Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9190, del 07-10-2021 (2021/9736)

RESOLUCIÓ de 21 de setembre de 2021, de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport, per la qual s'incoa expedient per a declarar bé d'interés cultural immaterial la Cordà de Paterna.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9190

Data del DOGV
:   07-10-2021

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2021/9736


Data del document
:   21-09-2021

Organisme emissor
:   Conselleria d'Educació, Cultura i Esport

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Educació, Cultura i Esport
    * Conselleria d'Educació, Cultura i Esport

RESOLUCIÓ de 21 de setembre de 2021, de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport, per la qual s'incoa expedient per a declarar bé d'interés cultural immaterial la Cordà de Paterna. [2021/9736]  
L'article 12 de l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana assenyala que correspon a la Generalitat vetlar per la protecció i defensa de la identitat i dels valors i interessos del poble valencià, així com el respecte a la diversitat cultural i el patrimoni històric de la Comunitat Valenciana.  
D'altra banda, la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, estableix, en l'article 45, que seran declarats béns immaterials d'interés cultural les activitats, les creacions, els coneixements, les pràctiques, els usos i les tècniques que constitueixen les manifestacions més representatives i valuoses de la cultura i de les formes de vida tradicionals dels valencians, així com les tradicions en les seues manifestacions musicals, artístiques, gastronòmiques o d'oci, i, especialment, les que han sigut objecte de transmissió oral i les que mantenen i potencien l'ús del valencià.  
Vistos els informes tècnics favorables a la incoació de l'expedient de declaració de bé d'interés cultural immaterial emesos pel Servei de Patrimoni Cultural i per la Comissió Tècnica per a l'Estudi i Inventari del Patrimoni Immaterial.  
Considerant el que disposa l'article 27 de la Llei de la Generalitat Valenciana 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, resolc:  
  
  
Primer  
Incoar expedient per a declarar bé d'interés cultural immaterial la Cordà de Paterna.  
  
Segon. Descripció del bé i valors  
D'acord amb els articles 28 i 45 de la Llei de la Generalitat Valenciana 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, es fa constar, en l'annex d'aquesta resolució, la descripció i els valors del bé.  
  
  
Tercer. Mesures de protecció i salvaguarda  
La protecció de la Cordà de Paterna com a patrimoni cultural immaterial es concretarà en les mesures següents:  
a) Realitzar tasques d'identificació, descripció, investigació, estudi i documentació amb criteris científics.  
b) Incorporar els testimoniatges disponibles a suports materials que en garantisquen la protecció i preservació.  
c) Vetlar pel desenvolupament normal i la pervivència d'aquesta manifestació cultural, així com tutelar la conservació dels valors tradicionals d'aquesta i la transmissió a les generacions futures.  
Qualsevol canvi que excedisca el desenvolupament normal dels elements que formen aquesta manifestació cultural s'haurà de comunicar a la direcció general competent en matèria de patrimoni cultural perquè, si és el cas, reba l'autorització administrativa i es modifique aquesta declaració.  
La gestió del bé la tindrà l'Ajuntament de Paterna, el Consell Sectorial de la Cordà i la Comissió Tècnica del Foc, que seran els que decidiran sobre aspectes materials i immaterials, així com sobre el desenvolupament de l'esmentada manifestació cultural.  
  
Quart  
En compliment del que estableix l'article 27.3 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, es notifica aquesta resolució als interessats, i es comunica al Registre General de Béns d'Interés Cultural perquè s'anote de manera preventiva.  
  
Cinqué  
Publicar aquesta resolució, amb el seu annex, en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana i en el Boletín Oficial del Estado.  
  
València, 21 de setembre de 2021.- El conseller d'Educació, Cultura i Esport: Vicent Marzà i Ibáñez.  
ANNEX  
  
1. Identificació  
a) Identificació geogràfica  
Paterna, comarca de l'Horta, província de València.  
b) Àmbit  
S'ajustaria a l'àmbit inclòs en «creences, rituals festius i altres pràctiques cerimonials».  
c) Tipologia  
Bé d'interés cultural immaterial, secció primera.  
d) Denominació principal i altres  
La Cordà de Paterna.  
e) Comunitats o persones relacionades amb l'element  
Tal com apareix en la documentació històrica existent en l'Arxiu Municipal de Paterna, la Cordà de Paterna l'organitzaven els membres de la Confraria del Santíssim Crist de la Fe i Sant Vicent Ferrer, en el si de la qual hi havia la denominada Comissió del Foc.  
Des de 2001, i després de l'extinció dels històrics clavaris, el testimoni seria recollit pel Consell Sectorial de la Cordà i la Comissió Tècnica del Foc, organismes creats sota el paraigua institucional de l'Ajuntament i sobre la base legal del Consell de Participació Ciutadana. En aquest hi ha representades totes les entitats socials i festives del municipi, les quals tenen assignades una sèrie de funcions com ara assessorar, organitzar i proposar totes aquelles iniciatives dirigides a un bon desenvolupament de la Cordà de Paterna.  
L'Ajuntament de Paterna, com a representació institucional mitjançant la figura actual de la Regidoria del Foc.  
Tiradors/ores que participen en la Cordà de Paterna, als quals se'ls requereix estar empadronats/ades a Paterna i ser majors d'edat. Majoritàriament estan vinculats a diferents entitats festives de la localitat com la Junta Local Fallera de Paterna, la Federació d'Intercomparses, la Federació d'Interpenyes o la Reial Confraria del Santíssim Crist de la Fe i Sant Vicent Ferrer. Al costat d'ells, hi ha un ampli col·lectiu de participants en qualitat de veïns i veïnes.  
Al capdavant dels participants i com a representant de tots ells, hi ha la figura del coeter major, que s'encarrega de coordinar i representar, de manera simbòlica, la Cordà de Paterna. Així mateix, hi ha la figura del coeter major emèrit, que va estar personalitzada en Pepín Damián Polo, atesa la seua implicació i el vincle amb la cultura del foc en la nostra localitat.  
Al marge de l'estructura organitzativa, la Cordà de Paterna està reforçada amb un ampli teixit social, cultural i festiu a través dels veïns i veïnes de la localitat, que participen activament en tots els actes per a un bon desenvolupament d'aquests.  
Igualment, la Cordà i la cultura del foc en general estan representades en nombroses manifestacions de caràcter literari, artístic i simbòlic que donen a entendre la transcendència del ritual com a part integrant de la nostra tradició.  
f) Descripció concisa  
El vincle de la vila de Paterna amb la cultura del foc. Paterna posseeix uns orígens remots i la seua relació amb la pólvora es troba àmpliament arrelada, tal com apareix en nombroses referències documentals. Es té constància de l'existència d'un polvorí a Paterna almenys des del segle XVIII; de fet, la ubicació d'aquest al nostre terme municipal resultaria transcendental per a la construcció i l'establiment del campament militar que s'assenta, fins al dia de hui, a la nostra vila.  
  
En la seua obra Historias de la traca, Andrés Castellano menciona la vila de Paterna i insisteix en el fet que seria una de les poblacions que, a partir del segle XVIII, contribuiria a crear i desenvolupar la pirotècnia moderna valenciana.  
La documentació escrita sobre la Cordà de Paterna resulta més abundant a partir del segle XIX. I és que, al llarg d'aquesta centúria, trobem diverses ressenyes, tant en actes municipals com en la premsa de la capital, referents a les festes locals, i, dins de la programació d'aquestes festes, hi ha la celebració de cordes i tirada de coets solts.  
  
