Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 8103, del 10-08-2017 (2017/6629)

RESOLUCIÓ de 15 de juny de 2017, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació dels informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedients 63/16-EAE la Jana i 116/14-EAE Oliva.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8103

Data del DOGV
:   10-08-2017

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2017/6629


Data del document
:   15-06-2017

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 15 de juny de 2017, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació dels informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedients 63/16-EAE la Jana i 116/14-EAE Oliva. [2017/6629]  
De conformitat amb l'article 51.7 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de l'informe ambiental i territorial estratègic, resolc:  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana els informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedients 63/16-EAE la Jana i 116/14-EAE Oliva.  
  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Tràmit: avaluació ambiental de la modificació de l'article 2.2.4 de les Normes Subsidiàries del municipi de la Jana.  
Promotor: Ajuntament de la Jana.  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló.  
  
Localització: municipi de la Jana (Castelló).  
Expedient: 63-16-EAE.  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en la sessió realitzada el 27 d'abril de 2017, va adoptar l'acord següent:  
Vista la proposta de l'informe ambiental i territorial estratègic de la modificació de l'article 2.2.4 de les Normes Subsidiàries del municipi de la Jana, en els termes següents:  
Amb data 4 d'agost de 2016 es rep de l'Ajuntament de la Jana una sol·licitud d'inici de l'avaluació ambiental i territorial estratègica de la modificació de l'article 2.2.4 de les Normes Subsidiàries del municipi de la Jana, la qual adjunta la document inicial i l'esborrany de la modificació.  
Documentació aportada  
El 4 d'agost de 2016 es rep de l'Ajuntament de la Jana, a través del Servei Territorial d'Urbanisme de Castelló, la documentació següent: document inicial i esborrany de la modificació, en paper i en CD.  
  
El 26 de setembre de 2016 es va sol·licitar una ampliació de la documentació i el 20 d'octubre de 2016 es va rebre la nova documentació en resposta a la sol·licitud: nou document d'inici i esborrany de la modificació, informe municipal amb aclariments sol·licitats i còpia del capítol II de les normes d'ordenació en sòl no urbanitzable. Posteriorment, es va remetre per adreça electrònica el pla en PDF de la classificació del sòl del municipi.  
El 12 d'abril de 2017 es rep la documentació següent: nova versió de la modificació puntual i estudi d'integració paisatgística.  
Planejament vigent  
El municipi de la Jana disposa, com a document de planejament urbanístic, de les normes subsidiàries aprovades definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló el 29 de desembre de 1989. No van ser avaluades ambientalment.  
L'article 2.2.4 del vigent planejament que és objecte de la modificació estableix el següent:  
Article 2.2.4. Normes particulars del sòl no urbanitzable agrícola.  
  
La facultat d'edificar s'ha d'exercir dins dels límits indicats en la vigent Llei del sòl i reglaments del seu desenvolupament. En conseqüència, de conformitat amb el que disposa l'article 85,2 de la Llei del sòl, només es permetran les edificacions destinades a explotacions agrícoles que tinguen relació amb la naturalesa i destinació de la finca, les construccions, instal·lacions vinculades a l'execució, entreteniment i serveis de les obres públiques, així com edificacions i instal·lacions d'utilitat pública o interés social que hagen d'emprar-se en el medi rural i edificacions aïllades destinades a habitatge, en llocs on no existisca la possibilitat de formació d'un nucli de població segons s'ha definit en l'article anterior.  
Respecte a instal·lacions industrials, tan sols es permetran les que estiguen necessàriament vinculades a terrenys agrícoles com ara granges i magatzems i aquelles altres que per les seues característiques haja d'emplaçar-se aïllades en el medi rural, sempre que garantisquen la seguretat, salubritat i no contaminació per mitjà de l'aplicació, si escau, de les necessàries mesures correctores.  
Les construccions en aquesta classe i categoria de sòl s'ajustaran a les condicions d'edificabilitat següents:  
Per a fins industrials.  
Les construccions per a fins industrials s'autoritzaran sempre que garantisquen els accessos i comunicacions i la dotació del servei d'aigua i energia elèctrica, així com l'evacuació de residus, després de la depuració, si escau, i sempre que complisquen les determinacions que s'estableixen a continuació.  
Aquestes construccions hauran de complir, a més, les determinacions següents:  
a) Alçària màxima 10 m (llevat de xemeneies, sitges, etc.).  
b) Separació de llindes de 5 m com a mínim.  
c) Edificabilitat màxima de 2 m³/m².  
d) Ocupació màxima de sòl 20 %.  
Imatge I. Classificació i qualificació planejament urbanístic vigent de la Jana. En blanc, el sòl no urbanitzable comú agrícola, objecte de la modificació.  
Objecte de la modificació  
L'objecte de la modificació és variar les condicions d'edificabilitat de les instal·lacions industrials vinculades a terrenys agrícoles, i dins d'aquestes, únicament les destinades a explotacions ramaderes.  
Per a això, es pretén modificar la redacció de l'article 2.2.4 de les vigents normes subsidiàries, relatiu a les normes particulars del sòl no urbanitzable agrícola.  
Per a les explotacions ramaderes, es pretén augmentar l'ocupació màxima del sòl d'un 20 % a un 50 %, d'acord amb l'article 197, de la LOTUP) i l'edificabilitat de 2 m³/m² a 5 m³/m².  
S'estableix per a les explotacions ramaderes (noves o ampliacions) una distància mínima de 500 m entre les explotacions ramaderes i el nucli de població de la Jana.  
El sòl no urbanitzable comú agrícola en el municipi comporta la major part del sòl del municipi, 53.846.141 m².  
La redacció proposada per a l'article objecte de la modificació seria la mateixa de les normes subsidiàries, afegint, per a fins industrials, el que està entre cometes:  
Per a fins industrials.  
Les construccions per a fins industrials s'autoritzaran sempre que garantisquen els accessos i comunicacions i la dotació del servei d'aigua i energia elèctrica, així com l'evacuació de residus, després de la depuració, si escau, i sempre que complisquen les determinacions que s'estableixen a continuació.  
Aquestes construccions hauran de complir, a més, les determinacions següents:  
a) Alçària màxima 10 m (llevat de xemeneies, sitges, etc.).  
b) Separació de llindes de 5 m com a mínim.  
c) Edificabilitat màxima de 2 m³/m².  
d) Ocupació màxima de sòl 20 %.  
«En el cas de construccions destinades a explotacions ramaderes, aquestes hauran de complir les determinacions següents:  
a) Emplaçament: en tot cas, i sense perjudici que els instruments d'ordenació territorial i urbanística puguen exigir una distància major, aquestes instal·lacions s'han d'ubicar a una distància mínima de 500 metres del nucli de població de la Jana.  
b) Alçària màxima 10 m (excepte xemeneies, sitges, etc.). Separació de llindes de 5 m com a mínim.  
c) Separació de llindes de 5 m com a mínim.  
d) Edificabilitat màxima de 5 m³/m².  
e) Ocupació màxima de sòl 50 %.  
f) Integració paisatgística: s'haurà de redactar un estudi d'integració paisatgística a fi d'evitar o mitigar els possibles efectes negatius de la nova construcció sobre el paisatge preexistent. En tot cas, en la part de parcel·la no ocupada per la construcció, s'haurà de mantindre amb cultius tradicionals (olivera, ametler?) o espècies autòctones, a fi de millorar la integració paisatgística de la nova construcció.»  
  
Justificació de la modificació  
La Jana presenta una economia basada en activitats del sector primari, principalment l'agricultura (olivera) i les explotacions ramaderes (avícoles, cunícoles i porcines).  
D'acord amb la documentació presentada, alguns titulars de les explotacions ramaderes existents consideren necessària l'ampliació de les seues explotacions, a fi d'augmentar-ne la rendibilitat i poder, així, enfrontar-se a la situació econòmica actual. S'indica que una vegada analitzades la situació i les condicions de les explotacions existents que pretenen ampliar-se i consultat el planejament municipal, s'ha vist que és impossible emetre informe favorable a les ampliacions preteses ja que les granges existents es troben al límit de l'ocupació del sòl permesa per les normes subsidiàries vigents, fet que impossibilita actualment la seua ampliació.  
Les persones interessades en l'ampliació d'explotacions existents han sol·licitat ocupacions inferiors al 50 %, és a dir, dins dels límits establits per la LOTUP, i l'Ajuntament, a fi de permetre el desenvolupament de l'economia local basada en el sector primari, planteja la modificació de la regulació vigent i permetre un màxim d'ocupació del 50 % i una edificabilitat de 5 m³/m².  
S'estableix una distància mínima de 500 m entre les explotacions ramaderes i el nucli de població de la Jana, que millora la situació actual (sense distància) quant als efectes ambientals sobre el nucli de població derivats de les explotacions ramaderes. S'indica, igualment, que es mantindran les distàncies de seguretat sanitàries establides en la legislació sectorial, d'acord amb l'article 54 de la Llei 672003, de 4 de març, de la Generalitat, de ramaderia de la Comunitat Valenciana.  
  
