Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 6894, del 02-11-2012 (2012/9814)

RESOLUCIÓ de 19 de setembre de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de Benicull de Xúquer i Gaibiel. Expedients 346/08 AIA i 335/06 AIA.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6894

Data del DOGV
:   02-11-2012

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2012/9814


Data del document
:   19-09-2012

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Benicull de Xúquer
    * Gaibiel
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 19 de setembre de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de Benicull de Xúquer i Gaibiel. Expedients 346/08 AIA i 335/06 AIA.  
  
 [2012/9814]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, el qual establix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjuí de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc,  
  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 346/08 AIA Benicull de Xúquer i 335/06 AIA Gaibiel.  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 346/1010-ZAE.  
Títol: línia elèctrica a 132 kV, DC, entre la ST Benicull i la futura ST el Brosquil.  
Promotor: Iberdrola Distribución Eléctrica, SAU.   
Autoritat substantiva: Conselleria d'Infraestructures i Transport.  
Localització: Polinyà de Xúquer, Benicull de Xúquer, Corbera i Cullera (València).  
Descripció del projecte  
El projecte té com a objecte la instal·lació d'una nova línia elèctrica, a 132 kV, de 1a. categoria, doble circuit, en els termes municipals de Polinyà de Xúquer, Benicull de Xúquer, Corbera i Cullera. La instal·lació s'ha projectat amb una longitud de 13.787 m, dels quals 3.191 m són en subterrani (a l'efecte de realitzar l'encreuament amb l'autopista i travessar una zona de vivendes) i 10.596 m en aeri. A més, es realitzarà una actuació complementària per a la connexió amb la ST Benicull de 320 m de longitud. La línia connectarà la ST Benicull (ja autoritzada i connectada amb la ST Alzira) amb la futura ST el Brosquil (pendent d'autoritzar i de seleccionar la ubicació definitiva).  
Actualment, el subministrament des d'Alzira fins a Cullera es realitza des de la ST Alzira i la STR Cullera, les quals presenten un nivell de càrrega molt elevat. A més, una part important de la demanda se satisfà des d'instal·lacions de cogeneració, la disponibilitat de la qual no és ferma. Això, junt amb l'important creixement vegetatiu dels últims anys i els nous subministraments vinculats al desenrotllament urbanístic i industrial de Cullera, Sueca i Llaurí (PAI sector Xúquer a Cullera, PAI Cullera sud a Cullera, sector NPR-5 a Cullera, sector València Beach Golf a Cullera, Pla Parcial Llaurí a Llaurí, transvasament Xúquer Vinalopó a Cullera), justifiquen la necessitat d'ampliar la xarxa de 132 kV i crear noves infraestructures amb capacitat i fiabilitat suficients.  
Consideracions ambientals  
L'àmbit d'estudi en què s'ha previst la línia elèctrica es caracteritza per l'existència de nombrosos espais amb importància des del punt de vista ambiental l'Albufera (LIC, ZEPA, parc natural, PORN associat a este) El curs, mitjà i baix del Xúquer (LIC), la desembocadura, del riu Xúquer (zona humida), la serra de Corbera (LIC) La Murta, i la Casella (paratge natural municipal) i la marjal i l'estany de la Ribera Sud del Xúquer (zona humida). Es tracta d'una zona molt plana excepte cap a l'est de l'autopista AP-7, on comença a elevar-se la cota.   
  
S'han considerat tres alternatives en l'estudi d'impacte ambiental. Segons s'indica, amb caràcter previ a la realització d'este es van realitzar consultes a diversos organismes (se citen el Servici Territorial de Medi Ambient, el ST de Vivenda i Projectes Urbans, el ST de Mines, els ajuntaments, la Direcció General de Patrimoni i l'ICV), encara que no s'aporten ni es comenten els informes rebuts. Finalment, se selecciona l'alternativa que discorre travessant la marjal i l'estany de la Ribera Sud de Xúquer. Açò permet evitar altres espais ambientalment rellevants i masses forestals, que travessa zones de cultiu. No obstant això, la marjal està catalogada com a zona humida, segons l'Acord de 10 de setembre de 2002, del Govern Valencià, i com a tal, ha de ser preservada d'activitats susceptibles de provocar la seua recessió i degradació.  
  
Vist que el traçat previst travessa la zona humida esmentada, s'han sol·licitat diversos informes als òrgans competents en relació amb esta.   
  
- Per part del Servici de Biodiversitat, s'informa (amb data 20.01.2009) que la marjal és una zona de tràfec i alimentació de nombroses aus aquàtiques i rapaces, que podrien estar afectades per col·lisió amb la línia elèctrica. En este sentit, no considera adequades les alternatives presentades, i s'haurà de seleccionar un corredor que reduïsca al màxim l'afecció a la marjal (se n'hauria de cenyir un en el primer tram el màxim possible a l'autopista per a travessar la zona humida en direcció sud-nord en la mínima distància possible i aprofitar el traçat d'algun camí o infraestructura existent), recomanar, a més, l'ús de salvaocells si algun dels cables té un diàmetre inferior a 20 mm. Així mateix, indica que haurien de considerar-se l'afecció sobre el paisatge i evitar aterraments de zones entollades.  
- El Servici de Parcs Naturals informa negativament (amb data 03.02.2009) els traçats proposats per l'elevat impacte ambiental que comporta travessar l'àmbit de la zona humida catalogada per mitjà d'una línia aèria amb els seus suports. A més afig que, ja que la ubicació considerada per a la ST el Brosquil va ser informada desfavorablement (donant lloc a DIA desfavorable per Resolució de la directora general de Gestió del Medi Natural de 28.03.2008), les noves alternatives de traçat han de considerar la nova ubicació d'esta (sobre la qual el servici esmentat també va informar). Així mateix, s'ha considerat per este últim servici que l'encreuament de la zona humida catalogada hauria de realitzar-se per mitjà de traçat soterrat.  
- El Servici Territorial de medi ambient remet tres informes (rebuts el 04.03.2009). Des de la secció forestal s'informa que l'alternativa proposada no afecta terreny forestal ni muntanya d'utilitat pública i el tràmit que s'ha de seguir en cas d'afecció a diverses vies pecuàries que s'identifiquen. El tècnic de medi natural informa que la ubicació triada representa un fort impacte sobre el paisatge de la marjal i que este és un espai natural entre els valors del qual destaca la seua capacitat d'acollida per a comunitats ornítiques, especialment avifauna (depenent el grau d'amenaça sobre esta del tipus de suport utilitzat i del tipus i la disposició del cablejat); d'altra banda, proposa que s'adopte un traçat que travesse la marjal de forma subterrània, per exemple, davall de la zona de servitud de la N-332.  
D'acord amb els aspectes exposats, els impactes generats pel projecte (d'acord amb el traçat i disseny previstos), poden afectar negativament la zona humida catalogada la marjal i l'estany de la Ribera Sud del Xúquer, i és, per tant, incompatible amb les previsions de la llei d'espais naturals protegits.  
Tramitació administrativa  
Amb data 12 de desembre de 2008, va tindre entrada en els servicis centrals de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge un escrit del Servici Territorial d'Energia de València, pel qual se sol·licita l'avaluació d'impacte ambiental del projecte. A este efecte, es remetia l'expedient, que inclou:  
- Projecte tècnic.  
- Estudi d'impacte ambiental i document de síntesi.  
- Còpia de les al·legacions rebudes durant la fase d'informació pública i consultes.  
Amb data 26 de desembre de 2008, es va sol·licitar al Servici Territorial d'Energia que remetera una còpia de les respostes a les al·legacions rebudes, a l'efecte de completar l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental, d'acord amb l'article 21 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, modificat pel Decret 32/2006, de 15 de març.   
Així mateix, es va sol·licitar un informe el Servici Territorial de Medi Ambient de València, al Servici de Biodiversitat i a l'Àrea d'Espais Naturals. Les respostes rebudes (el 04.03.2009, el 20.01.2009 i el 06.02.2009, respectivament) s'han considerat en esta resolució.  
  
