Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5006, del 16-05-2005 (2005/5231)

Resolució de 4 de maig de 2005, de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5006

Data del DOGV
:   16-05-2005

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2005/5231


Data del document
:   04-05-2005

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Guardamar del Segura
    * Benassal
    * Utiel
    * Sagunt
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 4 de maig de 2005, de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. [2005/F5231]
  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1.302/1986, de 28 de juny, d'Avaluació d'Impacte Ambiental i del Reial Decret 1.131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental.
  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana, d'Impacte Ambiental, i del seu reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En virtut d'això, he resolt:
  
Article únic
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent als expedients 389/03-AIA Sagunt, 008/03-AIA Benasal, 012/03-AIA Guardamar del Segura, 044/00-AIA Utiel, i 388/03-AIA Picanya, que el reglament aprovat pel Decret 162/1990 establix l'obligatorietat de publicar.
  
València, 4 de maig de 2005.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 389/03-AIA
  
Títol: Subestació elèctrica 220/20 kV, 2x25 MVA a Sagunt (València)
  
Promotor: Fuerzas Eléctricas de Valencia, SA
  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Indústria, Comerç i Turisme
  
Objecte: Execució de nova subestació elèctrica 220-20 kV
  
Localització: Node d'obertura de la línia de 220kV l'Eliana-la Plana, Sagunt (València)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista
  
L'actuació consisteix en l'execució de dos transformadors 220/20 kV de 25 MVA, amb una potència total instal·lada de 50 MVA.
  
2. Alternatives
  
S'ha buscat plantejar alternatives que minimitzaren les longituds de noves línies aèries de 220 kV. És per això que es va optar per disposar els nous transformadors en l'actual ubicació dels ja existents.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 14 de novembre de 2003 la Conselleria d'Indústria, Comerç i Turisme va remetre l'estudi d'impacte ambiental corresponent al projecte de la subestació elèctrica 220/20 kV, 2x25 MVA a Sagunt (València).
  
L'estudi d'impacte ambiental ha sigut sotmés a informació pública mitjançant un anunci publicat en el Butlletí Oficial de la Província de València de data 27 de juliol de 2003, com també en el BOE de data 19 d'agost de 2003 i en un periòdic de difusió estatal, amb la presentació d'una única al·legació per part de l'Ajuntament de Sagunt.
  
2. Resum d'al·legacions
  
L'al·legació presentada per l'Ajuntament de Sagunt, en referència a la subestació elèctrica que s'ha d'executar, assenyala que la instal·lació no està emparada per l'actual planejament urbanístic de Sagunt. També s'indica que es troba en tramitació l'expedient de modificació puntual del planejament, i s'hi afegeix que s'emet informe desfavorable sobre l'actuació.
  
Això anterior es troba en aparent contradicció amb el que s'ha expressat en l'estudi, on s'indica que l'actuació s'executarà sobre sòl urbanitzable d'ús industrial. Com que l'esmentada disconformitat havia de ser necessàriament resolta amb anterioritat a l'execució del projecte ara avaluat, es va demanar informació al respecte per tal de conéixer la realitat legal del sòl. Així, Fuerzas Eléctricas de Valencia, SA va remetre a aquest Servei còpies dels documents següents:
  
- Aprovació en ple municipal de la implantació de la subestació elèctrica transformadora i la modificació de qualificació del sòl com a sistema general d'equipament.
  
- Publicació d'aquest acord en el DOGV de 6 de novembre de 2003.
  
- Aprovació del Ministeri de Foment a la implantació d'una subestació elèctrica transformadora en la ubicació proposada.
  
De la lectura dels anteriors documents es desprén la disposició favorable a la requalificació del sòl afectat, actualment sòl urbanitzable d'ús residencial. Per tot això, no cal fer majors consideracions.
  
Afeccions legals
  
D'acord amb el contingut de l'estudi d'impacte ambiental i una altra documentació consultada, cal assenyalar que no hi ha, per part de les obres projectades, afecció a servituds legals de caràcter ambiental
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació
  
Cal ajustar-se, únicament, a aquells de major rellevància.
  
La zona sobre la qual es pretén dur a terme l'actuació s'ha de descriure com a una superfície de gran planitud i exempta de cursos d'aigua; a més, la hidrogeologia no és rellevant en el cas present. Els materials que la componen són quaternaris d'origen al·luvial, la qual cosa dóna lloc a sòls que, atesa la qualitat d'aquests i per considerar-se, a efectes d'avaluació ambiental, com un factor de major valor relatiu, es caracteritzaran posteriorment.
  
La vegetació és la pròpia de cultius de cítrics; la potencial està constituïda per boscos de carrasca. Això és derivat que els sòls, com s'apuntava anteriorment, presenten una elevada capacitat agrològica. Es descriuen com regosòls amb escàs contingut en matèria orgànica. En línia amb l'anterior, ha d'assenyalar-se que, d'acord amb la cartografia temàtica editada per la CIT, el sòl sobre el qual s'ha d'edificar la subestació elèctrica presenta una capacitat d'ús molt elevada.
  
Amb tot, cabria plantejar-se la ubicació de la referida subestació en un altre emplaçament pròxim amb menors implicacions ambientals sobre el recurs sòl, implicacions que no han sigut considerades en l'anàlisi d'alternatives, com es desprén d'allò que s'ha expressat en l'apartat corresponent de la present declaració. No obstant això, sense abandonar la premissa que busca situar-la en les proximitats de l'existent, s'ha realitzat una anàlisi mitjançant ortofoto digital de l'entorn immediat, complementada amb l'abans esmentada cartografia temàtica. Així, es té que tota l'àrea presenta una molt elevada capacitat d'ús del sòl, alhora que es troba coberta per cultius de cítrics. Per això, qualsevol nova ubicació comportaria les mateixes afeccions que la triada, per la qual cosa no es dóna cap reconsideració.
  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants
  
En aquest epígraf es pretén fer insistència en els efectes generats per l'actuació que, d'entre els estudiats en l'EIA, presenten major rellevància.
  
La majoria dels impactes identificats es refereixen a les accions d'obra que es desenvoluparan durant l'execució de la subestació. Així, es fa referència a la generació de pols, contaminació atmosfèrica i molts altres habituals en la construcció civil, sobre els quals no s'entra ara.
  
Sí que vol fer-se referència al fet que, d'acord amb l'estudi i durant la fase de funcionament de la instal·lació, ha d'entendre's de la lectura de l'esmentat estudi que el soroll generat no comportarà un increment substancial respecte al nivell existent en l'actualitat. Açò és important matisar-ho ara, en tant el planejament urbanístic preveu sòl urbanitzable d'ús residencial adjacent a la instal·lació de transformació.
  
D'altra banda, respecte a la pèrdua de sòl, s'indica que: els sòls afectats són molt comuns a la Comunitat Valenciana i la superfície afectada per les obres (4.905 metres quadrats) respecte al total de superfície existent amb aquest tipus de sòl és insignificant. Així, ha d'assenyalar-se que no s'entén encertada la consideració per tot el que s'expressa a continuació.
  