Consultes realitzades  
Aquesta direcció general ha sotmés a consultes la documentació inicial remesa, d'acord amb el que disposa l'article 51 de la LOTUP, a fi de determinar els efectes significatius en el medi ambient, d'acord amb els criteris exposats en l'annex VIII de l'esmentada llei.  
  
Per això, tenint en consideració les característiques de la modificació presentada i els aspectes ambientals en què pot incidir, es consulten les administracions següents:  
  
Consulta Informe Administració consultada  
03.11.2016 Direcció Territorial de Castelló (agricultura i ramaderia), Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural  
03.11.2016 01.12.2016 Servei d'Ordenació del Territori, Subdirecció General de Territori i Paisatge; Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori.  
03.11.2016 21.03.2017 Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, Subdirecció General de Territori i Paisatge; Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori.  
21.04.2017 25.04.2017 Servei d'infraestructura verda i paisatge, Subdirecció General de Territori i Paisatge; Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori.  
  
  
Els informes rebuts juntament amb l'informe ambiental i territorial estratègic es publicaran en la següent pàgina web: www.agroambient.gva.es/eae  
- Servei d'Ordenació del Territori, Subdirecció General de Territori i Paisatge; Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori (01.12.2016): informa que la modificació plantejada no està afectada per risc d'inundació.  
Amb la remissió de la documentació inicial (rebuda 04.08.2016), el Servei Territorial d'Urbanisme de Castelló va informar el següent: atés que afecta una determinació de l'ordenació estructural, l'aprovació definitiva és autonòmica.  
Es proposa una redacció alternativa en la redacció de la modificació per a evitar dubtes respecte a quin tipus d'instal·lacions fa referència. En el vigent planejament les construccions i instal·lacions agrícoles i ramaderes que inicialment eren objecte de la modificació estan englobades en el vigent planejament com a construccions per a fins industrials, i per a evitar dubtes respecte al tipus a què fan referència el Servei Territorial d'Urbanisme proposava una redacció alternativa.  
Aquesta qüestió es considera esmenada amb la nova redacció feta en la documentació remesa per l'ajuntament i rebuda amb data 20 d'octubre de 2016, la qual es refereix només a explotacions ramaderes i exclou un altre tipus d'instal·lacions agrícoles.  
- Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge (21.03.2017): l'informe conclou que la modificació plantejada pot tindre efectes significatius sobre el paisatge i abans és necessari un estudi de paisatge i la delimitació i caracterització de la infraestructura verda.  
S'indica que la modificació està afectada pel paisatge de rellevància regional PRR07 Oliverars de Sant Rafael, i que la modificació proposa ocupacions del 50 % de la parcel·la rústica que suposarien, aplicats als 93.566.752 m² de sòl no urbanitzable agrícola, la mitat d'aquesta superfície ocupada per explotacions ramaderes.  
S'indiquen igualment els objectius i criteris estratègics de paisatge que han de seguir-se: els criteris generals establits en l'article 8 de la LOTUP i els establits en les directrius del capítol V del títol III i del capítol III del títol V de l'Estratègia Territorial de la Comunitat Valenciana (ETCV).  
Com a criteris particulars s'indiquen: s'hauria de zonificar el sòl no urbanitzable segons el que estableix l'article 26 de la LOTUP de manera que es permeta compatibilitzar la preservació del patrimoni col·lectiu del territori amb les legítimes aspiracions de la població. La zonificació haurà de ser d'acord amb la directriu 108 de l'ETCV.  
  
Com a conseqüència de l'estudi d'integració paisatgística remés per l'ajuntament i la nova redacció de la modificació puntual, es va sol·licitar un nou informe al Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, que el va emetre amb data 25 d'abril de 2017, on s'indicava, en síntesi, el següent: les normes urbanístiques han incorporat tres determinacions que permeten reduir i controlar el possible impacte paisatgístic de les granges, com són l'afecció generada per les distàncies de seguretat sanitària previstes en la Llei 6/2003, de ramaderia de la Comunitat Valenciana; l'obligació d'incorporar un estudi d'integració paisatgística en la tramitació de les llicències de cada granja, i la necessitat de mantindre l'arbratge agrícola de la zona. Ametlers i oliveres en la superfície de la parcel·la de lliure d'edificació. En la valoració no s'ha incorporat l'opinió del públic interessat deduïda dels processos de participació pública d'acord amb allò que s'ha determinat en l'apartat b.4 de l'annex II LOTUP.  
L'informe conclou favorablement, i indica que han d'incorporar-se en la tramitació de la modificació els criteris particulars següents:  
  
1. D'acord amb el que estableix l'article 8.c.1 i e de la LOTUP s'ha de preservar les vistes del perfil del municipi amb el campanar com a recurs paisatgístic. Per a això, s'han d'incorporar normes o delimitació de zones d'afecció que eviten l'ocultació o desfiguren la seua percepció amb edificacions o instal·lacions de qualsevol tipus.  
2. En la tramitació de les normes urbanístiques s'ha de completar la valoració dels paisatges amb l'opinió del públic interessat.  
Identificació i valoració dels possibles efectes sobre el medi ambient  
D'acord amb allò que s'ha estipulat en l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental i territorial determinarà, tenint en consideració els criteris de l'annex VIII, el sotmetiment al procediment d'avaluació ambiental i territorial ordinari o simplificat, en funció de l'existència d'efectes significatius sobre el medi ambient, després de la consulta a les administracions públiques afectades a les quals fan referència els articles 48.d i 51.1 de la LOTUP.  
El municipi de la Jana, amb una població de 714 habitants en 2015, s'ubica en una vall agrícola prelitoral a la comarca del Baix Maestrat. L'àmbit de la modificació és el sòl no urbanitzable agrícola del vigent planejament, que constitueix la major part de la superfície del municipi. És un paisatge agrícola de secà (oliveres, ametlers i garroferes), obert, majoritàriament de relleu ondulat i materials quaternaris i terciaris, de conglomerats, argiles i arenes.  
  
Hi ha prou explotacions ramaderes, algunes pròximes al nucli de població principal, que juntament amb l'activitat agrícola suposen una font important de l'activitat econòmica del municipi.  
Una porció significativa de l'àmbit té, d'acord amb la informació del sistema d'informació geogràfica (SIG) d'aquesta conselleria, una capacitat d'ús agrícola elevada classe B, que coincideix amb la zona de relleu pla, encara que la porció amb capacitat d'ús agrícola moderada classe C és molt major en l'àmbit municipal i encara més si es tenen en compte altres municipis.  
Imatge II, capacitat d'ús agrícola SIG d'aquesta conselleria. Color verd elevada classe B, gris, moderada classe C i marró clar, baixa, classe D.  
Una porció xicoteta del municipi està afectada per perillositat d'inundació nivell 6 i per perillositat geomorfològica. Els terrenys situats al costat de la Rambla de Cervera estan afectats per perillositat d'inundació nivell 1.  
Imatge III, inundació, sistema d'informació geogràfica d'aquesta conselleria. Groc, perillositat d'inundació nivell 6, perillositat geomorfològica, color marró clar i perillositat d'inundació nivell 1, color rosa.  
  