Aquesta pràctica s'estendria en diferents municipis del nostre entorn, però, per diferents motius i circumstàncies, en algunes d'aquestes localitats, aquestes pràctiques festives s'interromprien i, fins i tot, anirien desapareixent progressivament. En altres poblacions, com és el cas de Paterna, la persistència de la tradició i l'amor per la pólvora conduirien no només a la persistència i la salvaguarda d'aquesta pràctica sinó, a més, a intensificar-la i engrandir-la.  
Al nostre municipi, les primeres informacions escrites apareixen l'1 de setembre de 1863, quan el Diario Mercantil de Valencia es referia a les festes de Paterna i assenyalava que s'havien cremat més de mil masclets en les seues celebracions. També en 1871 se citaria expressament la celebració de la Cordà de Paterna com a part destacada de la seua programació.  
L'últim quart del segle XIX, la presència de la Cordà és ja continuada en els programes festius publicats. D'altra banda, l'Arxiu Municipal disposa ja dels primers llibres de festes durant el segle XX, amb nombroses cites i referències que anualment incloïen lloances i poesies referides a la celebració.  
I és que parlar de la Cordà a Paterna ens condueix a submergir-nos en una tradició amb un notable arrelament en els més diversos àmbits de la cultura festiva. Es tracta d'un acte consolidat sobre una imponent participació de la comunitat local, des de la Comissió del Foc dels antics clavaris, fins a la present Comissió Tècnica i el Consell Sectorial de la Cordà, juntament amb una extraordinària infraestructura municipal i un gran suport institucional. Paterna té un himne de la cordà, un monument al tirador, un consell sectorial, un coeter major, una regidoria del foc específica i, així mateix, organitza nombroses activitats vinculades a la pólvora incloses en el cicle festiu anual. A això s'uneix la demanda del teixit associatiu dels tiradors i tiradores, al costat d'entitats festives.  
  
L'amor ancestral per la Cordà i la pólvora s'evidenciaria notòriament quan Paterna es va convertir en ciutat capdavantera d'alguns reptes recents referits a la cultura del foc. Recordem la normativa autonòmica sobre la restricció en l'ús de coets solts en la via pública i que va desembocar, en 2001, en la creació en la nostra vila de l'innovador coetòdrom i el començament de la celebració de la Recordà al Parc Central.  
També resulta especialment meritòria la presència paternera a Brussel·les l'any 2009 enarborant la defensa de les tradicions, davant de la normativa de control dels artificis pirotècnics aprovada per les institucions europees. Això desembocaria, així mateix, en l'extraordinària activitat desplegada des d'aleshores per a l'organització de cursos RGCRE i CRE, que habiliten els tiradors i les tiradores a participar activament en els actes de foc que s'organitzen al llarg del cicle festiu al nostre municipi.  
A això se suma un profund pla de seguretat que implica un bon nombre de cossos com la Policia Local, la Policia Nacional, la Guàrdia Civil, Protecció Civil i Bombers. Tot això es troba sota la corresponent supervisió tant de la Generalitat Valenciana com de Subdelegació de Govern.  
Com a mostra de reconeixement i merescuda confirmació a la cultura del foc desplegada a Paterna durant generacions, la Cordà va ser distingida com a festa d'interés autonòmic l'abril de 2007. El Govern d'Espanya també procediria a resoldre favorablement la declaració de la Cordà de Paterna com a festa d'interés turístic nacional el maig de 2017.  
  
  
2. Marc espacial  
a) Localització  
El lloc de celebració, des de temps immemorial, és el tram del carrer Major comprés entre la plaça Major i el carrer Sant Antoni. Aquest lloc ocupa un espai de profunda repercussió i marcat simbolisme entre la població, atesa la seua especial ubicació en el centre històric de la localitat.  
b) Recorregut  
El desenvolupament de la Cordà ocupa un marc de caràcter estàtic al carrer Major. No obstant això, altres manifestacions pirotècniques que es desenvolupen a l'abric de la Cordà tenen un recorregut predeterminat i transcorren pel centre de la població, circumdant el carrer Major.  
  
És el cas de la nostra tradicional i emotiva cercavila de coets de luxe, que suposa una manifestació de llum, color i so dels múltiples coets que es disparen al llarg del recorregut i que se sustenta en una participació massiva dels homes i les dones de Paterna com a ritual que precedeix la nostra universal Cordà. Comença i acaba a la plaça del Poble i ?com déiem- discorre per diferents carrers i places, inclòs el carrer Major.  
Des de mitjan segle XX se celebra també la cercavila de coets de luxe infantil per als més menuts de la població i que se circumscriu al mateix recorregut que la dels majors.  
Un altre acte d'indubtable interés en les nostres festes majors és el que té lloc la jornada precedent a la Cordà, mitjançant la celebració del popular correfoc que parteix del carrer Major i acaba amb una gran actuació dels dimonis davant del palau dels Comtes de Villapaterna.  
  
  
3. Marc temporal  
a) Calendari  
La data de desenvolupament de la Cordà és variable, ja que se celebra la nit de l'últim diumenge d'agost, festivitat de Sant Vicent. A la 1.30 h de la matinada del diumenge al dilluns, festa del Santíssim Crist de la Fe, s'inicia la tirada amb una duració aproximada de 25 minuts.  
  
b) Periodicitat  
Anual.  
  
4. Descripció i caracterització  
a) Orígens documentats o atribuïts  
Com assenyalàvem anteriorment, atés el vincle de Paterna amb altres poblacions, així com amb la capital, hi ha indicis més que fonamentats dels orígens antics de les diverses manifestacions pirotècniques a la nostra localitat.  
Les primeres fonts documentals es remunten a mitjan segle XIX. Així, en 1863 apareix en premsa la primera referència documental que s'ha trobat fins ara i es refereix a una disparada de coets a Paterna, mentre que en 1871 es parla de la disparada de cordes. A partir d'aquells primers anys, els diaris valencians es fan ressò cada estiu de la programació de les festes majors d'agost de Paterna, les quals inclouen, com a esdeveniment bàsic del programa festiu, la celebració de la tradicional Cordà. De la mateixa manera, i aprofundint més en això, la documentació municipal mostra àmpliament l'evidència d'aquesta pràctica per mitjà de diferents sèries documentals com ara actes, pressupostos municipals en què es recullen actes, pagaments a pirotècnics, etc.  
  
A més, l'Arxiu Municipal disposa de la sèrie de llibres de festes des de l'any 1925, en els quals són constants i continuades les referències als diversos actes de foc que han tingut lloc a Paterna durant generacions, i que s'han transmés també de manera oral de pares a fills i de paterners a forasters, com versa l'himne de la Cordà.  
  
