Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 6249, del 20-04-2010 (2010/4255)

RESOLUCIÓ de 7 d'abril de 2010, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis de Xilxes, Castelló de la Plana, Tírig i Lliber.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6249

Data del DOGV
:   20-04-2010

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2010/4255


Data del document
:   07-04-2010

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Castelló de la Plana
    * Tírig
    * Llíber
    * Xilxes
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 7 d'abril de 2010, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis de Xilxes, Castelló de la Plana, Tírig i Lliber. [2010/4255]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, el qual estableix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjudici de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental s'haurà de publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 013/07-AIA Xilxes, 229/06-AIA Castelló de la Plana, 347/06-AIA Tírig i 408/06-AIA Lliber.  
València, 7 d'abril de 2010.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 013/7201-SIM  
Títol: autorització ambiental integrada d'una indústria de fabricació d'argiles atomitzades i taulellets esmaltats i ampliació de la cogeneració amb una nova turbina a gas de 7.817 kW  
Promotor: Real Cerámica, SL  
Autoritat substantiva: Servei de Control Integrat de la Contaminació de la Direcció General de Qualitat Ambiental  
Localització: C/ 1, núm. 1, sector 2, del polígon industrial els Plans, al terme municipal de Xilxes (Castelló)  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte  
El projecte descriu un complex industrial de fabricació d'argila atomitzada i de producció de taulellets esmaltats, i inclou l'ampliació de la instal·lació que hi ha de cogeneració de gas amb una nova turbina de 7.817 kW.  
L'objecte del projecte és la tramitació de l'autorització ambiental integrada d'acord amb la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació.  
Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
D'acord al projecte presentat, l'activitat s'exerceix al polígon industrial els Plans, sector 2, c/ 1, núm. 1, del terme municipal de Xilxes (Castelló). El solar ocupat es troba en sòl industrial que amb l'ampliació proposada ocuparà una superfície construïda de 44.271 m² i un solar de 120.117 m². El projecte descriu les instal·lacions industrials, formades per les edificacions que alberguen les instal·lacions industrials de recepció i preparació de matèries primeres (terres per a les argiles); l'atomitzador per a l'obtenció de l'argila, de fabricació de taulellets esmaltats (premsatge, esmaltada, cocció, envasament i expedició), la instal·lació de cogeneració de gas i la resta d'instal·lacions auxiliars necessàries per al funcionament de l'activitat.  
El projecte descriu els focus d'emissió de contaminants a l'atmosfera corresponents als processos atomització, cocció i assecada de l'activitat de fabricació d'argiles atomitzades i taulellets esmaltats, com també, els procedents de la combustió del gas natural de la instal·lació de cogeneració.  
Per a cobrir la demanda d'aigua de l'activitat, que s'estima en 359.000 m³ es projecta l'explotació d'un pou propi de captació d'aigua del qual se n'extrauran 140.000 m³ anuals. La resta de necessitats hídriques calculades vindran de l'exterior procedents de les aigües residuals d'altres indústries a què Real Cerámica proveeix d'argila atomitzada, les quals cedeixen les seues aigües residuals per a la seua gestió, i s'incorporen al procés d'atomització d'argiles.  
L'emmagatzemament temporal dels residus generats, destaca dels residus perillosos fins la retirada per un gestor autoritzat, que es realitzarà en boxs i contenidors en una àrea coberta exterior a la nau, amb cubeta per a recollida de vessaments accidentals.  
Les aigües residuals industrials generades per l'activitat de fabricació de Real Cerámica, SL, principalment, en els processos d'atomitzatzació, mòlta, preparació d'esmalts i esmaltada, es recullen mitjançant una xarxa de canalitzacions i són bombades fins a una bassa d'emmagatzemament estanca. Aquestes aigües industrials s'incorporaran de nou al procés en l'etapa d'atomització d'argiles, motiu pel qual no hi ha abocament d'aigües residuals industrials. Pel que fa a les aigües residuals domèstiques són conduïdes mitjançant una estació de bombament amb destinació a l'EDAR de Nules. Les aigües pluvials es calcula que no superaran un cabal màxim d'1 m³/s, no es consideren com un abocament i s'evacuen per diversos punts d'eixida a través del perímetre de la parcel·la.  
El consum d'energia elèctrica per a la indústria s'estima en 95.872.556 kWh/any i serà proporcionat per la instal·lació ampliada de cogeneració de gas, localitzada a les instal·lacions industrials de l'empresa. Actualment, es disposa d'una turbina de 5.147 kW que es projecten ampliar amb una segona turbina de 7.817 kW. Així mateix, l'energia calorífica dels gasos d'escapament de les turbines s'aprofita per al procés d'assecada d'argila en l'atomitzador.  
Tramitació administrativa  
Tràmit administratiu  
El 25 de gener de 2007 l'Àrea de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge remet una nota interna i sol·licita declaració d'impacte ambiental per al projecte que ens ocupa. En l'expedient consta la següent documentació remesa:  
- Projecte bàsic d'autorització ambiental integrada, amb un annex A. Nou annex al projecte bàsic  
- Estudi d'impacte ambiental, amb un annex complementari  
- Estudi acústic, amb un annex complementari  
- Certificat d'estanquitat de basses i materials, certificat de no abocament d'aigües residuals, autorització municipal d'abocament al clavegueram d'aigües residuals, certificat municipal de compatibilitat urbanística, concessió d'aigües subterrànies de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
- Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, de 18 de setembre de 2006, respecte als abocaments i captació d'aigües.   
El 27 de juny de 2007, el titular del projecte presenta un nou annex a l'estudi d'impacte ambiental, respecte al fet d'introduir una mesura correctora per a evitar entollades puntuals a la parcel·la en cas de pluges intenses.  
Afeccions legals  
L'activitat projectada constitueix un dels supòsits recollits en l'annex I de la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, i resulta preceptiva l'obtenció de la corresponent autorització ambiental integrada.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que calga obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Consideracions ambientals  
Identificació, descripció i valoració dels impactes.  
La relació d'impactes ambientals més significatius descrits en l'estudi d'impacte ambiental, derivats de l'actuació projectada, són els següents:  
Durant la fase de construcció:  
- Afecció a l'estructura del sòl i ocupació d'aquest  
- Generació de pols i fums procedents de l'activitat i dels vehicles  
- Generació de sorolls  
- Producció de residus  
- Producció d'abocaments  
Durant la fase de funcionament:  
- Consum de recursos  
- Emissions de fums de la combustió i de partícules en suspensió  
- Generació de sorolls  
- Producció de residus  
- Producció d'abocaments  
Consideracions sobre les mesures protectores i correctores  
Respecte a les principals mesures protectores o correctores que s'han tingut en compte en l'estudi d'impacte ambiental, cal destacar-ne les següents:  
- Dotació de filtres de captació de pols en les zones de mòlta, recepció d'argiles, línies d'esmaltada i premses.  
- Les argiles de pedrera s'han d'emmagatzemar en graners ensostrats i tancats que evitaran la dispersió de pols. En cap cas, s'emmagatzemaran terres a l'aire lliure.  
- Disposició de la maquinària susceptible de transmetre sorolls i vibracions sobre bancades sòlides i, en cas que es necessiten, s'instal·laran tacs o elements antivibratoris.  
- Els possibles abocaments accidentals que es produïsquen a la planta s'han de conduir a través d'una xarxa de recollida de vessaments que hi ha a la zona d'atomitzada, mòlta i preparació d'esmalts, i línies d'esmaltada fins a diverses basses d'emmagatzemament estanques. Una vegada recollits s'empraran, íntegrament, en la producció d'argila atomitzada.  
- Les aigües domèstiques i sanitàries s'han de canalitzar mitjançant una estació de bombament fins a l'EDAR de Nules.  
- A fi de facilitar la percolació de les aigües pluvials dins dels límits de la propietat i evitar entollades, es disposaran una sèrie de rases perimetrals de llit porós que permeten la recollida de les aigües d'escorriment, particularment, a les zones d'emmagatzemament d'argiles.  
- Cal dotar d'una zona d'emmagatzemament de residus, coberta i amb cubeta de retenció de vessaments.  
Consideracions sobre el programa de vigilància ambiental  
Respecte al programa de vigilància ambiental recollit en l'estudi d'impacte ambiental, cal destacar:  
- Verificació anual de la coincidència dels focus previstos amb els reals i presa de les emissions d'aquests focus sonors.  