Respecte a les característiques de la modificació: aquesta no suposa un canvi en el model territorial. Sí que constitueix un marc per a projectes que poden estar sotmesos a avaluació d'impacte ambiental: les explotacions ramaderes.  
En relació amb les característiques dels efectes i de l'àrea probablement afectada:  
L'ampliació de l'ocupació màxima en el sòl no urbanitzable agrícola suposa augmentar la capacitat de les explotacions ramaderes i, amb això, les possibles molèsties que aquestes poden ocasionar, fonamentalment per males olors. En el municipi hi ha diverses explotacions pròximes al nucli principal de població de la Jana, per la qual cosa l'augment de l'ocupació màxima del sòl podria ocasionar efectes negatius significatius. Els efectes ocasionats per males olors varien depenent del tipus d'explotació ramadera (avícola, porcina, etc.), de les condicions de cada explotació, i de la ubicació d'aquesta, però la distància de les explotacions respecte als nuclis de població constitueix una bona garantia per a evitar-les.  
L'Ajuntament estableix una distància mínima de 500 metres de distància entre explotacions ramaderes (noves o ampliacions d'existents) i el nucli de població de la Jana.  
Les distàncies establides en el derogat article 53 de la Llei 6/2003, de 4 de març, de ramaderia de la Comunitat Valenciana es considera que poden prendre's com una referència si no hi ha una anàlisi detallada que en permeta establir altres. Aquestes distàncies a nuclis de població són les següents:  
Nuclis de població de menys de 500 habitants: >= 250 m.  
Nuclis de població d'entre 500 i 1.999 habitants: >= 500 m.  
Nuclis de població de més de 2.000 habitants: >= 1.000 m.  
  
D'acord amb la població de la Jana, la distància hauria de ser la que ha proposat l'ajuntament en la modificació, com a mínim de 500 m. En conseqüència, s'estima que no s'ocasionaran, a nivell de Pla, efectes negatius significatius, sense perjuí que a nivell de projecte, en el procediment d'avaluació d'impacte ambiental, poguera establir-se una distància major a conseqüència de l'anàlisi que s'efectue. S'estima necessari indicar aquesta excepció en la redacció de l'article mencionat respecte a la distància mínima de 500 m.  
En relació amb la inundabilitat, l'informe emés pel Servei d'Ordenació del Territori indica que la modificació no està afectada.  
Tenint en compte l'informe del Servei d'Ordenació del Territori es considera que a nivell de Pla no hi ha efectes negatius significatius respecte a la inundabilitat. Tot això sense perjudici que en el procediment de concessió de les llicències s'haurà de complir el que estableix la normativa de PATRICOVA tenint en compte que una part del sòl no urbanitzable agrícola es troba afectat per perillositat d'inundació i perillositat geomorfològica. S'estima necessari indicar en la normativa la necessitat de tindre en compte el risc indicat en la tramitació de la llicència ambiental o en les autoritzacions ambientals integrades.  
  
L'augment de l'ocupació màxima del sòl del 20 % al 50 % afectarà al recurs sòl. Hi ha algunes zones del municipi en què el valor d'aquest és major (capacitat d'ús agrícola elevada, classe B), i no és abundant, encara que no és un tipus de sòl amb la màxima qualificació (molt elevada, classe A). Es considera necessari intentar reduir l'afecció a aquest tipus de sòl per a evitar una afecció significativa.  
Hi ha diverses explotacions ramaderes que estan afectades per aquest tipus de sòl (classe B, elevada) i que podrien sol·licitar l'ampliació o la seua legalització i afectar a aquest tipus de sòl. Es tracta d'un nombre d'explotacions limitat i tenint en compte les circumstàncies abans indicades s'estima que l'afecció no serà significativa sempre que s'establisquen unes mesures preventives a nivell de pla (correcció de la redacció de la modificació): que en el procediment de concessió de la llicència de les explotacions existents l'ampliació sobre aquesta zona no comporte superar un 50 % de la superfície d'edificació existent de tota l'explotació en el moment d'aprovació de la modificació i per una sola vegada. Respecte a aquesta zona, serà possible la legalització de les explotacions existents. Tot això sense perjudici de l'avaluació d'impacte ambiental dels projectes, si escau.  
S'estima que a nivell de Pla pot tindre efectes negatius significatius si es tracta de noves explotacions que afecten a aquest tipus de sòl, el nombre de les quals podria ser molt major. L'augment de l'ocupació màxima en aquests casos no s'estima acceptable i pot tindre efectes negatius significatius, i la mesura per a corregir-ho és rebutjar eixa opció. Cal, per consegüent, corregir la redacció en aqueix sentit.  
  
Des d'un punt de vista paisatgístic, s'ha realitzat un estudi d'integració paisatgístic (annex d'integració paisatgístic) que conclou que l'impacte en el paisatge serà lleu tenint en compte diverses circumstàncies: d'una banda, que ja hi ha explotacions ramaderes que formen part del paisatge i, d'altra banda, que respecte a l'emplaçament haurà de respectar-se la distància de 500 m al nucli principal de la Jana i les distàncies de seguretat sanitària establides en la Llei 6/2003, de ramaderia de la Comunitat Valenciana. S'introdueix en la redacció de la modificació la necessitat de, per a les noves construccions de les explotacions ramaderes, realitzar un estudi d'integració paisatgística i mantindre la resta de la parcel·la amb característiques agrícoles o forestals, amb la finalitat d'evitar o mitigar els possibles efectes negatius sobre el paisatge.  
  
Respecte a la repercussió sobre el paisatge de les explotacions ramaderes per l'augment de l'ocupació de la parcel·la, tenint en compte que gran part de la superfície del municipi és sòl no urbanitzable agrícola, l'establiment d'una distància al nucli principal de 500 metres que figura en la modificació i el manteniment de les distàncies sanitàries establides en la legislació sectorial (depenent del tipus d'explotació la distància mínima entre aquestes seria de 500 metres), asseguraria que no haguera una ocupació d'aquest tipus de sòl que fóra excessiva i poguera tindre una repercussió paisatgística rellevant. En el municipi hi ha un nombre important d'explotacions ramaderes, la qual cosa limita l'establiment d'unes altres de noves en haver de respectar les distàncies de seguretat sanitària.  
Respecte a les distàncies sanitàries, s'hauran de respectar en la concessió de les llicències ambientals i autoritzacions ambientals integrades aquestes d'acord amb el que estableix la legislació sectorial. Respecte d'això, és necessari recordar que, a més de tindre en compte el que estableix la Llei 6/2003, de 4 de març, de la Generalitat, de ramaderia de la Comunitat Valenciana (article 54), s'ha de complir també el que estableix el Reial decret 324/2000, de 3 de març, pel qual s'estableixen normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines (article 5).  
D'altra banda, l'establiment de condicions especials en els sòls de capacitat agrícola elevada com abans s'ha indicat també suposarà reduir la superfície afectada. I, en qualsevol cas, cal tindre en compte que s'estableix com a condició en la modificació la realització d'un estudi d'integració paisatgística, sense perjudici de la necessària avaluació d'impacte ambiental, que estableix la legislació sectorial, de la major part de les explotacions ramaderes.  
D'acord amb l'últim informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, de 25 d'abril de 2017, s'hauran de complir dos criteris particulars en la tramitació de la modificació, abans de la seua aprovació: incloure en la valoració l'opinió del públic interessat, i s'hauran d'incorporar normes o delimitació de zones d'afecció en el municipi que eviten l'ocultació o desfiguren la percepció del campanar amb edificacions o instal·lacions de qualsevol tipus.  
Tot això permetrà evitar o reduir el possible impacte paisatgístic negatiu significatiu a nivell de projecte que poguera produir-se, tant per una ocupació d'aquest tipus de sòl (increment del 20 al 50 %) com per la possible afecció a recursos paisatgístics, i permet afirmar a nivell de Pla que no es produiran efectes efectes negatius significatius.  
Tenint en compte el que s'ha indicat no es considera que es produiran efectes negatius significatius sobre el medi ambient a nivell de pla, sempre que s'adopten les mesures correctores que s'indiquen.  
Consideracions jurídiques  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE del Parlament Europeu i del Consell, de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta directiva s'incorpora al dret intern espanyol per mitjà de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret autonòmic per mitjà de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
El Reial decret legislatiu 7/2015, de 30 d'octubre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de sòl i rehabilitació urbana estableix, en l'article 22, que els instruments d'ordenació territorial i urbanística estan sotmesos a avaluació ambiental, de conformitat amb el que preveu la legislació d'avaluació ambiental.  
Proposta d'acord  
D'acord amb el que s'ha exposat, es resol emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable segons el que estableix l'article 51.2. de la LOTUP, en relació amb la modificació de l'article 2.2.4 (redacció rebuda de l'ajuntament amb data 20.10.2016) de les Normes Subsidiàries del municipi de la Jana (Castelló) d'acord amb els criteris de l'annex VIII d'aquesta llei, i tenint en compte les consultes realitzades i l'anàlisi efectuada, es pot concloure que el procediment d'avaluació simplificada és suficient per a determinar que la mencionada modificació no presenta efectes significatius sobre el medi ambient, i correspon continuar la tramitació d'aquesta d'acord amb la seua normativa sectorial, sempre que s'ajuste als següents condicionants:  
1. Abans de l'aprovació definitiva de la modificació s'ha de corregir la redacció d'aquesta en el sentit següent:  
En el cas de construccions destinades a explotacions ramaderes, aquestes hauran de complir les determinacions següents:  
a) Emplaçament: en tot cas, i sense perjudici que puga exigir-se pels instruments d'ordenació territorial i urbanística o com a conseqüència del procediment d'avaluació d'impacte ambiental del projecte una distància major, les instal·lacions mencionades s'han d'ubicar a una distància mínima de 500 metres del nucli de població de la Jana.  
b) Alçària màxima 10 m (llevat de xemeneies, sitges, etc.).  
c) Separació de llindes de 5 m com a mínim.  
d) Edificabilitat màxima de 5 m³/m².  
e) Ocupació màxima de sòl 50 %.  
f) Integració paisatgística: s'haurà de redactar un estudi d'integració paisatgística a fi d'evitar o mitigar els possibles efectes negatius de la nova construcció sobre el paisatge preexistent. En tot cas, en la part de parcel·la no ocupada per la construcció s'haurà de mantindre amb cultius tradicionals (olivera, ametler?) o espècies autòctones, a fi de millorar la integració paisatgística de la nova construcció.  
  