Amb data 29 d'abril de 2009, es va rebre escrit del Servici Territorial d'Energia, en què s'adjunta la resposta a les al·legacions.  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte de línia elèctrica està sotmés al procediment d'Avaluació d'Impacte Ambiental, d'acord amb l'epígraf 2.g de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, i modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162 90/, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.  
L'article quint de la Llei 2 1989/, de 3 de març, atribuïx a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la llei mencionada.  
 L'article 16 del Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, modificat pel Decret 217 2007/, de 26 d'octubre, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
  
Per tot el que s'ha exposat anteriorment, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar desfavorable només als efectes ambientals el projecte de línia elèctrica a 132 kV, doble circuit, entre la ST Benicull i la ST el Brosquil (ubicada en el paratge la Partideta; proposada inicialment però desestimada per DIA desfavorable), promoguda per Iberdrola Distribución Eléctrica, SAU, en els municipis de Polinyà de Xúquer, Benicull de Xúquer, Corbera i Cullera (València), d'acord amb les previsions del projecte, l'estudi d'impacte ambiental i la resta de documentació que hi ha en l'expedient, pels motius considerats en la part expositiva d'esta resolució.  
  
Segon  
Notificar a les parts interessades que contra la present resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.  
  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que establix l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte ambiental.  
  
València, 13 de maig de 2009.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.»  
  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
  
Dades de l'expedient en el servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 335/6962-MPY.  
Títol: Pla General d'Ordenació Urbana de Gaibiel.  
Promotor: Ajuntament de Gaibiel.  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Gaibiel i Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.  
Localització: terme municipal de Gaibiel.  
Descripció del projecte   
1. Objectiu de projecte  
L'objectiu del Pla General d'Ordenació Urbana és la revisió del planejament vigent, reflectit en les Normes Subsidiàries de Planejament Municipal de Gaibiel de 1989 (document no avaluat ambientalment). Amb este es pretén, bàsicament, donar eixida a la demanda de segona residència, crear una borsa d'ús industrial i classificar i qualificar el sòl no urbanitzable.   
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Model territorial actual.  
Es tracta d'un municipi de la comarca de l'Alt Palància. L'estructura del nucli urbà és allargada, que creix des del riu Regajo (que coincidix amb la carretera CV-213) cap al vessant. Els carrers principals del poble són estrets i llargs, seguint el traçat dels revolts del nivell, mentre que els secundaris són els perpendiculars, de major pendent i de vegades escalonats i més curts. Les ampliacions del nucli s'han produït seguint l'eix longitudinal dels carrers principals, al llarg de la muntanya. Fora del nucli urbà no hi ha pràcticament vivendes.   
  
El planejament vigent distingix únicament entre sòl urbà i sòl no urbanitzable, i distingix, al seu torn, entre sòl no urbanitzable comú i sòl no urbanitzable protegit.  
El quadre resum de superfícies és:  
Classificació superfície  
Sòl urbà: 8,39 ha  
Sòl urbanitzable residencial 0 ha  
Sòl urbanitzable industrial 0 ha  
Sòl urbanitzable 0 ha  
  
SNU comú 1.742,61 ha  
SNU protegit 55 ha  
Sòl no urbanitzable 1.797,61 ha  
Sòl total 1.806 ha  
Necessitat de canvi de model.  
El canvi de model està justificat pel temps transcorregut des de l'aprovació i per la necessitat de considerar els canvis patits en el terme municipal.   
Model territorial proposat.  
Es proposa:   
- Donar eixida a la demanda de segona vivenda, per a la qual cosa proposa una ampliació del sòl urbà a l'oest del nucli actual i la creació d'un sòl urbanitzable d'ús residencial.   
- Ampliació del sòl urbà en una àrea existent al sud-est de la població, d'ús estrictament terciari   
- Es crea una bossa de sòl urbanitzable industrial amb dos objectius, d'una banda, «arreplegar els fora d'ordenació» existents en l'actualitat i, d'una altra, permetre el creixement econòmic del municipi.   
- Classificació i ordenació del sòl no urbanitzable.   
Pel que fa a sòl urbanitzable es diferencien tres sectors d'ús residencial. El SUZR-1 i el SUZR-2 estan al costat de la trama urbana i el SUZR-3 està a l'altre costat de la carretera, en una bossa de sòl generada entre esta infraestructura i el riu Regajo. D'estos tres sectors, únicament el SUZR-1 està ordenat detalladament. També es disposa d'una bossa de sòl urbanitzable residencial d'ús industrial, denominat SUZIND-1, ubicat al nord del SUZR-3, separats per una zona verda que actuarà com a absorció de les possibles molèsties generades pel sòl industrial.   
  
El total de vivendes previstes és de 105, per la qual cosa la previsió d'habitants és de 221 habitants.   
Quant al sòl no urbanitzable comú, la zonificació duta a terme diferència entre:   
- SNU comú d'ús agropecuari: només es permetran els usos de magatzem i el de vivenda rural, vinculats únicament a l'explotació agrícola.  
- SNU comú d'ús turisticorecreatiu: en este sòl ha sigut autoritzada la instal·lació d'un campament turístic.   
- SNU comú d'ús mixt: es permeten l'ús agropecuari, l'ús de magatzem i de vivenda rural associada o vinculada a l'ús agropecuari i el de vivenda aïllada i familiar.  
Quant al sòl no urbanitzable protegit, el pla general proposa les qualificacions següents:  
- SNU de protecció forestal i paisatgística: es permeten els usos que estiguen directament vinculats amb el bé a protegir, les labors agropecuàries i la instal·lació d'elements de producció d'energia renovable, sempre que no menyscabe les condicions causants de la protecció.   
  