b) Evolució històrica / modificacions  
Tradicionalment, de l'organització s'ocupaven els clavaris, que, al seu torn, organitzaven les festes majors en honor del Santíssim Crist de la Fe i Sant Vicent Ferrer. A finals de la dècada de 1990 es crea el Consell Sectorial de la Cordà i la Comissió Tècnica del Foc, que reuneix autoritats, tiradors, associacions festives, etc. amb la finalitat d'organitzar cada any el desenvolupament de la Cordà. L'any 2000 desapareixen els clavaris i el seu lloc en l'organització de la festa passa a ocupar-lo la denominada Comissió de Festes Majors en Honor del Santíssim Crist de la Fe i Sant Vicent Ferrer. Des de l'any 2015 existeix la Regidoria del Foc, que es crea amb l'objectiu institucional de promocionar, protegir i supervisar tant el bon desenvolupament de la Cordà, com l'ampli ventall d'actes de focs i de festejos que tenen lloc entorn d'aquesta. En el si del Consell Sectorial de la Cordà s'adopten, any rere any, totes aquelles decisions que repercutisquen en un bon funcionament, com ara la preservació de la tradició, el compliment de la normativa aplicable i la participació de tots els sectors socials, culturals i festius implicats. En aquest sentit s'estudien a consciència aspectes com ara la quantitat dels coets que es disparen, el nombre de tiradors participants, els protocols i les mesures de seguretat, etc.  
c) Personatges: indumentàries, pràctiques i funcions  
El personatge per excel·lència en la Cordà és el tirador o tiradora. Amb el pas dels anys, ha anat augmentant el nombre d'aquests i la seua participació. L'amor per la tradició i una adequada renovació generacional han conduït al fet que, en l'actualitat, s'hagen incorporat a la celebració festiva tots els estaments i les entitats de la localitat. Així, doncs, en l'última celebració va haver-hi 350 tiradors i tiradores. Cal destacar, com a característica especial dels últims anys, la progressiva participació de la dona en totes les fases de la Cordà, tant en la preparació com en el desenvolupament. Tot això ha portat a l'acord institucional de modificar l'himne de la Cordà ?per acord unànime de la corporació- perquè aquest protagonisme aparega reflectit en la lletra.  
A més dels tiradors i de les tiradores, el desenvolupament de la Cordà compta amb un dispositiu de 35 persones que compleixen la missió de vetlar per la seguretat i el bon desenvolupament d'aquesta i perquè s'apliquen estrictament els protocols dissenyats a aquest efecte. Els tiradors també tenen una sèrie de col·laboradors, com són els ajudants de carassetes, persones encarregades d'auxiliar els tiradors i ajudar-los a col·locar correctament la indumentària de protecció, així com l'encesa de metxes i materials auxiliars.  
Quant a la seua vestimenta, solen protegir tot el cos amb roba gruixuda de cotó per a esmortir els colps dels coets, i, com a capa exterior, normalment usen una granota de cuiro d'una o dues peces. És especialment característic el casc amb reixeta davantera que protegeix el cap, així com la importància de les botes per a una correcta protecció dels peus, atesa la manta de foc que es crea a nivell de terra.  
Els tiradors es divideixen en els números marcats per als caixons (3 per número) i es distribueixen el treball, normalment organitzats pel tirador o tiradora més expert; d'aquesta manera, un d'ells obri i tanca el caixó per a extraure els coets segons el seu criteri; un altre, amb la metxa, encén els coets que extrau el company; la resta calen i creen foc viu en la seua zona. I sol haver-hi un altre company controlant els caixons separats perquè no s'encenguen.  
Resulta molt meritori el treball en conjunt que duen a terme els tiradors i tiradores en cada un dels llocs assignats, ja que conformen una actuació harmònica i un extraordinari treball en equip. L'objectiu consisteix a mantindre, al llarg de tot el carrer Major, un foc continuat durant els 25 minuts, cosa que ofereix una imatge harmònica amb gran bellesa visual i sonora.  
d) elements / processos (activitats i oficis)  
La vila de Paterna es troba, per raons òbvies, íntimament lligada al món pirotècnic i de la pólvora. La documentació municipal refereix l'existència, al nostre terme municipal, d'indústria pirotècnica a finals del segle XIX i principis del segle XX. Les diferents conjuntures històriques i econòmiques conduirien a l'extinció d'aquesta, encara que Paterna continuaria la relació ?que manté hui dia- amb la indústria pirotècnica. Això és deu no només a l'adquisició dels milers de coets ?en les modalitats de coets, coetons i femelletes- que es disparen en la Cordà, sinó als nombrosos actes de focs que es duen a terme al voltant d'aquesta i que suposen la utilització de quantitats ingents de pólvora: la cercavila de coets de luxe, els actes de foc del coetòdrom, la recordà i una infinitat d'actuacions al llarg del cicle festiu que suposen, com déiem, una adquisició important de material pirotècnic.  
  
També hi ha productes d'artesania a l'Oficina de Turisme i en els comerços locals: socarrats i material ceràmic amb temes de la cordà i dels actes de focs, clauers, adhesius i marxandatge que proporciona un nodrit comerç al voltant de la nostra important cultura del foc.  
  
Igualment, aquestes celebracions tradicionals de foc estimulen una activitat comercial important en diferents àmbits, ja que diversos establiments s'afanyen durant mesos a proveir-los del material requerit. Podem parlar en aquest sentit de ferreteries, paqueteries, botigues de roba i calçat i, fins i tot, joieries. Tot això conforma un teixit comercial que assorteix els tiradors i les tiradores per a aprovisionar-se de tots els elements necessaris.  
Els habitatges, locals i elements urbans es doten de protecció per a evitar ser danyats i serveixen de protecció per als espectadors que se situen als balcons. Són característics els enreixats (engabiats) en aquests habitatges.  
e) desenvolupament i seqüència temporal  
La Cordà es desenvolupa la matinada de l'últim diumenge d'agost al dilluns. Té una duració aproximada de 25 minuts.  
S'inicia amb el toc de corneta que transcorre de costat a costat del carrer i que prevé els tiradors que l'espectacle va a començar. A continuació, el coeter major comença el ritual passant amb la bengala verda, cosa que significa que tots han d'estar preparats per al començament d'aquest espectacle tan arrelat. A continuació, es dispara una traca al llarg del carrer Major, que, en definitiva, és la que permet l'inici de l'espectacle.  
Al final, una bengala roja torna a recórrer el carrer de punta a punta i exhorta els tiradors a llançar els últims coets per a concloure l'acte.  
  
Com s'ha assenyalat en nombroses ocasions, l'inici, el desenvolupament i la finalització de la Cordà requereix tota una simbologia i un marcat ritual que conté una sèrie de passos i marcats protagonistes. Els tiradors i les tiradores són coneixedors d'aquests símbols i actuen seguint aquestes pautes, per la qual cosa l'espectacle de foc de la Cordà no es pot entendre com un simple acte pirotècnic de llançar coets, sinó que, ans al contrari, s'ha d'entendre el seu autèntic significat sota la percepció de la utilització d'aquests coets, mitjançant l'ús de determinades tècniques que ?amb el seu art, la seua habilitat i la seua destresa- treballen pel manteniment d'unes pràctiques atàviques que s'han anat mantenint durant generacions i que han permés que pervisca hui dia.  
  
f) Organització / dedicació / finançament  
Tradicionalment eren els clavaris que es formaven cada any els encarregats d'organitzar la Cordà, així com la resta d'actes festius. A partir de 2001, tot això canvia, ja que desapareixen els clavaris i el relleu el pren l'Ajuntament, amb la creació d'una sèrie d'òrgans en els quals s'integren les diferents associacions culturals, socials, festives i religioses. Així, la Comissió de Festes s'encarrega de l'organització de la Cordà; i la Comissió de Foc i el Consell Sectorial de la Cordà disposen tot allò que és necessari per a la celebració dels actes relatius al foc. A més, des de 2015 existeix una regidoria per al foc amb caràcter exclusiu.  
Econòmicament, si bé en l'etapa anterior eren els clavaris els qui assumien el cost de la pólvora amb una ajuda cada vegada més gran de l'Ajuntament, des de 2001 és el consistori qui es fa càrrec de totes les despeses.  
g) Llista dels béns mobles i immobles o entorns d'interés vinculats  
  
El carrer Major, com a element simbòlic i representatiu de l'entramat urbà i històric de la localitat, conforma el lloc on es desenvolupa la nostra tradicional Cordà, i, en aquest sentit, disposa de tota classe de protecció per part de l'Ajuntament de Paterna amb l'objectiu de preservar aquest patrimoni. D'aquesta manera, i amb caràcter anual, es procedeix a la protecció tant del mobiliari urbà com de les façanes dels habitatges que delimiten el lloc de celebració. Igualment, es protegeixen altres carrers i places confrontants com ara els carrers Mestre Canós i Sant Pere i la plaça Major.  
A la plaça Major hi ha el monument al tirador, lloc molt emblemàtic de la nostra localitat i que simbolitza la tradició dels tiradors i tiradores de Paterna al llarg de la història. Aquest monument està envoltat per l'himne de la Cordà, l'himne de Paterna i la placa commemorativa del reconeixement oficial com a festa d'interés turístic nacional.  
  
