Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 4260, del 30-05-2002 (2002/5189)

RESOLUCIÓ de 23 d'abril de 2002, de la directora general de Planificació i Gestió del Medi de la Conselleria de Medi Ambient, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   4260

Data del DOGV
:   30-05-2002

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2002/5189


Data del document
:   23-04-2002

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Riba-roja de Túria
    * Catadau
    * Guardamar del Segura
    * vigilància del medi ambient
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 23 d'abril de 2002, de la directora general de Planificació i Gestió del Medi de la Conselleria de Medi Ambient, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. [2002/X5189]
  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1.302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1.131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental
  
Seguint esta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En virtut d'això, he resolt:
  
Article únic
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent a l'expedients 598/99-AIA, 047/98-AIA i 523/99-AIA, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 establix l'obligatorietat de publicar-les.
  
València, 23 d'abril de 2002.- La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Paloma Gómez Ossorio.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Vist l'expedient 598/99-AIA referent a l'Avaluació d'Impacte Ambiental de L'Homologació Modificativa i Pla Parcial del Sector Industrial ?Partida Camí Olivares- del municipi de Catadau (València), promogut pel propi Ajuntament, i en base a les següents consideracions:
  
I. Tramitació administrativa
  
L'Ajuntament de Catadau va remetre amb data 18 d'octubre de 1999 un exemplar de l'Estudi d'Impacte Ambiental del Projecte d'Homologació Modificativa amb Pla Parcial d'Ús Industrial ?Los Olivares - de Catadau. Així mateix, el 15 de novembre de 1999 la Comissió Territorial d'Urbanisme de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports va remetre un exemplar de la documentació tècnica, així com certificat relatiu a la informació pública i certificat de l'acord d'aprovació provisional. Segons certificat expedit pel Secretari de l'Ajuntament l'edicte d'informació pública corresponent al Projecte va aparèixer inserit al Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 3.571, de 30 d'agost de 1999, en el BOP núm. 191 de 13 d'agost de 1999 i en el diari Las Provincias de 6 d'agost de 1999.
  
II. Antecedents
  
II.a. Descripció del Projecte
  
L'Ajuntament de Catadau pretén definir conforme a la vigent legislació urbanística constituïda per la Llei 6/1994, de la Generalitat Valenciana, Reguladora de l'Activitat Urbanística, i a la Llei del Sòl Estatal en allò no regulat per les anteriors i la Llei del Sòl No Urbanitzable de la Comunitat Valenciana, un nou sector de Sòl Urbanitzable d'ús global industrial, acció que implica una modificació de les vigents Normes Subsidiàries i Complementàries de Planejament en requerir-se la reclassificació dels terrenys sobre els que es pretén actuar, la classificació actual de la qual és la de Sòl No Urbanitzable de Protecció Agrícola.
  
L'ordenació detallada del Sector, la superfície de la qual és de 210.225 m², s'establix en voltant d'un eix principal del qual es ramifiquen quatres vials secundaris que definixen nou illes d'ús industrial de tipologia adossada. Al voltant del polígon es proposa un vial de vorera que reculla la circulació perimetral. Tota esta trama es connecta amb la via d'accés (Ctra. 3322 Carlet-Catadau) mitjançant una rotonda de futura execució.
  
Es proposa com a sòl dotacional públic la creació de barreres verdes d'aïllament i integració del polígon, així com la disposició d'una àrea enjardinada en les immediacions del cementiri municipal, situat junt al sector en el seu límit oest.
  
II.b. Enquadrament territorial
  
El terme municipal de Catadau es troba enclavat a la Comarca de la Ribera Alta de la província de València. Posseïx una superfície de 35 km² amb una població al voltant dels 2.110 habitants.
  
L'àrea d'estudi s'ubica aproximadament a 300 m al sud del casc urbà de la Vila, en la Partida d'Olivares, restant definida pels següents límits:
  
- Al nord, sòl no urbanitzable de protecció agrícola.
  
- Al sud, sòl no urbanitzable de protecció agrícola.
  
- A l'oest, carretera CV-50 de Tavernes de Valldigna - Silla i sòl no urbanitzable.
  
- A l'est, camí públic del Cementiri i de Carlet.
  
II.c. Característiques naturals del territori
  
La zona d'estudi presenta una morfologia plana amb una altitud compresa entre les quotes 90 i 100 metres sobre el nivell del mar.
  
Geològicament els terrenys sobre materials del Pleistocé Superior, concretament llims marronencs fluvials provinents de la degradació de terrasses formades pel riu Magre, i els sòls es definixen com a Fluviosols calcaris.
  
Segons la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, els terrenys pertanyen a la unitat hidrogeològica de la Plana de València l'aqüífer del qual és format per dos trams permeables diferenciats. Este aqüífer és molt vulnerable front a la contaminació.
  
L'aigua presenta fàcies hidroquímica bicarbonatada amb salinitat mitjana i duresa aproximada de 230 mg/l, presentant problemes per al consum humà pels alts nivells de nitrats.
  
Pel que fa a la vegetació i la fauna, l'àrea es troba totalment antropitzada per amplis espais destinats al conreu de regadiu, amb algunes parcel·les dedicades a cítrics i espècies hortícoles. Entre la fauna existent no cap indicar presència d'individus catalogats com a d'especial interés.
  
L'absència de relleus, cursos d'aigua, o qualsevol altra singularitat natural en la zona d'actuació, junt amb una gran homogeneïtat i regularitat de la vegetació, origina la presència d'un paisatge monòton i de reduïda qualitat.
  
III. Anàlisi de l'estudi d'impacte ambiental
  
L'Estudi d'Impacte Ambiental referit a l'Homologació Modificativa i Pla Parcial del Sòl Urbanitzable d'ús industrial a la partida ?Los Olivares- en Catadau, recull el contingut mínim exigit als articles sisé i seté del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
Després d'una descripció succinta del medi físic i socioeconòmic, en l'estudi es realitza un anàlisi de les afeccions derivades de l'execució del projecte sobre els factors ambientals considerant les fases de construcció i funcionament. En esta anàlisi s'identifiquen els impacte, s'avaluen per un mètode sistemàtic proposat per Gómez-Orea i modificat per l'equip redactor de l'estudi, i per últim, es proposen les mesures correctores a adoptar amb l'objecte de minimitzar la magnitud de l'impacte ambiental sobre el medi per aplicació del projecte.
  