- Mesura anual d'emissions a l'atmosfera de les turbines de cogeneració, atomitzador, assecadora, forns i filtres.  
- Analítiques anuals de les aigües industrials recollides en la bassa d'emmagatzemament.  
- Comprovació anual del bon estat de la cubeta de vessaments accidentals del magatzem de residus.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat, segons el que preveu l'apartat L, del grup 5 Instal·lacions per a la fabricació de productes ceràmics..., de l'annex I, del Reial decret legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental, constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 4t de l'esmentat Reial decret legislatiu 1302/1986, de 28 de juny.   
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 5 de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, atribueix a l'òrgan ambiental la competència en la formulació de la declaració d'impacte ambiental dels projectes sotmesos a aquesta.  
L'article 8, apartat 3.c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica de Territori i Medi Ambient la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte d'autorització ambiental integrada d'una indústria de fabricació d'argiles atomitzades i taulellets esmaltats i ampliació de la cogeneració amb una nova turbina de gas de 7.817 kW, promogut per Real Cerámica, SL al c/ 1, núm. 1, sector 2, del polígon industrial els Plans, al terme municipal de Xilxes (Castelló), sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic i la resta de documentació que constitueix l'expedient avaluat.  
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels següents condicionants:  
1. Es fixen els límits d'emissió de contaminants següents a l'atmosfera per a la nova turbina de cogeneració de gas natural, referits a condicions normals de pressió i temperatura (1 atm i 0ºC) al 15% de O2 i en base seca: partícules sòlides 30 mg/Nm³, SO2 en 200 mg/Nm³, CO en 625 mg/Nm³, NOx (expressat com a NO2) en 1.000 mg/Nm³, opacitat 2 escala Bacharach. Aquests límits s'entenen com a màxims i han de respectar els que pot fixar l'autorització ambiental integrada, si són més restrictius aquests últims.  
2. Execució de la mesura correctora prevista en l'estudi d'impacte ambiental que consisteix en la realització d'unes rases perimetrals amb farciment porós per a recollida i drenatge de les aigües d'escorriment.  
3. S'ha de dur un registre documental del programa de vigilància ambiental proposat en l'estudi d'impacte ambiental que permeta comprovar-ne el compliment.  
4. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també, si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de ser comunicat a la Secretaria Autonòmica de Territori i Medi Ambient la qual establirà, si és procedent, l'aplicació de nous condicionants.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte ambiental.  
València, 29 de juny de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 229/0732-JUA  
Títol: actuació integral per a una activitat de transport de mercaderies per carretera (DIC) de Castelló  
Promotor: Rallo Inmuebles, SA   
Autoritat substantiva: Ajuntament de Castelló i CTH  
Localització:Terme municipal de Castelló   
Descripció del projecte  
1. Objecte de projecte  
La mercantil Rallo Inmuebles, SA promou la instal·lació d'una activitat terciària, destinada al transport de mercaderies per carretera, en uns terrenys qualificats actualment pel Pla general d'ordenació urbana de Castelló com a sòl no urbanitzable comú, i sol·licita la declaració d'interés comunitari (DIC) pel procediment extraordinari de l'article 20 de la Llei 4/1992, de 5 de juny, del sòl no urbanitzable.  
Es pretén crear una àrea amb una superfície total de 61.366 m² de serveis per a vehicles pesants, amb unes instal·lacions dedicades al magatzematge de mercaderies, manteniment, reparació, aparcament, llavada i reposició de combustible de vehicles pesants i altres instal·lacions dedicades al personal propi de l'àrea (zona de vestidors, cafeteria i oficines), aprofitant les condicions de situació de la zona.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
- Localització  
Els terrenys objecte de l'actuació se situen a l'oest del terme municipal de Castelló de la Plana, pròxims al límit amb el terme de Borriol. Concretament al polígon 109, parcel·les 19, 20, 21, 22, 23, 25 i 27, a la partida Pla del Moro o Benadressa. Es troba delimitat per:  
- Pel nord amb la futura autovia Castelló-l'Hospitalet de l'Infant tram OB (Castelló-Orpesa)  
- Pel sud amb el centre penitenciari de Castelló.  
- Per l'est amb el riu Sec  
- Per l'oest amb el camí ramader assegador de la Pedrera, sòl urbanitzable industrial i gasoducte.  
- Planejament proposat. Ordenació prevista i usos  
El nou àmbit de l'actuació que s'ha de desenvolupar afecta 61.366 m², l'edificació destinada a l'ús terciari és de 15.341,50 m² i l'edificabilitat de 0,25 m² sostre/m²sòl.  
El repartiment d'usos i aprofitaments s'ha distribuït de la manera següent:  
  
L'aprofitament edificatori és el següent:  
  
Superfície ocupada: 9.204 m²  
Edificabilitat: 0,25 m²/m²  
Ocupació: 14,9%  
Distància mínima als límits de la parcel·la: 6 m  
3. Alternatives  
No es presenta cap alternativa a la proposta ja que l'alternativa d'ordenació triada és l'única que compleix amb aquestes exigències.  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 16 de juny de 2006 es rep del Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de Castelló, la documentació següent relativa a l'actuació integral per a activitat de transport de mercaderies per carretera (DIC) de Castelló, composta per expedient administratiu, estudi d'impacte ambiental, i s'incoa el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.   
2. Informació pública  
Es va exposar al públic la documentació tècnica, segons els anuncis publicats en el DOGV núm. 5261, de data 18 de maig de 2006, i en el periòdic Mediterráneo de data 16 de maig de 2006.   
Durant el període d'informació pública no es van presentar al·legacions, ni tampoc alternativa a la proposta desencadenant del procediment, segons consta en el certificat emés per Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de Castelló de data 14 de juny de 2006.  
3. Peticions d'informació o documentació complementària  
En data 24 d'octubre de 2006 es realitza per part del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental requeriment de documentació a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de Castelló i se sol·licita la remissió de la documentació següent:  
- En compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, i especialment per la proximitat amb l'àrea de protecció arqueològica del Mas del Cigaler, ha d'obtenir-se informe favorable de la Direcció General del Patrimoni Cultural Valencià.   
- D'acord amb l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'ordenació del territori i protecció del paisatge, informe favorable de l'organisme de conca competent, o entitat col·laboradora autoritzada per al subministrament, sobre la disponibilitat i compatibilitat de l'increment de consum de recursos hídrics motivada per l'actuació, amb les previsions dels plans hidrològics, a més de la no-afectació o menyscabament a altres usos que hi ha legalment implantats.  
- Informe de l'entitat gestora de l'EDAR sobre la capacitat d'aquesta per a absorbir les demandes generades per l'actuació. Ha de presentar informe realitzat per l'empresa EPSAR sobre la viabilitat del sistema de sanejament i depuració de l'EDAR de Castelló per a assumir els cabals generats per l'actuació.   
- Ha de presentar certificat favorable de l'empresa encarregada de la recollida de residus sòlids urbans per a assumir l'increment generat per l'actuació.  
- Ha de presentar un certificat que demostre que les activitats que es volen desenvolupar estan compreses en les categories o graus d'intensitat relacionats en el Decret 54/1990, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Nomenclàtor d'activitats molestes, insalubres, nocives i perilloses, en compliment del que estableix l'article 1r de la Llei 3/1989, de 2 de maig, sobre activitats qualificades.  
- D'acord amb l'article 245 del Reial decret 849/86, d'11 d'abril, pel qual s'aprova el Reglament del domini publique hidràulic, que desplega els títols treliminar, I, IV, V, VI i VIII de la Llei 29/1985, de 2 d'agost, d'aigües, ha d'obtenir l'autorització de l'organisme de conca competent per a l'abocament de les aigües pluvials al llit del riu Sec.  
- Ha de presentar a aquest Servei el projecte de la instal·lació de venda de carburants, com també un informe que justifique que la instal·lació s'ajusta al Reial decret 1523/1999, d'1 d'octubre, pel qual es modifica el Reglament d'instal·lacions petrolíferes, aprovat per Reial decret 2085/1994, de 20 d'octubre, i les instruccions tècniques complementàries MI-IP03 (instal·lacions petrolíferes per a ús propi), aprovada pel Reial decret 1427/1997, de 15 de setembre, i MI-IP04 (instal·lacions fixes per a distribució al detall de carburants i combustibles petrolífers a instal·lacions de venda al públic), aprovada pel Reial decret 2201/1995, de 28 de desembre.  