- SNU de protecció arqueològica: els usos permesos estan supeditats a l'informe favorable de l'organisme competent en matèria de conservació del patrimoni.   
- SNU de protecció de proveïment d'aigua i fonts: s'establix un radi de protecció de 50 m sobre les fonts.   
- SNU de protecció de llits: els usos permesos estan supeditats a l'autorització de CHJ.  
- SNU de protecció d'infraestructures: només es permet l'ús de les infraestructures.  
Segons el model proposat, es tenen les següents característiques:  
Classificació superfície  
Sòl urbà: 10,75 ha  
Sòl urbanitzable residencial: 4,58 ha  
Sòl urbanitzable industrial: 0,98 ha  
Sòl urbanitzable: 5,56 ha  
SNU comú: 1.183,02 ha  
SNU protegit: 606,67 ha  
Sòl no urbanitzable: 1.789,69 ha  
Sòl total 1.806 ha  
3. Alternatives  
L'estudi d'impacte ambiental no disposa d'estudi d'alternatives, encara que presenta, per a cada un de les bosses proposades el raonament que ha portat a la seua consideració.   
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
Amb data 25 de setembre de 2006, el Servici Territorial de Planificació i Ordenació Territorial de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de Castelló va remetre una còpia del Pla General d'Ordenació Urbana de Gaibiel, de l'estudi d'impacte ambiental i expedient administratiu de la tramitació duta a terme en l'Ajuntament.   
Revisada la documentació s'observa que falten documents mínims per a poder continuar el procediment d'avaluació d'impacte ambiental, per la qual cosa amb data de 6 de març de 2008, s'envia a la Direcció Territorial un requeriment de documentació el qual s'indica que es remeta al servici els documents següents:   
- La justificació i els criteris i valors ambientals que han donat lloc a l'ordenació proposada i, en particular, la zonificació realitzada en sòl no urbanitzable comú i sòl no urbanitzable protegit.   
- Hauran de completar-se les directrius d'evolució i ordenació urbanístiques i territorials amb els criteris a tindre en compte per a la incorporació de nous terrenys al procés d'urbanització.  
- Es reproduirà el pla OE.04. Xarxa primària, àmbit urbà delimitació de sectors, UE i ARA, i se solapa la reserva de sòl dotacional per a càmping i la seua ordenació, avaluada ambientalment, amb resolució de data 12 d'abril de 2007. S'hauran de reflectir els diferents edificis dotacionals associats a este i les parcel·les amb les estructures prefabricades.   
- S'afegirà al sòl no urbanitzable de protecció de fonts la font que apareix catalogada en la cartografia bàsica de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, aproximadament en les coordenades UTM: 113810 i 4425084.   
- En el sòl no urbanitzable de protecció de fonts, el radi de protecció de 50 m haurà d'ampliar-se.  
- Població actual, modificacions estacionals que patix, dades dels consums d'aigua potable en els últims anys i procedència, destí final i volum d'aigües residuals i residus sòlids urbans.  
- Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en el qual es pronuncia sobre el domini públic hidràulic i les afeccions a un costat i a l'altre del riu Regajo i de la rambla de Gaibiel, perquè els marges estan subjectes, en tota la seua extensió longitudinal, a una zona de servitud de 5 metres d'amplària, per a ús públic que es regularà reglamentàriament, i a una zona de policia de 100 metres d'amplària, en la qual es condicionarà l'ús del sòl i les activitats que es desenrotllen, circumstància esta que no ha sigut considerada.  
- Informe de la Diputació Provincial de Castelló respecte de la zona de protecció d'esta, d'acord amb les modificacions introduïdes per la Llei 14/2005, de 23 de desembre, de Mesures Fiscals, de Gestió Financera i Administrativa i d'Organització de la Generalitat.   
- Sol·licitud de l'informe emés per la Direcció General de Patrimoni Cultural de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, d'acord amb el que establix l'article 11 de la Llei 5/2007, de 9 de febrer, de modificació de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià.   
- Anàlisi exhaustiva del risc d'inundació en les zones proposades com a urbanitzable, per la proximitat del llit del riu Regajo i de la rambla de Gaibiel.   
- Informe del Servici Territorial de Medi Ambient de Castelló de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.   
- Respecte dels recursos hídrics la documentació diferix. D'una banda, indica que el proveïment d'aigua es realitza des d'un pou en el terme de Torralba, que és conduïda per canonada fins una bassa situada en el nucli, de capacitat 750 m³. En un altre punt s'indica que la població es proveïment del brollador de les Fonts, dins del terme municipal de Gaibiel. Fa falta aclarir esta qüestió i aportar el corresponent certificat de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer respecte de la disponibilitat de recursos hídrics.   
- Sol·licitud a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer de l'autorització d'abocament d'aigües pluvials a llit públic.  
- Actual tractament de les aigües residuals, així com les principals característiques de la futura estació depuradora d'aigües residuals en projecte de la Diputació de Castelló i es determinarà com i on estan previstos els punts d'abocament. Així mateix, s'estudiarà la possibilitat d'abocament zero.   
- Detall de la xarxa de reg de les zones verdes, i s'estudiarà la possibilitat d'emprar les aigües depurades.   
- Respecte dels residus urbans, haurà d'aportar:  
a. Certificat de l'empresa concessionària de l'arreplega i transport dels residus sòlids respecte de la capacitat d'esta per a realitzar les operacions mencionades.  
b. Certificat del consorci adjudicatari de l'Àrea de Gestió 2 del Pla Zonal de les Zones III i VIII, amb indicació de la capacitat de les infraestructures (abocador mancomunat d'Espadà-Millars), existents per a la gestió dels residus urbans generats.  
- La documentació aportada menciona que en el terme municipal hi ha dos abocadors de residus inerts, un en la partida del Monzón i un altre en la partida del camí de Matet, els dos sense tancar. Està previst clausurar-los en breu i la Mancomunitat pretén concentrar-los tots en un nou abocador fora del terme municipal de Gaibiel. Estes observacions hauran de ratificar-se pel consorci adjudicatari del pla.  
- Haurà d'aportar la documentació sobre les possibles afeccions que les indústries que s'instal·len en el sòl urbanitzable industrial generaran sobre el sòl urbanitzable residencial amb el qual confronten. En funció d'eixes afeccions s'informarà sobre el tipus d'indústries que es poden ubicar, i llistar aquelles l'ús de les quals serà incompatible.   
- Cartografia de les àrees forestals que hagen patit incendis a partir de l'entrada en vigor de la Llei 4/1992, de Sòl no Urbanitzable.  
- Compromís de presentar puntualment l'explotador davant de l'administració una memòria o un informe anual on es dóna compte del desenrotllament i l'avanç de l'activitat, de l'aplicació de les mesures de protecció i de restauració prevista, dels controls realitzats i de qualsevol incidència de caràcter mediambiental que es poguera produir durant el desenrotllament d'esta.   
- S'inclourà el cost de l'establiment de les mesures correctores previstes.  
Amb data 31 de juliol de 2008, la Direcció Territorial remet la documentació complementària.   
2. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, segons l'anunci publicat en el periòdic Mediterráneo, el 19 de desembre de 2003, i en el DOCV núm. 4667, de 12 de gener de 2004.  
Durant el període d'informació pública no es van presentar al·legacions de caràcter ambiental.   
Sol·licitud d'informes sectorials  
2.1. Àrea d'espais naturals  
Rebuda el 15 de juliol de 2008  
"[...]  
- En el Pla General d'Ordenació Urbana de Gaibiel la major part del terme municipal està classificat com a sòl no urbanitzable, i esta constituït per les àrees del territori municipal que en este pla no es classifiquen com a sòl urbà o urbanitzable i es regularà pel que establix la Llei 10/2004, de 9 de desembre, de la Generalitat, del Sòl No Urbanitzable.  
  
- El terme municipal està dins del límit de l'àmbit d'influència del Pla d'Ordenació de Recursos Naturals del Parc Natural de la Serra d'Espadà, en concret afecta la zona d'amortiment (ZAI) i dins d'esta a les àrees naturals (AN) i a les àrees d'influència antròpica (AIA)  
  
- L'article 48 del PORN, establix que: /.../ El sòl no urbanitzable inclòs en les categories d'àrees naturals (AN) i predomini forestal (PF) tindrà la qualificació a efectes urbanístics, com a sòl no urbanitzable de protecció especial /.../.  
A este respecte la classificació del sòl en el Pla General està d'acord amb el que establix el PORN, excepte les àrees corresponents a les partides Las Hormigas i Collado Blanco, que en el PORN estan situades dins de l'àrea natural (AN) i que en el nou pla general estan classificades com a sòl no urbanitzable comú d'ús agropecuari [...].  
  
