèria primera del procés de fabricació del biodièsel s'empren olis vegetals refinats de llavors de gira-sol, colza, soja, palma, etc. que se sotmeten a un procés de transesterificació. El procés es completa amb etapes prèvies de pretractament i condicionament dels olis vegetals i altres posteriors destinades a la purificació del biodièsel i de la glicerina, producte secundari derivat de la fabricació del biodièsel. Juntament amb els olis vegetals s'empra metanol com a reactiu bàsic per a la fabricació. Al final del procés, l'excés de metanol emprat es recupera mitjançant destil·lació, reintroduint-se en el procés en les fases de preesterificació i transesterificació sense existir cap corrent de residu d'aquest. D'altra banda, l'aigua extreta durant les operacions de recuperació del metanol s'empra de nou per a la llavada dels corrents de procés.  
Pel que fa a les instal·lacions projectades, aquestes se situaran en diverses edificacions independents constituïdes per l'edifici d'oficines, l'edifici de fabricació, els depòsits d'emmagatzemament, el magatzem de matèries primeres auxiliars, l'edifici d'instal·lacions auxiliars, i les zones de càrrega i descàrrega. A més, es disposa d'instal·lacions accessòries de sanejament d'aigües, telefonia i comunicacions, zones verdes, aparcament, vials i accessos i instal·lacions contra incendis. La planta disposa d'accés per a entrada i eixida de vehicles i es tancarà en tot el perímetre d'aquesta.   
Els emmagatzemaments d'oli vegetal, oli refinat, biodièsel, glicerina, metanol, gasoil, catalitzador i pasta de neutralització es realitza en dipòsits d'acer inoxidable a la intempèrie. Es disposarà de cubetes de retenció per a vessaments que n'asseguren el confinament en cas d'accident, atenent les normes de seguretat establides en el Reglament d'emmagatzemament de productes químics aprovat pel Reial decret 379/2001, de 6 d'abril, i instruccions tècniques complementàries (MIE-APQ).  
L'emmagatzemament de residus perillosos complirà amb les obligacions d'etiquetatge, envasament i condicionament exigides per la legislació vigent sobre residus perillosos i, més concretament, amb el Reial decret 833/1988, de 20 de juliol, i el Reial decret 952/1997, de 20 de juny.  
La planta de biodièsel disposa d'una instal·lació per a producció de vapor mitjançant caldera mixta amb combustible de gasoil, que es localitza en una sala de calderes específica complint amb la reglamentació vigent sobre aparells a pressió i calderes, recollides pel Reial decret 1244/1979, de 4 d'abril, i l'Ordre de 17 de març de 1981 (MIE-AP1). Així mateix, el depòsit per a emmagatzemament de nitrogen emprat en el manteniment d'atmosferes inertes per a determinades activitats del procés i per a l'emmagatzemament de metanol, complirà les especificacions d'aquest mateix reglament d'aparells a pressió aprovat per Reial decret 1244/1979, de 4 d'abril i de l'Ordre de 7 de novembre de 1983 (MIE-AP10), sobre dipòsits criogènics.  
Les necessitats de proveïment d'aigua a la planta es realitza a través de la xarxa general, i s'estima un consum de 0,80 m³ per tona de biodièsel produït. El 65% d'aquest consum correspon a pèrdues per evaporació en les torres de refrigeració, i la resta es destina als corrents de procés. El 70% de l'aigua aportada al procés es recupera en el mateix, i es tracta la resta com a aigües residuals en l'estació depuradora de la mateixa planta abans de l'abocament d'aquesta. Es disposa, a més, d'una instal·lació de descalcificació per al tractament de l'aigua de consum destinada als equips de llavada dels corrents de procés i a les torres de refrigeració.  
La recollida d'aigües residuals generades en la planta es realitza mitjançant una xarxa de sanejament connectada amb la xarxa de clavegueram del port. Està formada per dos sistemes de sanejament diferenciats, la xarxa d'aigües pluvials i la xarxa d'aigües residuals.   
La xarxa de pluvials recull les aigües d'escorriment de pluja de la parcel·la i incorpora les pluvials recollides de les cobertes dels edificis. Així mateix, compten amb eixida a la xarxa d'aigües pluvials les cubetes de retenció de vessaments dels diversos emmagatzemaments de productes químics, per a permetre'n el buidatge en els casos de pluja.  
La xarxa d'aigües residuals recollirà les aigües sanitàries procedents de lavabos i serveis, efluents del procés de fabricació, porgues de la caldera, de compressors d'aire i de les torres de refrigeració, efluents del laboratori i aigües de la neteja d'equips. Així mateix, les cubetes per a vessaments dels emmagatzemaments de productes químics disposen d'eixida a la xarxa d'aigües residuals per al seu buidatge en cas d'abocaments accidentals. El col·lector d'aigües residuals es condueix fins a l'estació depuradora instal·lada en la mateixa planta on, mitjançant tractaments d'homogeneïtzació, pretractament fisicoquímic i biològic dels efluents, es garantirà l'abocament a la xarxa de clavegueram del port dins dels paràmetres legals vigents.  
3. Alternatives  
En el projecte no es consideren alternatives pel que fa a la ubicació de la planta ni pel que fa a les instal·lacions o processos descrits. Es justifica la tecnologia adoptada per a la fabricació de biodièsel per ser la solució tècnica més adequada partint de l'aprofitament d'olis vegetals.  
Tramitació administrativa  
Amb data 19 d'octubre de 2005, es rep nota interna de l'Àrea de Qualitat Ambiental de la conselleria de Territori i Habitatge sol·licitant informe d'idoneïtat de la documentació presentada sobre el projecte, consistent en:  
- Projecte bàsic d'autorització ambiental integrada.  
- Estudi d'impacte ambiental.  
- Documentació per a llicència municipal d'activitat.  
- Annex al projecte bàsic denominat: documentació presentada.  
- Document de justificació de la no aplicació del Reial decret 1254/1999, de 16 de juliol, sobre riscs inherents a accidents greus en què intervenen substàncies perilloses.  
Des de l'Àrea d'Impacte Ambiental es respon a la mateixa el 31 de gener de 2006, mitjançant nota interna exposant que, quantitativament, la documentació és l'adequada. El 12 de maig de 2006, l'Àrea de Qualitat Ambiental informa mitjançant nota interna la finalització del termini d'informació pública del projecte, i sol·licita la corresponent declaració d'impacte ambiental.  
Des del Servei Territorial de Medi Ambient d'Alacant de conselleria de Territori i Habitatge es rep, el 10 d'abril de 2006, escrit de les al·legacions presentades pel Grup Municipal Esquerra Unida-l'Entesa de l'Ajuntament d'Alacant, sobre diversos aspectes referents al projecte. El 5 de juny de 2006, el Sr. Juan Carlos Jiménez Sánchez en representació de la Biodiésel Alicante, SL presenta, en registre general d'aquesta conselleria, resposta a les al·legacions.  
Finalment, el titular del projecte presenta el 5 de juny de 2006 en el registre general d'aquesta conselleria, documentació sobre una modificació de l'emplaçament del projecte consistent en una reculada en 289 metres cap a l'interior del moll núm. 19 del port d'Alacant, respecte a la ubicació inicial d'aquest. Aquesta modificació es justifica per criteris logístics i d'operativitat de la planta i s'acompanya d'una còpia del plànol de situació del nou emplaçament. En data 20 de juny de 2006, el promotor presenta plànols detallats de la parcel·la amb la nova ubicació de la planta i un annex de memòria on s'introdueix una ampliació de les instal·lacions consistent en equips de mescla i emmagatzemament en depòsit per a gasoli-biodièsel, a fi d'obtenir una mescla comercial més versàtil.   
Afeccions legals  
El Reial decret 9/2005, de 14 de gener, sobre activitats potencialment contaminants del sòl, exigeix als titulars d'aquelles activitats incloses en la relació del seu annex I segons CNAE-93 rev.1 (epígraf 24,1) a remetre un informe de situació preliminar del sòl ocupat davant de l'òrgan autonòmic competent, d'acord amb l'article 3.1 de l'esmentada reglamentació.  
El Decret 266/2004, del Consell de la Generalitat, que desenvolupa la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica exigeix, d'acord amb l'article 18 d'aquesta, la realització d'auditories acústiques a aquelles activitats susceptibles de produir sorolls i vibracions.  
L'emmagatzemament de productes químics i petrolífers ve regulat pel Reglament d'instal·lacions petrolíferes, aprovat pel Reial decret 2085/1994, de 20 d'octubre, i instruccions tècniques complementàries (MI-IP) modificat pel Reial decret 1523/1999, d'1 d'octubre; el Reglament sobre emmagatzemament de productes químics, aprovat pel Reial decret 379/2001, de 6 d'abril, i les instruccions tècniques complementàries (MIE-APQ) d'aquest; i el Reglament d'aparells a pressió, aprovat pel Reial decret 1244/1979, de 4 d'abril, i les instruccions tècniques complementàries (MIE-AP) d'aquest.  
Els titulars d'instal·lacions de risc front a la legionel·losi hauran de seguir les pautes marcades pel Reial decret 865/2003, de 4 de juliol, i el Decret 173/2000, de 5 de desembre, del Govern Valencià, que estableixen els criteris higienicosanitaris per a la prevenció i el control de la legionel·losi, exigint al titular de la instal·lació la seua notificació a l'autoritat sanitària competent en el moment de la posada en marxa d'aquesta.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que escaiga obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats per l'actuació  
Els principals elements ambientals considerats en l'estudi d'impacte ambiental són els que segueixen:  
- En sòl on se situaran les instal·lacions és d'ús industrial mitjançant concessió portuària.  
- El paisatge correspon a una zona portuària de mercaderies amb infraestructures pròpies de molls, dàrsena, grues i instal·lacions auxiliars. Es localitza en l'entorn activitats d'emmagatzemament a granel, instal·lacions de fertilitzants, processat d'olis, abassegaments de materials diversos, prefabricats de formigó, etc.  
- L'ecosistema marí litoral, localitzant-se l'hàbitat corresponent al LIC de l'Illa de Tabarca enfront de la bocana del port. Aquest queda representat per les comunitats marines de praderies de posidònia i de substrat rocós.  
- La zona objecte de l'explotació no presenta figures d'interés historicoartístic, o jaciments arqueològics o paleontològics.  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes  
Els impactes més rellevants identificats com a conseqüència de les accions previstes en el projecte s'enumeren a continuació, i es diferencien aquells que corresponen a la fase de construcció dels de la fase d'explotació:  
Fase de construcció:  
- Augment dels nivells d'immissió de partícules i diòxid de carboni per la maquinària i circulació de vehicles.  
- Increment del nivell sonor, conseqüència del moviment de terres i dels treballs de construcció de la planta.  
- Canvi en el paisatge com a conseqüència de la construcció dels edificis i dipòsits d'emmagatzemament.  