De totes les mesures correctores proposades en l'Estudi d'Impacte Ambiental són de destacar les que se citen textualment a continuació:
  
- Aigües residuals: ?Caldrà que cap empresa aboque les seues aigües residuals, siguen del tipus que siguen, fora de la xarxa de clavegueram de forma que s'evite la possible afecció sobre l'aqüífer.-
  
En l'estudi no s'expressa amb claredat la depuradora que serà receptora dels abocaments industrials. Se cita textualment: ?la xarxa de clavegueram transportarà els abocaments generats en el polígon a la futura estació depuradora?. Amb esta afirmació s'hi pot entendre la intenció de construcció d'una estació depuradora que tracte els abocaments. No obstant això, tant en l'estudi com en els plans d'ordenació la interpretació és la de construir un col·lector que connecte amb la depuradora existent.
  
En qualsevol dels dos casos, no es té cap un estudi sobre la capacitat de la depuradora existent o futura, per a l'admissió de les noves càrregues que suposaran el desenvolupament dels terrenys classificats com a urbanitzables d'ús industrial.
  
- Respecte al subministrament d'aigua, en l'estudi s'expressa: ?El consum d'aigua per les activitats industrials s'estima que no és objecte de l'avaluació d'impacte sobre les reserves de l'aqüífer ja que d'una banda este és excedentari i a més el projecte tècnic del polígon ha calculat que donades les dotacions actuals, les necessitats hídriques del polígon estan assegurades?. Esta afirmació no garantix el subministrament d'aigua a la indústria que es preveja instal·lar en el sector, havent-se d'estimar en l'estudi d'impacte les necessitats hídriques i certificar el fet de tindre-les cobertes.
  
- Paisatgísticament l'estudi proposa potenciar l'efecte pantalla mitjançant la inclusió d'exemplars de desenvolupament vertical, així com garantir la presència a les zones verdes d'elements arboris propis de l'entorn.
  
Com a suggeriment per obtindre l'efecte pantalla desitjat i l'ús d'exemplars propis de l'entorn, proposem la plantació d'espècies de port arbori com Pinus halepensis (pi blanc), Ceratonia siliqua (garrofer) i Olea europaea (olivera), i espècies de port arbustiu alt com el Pistacia lentiscus (llentiscle), Juniperus oxycedrus (càdec), Juniperus phoenicea (savina), Quercus coccifera (garric), Rhamnus alartenus (aladern), Rhamnus lycioides (arçot) i Phillyrea angustifolia (aladern de fulla estreta).
  
El Programa de Vigilància Ambiental proposat contempla les mesures a adoptar en la fase de funcionament del polígon, no sent tractat en este apartat les possibles mesures de vigilància en la fase de construcció.
  
En conclusió, l'estudi d'impacte ambiental, en el seu conjunt oferix informació suficient de les característiques ambientals i efectes de la implantació del polígon, ajustant-se en el seu desenvolupament i redacció al que disposa al respecte en la normativa d'avaluació d'impacte ambiental, encara que és de destacar les imprecisions existents en aspectes de vital rellevància com ho són les mesures a adoptar quant a l'increment d'aigües residuals i el subministrament d'aigua.
  
IV. Anàlisi de les al·legacions de caràcter ambiental
  
El secretari de l'Ajuntament de Catadau certifica respecte a la Modificació Puntual de les Normes Subsidiàries del Planejament, Homologació i Pla Parcial de creació de Sòl Industrial, el fet que no hagen presentat cap al·legació.
  
Atés que el projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una Declaració d'Impacte Ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article cinqué de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament.
  
Tenint en compte que en l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en la resta de disposicions que li són d'aplicació.
  
Atés que l'article cinqué del Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, atribuïx la competència a l'Òrgan Ambiental, per a la Declaració d'Impacte Ambiental dels projectes als quals s'aplique esta Llei.
  
Donat que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat a través del Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribuïx a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental.
  
Fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, resolc:
  
1. Formular amb caràcter favorable la present declaració d'impacte ambiental de l'homologació modificativa i pla parcial del sector industrial Partida Camí Olivares en Catadau (València), promogut pel propi ajuntament, als efectes del que establix l'article 5.1 de la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.
  
2. Assenyalar l'adopció de les mesures correctores addicionals següents:
  
2.1 Respecte a la capacitat de depuració i normativa per a la correcta gestió de les aigües residuals generades en el polígon industrial es tindran en compte els següents punts:
  
2.1.1 En qualsevol cas, l'ordenança d'abocament a la xarxa municipal de clavegueram, que serà d'aplicació en tot l'àmbit del terme municipal, s'ajustarà al que preveu el model elaborat a l'efecte conjuntament per l'Entitat de Sanejament de la Generalitat Valenciana i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies.
  
L'incompliment en els límits establerts en les ordenances obligarà a cadascuna de les activitats a l'establiment dels tractaments previs necessaris per a l'admissió de les aigües generades a la xarxa municipal de clavegueram.
  
2.1.2 El desenvolupament del sòl urbanitzable d'ús industrial restarà supeditat a l'acceptació de l'òrgan gestor de l'Estació Depuradora d'Aigües Residuals de l'admissió per a tractament de l'increment de volums.
  
Cas que no és possible el tractament en les actuals instal·lacions, haurà de dotar-se el sector del seu propi sistema de depuració.
  
2.2 Es garantirà l'adequada gestió dels diferents tipus de residus en tot l'àmbit del polígon industrial i en especial pel que fa a les empreses productores de residus tòxics i perillosos.
  
En este sentit, l'Ajuntament en previsió de la instal·lació d'indústries productores, en el seu procés de producció de residus tòxics i perillosos, i donat que els residus d'este caire han de ser evacuats i tractats per empresa gestora especialitzada, requerirà per a la concessió de la llicència d'activitat de les esmentades empreses, depenent de la massa anual generada, l'autorització de Productor de Residus Tòxics i Perillosos o la inscripció en el registre de Xicotets Productors de Residus Tòxics i Perillosos.
  
2.3 Respecte al subministrament d'aigua, s'haurà de documentar la disponibilitat d'aigua potable per a satisfer les necessitats hídriques previstes per al desenvolupament del polígon.
  