Els sòls de l'àrea afectada, com s'ha descrit en la caracterització que d'aquests s'ha realitzat en anterior apartat, presenten una capacitat agrològica molt elevada. Això, encara que la seua abundància fóra excepcional en un context donat, li confereix un valor innegable que ha de condicionar el judici sobre les alteracions que se li donen.
  
D'altra banda, i des del punt de vista del desenvolupament sostenible, el sòl del qual es parla es presenta com un recurs limitat el deteriorament del qual pot considerar-se irreversible (només cal pensar en les condicions espaciotemporals que es fan necessàries per a la formació d'aquest).
  
Així, de l'anterior es desprén que l'impacte generat sobre aquest factor ambiental mereixeria l'estimació de crític.
  
Finalment, cal referir-se que l'estudi ha considerat com a impacte compatible el generat sobre l'avifauna.
  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental
  
L'estudi d'impacte ambiental ha previst les mesures correctores que s'encaminen a minimitzar els impactes derivats de les accions que són inherents a la construcció d'obres civils.
  
A continuació, doncs, només es fa referència a aquelles mesures correctores derivades de la particularitat del projecte ara avaluat, i s'entra, així mateix, a comentar només aquelles més significatives.
  
- El sòl vegetal s'ha d'abassegar en munts que no han d'excedir els 2 metres d'alçària, i s'han de destinar a la posterior restauració de zones afectades, jardins, etc.
  
- S'assenyala que s'han de disposar elements salvaocells, encara que no es descriuen suficientment.
  
D'altra banda, cal destacar que en l'estudi hi ha previstes mesures correctores per a la fase de desmuntatge de la instal·lació, com també que ha aportat una valoració econòmica de les mesures correctores que s'han d'executar.
  
Finalment es dóna un programa de vigilància ambiental on es detallen les operacions de control que s'han de realitzar, i s'assenyalen paràmetres, indicadors i valors llindar.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 2-f de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació, el projecte de la subestació elèctrica 220/20 kV, 2x25 MVA a Sagunt (València), promogut per Fuerzas Eléctricas de Valencia, SA, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establerts en l'apartat segon.
  
Segon
  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'hi estableixen les següents:
  
- Els diversos documents del projecte de construcció (memòria, plànols, plec de prescripcions tècniques i pressupost) han d'incorporar tots els aspectes concernents a les mesures protectores i correctores incloses en l'estudi d'impacte ambiental, com també els derivats dels presents condicionants, tot això amb el grau de detall necessari per a la contractació i execució d'aquests conjunta amb la resta de les obres. Així, el pressupost del projecte de construcció ha d'incorporar, preferentment en una única partida, totes les unitats d'obra que es referisquen a les mesures correctores que s'han de realitzar.
  
- En atenció al que s'ha expressat en punts anteriors de la present declaració, la classificació del sòl ha de ser d'acord amb l'ús que se li pretén donar, d'acord amb el planejament urbanístic vigent al municipi.
  
- Els elements salvaocells s'han de localitzar a portell sobre els cables de terra, al llarg de tot el recorregut d'aquests i separats 10 metres. Els esmentats elements han de ser tires en X de neopré (35 cm x 35 cm) subjectes per mordassa d'elastòmer amb cinta luminiscent, o també espirals de color visible i dimensions de 30 x 100 cm.
  
- Els materials de farciment i els de rebliment que calguen per a l'execució del projecte, s'han d'obtenir de préstecs o pedreres existents i legalment autoritzades. En cas de noves obertures, aquestes s'han de sotmetre, amb caràcter previ a la seua utilització, al procediment de declaració d'impacte ambiental.
  
De la mateixa manera, el lloc que es trie com a abocador o runam, si no es tracta d'un abocador de residus degudament identificat i legalitzat, s'ha de sotmetre, abans de la utilització d'aquest, al procediment d'estimació d'impacte ambiental.
  
- La direcció d'obra ha d'exigir, una vegada executades i acabades les obres, la retirada a un abocador controlat de totes aquelles runes, materials sobrants i la resta de deixalles d'obra que hagen sigut dipositats, abocats o abandonats en qualsevol àrea de terreny que s'haja vist afectada per les obres executades.
  
- En el cas que el parc de maquinària es localitze en una àrea no preparada per a aquesta finalitat, aquesta ha d'anar proveïda d'una solera impermeable acabada amb pendents que dirigisquen possibles emissions de residus fluids a cunetes o canalitzacions, proveïdes d'arquetes cegues prou dimensionades.
  
- Si durant l'execució de les obres es troba presència de restes arqueològiques, el fet s'ha d'informar de la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, de forma immediata, i adoptar les mesures pertinents amb vista a la protecció i conservació d'aquestes, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.
  
Tercer
  
Notificar a les parts interessades que, contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del dret i interessos d'aquestes, estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 3 de març de 2004. - El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 008/03
  
Títol: Legalització de reforma i ampliació explotació cunícola i avícola de pollastres d'encebament
  
Promotor: Sr. Manuel Vives Ferrando
  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Benasal (Castelló)
  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat per a legalització de reforma i ampliació de granja cunícola i avícola d'encebament
  
Localització: Partida Riu Solana, polígon 22, parcel·la 33.
  
Terme municipal de Benasal (Castelló)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'activitat
  
Es pretén obtenir llicència d'activitat per a legalitzar la transformació de 2 naus de conills en naus d'encebament de pollastres, i l'ampliació d'una nau de conilles reproductores i conills d'encebament les característiques de la qual segons la documentació aportada són:
  
L'explotació tenia inicialment 3 naus per a la producció de conills; posteriorment s'hi va construir una nau més. S'en van reformar 2 per a l'engreixament de pollastres, amb capacitat total de 22.000, i es van destinar les altres 2 per a conills. S'hi s'allotgen 308 mares reproductores, 70 de reposició i 3.000 conills d'encebament.
  
En les naus avícoles s'usa llit de materials diversos. En acabar el cicle es trau el residu fora i és retirat per una empresa especialitzada, aproximadament cada 2 mesos. El volum anual generat és de 319 m3.
  
A les naus cunícoles les dejeccions s'acumulen en fosses sota gàbies, i un recollidor automàtic les retira periòdicament al femer situat en un extrem de la nau. El volum total és de 265 m3/any. El femer té 43,2 m3 de capacitat, parets laterals de 2 m d'alçària i està cobert. Permet emmagatzemar els residus produïts en 2 mesos. La solera disposa d'un lleuger pendent en falca cap a la zona terminal, on s'emmagatzemen els lixiviats.
  
S'adjunta contracte amb l'empresa Transbelles, SL, NIF B-12093126, que retira el fem per a cultiu d'hortalisses.
  
L'Ajuntament manté contracte amb l'empresa J. Canet, SL per a la recollida de cadàvers.
  
Inclou estudi geotècnic, però a escala massa xicoteta que no proporciona informació concreta de la parcel·la on s'ubica l'activitat. Els materials s'han caracteritzat en general com semipermeables i permeables, el drenatge oscil·la entre acceptable i favorable, i és molt possible l'existència de grans reserves d'aigua lligades a aquestes formacions.
  