g) S'ha de tindre en compte el risc d'inundació en la tramitació de la llicència ambiental o autorització ambiental integrada d'acord amb la normativa vigent.  
En la zona de sòl amb capacitat d'ús agrícola elevada (classe B) d'acord amb el sistema d'informació geogràfica de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, respecte a les explotacions ramaderes:  
- No s'admetran noves explotacions ramaderes.  
- S'admetran les ampliacions i la legalització de les existents que afecten aquest tipus de sòl amb les condicions següents:  
a) Emplaçament: en tot cas, i sense perjudici que puga exigir-se pels instruments d'ordenació territorial i urbanística o com a conseqüència del procediment d'avaluació d'impacte ambiental del projecte, si escau, una distància major, les instal·lacions mencionades s'han d'ubicar a una distància mínima de 500 metres del nucli de població de la Jana.  
  
b) Alçària màxima 10 m (excepte xemeneies, sitges, etc.).  
c) Separació de llindes de 5 m com a mínim.  
d) Edificabilitat màxima de 5 m³/m².  
e) Ocupació màxima de sòl 50 %.  
f) En el procediment de concessió de la llicència municipal, l'ampliació de l'explotació existent sobre aquest tipus de sòl no ha de superar el 50 % de la superfície construïda del conjunt de l'explotació en el moment de l'aprovació d'aquesta modificació i només per una vegada.  
  
g) S'ha de tindre en compte el risc d'inundació en la tramitació de la llicència ambiental o autorització ambiental integrada d'acord amb la normativa vigent.  
2. Abans de l'aprovació definitiva de la modificació s'han de complir els criteris particulars de l'informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge de data 25 d'abril de 2017, i s'ha d'obtindre el criteri de conformitat d'aquest servei respecte al compliment:  
  
2.1. D'acord amb el que estableix l'article 8.c.1 i e de la LOTUP s'han de preservar les vistes del perfil del municipi amb el campanar com a recurs paisatgístic. Per a això, s'hauran d'incorporar normes o delimitació de zones d'afecció que eviten l'ocultació o desfiguren la percepció del campanar amb edificacions o instal·lacions de qualsevol tipus.  
2.2. En la tramitació de les normes urbanístiques s'ha de completar la valoració dels paisatges amb l'opinió del públic interessat.  
Segons el que estableix l'article 51.7 de la LOTUP, l'informe ambiental i territorial estratègic perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana no s'haguera aprovat la modificació en el termini màxim de quatre anys des de la seua publicació. En aquest cas, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada del decret.  
  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic a què fa referència l'article 51.2.b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que disposa l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat a l'efecte d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
Per tant, la Comissió d'Avaluació Ambiental acorda emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica de la modificació de l'article 2.2.4 (redacció rebuda de l'ajuntament en data 20.10.2016) de les Normes Subsidiàries del municipi de la Jana, per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en l'esmentat informe.  
  
Notificar als interessats que contra aquesta resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret estimen pertinents.  
La qual cosa us notifiquem perquè en prengueu coneixement i a l'efecte oportú.  
La qual cosa se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se'n deriven, de conformitat amb l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
València, 8 de maig de 2017.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Tràmit: Avaluació Ambiental de la Modificació Puntual, articles 131-133 i addició de l'article 133 bis, de les Normes Urbanístiques del Pla General d'Oliva que regulen la gestió del sòl urbà en la zona de substitució d'edificacions i usos  
Promotor: Ajuntament d'Oliva  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme  
Localització: Oliva (València)  
Expedient: 116/9804-OPO  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en la sessió realitzada el 27 d'abril de 2017, va adoptar l'acord següent: vista la proposta de l'informe ambiental i territorial estratègic de la Modificació Puntual dels articles 131-133 i addició de l'article 133 bis de les Normes Urbanístiques del Pla General d'Oliva, en els termes següents:  
A) Documentació aportada  
Amb data 16 de desembre de 2014 va tindre entrada en el Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica de la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental la sol·licitud de l'Ajuntament d'Oliva per a iniciar el procés d'avaluació ambiental i territorial estratègica, d'acord amb el que estableix la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana (LOTUP), de la Modificació Puntual dels articles 131-133 i addició de l'article 133 bis de les Normes Urbanístiques del Pla General d'Oliva que regulen la gestió del sòl urbà en la zona de substitució d'edificacions i usos.  
Amb data 15 de gener de 2015, per mitjà d'un escrit del subdirector general d'Avaluació Ambiental i Territorial, es requereix l'Ajuntament d'Oliva perquè complete la documentació aportada per mitjà de la presentació de plans digitalitzats i, específicament, entre altres, se sol·licita que presente el següent:  
Estudi i anàlisi de la capacitat actual d'acollida d'usos industrials en els sòls urbans o urbanitzables del pla general vigent qualificats com a industrials. Pla digitalitzat i actualitzat dels sòls industrials del PG vigent.  
Justificació de la necessària ubicació dels nous usos pretesos (activitats artesanals, emmagatzematge i venda al detall) en la zona de substitució d'edificacions i usos.  
Localització i identificació en plànol digitalitzat de les unitats d'actuació les superfícies construïdes per a usos industrials en funcionament del qual siga igual o superior al 40 % de la superfície de la unitat d'actuació.  
Amb data 22 d'abril de 2015, l'Ajuntament d'Oliva remet, en format paper i CD, la documentació complementària requerida per aquest Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica, es considera, per tant, que la documentació aportada, en format paper i digital, és d'acord amb el que estableix l'article 50 de la LOTUP.  
B) Planejament vigent  
El planejament vigent en el municipi està constituït pel Pla General d'Oliva, aprovat definitivament per acord de la Comissió Provincial d'Urbanisme de 30 de novembre de 1982.  
El Pla General d'Oliva no ha sigut objecte d'avaluació ambiental.  
B.1. Normativa vigent en la zona de substitució d'edificacions i usos  
  