- Demanda de mà d'obra i activitat econòmica necessària per a la construcció de la planta.  
Fase d'explotació:  
- Generació d'olors o vapors dels productes químics que es manipulen en la planta de fabricació.  
- Increment del nivell sonor, conseqüència l'activitat industrial.  
- Consum d'aigua com a recurs a partir de la xarxa de subministrament portuària.  
- Contaminació potencial de les aigües per abocaments en cas d'accident.  
- Demanda de mà d'obra i activitat econòmica necessària per al funcionament de la planta.  
3. Consideracions sobre les mesures correctores.  
Les principals mesures protectores i correctives que es consideren són:  
Fase de construcció:  
- Reg periòdic amb aigua dels vials i accessos a la parcel·la durant les obres  
- Revisió i control de la maquinària per a minimitzar les emissions gasoses o de partícules de pols  
Fase d'explotació:  
- Decantador de partícules en suspensió per a gasos de combustió de les calderes  
- Sistemes tancats en els processos en què intervinga metanol evitant emissions a l'atmosfera  
- Tancament de les instal·lacions per a evitar vapors i olors de productes químics.  
- Les edificacions tancades i les revisions periòdiques de la maquinària per a minimització del soroll. Es duran a terme les auditories acústiques d'acord amb la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica.  
- Instal·lació d'equips de control i seguretat en l'emmagatzemament dels diversos productes químics com ara cubetes, sistemes de venteig, dispositius antivessament, etc.  
- Tractament d'aigües residuals amb instal·lació depuradora per a tractament previ a l'abocament d'aquestes.  
- Enjardinament d'espais lliures, minimitzant l'impacte visual de les instal·lacions.  
- Correcte etiquetatge, emmagatzemament i gestió dels residus perillosos, d'acord amb la legislació vigent.   
4. Consideracions sobre el programa de vigilància ambiental.  
Dins de les actuacions proposades en el programa de vigilància ambiental es recullen les que segueixen:  
- Vigilància i control del compliment del projecte constructiu que s'ha d'executar, amb especial interés en aquelles accions amb incidència sobre el medi ambient.  
- Es duran a terme les auditories acústiques d'acord amb la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica.  
- Revisió i manteniment periòdic d'equips i instal·lacions.  
- Seguiment i comprovació de la correcta execució de totes les mesures correctores previstes en l'estudi d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix, segons el que preveu l'annex I de l'apartat 3.e Instal·lacions químiques integrades, del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana; i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, a només efecte ambiental, i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte d'una planta de producció de biodièsel a partir d'olis vegetals, promogut per Biodiésel Alicante, SL al moll núm. 19 del port d'Alacant, sempre que es desenvolupe d'acord amb allò que s'ha establit en estudi d'impacte ambiental i en la documentació presentada.  
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. La recollida de materials de construcció es realitzarà de manera que es reduïsca l'emissió de pols en les zones autoritzades per la direcció d'obra i, si fóra necessari, sota coberta. Amb aquest mateix fi, s'exigirà als transportistes la col·locació de lones protectores sobre la càrrega del vehicle quan es transporten materials pulverulents, com també el reg de vials i accessos per on hagen de circular camions i maquinària durant els treballs d'obra.  
2. Es prohibeix l'abocament al mar o a la xarxa de clavegueram de qualsevol tipus de residu o material de construcció durant els treballs d'obra. Es disposaran contenidors adequats i específics a cada tipus de residu d'obra que es gestionaran d'acord amb la legislació vigent.   
3. Concloses les obres de construcció es restauraran, a les seues condicions inicials, totes les àrees de l'entorn que s'hagen vist alterades per aquestes, incloent la neteja dels vials i accessos.  
4. Els recipients per a l'emmagatzemament temporal de residus perillosos s'hauran d'etiquetar reglamentàriament i hauran de ser sòlids i resistents al tipus de residu contingut. Tots els residus generats per l'activitat es gestionaran d'acord amb la legislació vigent.  
5. Les aigües residuals generades per l'activitat seran tractades en la mateixa estació depuradora de la planta de biodièsel, garantint unes condicions d'abocament a la xarxa de clavegueram del port d'acord amb la reglamentació vigent. El tractament de les aigües residuals inclourà les derivades dels processos de fabricació, de la neteja d'equips i instal·lacions, de porgues i drenatges d'equips i dipòsits, i les procedents del laboratori. Es prohibeix, genèricament, l'abocament al mar de qualsevol residu, efluent o substància contaminant procedent de l'activitat sense la corresponent autorització administrativa.  
6. Els emmagatzemaments de productes químics i combustibles s'hauran d'ajustar al que estableix la reglamentació aplicable en matèria de seguretat industrial. S'haurà de disposar de cubetes de retenció de vessaments en cas d'accident, sistemes de venteig, canalitzacions i sistemes de drenatge, i mesures contra incendis, conforme al Reglament d'emmagatzemament de productes químics aprovat pel Reial decret 379/2001, de 6 d'abril, i instruccions tècniques complementàries (MI-APQ), al Reglament d'instal·lacions petrolíferes aprovat pel Reial decret 2085/1994, de 20 d'octubre, modificat pel Reial decret 1523/1999, d'1 d'octubre, i instruccions tècniques complementàries (MI-IP), i al Reglament d'aparells a pressió aprovat pel Reial decret 1244/1979, de 4 d'abril, i instruccions tècniques complementàries (MIE-AP).  
7. La posada marxa de les torres de refrigeració haurà de ser notificada pel titular de la instal·lació a l'administració sanitària competent, com a instal·lacions risc front a legionel·losi d'acord al Reial decret 865/2003, de 4 de juliol, que estableix els criteris higienicosanitaris per a la prevenció i control de la legionel·losi.  
8. Durant les operacions de càrrega i descàrrega de mercaderies perilloses s'hauran de complir els protocols i les normes de seguretat respecte a l'ADR, d'acord al Reial decret 1566/1999, de 8 d'octubre, de consellers de seguretat per al transport de mercaderies perilloses.  
9. El programa de vigilància ambiental haurà de preveure les auditories acústiques exigides pel Decret 266/2004, de 3 de desembre, del Consell, que desenvolupa la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica. Així mateix, haurà de considerar els plans d'emergència, les operacions de manteniment i les revisions periòdiques exigides per la reglamentació aplicable en matèria de seguretat industrial citades en el punt anterior. També es preveuran els programes de neteja i els manteniments higienicosanitaris per a les instal·lacions de risc front a legionel·losi, exigits per Reial decret 865/2003, de 4 de juliol, i el Decret 173/2000 de 5 de desembre, del Govern Valencià.  
10. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de ser comunicat a la Direcció General de Gestió del Medi Natural de la conselleria de Territori i Habitatge que establirà, si escau, l'aplicació de nous condicionants.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 20 de juny de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 139/05-AIA.  
Títol: Homologació i pla parcial sector 7 industrial sud.  
Promotor: Ajuntament de Polop (Alacant).  
Autoritat substantiva: Ajuntaments de la Nucia i Polop.  
Localització: A la vora de la rotonda sud de la carretera CV-70.  
Descripció del projecte   
1. Objecte de projecte  
L'actuació pretén la connexió viària del sector amb la rotonda sud de la carretera CV-70. L'esmentada actuació està inclosa en el projecte d'urbanització del sector sent la superfície que s'ha d'ocupar per a ús viari de 2946,49 m², qualificats actualment com a sòl no urbanitzable en el Pla general d'ordenació urbana de la Nucia.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
L'actuació es localitza al terme municipal de la Nucia, a la comarca de la Marina Baixa, província d'Alacant. L'actuació de referència ve delimitada per l'est per una xicoteta lloma abancalada en la part inferior d'aquesta i per l'oest amb el límit del sector 7 industrial de Polop. En l'actualitat en l'àrea d'estudi hi ha un camí sense asfaltar que uneix la zona urbana de Polop amb la carretera CV-70. L'enllaç projectat consisteix en un vial de dos carrils per sentit i una longitud aproximada de 100 metres.  
L'àrea subjecta a avaluació d'impacte ambiental correspon a un tram del vial que enllaça la rotonda existent de la CV-70 amb el sector industrial i que no es troba inclòs en el sector. L'esmentat sector se situa sobre un sòl qualificat pel Pla general d'ordenació urbana de Polop com a sòl urbanitzable.  
El promotor va sol·licitar el desistiment en la tramitació de l'expedient al·legant que l'execució del vial no es trobava recollida en cap dels supòsits prevists en la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental. Des d'aquesta Direcció General es considera que el desistiment no procedeix en tant que l'actuació referida es troba sotmesa al procediment d'avaluació d'impacte ambiental d'acord a l'apartat 8. A) de l'annex de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
3. Alternatives  
L'estudi d'alternatives planteja dues alternatives encaminades a donar solució al vial exterior del sector que uneix la carretera CV-70 amb els polígons industrials i el nucli urbà de Polop. L'alternativa descartada consistent en l'execució d'un vial de dos carrils tocant al límit municipal dels dos municipis, té l'inconvenient que la Nucia planteja un vial semblant i paral·lel en l'homologació modificativa del Pla general d'ordenació urbana de la Nucia, amb la qual cosa resulta una major ocupació de sòl. L'alternativa seleccionada soluciona l'inconvenient anterior projectant un sol vial de major secció que discorre pel límit entre els dos municipis i amb una única connexió a la rotonda de la CV-70.  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 1 de juliol de 2004 la Direcció Territorial de Territori i Habitatge d'Alacant va remetre la documentació tècnica i l'estudi d'impacte ambiental relatiu a l'homologació i pla parcial sector 7 industrial sud a Polop (Alacant), no incoant-se el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental davant de la falta de la certificació municipal acreditativa del resultat del període d'informació al públic.  
En data 20 de juny de 2005 l'Ajuntament de Polop va remetre el certificat de la informació pública relatiu a l'homologació i pla parcial sector 7 industrial sud a Polop (Alacant), incoant-se el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
2. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el diari Información d'Alacant, de data 25 de febrer de 2004 i en el DOGV núm. 4.704, de data 3 de març de 2004.  
Durant el període d'informació pública s'hi van presentar dues al·legacions, segons consta en el certificat emés pel secretari general de l'Ajuntament de Polop.   
3. Resum de les al·legacions  
Les al·legacions presentades no són de caràcter ambiental.  
Afeccions legals  
Després de la consulta de les cartografies temàtiques i estudi integrants dels sistemes d'informació territorial publicades per la COPUT, PGOF i xarxa Natura, s'ha detectat, en l'àrea concreta d'estudi, afecció a sòl forestal d'acord amb el Pla general d'ordenació forestal.  
Després de consultar la cartografia del Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), no s'han detectat àrees inundables susceptibles de protecció en l'àrea d'estudi.  
Per raó de la Llei 3/95, de camins ramaders, el projecte afecta el camí ramader assagador del camí vell de la Vila Joiosa d'amplària 6 metres. En l'expedient consta l'informe favorable al respecte de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge d'Alacant.   