Aplicant la normativa del PORN, en concret l'esmentat article 48, la classificació del sòl en estes partides hauria de ser de sòl no urbanitzable de protecció especial.   
Vist el que anteriorment s'ha descrit, el Pla General d'Ordenació Urbana de Gaibiel és compatible amb el PORN del Parc Natural de la Serra d'Espadà. Únicament cal indicar que la zona corresponent a Las Hormigas i Collado Blanco haurà de classificar-se com a sòl no urbanitzable de protecció especial, ja que estan dins d'una àrea natural (AN) del PORN".  
2.2. Servici de Biodiversitat:   
Rebuda el 20 de gener de 2009.  
"[...]  
El projecte pot afectar l'espècie prioritària: carranc de riu (Austropotamobius pallipes), catalogada per quadrícules UTM 1x1 km i ubicada en la quadrícula 30SYK1322.   
El projecte pot afectar l'hàbitat d'interés comunitari següent:  
  
Codi UE  
Hàbitat descripció  
5110 Rubo ulmifolii-Coriarietum myrtifoliae O.Bolòs 1954  
5330 Helianthemo mollis-Ulicetum parviflori Stübing, Peris & Costa 1989  
5330 Querco cocciferae-Lentiscetum Br-Bl., Font Quer, G. Br-Bl, Frey, Jansem & Moor 1936  
6220 Teucrio pseudochamaepityos-Brachypodietum ramosi O. Bolòs 1957  
6420 Holoschoenetum vulgaris Br.bl. Ex Tchou 1948  
92A0 Salicetum discoloro-angustifoliae Rivas-Martínez ex G. López 1976 corr. Alcaraz, P. Sánchez, De la Torre, Rius & J. Álvarez 1991  
92A0 Vinco-Populetum albae (O. Bolòs & Molinier 1958) O. Bolòs 1962  
9340 Quercetum rotundifoliae Br.bl. & O.Bolòs in Vives 1956  
El projecte no afecta les microreserves, reserves de fauna ni plans de recuperació. El projecte no afecta LIC, ZEPA ni altres espais protegits.»  
Es rep un altre segon informe, amb data 15 de maig de 2009.  
"[...] a fi d'aclarir alguns termes de l'informe de 14 de gener, s'informa:   
1. Respecte a espècies prioritàries. Una vegada estudiada l'única cita de carranc de riu (Austropotamobius pallipes), veiem que la seua població ha sigut desplaçada pel carranc americà. No suposant el pla cap amenaça a l'espècie.   
2. Respecte a hàbitats d'interés comunitari.  
a) En sòl urbanitzable [...] res a al·legar.   
b) En sòl no urbanitzable. Hi ha dos zones catalogades com a SNU comú d'ús agropecuari, que són La Calera i la seua continuació cap a l'est del municipi, en que si es produïxen afeccions a hàbitats.   
  
Encara que la zona és d'ús agropecuari, pressuposem que suposarà transformació agrícola en algunes o prou parcel·les. Els hàbitats afectats en estes zones són:  
codi UE  
Hàbitat descripció  
5330 Helianthemo mollis-Ulicetum parviflori Stübing, Peris & Costa 1989  
5330 Querco cocciferae-Lentiscetum Br-Bl., Font Quer, G. Br-Bl, Frey, Jansem & Moor 1936  
6220 Teucrio pseudochamaepityos-Brachypodietum ramosi O. Bolòs 1957  
9340 Quercetum rotundifoliae Br.bl. & O.Bolòs in Vives 1956  
Les comunitats més conspícues són els carrascars de Quercus rotundifolia -molt escassos en estes àrees- i els coscollars -Querco cocciferae-Lentiscetum- amb dosser arbratge de pins. Estes comunitats s'han de tindre en consideració en l'ordenació del PGOU, bé delimitant la seua extensió o bé mantenint dins d'esta qualificació un règim especial per a mosaics de vegetació natural.   
En qualsevol cas s'assenyalen en el pla annex les zones mínimes a protegir com ara la vegetació natural, siga esta ecològica, forestal o paisatgística. En el pla s'assenyalen les zones com A, B i C (en este cas haurà de delimitar-se quines àrees són cultius reals, siga en l'actualitat o en els últims 10 anys)".  
S'hi adjunta pla.  
Afeccions legals  
Hidrografia. D'acord amb l'article 6 del text refós de la Llei d'Aigües, aprovat per Reial Decret Legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, els marges dels llits estan subjectes, en tota la seua extensió longitudinal:   
  
a) A una zona de servitud de 5 metres d'amplària, per a ús públic que es regularà reglamentàriament.   
b) A una zona de policia de 100 metres d'amplària en què es condicionarà l'ús del sòl i les activitats que es desenrotllen.  
Patrimoni. D'acord amb l'article 11 de la Llei 5/2007, de 9 de febrer, de modificació de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià, els estudis d'impacte ambiental relatius a qualsevol classe de projectes, hauran d'incorporar l'informe de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural.  
  
Pla Zonal de Residus de les Zones III i VIII. Per mitjà d'este pla zonal es distribuïx el conjunt de les instal·lacions necessàries per a garantir el respecte dels principis d'autosuficiència i proximitat en la gestió i tractament de residus.   
Vies pecuàries. D'acord amb l'article 2, de la Llei 3/1995, de Vies Pecuàries, les vies pecuàries són béns de domini públic de les comunitats autònomes i, en conseqüència, inalienables, imprescriptibles i inembargables.  
Carretera entre CV-213. D'acord amb la modificació de la Llei 6/1991, de Carreteres de la Comunitat Valenciana, introduïda per la Llei 14/2005 de Mesures Fiscals, de Gestió Financera i Administrativa i d'Organització de la Generalitat, la zona de protecció de carreteres serà, com a mínim, de 25 m. Els terrenys inclosos en la zona de protecció de la carretera no computaran als efectes de les reserves dotacionals mínimes exigibles per la legislació urbanística.   
Paisatge. No requerix estudi de paisatge, ja que per la data d'informació pública no cal que s'acompanye d'instrument de paisatge.   
  