El Pla General d'Oliva classifica com a sòl urbà amb ús global residencial la denominada zona de substitució d'edificacions i usos, que es localitza al sud del municipi.  
El vigent pla general, aprovat al novembre de 1982, regula en els articles 129 a 134 de les normes urbanístiques, la denominada zona de substitució d'edificacions i usos, que té per objectiu principal la progressiva i gradual substitució d'un ús industrial existent (bàsicament fàbriques de rajoles i ceràmica) per un ús residencial amb tipologia aïllada, i regular, com a mode de gestió per a aconseguir aquest objectiu la sectorització de la totalitat de la superfície afectada en huit unitats d'actuació independents i autònomes, per a les quals havia de tramitar-se un estudi de detall, promogut per més del 50 % dels propietaris de sòl afectat, sempre que no existira en la unitat d'actuació afectada una indústria en funcionament.  
En concret, tal com arreplega l'article 129, aquest àmbit «comprén les zones amb usos inadequats a l'estructura general del territori i als objectius generals del pla general, però que convé mantindre sense deixar-los fora d'ordenació, mentre es duga a terme la substitució prevista per altres usos, que ordenen l'edificació i urbanització de manera diferent».  
Els articles de les normes urbanístiques esmentats regulen els aspectes següents:  
- Art. 129. Definició i objectius  
Entre els objectius arreplega la substitució, d'una manera gradual, dels usos i edificacions, la incorporació de noves dotacions i espais lliures i la conservació dels elements arquitectònics com són les xemeneies existents en aquest àmbit.  
- Art. 130. Tipus d'ordenació  
En l'actualitat és l'edificació aïllada. Amb la substitució serà també d'edificació aïllada.  
- Art. 131. Condicions de l'edificació amb l'estructura urbana actual (anterior a la substitució d'usos i edificacions)  
S'indica que únicament es permetrà la realització d'obres en edificacions existents i amb l'activitat en funcionament, en els casos següents: reparació que exigisca la higiene, ornament i conservació de l'immoble, obres de consolidació i augment de volum inferior al 20 % del total existent en l'actualitat en l'edificació que s'amplia.  
- Art. 132. Condicions de l'edificació efectuada la substitució de les edificacions i usos  
- Art. 133. Condicions d'ús  
· Abans de la substitució d'edificacions i usos s'estableix com a ús transitori l'ús industrial existent.  
· Efectuada la substitució d'edificacions i ús s'estableixen:  
Usos permesos: habitatge, hostaler, comercial, cultural, oficines, esportiu, sanitari, religiós, recreatiu i aparcaments.  
Usos prohibits: artesanal, magatzems i industrial.  
- Art. 134. Condicions de gestió  
Es preveu la divisió en huit unitats d'actuació autònomes, l'execució de la qual podrà ser independent.  
S'indica que «l'Ajuntament potenciarà els usos permesos per mitjà de l'autorització d'obres a precari, en la forma establida en el capítol IV ?Autoritzacions o llicències a precari- del títol IV ?Intervenció en l'edificació i ús del sòl- d'aquestes normes».  
Fa referència a l'article 347 de les Normes Urbanística del Pla General d'Oliva, en el qual permet a l'Ajuntament poder autoritzar usos o obres justificades de caràcter provisional amb subjecció a les condicions següents:  
· Les obres i usos han d'estar justificats i tindre caràcter provisional.  
  
· No han de dificultar l'execució del planejament.  
· Hauran de demolir-se i extingir-se, sense dret a indemnització, quan ho acorde l'Ajuntament.  
B.2. Revisió del Pla General d'Oliva  
Amb data 9 de setembre de 2008, es rep de l'Ajuntament d'Oliva el document consultiu per a iniciar el tràmit d'avaluació ambiental de la revisió del Pla General d'Oliva.  
Amb data 18 d'octubre de 2010, la directora general de Gestió del Medi Natural emet el document de referència del Pla General d'Oliva.  
  
Amb data 24 d'agost de 2011, el Servei Territorial d'Urbanisme de València, remet la documentació corresponent a l'esborrany de la memòria ambiental del pla general.  
Amb data 18 de gener de 2012, revisada aquesta documentació, es va requerir l'ajuntament d'Oliva perquè aportara la documentació necessària per a poder continuar el procediment d'avaluació ambiental.  
Finalment, amb data 6 de juny de 2016, el director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental emet una resolució on es declara la caducitat del procediment administratiu relatiu a l'expedient d'avaluació ambiental referent al Pla General d'Oliva i ordena l'arxivament de les actuacions.  
C) Modificació Puntual de les Normes Urbanístiques del PG d'Oliva: objecte i justificació  
Es dedueix de la documentació aportada que la proposta de modificació de les normes urbanístiques pretén una nova regulació d'usos en la zona de substitució d'edificacions i usos que permeta:  
1. Regularitzar les activitats industrials que es desenvolupen en aquest àmbit després de l'aprovació del pla general al novembre de 1982.  
2. Introduir nous usos: amb caràcter provisional, es pretén la implantació, en la zona de substitució d'edificacions i usos, d'obres i usos industrials no existents o de nova implantació, d'activitats artesanals i d'emmagatzematge i venda al detall, que puguen coexistir amb les activitats ja presents en aquest àmbit, bé per mitjà de la utilització de les naus o instal·lacions existents bé per mitjà de la construcció d'instal·lacions de nova planta, mentre no es desenvolupen urbanísticament les unitats d'actuació previstes pel Pla General d'Oliva.  
Per a les noves activitats i usos industrials s'exigirà, entre altres condicionants, que acrediten que l'ús pretés no es comprén entre aquelles activitats que necessiten autorització ambiental integrada, ni es tracte d'un ús o activitat que haja de subjectar-se al règim de llicència ambiental i que necessite, basant-se en l'específica normativa, avaluació d'impacte ambiental.  
De la documentació aportada es dedueix que la proposta de modificació puntual de les Normes Urbanístiques del Pla General d'Oliva, queden justificades per les raons següents:  
- El complex sistema de gestió actualment previst en les normes urbanístiques per a la progressiva substitució dels usos industrials, unit al fet que la demanda de creixement urbana s'ha centrat en altres sectors, comporta que el sistema de gestió previst siga inadequat o poc operatiu.  
- La falta de demanda de sòl residencial en aquesta zona es compensa per una creixent demanda d'activitats industrials o de fàbriques, de xicoteta i mitjana entitat, com ara magatzems i xicotets tallers que veuen en aquestes naus industrials preexistents una bona oportunitat per a la seua instal·lació i, evidentment, a costos més reduïts que els que haurien de suportar si aquestes activitats es traslladaren a polígons industrials.  
- Aquestes circumstàncies s'arrepleguen en la revisió i homologació del pla general, provisionalment aprovat per l'ajuntament i que està pendent de l'aprovació definitiva autonòmica.  
- Es fa necessari modificar el plantejament de gestió d'aquest sòl de manera que puga donar solució a la demanda d'implantació de noves indústries, tant utilitzant i adaptant naus existents com a través d'instal·lacions de nova planta.  
- Les demandes dels nous usos industrials, per la seua reduïda entitat i característiques, tenen molt difícil l'accés i la seua implantació en sòl industrial ordenat.  
- Hi ha en aquest àmbit diverses activitats sense cobertura jurídica ja que es troben funcionant sense l'oportuna autorització administrativa, i la implantació de les quals va ser posterior a l'aprovació del vigent pla general (aprovat el 30.11.1982). Es requereix un instrument reglamentari que permeta la seua legalització.  
- S'indica en la documentació aportada que no hi ha capacitat d'acollida per als usos pretesos per la modificació en el sòl urbà o urbanitzable del pla general vigent qualificats com a industrials.  
D) Característiques de la modificació puntual de les Normes Urbanístiques del PG d'Oliva  
D.1. Àmbit de l'actuació. Delimitació.  
Els sòls a què afecta la proposta de modificació puntual queden ubicats al sud del nucli d'Oliva, en l'àmbit que les normes urbanístiques denominen zona de substitució d'edificacions i usos la qual queda configurada per una zona urbana semiconsolidada, on predominen les edificacions industrials.  
Aquesta zona representa una superfície aproximada de 163.000 m².  
En les imatges núm. 1 i núm. 2 de l'annex I d'aquest informe s'observa la ubicació de l'àmbit territorial de la proposta.  
D.2. Alternatives analitzades.  
En la documentació aportada es descriu quina és la regulació vigent en la zona de substitució d'edificacions i usos, que considerem alternativa 0 i que ha sigut descrita en l'apartat B.1 anterior.  
La modificació de les Normes Urbanístiques del PG d'Oliva arrepleguen, per tant, una alternativa, que considerem alternativa 1, que és la que descriuen en la documentació aportada per a donar una nova regulació a l'àmbit.  
D.3. Descripció de la proposta de modificació. Alternativa 1.  
Com s'indicava, la normativa urbanística actual només permet els usos industrials existents a la data d'aprovació del Pla General d'Oliva (novembre 1982).  
Des de l'esmentada data l'Ajuntament, a l'empara de les prescripcions contingudes en el capítol IV, títol IV de les Normes Urbanístiques del Pla General d'Oliva (en concret, art. 347, pel qual es permeten «usos i obres a precari» en determinades condicions), ha pogut autoritzar usos o obres justificades de caràcter provisional. Tal com s'exposa en la documentació aportada, hi ha diverses activitats que no tenen cobertura jurídica, ja que estan funcionant sense l'oportuna autorització administrativa.  
La proposta es concreta a modificar la regulació prevista en els articles 129 a 134 de la secció 4, zona de substitució d'edificacions i usos, de les normes urbanístiques i en l'addició d'un nou article, denominat 133 bis que regula el procediment que s'ha de seguir per a la tramitació i aprovació de la implantació provisional d'activitats.  
A continuació s'arreplega el text vigent dels articles mencionats i el text modificat, així com el del nou article afegit, que es proposa en la proposta de modificació  
D.4. Capacitat d'acollida d'usos industrials en el pla general vigent.  
  