Segons l'estudi d'impacte ambiental no hi ha jaciments arqueològiques ni restes etnològiques susceptibles d'afecció en l'àrea d'estudi. No obstant això, consta en l'expedient l'informe favorable de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, d'acord a l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
Pel que fa a la classificació i qualificació del sòl, el sòl objecte de modificació urbanística està classificat actualment com a sòl no urbanitzable d'acord al Pla general d'ordenació urbana de la Nucia.  
Consideracions ambientals  
L'àrea objecte de l'estudi se situa sobre terrenys pertanyents al període quaternari i en el qual abunden els materials d'origen detrític. El vial discorre als peus d'una de les típiques elevacions muntanyoses del terme municipal de la Nucia, denominades tossals, considerades com a fites de caràcter paisatgístic i que generalment presenten la zona més baixa abancalada mitjançant murs de maçoneria.  
Respecte a la vegetació que podem trobar en l'àrea d'estudi, podem diferenciar entre la part més baixa del tossal, directament afectada per l'execució del vial, que es troba prou degradada per activitats antròpiques i en la qual la vegetació existent es redueix principalment a la presència dispersa d'oliveres, garroferes, ametlers i algun exemplar aïllat de pi blanc, i la part més elevada del tossal en què la vegetació present és més abundant, trobant-se algunes zones de pinedes, algun pi roig i matolls.   
El risc d'incendi és elevat en el tossal limítrof amb l'actuació, no obstant això, consultada la cartografia dels sistemes d'informació territorial es constata que no s'han produït incendis forestals en el període comprés entre 1993-2004.  
L'estudi d'impacte ambiental no realitza una descripció de la fauna present en la zona, i es justifica per la xicoteta superfície afectada i la inexistència d'espècies protegides.   
Respecte a l'afecció del camí ramader assagador del camí vell de la Vila Joiosa, el seu traçat es manté i es projecta l'execució d'una vorera en els tres metres de l'amplària d'aquest situats en la part més oriental d'aquest.   
En referència a les mesures correctores incloses en l'estudi d'impacte ambiental, cal destacar la instal·lació de lluminàries en el vial del tipus vapor de sodi a baixa o alta pressió i el condicionament dels talussos resultants del vial.   
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 8-a) de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
S'estima acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, l'actuació inclosa en l'homologació i pla parcial sector 7 industrial sud a Polop (Alacant), el promotor de la qual és l'Ajuntament de Polop, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits en l'apartat segon d'aquesta declaració.  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. La direcció d'obra exigirà, una vegada executades i acabades les obres, la retirada a un abocador controlat de totes aquelles runes, materials sobrants i la resta de deixalles d'obra que hagen sigut depositats, abocats o abandonats en qualsevol àrea de terreny que s'haja vist afectada per les obres executades. Així mateix, es recorda al promotor la prohibició de realitzar qualsevol abocament no autoritzat en la zona. En tot cas, els canvis d'oli, filtres o qualsevol altre residu procedent del manteniment de la maquinària i vehicles, hauran de ser degudament gestionats per un taller o gestor autoritzat de residus tòxics i perillosos. De la mateixa manera, la direcció d'obra exigirà el compliment de les mesures de prevenció d'incendis forestals recollides en la normativa vigent.  
2. Durant la fase d'execució, s'haurà de preveure i identificar una zona per a l'abassegament dels materials que s'han d'emprar en les obres, i evitar l'ocupació dels sòls agrícoles i forestals limítrofs.  
3. Amb l'objecte de no augmentar la incidència negativa sobre la vegetació i el sòl, les instal·lacions auxiliars d'obra (oficines, tallers, parc de maquinària, magatzems, etc.) s'hauran de construir sobre terrenys desproveïts de vegetació. El mateix es farà respecte als accessos provisionals a aquestes instal·lacions.   
4. L'Ajuntament de Polop haurà d'exigir a l'agent urbanitzador, una vegada acabades les obres d'urbanització, els certificats de recepció de residus per part de les empreses autoritzades per a la gestió dels diversos tipus de residus generats per les obres.  
5. S'hauran de respectar al màxim els murs de maçoneria afectats per les obres, restaurant-los en els punts desmuntats per a estabilitzar els bancals.  
6. En el cas que fóra necessari aportar materials externs a l'obra per a la formació de talussos, aquests hauran de procedir de pedreres existents i legalment autoritzades.  
7. Si durant l'execució de les obres es troben restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el promotor haurà de posar el fet en coneixement de la conselleria de Cultura, de manera immediata, i adoptar les mesures pertinents amb vista a la protecció i conservació d'aquestes, de conformitat amb allò que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
Tercer  
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 23 de juny de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 125/06-AIA  
Projecte: Projecte d'instal·lació d'un centre de vol a Viver (Castelló).  
Promotor: Avialsa T-35 SL.  
Autoritat Substantiva: conselleria de Territori i Habitatge  
Localització: A les partides Peñarroya i Masadas Blancas i en la partida del Ragudo, al terme municipal de Viver (Castelló).  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de les construccions o de l'activitat del projecte:  
L'objecte del projecte és l'ordenació i definició d'usos i aprofitaments urbanístics per a la implantació d'un aeròdrom esportiu de propietat privada que al seu torn servisca com a base per a l'extinció d'incendis forestals a la localitat i a les proximitats d'aquesta, i per a l'execució de les infraestructures necessàries per a la implantació de l'empresa Avialsa T-35. En l'estudi d'impacte ambiental es planteja com un avantprojecte d'aeròdrom base contraincendis.  
Se situa al NW del municipi de Viver, entre el barranc de Val de Hurón i el marge dret de la carretera N-234 de Sagunt a Burgos a l'altura de la desviació de la població de Benafer. Segons la documentació de l'avantprojecte en el planejament urbanístic vigent el sòl objecte del projecte està classificat com a no urbanitzable genèric. Es troba pròxim al Parc Natural de la Serra d'Espadà i el Parc Natural de la Serra Calderona.  
La pista de vols, segons documentació de 28 de març de 2006 firmada per Aeronur, disposarà d'una pista de vols amb una longitud de 1.140 m.  
La superfície total afectada pel projecte és de 394.790 m². Es té previst executar les obres d'urbanització en tres etapes, en extracte:  
1ª etapa: Construcció de les infraestructures necessàries per al desenvolupament de l'aviació esportiva i per a la base d'extinció d'incendis forestals per a donar cobertura específica a les Serres d'Espadà i Calderona i genèrica a les pròpies de València i Castelló. Construcció de xarxes de proveïment, depuradora compacta, la pista principal de 1.260 m de longitud i 30 d'amplària, amb dos marges de seguretat de 15 m cadascun. Construcció de pista auxiliar de 680 m de longitud i 15 m d'amplària, amb un marge de seguretat cap a la base d'incendis de 15 m. Edifici de serveis de 400 m² i bassa d'emmagatzemament d'aigua de 11.700 m³.  
2ª etapa: Trasllat de centre de direcció i administratiu, manteniment aeronàutic de l'empresa Avialsa. Amb la construcció d'hangars de manteniment, pintura i soldadura i hangars de guarda d'avions.  
3ª etapa: Instal·lacions destinades a la formació de l'empresa Avialsa amb la construcció d'aules de formació, edificis destinats a l'allotjament temporal de personal vinculades al centre de vols, amb aproximadament 52 edificis d'uns 90 m² .  
Les infraestructures previstes es refereixen a:  
- Accés mitjançant vial des de la carretera CV-211  
- Xarxa de distribució d'aigua connectada a la xarxa municipal que dóna servei a les masies pròximes. Existirà un conjunt d'hidrants que garantisquen la correcta actuació en cas d'incendi.  
- Xarxa de distribució d'aigua per a ús forestal en la lluita contra incendis: Bassa i depòsit situat en la zona forestal, que es proveïran d'un pou existent dins dels límits del sector (parcel·la 75 del polígon 6), amb autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a 3.000 m³/any.  
- Xarxa de sanejament: haurà de ser separativa. La xarxa de pluvials es dimensiona en dos circuits independents: un recollirà l'aigua provinent de la pista de vol i la resta de zones sense edificacions, canalitzant-se fins al punt natural de desguàs; l'altre circuit recollirà aigües corresponents a les zones amb edificacions i la canalitzarà fins a la depuradora prevista en l'actuació.  
- La depuradora s'instal·larà en l'extrem sud-oest de l'actuació. Posteriorment al tractament de les aigües, es realitzarà l'abocament al barranc del Hurón.  
- La xarxa de distribució d'energia elèctrica connectarà al punt facilitat per la companyia, ja existent. Per a la distribució de l'energia elèctrica es construirà una galeria subterrània.  
2. Alternatives:  
No planteja alternatives d'ubicació.  
Tramitació administrativa:  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient.  
El 3 d'abril de 2006, de la Direcció Territorial de Castelló de la conselleria de Territori i Habitatge es remet la documentació corresponent a la documentació tècnica estudi d'impacte ambiental i certificat d'informació pública.  
El projecte ha estat sotmés a informació pública mitjançant un anunci de la conselleria de Territori i Habitatge publicat en el DOGV núm. 5188, de 31/01/2006, i diari Mediterráneo de data 25/01/06, i no s'hi han presentat al·legacions segons consta en el certificat remés.  
2. Confluència amb altres projectes tramitats:  
En l'àrea d'influència de l'aeròdrom se situa part del traçat de la línia d'evacuació de les instal·lacions eòliques de la zona 6, la declaració d'impacte ambiental del qual es va formular el 27 de juliol de 2005, en la tramitació de l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental 28/02-AIA. Per aquest motiu, la mercantil promotora del projecte (PEVSA), va presentar escrit en data 16 de maig de 2005 per a ser considerats com a interessats en la tramitació del projecte de l'aeròdrom. No obstant això, cal indicar que en el procediment d'avaluació es va tenir en compte la confluència d'ambdós projectes i es va modificar el traçat de l'esmentada línia grafiant-se aquesta en els plànols d'1 de març de 2005, de manera que els suports de la línia se situen a l'est de l'actuació a cota inferior a la de la pista d'aterratge, i queda encaixada en el llit del barranc Val de Hurón i fora de la superfície afectada pel con d'aproximació i d'ascens en l'envol, per la qual cosa es minimitza la probabilitat d'interferència amb l'activitat d'enlairament i aterratge. No obstant això, depenent de l'altura de les torres, s'haurà de verificar l'alçària final de la línia referida, i adoptar. si n'és el cas. les modificacions pertinents, ja que coincideix en part amb la superfície afectada per la denominada superfície de transició.  
Afeccions legals:  
Segons la documentació presentada, en el planejament urbanístic vigent el sòl objecte del projecte està classificat com a no urbanitzable genèric.   
L'actuació es troba situada entre el Parc Natural de la Serra Calderona i el Parc Natural de la Serra d'Espadà, es troba més pròxim aquest últim sent la distància aproximada d'uns 9.000 metres.  