- Ha de justificar l'elecció de la zona de magatzematge de material perillós. Detallar amb estudis geològics i hidrogeològics sobre el risc amb relació a l'entorn (sòl, aqüífer, riu Sec,...), com també el grau de perillositat, les mesures protectores i correctores respecte d'això.  
En contestació a aquest requeriment, la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de Castelló va remetre a aquest Servei la documentació següent:  
- En data 10 de gener de 2007 es presenta el certificat del resultat d'informació pública, fotocòpia de l'admissió a tràmit, fotocòpia de la publicació en el DOGV, informe de la mercantil FACSA sobre la disponibilitat de recursos hídrics, certificat de la mercantil FCC sobre la capacitat de recollida dels RSU, certificat del promotor de les activitats que s'han de desenvolupar estan compreses en el Decret 54/1990.  
- En data 16 de febrer de 2007 es presenta informe de l'EPSAR sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració de Castelló.  
- En data 8 de maig de 2007 es torna a presentar informe de l'EPSAR sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració de Castelló.  
Sol·licitud d'informes sectorials  
En l'expedient incoat s'inclouen els següents informes sol·licitats durant la tramitació de l'expedient:  
1. Informe del Servei de Coordinació Territorial de la Direcció General de Planificació i Ordenació del Territorial, de data 10 d'abril de 2006, sobre l'actuació integral per a activitat de transport de mercaderies per carretera (DIC) de Castelló, el qual resol el següent:   
«1. Admetre a tràmit la sol·licitud formulada per Rallo Inmueble, SA, i instar per a la declaració d'interés comunitari per a la instal·lació d'ús terciari necessari per al transport de mercaderies per carretera, en sòl no urbanitzable, en...», «...conforme al procediment de l'article 20 de la Llei del sòl no urbanitzable, sempre que es tinguen en consideració les condicions imposades per l'Ajuntament de Castelló, l'Oficina del Pla de Carreteres i el Ministeri de Foment i sense que aquesta prejutge la resolució que pose fi a l'esmentat procediment.  
2. Ordenar que se sotmeta a tràmit d'informació pública l'expedient juntament amb l'estudi dimpacte ambiental....»  
2. Informe de la mercantil FACSA (Societat de Foment Agrícola de Castelló) com a concessionària del servei públic de proveïment d'aigua potable del municipi de Castelló, de data 13 de desembre de 2006, sobre la capacitat per a captar i subministrar aigua potable a l'activitat proposada, el qual informa del següent:  
«Es disposa de capacitat i mitjans per a implantar i gestionar la infraestructura necessària per a efectuar la captació i el subministrament d'aigua potable a l'activitat que s'indica, el consum anual del qual és d'11.500 m³.  
Tot això, sempre que s'obtinguen tots els permisos i les llicències necessaris i, especialment, la concessió de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a la captació dels cabals addicionals que siguen necessaris, addicionals als actualment sol·licitats en l'expedient tramitat a aquest efecte, en el marc del que preveuen els articles 59 i següents del Text refós de la llei d'aigües, aprovat per RD legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, en relació amb el que disposen els articles 122 i següents del Reglament de domini públic hidràulic (RD 849/1986, d'11 d'abril).  
És tot el que ha d'indicar-se sobre això, i se li comunica expressament que s'informa tot el que antecedeix en l'estricta condició de FACSA com a concessionària del Servei Públic d'Aigua Potable per a Castelló i, sense perjudici de l'informe que s'ha d'emetre, si és procedent, per la confederació hidrogràfica competent, de conformitat amb el que preveu l'article 25.4 del RD legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text refós de la llei d'aigües, en la redacció donada per la Llei 11/2005, de 12 de juny, en relació amb el que disposa l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'ordenació de territori i protecció del paisatge, com també tots els informes i dictàmens hagen d'emetre's, si és procedent, per altres organismes competents en la matèria, de conformitat amb el que preveu la legislació vigent.»  
3. Certificat de la mercantil FCC (Fomento de Construcciones y Contratas, SA), com a gestor autoritzat per a la gestió de residus (núm. 227/RTA/RNP/CV) i com a concessionari del Servei de neteja viària i recollida de RSU de Castelló de la Plana, de data 27 de novembre de 2006, que té la capacitat suficient per a recollir i gestionar els residus generats per l'empresa Rallo Inmuebles, SA.  
4. Informe de l'EPSAR (entitat de sanejament d'aigües), de data 19 de gener de 2007, sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració de Castelló de la Plana per a admetre els cabals d'aigües residuals generats per l'actuació integral per a l'activitat de transport de mercaderies per carretera del municipi de Castelló de la Plana (Castelló), el qual conclou el següent:  
«Pel tot el que s'ha assenyalat anteriorment, i per al cas en què l'urbanitzador responsable del desenvolupament urbanístic decidisca no resoldre el sanejament i depuració de les aigües residuals generats per les seues actuacions mitjançant la construcció d'una EDAR pròpia i haja de sol·licitar en un futur la connexió a un sistema públic de sanejament i depuració, aquesta Entitat de Sanejament d'Aigües informa la viabilitat del tractament de l'EDAR de Castelló de la Plana de les aigües residuals generades per l'actuació integral per a l'activitat de transport de mercaderies per carretera del municipi de Castelló de la Plana (Castelló) sempre que es complisquen condicionants segúents:...»  
Afeccions legals  
1. Després de la consulta de les cartografies temàtiques i estudis integrants dels sistemes d'informació territorial publicats per la COPUT, PGOF, CTV, PATRICOVA i xarxa Natura, no s'han detectat afeccions sobre l'àrea d'estudi.  
2. Camins ramaders   
L'àmbit de l'actuació per l'oest amb el camí ramader núm. 4 assegador de la Pedrera, d'amplària legal de 8 m.  
Han de ser respectats en tot el traçat i amplària d'acord amb el que disposa la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders.  
3. Rambles i llits  
El sector limita per l'est amb el llit del riu Sec.  
Han d'entendre's subjectes al que disposa el Reial decret legislatiu 1/01, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text refós de la llei d'aigües i el Reial decret 849/86, d'11 d'abril, pel qual s'aprova el Reglament del domini públic hidràulic que desenvolupa els títols preliminar, I, IV, V, VI i VII de la Llei 29/85, de 2 d'agost, d'aigües.  
4. Infraestructures de transport.  
El sector limita pel nord amb la futura autovia Castelló-l'Hospitalet de l'Infant tram OB (Castelló-Orpesa).  
Han de respectar-se les zones de protecció i de domini públic per afecció de vials exposades en la Llei 6/1991, de 27 de març, de carreteres de la Comunitat Valenciana, com també la Llei 14/2005, de 23 de desembre, de mesures fiscals, de gestió financera i administrativa, i d'organització de la Generalitat Valenciana.  
5. Infraestructures de transport energètic  
El sector limita per l'oest amb un gasoducte. Cal atenir-se al que disposa la Llei 34/1998, de 7 d'octubre, del sector d'hidrocarburs, en el Reial decret 1434/2002, de 27 de desembre, pel qual es regulen les activitats de transport, distribució, comercialització, subministrament i procediments d'autorització d'instal·lacions de gas natural.  
Limítrof al sector proposat, travessa una línia d'alta tensió de sud a nord. Cal atenir-se al que disposa la Llei 54/1997, de 27 novembre, del sector elèctric.  
6. Jaciments arqueològics  
La zona d'estudi està pròxima a l'àrea de protecció arqueològica del Mas del Cigaler.  
Cal atenir-se al que disposa la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, en especial a l'article 11 de l'esmentada llei.  
Consideracions ambientals  
1. La zona objecte d'estudi se situa a la Plana de Castelló, en l'àrea orogràfica plana litoral. El relleu d'aquesta és pla i es fa un poc abrupte cap a l'interior. La plana litoral és una àmplia plataforma en què predominen els materials detrítics quaternaris. Ha sigut generada pels materials aportats pels rius i barrancs des de les àrees muntanyoses de l'interior. L'àrea d'estudi es caracteritza morfològicament per ser un estret sistema de ventalls al·luvials, adossat als relleus prelitorals.  
Els sòls afectats per a l'actuació es desenvolupen sobre cudols, graves i argiles, i presenten una capacitat d'ús molt elevada (classe A). Presenten una erosió actual baixa i potencial moderada, mentre que es caracteritzen per tenir una vulnerabilitat d'aqüífers mitjana.  