Llei d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge. D'acord amb l'article 14 d'esta llei, els terrenys forestals classificats com a sòl no urbanitzable que hagen patit els efectes d'un incendi no podran classificar-se o reclassificar-se com a urbà o urbanitzable. D'acord amb l'apartat 2 de l'article 19, la implantació d'usos industrials, o terciaris que impliquen un increment del consum d'aigua, requerirà la prèvia obtenció d'informe favorable de l'organisme de conca competent, o entitat col·laboradora autoritzada per al subministrament, sobre la seua disponibilitat i compatibilitat del dit increment amb les previsions dels plans hidrològics, a més de la no afectació o menyscabament a altres usos existents legalment implantats.  
Llei Forestal. Segons l'article 2, són muntanyes o terrenys forestals totes les superfícies cobertes d'espècies arbòries, arbustives, de matoll o herbàcies, d'origen natural o procedents de sembra o plantació que complisquen o puguen complir funcions ecològiques, de protecció, de producció, de paisatge o recreatives. Segons l'article 3, els terrenys forestals inclosos en espais naturals protegits es regiran per la seua normativa específica, sense perjuí que els siguen aplicables els preceptes d'esta llei que continguen superiors mesures de protecció.  
Llei de Forest. Segons l'article 50, les comunitats autònomes hauran de garantir les condicions per a la restauració dels terrenys forestals incendiats, i està prohibit:  
a) El canvi d'ús forestal almenys durant 30 anys.  
b) Tota activitat incompatible amb la regeneració de la coberta vegetal, durant el període que determine la legislació autonòmica.  
Espais naturals protegits. Els espais naturals han de protegir-se, conservar-se, restaurar-se, millorar-se i usar-se de forma sostenible. Els espais naturals es regiran per la norma de creació corresponent.  
Afeccions ambientals  
- El terme municipal de Gaibiel ocupa una extensió de 18,10 km², situada en la zona central de la comarca de l'Alt Palància, província de Castelló. Està en el vessant septentrional de la serra d'Espadà, sobre terrenys muntanyosos i molt accidentals. Limita al nord amb el terme municipal de Pavías; a l'est amb Matet i Vall de Almonacid; al sud amb Navajas i a l'oest amb Jérica i Caudiel.   
L'altitud mitjana és de 600 m. Les formacions més importants són: l'alt de la Costaleta amb una altitud de 673 m, La Calera amb 690 m al nord i l'Aceitenebro de 709 m.   
Des del punt de vista geològic els materials aflorants pertanyen al juràssic en la zona oest i sud del terme, i al triàsic (fàcies germàniques) en la zona nord i est pertanyents a la serra Espadà i originades per la sedimentació fluvial en els orígens.   
Els sòls estan constituïts per roques sedimentàries consolidades. Predominen les dolomies i les margues:  
- Trobem formacions de dolomies en una àmplia franja des del nord-oest al sud-est del terme. També es donen formacions de dolomies junt amb margues en les zones nord del municipi i en la zona central.   
  
- Hi ha una zona de dominis calcàries i margues en el sud del terme i unes franges estretes d'argiles, margues i algeps que s'estenen al llarg de la majoria de barrancs i rambles del terme.  
El clima és mediterrani intermedi entre el clima continental i clima sublitoral.   
El terme apareix solcat per dos llits principals, el del riu Regajo, que creua el poble, i la rambla de Peñarroya. Junt amb estos dos principals es troben el barranc del Pinarico i el barranc del Raboseyo.  
  
- El sistema hidrogràfic del terme, pertany al sistema d'explotació núm. 3, Palància i les valls de la conca hidrogràfica del Xúquer. El sistema d'explotació Palància i les valls comprén la conca del riu Palància en la seua totalitat i les subconques litorals compreses entre el límit provincial de València i Castelló i el municipal entre Sagunt i Puçol. La superfície total compresa per este sistema és de 1.159 km², i estan en una zona situada entre els 1.550 m sobre el nivell del mar i el mar Mediterrani. Gaibiel pertany a la unitat hidrogràfica 08-14, Alt Palància, subsistema aqüífers del Palància Mitjà. Este aqüífer està associat a materials carbonatats del juràssic.   
- La vegetació de Gaibiel pertany al sòl mesomediterrani valencianotarraconense, amb una vegetació clímax de carrascars del litoral i sublitoral. El carrascar termòfil litoral representa la vegetació potencial sobre sòls calcaris. Es tracta de boscos amb un estrat arbori en què dominen les carrasques (Quercus rotundifolia) i un estrat subarbustiu dens de llentiscle (Pistacea llentiscles), arç negre (Rhamnus oleoides), aladern de fulla estreta (Phillyrea augustifolia) i el ginebre (Juiperus oxycedrus), també acullen a algunes lianes com ara mare-selva (Lonicera implexa), sarses (Smilax aspra), etc. Actualment queden molt pocs d'estos carrascars en el terme de Gaibiel, ja que la majoria han sigut destruïts. Així, en les zones menys accidentades s'han establit cultius (generalment oliveres de secà), mentre que en les zones més accidentades els recents incendis i les seues posteriors repoblacions han reduït estos carrascars. Les zones de carrasques han sigut substituïdes per boscos oberts de pins (Pinus pinaster) procedents de reforestacions i per matolls i arbustos com ara romer (Rosmarinus officinalis), brucs (Erica multiflora), estepes (Cistus sp), argilaga (Ulex parviflorus), a més de la sàlvia (Salvia labandulifolia), espígol (Lavandula angustifòlia) i cua de gat (Sideritis sp.) que es donen en les zones de major altitud. En les riberes dels barrancs i les rambles hi ha xicotets bosquets de xops (Pupulus sp). La major part del terme municipal és sòl forestal. No obstant això, es va sol·licitar en el requeriment de documentació informe de la Direcció Territorial, sense que fins a la data s'haja rebut.   
  
El 15 % del territori està ocupat per cultius entre els que destaquen els cultius de secà d'oliveres (Olea europea), ametlers (Prunus amygdalii) i xicotetes hortes de fruiters i hortalisses.   
- El municipi de Gaibiel està enclavat dins del límit de l'àmbit d'influència del Pla d'Ordenació de Recursos Naturals (PORN) de la serra d'Espadà. En concret afecta la zona d'amortiment d'impactes (ZAI) i dins d'esta a les àrees naturals (AN) i a les àrees d'influència antròpica (AIA). L'article 48 mencionat establix que:   
1. "El sòl no urbanitzable inclòs en les categories d'àrees naturals (AN) i predomini forestal (PF) tindrà la qualificació, a efectes urbanístics, com a sòl no urbanitzable de protecció especial.  
2. El planejament urbanístic considerarà com a fora d'ordenació les vivendes disperses existents en sòl no urbanitzable segons la classificació del sòl existent en el planejament municipal en el moment d'aprovació d'este PORN, i s'exclouen les edificacions rurals tradicionals rehabilitades o no, construïdes amb anterioritat a 1960, i les vivendes principals en medi rural associades a l'activitat agrària.  
  