   
Es troba així mateix situat a 900 metres a l'est del LIC de l'Alto Palancia, que es caracteritza per albergar masses de savinars amb carrasques i pi negre. Com també penyals i vegetació ripària lligada al llit del Palancia. Amb gran diversitat d'hàbitats i és de gran interés per a les rapaces.   
Interferència amb carreteres: En les voltants de l'aeròdrom discorre l'autovia A-23. El Ministeri de Foment, en data 10 d'octubre de 2005, emet un informe favorable condicionat al compliment d'una sèrie de prescripcions.  
Com s'ha assenyalat anteriorment l'àrea d'afecció aèria de l'aeròdrom presenta en algun punt interferència amb línia d'evacuació de la zona 6 eòlica.  
Per a l'abocament al barranc del Hurón de les aigües pluvials o residuals depurades necessitarà disposar de la corresponent autorització d'abocament de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
Consideracions ambientals:  
1. Elements ambientals afectats pel projecte:  
El principal efecte ambiental derivat de l'execució del projecte, se centra en:  
- El sòl, pel moviment de terres i posterior dipòsit de materials sobrants de l'excavació i de la mateixa obra en si.  
- La vegetació, per l'ocupació de terrenys necessaris per a l'actuació, que en part corresponia a zona agrícola intervinguda amb anterioritat i en part zona forestal de bosc baix.  
- Els residus generats pel funcionament de l'activitat, ja que s'inclouen operacions de manteniment dels avions (olis, peces rebutjades, etc), com també combustibles per a repostar, que hauran de gestionar-se d'acord amb la naturalesa d'aquests.  
- Es troba situat a 900 metres a l'est del LIC de l'Alto Palancia, que es caracteritza per albergar massa de savinars amb carrasques i pi negre. Com també penyals i vegetació ripària lligada al llit del Palancia. Amb gran diversitat d'hàbitats i és de gran interés per a les rapaces.  
- En les diverses fases de l'execució es preveu la construcció d'instal·lacions per a allotjament, per la qual cosa es generarà un volum indeterminat d'aigües residuals de caràcter urbà, que si no són correctament gestionades poden produir efectes de contaminació, ja que l'abocament final d'aquestes s'efectuarà al barranc del Hurón.  
- Un dels principals efectes derivats de l'activitat és l'impacte acústic que pot generar en les pedanies del Ragudo i població dispersa de l'entorn situada en les masies. El nucli urbà de Viver es troba a uns 3.400 metres. Com a mesures correctores s'indica en el disseny definitiu de la traça que s'haurà de tenir en compte les zones de desmunt i terraplé més pròximes al nucli de població, ja que si la rasant definitiva discorre per sota del terreny, l'impacte sonor serà menor que si a rasant discorre a nivell de terreny o per damunt d'aquest.  
- Dels informes existents en l'expedient cal assenyalar que en el funcionament de l'activitat de l'aeròdrom pot ser rellevant la proximitat a infraestructures d'interés general amb què poden presentar-se interferències, com ara són:  
1. L'autovia A-23, per a la qual cosa Avialsa remet un escrit a la Direcció General de Carreteres del Ministeri de Foment en què s'indica que el circuit de trànsit de l'aeròdrom discorre pel costat oposat a l'autovia: Que el circuit de trànsit per a l'aproximació i aterratge de les aeronaus no sobrevola en cap cas l'autovia A23, sent la separació horitzontal mínima de la seua projecció sobre el terreny en la capçalera-16 de 160 m i en la capçalera-34 de 90 m i que ateses aquestes distàncies i l'alçària del vol sobre el terreny, s'estima que no han d'existir interferències visuals que distraguen de manera notable els conductors. En especial en la capçalera-34 (zona sud) on, en el punt de viratge final, la diferència de cotes mínima entre l'avió i la rasant de l'autovia és de 70 m.  
Indica així mateix que la superfície d'aproximació de la capçalera 16 (nord) podria quedar parcialment afectada per l'àrea d'estacionament de camions projectada, si s'instal·len bàculs i torres d'il·luminació de suficient alçària, la qual cosa obligaria, si és el cas, a senyalitzar els obstacles d'acord amb el que preveu el capítol 6 de l'annex 14 d'OACI i a modificar, en conseqüència, el circuit de trànsit de l'aeròdrom. La companyia Avialsa T-35 assumiria les despeses que el balisament puga generar, instant a consensuar la situació dels obstacles a fi de minimitzar-ne l'impacte aeronàutic.  
Amb l'escrit remés, la Unitat de Carreteres de Castelló del Ministeri de Foment, en data 10 d'octubre de 2005, emet informe favorable el projecte condicionat a una sèrie de prescripcions com ara que el circuit de trànsit de l'aeròdrom es realitze del costat contrari a l'autovia respecte a l'eix de la pista. Així mateix indica que es comunicarà el començament de les obres en l'àrea de descans prevista en la A-23, perquè s'executen a càrrec d'Avialsa T-35 la senyalització, balisament, etc, necessària tant per a la seguretat de l'aeròdrom com de l'autovia A-23, comptant amb aquest fi amb informe previ de la Unitat de Carreteres, i suprimint les operacions en la capçalera 16 de l'aeròdrom en el cas que les obres afecten el trànsit de l'aeròdrom.  
2. El traçat de la línia d'evacuació de parc eòlic de la zona 6, que va ser modificat per a minimitzar les interferències d'aquesta com ja es va indicar amb anterioritat. No obstant això, en coincidir parcialment amb la denominada superfície de transició de l'àrea d'afecció de l'aeròdrom, depenent de l'alçària de les torres, s'haurà de verificar l'alçària final de la línia referida i adoptar, si és el cas, les modificacions pertinents.  
1. Pel que fa a les possibles afeccions al patrimoni historicoartístic, en l'estudi d'impacte ambiental s'indica que es prestarà especial atenció a la localització prèvia de jaciments arqueològics i que es disposarà de la presència en obra d'un expert arqueòleg, a fi de dur a terme una supervisió en les etapes de moviments de terres. No obstant això, s'haurà de complir el que estableix la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
2. Estableix un programa de vigilància ambiental per a les diverses fases prèvies, en execució i en explotació, establint en aquesta última controls sobre les obres de drenatge, abocaments accidentals, referents al soroll (comprovació de nivells d'emissió especialment en les pedanies del municipi de Viver, i adoptar mesures correctores en conseqüència), i referits a la fauna (com atropellament d'animals en pista o impactes amb l'avifauna).  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics del Decret 162/90, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental de la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte, per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta (annex I-8-b).  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article cinqué del Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/89, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.  
4. L'article 56, del Decret 81/2003, de 27 de juny, del Consell de la Generalitat, pel qual estableix l'estructura orgànica de les conselleries de l'administració de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar favorable, només a l'efecte ambiental, sense perjudici de les exigències derivades de l'aplicació de la normativa sectorial específica, en especial les corresponents a l'activitat aeronàutica, el projecte d'instal·lació de centre de vol a Viver (Castelló) promogut per Avialsa T-35, SL, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i l'apartat segon d'aquesta resolució.  
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants següents:  
1) D'acord amb el que s'ha assenyalat en la part expositiva d'aquesta declaració, aquest projecte s'haurà d'ajustar a les necessitats de servitud i seguretat a les infraestructures ja aprovades o en execució, en especial l'autovia A-23 i la línia d'evacuació de la zona eòlica 6 anteriorment descrites, i han d'efectuar-se a càrrec d'Avialsa T-35, SL les modificacions que resultaren necessàries amb aquest fi.  
2) S'hauran d'adoptar les mesures correctores necessàries per a minimitzar l'impacte visual i l'impacte acústic dels voltants de la ubicació del projecte.  
3) L'estació depuradora haurà d'adaptar el seu dimensionament a les necessitats de tractament de les aigües residuals generades per l'activitat en cada etapa d'execució del projecte, de manera que s'evite produir efecte de contaminació en el medi receptor d'abocament.  
4) Haurà de disposar de les autoritzacions preceptives per a l'abocament a llit de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, tant de les aigües residuals depurades com de les aigües pluvials, adoptant per a aquestes últimes les mesures necessàries per a evitar efecte de contaminació per arrossegament de matèries contaminants, com ara oli, combustible, etc.  
5) Els residus generats tant en l'execució com en el funcionament de l'activitat s'hauran de gestionar d'acord amb les característiques d'aquests i la normativa sectorial aplicable.  
6) S'haurà de remetre, almenys amb periodicitat anual, un informe sobre el compliment del programa de vigilància i control ambiental tant de la qualitat de l'efluent com de l'efectivitat de les mesures correctores establides per a la minimització de l'impacte visual i de l'impacte acústic, i establir-hi mesures addicionals si fóra el cas.  
7) Respecte al patrimoni històric artístic, haurà de disposar d'informe favorable de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià. S'efectuarà un seguiment arqueològic de les obres en la fase de moviment de terres, supervisat per arqueòleg. En el cas que es trobaren restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el titular haurà de posar el fet en coneixement de la conselleria de Cultura, de manera immediata, i adoptar les mesures pertinents amb vista a la protecció i conservació d'aquestes, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
8) En el cas d'afecció a camí ramader, s'haurà de complir el que estableix la Llei 3/1995, de camins ramaders.  
9) Altres condicionants de caràcter ambiental que s'establisquen derivats de la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València 26 de juny de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 132/06 -AIA  
Títol: Explotació porcina d'encebament  
Promotor: Victoriano Collado Viana  
Autoritat substantiva: Àrea de Qualitat Ambiental de la conselleria de Territori i Habitatge  
Objecte del projecte: Inici activitat ramadera d'encebament de porcs  
Localització: Parcel·la 575 del polígon 4 del terme municipal d'Utiel (València)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
El projecte consisteix en l'inici de l'activitat d'una explotació porcina d'encebament de 3.120 places. Els animals es rebran en la granja amb 18-20 kg de pes i romandran en aquesta fins que arriben a un pes màxim de 90 - 100 kg.  
Per a la realització de l'activitat es construiran tres naus de 60,00 metres de llarg per 14,50 metres d'ample. El sòl de les naus estarà format per un engraellat compost per peces prefabricades de formigó armat pretensat conegudes com a slats sota de les quals es troba la trapa on es recullen les dejeccions dels animals. Cada trapa tindrà una capacitat de 678,2 m³. La capacitat total d'emmagatzemament de l'explotació serà de 2.034,6 m³. Els murs de les trapes estaran construïts amb blocs de formigó massissat i armat, i impermeabilitzat en la cara interior d'aquests de lluïda de morter remolinat.  
L'explotació disposarà de proveïment d'aigua procedent de concessió d'aigües subterrànies atorgada per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en la partida del Puntal del terme municipal d'Utiel.   
Les aigües residuals procedents de sanitaris es recolliran en una fossa sèptica.  