3. Establir en relació amb el Programa de Vigilància Ambiental, en compliment del que establix l'article 12 del Decret 162/90 de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental 162/90 del Consell de la Generalitat Valenciana les condicions fixades en l'Estudi d'Impacte Ambiental.
  
4. Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no cap cap recurs; la qual cosa no és inconvenient per a què puguen emprar-se tots els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
5. Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present Declaració d'Impacte Ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 27 de gener de 2000.- La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Amparo Monrós Chancosa.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Vist l'expedient 47/98-AIA sobre el projecte d'instal·lació d'una Planta de Cogeneració a gas natural (amb tres grups motogeneradors de 1.038 kWe cada un), promogut per AGEVAL COGENERACIÓN, SL. per a la fàbrica de joguets de l'empresa HASBRO MB ESPAÑA, SA. situada en el Polígon Industrial Sector-13, c/ 17, Parcel·les 28/2 i 28/ 3, al municipi de Riba-roja de Túria (València).
  
Vist que, el 2 de febrer de 1998, és presentat pel Sr. Federico Vidal Roig l'Estudi d'Impacte Ambiental per a la instal·lació de Fàbrica de Joguets amb Planta de Cogeneració promogut per HASBRO MB ESPAÑA, SA.
  
Vist que, en data 19 i 20 de febrer de 1998, respectivament, s'efectuarà consulta a l'Ajuntament de Riba-roja de Túria i a la Direcció General d'Educació i Qualitat Ambiental d'esta Conselleria, i se sol·licita al promotor la documentació tècnica corresponent a la fàbrica de joguets i a la planta de cogeneració, ambdues sotmeses a la Llei 2/89, d'Impacte Ambiental.
  
Vist que, l'1 d'abril de 1998, es rep de la Direcció General d'Educació i Qualitat Ambiental l'informe emés pel Servici de Residus i Contaminació, en el qual es recull els aspectes següents a tenir en compte per a garantir una adequada protecció de l'ambient atmosfèric i gestió de residus:
  
- En l'EIA no s'ha indicat el grup en el qual considera classificada l'activitat del Catàleg d'Activitats Potencialment Contaminadores de l'Atmosfera, que apareix com a annex II del Decret 833/75. Este aspecte és important a causa d'estar necessàriament al que disposa per a tals activitats en el Títol VI de l'esmentat Decret (Règim especial d'activitats potencialment contaminadores de l'atmosfera) i en l'Ordre de 18 d'octubre de 1976 sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera, i especialment pel que fa al programa de vigilància ambiental. No obstant això, segons el que exposa l'EIA, entenem que l'activitat principal de l'empresa se classifica en el grup B, bé en l'apartat 2.6.20, producció de plàstics per a emmotllament del tipus vinílic, acrílic, uretànic i halogenat, bé en l'apartat 2.12.1, aplicació en gelat de vernissos no greixosos, pintures i tintes d'impressió sobre qualsevol suport, i la seua cocció o secat, quan la quantitat emmagatzemada en el taller siga superior a 1000 litres; i l'activitat secundària, en este cas el generador de calor de la instal·lació de cogeneració també es troba classificat en el grup B, apartat 2.1.2, generadors de vapor de capacitat superior a vint tones de vapor per hora i generadors de calor de potència calorífica a 2000 tèrmies per hora.
  
- Pel que fa a l'altura de la xemeneia o xemeneies necessàries (a l'EIA no queda clar si existixen altres focus a més del de la cogeneració, com els resultants de cabines de pintura), no s'ha estimat la necessària emprar la fórmula de la O.M. de 10 d'octubre de 1976, però s'hauria d'indicar almenys l'altura prevista considerant l'altura del propi edifici, la dels confrontants, les distàncies a què es troben estos darrers, les turbulències que poguera ocasionar el propi edifici on residix la instal·lació, per tant a fi d'evitat dispersions insuficients caldria que es justificara tenint en compte els aspectes esmentats, en l'estimació de l'altura necessària per a la xemeneia.
  
- Pel que fa als límits d'emissió, entenem que haguera de garantir-se el compliment del preceptuat en l'apartat 2 de l'Annex IV del Decret 833/75 (instal·lacions de combustió industrial), i per al no indicat, el que s'inclou en l'apartat 27 del mateix annex (activitats industrials diverses no especificades en este annex).
  
- L'activitat sotmesa a estudi haurà de disposar d'un llibre de registre per cada focus emissor de contaminants segons el model que apareix en l'Annex IV de l'Ordre de 18 d'octubre de 1976 sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera (el llibre de registre es troba disponible als Servicis Territorials de la Conselleria de Medi Ambient). Així mateix, hauran de presentar correctament complimentada davant esta administració l'enquesta que apareix en l'annex V de l'esmentada ordre, la qual permeta realitzar una millor avaluació de l'impacte atmosfèric.
  
- S'haurà de garantir que per a les vivendes confrontants o pròximes, concretament a les masies pròximes protegides, el nivell dels sorolls transmesos a elles per l'activitat no ha de superar 35 dB(A).
  
- No s'ha inclòs a l'EIA cap programa de vigilància ambiental, per tant no és possible avaluar la seua suficiència. S'ha de realitzar controls periòdics de les emissions a l'atmosfera per centre homologat cada tres anys i pel que fa als autocontrols prevists en la legislació de protecció de l'ambient atmosfèric, almenys amb freqüència semestral.
  
- A l'objecte del control de les emissions de monòxid de carboni (CO), a l'EIA indiquen que disposaran d'un detector, però no n'hi ha indicació de les característiques de l'equip, per la qual cosa no es pot avaluar la seua suficiència.
  
- Pel que fa als residus generats, envasos i restes d'aerosols, tubs, fluorescents, residus mèdics i hospitalaris, llots de cabines de pintura, dissolvents de pintures i olis de lubricació de la fabricació o de la cogeneració s'hauran de lliurar a un gestor autoritzat per a cada tipus dels residus tòxics i perillosos. Depenent de la quantitat d'estos residus que produïsquen, més o menys d'uns tones anuals, hauran de o bé sol·licitar autorització per a la producció dels RTP's, o bé sol·licitar en el registre de xicotets productors, ambdós tràmits en esta Conselleria de Medi Ambient.
  