En la documentació aportada després del requeriment realitzat pel Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica, l'ajuntament adjunta l'estudi i anàlisi de la capacitat actual d'acollida d'usos industrials en el sòls urbans o urbanitzables del pla general vigent qualificats com a industrials.  
En concret, s'indica:  
- Sòl industrial magatzems: es tracta d'àrees aïllades i disperses on ja hi ha una activitat en funcionament, i es tracta de grans empreses. No hi ha possibilitat d'instal·lar cap activitat en aquestes àrees de sòl.  
  
- Unitat d'actuació núm. 14: zona contigua a sòl residencial del municipi, al nord, situada al costat de la Ronda del Rebollet. El grau de consolidació és del 100 %.  
- Zona del Brosquil, sectors 3 i 16. Es troba totalment urbanitzada, per la qual cosa té la consideració d'urbana. S'indica que aquesta zona es troba molt consolidada per l'activitat i l'edificació.  
- Sectors 4 i 17. Ubicats a dos quilòmetres al sud del nucli d'Oliva, en el marge esquerre de la N-332. Tenen pendent el desenvolupament urbanístic per mitjà de l'oportú programa d'actuació integrada, per tant es tracta d'un sòl no disponible.  
- Sector industrial les Jovades. Ubicat a dos quilòmetres al Sud del nucli d'Oliva, en el marge esquerre de la N-332. Totalment urbanitzat, no es troba en condicions de ser utilitzat perquè té pendent la implementació d'un accés a distint nivell des de la carretera nacional.  
  
En la imatge núm. 3 de l'annex I s'arrepleguen els sòls industrials del planejament vigent (documentació aportada per l'ajuntament).  
D.5. Justificació de la necessària ubicació dels nous usos pretesos (activitats artesanals, emmagatzematge i venda al detall) en la zona de substitució d'edificacions i usos.  
En la documentació complementària, l'ajuntament justifica la idoneïtat de la implantació dels nous usos (activitats artesanals, emmagatzematge i venda al detall) en la zona de substitució d'edificacions i usos, pels motius següents:  
- El sòl industrial-magatzems (el Brosquil: sectors 3 i 16) està molt consolidat. No obstant això, és apropiat per a activitats més intenses, amb proliferació de vehicles pesants.  
- La demanda d'activitats industrials o de fàbrica, de xicoteta i mitjana entitat, com ara magatzems i xicotets tallers, veuen en les naus industrials preexistents en la zona de substitució d'edificacions i usos una bona oportunitat per a la seua instal·lació i, evidentment, a costos més reduïts que els que haurien de suportar si aquestes activitats es traslladaren al polígon industrial el Brosquil.  
- Les noves demandes d'usos industrials, per la seua reduïda entitat i característiques, tenen molt difícil l'accés i la seua implantació en sòl industrial ordenat.  
- No facilitar per part de l'ajuntament una ubicació a aquest tipus de xicotetes indústries i tallers suposaria, en determinats casos, acostar-les a la desaparició, pels condicionants econòmics per a accedir a la seua implantació en els polígons industrials i, d'altra banda, per les notables dificultats de funcionament quan s'incardinen en sòl residencial consolidat.  
D.6. Localització i identificació en pla digitalitzat de les unitats d'actuació les superfícies de les quals construïdes per a usos industrials en funcionament siga igual o superior al 40 % de la superfície de la unitat d'actuació.  
En la documentació complementària aportada per l'Ajuntament s'indica que «no hi ha unitats d'actuació les superfícies de les quals construïdes per a usos industrials en funcionament siga igual o superior al 40 % de la superfície d'aquesta unitat d'actuació. De fet, no hi ha activitats per a usos industrials en funcionament en la zona de substitució d'edificacions i usos. Per això, no s'aporta documentació gràfica».  
  
D.7. Infraestructura verda.  
No hi ha en la proposta de modificació una anàlisi dels elements que constitueixen la infraestructura verda del territori en aquest àmbit ni com estarien afectades aquestes per la nova regulació.  
La proposta de modificació només estableix algunes limitacions a la implantació dels nous usos entre les quals es troba la de no permetre la reforma o adequació de naus industrials preexistents o de nova planta que pogueren quedar ubicades en sòl destinat pel pla general a zones verdes i dotacions públiques (on pressuposem que s'ubiquen les xemeneies ceràmiques).  
En concret, podem destacar la presència d'unes 10 xemeneies ceràmiques que caracteritzen aquesta zona industrial que, a més, en el seu entorn més pròxim, queda delimitat al nord pel promontori del Castell de Santa Anna i, pel sud, es localitza, a escassa distància (120 m), el riu Alfadalí.  
També, com a element de la infraestructura verda, trobem que el camí ramader assagador Real del Tossal Gros al terme de Pego, creua l'àmbit de la modificació pel nord, i penetra pel denominat Camí de la Carrasca. El DIE no fa referència a aquest camí ramader.  
E) Consultes  
Per part de la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental, d'acord amb l'article 51.1 de la LOTUP, la documentació aportada s'ha sotmés a consulta a les administracions públiques afectades següents.  
  
  
ADMINISTRACIÓ PÚBLICA CONSULTADA CONSULTA INFORME  
1 SERVEI TERRITORIAL D'URBANISME VALÈNCIA 4/05/15 25/06/15  
2 SDG D'ORDENACIÓ, PLANIFICACIÓ I ATES - Servei d'Ordenació del Territori (PATRICOVA) 30/04/15 9/06/15  
3 SDG D'ORDENACIÓ, PLANIFICACIÓ I ATES - Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge 30/04/15 22/09/15  
4 SDG DE MEDI NATURAL - Servei d'Ordenació i Gestió Forestal 30/04/15   
5 SDG DE QUALITAT AMBIENTAL - Servei de Gestió de Residus 30/04/15 14/07/15  
6 SDG DE QUALITAT AMBIENTAL - Servei de Protecció i Control Integrat de la Contaminació 30/04/15   
  
  
  
Els informes relacionats poden consultar-se en l'adreça electrònica www.agroambient.gva.es/eae.  
Resumim, tot seguit, les consideracions recollides en els informes rebuts:  
- Servei d'Ordenació del Territori  
Amb data 9 de juny de 2015 es rep un informe del Servei d'Ordenació del Territori en matèria de risc d'inundació, en el qual es posa de manifest que la zona de substitució d'edificacions i usos no està afectada per perillositat d'inundació, per la qual cosa presumeix que no es derivaran efectes significatius en el medi ambient en matèria de risc d'inundació.  
- Servei Territorial d'Urbanisme de València  
Es rep informe del Servei Territorial d'Urbanisme de València, amb data 25 de juny de 2015, en el qual, analitzada la proposta, entre altres aspectes, s'indica que:  
- La modificació, encara que es proposa en termes d'autorització per mitjà de llicències provisionals i a precari, permet usos industrials en l'àmbit, tant els existents com de nova implantació. El fet de permetre nous usos industrials pot suposar l'ajornament indefinit dels usos residencials en la zona. Conseqüentment, en permetre's nous usos industrials, es veurà dificultada la possibilitat de la seua substitució i desincentiva l'execució del planejament en vigor. Per tant, la modificació pot tindre com a conseqüència indirecta la modificació de l'ús global del vigent pla general i, per tant, afectar determinacions de l'ordenació estructural, i té la conselleria competent en urbanisme la competència per a la seua aprovació definitiva en aquest cas.  
  