Es realitzaran 2,4 cicles a l'any. A l'any es generaran 6.708 m³ de purí. Es disposa de 177,3082 ha per a la gestió dels purins. El nombre d'hectàrees aportat mitjançant compromís escrit dels propietaris és suficient ja que no se sobrepassarà la quantitat de 170 kg de nitrogen per hectàrea d'acord amb les recomanacions de la Directiva 91/676/CEE, de 12 de desembre, sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda per nitrats procedents de fonts agràries, l'Ordre de 29 de març de 2000, per la qual s'aprova el Codi valencià de bones pràctiques agràries i el Reial decret 324/2000, de 3 de març, pel qual s'estableixen normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient  
L'expedient es remet a l'Àrea d'Avaluació Ambiental des de l'Àrea de Qualitat Ambiental de la conselleria de Territori i Habitatge amb data 27 de març de 2006.  
La informació pública es va realitzar mitjançant anunci en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana amb data 16 de gener de 2006. Durant el període d'informació pública no s'hi van presentar al·legacions, segons consta en el certificat emés per l'Ajuntament d'Utiel de amb data 3 de març de 2006.  
En escrit datat el dia 6 de juny de 2006, es requereix a l'òrgan substantiu ampliació de documentació en relació amb la necessitat d'establir un compromís escrit de realització d'assegurança de retirada de cadàvers dels animals de la granja.  
Informes sectorials  
L'expedient recull:  
- Informe positiu dels Serveis Veterinaris de la conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació.  
- Còpia d'informe positiu de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en el qual s'indica la disponibilitat de recursos hídrics en la Unitat Hidrogeològica 08.24 Utiel-Requena en relació amb la concessió d'aigües en la partida El Puntal.  
Afeccions legals  
Segons el estudi d'impacte ambiental l'activitat se situarà en sòl no urbanitzable agrícola disposant d'autorització prèvia de la conselleria de Territori i Habitatge.  
L'activitat proposada no afecta cap espai protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació o plans rectors d'ús i gestió aprovats o alguna altra figura reglamentada en desenvolupament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat.  
L'explotació se situarà en l'aldea de Las Cuevas d'Utiel emmarcada per un paisatge típicament agrari amb aprofitament agrícola i pecuari. Els cultius existents en la zona són la vinya i, en menor grau, l'ametler. L'activitat ramadera es fonamenta en explotacions intensives de porcí, aviar i oví.   
L'estudi d'impacte ambiental identifica com a elements ambientals susceptibles de ser impactats pel projecte els que segueixen:  
- Aire: distingeix entre la contaminació física (causada per les partícules sòlides en suspensió i el soroll) i la contaminació química (causada per l'emissió de gasos generats per l'activitat ramadera: diòxid de carboni, metà, amoníac, sulfídric. El gas metà i l'amoníac contribueixen a aquest efecte hivernacle).  
- Aigua: per un costat destaca l'impacte per consum d'un bé escàs i el derivat del detriment que pot patir la qualitat de les aigües com a conseqüència d'abocaments incontrolats o les possibles lixiviacions procedents del fem o del purí.  
- Sòl: sobretot es veurà impactat en la fase d'obres del projecte produint-se compactació i pèrdua de permeabilitat.  
- Medi biòtic: desaparició de la vegetació original de la parcel·la (ametlers), degradació de l'hàbitat i alteració de pautes de comportament de la fauna present en la zona.  
- Medi perceptual: canvi del paisatge original.  
- Medi socioeconòmic: no està previst un increment positiu i directe de l'ocupació encara que s'espera una major racionalització del temps emprat en el temps de treball compatibilitzant l'activitat agrària amb l'activitat ramadera. Els beneficis obtinguts per l'augment del nivell de renda influiran positivament en el creixement d'altres sectors econòmics.  
Es considera que l'estudi d'impacte incideix en tots els elements ambientals que es veuran afectats per l'activitat. No obstant això, ja que l'activitat està subjecta a l'obtenció de l'autorització ambiental integrada i aquesta, al seu torn, es basa en l'aplicació de les millors tècniques disponibles prenent en consideració les característiques tècniques de l'explotació, la seua implantació geogràfica i les condicions locals del medi ambient (segons Directiva 96/61/CEE), serà necessari incidir de manera més exhaustiva en les condicions locals de la zona, valorant l'efecte additiu que l'explotació pot ocasionar en l'entorn.  
Atés que actualment no hi ha suficients alternatives per a la gestió dels purins i, tenint en compte que en les zones de l'interior de la Comunitat Valenciana l'activitat ramadera porcina està adquirint dimensions importants, i considerant que la major part de les explotacions gestionen els seus purins mitjançant valoració agrícola en zones pròximes a l'explotació, és necessari prevenir convenientment la possible aparició d'efectes adversos en el sòl i en les aigües per a la qual cosa haurà d'incidir-se especialment en l'establiment de mesures correctores i en el programa de vigilància ambiental.  
2. Identificació i valoració d'impactes  
La matriu d'impactes identifica i valora els impactes següents:  
- En la fase de redacció del projecte: impacte positiu pel respecte a l'ordenació urbanística vigent.  
- Fase de construcció: el desbrossament del terreny ocasionarà impactes de signe negatiu per la destrucció de la coberta vegetal i l'alteració del paisatge. El moviment de terres i la construcció d'edificis ocasionarà impacte negatiu en la qualitat de l'aire per la producció de pols i l'augment del nivell de sorolls. Tindrà un impacte positiu sobre l'estructura poblacional i la renda en augmentar la demanda de mà d'obra.  
- En la fase de funcionament: destaquen com a impactes negatius les olors generades per la granja i la possible contaminació dels sòls per les filtracions dels purins acumulats en la nau. Destaca com a impactes positius, l'elevació del nivell de renda i l'estalvi econòmic que comporta la utilització dels purins com a adob agrícola.  
Es considera que la valoració donada a l'impacte en les aigües superficials i subterrànies és insuficient ja que per un costat està previst el consum de 9.661,70 m³/any de concessió d'aigua de pou la qual cosa necessàriament causarà un impacte negatiu en el nivell de les aigües subterrànies. Tampoc es valora adequadament la possible contaminació de les aigües superficials i subterrànies per la incorrecta aplicació dels purins en els camps agrícoles, problema que ja l'any 1991 va tenir com a conseqüència l'aparició de la Directiva 91/677/CEE, de protecció de les aigües contra la contaminació per nitrats procedents de fonts agràries.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures protectores, correctores i programa de vigilància ambiental  
L'estudi proposa com a mesures correctores les que segueixen:  
En la fase de construcció:  
- Ús de materials i colors adequats perquè harmonitzen amb l'arquitectura tradicional de la zona.  
- Estanquitat de les trapes de recollida dels purins.  
- Les runes generades en la fase de construcció es portaran a un abocador autoritzat.  
- Respecte de la vegetació natural present en la finca.  
En la fase de funcionament:  
- Ventilació constant de les naus i neteja periòdica de cort per a evitar males olors.  
- Ús d'un activador biològic degradador de purins i desodorant consistent en un producte a base de bacteris a fi de disminuir les males olors i obtenir un adob apte per al seu ús en camps agrícoles.  
- Prevenció contra les malalties infectocontagioses mitjançant una bona ventilació, col·locació de tela metàl·lica de tipus antiocells en les finestres, construcció de gual sanitari i utilització de líquids desinfectants en rodes, pediluvis a l'entrada de les naus, desinfecció amb calç de les zones pròximes a les portes d'accés.  
- Neteja de les naus al final de cada cicle.  
- S'evitarà realitzar les labors més sorolloses de l'explotació en caps de setmana o a la nit.  
- Aportació d'un nombre suficient de parcel·les per a la valoració de purins com a adob agrícola a fi d'evitar contaminacions de sòl i aigua. A més, aquest es tractarà amb complex enzimàtic abans del seu ús i no s'aplicarà amb sòl cobert de neu, entollat, saturat d'aigua, en erms o amb sòls de pendent major al 20%.  
- L'explotació haurà disposar d'assegurança de retirada de cadàvers. Per a la recollida d'aquests s'haurà de disposar de contenidor homologat per a aquest fi.  
El programa de vigilància ambiental inclou:  
- Revisió periòdica de l'estat de la tanca i de les portes d'accés.  
- Comprovació de l'estat de la tela antiocells col·locada a les finestres  
- Control de la neteja i estat general de les instal·lacions.  
- Comprovació de l'estanquitat dels canals de recollida dels purins  
- Verificació mitjançant anàlisis periòdiques del tractament a què se sotmeten els purins.  
Es considera que en la proposta de mesures correctores es compleixen els preceptes establits en el Reial decret 324/2000, de 3 de març, pel qual s'estableixen normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines; en el Reial decret 1429/2003, de 21 de novembre, pel qual es regulen les condicions d'aplicació de la normativa comunitària en matèria de subproductes d'origen animal no destinats al consum humà, i l'Ordre de 29 de març de 2000, de la conselleria d'Agricultura, per la qual s'aprova el Codi valencià de bones pràctiques agràries.  
El programa de vigilància ambiental haurà d'incloure mesures encaminades al seguiment de les parcel·les on s'aplicarà el purí a fi de vigilar la possible aparició d'efectes adversos.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 1. h.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior formule la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
- Previ a l'inici de l'activitat haurà de presentar-se davant d'aquesta Direcció General i davant de l'Àrea de Qualitat Ambiental de la conselleria de Territori i Habitatge l'informe de conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, establit en l'article 11 de la Llei 4/1998, de patrimoni cultural valencià, informe urbanístic d'adequació del projecte a les normes vigents al municipi, còpia de l'autorització prèvia per a realització de l'activitat emesa per la conselleria de Territori i Habitatge, còpia del contracte d'assegurança de retirada de cadàvers.  
- La granja disposarà de sistemes efectius d'evacuació d'aigües pluvials i sistemes de drenatge en la parcel·la per a evitar entollades en les proximitats de les naus o la generació de qualsevol tipus de lixiviats.  
- A fi d'atenuar l'impacte paisatgístic es fomentarà la vegetació mitjançant plantació perimetral d'espècies acords amb els cultius arboris de secà de la zona.  
- A fi d'evitar l'augment de gasos contaminants produïts pels animals, es vigilarà la qualitat i la quantitat dels pinsos emprats en la seua alimentació com també el correcte subministrament d'aigua.  
- Les anàlisis periòdiques de purins previstos en el programa de vigilància ambiental es presentaran amb periodicitat anual davant d'aquesta Direcció General excepte comunicació en contra d'aquesta. Entre els paràmetres que s'han d'analitzar es trobaran com a mínim: pH, conductivitat, sòlids en suspensió, DBO5, DQO,N total, N amoniacal, P, K, coliformes totals, coliformes fecals, i estreptococs fecals.  
- Després d'aplicat el purí en els camps, aquest se soterrarà tan ràpidament com siga possible per a evitar pèrdues de nitrogen amoniacal a l'atmosfera i proliferació d'insectes.  