Vist que el 5 de maig de 1998, es rep document de l'Ajuntament de Riba-roja de Túria, en resposta a la nostra consulta, comunicant el següent Acord pres per la Comissió de Govern a la vista de l'informe de l'arquitecte de data 1 d'abril de 1998.
  
Primer. Comunicar que vist l'Estudi d'Impacte Ambiental, s'informa favorablement que s'emeta declaració d'impacte ambiental.
  
Segon. Comunicar els esmentats acords a la Conselleria de Medi Ambient als efectes oportuns.
  
Vist que, el 28 de setembre de 1999, es rep del Servici Territorial d'Indústria i Energia en València el projecte de Planta de Cogeneració i Estudi d'Impacte Ambiental el titular del qual és AGEVAL COGENERACIÓN, SL, i els resultats de l'exposició pública.
  
Vist que, han sigut exposats al públic la sol·licitud d'Autorització Administrativa i l'Estudi d'Impacte Ambiental de la Planta de Cogeneració, durant el termini de trenta dies, mitjançant anunci en el BOP núm. 179, de 30 d'agost de 1999, sense que s'hi hagen presentat al·legacions, segons escrit del director Territorial d'Indústria i Energia.
  
Vist que, amb l'execució del projecte, es generarà energia elèctrica i s'aprofitarà l'energia tèrmica continguda en els gasos d'escapament i de refrigeració dels motors, a través de calderes de recuperació i intercanviadors, per obtenir aigua calenta a 98ºC amb destinació a calefacció, aigua calenta sanitària (A:C.S.) i a màquines d'absorció que produiran aigua refredada utilitzable en procés industrial de la fàbrica de joguets.
  
Vist que, amb data 26 de novembre de 1999, a través d'escrit al promotor (M.B. ESPAÑA, SA.) se li requerix novament el projecte de l'activitat de Fàbrica de Joguets, i se li adjunta l'informe emés pel Servici de Residus i Contaminació de la Direcció General d'Educació i Qualitat Ambiental per al seu coneixement i efecte oportuns.
  
Vist que, el 30 de novembre de 1999, es rep documentació d'AGEVAL COGENERACIÓN, SL, en contestació al nostre escrit, informant ser el titular i propietari de la Planta de Cogeneració que ?sols produïx energia elèctrica i tèrmica que se li ven a MB ESPAÑA, SA.- i desconèixer els processos productius de la fabricació de joguets; per la qual cosa se contesta l'informe de la D. G. d'Educació i Qualitat Ambiental en el qual es referix a la planta de cogeneració:
  
1º) Considerem que la classificació en el grup B, apartat 2.1.2. del Catàleg d'Activitats Potencialment Contaminants de l'Atmosfera (Annex II del Decret 833/75), no és aplicable a esta instal·lació ja que els generadors d'aigua calenta que n'hi ha són d'una potència total de 1.821 Tèrmies/hora, per la qual cosa és més pròxima la classificació del nostre estudi que la situa en el grup C, apartat 3.1.1.
  
2º) L'altura de xemeneia és de 14 metres com s'indica en el punt 3.2.3. de l'EIA. L'edifici més pròxim a la xemeneia està a 96 metres, en projecció horitzontal, pel que no pot haver cap problema en quant a dissipació de contaminants.
  
3º) Les emissions a l'atmosfera de substàncies contaminants de la cogeneració està per sota de les indicades a l'Annex IV del Decret 833/75.
  
4º) L'activitat disposa d'un llibre Registre de Contaminants retirat d'aquella Conselleria i presentat en els Servicis Territorials d'Indústria, que l'havien sol·licitat, junt amb els controls realitzats per la O.C.A. ?E.C.A.-
  
5º) Les edificacions més pròximes a la planta, com s'indica en l'EIA, podran estar situades a un mínim de 50 metres i tindran un nivell de pressió sonora de 26'6 dB(A), inferior en més de 8 dB al màxim permés de 35 dB(A).
  
6º) Es realitzaran controls per un centre homologat cada 3 anys. Els autocontrols tindran una freqüència semestral.
  
7º) L'únic control sobre emissió de CO és el control landa en la carburació del motor, que ve en el subministrament del motor.
  
8º) Els residus d'oli produïts en la cogeneració són retirats pel SEPIVA com a gestor autoritzat, havent-se de registrar AGEVAL COGENERACIÓN, SL., com a xicotet productor de Residus Tòxics i Perillosos.
  
Vist que l'oli usat de lubricar el motor (recollit en un bidó de 1.000 litres), les bateries, filtres i altres residus perillosos generats seran lliurats a empresa gestora autoritzada.
  
Vist que l'evacuació a l'atmosfera dels gasos d'escapament, tant els que han tingut un aprofitament energètic com els que no, es realitzarà a través de les tres xemeneies de la Caldera de Recuperació.
  
Vist que l'atenuació del soroll generat per la cogeneració, mitjançant l'aïllament acústic de la sala de motors i els silenciadors instal·lats, s'estima en el límit de la parcel·la un nivell acústic de 54 dB(A).
  
Vist que com a Programa de Vigilància se proposa, a més dels controls per un centre homologat cada tres anys, realitzar autocontrols semestrals.
  
Atés que, d'acord amb la documentació tècnica presentada, l'intercanviador de recuperació i la caldera de calor que s'instal·laran per cada motor tenen una potència de 500 Th/h i 607 Th/h, respectivament; resultant un total superior a les 2.000 Th/h i per consegüent restaria classificada en el grup B del Catàleg d'Activitats Potencialment Contaminants de l'Atmosfera.
  
Atés que, tots els residus perillosos generats en l'activitat han de ser emmagatzemats en envasos adequats per a això i etiquetats correctament per al seu lliurament posterior a les respectives empreses autoritzades a cada tipus de residu.
  
Atés que, els nivells d'emissió de contaminants emesos a l'atmosfera, tant dels gasos evacuats sense aprofitament energètic com dels que ja han sofert tal aprofitament, no hauran de sobrepassar els límits establerts en el Decret 833/75 que desenvolupa la Llei 38/72 de protecció de l'ambient atmosfèric. Per a les combustions de gas natural, els límits d'emissió hauran de ser:
  
Opacitat ....... 2 (Bacharach) i 1 (Ringlemann).
  