S'ha de col·locar tela antiocells a les finestres de naus i tanca al perímetre de parcel·la, i s'ha de construir un gual sanitari a l'entrada de l'explotació.
  
El femer cunícola no té bassa de recollida de lixiviats ja que afirmen que queden continguts sobre solera i són retirats per l'empresa Transbelles, SL, encara que el contracte només inclou la retirada de residus sòlids, sense especificar la vigència d'aquest ni freqüència de retirada del fem.
  
2. Alternatives
  
L'estudi d'impacte ambiental planteja com a alternativa emprar el fem com a adob orgànic en parcel·les propietat del promotor, tot i que finalment opta per subscriure un contracte de retirada amb una empresa del sector.
  
Tramitació administrativa
  
3.Informació pública. Remissió de l'expedient
  
L'expedient constituït per l'estudi d'impacte ambiental, el projecte d'activitat i l'expedient municipal, és tramitat per l'Ajuntament de Benasal en data 15 de gener de 2003. La informació pública per part de l'Ajuntament de Benasal s'ha realitzat en el BOP núm. 150, de 15 de desembre de 2001, a més de la notificació a veïns confrontants, sense que s'hi hagen presentat al·legacions.
  
Informes sectorials
  
L'expedient municipal recull la informació següent:
  
- Informe favorable del cap local de Sanitat.
  
- Informe favorable de l'arquitecta municipal.
  
- Autorització prèvia de la COPUT, inclou informe favorable de la Conselleria d'Agricultura condicionat al compliment de determinats requisits d'infrastructura sanitària. A més, l'autorització prèvia es condiciona a la previsió del proveïment d'aigua potable; a la completa evacuació, recollida i depuració dels residus; i que la posició i acabat de l'edifici han de ser acords amb el caràcter aïllat i rural d'aquest. S'hi indica que la superfície de la finca no ocupada per l'edificació ha d'estar i mantenir-se en explotació agrària efectiva.
  
- Informe favorable del veterinari d'àrea.
  
Afeccions legals
  
L'explotació s'ubica en sòl qualificat com a sòl no urbanitzable comú agrícola i ramader, segons les normes subsidiàries del municipi de Benasal.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte
  
En l'estudi d'impacte ambiental es considera que els elements ambientals susceptibles de veure's afectats, en les fases de construcció i desenvolupament, són: aire, sòl, aigua, vegetació, fauna, medi perceptual i medi socioeconòmic.
  
L'explotació se situa en zona agrícola, amb predomini del cultiu de secà i construccions agrícoles de semblants característiques, pròxima al barranc de la Solana (15 m). No afecta comunitats botàniques o faunístiques d'especial interés ambiental o espècies protegides, endèmiques, en perill d'extinció o de distribució escassa o puntual a nivell provincial o de Comunitat Valenciana.
  
2. Identificació i valoració d'impactes
  
S'han identificat les accions impactants i els factors impactats, amb l'elaboració d'una matriu d'importància que relaciona ambdós en les fases de construcció i desenvolupament, i concloent que les principals interaccions són les derivades de la producció d'olors i sorolls, sense considerar els residus generats.
  
S'estima que els principals impactes que pot causar l'activitat són la contaminació atmosfèrica (per emissió de sorolls i olors), la contaminació de sòl i aigües (per mala gestió dels residus generats) i l'impacte paisatgístic (per introducció d'elements permanents que alteren el paisatge).
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental
  
Entre les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental cal destacar:
  
- Plantació perimetral d'arbres i arbustos en la parcel·la amb caràcter definitiu a fi de millorar la qualitat de l'aire, evitar l'erosió del sòl i millorar la integració paisatgística.
  
- Retirada de cadàvers per una empresa especialitzada.
  
- Retirada del fem de l'explotació per una empresa contractada amb aquest fi.
  
Les mesures correctores proposades es consideren insuficients, per la qual cosa han d'ampliar-se, amb l'execució dels condicionants establerts en la present declaració d'impacte ambiental.
  
No s'ha presentat programa de vigilància ambiental.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I apartat 1.h.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, al sol efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació, el projecte de reforma i ampliació d'explotació cunícola i avícola de pollastres d'encebament, situada al terme municipal de Benasal (Castelló) promoguda pel Sr. Manuel Vives Ferrando, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establerts a continuació:
  
- Ha de disposar de femer amb capacitat suficient per a contenir els residus avícoles generats en un cicle d'engreixament, a més dels produïts per la nau cunícola, i ha d'edificar-se obligatòriament, com indica l'article 55 de la Llei 6/2003, de 4 de març, de la Generalitat, de ramaderia de la Generalitat Valenciana. Si no és possible ampliar el femer existent, s'ha de construir un femer dissenyat a base de solera impermeable de formigó, amb parets laterals i lleuger pendent, de manera que es puguen canalitzar els possibles lixiviats que es produïsquen en el munt, els quals han de dirigir-se cap a bassa impermeable i estanca construïda amb eixa finalitat. S'han de presentar plànols de situació, detall i característiques que el definisquen.
  
- El fem ha de retindre's el mínim temps possible en l'explotació, i en cas de produir-se emissió de males olors, és necessari el volteig de les piles.
  
- Atés que el sistema d'eliminació de cadàvers emprat en l'actualitat és transitori i només vàlid fins a finals de l'any 2005, l'explotació ha d'adequar-se al que estableix el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'establixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà, i s'ha de presentar davant d'aquesta Direcció General, en un termini no superior a 3 mesos a partir d'1 de gener de 2005 contracte amb una empresa autoritzada per a gestionar aquest tipus de residus, vigent i firmat per ambdues parts.
  
- S'ha de construir un gual sanitari o sistema equivalent per a la desinfecció de les rodes de vehicles en accés a parcel·la.
  
- S'ha de comunicar a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.
  
Segon
  
Notificar a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot inteposar cap recurs la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental al Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 5 de març de 2004. - El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 012/03-AIA
  
Objecte del projecte: Projecte de planta de compostatge de fangs d'EDAR
  
Promotor: Sanejament d'aigües
  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Infrastructures i Transports
  
Localització: Al costat de l'EDAR al terme municipal de Guardamar del Segura (Alacant)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de les construccions i de l'activitat del projecte
  
L'objecte del projecte és la instal·lació d'una planta de compostatge de fangs de depuradora a situar en la llacuna facultativa est, ja fora d'ús, de l'antiga depuradora d'aigües residuals pel sistema de llacunatge de Guardamar del Segura que ha sigut substituïda per una nova EDAR situada en una altra antiga llacuna juntament amb l'actuació que ara es projecta.
  
A la planta de compostatge es tractaren els fangs de l'EDAR de Guardamar i d'altres depuradores del Baix Segura i del Baix Vinalopó, amb un capacitat de tractament de 20.000 t/any. L'actuació ocupa una superfície de 26.798 m2.
  
El camí d'accés ha de ser el mateix que el de l'EDAR de Guardamar del Segura.
  
El subministrament d'aigua potable s'ha de realitzar des del camí previ a l'entrada de l'EDAR actualment en reforma.
  
La connexió elèctrica s'ha de realitzar de la LAMT corresponent a l'EDAR reformada.
  