- El programa de vigilància ambiental haurà d'incloure el seguiment de les parcel·les on s'aplica el purí i no se'n permetrà l'aplicació en els recintes improductius de les parcel·les aportades. L'aparició de qualsevol efecte advers tindrà com a conseqüència una disminució de les dosis aplicades, l'augment de la superfície de cultiu que s'ha d'emprar i la revisió del complex enzimàtic emprat. Es comunicarà a aquesta Direcció General qualsevol incidència respecte d'això. En relació amb aquest punt, se seguiran les recomanacions de les autoritats mediambientals presents en la zona, municipals o agràries si es detecta alguna zona on l'aplicació d'aquells puga contaminar alguna font d'aigua o si s'hi detecta una incorrecta aplicació.  
- En l'explotació es disposaran de contenidors separats per a gestionar els residus generats en aquesta de manera individualitzada. Els residus generats no assimilables a urbans es portaran a un gestor autoritzat .  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.   
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 26 de juny de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Álvarez Maroto.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 129/04-AIA  
Títol: Ampliació explotació porcina d'encebament  
Promotor: Arturo Català Canet  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Llutxent (València)  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat per a ampliar l'activitat porcina d'engreixament  
Localització: Partida Pantalons, polígon 2, parcel·les 102, 105 i 111, del terme municipal de Llutxent (València)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a ampliar l'activitat porcina d'encebament, les característiques de la qual, segons la documentació aportada, són:  
La superfície de l'explotació està constituïda per 15.996 m², dels quals 754 m² corresponen a la superfície construïda actualment. L'explotació parteix d'una nau rectangular amb capacitat per a 960 porcs d'encebament. Amb l'ampliació es pretén construir una segona nau amb capacitat per a 528 animals, sent la superfície que s'ha d'ampliar de 451,3 m². La nau constaria d'una planta baixa amb coberta a dues vessants i una fossa en la part inferior d'aquesta.   
L'activitat consistirà en l'encebament de porcs, des dels 20 fins als 100 kg de pes, aproximadament, moment en què es destinen a escorxador.  
Es generarà un total de 388,899 m³ de purí/any (considerant les pèrdues per volatilització del 10%). I atés que la dosi d'aplicació del purí és de 42 m³/ha, s'estima en 210 els quilos de nitrogen aportats per hectàrea; i es disposa, al seu torn, d'una superfície agrícola on efectuar l'abocament del purí de 24,4785 ha; ja que, tal com s'assenyala en l'estudi d'impacte ambiental, la destinació d'aquest és la seua aplicació com a adob orgànic en explotacions agrícoles de la comarca i propietat del promotor. No obstant això, tal com s'indicava en el requeriment de documentació complementària efectuat des d'aquest servei amb data eixida 15 de juny de 2005, el volum de purí generat anualment en l'explotació, la quantitat de N generada, i la superfície agrícola necessària on aplicar el purí com a adob orgànic, hauria de calcular-se (per a la capacitat total de l'explotació) conforme al Reial decret 324/00, d'ordenació de les explotacions porcines. Basant-se en això, les noves dades aportades posteriorment en resposta a aquesta sol·licitud, fan referència a una producció total de purins de 3.199,2 m³, per la qual cosa s'amplien les hectàrees necessàries per a no sobrepassar l'aplicació de 170 kg N/ha i any, exigit pel Reial decret 261/1996, sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda per nitrats procedents de fonts agràries.  
Les fosses de la nau són totalment impermeables, disposant-se tota la superfície de la granja per a l'acumulació de purins; atés que tal com s'assenyala en la documentació complementària remesa posteriorment a l'estudi d'impacte ambiental, la fossa de purins, de formigó armat fonamentalment, per a assegurar la correcta impermeabilització d'aquesta, es troba situada sota l'edifici de la granja.   
En la documentació complementària a l'estudi d'impacte ambiental remesa amb data entrada en aquesta conselleria, 20 de desembre de 2005, s'indica que la capacitat de la nova fossa serà de 648 m³, que juntament amb els 1.008 m³ de la nau ja existent, implicaria una capacitat total d'emmagatzemament en l'explotació de 1.656 m³.  
Respecte a l'eliminació dels cadàvers que puguen produir-se, en l'estudi d'impacte ambiental s'indica que l'explotació disposa de tres fosses de forma quadrada, impermeabilitzades, en les quals es dipositarien els animals, afegint-se'ls calç viva per a afavorir el procés de descomposició. La fossa se situa en les proximitats de l'edifici principal, dins de la parcel·la on se situa la granja. En la documentació remesa en data 20 de desembre de 2005, s'adjunta còpia del contracte subscrit amb una empresa encarregada de la retirada de cadàvers; i està expedit per a una totalitat de 620 animals, i subscrit a data 9 de febrer de 2005; ja que en la legislació vigent no està permés el tractament que inicialment es pretenia.   
En l'estudi d'impacte ambiental s'indica que el subministrament d'aigua potable prové d'una connexió de la xarxa de distribució d'un pou de reg; i es disposa de depòsits generals per a l'emmagatzemament i la distribució de l'aigua.  
L'explotació es localitza a més de 3 km del nucli de població de Llutxent, a més de 2 km respecte al municipi de Benicolet, i a uns 200 metres de l'encreuament denominat Quatre Camins.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient  
L'expedient es va iniciar el 15 d'abril de 2004, amb la remissió per part de la Comissió de Qualificació d'Activitats, del projecte d'activitat, estudi d'impacte ambiental i expedient municipal.  
La informació pública s'ha realitzat mitjançant la publicació en el BOP núm. 261, de 3 de novembre de 2003, com també als veïns de l'explotació, sense la presentació d'al·legacions.  
Informes sectorials  
L'expedient municipal recull els informes següents:  
- Informe favorable de l'Alcaldia, com també informe tècnic subscrit amb data 15 de febrer de 2005, en el qual se certifica la no-iniciació de les obres d'ampliació de la granja.  
- Informe favorable de l'enginyer tècnic municipal.  
- Informe favorable del cap local de Sanitat.  
- Informe favorable de l'arquitecte municipal.  
- Informació pública sense la presentació d'al·legacions.  
- Autorització prèvia de la Direcció General d'Urbanisme i Ordenació Territorial. S'inclou informe favorable de la conselleria d'Agricultura en què s'indica: L'informe de la conselleria d'Agricultura és favorable, sempre que no superen la capacitat productora del grup al qual pertanyen (2).  
2. Peticions d'informes sectorials i documentació complementària.   
Tramitació  
En data 15 de juny de 2006 es comunica al promotor, a través de l'Ajuntament, el requeriment de documentació complementària relativa als apartats següents:   
- Revisada la documentació, es considera necessari completar-la amb la presentació d'un nou estudi d'impacte ambiental, referit a tota l'explotació (inicial més ampliació projectada), i que no es tracte, com l'estudi d'impacte ambiental presentat, d'un document genèric per a qualsevol activitat semblant en la zona. Havent d'ajustar-ne el contingut a les exigències estipulades en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
- Així mateix, es considera necessari que en el nou estudi d'impacte ambiental queden aclarits els apartats següents:   
- Segons la documentació aportada, l'eliminació de cadàvers es realitzarà utilitzant fossa de cadàvers en la mateixa explotació, sistema de gestió prohibit per la legislació vigent en la matèria. Per tant, i com estableix el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu, i del Consell, de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà, haurà de presentar còpia del contracte de retirada de cadàvers subscrit amb una empresa autoritzada a aquest efecte.  
- El volum de purí generat anualment en l'explotació, la quantitat de N generada, com també la superfície agrícola necessària on aplicar el purí com a adob orgànic, haurà de calcular-se (per a la capacitat total de l'explotació) conforme al Reial decret 324/00, d'ordenació de les explotacions porcines. En cas d'utilitzar una altra metodologia de càlcul, i tractant-se d'una ampliació, haurà d'estar basada en dades reals procedents d'anàlisi del mateix purí, dels que haurà d'aportar-se còpia.  
- El Reial decret 324/00, d'ordenació de les explotacions porcines, estableix que l'autonomia per a emmagatzemar purins en l'explotació haurà de ser superior a tres mesos, per la qual cosa haurà de calcular-se l'autonomia disponible en l'explotació, considerant que si és inferior a l'exigida, haurà d'augmentar-se amb la construcció d'una bassa impermeabilitzada i vallada.  
- La superfície agrícola on s'aplicaran purins com a adob orgànic haurà de justificar-se amb la presentació de cèdula de propietat, plànol cadastral i contracte firmat per cadascun dels propietaris on s'aplicarà el purí, havent de considerar, a més, que en la cèdula cadastral haurà de reflectir-se el tipus de cultiu de cadascuna de les parcel·les. Haurà de tenir-se en compte que la superfície ha de ser suficient per a no sobrepassar l'aplicació de 170 kg N/ha i any, exigit pel Reial decret 261/1996, sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda per nitrats procedents de fonts agràries. A més, no s'acceptarà superfície de parcel·les que no s'exploten agrícolament.  
- Segons la documentació aportada, per a la dotació d'aigua que s'utilitza en l'explotació es disposa d'una connexió de la xarxa del pou de reg", per la qual cosa haurà de justificar l'autorització legal de la C H del Xúquer per a utilitzar l'esmentat pou.  
- Haurà de justificar el compliment dels condicionants de la declaració d'impacte ambiental dictada per la directora general de Planificació i Gestió del Medi en data 31 de març de 2000, de manera que puga resoldre's l'ampliació sol·licitada.  
En data 27 de setembre de 2005, el promotor remet a aquest Servei còpia de l'autorització de l'abocament de purins sobre parcel·les agrícoles i del sistema d'eliminació de cadàvers.   
En data 29 de novembre de 2005, es requereix novament al promotor, a través de l'Ajuntament de Llutxent, la documentació complementària sol·licitada en l'escrit previ, de data 15 de juny de 2006; i s'emet conjuntament advertència de caducitat, en la qual s'indica que si transcorreguts tres mesos sense la presentació de la documentació requerida, tindrà lloc la caducitat del procediment, en aplicació del que disposa l'article 92 de la Llei 30/92, del règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú.   
En referència al requeriment realitzat amb data 15 de juny de 2005, el 20 de desembre de 2005, el promotor envia nova documentació composta per:   
- Fotocòpia del contracte de retirada de cadàvers, expedit a data 9 de febrer de 2005.  
- Superfície d'abocament (ja aportada en data 27 de setembre de 2005)  
- Capacitat d'emmagatzemament de purins; indicant-se segons els càlculs que la capacitat d'emmagatzemament dels purins s'estima per a un període de sis mesos.  
- Superfície agrícola (ja aportada en data 27 de setembre de 2005)  
- Dotació d'aigua. La dotació d'aigua prové del pou de la Cooperativa de Llutxent.  