D'altra banda, destaquem la construcció a l'esplanada de la Torre de Paterna, des de les Festes Majors de 2001, del denominat coetòdrom. Recinte tancat per totes les parts mitjançant una estructura metàl·lica especialment dissenyada per a acollir celebracions de foc al llarg del cicle festiu, en el qual preval especialment la seguretat i s'evita la fuga de qualsevol mena d'artifici pirotècnic. Cal ressenyar que aquest espai està situat, com déiem, al parc de la Torre, punt emblemàtic i de gran interés turístic de la nostra localitat, i, per tant, gaudeix de tota mena de protecció oficial per part de l'Ajuntament.  
  
Actualment s'està treballant en dos projectes que reforçaran, encara més si cap, la cultura del foc a la nostra localitat: el centre d'interpretació de la Cordà, que se situarà en el mateix carrer Major, i la sala expositiva dins del projecte Entra a Paterna, situat a l'Espai Cultural de les Coves del Batà.  
  
5. Interpretació i simbolismes  
La festa de la pólvora a Paterna tindria com a punt de partida la concepció antropològica del foc i el simbolisme que comporta. Des de l'antiguitat, l'home ha buscat domesticar-lo i l'ha fet servir en aspectes purament materials, així com espirituals. Igualment, el foc va ser incorporat com un element socialitzador (celebracions al voltant d'una foguera, ciris o flames en memòria de personatges insignes o pròxims, etc.).  
Així, aquella concepció socialitzadora es va traslladar també a l'àmbit festiu, amb una sèrie de rituals que unien la comunitat per mitjà dels seus elements espacials, temporals, tradicionals.  
La Cordà de Paterna s'emmarca en aquest context antropològic i, en aquest sentit, ha adquirit, al llarg de la seua existència, una sèrie de ritus que la defineixen. Així, a més de tota l'organització al llarg de l'any, els dies previs, la maquinària organitzativa es posa en marxa, i unes jornades abans es reuneixen els tiradors prèviament seleccionats i, en una cerimònia festiva, se'ls lliura el braçalet que els identifica. Es tracta d'un acte social molt arrelat que reuneix la comunitat de tiradors i tiradores.  
Es procedeix també a la recepció de la pólvora, que, un dia abans de la Cordà, serà introduïda en els caixons per membres participants en les entitats festeres i que, després del ritual d'ompliment de pólvora dels caixons, finalitza en un multitudinari esmorzar de confraternització.  
El Consell Sectorial de la Cordà treballa durant tot l'any perquè, quan arribe la setmana del foc a Paterna, tot estiga preparat i coordinat perquè funcione correctament. I no podem oblidar que el principi bàsic d'actuació és el suport i la pervivència de la tradició i els ancestrals rituals que s'utilitzen al voltant de la nostra rica cultura festiva del foc i tractar de mantindre, així, les tradicions dels nostres avantpassats. La recollida dels braçalets identificatius del número assignat per a la Cordà i dels companys que estaran amb ell es desenvolupa en un clima de sociabilitat i harmonia, un acte en què el coeter major i la regidora de Foc ofereixen les últimes indicacions perquè tots tinguen ben assignada la seua comesa en l'important ritual durant el dia de la Cordà.  
  
Uns dies abans, el foc es converteix ja en protagonista, ja que, a més de les cercaviles de coets de luxe tradicionals i la processó del foc (dimonis) del dissabte anterior a la Cordà pels carrers de la població, al coetòdrom es pot gaudir totes les nits (dimecres, dijous, divendres i dissabte) d'una demostració de foc solt amb totes les mesures de seguretat per a l'espectador i el participant.  
Per a controlar les distàncies i organitzar els grups i el foc, la Comissió de Foc retola els números en el sòl del carrer. Aquest ritual es produeix el mateix dissabte previ i genera l'expectació de tot aquell que transita pel seu recorregut per a participar d'aquest esdeveniment simbòlic tan emotiu.  
I arribem al ritual de l'últim diumenge d'agost, que posseeix una alta càrrega simbòlica, ja que suposa la culminació de totes les vivències dels dies anteriors. La litúrgia comença a l'inici del dia: la preparació detallada de totes les peces de roba i proteccions (inclosos els amulets personals), el dinar familiar, l'elaboració en fraternitat del sopar i, a continuació, acudir a la cercavila de coets de luxe.  
  
D'aquesta manera, s'acudeix a l'emblemàtica plaça del Poble per a trobar-se, a les portes de l'església, amb la tradicional proclama, a manera de ban municipal, que conclou amb la frase paternera: «qui no vullga pols, que no vaja a l'era». Una vegada acabada la cercavila, s'acudeix als llocs tradicionals per a vestir-se acuradament per a la Cordà, on, en un ambient d'harmonia i emoció, es preparen per a dirigir-se al carrer Major. Una vegada allí són identificats en els preceptius llocs de control amb el braçalet corresponent. Prèviament, la Comissió del Foc ja ha descarregat i situat els caixons al carrer, amb totes les mesures de seguretat corresponents.  
Durant les hores tenses que precedeixen el tret pirotècnic, els tiradors es van concentrant als carrers limítrofs. L'arribada i la descàrrega del camió amb els caixons suposa també un moment culminant.  
  
La metxa que encendrà el primer coet ha sigut prèviament traslladada, pel coeter major, a l'església de Sant Pere, on, amb el Santíssim Crist de la Fe com a testimoni, es procedeix a beneir-la per tal que protegisca a tots els presents.  
Una bengala verda recorre el carrer Major de costat a costat, juntament amb el so d'una corneta, l'avís que l'espectacle va a començar. El que va a continuació, més de 20 minuts en els quals els paterners mostren al món les seues habilitats amb la pólvora.  
Una altra bengala, en aquest cas roja, avisa que han de disparar-se els últims coets per tal que concloga la Cordà. Amb l'últim esclat, s'obri el carrer, i una multitud es disposa a recórrer l'ennegrit escenari i comprovar les restes de la batalla, a més d'interessar-se pel bon estat dels tiradors i oferir-los aigua.  
Una vegada el carrer s'ha buidat de persones, i després de la neteja immediata del recinte per part dels serveis municipals, els paterners es reuneixen en locals i cases per a comentar, al costat d'algun licor, xocolate calent i dolços típics, les anècdotes viscudes durant la celebració d'aquella nit i interessant-se per l'estat de tots els coneguts que hi han participat. Tradicionalment hi havia el costum de tirar algun coet després de la Cordà: a la plaça del Poble era famosa la taula de figues i dolços per a aquells atrevits que volien menjar alguna cosa; igualment, en diferents barris hi havia la tradició de disparar foc entre els veïns. Hui dia, i davant de les restrictives normatives legals existents, després de la Cordà es pot gaudir de foc en el recinte tancat del coetòdrom i al Parc Central, on es llança la recordà, organitzada per la Federació d'Interpenyes.  
La despertà a les set del matí del dia del Crist, recorda a tots que és el dia gran de les festes majors de Paterna, amb celebracions de caràcter religiós com la missa descoberta, la missa major i la processó en honor del Santíssim Crist de la Fe i Sant Vicent Ferrer, un dels actes més emotius i multitudinaris del municipi.  
  
  
6. Percepció i implicació de la població i grau d'obertura al públic  
  
Atés que es tracta d'un espectacle pirotècnic, l'organització de la Cordà requereix una delimitació d'espais. En el recinte de disparada només es permet la presència dels tiradors i els efectius de seguretat prèviament autoritzats. Mentrestant, el públic en general se situa en un espai segur, en els voltants de l'àrea de foc.  
Igualment, es permet la presència d'espectadors als balcons i les terrasses confrontants, sempre que es complisquen les pertinents mesures de seguretat. Així, el fet d'assistir a la disparada de la Cordà es converteix en un ritual, ja que, diverses hores abans, els veïns i visitants romanen en casa, confraternitzen en els moments previs i es proveeixen d'indumentària adequada per a evitar cremades o molèsties pel fum.  
  