Monòxid de carboni .............. 500 ppm.
  
Òxids de nitrogen ................. 300 ppm.
  
Partícules en suspensió ....... 150 mg/Nm³
  
SO2, des de l'any 1980 ......... 850 mg/Nm³
  
Atés que en el Programa de Vigilància Ambiental s'ha d'establir a més de l'autocontrol anual de les emissions de contaminants, un control anual del nivell acústic produït, realitzats per una Entitat Col·laboradora amb l'administració o Laboratori autoritzat.
  
Atés que el projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una Declaració d'Impacte Ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a la seua aprovació definitiva, segons es desprenen de l'article cinqué de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament.
  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en la resta de disposicions que li són d'aplicació.
  
Atés que l'article cinqué del Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental per a l'execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, atribuïx la competència a l'Òrgan Ambiental, per a la Declaració d'Impacte Ambiental dels projectes als quals s'aplique esta llei.
  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat mitjançant Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribuïx a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, als sols efectes ambientals i supeditada a l'obtenció de la llicència d'activitat de la Fàbrica de Joguets, el projecte d'instal·lació d'una Planta de Cogeneració a gas natural (amb tres grups motogeneradors de 1.038 kWe cada un), promogut per AGEVAL COGENERACIÓ, SL. per a la fàbrica de joguets de l'empresa HASBRO MB ESPANYA, SA situada en el Polígon Industrial Sector-13, c/ 17, Parcel·les 28/2 i 28/ 3, al municipi de Riba-roja de Túria (València), en els termes que establix l'Estudi d'Impacte Ambiental, Annex a este i, sempre que, es complisquen les següents condicions:
  
1) L'oli usat, els possibles vessaments, bateries, filtres procedents dels circuits de trasbals de l'oli, i en general, qualsevol altra substància que puga ser catalogada com a residu tòxic i perillós, seran adequadament emmagatzemats, etiquetats i lliurats a Gestor Autoritzat, segons la Llei 10/1998, de 21 d'abril, de Residus.
  
2) Per ser productor de residus perillosos, l'empresa està subjecta a tot el que disposa la Llei 10/1998, de 21 d'abril, de Residus. És a dir, si produïxen menys de 10 Tm/any de RTP's haurà d'inscriure's en el Registre de Xicotets Productors de Residus Perillosos, o de ser superior a esta quantitat haurà de sol·licitar davant la Direcció General d'Educació i Qualitat Ambiental d'esta Conselleria l'autorització com a Productor de Residus Perillosos.
  
3) La present activitat, considerada en el grup B del Catàleg d'Activitats potencialment contaminants de l'atmosfera que s'indica en l'annex II del Decret 833/75, estarà a tot el que disposa per a tals activitats el títol VI de l'esmentat Decret (Règim especial d'activitats potencialment contaminants de l'atmosfera) i en l'Ordre de 18 d'octubre de 1976 sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera.
  
4) Els nivells màxims d'emissió de contaminants a l'atmosfera que es garantiran de no superar seran:
  
Opacitat ......... 2 (Bacharach) i 1 (Ringlemann)
  
Monòxid de carboni ............ 500 ppm
  
Òxids de nitrogen .............. 300 ppm
  
Partícules en suspensió .... 150 Mg/Nm³
  
SO2, .................................. 850 Mg/Nm³
  
Igualment, s'ha de garantir que els nivells d'immissió no superen el que establix l'annex I del Decret 833/75 i la resta de legislació posterior que la modifique.
  
5) Les xemeneies d'evacuació i dispersió dels gasos en l'atmosfera disposaran dels adequats orificis per a la realització de les preses de mostres, a fi d'efectuar els mesuraments de control i autocontrol de les emissions exigides en la normativa, i d'una infraestructura fixa i segura que permeta l'accés als orificis. Així com, qualsevol altra prescripció continguda en l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial.
  
6) L'activitat disposarà d'un llibre de registre per cada focus emissor de contaminants, segons el model que apareix en l'annex IV de l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial, on s'anotaran tots els mesuraments periòdics d'autocontrol de les emissions a l'atmosfera.
  
7) L'empresa presentarà correctament l'adaptació de l'enquesta que apareix en l'annex V de l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, la qual es troba disponible als Servicis territorials de la Conselleria de Medi Ambient.
  
8) A pesar de les mesures que s'instal·len per a atenuar el soroll generat per esta activitat, es tindrà en compte d'incorporar els silenciadors i equips necessaris per a la reducció dels nivells sonors als límits exigits per la normativa municipal en el dit lloc, i que no es transmeta a les possibles vivendes confrontants o pròximes més de 35 dB(A).
  
9) S'establirà com a Programa de Vigilància Ambiental de les emissions a l'atmosfera i del soroll ambiental generat:
  
- Mesuraments de les emissions de SO2, NO, NO2, CO i CO2, realitzades per una entitat col·laboradora de l'administració a la posada en marxa i cada tres anys.
  
- Mesuraments d'autocontrol de les emissions de NO2 i CO, realitzades per un centre qualificat o per la pròpia empresa una vegada cada any.
  
- Mesuraments del soroll ambiental en la parcel·la de l'activitat i en l'interior de vivendes o instal·lacions pròximes o confrontants realitzades per una entitat col·laboradora de l'administració a la posada en marxa i cada tres anys.
  
- Mesuraments del soroll ambiental en la parcel·la de l'activitat realitzades per un centre qualificat o per la pròpia empresa una vegada cada any.
  
Els resultats obtinguts dels controls efectuats i el dictamen donat per l'OCA o Laboratori autoritzat relatiu a la suficiència de les mesures correctores de la contaminació projectades seran remesos a la Direcció General d'Educació i Qualitat Ambiental d'esta Conselleria.
  
Segon
  
Notificar als interessats que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produïx indefensió, no cap cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present Declaració d'Impacte Ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 9 de febrer del 2000.- La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Amparo Monrós Chancosa.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Vist l'expedient 523/99-AIA sobre el projecte d'Instal·lació d'una Granja Marina per al cultiu intensiu de daurada i llobarro en el litoral de Guardamar del Segura (Alacant), promogut per l'empresa MARTORRES, SL.
  