2. El clima que presenta la zona d'estudi és de tipus mediterrani, el qual es caracteritza per una època de sequera en els mesos d'estiu, i es donen els màxims publiomètrics a la tardor i primavera; no obstant això, per les particulars característiques d'ubicació del lloc, apareixen una sèrie de factors que condicionen en certa manera el clima del lloc, com ara la forta influència marina, l'orografia plana o l'orientació.  
La temperatura mitjana anual és de 16,9º C, el mes més càlid és agost amb 25,3º C de temperatura mitjana mensual, i el mes més fred, gener amb 10,7º C de mitjana. Les precipitacions que es donen en aquesta zona són fonamentalment en forma de pluja, la precipitació mitjana anual és de 447 mm i la humitat mitjana és del 65%.  
3. El sistema hidràulic de la zona d'estudi ve dominat pel riu Sec (o rambla de Borriol), el qual és limítrof per l'est amb l'actuació i comporta el punt natural d'escorriment de la zona d'estudi, la qual desemboca al nord del Grau de Castelló. Aquesta zona pertany a la conca hidrogràfica del Xúquer, al sistema d'explotació número 2 Millars-Plana de Castelló. L'escorriment superficial s'estima en 189 hm³/any.   
D'altra banda, per a l'eliminació de les aigües pluvials del sector es projecta l'evacuació al riu Sec, per a la qual cosa s'ha d'obtenir l'autorització administrativa de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, prèviament a l'aprovació de l'actuació, per a l'abocament de les aigües pluvials (article 9 del Reglament de domini públic hidràulic, RD 849/1986).  
4. L'activitat humana ha substituït les antigues vegetacions naturals sorgides com a conseqüència del clima i del substrat natural per comunitats nitròfiles i camps ocupats per cítrics i naus industrials ja existents, i per antics cultius de garroferes i oliveres. Aquests dos tipus d'ambients, terrenys agrícoles i erms, permeten el desenvolupament de dos tipus de vegetació nitròfila, vegetació arvense i vegetació ruderal respectivament, lligades a l'activitat humana. Segons l'estudi d'impacte ambiental, la zona objecte de modificació que s'estudia no té representació significativa de vegetació natural encara que es localitzen algunes espècies, sobretot gramínies, compostes, algun pi (Pinus halepensis) o formacions d'Ulex parviflora acompanyada de Rosmarinus officinalis i Thymus vulgaris, en els escassos bancals abandonats, vores dels camins i parets.  
Cal destacar també la presència de la vegetació edafològica característica del riu Sec, els elements predominants de la qual són Nerium aleander, Rubus ulmidolius, Arundo donax, Scirpus holoschoenus o Coriaria myrtiflora.  
Entre aquestes distintes comunitats no trobem cap espècie que estiga considerada com a endèmica, encara que podem trobar entre elles el Thymus vulgaris (timó) i Teucrium capitatum (teucri), les quals es troben incloses en l'annex III de l'Ordre de 20 de desembre de 1985, de la Conselleria d'Agricultura i Pesca de la Generalitat Valenciana, sobre protecció d'espècies endèmiques i amenaçades. Per a la tala, desarrelament o eliminació d'aquestes espècies s'ha de disposar de l'autorització administrativa corresponent.  
5. L'estudi d'impacte ambiental defineix una única unitat faunística caracteritzada per la presència de cultius de cítrics i per l'increment del desenvolupament industrial, per la qual cosa la qualifica d'escassa, ja que es tracta d'espècies amb clara tendència antropòfila i de distribució molt àmplia.  
Per tant, el catàleg presentat recull aquelles espècies que d'alguna manera o una altra es relacionen amb l'àrea d'estudi. Aquesta llista és una simple recopilació de noms en què s'assenyala la probabilitat de la presència d'aquests a la zona o no. Per la qual cosa resulta molt bàsica i dóna poca informació sobre la fauna que hi ha al sector, ja que no assenyala en quins punts es pot trobar predominança de cada espècie ni com fan ús de l'àrea d'estudi, assenyalant si és l'àrea de campeig, de nidificació o quins són els punts més freqüents de pas. Per tant, la informació respecte d'això resulta insuficient, la qual cosa porta a una difícil valoració de la zona.  
D'altra banda, en la llista presentada en l''estudi d'impacte ambiental s'han trobat algunes de les espècies amb algun tipus de protecció d'acord amb el Decret 32/2004, de 27 de febrer, del Consell de la Generalitat, pel qual es crea i regula el Catàleg valencià d'espècies de fauna amenaçades, i s'hi estableixen categories i normes per a la protecció d'aquestes, com són el cas de l'alosa, el gripau i la serp verda. L'estudi d'impacte ambiental no especifica l'afecció del projecte a aquestes espècies que apareixen en la llista.  
Segons l'estudi d'impacte ambiental, no cal indicar la presència d'individus catalogats com d'especial interés o en perill d'extinció, ni es troben en l'àrea d'estudi cap de les espècies del Catàleg nacional d'espècies amenaçades, Reial decret 439/1990, de 30 de març.  
6. En el projecte s'exposa que l'aigua per al proveïment del sector procedeix de la xarxa d'aigües potables de Castelló de la Plana, subministrada per la mercantil gestora FACSA, des de la seua xarxa de distribució.  
L'activitat preveu instal·lar serveis per a vehicles pesants com ara magatzematge de mercaderies, manteniment, aparcament, llavada o reposició de combustible, que segons l'estudi d'impacte ambiental, no es caracteritza pel consum elevat d'aigua en comparació al de la indústria. S'estima que el consum anual serà de 1.500 m³.  
Segons l'informe de FACSA, es disposa de capacitat i mitjans per a implantar i gestionar la infraestructura necessària per a efectuar la captació i el subministrament d'aigua potable a l'activitat que s'indica el consum anual de la qual és d'11.500 m³. No obstant això, s'han d'obtenir tots els permisos i llicències necessaris i, especialment, la concessió de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a la captació dels cabals addicionals que calguen, addicionals als actualment sol·licitats en l'expedient tramitat a aquest efecte, en el marc del que preveuen l'article 59 i següents del Text refós de la Llei d'aigües, aprovat per RD legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, en relació amb el que disposen els articles 122 i següents del Reglament de domini públic hidràulic (RD 849/1986, d'11 d'abril).  
Tot això, sense perjudici de l'informe que s'ha d'emetre, si és procedent, per la confederació hidrogràfica competent (que no es presenta en la documentació que forma l'expedient), de conformitat amb el que preveu l'article 25.4 del RD legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text refós de la llei d'aigües, en la redacció donada per la Llei 11/2005, de 12 de juny, en relació amb el que disposa l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'ordenació de territori i protecció del paisatge.  
7. Pel que fa a la xarxa de sanejament, es projecta la realització d'una xarxa separativa d'aigües residuals i d'aigües pluvials. La xarxa d'aigües fecals es connectarà a la xarxa municipal de clavegueram que enllaça amb l'EDAR municipal de Castelló de la Plana.  
Segons l'informe tècnic de l'EPSAR de la Comunitat Valenciana, relatiu a l'activitat projectada, es considera viable el tractament de l'EDAR de Castelló de la Plana de les aigües residuals que s'hi generaran.  
No obstant això, aquest informe està condicionat per alguns aspectes tècnics que de manera obligatòria ha de complir el promotor. Aquests aspectes tècnics són:  
- S'ha de realitzar la sol·licitud de connexió.  
- L'abocament generat ha de complir els límits d'abocament establits en l'ordenança municipal d'abocaments o, si no n'hi ha, en el model d'ordenança d'abocaments de l'EPSAR. El promotor ha de preveure que abans del punt de connexió ha de disposar una arqueta de registre de la mateixa tipologia que la de l'ordenança d'abocaments.  
- Ha de sol·licitar-se dictamen o informe favorable de la Comissió Territorial d'Activitats Qualificades, o òrgan que el substituïsca, referit al compliment pel corresponent instrument de planejament de la distància establida en la normativa sectorial aplicable (Decret 2414/1961, de 30 de novembre, pel qual s'aprova el Reglament d'activitats molestes, insalubres, nocives i perilloses (RAMINP) respecte a la infraestructura de sanejament i depuració existent.  
Atés que els terrenys objecte del projecte es qualifiquen com de vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers mitjana, en els quals destaca la porositat que li confereix una escassa protecció enfront de la contaminació fisicoquímica, a més de la possible evacuació per escolament al riu Sec, s'ha de tenir molt en compte la solució del tractament de les aigües residuals generades.  