Així, doncs, a més del ritual mateix de la Cordà, n'hi ha un altre semblant que es viu en les hores precedents. Unes hores abans, l'escenari és també testimoni de la cercavila de coets de luxe, que discorre al llarg de tot el carrer i en la qual tota la població pot tindre un contacte previ amb la pólvora. I, just amb la disparada de l'últim coet de la Cordà, la població es llança a passejar per la catifa de coets cremats i pólvora per a comprovar com ha quedat l'escenari abans que els serveis de neteja esborren qualsevol empremta del que allí acaba d'esdevindre.  
Finalment, tant tiradors com població en general rememoren l'espectacle en una conversa amena mentre prenen un refrigeri com a fi de festa.  
  
7. Salvaguarda  
La Cordà és tradició i tècnica, però també art que suposa la destresa i l'habilitat dels participants, l'objectiu dels quals és cremar, en un temps rècord, 2.000 coets per minut. En paraules del nostre coeter major emèrit, Pepín Damián, «la Cordà a Paterna s'entén com un desafiament de l'home amb el foc».  
La passió amb què es dispara en la Cordà és una cosa que atrapa i que portem dins, naix i passa de pares a fills, de paterners a forans. I es tracta d'una activitat que ha de dur-se a terme de manera minuciosa pels desafiaments que suposa i que els tiradors i tiradores de Paterna realitzen gràcies a la seua destresa, art i habilitat.  
Paterna té una Cordà amb unes mesures de seguretat i una estructura organitzativa tan evolucionades que li han permés la introducció de peces pirotècniques de gran calibre.  
Mantindre el carrer Major constantment cobert per un mantell de foc. Un foc que abriga els participants, que els exigeix una enorme concentració, que va unit a la devoció dels paterners per la seua senya d'identitat. No és una altra cosa que el reflex del caràcter de la gent d'un poble mitjançant la passió pel coet. Una senya d'identitat i d'unió d'un poble. Un poble que, malgrat créixer i evolucionar, encara manté les seues tradicions, respectant les seues arrels, cosa que demostra any rere any l'últim diumenge d'agost, vespra del dia gran de Paterna: el dia del Santíssim Crist de la Fe.  
Podem afirmar amb rotunditat que la Cordà de Paterna conforma un dels espectacles pirotècnics més importants de la Comunitat Valenciana, conegut a Espanya i internacionalment. A això s'uneixen les seues característiques especials i la seua singularitat, que la fan diferent d'altres tipus de focs d'artifici, com un castell o una mascletada.  
El correcte mecanisme i desenvolupament de la Cordà no depén de moments concrets i puntuals sinó del treball continuat al llarg de l'any per part de persones i d'entitats que dediquen gran part del seu temps al correcte desenvolupament d'aquest espectacle de foc. Amb això es treballa pel manteniment de la tradició, per la pervivència del ritual i de totes aquelles actuacions amb una forta càrrega simbòlica.  
a) Protecció administrativa  
Atesa la llarga tradició històrica de la Cordà de Paterna, aquesta ha patit alguns canvis quant a la subjecció a les normatives administratives sorgides en diferents etapes:  
  
Dels clavaris a la Comissió de Festes Majors  
Històricament, els clavaris eren els encarregats d'organitzar les festes majors, les quals se celebraven en honor del Santíssim Crist de la Fe i Sant Vicent Ferrer. Dins de les festes majors hi havia la celebració de la Cordà, en la qual tenien dret a participar i compartir l'honor de participar-hi amb familiars o amics.  
La nostra Cordà ha patit algunes innovacions fins a la configuració actual, des que l'any 1956 es va canviar la configuració de la disparada per l'increment considerable de tiradors. Es va decidir posar fi al sistema de bouet (una fusta rectangular de 40 cm x 25 d'amplària, en què es carregava amb quatre files de peces) i substituir-lo per la col·locació de caixons.  
Abans de l'assumpció de l'organització i la seguretat de la Cordà per part de l'Ajuntament, d'això s'encarregaven comissions de foc, que organitzaven tots els actes pirotècnics de les festes majors, inclosa la Cordà. Progressivament s'anirien configurant òrgans que suposen els antecedents de l'estructura organitzativa actual: Agrupació Local de la Cordà, Comissió Tècnica de la Cordà i altres entitats fins a arribar als nostres dies.  
  
Consell Sectorial de la Cordà de Paterna  
En sessió plenària de l'Ajuntament de Paterna de 25 de juny de 1998, es va aprovar la constitució del Consell Sectorial de la Cordà i el seu reglament intern, publicat en el Butlletí Oficial de la Província el 13 de gener de 1999: el Consell Sectorial de la Cordà té com a finalitat dur a terme la celebració anual de l'acte festivocultural denominat la Cordà, així com la resta d'actes pirotècnics amb participació ciutadana que es desenvolupen al municipi, organitzats o patrocinats per l'Ajuntament, juntament amb l'organització i la coordinació d'aquests esdeveniments amb tots els agents socials que hi participen.  
  
També es tracta d'orientar, assessorar i formar tots aquells participants en els actes, per mitjà dels òrgans educatius creats a aquest efecte, així com acreditar-los com a consumidors reconeguts com a experts mitjançant els cursos formatius impartits, i col·laborar amb l'Àrea d'Indústria i Energia de la Delegació de Govern de València per a la participació, amb aquesta, en la realització dels cursos de responsables de grup de consumidors com a experts.  
El Consell Sectorial de la Cordà posseeix una composició participativa que integra les diferents entitats representatives del municipi en les festes majors, així com els vocals electes pertanyents al grup de consumidors reconeguts com a experts del Consell Sectorial de la Cordà de Paterna, que habitualment participen en la Cordà. A més, podrà comptar amb fins a sis vocals membres permanents que, pels seus coneixements reconeguts en aquest sector, s'estime convenient.  
  
Comissió de Formació  
El Reglament del Consell Sectorial de la Cordà estableix les funcions següents:  
a) Organitzar i impartir, en col·laboració amb l'Àrea d'Indústria i Energia de la Delegació de Govern de la Comunitat Valenciana, els cursos necessaris per a l'adquisició dels coneixements per a la formació de responsables de grup de consumidors reconeguts com a experts (RGCRE).  
b) Organitzar i impartir els cursos per a l'adquisició dels coneixements establits en l'Ordre conjunta 1/2012, de 18 de gener, de la Conselleria de Turisme, Cultura i Esport i la Conselleria de Governació, per la qual es regula la formació dels consumidors reconeguts com a experts (CRE).  
c) Establir el calendari anual d'accions formatives.  
d) Elaborar una memòria descriptiva de cada període formatiu.  
e) Elaborar l'estudi, la planificació, l'actualització de comunicacions i la guia didàctica i de coneixements relacionada amb l'àrea que ens ocupa.  
f) Col·laborar amb altres administracions, amb l'autorització prèvia de la corporació municipal, en la formació de CRE.  
  
L'entitat formativa Consell Sectorial de la Cordà  
El 14 de juny de 2012 es va signar el conveni de col·laboració amb la Generalitat Valenciana per a l'organització de cursos de formació dels denominats consumidors reconeguts com a experts i es va crear l'entitat formativa Consell Sectorial de la Cordà, entitat encarregada de formar els consumidors reconeguts com a experts que participen en els espectacles pirotècnics als quals fa referència la ITC.18 del Reglament d'articles pirotècnics i cartutxeria (d'ara en avant, Reglament), aprovat mitjançant el Reial decret 989/2015, de 30 d'octubre.  
  
El grup CRE Consell Sectorial de la Cordà de Paterna  
Les peculiaritats de la participació en l'espectacle pirotècnic van originar la necessitat de crear un grup de consumidors reconeguts com a experts en l'àmbit municipal, patrocinat i organitzat per l'Ajuntament de Paterna. D'aquesta manera, la participació ciutadana, representats per veïns, penyes de coets, comparses de moros i cristians, fallers, confrares entre altres.  
Així, doncs, es crearia el grup de consumidors reconeguts com a Consell Sectorial la Cordà de Paterna, format pels citats en el paràgraf anterior i que hui dia té registrats quasi 3.000 integrants.  
  