Vist que, el 2 de setembre de 1999, es rep del Servici Territorial de Medi Ambient a Alacant: el Projecte de Granja Marina per a cultiu de daurada i llobarro enfront de la costa de Guardamar del Segura, l'Estudi d'Impacte Ambiental i l'expedient administratiu de la Direcció Territorial de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació.
  
Vist que, en la documentació de l'expedient administratiu consta:
  
La realització de l'exposició pública de l'estudi d'impacte ambiental, conjuntament amb el projecte tècnic, durant el termini de 20 dies, mitjançant anunci de la Direcció Territorial d'Agricultura, Pesca i Alimentació en el BOP núm. 133, de data 12 de juny de 1999.
  
Els resultats de l'exposició pública amb diverses al·legacions, segons certificat de la Direcció Territorial d'Agricultura, Pesca i Alimentació:
  
- Al·legació de l'Ajuntament de Guardamar del Segura, sobre l'existència d'una anterior proposta d'instal·lació de granja marina informada favorablement pel dit Aj. la ubicació del qual pràcticament coincidix amb esta.
  
- Al·legació de l'empresa Granja Marina Badia de Sta. Pola, SL, sobre les possibles influències que sofrirà la seua instal·lació (actualment pendent de la concessió administrativa i el tràmit d'exposició pública de la qual va ser en el BOP del 13 de març de 1999) per la ubicació d'esta instal·lació a una distància aproximada d'una milla.
  
- Al·legació de l'empresa Cultius Marins de Guardamar, SL, per coincidir la seua ?concessió- i el tràmit d'autorització de la qual va ser iniciat abans.
  
- I de l'Ajuntament de Santa Pola, el tècnic mediambiental informa que falta entre la documentació el certificat d'adequació a les normes tècnic sanitàries.
  
La resposta donada pel promotor a les al·legacions, de la qual recollim:
  
- Que el certificat d'adequació a les normes técnico-sanitàries s'obtindrà una vegada s'obtinga la concessió per a la instal·lació que se sol·licita i abans d'iniciar l'activitat.
  
- Els aclariments donats, mitjançant informe de l'autor de l'estudi d'impacte ambiental, a l'al·legació realitzada per l'empresa Granja Marina ?Bahía de Sta. Pola, SL?, on s'argumenta de forma justificada la suficiència, per a este cas, de la ?base de dades- sobre corrents marines i vents de la zona utilitzades en l'EIA a fi de contemplar la major àrea d'influència que poguera abraçar el cultiu. I, respecte als possibles perjudicis sanitaris que poguera causar la proximitat dels cultius, que l'ús adequat de les substàncies utilitzades (cita cinc antibiòtics reglamentàriament autoritzats) per al tractament i prevenció de malalties conforme al Reglament L/2377/90, de 26 de juny, fan poc probable un contagi de les malalties així com l'afecció d'estos fàrmacs a la salubritat de les aigües circumdants.
  
Vist que la instal·lació projectada consistix a ubicar dotze gàbies d'engreixament que ocuparen 74.800 m², dels 299.200 m² que té la sol·licitada concessió enfront de la desembocadura del riu Segura, a profunditats entre 21 i 25'7 metres.
  
El procés productiu consistix en l'engreixament de 250.000 alevins de daurada (segons projecte tècnic seran 500.000) i 215.000 alevins de llobarro fins a obtenir adults de 300 gr i 700-800 gr, respectivament. D'acord al cicle productiu de cada espècie, s'estima que el temps emprat a aconseguir estos peixos per a la seua venda és d'uns 16 mesos per a les daurades i uns 27 mesos per als llobarros.
  
Vist que, en data 17 de setembre de 1999, es realitza consulta al Servici de Planificació dels Recursos Hidrològics de la Direcció General d'Educació i Qualitat Ambiental d'esta Conselleria.
  
Vist que, el 3 de novembre de 1999, es rep l'informe emés pel Servici de Planificació dels Recursos Hidrològics:
  
1. La influència de la piscifactoria en l'entorn marí vindria donada per un possible augment de la terbolesa i dels nivells de nutrients (eutrofització), estos dos originats per l'alimentació artificial i per les defecacions dels peixos.
  
2. Respecte a l'emplaçament de la granja marina cal assenyalar que:
  
2.1. Segons el projecte la coordenada central de la granja és 380 05,851' N i 000 36,074' W, este punt coincidix pràcticament amb una concessió a l'empresa ?Bahía Santa Pola- (380 07,396'N i 000 35,580'W) per la qual cosa les dues granges són confrontants. Este fet originaria un major impacte en el medi.
  
2.2. En el projecte es posa una superfície de la instal·lació inicial de 74.000 m² i una posterior ampliació fins a 299.000 m² que és tres vegades la inicial, esta circumstància agreujaria encara més el problema.
  
2.3. En les seues proximitats hi ha diferents zones de bany que pogueren ser afectades com a conseqüència d'esta activitat: la platja de Tamarit i platja Llisa en Santa Pola i Els Vivers a Guardamar del Segura, totes elles de qualitat òptima per al bany.
  
3. Les aigües on es preveu instal·lar l'activitat, segons arreplega el propi estudi d'impacte ambiental presenta una elevada taxa de nutrients i un índex de Margalef < 2,4 que indica eutrofització.
  
4. Encara que en l'estudi d'impacte ambiental està previst el Pla de Vigilància Ambiental (pàg. 91), es fan constar els següents aspectes:
  
a) La periodicitat del control a establir a posteriori per als sediments haurà de ser semestral no anual i a més dels paràmetres proposats en el programa de vigilància s'ha d'afegir al control:
  
- DBO
  
b) Respecte a les analítiques en aigües, que seran mensuals, tal com indica el Pla de Vigilància, a més de les propostes en el programa haurà d'afegir els paràmetres següents:
  
- Coliformes totals
  
- Coliformes fecals
  
- Estreptococs fecals
  
- Salmonel·la
  
- Amoníac
  
- Terbolesa
  
c) S'haurà de comprovar periòdicament l'estat de conservació de la praderia de Posidonia oceanica que està a 3.100 m de la instal·lació, a causa de l'alt interés d'esta comunitat, almenys una vegada a l'any.
  
d) Fragilitat de les gàbies:
  
Davant períodes de tempestats, vent i onatge o accidents l'empresa haurà de tenir preparats els mitjans necessaris per a la recollida de les gàbies i aparells per evitar que puguen ser arrossegades a zones de la costa o quedaren a la deriva, s'establirà especial atenció en la temporada de bany.
  