- Escrit en el qual es fa referència al compliment dels condicionants relatius a la declaració d'impacte ambiental dictada en data 31 de març de 2000, per la directora general de Planificació i Gestió del Medi.  
En data 29 de març de 2006, el promotor remet documentació complementària referent a:  
- Certificat firmat pel president de la Comunitat de Regants del Camp de Llutxent, firmat a data 20 de març de 2006, on s'especifica la quantitat d'aigua disponible en l'explotació, i s'indica que: Té dret al subministrament d'aigua per a les parcel·les 103, 105, 111 i 112; podent disposar, per al seu consum, de la quantitat de 3.500 metres cúbics d'aigua.  
- Atés que en el requeriment de documentació efectuat des d'aquest servei amb data eixida de 15 de febrer de 2006, se sol·licitava que hauria de justificar-se el compliment dels condicionants de la declaració d'impacte ambiental dictada per la directora general de Planificació i Gestió del Medi en data 31 de març de 2000; s'aporta, en contestació a l'esmentat requeriment la documentació necessària per a justificar el compliment dels condicionants establits, referents a:   
- La impermeabilització dels canals de purins.  
- Existència de gual sanitari en l'explotació per a la correcta desinfecció dels vehicles.  
- Existència de tanca perimetral en l'explotació amb apantallament arbori.  
- Protecció de tots els buits de la nau amb teles mosquiteres.  
- Síntesi del tractament proposat per al purí previ a la utilització d'aquest com a adob orgànic en camps de cultiu.  
- Justificació de la superfície agrícola on s'aplicaran els purins, mitjançant la presentació de cèdula de propietat, pla cadastral de cadascuna d'aquestes, i contracte firmat pels propietaris.   
- Escrit explicatiu en què s'indica que en cas de modificar la destinació i el tractament del purí, pel fet que aquest no presentara l'eficàcia adequada, es procediria a efectuar la pertinent comunicació davant d'aquesta Direcció General.  
Afeccions legals  
El sòl on s'exerceix l'activitat es qualifica com a sòl no urbanitzable comú d'ús agrícola, segons la normativa urbanística municipal.  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desenvolupament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
El municipi de Llutxent no està considerat com a zona vulnerable segons el Decret 13/2000, de 25 de gener, del Govern Valencià, pel qual es designen, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, determinats municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte. Identificació i valoració d'impactes  
En l'estudi d'impacte ambiental s'efectua una descripció, un inventari ambiental molt general de l'àrea d'ubicació de l'explotació i de la zona on s'emmarca; des del punt de vista de la climatologia, relleu, vegetació, fauna i hidrogeologia.  
S'han considerat com a elements susceptibles de ser impactats pel projecte, únicament, el paisatge per la modificació de l'entorn, i l'aire, per l'emissió d'olors molestes.  
No obstant això, la valoració d'impactes es considera insuficient, obviant-se aspectes fonamentals com ara la possible contaminació del sòl, per la contaminació associada a l'abocament de purins o problemes de percolació per impermeabilització deficient, com també l'aigua, per la possible alteració de les característiques físiques, químiques i biològiques de l'aigua superficial i subterrània; entre altres qüestions.  
No s'ha realitzat una valoració qualitativa dels impactes a partir d'una matriu causa-efecte, mitjançant la qual, podria haver-se estimat de manera més concreta les possibles incidències ambientals derivades de la fase d'explotació, com també la importància d'aquestes.  
No obstant això, malgrat l'excessiva visió generalista des de la que s'ha abordat aquest apartat en l'estudi d'impacte ambiental, pot considerar-se en termes generals, com a viable l'activitat des del punt de vista ambiental amb l'aplicació de les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental, com també amb el compliment dels condicionants exposats en aquesta declaració d'impacte ambiental.  
2. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.  
En l'estudi d'impacte ambiental, únicament s'han proposat mesures preventives i correctores per a la reducció i eliminació de males olors, sent algunes d'aquestes les següents:  
- Supressió dels llits dels animals, en haver-hi disposat la solera de la nau amb engraellats de formigó i fosses inferiors d'acumulació de purins.  
- Les fosses de la granja estan construïdes amb formigó, de manera que s'impedisca l'eixida dels purins i l'entrada d'aigües pluvials o de qualsevol tipus a l'interior de l'edifici.   
- Operacions periòdiques de neteja de les cel·les amb aigua a pressió, la qual cosa contribueix a l'arrossegament de materials a l'interior de les fosses.   
- Desinfecció de les cel·les i local mitjançant solucions insecticides.  
- Buidatge periòdic de les fosses de l'edifici i emmagatzemament en la fossa construïda específicament per a aquest fi.  
- En les fosses de col·lectors s'afegirà superfosfat de calç per a evitar la proliferació de paràsits i possibles infeccions.  
- Quan la nau quede lliure de bestiar es netejarà en profunditat amb solucions germicides.  
No s'ha inclòs el programa de vigilància ambiental.  
Les mesures correctores recollides en l'estudi d'impacte ambiental hauran d'ampliar-se amb el compliment dels condicionants exposats en aquesta declaració d'impacte ambiental, com també les mesures correctores recollides a continuació:  
- En la declaració d'impacte ambiental dictada per a l'inici de l'activitat, es considerava necessari aplicar tractament als purins previ a l'ús d'aquests com a adob en camps de cultiu per a evitar riscos de contaminació de sòls, aigües, etc. Per la qual cosa haurà de sotmetre's al purí, previ a l'aplicació d'aquest en camp, a tractament enzimàtic que en millore les propietats com a adob al mateix temps que en rebaixe la càrrega contaminant, reduint a més l'emissió d'olors en granja.  
- Haurà de realitzar-se un balanç de nutrients per a cada una de les parcel·les en què s'aplica purins, per a no provocar problemes per contaminació associat a l'excés d'adob orgànic o mineral.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 1. h.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, l'ampliació de l'explotació porcina, situada al terme municipal de Llutxent (València), promoguda per Arturo Català Canet, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
- Haurà de complir als condicionants establits per la conselleria d'Agricultura.  
- Haurà de disposar-se, prèviament a la concessió de llicència d'activitat, de l'informe favorable de patrimoni cultural de la conselleria de Cultura, Educació i Esport; havent de ser presentat davant d'aquesta Direcció General i davant de l'òrgan substantiu.  
- Es gestionarà l'eliminació de cadàvers d'acord amb el que s'ha estipulat en el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu, i del Consell de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà; per la qual cosa haurà de disposar-se de contracte actualitzat, i subscrit per a la totalitat d'animals, de manera que estiga assegurada la retirada de cadàvers per una empresa autoritzada a aquest efecte.  
- Tal com es proposa en la documentació remesa, complementària a l'estudi d'impacte ambiental, el purí serà tractat amb complex bacterià, de manera que en millore les propietats com a adob orgànic, alhora que disminuïsca la càrrega contaminant d'aquest, i l'emissió d'olors. Es comprovarà l'eficàcia del tractament de purins i se'n modificarà la manipulació o se substituirà per un altre tractament si s'observa la ineficàcia d'aquest. Amb aquest fi, haurà de dur-se a terme una anàlisi abans de començar el tractament per a comprovar els nivells de què es parteix, i que servisca com a referent inicial. Aquestes anàlisis hauran de presentar-se davant d'aquesta Direcció General en cas de ser requerides, i podran aplicar-se, en cas necessari, les correccions oportunes al tractament.  
- A l'hora d'utilitzar el purí com a fertilitzant, es limitarà la zona d'aplicació a camps de cultiu i pastius no naturals, evitant les proximitats de corrents d'aigua, rius, rierols, barrancs, etc., com també fonts, conduccions subterrànies d'aigua i altres possibles focus de contaminació. No se superarà la quantitat de 170 kg de N/ha i any. S'haurà, preferentment, de soterrar després de l'aplicació en camp, per a evitar les possibles pèrdues de nitrogen amoniacal.  
- Haurà de realitzar-se un balanç de nutrients per a cada una de les parcel·les en què s'aplica purins, per a no provocar problemes per contaminació associat a l'excés d'abonat orgànic o mineral.  
- Segons la Cartografia temàtica de la conselleria de Territori i Habitatge, la superfície on s'exerceix l'activitat es localitza en un sòl classificat amb una vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers mitjana; per la qual cosa haurà d'aplicar-se mesures que eviten la contaminació de l'aigua per escorriment superficial o percolació associada a la gestió incorrecta de residus orgànics.  
- Per a minimitzar el possible impacte paisatgístic que puga generar en l'entorn on se situa l'explotació, haurà d'incorporar-se una barrera vegetal constituïda per aquelles espècies arbòries i arbustives que presenten una millor adaptació a les condicions del terreny; amb la qual cosa s'obtindrà, no sols un efecte positiu sobre la qualitat visual, sinó que també s'aconseguirà un increment de la qualitat de l'aire en l'entorn.  
- Per al control de rosegadors s'efectuarà una desratització anual, preferiblement en els mesos d'estiu.  
- Per al control dels insectes es duran a terme mesures de prevenció, mesures d'higiene general de les instal·lacions i tractaments de desinsectació a base d'insecticides biodegradables, i d'escassa toxicitat; intensificant-se'n l'ús en els mesos d'estiu.   
- Els residus zoosanitaris infecciosos i químics que puguen produir-se en l'explotació, hauran de ser manipulats i emmagatzemats degudament, acumulant-se en contenidors homologats a aquest efecte i retirats per un gestor autoritzat. Els olis lubricants usats de motors i màquines de l'explotació, es portaran a centres especialitzats per al reciclat d'aquests.  
- L'activitat se sotmetrà en tot moment a tota disciplina que l'autoritat sanitària estime convenient.   
- Es comunicarà a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en el tractament i destinació dels residus.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb allò que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 27 de juny de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 137/06-AIA  
Títol: Explotació porcina d'encebament   
Promotor: Rosana Gómez Arnau  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Sinarcas  
Objecte del projecte: Obertura explotació porcina d'encebament  
Localització: Parcel·la 180 del polígon 14 del terme municipal de Sinarcas (València).  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.  
El projecte consisteix en l'inici de l'activitat d'encebament de porcs. Amb aquest fi es construiran dues naus d'encebament de 889,48 metres quadrats i un local tècnic de 50 metres quadrats. L'explotació disposarà de sistemes d'evacuació de pluvials.  
Els porcs es rebran en l'explotació amb 20 kg de pes i se n'efectuarà l'engreixament fins als 100 kg. La capacitat total de la granja serà de 1.976 animals. L'etapa d'encebament completa durarà de quatre mesos a quatre mesos i mig. Després d'aquesta etapa es realitzarà la neteja i desinfecció de la nau, i després d'això s'iniciarà un buit sanitari que durarà dues setmanes, després del qual s'iniciarà un nou cicle.  
Per a la recollida dels purins es disposa de trapes situades en cada una de les naus amb una capacitat total de 1.273,44 metres cúbics.  