  
La plataforma municipal CRE  
La necessitat de poder regular i organitzar d'una manera transparent i igualitària la participació en la Cordà obliga a crear una plataforma municipal CRE.  
En aquest servei que ofereix l'Ajuntament de Paterna, els integrants del grup CRE poden comprovar si estan inclosos en la plataforma autonòmica, poden sol·licitar de manera oficial la seua participació, comprovar si han sigut seleccionats per a participar-hi, etc.  
  
Comissió Tècnica de Seguretat  
Aquesta comissió s'encarrega de la supervisió, l'actualització legislativa i les normes de seguretat dels actes de foc a Paterna.  
  
Declaració de festivitat d'interés autonòmic  
Resolució de data 11 d'abril de 2007. El 7 de novembre de 2006 es va tramitar, per registre general en la Conselleria de Turisme de la Generalitat Valenciana, la sol·licitud per a la declaració de la Cordà de Paterna com a festa d'interés turístic de la Comunitat Valenciana.  
Aquesta declaració es va sol·licitar perquè a Paterna, des de temps immemorial, se celebra un acte basat en la pólvora (denominat Cordà), amb unes característiques úniques quant a l'organització i el desenvolupament. Aquesta sol·licitud va ser aprovada unànimement mitjançant acord plenari de 28 de setembre de 2006.  
  
La defensa a Europa de la nostra tradició  
El 19 de maig de 2009, Paterna es va convertir en ciutat capdavantera de les terres valencianes i va dur a terme diverses iniciatives per a defensar la seua tradició, per a la qual cosa va acudir fins i tot al Parlament Europeu, on va organitzar una exposició en què va oferir al món les característiques d'un espectacle segur i la força d'una tradició de marcat simbolisme que es manté fins al dia de hui.  
  
Declaració de festivitat d'interés turístic nacional  
Mitjançant la Resolució de 4 de maig de 2017, de la Secretaria d'Estat de Turisme, per la qual es concedeix el títol de festa d'interés turístic nacional a la festa de la Cordà de Paterna.  
  
b) Agents i metodologia de transmissió  
La transmissió dels valors amb els quals s'identifica la cultura del foc de Paterna es du a terme per mitjà de nombrosos actes que organitzen una sèrie d'entitats sota el paraigua institucional de l'Ajuntament de Paterna i que són les següents:  
- Federació Intercomparses  
- Reial Confraria del Santíssim Crist de la Fe  
- Federació Interpenyes  
- Junta Local Fallera de Paterna  
- Teixit social i veïnal de Paterna  
La Cordà suposa la defensa d'unes tradicions per al poble de Paterna, es tracta d'un sentiment molt íntim i particular. I aconsegueix la seua expressió a través d'un conjunt d'actuacions dirigides a preservar un respecte per les tradicions que els paterners i les paterneres han canalitzat a través del foc i els diversos actes pirotècnics, la culminació dels quals és la Cordà.  
Les entitats culturals, socials, festeres i els ciutadans van fer seu el compromís de dotar la Cordà d'una seguretat que fera d'aquesta una tradició que siga un exemple.  
És el compromís d'un poble amb les seues arrels, amb la seua identitat. Un acte d'integració que no exclou els paterners d'adopció, sinó que els reconeix com una cosa important i seua.  
Cada any s'experimenta un increment substancial de sol·licituds per a participar en l'acte; només des de l'any 1997, hem triplicat el nombre de participants.  
Segons dades que consten en els arxius i documents d'antany, allà per l'any 1976 hi participaven 84 tiradors. Hem de pensar en el context temporal per a adonar-nos que la situació econòmica era diferent, l'acte l'organitzaven els clavaris i la participació municipal era residual.  
  
També el volum d'artificis pirotècnics era molt inferior i les quantitats eren d'uns 15.000 coets, enfront dels quasi 80.000 de l'actualitat. De la mateixa manera, pensem en la quantitat de matèria reglamentada, que en l'actualitat supera la tona, per a adonar-nos de la necessitat de la regulació de l'acte.  
  
c) Altres accions de salvaguarda  
Aula cultural Espai Cultural  
La divulgació de la cultura del foc des dels orígens d'aquesta a Paterna, així com la representació de la tradició oral coneguda.  
  
Identificació de números Cordà d'interés turístic  
Ubicació física en l'escenari de la Cordà de Paterna dels llocs on se situen els tiradors l'últim diumenge d'agost durant la celebració d'aquesta.  
  
Divulgació de la tradició del foc en l'àmbit escolar (Escoleta del Foc)  
Desenvolupament de plans de formació i divulgació de maneres correctes de manteniment de la cultura del foc en els centres escolars, mitjançant l'ensinistrament en tècniques segures d'ús d'artificis pirotècnics utilitzats en les manifestacions del foc a Paterna.  
  
Web de la Cordà de Paterna  
Eina en línia per als propòsits de divulgació de la cultura del foc des de l'aspecte global tant a escala municipal com nacional i internacional.  
  
  
d) Identificació de riscos i diagnòstic  
La cultura del foc a Paterna es troba molt arrelada, tant és així que, des que es té coneixement documentalment de la celebració de la Cordà de Paterna fins als nostres dies, se celebra tots els anys excepte en la Guerra Civil i ara amb la pandèmia de Covid-19.  
  
Des que se celebra la Cordà de Paterna, aquesta s'ha anat adaptant i evolucionant a les normatives i les prescripcions socials que s'han anat imposant i, hui dia, és un espectacle pirotècnic únic segur amb una gran participació veïnal.  
Els riscos que se sospesen que poden tindre una incidència en la celebració de la festa no són uns altres que aquells que puguen afectar la participació dels ciutadans en aquesta, per la qual cosa hem de continuar treballant a dotar la nostra festa més emblemàtica de les accions que es detallen en la fitxa, per a evitar que aquesta es devalue i passe a ser una cosa anecdòtica i no la senya d'identitat del poble de Paterna, com és en l'actualitat. No obstant això, l'interés pel manteniment de la cultura del foc i, en particular, de la Cordà de Paterna és incondicional. El suport i la implicació institucional, veïnal i festera ens fa ser optimistes quant als riscos.  
El diagnòstic de la cultura del foc i, en particular, de la Cordà de Paterna és molt favorable; la participació, l'interés, el sentiment, l'orgull de sentir-la com a pròpia i part d'aquesta cultura del foc està molt arrelada en la gent de Paterna i dels ciutadans que venen a viure al municipi i és, a més, un element vehicular per a la integració de tots i totes en la vida de la comunitat.  
  
e) Objectius, estratègies i accions que es proposen per a la salvaguarda  
Desenvolupament del projecte de divulgació de la tradició i la cultura del foc  
1. La defensa de la tradició basada en la seguretat  
El Consell Sectorial, per mitjà de les seues comissions, ha treballat perquè la Cordà de Paterna i els espectacles relacionats amb el foc se celebren d'una manera segura.  
  
El ban d'Alcaldia  
L'Ajuntament informa, amb un ban dirigit als veïns de la zona de foc i dels voltants, que aquests carrers es consideren zona de risc i comunicarà les mesures d'autoprotecció que cal adoptar. Igualment, col·loca en la zona mateixa de llançament i els carrers adjacents (zona de risc) cartells informatius en aquest mateix sentit, dirigits a vianants i al públic que desitge acudir a contemplar l'acte.  
  
  
El pla d'emergències i seguretat  
El pla d'emergència té com a objecte planificar, en la mesura que siga possible, les actuacions que cal realitzar en cas que, durant la celebració de l'acte, es produïsca un accident que obligue a detindre'l i mobilitzar els mitjans d'emergència, amb la finalitat de minimitzar els efectes negatius de l'accident.  
  