8. Per a la recollida i gestió dels residus sòlids urbans, es presenta certificat de la mercantil FCC, com a gestor autoritzat per a la recollida de RSU de Castelló de la Plana, de data 27 de novembre de 2006, que té la capacitat suficient per a recollir i gestionar els residus generats per l'empresa Rallo Inmuebles, SA.   
Es desconeix quina és la quantitat estimada de RSU que generarà el projecte, per tant, no es pot avaluar la suficiència o insuficiència per a rebre i gestionar els residus que s'hi generaran.  
D'altra banda, de l''estudi d'impacte ambiental es desprén que hi ha elements ambientals que poden veure's afectats de manera important per l'actuació com són: la qualitat de l'aire, el sòl i l'aigua:  
- Les aigües superficials i subterrànies, per abocaments accidentals de líquids propis de les distintes operacions de manteniment i reparació dels vehicles, com ara olis, greixos, líquids refrigerants o hidràulics.  
- L'atmosfera, com a conseqüència del funcionament dels motors dels vehicles, a més de les emissions procedents dels dissolvents, pintures, massilles, adhesius i altres materials auxiliars que en la composició d'aquests figuren compostos orgànics volàtils, com també els sorolls que s'originen als tallers de xapa.  
- Els sòls, sobre els quals es pot produir un abocament incontrolat accidental i continu dels diferents fluids (olis, àcids de bateries, refrigerants, fluids hidràulics, etc.) sobre un sòl sense pavimentar o amb la pavimentació inadequada o deteriorada (ruptura, fissures, afonaments, etc.).  
Altres factors com la vegetació, la fauna i el paisatge no patiran impactes importants a causa de l'antropitzat de la zona.  
Els residus perillosos generats durant el funcionament normal de l'activitat han de ser gestionats d'acord amb la Llei 10/2000 de 12 de desembre, de residus, i el Decret 2/2003, de 7 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament de la producció, possessió i gestió dels pneumàtics fora d'ús. A més, l'empresa Rallo Inmuebles, SA ha d'estar inscrita en el registre de productors de residus perillosos de la Comunitat Valenciana, i ha de gestionar els residus un gestor autoritzat.  
De l'estudi d'impacte ambiental es desprén que es projecta una zona de magatzematge de material perillós sobre la qual no es fa una ponderació del risc amb relació a l'entorn, com també la ubicació concreta a la zona, el grau de perillositat, les mesures correctores addients, etc. Aquesta zona de magatzematge ha d'estar impermeabilitzada i adequadament coberta i ventilada. Així mateix, a fi de minimitzar riscos accidentals, tant durant l'emmagatzemament com en les operacions de càrrega i descàrrega, el lloc ha de disposar d'un sistema de cubetes i dels mitjans de recollida adequats per al confinament i posterior recollida de possibles vessaments o abocaments accidentals.  
9. Pel que fa a la instal·lació d'una estació de subministrament de carburants d'ús propi, aquesta ha de realitzar-se de manera que continga les mesures necessàries que exigeixen les autoritats per a evitar les filtracions al sòl. Per això, aquesta instal·lació ha de complir amb el que estableixen les instruccions tècniques complementàries MI-IP03 per a instal·lacions petrolíferes per a ús propi i els reglaments que la regulen.  
10. En la documentació aportada s'indica que després de consultar l'inventari de jaciments arqueològics es desprén que els terrenys afectats per l'actuació són pròxims a l'àrea de protecció arqueològica del Mas del Cigaler.   
No es presenta l'informe favorable de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià d'acord amb l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, el qual justificaria la no-afecció de l'actuació a l'esmentat jaciment.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 8.3.c) del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitage, atribueix Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, l'actuació integral per a activitat de transport de mercaderies per carretera (DIC) de Castelló, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i supeditat al compliment dels condicionants establits a continuació:  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. En compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, i especialment davant de l'absència d'informació que justifique o no la possible presència de restes arqueològiques a l'entorn de l'actuació, ha d'obtenir-se informe favorable de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià. En el cas que l'esmentat informe siga desfavorable, així haurà d'entendre's també aquesta declaració d'impacte ambiental.  
2. L'abocament generat pel desenvolupament urbanístic ha de complir els límits d'abocament establits en l'ordenança municipal d'abocaments o, si no n'hi ha, en el model d'ordenança d'abocaments de l'entitat de sanejament a fi de preservar la integritat del sistema de sanejament i la qualitat de l'efluent. S'han d'assumir, a més, els condicionants més restrictius que s'hagen establit per al bon funcionament de l'EDAR.  
El promotor ha de preveure que abans del punt de connexió ha de disposar una arqueta de registre de la mateixa tipologia que la que figura en el model d'ordenança d'abocaments a la xarxa de clavegueram editat per aquesta entitat, i dotada a més de guies per a la instal·lació d'una arqueta de bagants que permeta la desconnexió de l'abocament. Així mateix, ha de preveure la construcció sobre l'esmentada arqueta d'una caseta que permeta la instal·lació d'equips de mesura en continu, tancada amb clau.  
3. D'acord amb el tercer condicionant de l'informe de l'EPSAR, de data 19 de gener de 2007, sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració de Castelló de la Plana per a admetre els cabals d'aigües residuals generats per l'actuació integral per a l'activitat de transport de mercaderies per carretera del municipi de Castelló de la Plana (Castelló), abans de l'aprovació definitiva per aquesta Conselleria, ha de sol·licitar-se dictamen o informe favorable de la Comissió Territorial d'Activitats Qualificades, o òrgan que el substituïsca, referit al compliment pel corresponent instrument de planejament de la distància establida en la normativa sectorial d'aplicació (Decret 2414/1961, de 30 de novembre, pel qual s'aprova el Reglament d'activitats molestes, insalubres, nocives i perilloses (RAMINP) respecte a la infraestructura de sanejament i depuració que hi ha.  
4. Ha de sol·licitar i tenir resolt el corresponent expedient d'autorització d'abocament de l'efluent de les aigües pluvials al llit del riu Sec (article 100 del Text refós de la llei d'aigües), abans de l'aprovació definitiva d'aquesta Conselleria.  
La xarxa d'aigües pluvials ha de travessar un separador de greixos, olis i sòlids en suspensió abans de l'abocament.  
Queden prohibits els abocaments al riu Sec sense l'autorització prèvia.  
5. Han d'obtenir-se tots els permisos i llicències necessaris i, especialment, la concessió de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a la captació dels cabals addicionals que calguen, addicionals als actualment sol·licitats en l'expedient tramitat a aquest efecte, en el marc del que preveuen els articles 59 i següents del Text refós de la llei d'aigües, aprovat per RD legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, en relació amb el que disposen els articles 122 i següents del Reglament de domini públic hidràulic (RD 849/1986, d'11 d'abril).  
6. Han de respectar-se les servituds de pas del gasoducte que afronta per l'oest amb la zona d'actuació, com també complir les mesures d'ordenació exposades en la Llei 34/1998, de 7 d'octubre, del sector d'hidrocarburs, i de la resta de legislació que la desenvolupa.  
7. Tots els residus generats (llots de la llavada de peces, envasos buits contaminats, oli usat, filtres usats, bateries esgotades, líquid anticongelant i de frens?) han de ser adequadament emmagatzemats, etiquetats i lliurats al corresponent gestor autoritzat, de conformitat amb les disposicions de la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus de la Comunitat Valenciana.  
8. Qualsevol actuació que es duga a terme i que puga afectar el camí ramader núm. 4 assegador de la Pedrera ha de complir amb el que estableix la Llei 3/1995, de 23 de març de camins ramaders.  
9. S'han de complir els valors límit d'emissions màximes al medi ambient estipulades en l'apartat 27, de l'annex IV del Decret 833/75 de 6 de febrer, que desenvolupa la Llei 38/1972, de protecció de l'ambient atmosfèric.   
10. L'emmagatzemament i la manipulació de productes químics s'ha de dur a terme d'acord amb el que estipula el Reial decret 379/2001, de 6 d'abril, pel qual s'aprova el Reglament d'emmagatzemament de productes químics, i les pertinents instruccions tècniques complementàries MIE-APQ d'aplicació.  