2. Alternatives
  
No es plantegen altres alternatives d'ubicació; l'emplaçament es justifica perquè es troba al costat de l'EDAR de Guardamar del Segura.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient
  
El 20 de gener de 2003 sanejament d'aigües remet el projecte, l'estudi d'impacte ambiental i el certificat d'informació pública.
  
El projecte ha estat sotmés a informació pública mitjançant un anunci en el BOE núm. 178 de 26 de juliol de 2002 i el DOGV núm. 4315 de 16 d'agost de 2002. S'han formulat al·legacions per part de tècnics de l'Ajuntament relatives a falta d'alternatives, el trànsit de camions, l'emissió d'olors i les afeccions al paisatge. Les esmentades al·legacions es contesten per part de sanejament d'aigües mitjançant informe. A la vista de l'esmentat informe i els condicionaments que s'indiquen en aquest, la regidoria de Medi Ambient de l'Ajuntament de Guardamar del Segura accepta el projecte referit.
  
2. Ampliació de la documentació
  
En data 9 de setembre de 2003 se sol·licita ampliació de la informació continguda en l'estudi d'impacte ambiental a la vista de l'informe emés pel Servei de Gestió de Residus. Sanejament d'aigües remet el 23 d'octubre de 2003 la documentació sol·licitada.
  
Informes sectorials
  
S'efectua consulta al Servei de Gestió de Residus de la Direcció General de Qualitat Ambiental. Com a conseqüència de les consultes efectuades es rep l'informe següent:
  
- Del Servei de Gestió de Residus s'indica en extracte:
  
Que s'amplie el contingut del projecte en els aspectes de balanç de material en el compostatge, nombre de naus de maduració, característiques i descripció tècnica de maquinària emprada en el procés, especificar l'emmagatzematge del compost, codificar tots els residus a utilitzar com a matèria primera del procés, especificar la recollida i gestió de lixiviats produïts.
  
Si considerem adequades les actuacions previstes en la planta de compostatge, i apuntem que les esmentades instal·lacions han de sotmetre's a autorització administrativa en compliment de l'article 50.1 de la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de Residus de la Comunitat Valenciana i article 13 de la Llei 10/1998, de 21 d'abril de residus, amb la realització de la corresponent sol·licitud d'autorització per a l'activitat de valoració tipus R3: reciclat o recuperació de substàncies orgàniques que no s'utilitzen com a dissolvents (incloses les operacions de formació d'adob i altres transformacions biològiques), conforme a l'Ordre MAM/304/2002, de 8 de febrer, per la qual es publiquen les operacions de valoració i eliminació de residus i la llista europea de residus.
  
En l'ampliació remesa es contesta a les consideracions apuntades en l'informe anterior.
  
Afeccions legals
  
L'actuació se situa en sòl propietat de l'Ajuntament de Guardamar del Segura, qualificat en el planejament urbanístic com a servei urbà NZPS-4, que ocupa una antiga llacuna de l'anterior sistema de depuració d'aigües residuals. Es troba juntament amb la forest d'utilitat pública núm. 103 del CUP denominada Els Estanys i Moncaio, en una parcel·la exclosa d'aquesta.
  
Consideracions ambientals
  
Els elements que poden resultar afectats per l'actuació són principalment la qualitat de l'aire per l'emissió de partícules i olors en la fase de funcionament, la contaminació atmosfèrica i acústica, l'augment del trànsit de camions (vuit camions diaris) per zones urbanes; el paisatge i la generació de residus.
  
Pel que fa a les afeccions sobre la vegetació i la fauna, cal indicar que les obres s'han d'executar sobre l'antiga llacuna existent, per la qual cosa les actuacions s'han de realitzar sobre un terreny ja transformat.
  
En relació amb les mesures correctores previstes, s'han d'adoptar mesures addicionals que s'estableixen en el condicionat de la present resolució.
  
Pel que fa al programa de vigilància ambiental no s'estipula periodicitat dels controls a realitzar, per la qual cosa s'ha d'ampliar amb l'establert en el condicionat de la present resolució.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics del Decret 162/90 pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental de la Llei 2/1989, de 3 de març de la Generalitat Valenciana, en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta i l'annex I 6-a.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article cinqué del Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/89, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
4. L'article 56, del Decret 81/2003, de 27 de juny, del Consell de la Generalitat, pel que estableix l'estructura orgànica de les conselleries de l'administració de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar favorable, només a l'efecte ambiental, sense perjudici de les exigències derivades de l'aplicació de la normativa sectorial específica, el projecte de planta de compostatge de fangs de l'EDAR a situar en la parcel·la de l'antiga EDAR al terme municipal de Guardamar del Segura (Alacant), projecte promogut per sanejament d'aigües, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i l'apartat segon de la present resolució.
  
Segon
  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants següents:
  
1) Únicament s'accepten els fangs de depuradora que complisquen els límits establerts en el Reial decret 1310/1990 que regula la utilització de fangs de depuració en agricultura, com també els que s'establisquen posteriorment. Amb aquest fi és necessari que els fangs s'analitzen preferentment en origen, i si no n'hi ha en la mateixa planta prèviament a l'entrada en el procés, s'han d'enregistrar els resultats obtinguts i la destinació dels fangs rebutjats, d'acord amb les característiques de residu tòxic i perillós. Així mateix s'efectuen controls analítics de metalls pesats en la línia d'aigües industrials de les estacions depuradores d'origen, prèviament a la introducció en el tractament biològic, per a garantir l'absència d'elements tòxics en aquest que comprometen el bon funcionament del sistema, com també la possible reutilització en el sector agrícola dels fangs biològics tractats.
  
2) Les instal·lacions han de sotmetre's a autorització administrativa de la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge en compliment de l'article 50.1 de la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus de la Comunitat Valenciana i article 13 de la Llei 10/1998, de 21 d'abril, de residus, amb la realització de la corresponent sol·licitud d'autorització per a l'activitat de valoració tipus R3: reciclat o recuperació de substàncies orgàniques que no s'utilitzen com a dissolvents conforme a l'Ordre MAM/304/2002, de 8 de febrer, per la qual es publiquen les operacions de valoració i eliminació de residus i la llista europea de residus.
  
3) S'ha de procedir a la retirada a abocadors controlats i degudament autoritzats dels materials sobrants i dels procedents del desmantellament de les instal·lacions existents en la llacuna que s'ocupa (geomalla, buidatge del vas, etc.).
  
4) S'ha de disposar de dipòsits d'aigua per a extinció d'incendis en les proximitats de la zona de dipòsit i emmagatzematge del material suport, i s'ha de complir allò que s'ha establert sobre la matèria en el capítol III de la Llei 3/93, forestal, de la Comunitat Valenciana.
  
5) S'ha d'evitar l'acumulació del compost una vegada produït; ha d'estar degudament protegit mitjançant coberta, tant el producte final com les matèries primeres corresponents als fangs i material de suport.
  
6) S'ha d'evitar que entre en contacte l'aigua procedent del drenatge d'aigües pluvials amb material contaminant, en cas contrari s'ha de disposar d'un sistema de recollida que permeta canalitzar les aigües contaminades a l'estació depuradora confrontant.
  