- Quant a l'atorgament de llicències provisionals per a usos industrials en l'àmbit, tant la definició que fa la LOTUP de les llicències d'obres i usos provisionals en l'article 216, com allò que s'ha regulat en el Pla General d'Oliva en l'article 347 de les seues normes, les autoritzacions o llicències d'obres i usos provisionals o a precari no dificultaran l'execució del pla ni el desincentivaran, qüestió que, com s'ha indicat, sí que ocorrerà amb la modificació proposada.  
- Tal com s'han definit, els usos industrials que es pretenen permetre, no hi ha res que els diferencie d'un ús industrial definitiu i, per tant, no queda prou justificat que l'ús industrial puga, en aquest cas, determinar-se com a provisional.  
- No queda clara la gestió que es proposa per a aquests nous usos, que sembla que es puguen implantar al marge del que determina el pla general (unitats d'actuació) per mitjà d'actuacions aïllades. L'article 73 de la LOTUP estableix que per a una actuació aïllada s'haurà de disposar d'urbanització preexistent completa o, si aquesta és parcial, haurà de ser viable connectar amb la urbanització existent els fronts no urbanitzats, aspectes que la modificació proposada no analitza ni valora.  
Per això, considera que de la modificació puntual podrien derivar-se efectes sobre el medi ambient des de la visió de les competències urbanístiques d'aquest Servei Territorial d'Urbanisme, en modificar-se indirectament l'ús global de la zona a què afecta, de residencial a industrial, i permetre la implantació d'usos i construccions al marge del model territorial i de la voluntat del planejament vigent.  
Com a conclusió, s'indica que la modificació haurà de replantejar la possibilitat d'implantació de noves instal·lacions i usos industrials, i delimitar les autoritzacions provisionals, en tot cas, només a les edificacions existents, fora dels sòls que el Pla defineix com a dotacionals de qualsevol classe i per mitjà d'usos que plantegen incompatibilitat amb els residencials. De la mateixa manera, s'indica que en la tramitació ambiental que es realitze hauran de tindre's en consideració els condicionants indicats i realitzar un estudi i quantificació del sòl industrial vacant.  
- Servei de Gestió de Residus  
Es rep amb data 14 de juliol de 2015 l'informe del Servei de Gestió de Residus en el qual se'ns informa que el municipi d'Oliva està integrat en el Pla Zonal 5 (Àrea de Gestió V5).  
Es recorda en l'informe que les determinacions contingudes en el Pla Integral de Residus i en els plans zonals vinculen els distints instruments d'ordenació urbanística.  
- Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge  
Amb data 22 de setembre de 2015, el Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge informa, entre altres aspectes, sobre els següents:  
· Vista la zona de l'àmbit es pot concloure que es tracta d'un espai degradat que hauria de ser abordat de forma integrada per mitjà d'un programa de renovació urbana en el marc del pla general que es tramite.  
  
· Atesa la presència d'una abundant mostra de xemeneies ceràmiques en l'àrea afectada per la modificació, que estan protegides de forma general per la Llei de patrimoni valencià 4/1998, d'11 de juny, que protegeix les xemeneies anteriors a 1940 com a Bé de Rellevància Local (BRL), es presumeix una incidència significativa sobre el paisatge, en tant que modificarà el caràcter i la percepció, si més no, d'aquests recursos paisatgístics.  
· Es requereix un instrument de paisatge que permeta analitzar i valorar els efectes de la modificació puntual proposada en el paisatge i establir mesures efectives, tant per a la protecció, ordenació i gestió del paisatge, com per a corregir els possibles efectes negatius generats per l'actuació. En el cas que es determine la necessitat d'avaluació ambiental i territorial per el procediment ordinari, l'instrument de paisatge requerit serà un estudi de paisatge. Si, al contrari, el procediment d'avaluació és el simplificat, es redactarà un estudi d'integració paisatgística. S'ha d'adjuntar l'instrument de paisatge d'un catàleg amb les esmentades xemeneies i qualsevol altre recurs paisatgístic d'interés ambiental, patrimonial o cultural que puga veure's afectat pel canvi de la norma.  
· Si l'aprovació de l'instrument de planejament que es tramita és autonòmica, l'estudi d'integració paisatgístic requerit haurà de ser informat per aquest Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge amb caràcter previ a la seua aprovació definitiva.  
F) Anàlisi de la previsió dels impactes significatius per l'aplicació de la modificació puntual de les normes urbanístiques  
L'àmbit de la proposta de modificació de les normes urbanístiques incideix sobre un sòl urbà residencial classificat pel vigent Pla General d'Oliva, aprovat definitivament el 30 de novembre de 1982, amb pretensió que constituïsca l'àmbit d'ampliació natural del sòl residencial del nucli d'Oliva.  
L'ús global previst en el vigent planejament és el de residencial i, en relació amb la compatibilitat d'usos en aquest àmbit, les normes urbanístiques especifiquen, entre els usos compatibles, mantindre transitòriament l'industrial existent. Hem d'entendre, per tant, que es refereixen als usos industrials existents amb data 1982, als quals fa referència el DIE com ara fàbriques de rajoles i de peces ceràmiques per a la construcció, totes elles, segons indiquen, tancades en l'actualitat.  
  
De la mateixa manera, en les normes urbanístiques s'especifica que per a aquest àmbit són usos incompatibles els artesanals, magatzems i industrials que són, precisament, els que la proposta de modificació de les normes urbanístiques pretén incorporar amb caràcter provisional.  
Respecte d'això, cal indicar que no s'aporta en el DIE cap informació que aclarisca quins eren i on s'ubicaven els usos industrials en funcionament a la data d'aprovació del pla general (novembre 1982) i quins són els usos industrials que es desenvolupen actualment. Aquest aspecte no queda clar quan pot observar-se el funcionament d'alguna indústria dedicada a la fabricació de taulells entre moltes altres dedicades a altres activitats industrials i comercials.  
  
S'observa que, des de l'aprovació en 1982 del pla general, més que mantindre provisionalment els usos industrials existents en aquesta data, el que s'ha produït és la substitució de les dites activitats per unes altres de noves com poden ser: empreses de tancaments de fusta, de PVC, fabricació de fertilitzants i fitosanitaris, subministraments de materials per a la construcció, pàrquing de caravanes, centre agrícola i jardineria.  
  
El DIE sí que indica que, actualment, aquest àmbit és una «àrea urbana semiconsolidada on hi ha diverses activitats, totes elles sense cobertura jurídica, perquè es troben funcionant sense l'oportuna autorització administrativa i d'implantació posterior a l'aprovació del vigent PGOU».  
Fa referència a aquestes activitats com a activitats que «no són compatibles urbanísticament amb les condicions d'ús atribuïdes per la normativa aplicable del PGOU».  
Podem deduir, per tant, que la modificació puntual de les normes urbanístiques pretenen introduir els denominats nous usos «industrials, activitats artesanals, d'emmagatzematge i venda al detall» no sols amb l'objecte de legalitzar les activitats implantades després de l'aprovació del PG (novembre 1982) i distintes a l'ús industrial llavors existent (de fabricació de rajoles i peces ceràmiques) i donar-los cobertura, sinó que, a més, es pretén la implantació de noves instal·lacions, per mitjà d'obra nova o utilitzant les instal·lacions existents, en les quals es puguen desenvolupar els mencionats nous usos.  
  