11. El nivell de sorolls transmesos a l'exterior ha d'adequar-se als límits que per a les activitats comercials, industrials i de serveis estableix la taula 2 de l'annex II, de la Llei 7/ 2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica.   
12. L'estació de subministrament de carburants d'ús propi ha de realitzar-se de manera que continga les mesures necessàries que exigeixen les autoritats per a evitar les filtracions al sòl, i complir el que estableixen les instruccions tècniques complementàries MI-IP03 per a instal·lacions petrolíferes per a ús propi, dels reglaments que les regulen i la resta de legislació que hi és d'aplicació.   
13. La zona d'emmagatzemament dels residus perillosos generats per l'activitat ha d'estar impermeabilitzada i adequadament coberta i ventilada. Així mateix, a fi de minimitzar riscos accidentals, tant durant l'emmagatzemament com en les operacions de càrrega i descàrrega, el lloc ha de disposar d'un sistema de cubetes i dels mitjans de recollida adequats per al confinament i posterior recollida de possibles vessaments o abocaments accidentals.  
14. L'Ajuntament ha d'exigir a l'agent urbanitzador, després de la realització de les obres, els certificats de recepció de residus sòlids inerts per part d'abocadors o empreses autoritzades per a la gestió d'aquest tipus de residus.  
15. Cal atenir-se a les limitacions dels usos del sòl i activitats a les zones contigües a la futura autovia Castelló-l'Hospitalet de l'Infant tram OB (Castelló-Orpesa), com també a la servitud, afecció i línia de limitació a l'edificació, que s'estableixen en la Llei 6/1991, de 27 de març, de carreteres de la Comunitat Valenciana, com també la Llei 14/2005, de 23 de desembre, de mesures fiscals, de gestió financera i administrativa, i d'organització de la Generalitat Valenciana.  
16. Cal atenir-se a la legislació de línies elèctriques aèries respecte de les zones de protecció i servitud per a l'edificació. També, s'ha de considerar la valoració d'alternatives tècniques que desenvolupen una ordenació detallada que amplie les distàncies mínimes contingudes i solucione millor la integració o trasllat d'aquestes.  
17. En el cas que els cultius limítrofs s'hagen vist afectats durant les obres d'edificació, s'han de realitzar els treballs de restitució de la situació original d'aquests.  
Quart  
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Cinqué  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 22 de juny de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 347/06-AIA  
Títol: explotació zootècnica avícola  
Promotor: José Alfonso Roda Folch   
Autoritat substantiva: Ajuntament de Tírig  
Objecte del projecte: ampliació de granja de titots   
Localització: partida Pla de l'Avenar, polígon 11, parcel·la 83, terme municipal de Tírig (Castelló)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
L'explotació està situada dins d'una parcel·la de 10.106 m², actualment l'explotació disposa d'una nau de 2.450 m² amb una capacitat per a 16.000 animals. S'ha projectat la construcció d'una nova nau de 2.800 m² i alçària en carener de 3,6 m i la capacitat de la qual serà de 18.200 places. La capacitat total de l'explotació serà per tant de 34.200 titots. La solera de la nova nau serà de formigó en massa de 10 cm de grossària sobre una capa de llasts piconada. La ventilació interior serà natural.  
Es té previst realitzar 2,7 cicles per any. Els cicles d'engreix duraran de 90 a 105 dies. Els animals seran retirats amb una massa de 6-7 kg, les femelles i 10-12 kg, els mascles. El sistema de maneig serà tot dins, tot fora. Els animals es criaran sobre llit de borumballa de fusta de 5 cm de grossària que es retirarà després de cada cicle d'engrei. El jaç es tractarà amb superfosfat de calç.   
S'ha estimat una producció de fem total de 738,72 t a l'any. Després de cada cicle d'engreix el conjunt de les dejeccions juntament amb el jaç és retirat per una empresa transformadora que posteriorment ho comercialitza com a adob.   
Com a mesures higienicosanitàries, la instal·lació disposarà d'un pediluvi a l'entrada de la nau, tela mosquitera en totes les finestres, disposarà d'un dipòsit estanc on s'emmagatzemaran els animals morts, i durant el buit sanitari es desinfectarà tota la instal·lació.  
El proveïment d'aigua procedeix de la xarxa municipal. No s'ha especificat el consum que per a l'abeurament d'animals i neteja es farà d'aquest recurs.  
Vista la cartografia, la distància al nucli urbà de Tírig és superior als 1.000 m. Segons l'informe de la Conselleria d'Agricultura la distància respecte a altres explotacions avícoles inscrites en el Registre d'explotacions ramaderes és també superior als 1.000 m.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient.  
L'expedient es va iniciar el 10 d'octubre de 2006 amb la remissió per part de l'Ajuntament de l'estudi d'impacte ambiental.  
La informació pública es va realitzar mitjançant la publicació en el BOP núm. 97 amb data 15 d'agost de 2006, es va notificar als veïns de les parcel·les limítrofes i es va publicar mitjançant un edicte. No s'hi van presentar al·legacions.  
2. Sol·licitud d'informes sectorials i documentació complementària   
En data 7 de novembre de 2006, se sol·licita l'ampliació de la documentació remesa. Se sol·licita:  
- La documentació que compon l'expedient municipal.  
- Còpia de l'informe de caràcter urbanístic de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació.  
- Còpia del contracte actualitzat amb el gestor per a la retirada de cadàvers.  
- Còpia del contracte actualitzat amb el gestor per a la retirada de la gallinassa.  
- Informe de disponibilitat de recursos hídrics.  
- Informe sobre la no-afecció a efectes patrimonials.  
En data 6 de febrer de 2007, el promotor remet, mitjançant l'Ajuntament, la documentació requerida.  
L'expedient municipal conté:  
Informe del tècnic redactor de l'estudi en què informa sobre el canvi de gestor de la gallinassa.  
Certificat de l'Associació d'Usuaris de Casetes de Recollida de Cadàvers de la Província de Castelló.  
Certificat de l'empresa concessionària del Servei Municipal d'Aigües Potables de l'Ajuntament de Tírig.  
Informe previ favorable de la Direcció Territorial de la Conselleria d'Agricultura Pesca i Alimentació. Se li indica que l'explotació ha d'estar dotada de:  
Àrea encerclada.  
Femer estanc amb capacitat per a emmagatzemar les dejeccions.  
Les construccions i equips no han se ser perjudicials per als animals i sobre els quals s'han de poder realitzar una neteja i desinfecció eficaç.  
Gual sanitari.  
Tela o malla antiocells en finestres i buits.  
El disseny ha de respectar la legislació en relació a la protecció dels animals en les explotacions ramaderes, condicions generals, emplaçament i condicions tècniques.  
Finalment s'indica que la disposició de la nova construcció dins de la parcel·la ha de ser de tal manera que no es reduïsca la distància de 1.000 m respecte a altres explotacions avícoles.  
Informe favorable tecnicosanitari del veterinari de l'Àrea.   
Informe favorable de l'arquitecte municipal en què s'informa que l'emplaçament proposat està d'acord amb el vigent projecte de delimitació de sòl urbà.  
Informe favorable del cap local de Sanitat.  
Afeccions legals  
Segons el visor cartogràfic de la CTH, l'explotació se situa sobre sòl no urbanitzable no protegit. L'informe de l'arquitecte municipal indica que l'emplaçament proposat està d'acord amb el projecte de delimitació del sòl urbà vigent.  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de Castelló ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
El municipi de Tírig no està considerat com a zona vulnerable segons el Decret 13/2000, de 25 de gener, del Govern Valencià, pel qual es designen, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, determinats municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte. Identificació i valoració d'impactes.  
L'explotació es troba situada en una zona agrícola, de fisiografia plana i en la qual predominen els cultius d'ametler i olivera. Segons l'estudi no hi ha urbanitzacions ni cases d'esbarjo a la zona d'actuació. La fauna es limita a la presència d'aus i xicotets rosegadors propis de zones de cultiu. Els sòls de la zona són de textura que varien de mitjanes a argiloses.  
Els impactes identificats es refereixen a:  
Impacte sobre la població per males olors, malalties infectocontagioses, fuites o intromissió de fauna.   
Impacte sobre les aigües subterrànies i el sòl per la incorrecta gestió dels residus ramaders.  
2. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental  
S'han proposat les següents mesures protectores:  
- Mesures per a garantir el bon estat sanitari de l'explotació: cal disposar d'un dipòsit homologat per a la retirada de cadàvers, cal realitzar una neteja i desinfecció de la nau després de cada cicle d'engreix, profilaxis antiparasitàries i vacunals, vestidor adequat i exclusiu en l'explotació.  