7) S'han d'incorporar els silenciadors i equips necessaris per a la reducció dels nivells sonors, de manera que no es transmeta a edificacions pròximes més de 40 dB (a diürns (de 8 h a 22 h) ni més de 30 dB (a nocturns de 22 h a 8 h).
  
8) S'han de disposar els mecanismes necessaris per a minimitzar l'emissió d'olors especialment en aquelles parts del procés productiu més susceptibles de produir-los. En l'exterior de la instal·lació s'han de disposar barreres vegetals de manera que permeten dificultar la dispersió d'olors cap a les zones habitades.
  
9) Per a minimitzar l'impacte visual i la incidència en el paisatge, s'han de disposar també de barreres vegetals en el perímetre de la instal·lació. Les espècies a utilitzar en l'enjardinament i treballs de revegetació han de ser acords amb l'entorn forestal.
  
10) S'ha d'establir un programa de vigilància ambiental que incloga la gestió realitzada amb els diversos tipus de residus generats en l'execució i funcionament de les obres projectades. S'ha de remetre un informe a aquesta Direcció General amb periodicitat anual amb el resultat de l'esmentat programa, incloent-hi els resultats analítics obtinguts dels fangs abans i després del procés, com també la gestió dels distints tipus de residus generats per l'activitat i destinació dels fangs rebutjats si és el cas, controls de la contaminació atmosfèrica, nivells de soroll i emissió d'olors, amb l'especificació de les mesures correctores aplicades per a la minimització d'aquests, com també documentació fotogràfica de les mesures de revegetació i minimització de l'impacte visual.
  
11) Si durant l'execució de les obres es troben restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el titular ha de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura, de manera immediata, i adoptar les mesures pertinents amb vista a la protecció i conservació d'aquestes, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.
  
12) Altres condicionants de caràcter ambiental que s'establisquen en les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació.
  
Tercer
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret, estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 5 de març de 2004. - El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 44/00-AIA
  
Títol: Ampliació d'explotació porcina d'encebament
  
Promotor: Miguel Àngel i Javier Iranzo García
  
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Utiel (València)
  
Objecte del projecte: Obtenció de llicència d'activitat per a l'ampliació de l'activitat de la granja de porcs
  
Localització: Partida Carasoles, polígon 23, parcel·les 227 i 228 a i b, 229, 230 i 231, a l'aldea de Los Corrales, al terme municipal d'Utiel (València)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a ampliar i legalitzar una explotació porcina d'encebament.
  
Segons la documentació presentada, les característiques de l'explotació són:
  
L'explotació està constituïda per una nau que disposa de llicència d'activitat, concedida en data 24 de març de 1987, al propietari anterior. Actualment es pretén ampliar l'explotació, amb la construcció d'una segona nau de característiques semblants a la inicial, a més de canviar la titularitat de l'explotació.
  
Les naus han de ser de planta rectangular amb coberta a dues aigües, sota les quals han de discórrer les fosses de purins. La capacitat inicial d'explotació és de 238 porcs d'encebament; es pretén ampliar en 760 porcs que s'han d'albergar a la segona nau, la qual cosa suposa una explotació de 998 porcs, que han d'arribar a l'explotació amb uns 20 kg de pes viu, i es volen destinar a escorxador quan arriben als 90-100 kg de pes viu.
  
S'hi volen realitzar tres cicles a l'any.
  
L'explotació ha de quedar encerclada amb tanca de malla de simple torsió de 2 m d'alçària, amb la disposició d'un gual per a la desinfecció de rodes en l'entrada.
  
Es calcula que el volum de purins generat anualment ascendeix a 2.150 m3. Per a contenir el purí a l'explotació, s'ha de construir una bassa d'uns 275 m3 de capacitat útil. Abans de l'aplicació d'aquests en camp, han de ser tractats amb complex bacterià en fosses i bassa de purins que en millore les propietats com a adob orgànic, alhora que ha de reduir la càrrega contaminant. Es justifica la disponibilitat de 39,09 ha de superfície agrícola on aplicar els purins.
  
Els cadàvers han de ser retirats de l'explotació per una empresa autoritzada a aquest efecte.
  
L'explotació es localitza a 1.100 m de l'aldea de Los Corrales, a 1.700 m de l'aldea de Las Casas i a 4.000 m del nucli de població d'Utiel.
  
No s'ha justificat adequadament la gestió de cadàvers, ja que no s'ha aportat contracte subscrit amb cap empresa autoritzada a aquest efecte.
  
Malgrat que s'ha calculat correctament el volum de purins generat anualment, no s'ha aportat prou superfície agrícola on poder aplicar-los com a adob orgànic. Segons el Reial decret 324/2000, de 3 de març, pel qual s'estableixen normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines, és necessari disposar de 42,56 ha de superfície agrícola on aplicar el purí, per la qual cosa se sol·licita al promotor la presentació de la documentació corresponent que justifique disposar de superfície agrícola suficient on aplicar els purins.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient
  
El projecte d'activitat, l'estudi d'impacte ambiental i l'expedient municipal són remesos per la Direcció Territorial de Territori i Habitatge el 27 de gener de 2000.
  
La ubicació que en un inici es pretenia donar a l'explotació, corresponia a una zona problemàtica, ja que es proposava ubicar pròxima a un sòl no urbanitzable de protecció de regadiu i aqüífers (zona XVI), amb una capa freàtica a poca profunditat. Es va aconsellar al promotor la modificació de la ubicació de l'explotació ramadera, el qual proposa la reubicació en les parcel·les 227, 228, 229 230 i 231, del polígon 23 del terme municipal d'Utiel, sòl qualificat com a no urbanitzable comú, zona XIII, agrícola, segons PGOU.
  
La informació pública de l'estudi d'impacte ambiental s'ha realitzat en el DOGV núm. 4.657, de 24 de desembre de 2003, sense que s'hi hagen presentat al·legacions.
  
Informes sectorials
  
Durant la tramitació, s'ha sol·licitat al promotor l'ampliació de l'expedient el 14 de febrer de 2000, relativa a la bassa de purins, que es proposava construir a base de làmina de plàstic fixada en vores, alternativa que es considerava inadequada, a causa de les característiques de la zona, com també la justificació de la gestió de cadàvers. L'1 de juny de 2000 se sol·licita al promotor, a través de l'Ajuntament, i per a la primera ubicació proposada, la presentació d'estudi hidrogeològic que demostre que no hi ha afecció a l'aqüífer subjacent amb la posada en marxa de la instal·lació. Aquesta ampliació es rep el 18 de setembre de 2000, sense que s'hi descriga hidrogeològicament l'àrea afectada per l'explotació, ja que s'utilitza una escala en la descripció inadequada, que abraça tota la comarca. Per un altre costat, no informa de la repercussió que l'activitat pot causar en la zona on es pretén ubicar. El 27 de febrer de 2001 es reitera la necessitat de remetre la informació sol·licitada, relativa a la possible afecció de l'aqüífer subjacent. Amb el canvi d'ubicació que proposa el promotor en data 14 de novembre de 2003, i que pretén evitar els problemes que podrien derivar-se de la ubicació inicial, es resol l'expedient.
  