El protocol d'actuació policial  
La Policia Local de Paterna, en l'actualitat, és un dels elements indispensables en l'organització de l'acte. Des de la seua completa integració en l'engranatge fester, a través de les comissions a aquest efecte, a la funció pròpiament dita en la seguretat d'aquest.  
Aquest protocol s'adjunta a l'acta del post de comandament de la Cordà de Paterna, el qual, mitjançant el coordinador municipal d'emergències, el responsable de l'operatiu i tots els participants en l'acte, fa que la Cordà de Paterna adquirisca unes condicions d'organització i de seguretat exportable a altres actes de les mateixes característiques.  
  
El post de comandament  
Les funcions del post de comandament són:  
- Avaluar immediatament l'emergència.  
- Decidir sobre la interrupció o la parada definitiva de la Cordà.  
- Donar les ordres oportunes perquè la interrupció o parada siga efectiva.  
- Coordinar les funcions que siguen de la seua competència d'acord amb els plans d'emergència corresponents.  
- Decidir sobre la represa de l'acte o suspensió definitiva.  
  
La càrrega del camió  
El matí del diumenge, a les 8 hores, es persona en les instal·lacions policials el camió amb el material pirotècnic, la Guàrdia Civil procedeix a inspeccionar-lo, així com les condicions del degut transport. Una vegada dona llum verda, es distribueixen en els caixons corresponents.  
  
L'actuació prèvia a l'inici de la Cordà de Paterna  
Suposa encaixar totes les mesures de seguretat i d'organització d'una manera metòdica i exacta des de l'evacuació de la zona de focs fins al començament de la Cordà.  
Es comença amb l'evacuació de la zona de focs, des de les 00.00 hores ja no es pot accedir a la zona, només es permet l'entrada dels veïns que resideixen en el tram designat com a zona de focs. L'entrada de veïns es fa amb l'acompanyament d'agents de la Policia Local. Una vegada evacuada la zona, aquesta queda segellada i a punt per a la recepció del material pirotècnic.  
  
Assegurament i inspecció de la zona  
Una vegada segellada la zona de focs, el coordinador municipal d'emergències, juntament amb els tècnics municipals, fa l'última inspecció de la zona de focs, les defenses contra el foc, els enreixats i altres elements de protecció dels immobles que es troben en la zona de focs.  
  
  
El trasllat i la distribució del material pirotècnic  
Una vegada s'ha inspeccionat tot, se sol·licita l'eixida del camió amb el material pirotècnic, camió escortat per tres unitats policials que el traslladen per uns recorreguts establits. El recorregut es decideix, entre diverses opcions, en el mateix moment, per motius de seguretat, ja que s'està transportant més d'una tona de pólvora, la qual cosa requereix que s'extremen les mesures de seguretat.  
  
L'acreditació dels tiradors  
Els tiradors, els servidors i el personal de seguretat seleccionats per a l'esdeveniment podran accedir, a partir de les 00.30 hores, a la zona destinada per a ells al carrer Sant Antoni, tram comprés entre els carrers Tinent Alfonso i Sant Salvador.  
A la zona de seguretat assignada a ells podran accedir també altres persones majors d'edat, anomenats ajudants de carassetes, per a tasques d'ajuda en la vestimenta i el precinte, de la qual es retiraran una vegada finalitzada la seua tasca.  
A l'ordre del coeter major, l'accés als respectius llocs de tirada es farà de manera ordenada una vegada finalitzada íntegrament la descàrrega del camió.  
Tots ells han de portar obligatòriament un braçalet que identifica els llocs respectius i han de conéixer els riscos, les mesures de seguretat aplicables, la indumentària que cal utilitzar i la circumstància que l'accés a l'itinerari suposa un risc per la mena d'artificis que s'hi utilitzen; sense això, la Policia Local i Protecció Civil no permetran l'accés a la zona de focs.  
Els braçalets identificatius seran lluminosos amb un xip que identifica el portador d'aquest segons la relació establida en l'assignació de llocs. Hauran de passar per un lloc habilitat, lloc de control, on seran identificats com a personal autoritzat per a participar en la Cordà. Els colors dels braçalets seran els següents: roig (tiradors), verd (seguretat) i blau (Policia). Els braçalets disposaran d'un dispositiu que, si el portador el prem, activa una llum intermitent que indicarà que el portador necessita auxili.  
  
El ritual de la Cordà  
Es tocarà la corneta al llarg del carrer Major (zona de focs).  
S'encén la bengala verda i s'inicia el recorregut pel carrer, anada i tornada, i, en tornar al centre del carrer, s'encén la traca. Ningú ha de traure cap coet fins que no haja passat la traca.  
Els llocs normals comencen amb un caixó, que serà atés per dos tiradors, un trau i l'altre crema; els altres quatre tiradors (de dos en dos) estaran vigilant la resta de caixons, que s'aniran obrint a mesura que l'anterior estiga buit.  
Els caixons de X (femelletes) esperaran que hagen passat deu minuts del començament de la Cordà per a començar a disparar.  
Els caixons de A (arrossegadors) esperaran que hagen passat quinze minuts del començament de la Cordà per a començar a disparar.  
Quan passe la bengala roja, tots els coets que queden han de ser cremats, amb independència que en siguen pocs o molts, no poden quedar coets sense cremar a esquena dels portadors de les bengales roges.  
  
Una vegada apagada la Cordà i enceses les llums, els tiradors que ocupen els llocs 1 a 5 i 30 a 35 s'han de col·locar en les entrades del carrer Major per a impedir l'entrada d'espectadors fins que el carrer estiga segur. La resta dels tiradors han de depositar els caixons buits en el centre de la calçada i impedir l'eixida dels veïns de les seues cases, fins que acabe la revisió dels artificis pirotècnics fallits.  
  
Si, durant el transcurs de la Cordà, s'encenen les llums del carrer Major, tots els tiradors han de deixar de traure coets per a permetre que la cordà s'apague. Els tiradors dels llocs 1 a 5 i 26 a 30 s'han de col·locar en les entrades del carrer Major per a impedir que passen persones no autoritzades; la resta de tiradors han de retirar els caixons i col·locar-los perfectament tancats sobre les voreres per tal de buidar la calçada i permetre el pas de vehicles d'emergència. La Cordà es reprendrà (si així es decideix) quan ho ordene el responsable de seguretat del post de comandament avançat.  
  
Balanç i conclusió post de comandament  
És molt important la valoració, el balanç i les conclusions del post de comandament. En l'acta s'han de reflectir totes les circumstàncies que ocorren en la Cordà susceptibles de millora o d'anàlisi, tant per la Comissió Tècnica de Seguretat, com pel Departament d'Actes i Emergències de la Policia Local de Paterna. Totes aquestes incidències es posen en comú, es busca per què s'han produït i es donen opcions i alternatives de solució.  
  
8. Valoració i justificació de la declaració  
En són molts els motius que ens condueixen a aquesta sol·licitud, des de tots els àmbits i perspectives: social, festiva, històrica-  
I és que la Cordà de Paterna integra, des de temps immemorial, tots els veïns de la vila, bé amb la seua participació directa en la Cordà de cada any, com en tota la cultura del foc i altres actes pirotècnics que congrega aquesta celebració i que, en els diversos epígrafs, apareixen detallats en altres apartats d'aquesta fitxa.  
A la importància que li dona el fet que se celebre de manera ininterrompuda almenys des del segle XIX (exceptuant ajornaments per circumstàncies excepcionals), se suma el creixement progressiu de la festa, fruit de l'addició d'esdeveniments relacionats amb la pólvora, així com del treball i de la unió de diversos sectors de la societat paternera.  
En les últimes dècades, l'organització perfecta, sempre a la recerca de l'espectacularitat i la seguretat, ha portat a ser admirada internacionalment, així com a rebre distincions com la de festa d'interés turístic autonòmic en 2007 i festa d'interés turístic nacional en 2017.  
  