Els resultats del Pla de Vigilància Ambiental es remetran a la Direcció General d'Educació i Qualitat Ambiental trimestralment per a avaluar els resultats i controlar la seua possible incidència en les aigües de bany.
  
Després del que s'ha exposat, i per a poder informar el projecte caldria posar major documentació, en especial sobre:
  
- Impacte en el medi davant del fet d'ubicar dues granges confrontants, ja que el projecte no esmentava l'existència de l'altra piscifactoria; i mesures correctores si és procedent.
  
- Impacte que suposaria el fet que en un moment donat s'ampliara l'activitat als 299.000 m² que s'indica en l'expedient.
  
Vist que, amb data 5 de novembre de 1999, es comunica al promotor i a la Direcció Territorial d'Agricultura, Pesca i Alimentació que s'ha d'ampliar la informació de l'estudi d'impacte ambiental en els termes que arreplega l'informe del Servici de Planificació dels Recursos Hidrològics adjuntat.
  
Vist que, amb data 8 i 25 de novembre de 1999, es rep del promotor i de la Direcció Territorial d'Agricultura, Pesca i Alimentació, respectivament, el document annex a l'estudi d'impacte ambiental la informació del qual, sobre els següents aspectes, concretem:
  
- A l'augment de la terbolesa i nivells d'eutrofització, i ús d'agents antibacterians.
  
Que ?L'estudi d'impacte recull la previsió d'una aportació anual aproximada al medi de 150 tones de matèria orgànica produïda per la instal·lació en forma d'excrements i pinso. Esta quantitat s'ha calculat segons la màxima probable per a magnificar el seu impacte i avaluar sempre el pitjor cas possible, a la que cabria restar certs percentatges ocasionats pel contingut hídric dels pinsos o a les pèrdues calòriques dels peixos cultivats. Això significa que al llit marí arribaria un poc menys de 0'004 kg/m² de matèria orgànica al mes, quantitat que és perfectament assimilable pel fons, encara en el cas de triplicar la producció. Este augment resulta poc significatiu tant per a alterar les condicions tròfiques del fons com per a accentuar les característiques de degradació ambiental que ja sofrixen les biocenosis afectades (arenes fangoses).-
  
Que ?L'ús de substàncies per al tractament i prevenció de malalties del cultiu s'efectuarà conforme al Reglament L/2377/90, de 26 de juny. Tals substàncies se subministren a les empreses de cultiu en forma de premescles en pinso (per a impedir la seua ràpida dispersió en un medi aquós) i en dosis concretes davall prescripció veterinària. L'efecte d'estos fàrmacs és a través de la seua ingestió, sent innocus per simple contacte. Per tot això resulta poc probable una contaminació per part d'estos productes i, en particular, que afecten a la salubritat de les platges de bany. Això últim és encara menys possible en la zona interessada, tant per la llunyania de les platges (aprox. 3,5 km) com per la posologia de tals substàncies.-
  
- Respecte a la ubicació
  
La interacció d'esta instal·lació i la del projecte de Granja Marina Badia de Santa Pola és improbable, donat l'ampli polígon de concessió de cada una d'elles i la distància entre ambdues de més de 2 km. I la distància a les zones de bany, d'uns 3'5 km, és superior a la d'altres granges ja instal·lades en altres zones, i segons les nostres observacions en un radi de 200 m desapareixen tots els efectes, tant de terbolesa, com de matèria orgànica. L'efecte ambiental, en conseqüència, no traspassa l'àrea de concessió.
  
- Nivells d'eutrofització en la zona
  
La zona presenta valors ecològics que freqüentment traspassen el límit de l'oligotròfia, este fet és habitual i es deu a la influència de la desembocadura del Segura. És per això, que l'elecció d'aquesta zona com de desenvolupament per a l'aqüicultura resulta òptima, ja que les pròpies biocenosis es troben adaptades a este ambient fluctuant, no haguera sigut així en el cas de situar-nos en una praderia de Posidonia oceanica, al costat de biocenosi de la roca infralitoral, del detrític, o del coraligen.
  
La confluència d'empreses en un espai reduït obeïx a les exigències de l'Armada de no traspassar els límits de l'escull artificial, zona considerada per Defensa com de maniobres i entrenament. Per tant, una major separació que haguera convingut a les distintes empreses, no ha sigut possible. En este sentit, cap reflexionar si a nivell global convé distanciar més les empreses o bé concentrar-les en una zona d'escàs valor ecològic, per a concentrar els seus efectes en una zona i no dispersar-los.
  
No cal esperar fenòmens de sinèrgia en l'eutrofització per les distintes empreses, atés que els efectes derivats de l'aportació de pinso i excrements no traspassaran els límits de la concessió.
  
Tampoc es preveu un increment de la contaminació a causa dels efectes de l'ampliació. No obstant, i entenent que la falta de dades sobre este tipus de cultius és patent, es considera apropiat el fet d'iniciar l'activitat amb un grup de 12 gàbies i seguir estrictament el programa de seguiment indicat en l'estudi d'impacte, a més de les indicacions aportades per la D.G. d'Educació i Qualitat Ambiental, i comprometre's l'empresa a la comprovació dels resultats conjuntament amb la Conselleria de Medi Ambient com a pas previ a les futures ampliacions previstes.
  
Vist que, les mesures correctores proposades per a minimitzar els efectes negatius produïts per les aportacions d'excrements i pinso no consumit al medi són:
  
- Optimar el pla d'alimentació, i ajustar-lo contínuament a les necessitats del cultiu, evitant pèrdues per no ser aprofitat.
  
- Utilitzar com a aliment el pinso normal l'àrea de deposició del qual serà la meitat de l'afectada per l'ocupació de pinso extruït, a no ser que este darrer garantisca unes pèrdues mínimes.
  
- Introduir elements durs en la zona de màxima deposició de pinsos que contribuïsca a diversificar i estructurar l'ecosistema. Estos elements permeten l'assentament de diversos organismes filtrants capaços d'aprofitar tal subministrament de matèria.
  