A més l'explotació disposarà de subministrament d'aigua potable procedent del municipi de Sinarcas que emmagatzemarà en dipòsit de regulació, sitges d'acer galvanitzat, instal·lacions sanitàries amb fossa sèptica, sistema de recollia de cadàvers i complirà amb la normativa recollida en el Reial decret 324/2000, de 3 de març, pel qual s'estableixen normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines.  
Per a la gestió del purí en parcel·les agrícoles es disposa del permís escrit dels propietaris de parcel·les corresponents a 84,27 ha.   
Es considera que, tant la capacitat d'emmagatzemament de les fosses de purins com la superfície de terreny presentada per a la gestió d'aquests estan concordes amb l'Ordre de 29 de març de 2000, de la conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació per la qual s'aprova el Codi valencià de bones pràctiques agràries i el Reial decret 324/2000, pel qual s'estableixen normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient  
L'expedient municipal, projecte d'activitat i estudi d'impacte ambiental, és remés per la Comissió Provincial d'Activitats Qualificades de València tenint entrada en els Serveis Centrals de la conselleria de Territori i Habitatge el dia 28 d'abril de 2006.  
La informació pública es va realitzar mitjançant un anunci en el Butlletí Oficial de la Província de València núm. 268 de 10/11/04. No s'hi van presentar al·legacions.  
Amb data 22 de maig de 2006, es dirigeix escrit a l'autoritat substantiva en què es requereix ampliació de documentació.  
Amb data 19 de juny de 2006, es rep en el Servei d'Avaluació d'Impacte contestació referent a la documentació sol·licitada.  
Informes sectorials  
L'expedient municipal inclou:  
- Informe positiu de l'enginyer municipal respecte a l'adequació de l'actuació amb la qualificació del sòl.  
- Informe positiu de l'arquitecte municipal respecte a les ordenances municipals, plans d'ordenació urbana i normes subsidiàries vigents en l'Ajuntament de Sinarcas.  
- Informe positiu de l'inspector veterinari de l'àrea  
- Informe positiu de la conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació.  
Afeccions legals  
L'activitat s'exercirà en sòl qualificat com a no urbanitzable d'aptitud agrícola - ramadera.  
Segons el Pla general d'ordenació forestal de la Comunitat Valenciana, la parcel·la on ha de desenvolupar-se l'activitat està classificada com a sòl forestal i no afecta forest d'utilitat pública.  
Les instal·lacions no afecten cap figura de protecció prevista en la Llei 11/1994, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana ni cap zona LIC (lloc d'interés comunitari) o ZEPA (zona d'especial protecció per a aus) que hagen sigut proposades davant de la Comissió Europea per a formar part de la xarxa Natura 2000.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat.  
Segons l'estudi d'impacte ambiental, es veuran afectats els elements ambientals següents:  
- Aire: se'n veurà afectada la qualitat per l'emissió de partícules en suspensió, sorolls i vibracions i per l'emissió de gasos com ara diòxid de carboni, metà, amoníac, sulfhídric procedents del bestiar i diòxid de sofre, òxid de nitrogen, plom procedents de la maquinària.  
- Aigua: les característiques físiques, químiques i biològiques de l'aigua superficial i subterrània podran patir alteracions com a conseqüència de la presència de materials solts fàcilment erosionables, lixiviació del fem o del purí i abocaments incontrolats de qualsevol tipus de residus.  
- Sòl: els processos físics i biològics poden veure's afectats per fenòmens com ara la compactació, erosió, pèrdua de permeabilitat durant la fase d'obres del projecte.  
- Vegetació: pèrdua de la vegetació original.  
- Fauna: degradació d'hàbitats, alteració de pautes de comportament de la fauna present en la zona per la presència humana i augment de circulació de vehicles.  
- Paisatge: disminució de la seua qualitat.  
- Economia: produirà efecte positiu en l'ocupació i en les rendes de les persones emprades en l'explotació.  
2. Identificació i valoració d'impactes  
L'estudi d'impacte descriu i valora els impactes més significatius que ocasionarà l'activitat. Els impactes identificats com a positius es refereixen a l'adequació urbanística dels terrenys, i a l'impacte sobre l'economia i l'ocupació. A més valora positivament l'ocupació de purí com a fertilitzant agrícola en altres explotacions de la zona. Com a impactes de signe negatiu més importants es destaquen els que segueixen:  
- Rebuig i desbrossament del terreny: afecció negativa a la coberta vegetal sent aquest impacte de reversibilitat mitjana. Aquesta acció també causarà una repercussió negativa sobre el paisatge qualificant aquest impacte de temporal i reversible a mitjà termini.   
- L'augment del nivell de pols en l'atmosfera durant la fase de construcció i l'augment del nivell de sorolls causaran impactes immediats però d'escassa persistència.  
- Durant l'exercici de l'activitat les mals olors generades en l'explotació seran temporals i reversibles a curt termini.  
- La possible contaminació del sòl per filtracions des de la bassa de purins és qualificat com d'intensitat baixa, extensió puntual, i reversible a mitjà termini.  
Es considera que la qualificació dels impactes no sempre és l'adequada i no es valora de manera adequada la reversibilitat i la persistència d'aquests. Hi ha accions del projecte la dilació del qual en el temps és major que la prevista (la incidència sobre el paisatge, o la persistència de les olors) a més de qualificar de positius impactes com ara l'aplicació agrícola dels purins sense tenir en compte que aquesta acció pot representar una font potencial de contaminació de sòls i aigües en el cas d'una incorrecta gestió d'aquests.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures protectores, correctores i programa de vigilància ambiental.  
Les mesures correctores previstes en l'estudi d'impacte es descriuen segons les tres fases en què es divideix el projecte.  
- Fase de disseny:  
a) Es preveu l'adequació urbanística dels terrenys i l'adequada distància al nucli urbà.  
- Fase de construcció:  
a) Ús de materials i colors que harmonitzen amb l'arquitectura tradicional de la zona.  
b) Utilització de materials adequats per a aconseguir la impermeabilitat i estanquitat de les fosses de purins.  
c) Eliminació de les runes per mitjà d'un gestor autoritzat.  
d) Disminució de l'impacte visual mantenint inalterada la porció de la parcel·la no afectada per l'explotació.  
- En la fase de funcionament:  
a) Minoració de males olors amb la constant ventilació de les naus.  
b) Neteja periòdica de les corts.  
c) Aplicació d'activador biològic en les fosses de purins.  
d) Mesures per a evitar les malalties infectocontagioses: desinfecció de les rodes dels vehicles que entren en l'explotació, desinfecció amb calç, instal·lació de pediluvis, neteja total al final de cada cicle.  
e) Realització de les activitats generadores de soroll a la nit o els caps de setmana.   
f) Disminució del risc de contaminació del sòl mitjançant l'aplicació del purí a un nombre adequat de parcel·les i sotmetiment d'aquest a un tractament previ amb complex enzimàtic per a disminuir-ne la càrrega contaminant i estabilitzar-lo.  
g) En l'aplicació del purí al terreny se seguiran les normes que segueixen: no es podrà aplicar en terrenys gelats, entollats, erms, saturats d'aigua, quan el terreny posseïsca un pendent major al 20% complint-se elque disposa l'Ordre de 29 de març de 2000, de la conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació pel qual s'aprova el Codi valencià de bones pràctiques agràries.   
h) Eliminació adequada dels cadàvers dels animals de l'explotació segons Reial decret 1429/2003, per a la qual cosa disposarà d'assegurança de recollida i destrucció d'aquests. Disposarà l'explotació de contenidor homologat per a dipositar els animals morts fins a la retirada d'aquests.  
El programa de vigilància ambiental proposat es basa en el seguiment de les mesures correctores i en la vigilància de la possible aparició d'impactes imprevistos.  
Es considera que les mesures correctores proposades són acords amb la legislació vigent, havent d'incidir en la necessitat d'una correcta vigilància en l'aplicació del purí en camps agrícoles.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 1. h.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior formule la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Atés que s'ha realitzat en la parcel·la objecte del projecte prospecció arqueològica amb l'autorització prèvia atorgada per la conselleria de Cultura, Educació i Esport, i no s'ha produït cap tipus de troballa de material arqueològic o etnològic.  
Atés que l'explotació disposa de subministrament d'aigua potable procedent de la xarxa d'aigua potable del municipi de Sinarcas.  
Atés que el promotor es compromet a contractar un assegurança de retirada de cadàvers dels animals morts en l'explotació.  
Atés que la parcel·la on es construirà l'explotació té vegetació natural consistent en bosc baix i està classificada com a forestal.  
D'acord amb tot això, es resol:  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:   
- Previ a l'inici de l'activitat haurà de sol·licitar-se davant dels Serveis Territorials de la conselleria de Territori i Habitatge l'autorització pertinent en relació a l'afecció del projecte a terreny forestal i presentar còpia d'aquest davant el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental.  
- Com més prompte possible es presentarà còpia davant d'aquesta Direcció General de l'informe de conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural establit en l'article 11 de la Llei 4/1998, de patrimoni cultural valencià i còpia de l'assegurança de retirada de cadàvers.   
- En la realització de qualsevol tipus de treball tant en la fase de construcció com en la fase de cultiu es complirà el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o als voltants d'aquest.   
- A fi d'atenuar l'impacte paisatgístic es plantarà una tanca arbòria al voltant de la granja i es mantindrà la resta de la parcel·la en condicions òptimes respectant-se la vegetació natural.  
- A fi d'evitar l'augment de gasos contaminants produïts pels animals, es vigilarà la qualitat i la quantitat dels pinsos emprats en l'alimentació d'aquests com també el correcte subministrament d'aigua.  
- Es realitzaran anàlisis periòdiques de purins realitzant-se el primer abans de l'inici del tractament amb complex enzimàtic perquè servisca de blanc. Aquestes anàlisis es presentaran amb periodicitat anual davant d'aquesta Direcció General excepte comunicació en contra d'aquesta. Entre els paràmetres que s'han d'analitzar es trobaran com a mínim: pH, conductivitat, sòlids en suspensió, DBO5,DQO,N total, N amoniacal, P, K, coliformes totals, coliformes fecals, i estreptococs fecals.  
- Després d'aplicat el purí en els camps, aquest se soterrarà tan ràpidament com siga possible per a evitar pèrdues de nitrogen amoniacal a l'atmosfera i proliferació d'insectes.  
- El programa de vigilància ambiental inclourà el seguiment de les parcel·les on s'aplica el purí. L'aparició de qualsevol efecte advers tindrà com a conseqüència una disminució de les dosis aplicades, l'augment de la superfície de cultiu que s'ha d'emprar i la revisió del complex enzimàtic empleat. Es comunicarà a aquesta Direcció General qualsevol incidència respecte d'això.  
- En l'explotació s'haurà de disposar de contenidors separats per a gestionar els residus generats en aquesta de manera individualitzada. Els residus generats no assimilables a urbans es portaran a un gestor autoritzat .  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 27 de juny de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.