3. No es podrà classificar nou sòl urbanitzable en l'àmbit del PORN mentre hi haja en el municipi urbanitzacions que no estiguen consolidades, almenys, en un 90 % i no estiguen convenientment legalitzades i dotades de servicis urbans.  
4. El sòl classificat com a no urbanitzable d'especial protecció pel planejament municipal en el moment d'aprovació d'este PORN, no podrà perdre esta qualificació, ni, per tant, ser classificat en el futur com a sòl urbanitzable.  
5. Sense perjuí del que establix la disposició addicional tercera de la Llei 4/1992, les edificacions de nova planta que es construïsquen en l'àmbit del PORN després de l'aprovació d'este i no s'ajusten a les determinacions del planejament municipal i a les normes d'este pla, no podran ser legalitzades, i s'haurà de de procedir a la seua demolició d'acord amb els tràmits i terminis previstos en la legislació vigent en matèria de procediment administratiu i disciplina urbanística.  
6. En els municipis el planejament dels quals continga normes i qualificació de sòl que supose una major protecció dels recursos naturals que les previsions d'este PORN, es mantindran la qualificació i les determinacions fixades en el planejament.  
7. En el sòl classificat d'urbà o urbanitzable pel planejament municipal a l'entrada en vigor d'estes normes, es podran mantindre els usos i els aprofitaments que assenyale el planejament vigent, i no es podran incrementar estos en cap cas. Sense perjuí de poder desclassificar-se en el futur, d'acord amb el que establix la Directriu II de Política Urbanística.  
8. Les futures revisions del planejament, a més de sotmetre's a avaluació d'impacte ambiental d'acord amb el que establix la legislació d'impacte ambiental, quan prevegen la classificació de nou sòl urbanitzable, únicament podrà afectar terrenys inclosos en les categories AIA, RG i AG, excepte en el cas de reclassificació de terrenys limítrofs amb el sòl urbà de la població, sempre que es justifique suficient la impossibilitat de realitzar-ho sobre sòl pertanyent a les tres categories esmentades.  
9. En relació amb les activitats, obres i construccions per a les quals s'exigisca un informe previ o autorització per part de la Conselleria de Medi Ambient o de qualsevol altre organisme, s'entendrà que este requisit és condició prèvia indispensable per a l'obtenció de la corresponent llicència urbanística".  
- La fauna més important del terme està associada als boscos de pins, composta per aus amb exemplars de merles (Turdus merula), estornells (Sturnus vulgaris), rasclons (Rallus aquaticus), tristos, xitxarres (Acrocephalus scirpaceus), carboners (Parus major) i espècies rapaces com l'esparver (Accioiter nisus). Entre els mamífers que podem trobar destaquen els conills (Oryctolagus cuniculus), les esquirols (Sciurus vulgatis) i els porcs senglars (Seus scrofa).   
A causa dels relleus muntanyosos i accidentats, la vegetació diversa en procés de regeneració, la presència de barrancs i rambles a pesar del seu flux discontinu, l'existència d'un fons escènic format pel vessant de la serra d'Espadà, el redactor de l'estudi d'impacte ambiental definix el paisatge com a superb i amb una qualitat visual mitjana-alta.  
  
S'han distingit i valorat quatre unitats ambientals en funció de la fisiografia, el pendent, la cobertura vegetal, la morfologia erosiva i les limitacions ambientals del sòl.   
- Hi ha una via ramadera en el límit amb el municipi de Matet, denominada senda de la Rápita, de Las Balsillas o de La Ajedrea, classificada per l'Orde de 14 de març de 1990, de la Conselleria d'Agricultura i Pesca. S'inclouen en la zona de sòl no urbanitzable de protecció d'infraestructures de via ramadera. No obstant això, es va sol·licitar en el requeriment de documentació informe de la Direcció Territorial, sense que fins a la data s'haja rebut.  
- Respecte al patrimoni, destaca el castell de Gaibiel, que s'alça sobre la muntanya Ajetrea, en el marge del riu oposat al nucli. Encara es poden veure les ruïnes d'un elevat tram de muralla, una part important de la torre de l'homenatge i les restes d'altres torres cúbiques. També hi ha béns d'interés cultural com l'antiga casa de la vila, a més, edificis i elements d'interés arquitectònic com l'Ajuntament, la casa de Ramón Águeda, l'ermita de San Blas, la font de la Plaça Major i l'església parroquial.  
El 14 d'abril se sol·licita un informe a la Conselleria de Cultura, Educació i Esport pel qual se sol·licitava un informe relatiu al patrimoni cultural. El 4 de març de 2008 la Conselleria informa desfavorablement, amb indicacions al Catàleg de Béns i Espais Protegits. El 10 d'abril de 2008 l'Ajuntament de Gaibiel esmena les deficiències, sense que fins a la data s'haja remés informe.  
- Segons el Pla d'Acció Territorial de Riscos d'Inundació de la Comunitat Valenciana no hi ha risc d'inundació. No obstant això, en la cartografia temàtica de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge apareixen dos zones de risc d'inundació (nivell 6) dins del terme municipal: la rambla de Gaibiel al costat del municipi de Gaibiel i la intersecció de la rambla de Gaibiel amb el barranc de Mazulda. En l'actualitat esta cartografia no està vigent. Es va sol·licitar un estudi en profunditat d'estes afeccions, però en la documentació remesa únicament es menciona la cartografia temàtica.   
- Gaibiel està afectat per risc de despreniment en la zona oest seguint el curs de la rambla de Gaibiel. S'identifica una zona de despreniment alta en el límit amb el terme municipal de Jérica. S'identifica una zona de risc de lliscament mitjà en la carretera CS-V-2304 a l'entrar al terme municipal de Gaibiel des de Jérica. Com a zones amb lliscament baix hi ha tres zones disseminades a l'oest del municipi, una al costat del barranc del Pinarico, una altra pròxima a la carretera d'accés al municipi i una altra en l'extrem oest del terme en la rambla de Gaibiel. Estos riscos són compatibles amb l'ordenació proposada.   
  
- Gaibiel té una població de 213 habitants segons el cens de 2008 (Font: CIVIS).  
- Segons les dades facilitats per l'Ajuntament, la població estacional és de 1.545 habitants (estimada per mitjà del nombre de contribucions i una mitjana de 3 persones per vivenda) i la població del càmping de 400 habitants. Per tant, es tracta d'una població total de 2.360 habitants.   
  
En l'anàlisi econòmica del municipi destaca el sector primari amb cultiu de secà, la cuniculicultura i la cria porcina. El sector secundari té un escàs desenrotllament, se centra en la construcció. El sector terciari està basat en servicis per a la segona vivenda, en auge des de la construcció de l'autovia Mudèjar. El Campament Turístic de Gaibiel representarà un factor important en l'activitat econòmica i laboral del municipi. Segons la memòria informativa, el municipi presenta una bona dotació d'equipaments, infraestructures i servicis en relació a la seua població.   
- Segons la documentació remesa per l'òrgan substantiu, apareixen dos possibles orígens de l'aigua potable: el brollador de les Fonts o des d'un pou en el terme de Torralba. És per això que, amb motiu del requeriment de documentació, se sol·licita a l'Ajuntament de Gaibiel que aporte informació sobre este punt. Es disposa de certificat emés per la Secretària Accidental de l'Ajuntament de Gaibiel en el qual se certifica que segons les dades que hi ha:   
- "la població actual és de 195 habitants.  
- La població en temporada estival és de 2.700 persones.  
- El consum d'aigua potable és aproximadament de 42.000 metres cúbics a l'any i que procedix del brollador de les Fonts.  
- El destí de l'aigua és el consum humà.  
- El volum d'aigües residuals és de 47.759 metres cúbics corresponent a l'any 2007".  
Així mateix, en la documentació remesa consta la inscripció, amb caràcter provisional, en el registre d'aigües de l'aprofitament inscrit en el Registre d'Aprofitament d'Aigües Públiques amb el núm. 20.176, realitzada per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer. En esta s'indica que el municipi de Gaibiel es proveïx a través del brollador de les Fonts i de la font de Bonet. L'aigua va per gravetat fins a un depòsit d'elevació d'aproximadament 20 m³ en el qual s'ubiquen dos bombes elèctriques que eleven l'aigua fins a dos depòsits de 200 i 300 m³ units per gots comunicants des dels quals es distribuïx per gravetat fins a les vivendes, així com a dos escorxadors industrials.   
Atés que es coneix la captació d'aigua potable d'aigües destinades a consum humà s'haurà d'establir un radi de protecció d'acord amb l'article 18 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge.   
La vulnerabilitat als aqüífers és mitjana en la zona que coincidix amb el nucli urbà. En la part més pròxima al terme de Jérica és alta.   
  