- Gestió de la gallinassa. Entre altres mesures es vigilarà el bon estat de les soleres, serà retirada i transportada en remolc cobert   
El programa de vigilància es refereix únicament als controls que realitzen les autoritats competents en matèria de sanitat, aigües, residus i medi ambient.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta annex I apartat 1.h.  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 8.3.c) del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, l'ampliació de l'explotació avícola, situada al polígon 11, parcel·la 83 al terme municipal Tírig (Castelló) promoguda per Roda Folch, SL sempre que es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:   
1. Ha de disposar-se de l'informe definitiu favorable de Patrimoni Cultural de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport. S'ha de presentar davant de l'òrgan substantiu.  
2. El gestor, per a la retirada del fem, ha d'estar autoritzat per a l'esmentada activitat. S'ha de disposar d'un contracte actualitzat.  
3. Tal com s'indica en l'informe de la Conselleria d'Agricultura, ha d'habilitar-se un femer estanc dins de l'explotació. Es considera que s'ha infravalorat la producció de fem anual. Per la qual cosa, el femer ha d'estar adequadament dimensionat per a l'emmagatzemament del volum real de dejeccions que es generen en l'explotació.  
4. S'ha de dotar l'explotació dels mitjans per a garantir-hi el bon estat higiènic i sanitari.  
5. S'ha de comunicar qualsevol variació que es produïsca en la destinació i tractament dels residus.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 11 de juny de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 408/06-AIA  
Promotor: Ajuntament de Llíber  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Llíber  
Objecte del projecte: construcció d'una via de comunicació entre la carretera CV-750 i el sud del municipi de Llíber, pel paratge denominat el Cau.  
Localització: municipi de Llíber (Alacant)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques del projecte   
L'Ajuntament de Llíber projecta la construcció d'un camí que comunica el nord del municipi amb el sud, a través del paratge denominat el Cau.   
La nova via uneix un camí existent que ix des de la carretera CV-750 i es dirigeix cap al paratge Morro del Barco, discorre a continuació pel terreny forestal de la serra de Bèrnia i Ferrer, i enllaça finalment amb el camí que ix des del nord del municipi de Xaló fins a la serra esmentada.  
El traçat del nou camí coincideix amb la senda que hi ha i que serveix de pas per a vianants exclusivament, la qual s'amplia fins a cinc metres d'amplària i segueix majoritàriament les corbes de nivell.   
Les aportacions externes de roques per a la construcció del camí procedeixen de la pedrera Lorenzo Andrés Vallés SL, situada al PK 183+415 de la carretera nacional 332.  
La secció estructural del ferm està formada per una base granular de més de 30 cm de grossària i compactada al 100%, més una capa de rodament format per l'estabilització de llastos artificials amb un 3% de ciment, que s'inclina un 2% per a drenar les precipitacions. L'esplanada es condiciona fins a assolir el tipus E-2.  
El projecte de camí inclou la senyalització horitzontal i vertical, els passos inferiors per al drenatge i els enllaços amb els camins que hi ha a ambdós extrems de l'actuació.  
El termini d'execució de l'obra és de 90 dies i el termini de garantia, d'un any.  
2. Alternatives  
No es presenta un estudi d'altres camins i els impactes causats per cada un d'aquests, seleccionant l'opció més adequada tècnicament i ambientalment, sinó que el promotor justifica un únic traçat.  
Tramitació administrativa  
1. Tramitació  
El 5 de desembre de 2006 l'Ajuntament de Llíber remet la documentació a la Secretaria Autonòmica, a través de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge a Alacant. La documentació, que consisteix en 3 còpies de l'estudi d'impacte ambiental i 3 còpies del projecte d'execució, hi adjunta, a més, certificats de l'acord plenari de 24 de novembre de 2005 de donar compte de l'estudi d'impacte ambiental del camí del Cau Marnes de Llíber, del decret de l'Alcaldia, del tràmit d'informació pública i de l'aprovació del projecte d'execució.  
   
El 28 de desembre de 2006 se sol·licita informació a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge a Alacant.  
El 9 de gener de 2007 es requereix al promotor una ampliació de documentació.  
El 16 de març de 2007 s'adverteix de caducitat al promotor.   
El 3 d'abril de 2007 es rep un escrit de l'Ajuntament de Llíber on s'indica que ha remés la documentació requerida a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge a Alacant en data 28 de febrer de 2007.   
El 7 de març de 2007 la Secretaria Autonòmica remet una nota interna enviada des de la Direcció Territorial a Alacant, juntament amb un escrit del redactor del projecte i l'ampliació de documentació.  
El 6 de març de 2007 la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València remet un escrit on s'indica que la informació sol·licitada no és de la seua competència.  
El 16 de març de 2007 s'adverteix de caducitat a l'Ajuntament de Llíber.  
El 30 de març de 2007 es rep la informació de la consulta realitzada a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge a Alacant.  
El 3 d'abril de 2007 l'Ajuntament de Llíber comunica que ha aportat l'ampliació de documentació el dia 28 de febrer de 2007 i la remet a través de la Direcció Territorial.  
El 8 de maig de 2007 se sol·licita a l'Ajuntament de Llíber informació sobre la compatibilitat de l'ús com a via d'accés, d'acord amb la planificació territorial i urbanística dels terrenys per on discorre el traçat del camí.  
L'1 de juny de 2007 es rep l'informe sol·licitat a l'Ajuntament de Llíber.  
2. Informació pública  
L'Ajuntament de Llíber va sotmetre l'expedient a informació pública i va publicar, a aquest efecte, un anunci en el DOCV núm. 5186, de 27 de gener de 2006 i un altre en el tauler d'edictes municipal; una vegada transcorregut el termini de 30 dies hàbils, no s'hi van presentar al·legacions.  
3. Peticions d'informació o documentació complementària  
S'han realitzat consultes al Servei de Gestió Forestal, a l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals, a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge a Alacant i a l'Ajuntament de Llíber.  
Informes sectorials  
- Informe de l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals  
L'informe es refereix exclusivament a la possible afecció del camí a espais que formen part de la xarxa Natura 2000 (llocs d'interés comunitari i zones d'especial protecció de les aus) i als espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.   
El traçat del camí discorre, en la totalitat d'aquest, per fora de l'àmbit de qualsevol espai natural protegit competència d'aquest informe.  
Sense perjudici de l'anterior, i a l'efecte de la tramitació que, si és procedent, corresponga al projecte en funció de les seues característiques i de les competències que corresponga a altres organismes, de l'estudi del projecte es desprén la falta d'alternatives a l'actuació prevista, com també la falta de valoració i estudi de la possible presència d'hàbitats prioritaris a l'àmbit d'afecció de l'actuació, atesa la relativa proximitat d'aquest al paisatge protegit de la serra de Bèrnia i Ferrer i al LIC de la serra de Bèrnia i Ferrer, i al fet que molts d'aquests hàbitats són idèntics als que es presenten a les esmentades zones.  
- Informe de la Secció Forestal de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge a Alacant.  
El traçat proposat no presenta afecció a camins ramaders classificats, ni forest gestionada per la Conselleria de Territori i Habitatge.  
Les espècies de flora que vegeten a l'esmentat vessant són, entre altres: Pinus halepensis, Quercus ilex, Quercus coccifera, Ulex europaeus, Erica sp., Cistus albidus, Calycotome spinosa, Pistacia lentiscus, Daphne gnidium, Juniperus oxycedrus, Rosmarinus officinalis, Bupleurum rigidum, Chamaerops humilis, Brachypodium retusum i Thymus sp.  
Cal realitzar grans moviments de terra ateses les dimensions del vial, el seu traçat a la meitat del vessant i el pendent d'aquest.  
Al marge dels impactes característics d'una infraestructura lineal, que estan previstos en l'estudi d'impacte ambiental, la construcció de l'esmentat camí comportaria l'augment de la pressió humana sobre el medi, i s'incrementarien les possibilitats d'usar i aprofitar el territori amb fins diferents del forestal i agrícola, el furtivisme o la pressió cinegètica, l'efecte barrera per a la fauna i l'escorriment, etc.  