El 25 de febrer de 2004 se sol·licita al promotor, a través de l'Ajuntament, ampliació relativa a:
  
- Justificació de l'eliminació de cadàvers, conforme al Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del consell de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà.
  
- Eliminació de residus orgànics, mitjançant la presentació de superfície agrícola suficient on aplicar els purins considerant no sobrepassar la dosi màxima de nitrogen per hectàrea i any de 170 kg, exigit pel Reial decret 261/1996, sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda per nitrats procedents de fonts agràries; presentació del contracte d'acceptació subscrit pels propietaris de les parcel·les agrícoles, com també cèdula de propietat d'aquestes. No s'accepten les parcel·les que no s'exploten agrícolament, o que es troben situades en sòl no urbanitzable de protecció de regadiu i aqüífers (zona XVI). A més, i segons la sensibilitat de la zona, ha d'aportar-se descripció del programa d'adob per a totes les parcel·les que es justifique disposar, en funció del cultiu que es desenvolupe.
  
En data 8 de març de 2004, el promotor presenta ampliació, en la qual inclou la justificació de la gestió de purins, a través d'una empresa gestora i la disposició de la superfície agrícola necessària on aplicar els purins. La informació relativa al programa d'adob no s'ha facilitat.
  
L'expedient municipal recull la informació següent:
  
- Informe desfavorable del cap local de sanitat, que al·ludeix a la falta d'estanquitat de la bassa de purins, falta de teles mosquiteres, falta de gual sanitari de desinfecció, com també falta del contracte de retirada de cadàvers.
  
- Informe favorable de l'aparellador municipal.
  
- Informació pública sense la presentació d'al·legacions.
  
- Autorització prèvia de la Direcció General d'Urbanisme i Ordenació Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge, la qual queda condicionada, en relació a la previsió del proveïment d'aigua potable i completa evacuació, recollida i depuració dels residus, com també que la posició i acabament de l'edifici han de ser acords amb el caràcter aïllat i rural d'aquest. D'altra banda, la superfície de la finca no ocupada ha d'estar i mantenir-se en explotació agrària efectiva.
  
En data 31 de maig de 2000, se sol·licita a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer informe relatiu a la ubicació proposada inicialment per a l'explotació, i la incidència sobre l'aqüífer subjacent. L'esmentat informe es rep en data 21 de març de 2001, en el qual es conclou que l'actuació proposada, en quant afecte el domini públic hidràulic o la zona de policia d'aquest, ha d'ajustar-se en totes les fases a les disposicions de la normativa específica vigent i en la particular a la Llei d'aigües 29/85, de 2 d'agost, la modificació d'aquesta, reglaments i altres disposicions que la desenvolupen, sense que informe l'organisme de la possible afecció a l'aqüífer subjacent amb una activitat d'aquest tipus.
  
Afeccions legals
  
El sòl on s'ubica l'explotació, està classificat com a sòl no urbanitzable agrícola (zona XIII), segons Pla general d'ordenació urbana. Per a la zona XIII, agrícola, al PGOU s'exigeix la localització de l'explotació ramadera a més d'1 km de sòl urbà o urbanitzable d'Utiel i a més de 500 m de qualsevol altre sòl qualificat com a urbà o urbanitzable residencial. La localització en aquest cas està a 1.100 m de l'aldea de Los Corrales, a 1.700 m de l'aldea de Las Casas i a 4.000 m d'Utiel, per la qual cosa la ubicació d'aquest és correcta.
  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'han identificat els elements ambientals susceptibles de ser afectats pel projecte, entre els que s'inclou: aire, aigua, sòl, flora, fauna, paisatge i medi socioeconòmic.
  
L'explotació es localitza pròxima al sòl classificat com a sòl no urbanitzable de protecció de regadiu i aqüífers (zona XVI), i atesa l'elevada vulnerabilitat que presenta a la contaminació de l'aqüífer subjacent, han d'extremar-se les mesures preventives per a evitar l'afecció a aquesta unitat ambiental.
  
L'entorn on se situa l'explotació correspon a una zona agrícola dedicada principalment al cultiu de la vinya. Aquest caràcter agrícola de la zona, fa que l'explotació quede integrada harmònicament en el paisatge. Malgrat això, i atés que la parcel·la limita amb la carretera, ha de disposar-se d'apantallament vegetal perimetral a l'explotació.
  
La distància al nucli de població fa que no siga previsible l'afecció a la població associada a l'emissió d'olors. Únicament aquests problemes poden derivar-se d'una mala gestió del purí en aplicar-lo en camps de cultiu i es poden aplicar mesures de minimització d'aquest impacte com el volteig del purí una vegada aplicat en camp.
  
El projecte no afecta comunitats botàniques o faunístiques d'especial interés ambiental o espècies protegides, endèmiques, en perill d'extinció o de distribució escassa o puntual a nivell provincial o de Comunitat Valenciana.
  
2. Identificació i valoració d'impactes
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha considerat una sèrie d'accions impactants, entre les quals s'inclou:
  
- Emissió de soroll i pols durant la fase de construcció.
  
- Producció d'olors.
  
La valoració d'impactes s'ha considerat per a tres alternatives (que en l'estudi d'impacte ambiental s'han considerat fases), la primera fase corresponent a la d'explotació de la granja, la segona fase relativa a l'explotació agrícola de la parcel·la es destina a cultius de secà i la tercera fase correspondria l'alternativa nul·la. Al llarg de tot l'estudi d'impacte ambiental s'ha considerat aquestes tres alternatives, les quals no es consideren vàlides en l'avaluació ambiental, ja que no constitueixen les alternatives tècnicament viables.
  
No s'ha desenvolupat una avaluació qualitativa/quantitativa dels impactes.
  
L'impacte més rellevant que puga causar l'explotació, considerant el funcionament correcte d'aquesta, és l'associat a l'afecció de l'aqüífer subjacent.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental
  
Com a mesures protectores i correctores, s'inclouen entre altres les següents:
  
- L'extracció de purins a la cisterna de repartiment s'ha d'efectuar amb la menor agitació possible.
  
- Els purins s'han de tractar amb l'aplicació de complex bacterià, de manera que en millore les propietats com a adob orgànic, amb l'afavoriment de la disminució de la càrrega contaminant d'aquest.
  
Les mesures correctores han d'ampliar-se amb l'adopció de les següents:
  
- S'han de llaurar o soterrar els purins aplicats en les finques agrícoles a fi de minimitzar la propagació de males olors a l'atmosfera.
  
- S'ha d'assegurar l'estanquitat de les naus, fosses i bassa de purins.
  
- S'ha de disposar de contenidor homologat per a contenir els cadàvers provisionalment fins a la retirada per l'empresa gestora amb què s'ha subscrit contracte.
  
A més, han d'adoptar-se els condicionants establerts en aquesta declaració d'impacte ambiental.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en el qual resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I apartat 1.H.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació, l'ampliació de la granja porcina d'encebament, situada al terme municipal d'Utiel (València), promoguda per Miguel Angel i Javier Iranzo García, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants establerts a continuació:
  
- Prèvia a la concessió de la llicència d'activitat, i segons la sensibilitat de la zona, ha d'aportar-se descripció del programa d'adob per a totes les parcel·les que es justifique disposar on s'aplique el purí, en funció del cultiu que es desenvolupe.
  