- En les zones annexes d'un centenar de metres (amb biocenosi d'arenes fangoses) on serà menor la deposició de residus, la introducció de bivalves (clòtxina, ostra) contribuirà a preservar la qualitat de l'aigua i eliminar residus.
  
- En zones més allunyades, de diversos centenars de metres, afectades per l'alliberament dels nutrients que induixen fenòmens d'eutròfia, proliferació planctònica i terbolesa, la introducció també de filtrants per a disminuir l'excés de fitoplàncton en la columna d'aigua.
  
Vist que en el Programa de Vigilància Ambiental, aplicat a les tres escales espacials i tenint en compte el vector de major incidència en la difusió dels residus pels corrents de component NNE, s'establix:
  
- Un seguiment anual dels sediments en les tres escales espacials.
  
- Mensualment es determinarà l'estat d'eutròfia de l'aigua, a escala mitjana i gran, i un seguiment de les poblacions fitoplanctòniques. Tenint en compte que les concentracions i paràmetres mesurats corresponen al mes de novembre i que estos oscil·len al llarg de l'any.
  
- Anualment i coincidint amb l'estat inicial (novembre), a curta i mitja escala, se caracteritzarà i quantificarà la biota de la biocenosi d'arenes.
  
- Per a les poblacions íctiques s'efectuarà un seguiment anual a mitjana o gran escala coincidint amb l'estat inicial (novembre).
  
- S'establirà una àrea ?control- de característiques homogènies la situació hidrogràfica de la qual quede fora de la influència de la instal·lació.
  
Els factors a seguir i comparar seran aquells que han sigut objecte d'una quantificació per a definir el seu estat zero o caracterització de l'entorn en el citat estudi d'impacte ambiental.
  
Atés la manifesta situació de degradació ambiental de la zona a causa de la desembocadura del Segura.
  
Atés que, de la quantitat calculada de matèria orgànica (excrements i pinso no consumit) que s'abocaria al medi pel funcionament de la instal·lació, la que arribaria a dipositar-se en el fons marí (de 0'04 Kg/m² a 0'12 Kg/m²) és perfectament assimilable pel dit fons i això no suposaria un increment en la degradació de la biocenosi afectada.
  
Atés que els efectes derivats d'esta matèria orgànica aportada al medi, procedent del funcionament de l'activitat amb un grup de 12 gàbies, no traspassaran els límits de la concessió.
  
Atés que la superfície de concessió està confrontant amb l'escull artificial per la part còncava que este té al sud, quedant l'àrea de deposició de matèria orgànica ?a recer- per la distribució d'eixos elements de l'escull, per la qual cosa s'haurà d'incloure en la vigilància ambiental un seguiment de l'evolució dels organismes que colonitzen els elements de l'escull artificial en aquell tram.
  
Atés adequada la proposta del Servici de Planificació dels Recursos Hidrològics de realitzar controls dels sediments amb una periodicitat semestral.
  
Atés adequada l'elecció del mes de novembre, proposta en el programa de vigilància ambiental, per a l'execució dels mostratges de control. No obstant això, i com les úniques dades de què es disposen, previs a la instal·lació, corresponen als obtinguts en el mes de febrer, es considera imprescindible la realització de nous mostratges després de la posada en funcionament de la instal·lació durant el mes de febrer amb l'objecte que estos puguen ser contractats.
  
Atés que el projecte examinat constituix un dels supòsits fàctics en els que resulta preceptiva la formulació d'una Declaració d'Impacte Ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a la seua aprovació definitiva, segons es desprenen de l'art. 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament.
  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que li són d'aplicació.
  
Atés que l'article cinqué del Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental per a l'execució de la Llei 2/89, d'Impacte Ambiental, atribuix la competència a l'Òrgan Ambiental, per a la Declaració d'Impacte Ambiental dels projectes als quals s'aplique esta llei.
  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat mitjançant Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribuix a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això i en ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, als sols efectes ambientals, el projecte d'Instal·lació d'una Granja Marina per al cultiu intensiu de daurada i llobarro en el litoral de Guardamar del Segura (Alacant), promogut per l'empresa Martorres, SL, en els termes que establix l'Estudi d'Impacte Ambiental, el seu Annex, Programa de Vigilància Ambiental i, sempre que, se complisquen les següents condicions:
  
1) La quantitat d'alevins de daurada i llobarro que s'utilitzaran a l'inici de cada cicle per al seu engreixament en les 12 gàbies de la instal·lació serà: 250.000 alevins de daurada i 215.000 alevins de llobarro; ja que esta ha sigut la utilitzada en l'estudi d'impacte ambiental per a obtenir un càlcul estimat del total de matèria orgànica abocada al medi els efectes del qual se consideren que no són significatius.
  
2) S'haurà de contemplar en el projecte una partida pressupostària que permeta dur a terme el Pla de Vigilància Ambiental.
  
3) La vigilància ambiental es realitzarà amb controls al novembre i repeticions d'ells al febrer per a contrastar amb les dades disponibles, d'acord al que preveu el Programa de Vigilància Ambiental i incloent a més:
  
En les anàlisis de control mensuals en l'aigua es determinaran a més els següents paràmetres:
  
Coliformes totals
  
Coliformes fecals
  
Estreptococs fecals
  
Salmonel·la
  
Amoníac
  
Terbolesa
  
En la periodicitat de control per als sediments serà semestral, també es controlarà la DBO.
  
Anualment s'haurà de controlar l'estat de conservació de les comunitats de major valor ecològic, com la praderia de Posidonia oceanica, biocenosi del detrític coster i del coralígen de concreció.
  
Control semestral dels organismes que colonitzen la part de l'escull confrontant amb la instal·lació per a conéixer la seua evolució i influència de l'activitat piscícola.
  
L'empresa haurà de tenir preparats els mitjans necessaris per a la recollida de les gàbies i aparells en el cas que, davant períodes de tempestats, vent i onatge o accidents, estes pogueren ser arrossegades a zones de la costa o quedaren a la deriva; i haurà d'establir especial atenció durant les temporades de bany.
  
Els resultats del Pla de Vigilància Ambiental es remetran a la Direcció General d'Educació i Qualitat Ambiental semestralment per a avaluar els resultats i controlar la seua possible incidència en les aigües de bany.
  
Segon
  
Notificar els interessats que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produïx indefensió, no cap cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present Declaració d'Impacte Ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.