Amb independència de la justificació que el DIE esgrimeix per a la implantació dels nous usos a precari i que, incideixen fonamentalment en la gestió urbanística d'aquest sòl urbà, i sense entrar, per no correspondre a aquest òrgan ambiental, en valoracions sobre la possible desincentivació per a la implantació de l'ús residencial en aquest àmbit com a conseqüència de la proposta de modificació, des del punt de vista ambiental hem de fer incidència en quines són les característiques de les activitats a implantar i la seua afecció tant sobre els elements ambientals presents en aquest àmbit com sobre la compatibilitat amb l'ús residencial contigu.  
En aquest sentit, la nova redacció de l'article 133 que proposa la modificació i, en concret, l'apartat 2.a, indica que els nous usos a autoritzar no necessitaran autorització ambiental integrada ni es tractarà d'un ús o activitat que haja de subjectar-se al règim de llicència ambiental i que necessite, basant-se en l'específica normativa, avaluació d'impacte ambiental. Per tant, hem d'entendre que només serien admissibles instal·lacions i activitats que requerisquen, com a instrument d'intervenció ambiental, bé declaració responsable ambiental bé comunicació d'activitats innòcues sempre que les dites activitats i instal·lacions no requerisquen ser sotmeses a avaluació d'impacte segons la normativa vigent. En aquest sentit, podem considerar que els nous usos a implantar es corresponen amb usos de baixa intensitat i que poden resultar compatibles amb l'ús residencial del sòl urbà, tot això sense perjudici de la competència municipal per a la vigilància i el control del compliment de les condicions establides en el respectiu instrument d'intervenció ambiental, de conformitat amb el que estableix la Llei 6/2014, de 25 de juliol, de prevenció, qualitat i control ambiental d'activitats a la Comunitat Valenciana.  
D'altra banda, sí que cal assegurar que aquest sòl urbà dispose dels serveis urbanístics essencials que exigeix la vigent Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP), en especial els relatius al tractament i transport de les aigües residuals i pluvials, així com els seus punts d'abocament. A més, haurà de garantir-se que les activitats presents així com les de nova implantació disposen dels tractaments previs que requerisquen per al desenvolupament dels seus processos, per a la seua connexió a les xarxes de sanejament o de clavegueram.  
Quant a l'afecció dels elements de la infraestructura verda en l'àmbit local presents en aquest àmbit, cal incidir sobre la possible afecció paisatgística que la proposta pot representar sobre les xemeneies ceràmiques en l'àrea afectada per la modificació, que haurà de ser analitzada en el corresponent instrument de paisatge i recollida en el Catàleg de Xemeneies.  
De la mateixa manera, la proposta de modificació pot afectar camí ramader assagador Real del Tossal Gros al terme de Pego, que creua l'àmbit de la modificació pel nord, penetrant pel denominat Camí de la Carrasca.   
Es pot també incidir en els possibles efectes que la implantació de nous usos, juntament amb els ja presents en aquest àmbit, puguen tindre sobre la mobilitat d'aquesta zona. Per això, ha d'assegurar-se que, des de la competència municipal en la planificació urbanística, s'assegure que la implantació de la proposta de modificació adjunte els instruments de desenvolupament urbanístic que es requerisquen per a la consecució dels objectius urbanístics del pla general vigent.  
Analitzada la proposta de modificació de les normes urbanístiques, des de la perspectiva estrictament ambiental, pot determinar-se el següent:  
- La proposta afecta un sòl ja classificat com a urbà en el vigent planejament (PG 1982) el qual no ha sigut objecte d'avaluació ambiental.  
  
- Algunes de les activitats que de facto es desenvolupen en la zona de substitució d'edificacions i usos no són admissibles en el planejament vigent, com podrien ser la de fabricació i distribució de fertilitzants i fitosanitaris agrícoles, la de subministrament de materials per a la construcció, pàrquing de vehicles i caravanes, fabricació de tancaments de de fusta i metàl·lica, centre de distribució de plantes i materials per a jardineria.  
- La proposta de modificació no especifica ni realitza una anàlisi que avalue la compatibilitat dels usos industrials existents i els usos de nova implantació pretesos sobre els usos residencials previstos en l'entorn com a àmbit natural de creixement urbanístic del nucli d'Oliva, si bé, les condicions previstes en la nova redacció de l'article 133 de les normes urbanístiques fan preveure que puguen ser compatibles amb els mencionats usos residencials, per tractar-se d'activitats de baixa intensitat.  
- La proposta de modificació no especifica quins són els serveis urbanístics, en particular, sanejament i pluvials, presents en l'àmbit o requerits per la modificació.  
- De la mateixa manera, no s'analitza en la proposta de modificació quines són les afeccions que les activitats actualment presents i les que es pretenen implantar en els elements de la infraestructura verda a escala local, com són les xemeneies ceràmiques, el camí ramader assagador Real del Tossal Gros al terme de Pego, i la seua possible afecció paisatgística.  
G) Consideracions jurídiques  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE del Parlament Europeu i del Consell, de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta directiva s'incorpora al dret intern espanyol per mitjà de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret autonòmic per mitjà de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
El Reial decret legislatiu 7/2015, de 30 d'octubre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de sòl i rehabilitació urbana, estableix en l'article 22 que els instruments d'ordenació territorial i urbanística estan sotmesos a avaluació ambiental de conformitat amb el que preveu la legislació d'avaluació ambiental.  
H) Proposta d'acord  
Analitzada la proposta de modificació puntual dels articles 131-133 i addició de l'article 133 bis de les Normes Urbanístiques del Pla General d'Oliva, cal considerar que la dita actuació quedaria emmarcada en l'article 46.3 de la LOTUP, per considerar que es tracta d'una modificació menor del pla general.  
Per això, segons el que estableix l'article 51.2.b de la LOTUP, i considerar, d'acord amb els criteris de l'annex VIII de l'esmentada llei, que la proposta de modificació puntual dels articles 131-133 i addició de l'article 133 bis de les Normes Urbanístiques del Pla General d'Oliva actua sobre sòl urbà, no suposa afecció sobre elements del patrimoni natural i, atés que s'han tingut en compte les consultes realitzades, es pot concloure que el procediment d'avaluació ambiental simplificada és suficient per a determinar que la proposta de la modificació puntual dels articles 131-133 i addició de l'article 133 bis de les Normes Urbanístiques del Pla General d'Oliva no presenta efectes significatius sobre el medi ambient.  
D'acord amb allò que s'ha exposat es resol: emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica de la modificació puntual dels articles 131-133 i addició de l'article 133 bis de les Normes Urbanístiques del Pla General d'Oliva, d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la LOTUP, per no tindre efectes significatius sobre el medi ambient, i correspon continuar la tramitació de la modificació del pla d'acord amb la seua normativa sectorial, amb el compliment de les determinacions següents:  
Amb caràcter previ a l'aprovació definitiva de la modificació, l'Ajuntament d'Oliva haurà de:  
1. Garantir i acreditar, i així ha de reflectir-se en la redacció de la normativa, que les noves activitats i usos que es permetran en aquest àmbit siguen compatibles amb l'ús residencial.  
2. Redactar un estudi d'integració paisatgística que adjunte el Catàleg de Xemeneies Ceràmiques, que atenga les determinacions de l'informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, rebut amb data 22 de setembre de 2015, que haurà de ser informat per aquest servei i, si escau, incorporar les determinacions que puguen arreplegar-se en l'esmentat informe.  
3. Aportar informe favorable de la Direcció General de Cultura i Patrimoni al Catàleg de Xemeneies Ceràmiques.  
4. Tindre en compte en la redacció definitiva de la modificació les consideracions de l'informe del Servei Territorial d'Urbanisme, rebut amb data 25 de juny de 2015 i, a més, acreditar la condició de sòl urbà en l'àmbit territorial de la modificació d'acord amb els articles 28 i 25.2.b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP) i, en particular, acreditar els serveis urbanístics corresponents a les xarxes separatives de sanejament i pluvials, i els seus punts d'abocament.  
  
Segons el que estableix l'article 51.7 de la LOTUP, l'informe ambiental i territorial estratègic perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana no s'ha aprovat la modificació puntual dels articles 131-133 i addició de l'article 133 bis de les Normes Urbanístiques del Pla General d'Oliva, en el termini màxim de quatre anys des de la seua publicació. En aquest cas, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada de la proposta.  
  
  
  
  
ANNEX I  
Modificació puntual dels articles 131-133 i addició de l'article 133 bis de les Normes Urbanístiques del Pla General d'Oliva que regulen la gestió del sòl urbà en la Zona de substitució d'edificacions i usos  
  
  
ÀMBIT TERRITORIAL  
  
Imatges núm. 1 i núm. 2. Àmbit territorial de la proposta de modificació puntual  
Imatges núm. 3. Sòls industrials del Pla General d'Oliva  
  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic a què fa referència l'article 51.2.b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que disposa l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat als efectes d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
Per tant, la Comissió d'Avaluació Ambiental acorda emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica de la modificació puntual dels articles 131-133 i addició de l'article 133 bis de les Normes Urbanístiques del Pla General d'Oliva, per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en l'esmentat informe.  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret consideren pertinents.  
La qual cosa us notifiquem perquè en prengueu coneixement i a l'efecte oportú.  
La qual cosa se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se'n deriven, de conformitat amb l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
València, 8 de maig de 2017.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 15 de juny de 2017.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.