"S'ha considerat una població fixa de 219 habitants i una població estacional de 3.000 habitants, per la qual cosa s'ha assignat un volum màxim anual de 53.733 m³.   
Es considera:  
- Necessària la instal·lació de dispositius de control per a limitar el cabal concedit i controlar el volum extret.  
- Indispensable la potabilització de l'aigua destinada a consum humà, segons les normes sanitàries, i la comprovació de les seues condicions per mitjà d'anàlisis periòdiques".  
Així mateix, s'aporta la sol·licitud de l'informe el qual es referix l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge, de 22 d'abril de 2005.   
Respecte de la xarxa de reg de les zones verdes, el nucli actual no posseïx zones verdes classificades i per a les futures associades als quatre sectors de sòl urbanitzable es preveu la connexió a la xarxa municipal d'aigua potable o l'ocupació de l'aigua de reg dels sòls agrícoles actuals. L'opció de reutilitzar les aigües depurades es considera, pels tècnics municipals, que no és sostenible per al municipi de Gaibiel, per la distància a la depuradora. En cas d'insuficiència de cabal es procediria a la creació d'aljubs.   
- L'arreplega d'aigües és separativa.  
La xarxa de pluvials és de tubs prefabricats de formigó i aboca les seues aigües, en diferents punts, directament al riu Regajo.   
Les aigües residuals són abocades a llit públic, sense rebre tractament depuratiu. No obstant això, l'Ajuntament paga anualment a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer el cànon de control d'abocaments.   
Es disposa d'informe de la Diputació de Castelló en el qual s'indica que el municipi de Gaibiel no té una depuradora d'aigües residuals i que el municipi esmentat està inclòs en el segon conveni per a l'execució d'infraestructures de sanejament i depuració d'aigües residuals entre la Generalitat Valenciana i la Diputació Provincial de Castelló. El projecte (amb un cabal mitjà de 200 m³/dia) ha sigut adjudicat i amb data 12 de febrer de 2007 estava pendent de la firma l'acta de replantejament. Segons el projecte mencionat, l'EDAR s'ubicarà a uns 1.000 m del municipi de Gaibiel i a 500 m de la carretera CV-213, en les parcel·les del cadastre núm. 226, 294 i 295 del polígon 2. No obstant això, eixes parcel·les no són contigües i les distàncies al municipi i a la infraestructura viària són superiors a les indicades.   
- El Pla Zonal de Residus de la Zona III i VIII distribuïx el conjunt de les instal·lacions necessàries per a garantir el respecte dels principis d'autosuficiència i proximitat en la gestió i tractament de residus. Este pla caracteritza l'àrea ubicada en el nord-oest del terme, cap als límits amb Caudiel i Jérica, una zona favorable per a la ubicació d'infraestructures de tractaments de residus sòlids urbans. No obstant això, atés que s'ha produït la convocatòria i posterior adjudicació del concurs del corresponent projecte de gestió del Pla Zonal de Residus de la Zona III i VIII, les zones mencionades estan alliberades de la reserva establida. El tractament dels residus urbans i la distribució i planificació de les seues infraestructures és competència supramunicipal. Hi ha recollida selectiva en el municipi. Els residus sòlids urbans s'arrepleguen per l'empresa Reciclajes Palancia Belcaire i es transferixen, fins que entren en funcionament les noves instal·lacions adjudicades, des de la planta de transferència de Segorbe a l'abocador controlat de Tales, i són les dos instal·lacions de la Diputació de Castelló. No obstant això, no s'ha aportat el certificat del consorci adjudicatari del Pla Zonal.   
  
- El terme municipal està travessat per dos línies aèries de mitjana tensió, una escomet al centre de transformació que subministra la població i l'altra d'interconnexió.   
- La via de comunicació més important és la CV-213 de la xarxa provincial, que va des de Gaibiel fins a l'autovia València-Terol.   
Les carreteres autonòmiques han de tindre una zona de protecció de 25 m, i no els 18 que menciona l'informe, segons la modificació de l'article 33 de la Llei 6/1991, de 27 de març, de Carreteres de la Comunitat Valenciana, introduït amb la Llei 14/2005, de 23 de desembre, de la Generalitat, de Mesures Fiscals, de Gestió Financera i Administrativa, i d'Organització de la Generalitat.  
- Entre les mesures correctores proposades estan:   
- Regs periòdics per a evitar l'emissió de pols.  
- S'evitarà el funcionament de la maquinària en períodes de descans com ara caps de setmana i vacacions pera pal·liar les molèsties.  
- Arreplegada de terreny excavat en terrenys de reble o utilitzat en zones d'enjardinament.   
- Transport de residus a abocador autoritzat.   
- Reforestació de les zones limítrofes a les zones urbanitzades i introducció en les zones d'enjardinament, d'espècies autòctones de la flora existents abans de les obres.  
- Harmonització de la tipologia constructiva existent en el municipi.  
Durant el programa de vigilància ambiental està previst:   
  
El control d'emissions de gasos i pols durant l'execució de les obres, i es comprova la realització de regs periòdics.  
El control de residus abocaments al medi.   
La conservació de vials, instal·lacions, xarxa de sanejament i d'eliminació de residus urbans.  
El control de l'afecció al patrimoni cultural i arqueològic, per accions incontrolades.   
L'anàlisi de les aigües residuals urbanes i de les indústries, i es comprova el compliment en matèria d'abocaments.  
La vigilància del compliment de la normativa municipal, pel que fa a sanitat, instal·lacions accessòries de vivendes, protecció contra incendis, convivència i respecte als costums...   
El compliment del pla municipal d'incendis forestals i el seu control sobre cremes en zones i èpoques estipulades.   
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què és preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article 16.2.m, del Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.   
Per tot el que s'ha exposat anteriorment, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer   
S'estima acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el Pla General d'Ordenació Urbana de Gaibiel (Castelló), sempre que es desenrotlle d'acord amb el que establix la documentació presentada i amb les condicions establides a continuació.   
  