- Prèvia a la concessió de la llicència d'activitat ha de presentar una relació dels pous existents en un radi de 1000 m i justificar que l'explotació no afecta aquelles aigües. En cas d'existir pous inclosos en aquest radi d'influència, i per a poder determinar la possible afecció a les aigües subterrànies, ha de conèixer de forma detallada la direcció del flux subterrani i en base a aquest, situar punts de mostratge aigües avall de l'explotació (naus i bassa de purins): Es recomana que els paràmetres que s'hande determinar en els punts de mostratge siguen almenys els següents: pH, conductivitat, sòlids en suspensió, matèries sedimentables, DQO, DBO5, amoni, nitrats, nitrits, clorurs, sulfats, sodi, magnesi, potassi, coure, zinc, ferro, plom.
  
- Abans de la concessió de la llicència d'activitat, s'ha d'assegurar la correcta impermeabilització de les edificacions on s'alberga els animals, com també les fosses i bassa de purins, mitjançant la presentació de projecte d'impermeabilització i estanquitat, documentació que ha d'anar subscrita i visada per un tècnic competent.
  
- S'ha de disposar de gual sanitari o sistema equivalent a l'entrada de l'explotació, perfectament dimensionat, de manera que permeta la desinfecció dels vehicles que accedisquen a la granja.
  
- S'ha de disposar de bassa de purins impermeabilitzada i tancada, amb capacitat suficient per a emmagatzemar la producció de purins d'almenys tres mesos, tot això segons l'article 5.Un. B.1. del Reial Decret 324/2000, de 3 de març, mitjançant el qual s'estableixen les normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines.
  
- S'ha d'utilitzar sistema protector que impedisca l'accés de vectors a les naus, com malla metàl·lica o semblant.
  
- S'ha de disposar de tanca perimetral de l'explotació.
  
- A l'hora d'utilitzar el purí com a fertilitzant, s'ha de limitar la zona d'aplicació a camps de cultiu i pastius no naturals, s'han d'evitar les proximitats de corrents d'aigua, rius, rierols, barrancs, etc., com també fonts, conduccions subterrànies d'aigua i altres possibles focus de contaminació. No s'ha d'aplicar el purí en aquelles parcel·les adjacents o incloses en la zona classificada com a sòl no urbanitzable de protecció de regadiu i aqüífers (zona XVI). No s'ha de superar la quantitat de 170 kg de N/ha i any. S'ha de llaurar i soterrar immediatament per a evitar les possibles pèrdues de nitrogen amoniacal.
  
- S'ha de gestionar l'eliminació de cadàvers conforme al que estipula el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà, i disposar en l'explotació de contenidors homologats on dipositar els cadàvers fins a la retirada d'aquests per una empresa gestora autoritzada.
  
- S'ha de comunicar a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació de la gallinassa.
  
Segon
  
Notificar a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot inteposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del dret d'aquestes, estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 8 de març de 2004. - El director de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 388/03-AIA
  
Títol: Projecte bàsic de supressió del pas a nivell PI-7, en el PK 26+149, de la línia 1 del FGV València - Castelló de la Ribera
  
Promotor: Direcció General de Transports. Conselleria d'Infrastructures i Transports
  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Infrastructures i Transports
  
Objecte: Supressió del pas a nivell PI-7, situat en el PK 26+149 de la línia 1 de FGV València - Castelló de la Ribera.
  
Localització: Terme municipal de Picanya (València)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista
  
L'objectiu fonamental del present projecte és la millora de les condicions de seguretat vial mitjançant el tancament del pas a nivell PI-7, i la construcció d'un pas inferior que encreuament la línia del FGV València - Castelló de la Ribera i l'habilitació per a vianants del pas a nivell PI-7.
  
Les obres necessàries consisteixen en:
  
- Construcció d'una nova ronda viària que unisca la futura rotonda situada en el camí de la Pedrera situat enfront del cementiri, amb la rotonda existent actualment en el distribuïdor sud a l'altura del parc de bombers comarcal, amb la creació d'una segona rotonda intermèdia, pròxima al camí de la Sénia.
  
Ambdues rotondes han sigut projectades mitjançant radi interior de 15 metres en ambdós casos. Prèvia a la connexió del vial amb la rotonda existent en l'actualitat es realitzarà un pas inferior sota la línia del FGV. La secció d'aquest vial s'ha previst mitjançant dos carrils de 3,5 m, mitjana d'1 m d'ample, voreres de 2,5 m i carril bici a un únic costat de 3 m d'amplària que connecta amb el recentment executat en el camí de la Pedrera. A un costat i a l'altre de la plataforma es disposen zones enjardinades d'1 m d'ample, dotades d'escocells per a la futura implantació d'arbreda.
  
- Peatonalització del pas a nivell PI-7 a l'altura del C/ Orihuela, que ha de quedar exclusivament per a l'ús de vianants excepte en el cas de vehicles de seguicis fúnebres.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 31 d'octubre de 2003 la Conselleria d'Infrastructures i Transports va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental (EIA) corresponents al Projecte bàsic de supressió del pas a nivell PI-7, en el PK 26+149, de la línia 1 de F.G.V. València - Castelló de la Ribera.
  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del projecte bàsic de supressió del pas a nivell PI-7, en el PK 26+149, de la línia 1 de FGV València - Castelló de la Ribera, ha sigut sotmés a informació pública mitjançant anunci publicat en el BOE de data 14 de setembre del 2001, sense que s'hi hagen presentat al·legacions de caràcter ambiental.
  
2. Peticions d'informes sectorials i documentació complementària
  
A l'agost de 2001 es va efectuar consulta als organismes següents
  
:
  
- Ferrocarrils de la Generalitat Valenciana.
  
- Direcció General d'Obres Públiques.
  
- Delegació del Govern.
  
- Ajuntament de Torrent.
  
No s'hi han presentat al·legacions de caràcter ambiental.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació
  
La construcció de les obres tindrà una incidència directa sobre el sòl, la fauna i la flora i com a conseqüència de tot això, suposarà una alteració important sobre el paisatge i la morfologia.
  
Pel que fa a la flora, existirà una afecció directa sobre els camps de cultius que envolten els municipis de Torrent i Picanya, amb una marcada presència de fruiters de regadiu i de cítrics.
  
Atés que l'afecció de les obres només incideix directament sobre una zona d'horta, les potencials alteracions faunístiques causades per la futura variant són de molt escassa importància.
  
En general la zona objecte de l'actuació s'engloba en l'àrea metropolitana de València, àrea eminentment urbana i fortament antropitzada.
  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants
  
En aquest epígraf es pretén fer insistència en els efectes generats per l'actuació que, d'entre els estudiats en l'EIA, presenten major rellevància.
  
- L'aire resultarà afectat per la gran quantitat de pols que es propaga durant les excavacions i transports de materials. Un altre efecte que s'ha de tenir en compte és l'emissió de sorolls que es generaran durant l'execució de les obres.
  