Els efectes adversos ambientals superen els avantatges per a la prevenció d'incendis forestals, avantatges minvats per un traçat del camí a la meitat del vessant de poca efectivitat i amb unes dimensions que possibiliten la freqüentació de la zona i l'augment de les construccions en aquesta, amb el consegüent augment del risc i la pèrdua en qualitat paisatgística de l'entorn.  
Segons l'article 3 de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, forestal de la Comunitat Valenciana, no tenen la condició de terrenys forestals «els sòls classificats legalment com a urbans o aptes per a urbanitzar, des de l'aprovació definitiva del programa d'actuació urbanística».  
Segons es desprén de la sol·licitud d'informe i de la cartografia temàtica de la CTH, al municipi de Llíber regeixen les normes subsidiàries de 1984, i està classificat el sòl per on discorre el traçat com a urbanitzable no programat, apte per a la urbanització residencial. Per tant, s'entén que no hi ha un programa d'actuació urbanística amb aprovació definitiva i els terrenys que tinguen la consideració de forestals segons l'article 2 de la Llei 3/1993 esmentada, mantindran l'esmentada condició, com és el cas dels terrenys per on discorre el vial.  
El paratge per on discorre el camí ha patit l'efecte de diversos incendis ocorreguts durant els anys 1993, 2001 i 2003.  
D'acord amb l'article 50 de la Llei 43/2003, de 21 de novembre, de forests, i posteriors modificacions, queda prohibit als terrenys forestals que hagen patit l'efecte d'un incendi, el canvi d'ús forestal almenys durant 30 anys, com també tota activitat incompatible amb la regeneració de la coberta vegetal, durant el període que determine la legislació autonòmica.  
Per tant, a la vista de tot l'anterior, i des d'un punt de vista ambiental, s'informa desfavorablement la construcció del camí plantejat en l'estudi d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 408/06-AIA.  
No obstant això, totes les valoracions emeses en aquest informe no tindrien sentit en el cas que els terrenys per on discorre el traçat no tinguen actualment la condició de terrenys forestals i estiguen classificats legalment com a urbans o urbanitzables amb programa d'actuació urbanística aprovat.  
- Protecció d'espècies del Servei Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge a Alacant.  
Subscriu íntegrament els termes de l'informe anterior i a més fa les consideracions següents:  
La nova carretera dóna accés directe des de la CV-750 a alguns habitatges que situats a l'altre costat de la serra, a un terreny amb un elevat pendent i cobert de vegetació natural. Per a això, es pretén transformar la senda actual en una carretera de 5 metres d'amplària amb baranes i senyalització. Les fotografies incloses en el projecte aclareixen bastant l'estat de la senda que hi ha i la naturalesa dels terrenys pels quals discorre.  
La descripció de la naturalesa dels sòls i de la flora està completament equivocada, atés que es descriu la zona com a terrenys agrícoles i es refereix a l'existència d'espècies pròpies de terrenys de cultiu, a pesar que el traçat realment discorre per terrenys de naturalesa forestal. Fins i tot es troben presents espècies protegides per l'Ordre 20/12/85 de la Conselleria d'Agricultura, de protecció d'espècies endèmiques o amenaçades, i comunitats vegetals riques en orquídies que són qualificats com a hàbitats prioritaris per la Directiva d'hàbitats 92/43/CEE. Pel que fa a la fauna, la descripció incorre en el mateix error, i de les espècies que se citen no s'indica ni tan sols el grau de protecció d'aquestes.  
Pel que fa a les possibles alternatives del traçat, haurien de formar part de l'estudi d'impacte ambiental, però no es presenten. En tot cas, un plantejament correcte de l'anàlisi d'alternatives hauria de preveure també quina és la necessitat real d'obrir una carretera més directa per a donar servei a un nombre tan reduït d'habitatges, als quals actualment es pot accedir per un recorregut més llarg. Aquesta carretera generaria un impacte ambiental i paisatgístic molt elevat, amb importants desmunts i terraplens, i necessitaria una elevada inversió de diners públics (637.831 euros).  
Pel que fa a la qualificació urbanística dels terrenys, s'indica que l'article 20.1 del Reglament de paisatge de la Comunitat Valenciana (Decret 120/2006) diu el següent: «En cap cas poden urbanitzar-se sòls amb pendents mitjans superiors al 50%», com ho són en el cas que ens ocupa.  
- Informe del Servei de Gestió Forestal  
Respon remetent una còpia dels informes elaborats per la Secció Forestal de la Direcció Territorial (demarcació est) i de protecció d'espècies, que ja han sigut exposats anteriorment.  
- Informe de l'Ajuntament de Llíber  
L'Ajuntament informa literalment el següent:  
La planificació urbanística o territorial en vigor per la qual es regeix el municipi de Llíber són les normes subsidiàries de Llíber vigents, aprovades definitivament per la Comissió Provincial d'Urbanisme en data de 29 de març de 1984, i la posterior modificació puntual al febrer de 1992.  
Els terrenys pels quals discorre el traçat del camí se situen en dos tipus de sòl, a l'inici en sòl no urbanitzable comú (no protegit), i la resta del traçat en sòl urbanitzable, residència extensiva, sector 2, segons les normes subsidiàries de Llíber.  
Segons la Norma VI (Catàleg d'usos incompatibles per a cada tipus de sòl) de les normes subsidiàries de Llíber, la construcció de la via d'accés és compatible amb els usos permesos en cada tipus de sòl.  
Afeccions legals   
Al municipi de Llíber s'han produït incendis en els anys 1993 i 2003 en terrenys pels quals passa la via d'accés. D'acord amb l'article 50, restauració dels terrenys forestals incendiats, de la Llei 43/2003, de 21 de novembre, de forests, queda prohibit el canvi de l'ús forestal per raó de l'incendi.  
En els terrenys que travessa el camí hi ha espècies protegides per l'Ordre 20/12/85 de la Conselleria d'Agricultura, són espècies endèmiques o amenaçades, i comunitats vegetals riques en orquídies, qualificades com a hàbitats prioritaris per la Directiva d'hàbitats 92/43/CEE  
Consideracions ambientals  
1. Elements que poden veure's afectats de manera important pel projecte de l'activitat  
La construcció del camí del Cau Marnes sotmet el paratge a un impacte paisatgístic crític, a causa del volum dels desmunts i terraplens que comporta, ja que se situa en un vessant de fort pendent. La carretera ocasionaria també un impacte visual, que pot ser no sols diürn, sinó també nocturn, si es dota d'enllumenat.  
El camí facilitaria la introducció d'altres usos del territori diferents dels actuals, que són el forestal i l'agrícola, els quals augmentarien la probabilitat d'incendi en una zona prou propensa i castigada per successos d'aquest tipus; a més pujaria la pressió antropitzant sobre el medi.  
Aquests són els impactes més sobreïxents, a banda hi ha els característics de tot camí, els quals han sigut analitzats en l'estudi d'impacte ambiental.  
2. Identificació i valoració dels impactes   
Les dades del padró municipal denoten un increment notable de residents al municipi des de fa uns anys, que és creixent amb el pas del temps. Les persones procedeixen principalment de la Unió Europea i superen actualment en nombre al d'espanyols; a més la població activa és molt baixa, ja que es tracta de població de la tercera edat. De l'anterior es dedueix que el paisatge del municipi de Llíber posseeix una valoració social alta. En l'estudi d'impacte ambiental el paisatge està valorat com de baix valor amb trets molt comuns a la regió.  
El promotor afirma sobre el risc d'incendi (pàgina 32 de l'estudi d'impacte ambiental) que és inexistent pràcticament, perquè a la zona d'estudi es tracta de cultius en explotació. La zona és forestal i el risc d'incendi augmentaria en existir el camí, a més hi ha un historial d'incendis al municipi.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental   
Les mesures que proposa el programa de vigilància ambiental són de caràcter general, són susceptibles d'aplicar-se també a altres obres.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix, segons el que preveu l'apartat 8.a de l'annex I, del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.  
3. L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.  
4. L'article 8.3.c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tant, en vista de tot l'anterior i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar desfavorable, només a l'efecte ambiental, el projecte de construcció del camí del Cau-Marnes, ja que el traçat discorreria sobre terrenys en què s'han produït incendis: un l'any 1993 i un altre, de gran extensió, l'any 2003, i segons el que disposa l'article 50 de la Llei 43/2003, de 21 de novembre, de forests, queda prohibit el canvi de l'ús forestal per raó de l'incendi.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no es pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret s'estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitatt Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 27 de juny de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.