  
Segon   
1. Condicions per a l'aprovació del pla:  
1.1. S'haurà de modificar la classificació dels sòls de manera que continga el que establix el PORN de la serra d'Espadà. D'esta manera, el sòl no urbanitzable inclòs en les àrees naturals haurà de qualificar-se com a sòl no urbanitzable de protecció forestal i paisatgística les zones següents denominades:  
- Las Hormigas i Collado Blanco.  
- L'extrem sud del terme municipal, que limita amb els termes municipals de Jérica i Vall de Almonacid, corresponent a les partides de El Rabosero, Las Colchas i la lloma Hogina, propostes com SNU Comú d'ús mixt i SNU comú d'ús agropecuari.  
- El tram central nord que haurà de comprendre fins a les partides de l'Aceitenebro i el Pinarico, que creuen el barranc del nom esmentat.  
1.2. S'haurà d'adequar la classificació dels sòls al que establix l'informe del Servici de Biodiversitat, de manera que les zones destacades en el pla annex es classifiquen com a sòl no urbanitzable d'especial protecció.  
1.3. La referència de les normes urbanístiques als usos permesos en SNU de protecció forestal i paisatgística pel que fa a la instal·lació d'elements de producció d'energia renovable s'ajustarà, en tot cas, a la normativa aplicable i necessitarà un informe previ de la Direcció General de Gestió del Medi Natural.  
1.4. S'haurà de preveure la reserva de sòl necessària per a la instal·lació de l'estació depuradora d'aigües residuals. Atenent les condicions tècniques de la instal·lació es determinaran dos zones indispensables per al seu correcte desenrotllament: una àrea de reserva contigua a la instal·lació per a futures ampliacions o millores i una zona de servitud de protecció que possibilite la minimització de les afeccions referides a sorolls, olors i integració paisatgística.   
1.5. S'haurà d'obtindre l'informe redactat per la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, de conformitat amb l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, modificada per la Llei 5/2007, de 9 de febrer, sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural. En el cas que el informe mencionat fóra desfavorable, així haurà d'entendre's també la present declaració d'impacte ambiental.  
1.6. S'haurà d'obtindre l'informe redactat per la Direcció Territorial de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, sobre la conformitat del projecte amb el tractament del sòl forestal i les vies pecuàries.  
1.7. S'haurà d'obtindre l'informe redactat per l'Àrea de Planificació Territorial i Litoral de la Direcció General de Territori i Paisatge, sol·licitat per l'Àrea d'Avaluació Ambiental.  
  
1.8. S'haurà de disposar de l'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en el qual es pronuncia sobre el domini públic hidràulic i les afeccions a un costat i a l'altre dels principals rius i barrancs, perquè els marges estan subjectes, en tota l'extensió longitudinal, a una zona de servitud de 5 metres d'amplària, per a ús públic que es regularà reglamentàriament, i a una zona de policia de 100 metres d'amplària, en la qual es condicionarà l'ús del sòl i les activitats que es desenrotllen, circumstància esta que no ha sigut considerada.  
1.9. Per al cas particular del brollador de les Fonts i de la font de Bonet, atés que es tracta de captacions d'aigua destinades a consum humà, s'haurà d'establir un radi de protecció de 300 metres (excepte estudi justificat) per mitjà de la seua incorporació al règim de protecció del sòl no urbanitzable d'especial protecció.  
1.10. L'aprovació definitiva del projecte estarà supeditada a l'informe favorable del servici competent en avaluació ambiental, per mitjà de la formulació de resolució complementària, de les condicions que precedixen a este epígraf.  
2. Condicions per al desenrotllament del projecte:  
2.1. Es recomana seguir una seqüència lògica per al desenrotllament dels diferents sectors de sòl urbanitzable, a fi de garantir un esgotament d'este tipus de sòl, abans de considerar l'opció de reclassificació d'un sòl no urbanitzable.   
2.2. En el desenrotllament de l'ordenació detallada del sector SUZR-3 i SUZIND-1 s'hauran de considerar les mesures protectores necessàries per a reduir les molèsties generades per les indústries en la zona residencial. Entre altres, es col·locarà una zona verda que actue de separació entre la zona industrial i la zona residencial.  
2.3. S'hauran d'incorporar les condicions mínimes per a la prevenció de riscos forestals:   
- Ha d'haver-hi una franja de 25 metres d'amplària que separe la zona edificada de la forestal, permanentment lliure de vegetació baixa i arbustiva, i, si és el cas, amb l'estrat arbori fortament aclarit i podat fins a 2/3 de l'alçària total de cada peu, així com un camí perimetral de 5 metres d'amplària.   
- La zona urbanitzada ha de disposar preferentment de dos vies d'accés alternatives, cada una de les quals ha de complir:  
a) Amplària mínima lliure 5 m.  
b) Altura mínima lliure o gàlib 4 m.  
c) Capacitat portant del vial 2.000 kp/m².  
d) En els trams de revolts, el carril de trànsit ha d'estar delimitat per la traça d'una corona circular els radis mínims de la qual han de ser 5,30 m i 12,50 m, amb una amplària lliure per a la circulació de 7,20 m.  
- Quan no es puga disposar de les dos vies alternatives, l'únic accés ha de finalitzar en un fons de sac de forma circular de 12,50 m de radi.   
  
- Els vials d'accés i les seues cunetes hauran de mantindre's lliures de vegetació i disposaran d'una faixa de protecció de 10 m a cada costat del camí, permanentment lliure de vegetació baixa i arbustiva i, si és el cas, amb l'estrat arbori fortament aclarit i podat fins a 2/3 de l'alçària total de cada peu.  
- En el traçat de la xarxa de proveïment d'aigua s'ha de preveure una instal·lació d'hidrants perimetrals. Els hidrants han d'estar situats en el perímetre exterior de la zona edificada, en llocs fàcilment accessibles, fora de llocs destinats a circulació i estacionament de vehicles, degudament senyalitzats d'acord amb la norma UNE 23505 i distribuïts de tal manera que la distància entre estos mesurada per espais públics no siga major de 200 m. La xarxa hidràulica que proveïx els hidrants ha de permetre el funcionament simultani de dos hidrants consecutius durant dos hores, cada un d'estos amb un cabal de 1.000 l/min i una pressió mínima de 10 m.c.a. Si per motius justificats, la instal·lació d'hidrants no poguera connectar-se a una xarxa general de proveïment d'aigua, ha d'haver-hi una reserva d'aigua adequada per a proporcionar el cabal.   
  
- Les zones edificades limítrofes o interiors a àrees forestals disposaran dels plans d'autoprotecció d'urbanització que arreplega el Pla Especial davant del Risc d'Incendis Forestals de la Comunitat Valenciana (Decret 163/1998, del Consell)  
2.4. S'haurà d'obtindre l'informe de la Diputació Provincial de Castelló respecte de la zona de protecció de la carretera CV-213, d'acord amb les modificacions introduïdes per la Llei 14/2005, de 23 de desembre, de Mesures Fiscals, de Gestió Financera i Administrativa i d'Organització de la Generalitat.  
2.5. En les normes urbanístiques del SUZIND-1 s'indicarà que els sòls mencionats es destinaran a indústria de grau 2 o a ús terciari, per a evitar la contaminació atmosfèrica per soroll, contaminants o riscos a les zones residencials (SUZR-2 i SUZR-3).   
2.6. El desenrotllament dels sòls urbanitzables, amb ordenació detallada o sense, estarà supeditat a:  
- La creació de les infraestructures necessàries i adequades de sanejament.  
- L'execució i la posada a punt de l'EDAR, a fi de garantir l'adequat tractament del volum d'aigües residuals.  
2.7. Les normes urbanístiques hauran d'arreplegar les mesures de protecció necessàries, de conformitat amb els articles 12 i 14 del Decret 98/1995, de 16 de maig, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, Forestal de la Comunitat Valenciana.  
2.8. S'incorporarà al planejament l'estudi acústic corresponent, de conformitat amb l'article 25 de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Protecció contra la Contaminació Acústica.  
2.9. S'haurà d'obtindre autorització atorgada per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a l'abocament de la xarxa d'aigües pluvials a llit públic (riu Regajo).  
  
Tercer   
Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, ja que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.  
  
Quart   
Esta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que establix l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.   
  
València, 15 de maig de 2009.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno»  
  
València, 19 de setembre de 2012.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.