- Les aigües superficials podrien veure's afectades tant pel moviment de terres com per la implantació d'instal·lacions auxiliars.
  
- També hi ha risc de contaminació per abocament d'aigües residuals a llits i a la xarxa de séquies, procedents de vestidors, lavabos, casetes de servei, canvis d'oli, filtres etc. Per un altre costat aquests abocaments poden exercir una alteració sobre els aqüífers subterranis a causa de l'escassa profunditat del nivell freàtic.
  
- L'execució dels treballs de moviment de terres, pel que fa a l'ocupació del terreny, i retirada d'aquestes de la capa de terra vegetal, implica la destrucció de sòl amb alta capacitat agrològica destinat al cultiu de cítrics.
  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental
  
Les mesures correctores més importants que s'han previst en l'estudi d'impacte ambiental són:
  
- Per a evitar o minimitzar l'efecte de l'emissió de pols s'han d'efectuar regs preventius en totes aquelles zones on siga previsible un important moviment de maquinària pesant i en aquelles on, per haver-se efectuat moviments de terres o estar en execució puga alçar-se pols per efecte del vent.
  
- El formigó i l'aglomerat asfàltic han de procedir d'instal·lacions preexistents i situades en les proximitats de l'obra. S'ha d'evitar la instal·lació de plantes específiques de fabricació per a l'obra.
  
- S'ha de seleccionar la ubicació de pedreres d'extracció de préstecs en aquells punts en els quals es minimitze l'afecció sobre el potencial edàfic de l'àrea afectada. Es prefereix la utilització de pedreres preexistents i en règim d'explotació autoritzada.
  
- S'ha de procedir a la màxima reutilització de material possible, amb la qual cosa es redueixen les superfícies de sòl a afectar amb l'habilitació d'abocadors.
  
- Per a la revegetació de talussos s'ha d'aprofitar la terra vegetal retirada amb anterioritat abassegada en munts que no superen l'1,5 m d'alçària i sotmetre'ls a un tractament d'adob.
  
- La revegetació de talussos s'ha de dur a terme mitjançant hidrosembra, per a implantar espècies pradenques; es pot utilitzar gram, espartet trèvol subterrani i mescla de llavors llenyoses i matoll dels gèneres Genista, Retama, Thymus i Lavandula i pi blanc.
  
- Durant el període de construcció s'ha d'evitar que els moviments de maquinària pesant compacten els sòls de l'entorn de l'obra.
  
- S'ha de parar atenció en la col·locació d'abassegaments pel perill d'intercepció de l'escorriment superficial, la qual cosa provocaria una contaminació d'aquesta a causa de l'arrossegament de partícules per les aigües pluvials.
  
- Les labors de manteniment dels vehicles de l'obra s'ha de realitzar en llocs habilitats per a aquest ús; s'ha d'evitar l'abocament de productes als cursos fluvials. En aquest sentit s'ha de procedir a la recollida d'olis i lubricants propis de les tasques de greixatge dels vehicles, i portar-los a punts de dipòsits autoritzats.
  
- Les instal·lacions auxiliars, com també les casetes d'obra, vestidors, serveis diversos, etc., han de connectar-se a la xarxa general de clavegueram i evitar l'abocament a llits o al subsòl.
  
- Es recomana l'ús de punts d'extracció i d'abocament preexistents i degudament autoritzats.
  
Pel que fa al programa de vigilància ambiental ha de tenir com a objecte establir un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental, i fer un seguiment d'una sèrie de paràmetres que donen una idea de com evoluciona l'entorn a partir de la construcció i funcionament de l'obra.
  
A continuació s'enumeren les mesures més importants:
  
- Cal ajustar-se a les emissions de pols, cuidar que es realitzen els pertinents regs preventius, i mesuraments de nivells sonors en les àrees urbanes pròximes a la traça de la carretera.
  
- Mantenir durant tot el període de les obres una adequada senyalització d'aquestes, per a mantenir unes adequades condicions de seguretat per a residents i usuaris.
  
- Vigilar l'estat dels talussos, a fi de comprovar si fóra necessari efectuar alguna nova sembra o plantació.
  
Finalment, el programa de vigilància ambiental ha de fixar amb una determinada periodicitat la realització d'informes en els quals s'ha de donar compte del compliment del programa com també els efectes derivats de l'aplicació de les mesures correctores i del grau de correspondència d'aquests efectes amb què van ser previstos en l'estudi d'impacte ambiental.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 8-a de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte bàsic de supressió del pas a nivell PI-7, en el PK 26+149, de la línia 1 del F.G.V. València - Castelló de la Ribera, promogut per la Direcció General de Transports de la Conselleria d'Infrastructures i Transports, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establerts en l'apartat segon.
  
Segon
  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'estableixen les següents:
  
1. Els diversos documents del projecte de construcció (memòria, plànols, plec de prescripcions tècniques i pressupost) han d'incorporar tots els aspectes concernents a les mesures protectores i correctores incloses en l'estudi d'impacte ambiental, com també els derivats dels presents condicionants, tot això amb el grau de detall necessari per a la contractació i execució conjunta amb la resta de les obres. Així, el pressupost del projecte de construcció ha d'incorporar, preferentment en una única partida, totes les unitats d'obra que es referisquen a les mesures correctores que s'han de realitzar. També s'han de valorar i proveir pressupostàriament totes les despeses derivades del programa de vigilància ambiental.
  
2. Els materials de farciment i els de rebliment que siguen necessaris per a l'execució del projecte, s'han d'obtenir de préstecs o de pedreres existents i legalment autoritzades. En cas de noves obertures aquestes s'han de sotmetre, amb caràcter previ a la utilització d'aquestes, al procediment de declaració d'impacte ambiental.
  
De la mateixa manera, el lloc que es trie com a abocador o runam, si no es tracta d'un abocador de residus degudament identificat i legalitzat, s'ha de sotmetre, abans de la utilització d'aquest, al procediment d'estimació d'impacte ambiental.
  
3. Durant l'execució de les obres no es poden desenvolupar treballs nocturns que puguen perjudicar el descans de la població que habita els nuclis més pròxims a aquestes, tant per impactes sonors com per vibracions o elevada lluminositat.
  
4. La direcció d'obra ha d'exigir, una vegada executades i acabades les obres, la retirada a un abocador controlat de totes aquelles runes, materials sobrants i la resta de deixalles d'obra que hagen sigut dipositats, abocats o abandonats en qualsevol àrea de terreny que s'haja vist afectada per les obres executades.
  
5. La direcció d'obra ha d'exigir el compliment de les mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental, com també dels condicionants de la present declaració d'impacte ambiental, per a la qual cosa s'han d'establir en el pressupost del projecte de construcció, com ja s'hi ha indicat, les partides pressupostàries necessàries.
  
6. Si durant l'execució de les obres es produeix qualsevol troballa arqueològica, el fet s'ha de posar en coneixement de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, de forma immediata, i adoptar les mesures pertinents amb vista a la protecció i conservació d'aquesta, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.
  
Tercer
  
Notificar a les parts interessades que, contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del dret i interessos d'aquestes, estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.