No obstant això, considerem que hem de continuar treballant a implementar tots aquells elements que enriquisquen la nostra cultura i les nostres tradicions i, per això, sol·licitem la declaració de bé cultural immaterial, ja que considerem que això és fonamental per a continuar enriquint el nostre patrimoni per mitjà del rigor, el treball i la dedicació a una festa tan emblemàtica en les nostres terres valencianes.  
  
9. Documentació associada  
a) Documental  
Referències aparegudes en documentació municipal (llibres d'actes municipals), premsa, llibres de festes, etc.  
Legislació  
- Directiva 2006/123/CE, de 12 de desembre de 2006, del Parlament i Consell d'Europa, transposada a Espanya mitjançant la Llei 17/2009, de 23 de novembre.  
- Directiva 2007/23/CE, del Parlament Europeu i del Consell, de 23 de maig de 2007, sobre la posada en el mercat d'articles pirotècnics.  
  
- RD 989/2015, de 30 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament d'articles pirotècnics i cartutxeria.  
- Decret 19/2011, de 4 de març, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual es reconeix el caràcter religiós, cultural i tradicional de les manifestacions festives celebrades a la Comunitat Valenciana.  
  
- Ordre conjunta 1/2012, de 18 de gener, de la Conselleria de Turisme, Cultura i Esport i de la Conselleria de Governació, per la qual es regula la formació per a l'obtenció del carnet destinat als consumidors reconeguts com a experts.  
- Reial decret 989/2015, de 30 d'octubre, Reglament d'articles pirotècnics i cartutxeria.  
Pàgines web  
- http://www.piroart.com/  
- http://noticias.juridicas.com/articulos/10-Derecho-Comunitario/  
- http://www.gov.gva.es/web/seguridad/formacioncre  
- Enllaç de registre de marca:  
http://www.oepm.es/es/signos\_distintivos/resultados\_expediente.html'mod=m&exp=4058093&bis=  
  
b) Bibliogràfica  
- Segura, Camilo - Gámez, Félix, La Cordà de Paterna. Arte y pasión de un pueblo, Federació d'Interpenyes de Paterna, 2011.  
- Segura, Camilo, La Cordà de Paterna. El patrimonio de un pueblo, Ajuntament de Paterna, 2018.  
- Arxiu Municipal de Paterna, llibres de festes majors de Paterna. 1925-2020.  
- Segura, Camilo, Fiesta y tradición en Paterna. La devoción al Stmo. Cristo de la Fe y San Vicente Ferrer.  
- Castellano, Andrés, Historias de la traca, 2001.  
- Ponce, Carlos, Damián Polo, José i Comissió Tècnica de la Cordà, Propuesta para la solicitud de la Cordà como fiesta de interés turístico nacional.  
  
10. Informació tècnica  
a) Investigadors  
Camilo Segura Artiaga, cronista oficial de la vila,  
Félix Gámez García, tècnic de l'Arxiu Municipal de Paterna.  
b) Informants  
Responsables d'entitats i associacions culturals, festives i religioses participants en la festa  
Membres dels antics clavaris  
Components de la Comissió Tècnica del Consell Sectorial de la Cordà  
Forces i Cossos de Seguretat  
Col·lectius i penyes de tiradors i tiradores  
Ajuntament de Paterna  
c) Data  
2020-2021  
  
11. Documents complementaris  
a) Garantia de compliment de la legislació vigent en matèria de drets humans, animals i mediambientals  
Legislació. L'evolució de la llei fins a arribar a la normativa actual.  
Després de l'entrada en vigor, primer, del Reial decret 563/2010, de 7 de maig, pel qual es va aprovar el Reglament d'articles pirotècnics i cartutxeria (RAPYC), modificat per l'RD 1335/2012, de 21 de setembre, aquest, al seu torn, modificat pel Reial decret 989/2015, de 30 d'octubre, es va plantejar l'adequació dels aspectes organitzatius de la Cordà a aquests.  
L'aplicació del Reial decret 989/2015 actual i de la Instrucció tècnica complementària (ITC 18), continguda en aquest, parla de les manifestacions històriques, deixa el reconeixement i la regulació a les comunitats autònomes i estableix les figures següents:  
- Responsable de grup de consumidors com a experts (RGCRE)  
- Grup de consumidors com a experts (GCRE)  
- Consumidors reconeguts com a experts (CRE)  
Normativa europea  
Directiva 2007/23/CE, del Parlament Europeu i del Consell, de 23 de maig de 2007, sobre la posada en el mercat d'articles pirotècnics.  
  
RD 563/2010, de 7 de maig, pel qual s'aprova el Reglament d'articles pirotècnics i cartutxeria.  
Decret 19/2011, de 4 de març, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual es reconeix el caràcter religiós, cultural i tradicional de les manifestacions festives celebrades a la Comunitat Valenciana.  
  
Ordre conjunta 1/2012, de 18 de gener, de la Conselleria de Turisme, Cultura i Esport i de la Conselleria de Governació, per la qual es regula la formació per a l'obtenció del carnet destinat als consumidors reconeguts com a experts.  
Directiva 2013/29/UE, de 12 de desembre de 2006, del Parlament i Consell d'Europa, sobre l'harmonització de les legislacions dels estats membres en matèria de comercialització d'articles pirotècnics.  
  
Reial decret 989/2015, de 30 d'octubre, Reglament d'articles pirotècnics i cartutxeria. Constitueix la normativa estatal de referència per a la celebració d'activitats pirotècniques. La Cordà es regeix pel Reglament en general, i per la Instrucció tècnica complementària ITC 18, Manifestacions festives religioses, culturals i tradicionals.  
  
Normativa autonòmica  
El Decret 19/2011, de 4 de març, del Consell, pel qual es reconeix el caràcter religiós, cultural o tradicional de les manifestacions festives celebrades a la Comunitat Valenciana en les quals s'utilitzen artificis de pirotècnia. Complementa el Reglament estatal en aquells aspectes la competència dels quals correspon desenvolupar a les comunitats autònomes.  
Reconeix el caràcter religiós, cultural o tradicional de totes i cada una de les manifestacions festives celebrades a la Comunitat Valenciana, de manera que considera el territori valencià com a àrea global d'aplicació de l'excepcionalitat indicada en la ITC 18 del Reglament.  
  
Regula la disminució de les edats mínimes d'ús de determinats artificis pirotècnics, en determinades situacions.  
L'Ordre conjunta 1/2012, de 18 de gener, de la Conselleria de Turisme, Cultura i Esport i la Conselleria de Governació, regula aquells aspectes relacionats amb les condicions, els requisits i la formació dels consumidors reconeguts com a experts (CRE).  
La ITC 18 i la seua aplicació a Paterna  
Naturalesa de l'acte. La Cordà de Paterna pertany a la classe d'actes pirotècnics comunament denominats modalitat cordà, en què s'empren artificis pirotècnics de vol lliure amb desplaçament erràtic, tant amb marcatge com sense marcatge CE.  
Reconeixement del caràcter cultural i tradicional  
La Cordà està reconeguda com a manifestació cultural i tradicional, segons l'article 2.2 i l'article 5.1 del Decret 19/2011, de 4 de març, del Consell, pel qual es reconeix el caràcter religiós, cultural o tradicional de les manifestacions festives celebrades a la Comunitat Valenciana en les quals s'utilitzen artificis de pirotècnia.  
També està reconeguda com a festivitat d'interés turístic nacional mitjançant la Resolució de 4 de maig de 2017, de la Secretaria d'Estat de Turisme, per la qual es concedeix el títol de festa d'interés turístic nacional a la festa la Cordà de Paterna, Paterna (València).  
  
b) Acceptació majoritària de la comunitat perquè la manifestació es declare patrimoni cultural immaterial  
La sol·licitud de declaració de patrimoni cultural valencià ha comptat amb el suport unànime i majoritari de tots i cada un dels sectors implicats en la festa, que, al seu torn, compten amb el suport institucional de l'Ajuntament de Paterna.