Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5781, del 10-06-2008 (2008/7166)

ACORD de 6 de juny de 2008, del Consell, pel qual es declara paratge natural municipal l'enclavament denominat Riu de Barxeta, al terme municipal de Barxeta.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5781

Data del DOGV
:   10-06-2008

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2008/7166


Data del document
:   06-06-2008

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Acord

Descriptors 

:   * Barxeta
    * municipi
    * reserva natural
    * legislació

ACORD de 6 de juny de 2008, del Consell, pel qual es declara paratge natural municipal l'enclavament denominat Riu de Barxeta, al terme municipal de Barxeta. [2008/7166]
El Consell, en la reunió del dia 6 de juny de 2008, va adoptar l'acord següent:
El paratge del Riu de Barxeta, al municipi del mateix nom, allotja valors naturals, paisatgístics i de patrimoni cultural que justificaven l'inici dels tràmits per a la seua declaració com a paratge natural municipal. Comprén la totalitat del llit del riu al seu pas pel municipi del mateix nom, com també els barrancs tributaris a aquest: el barranc de Benavent, el de Suc, el de la Ferrera, el barranc de l'Ametler, el de l'Ullalet, el del Raboser, el del Molinet, el de la Font de la Parra, el barranc de la Lloma Redona, el de la Lloma d'Ordinyana, el barranc de l'Escurçonera i el barranc del Llop.
El riu de Barxeta naix al pla de Corrals, a la serra del Buixcarró, al límit entre els termes de Quatretonda i Simat de la Valldigna. Després de travessar el terme de Barxeta, arriba a Xàtiva, on desemboca al riu Albaida.
Dins de l'àmbit protegit podem diferenciar dos grans sectors: per un costat, el mateix llit del riu de Barxeta i el tram mig-baix dels seus barrancs tributaris, que discorren per una zona amb topografia suau i paisatge obert i, per un altre, el tram de capçalera dels barrancs de la Font de la Parra, l'Ametler i del Suc, que comprén els contraforts nord-orientals de la serra de Requena, amb una topografia més accidentada. Entre aquests barrancs destaca el de l'Ametler, de gran interés ambiental, en ser l'únic que discorre sobre substrat calcari, amb nòduls de precipitació de calç sobre roques i elevada cobertura vegetal i alt interés ecològic i paisatgístic.
El riu de Barxeta es caracteritza per tenir un curs d'aigua permanent durant tot l'any, igual que els barrancs de l'Escurçonera, de la Font de la Parra, de l'Atmeler i del Suc. L'alta qualitat del recurs hídric fa que l'estat de conservació dels ecosistemes dulciaqüícoles siga excel·lent, la qual cosa condiciona la qualitat de les comunitats vegetals que apareixen en aquest, totes aquestes condicionades per la presència i proximitat a l'aigua.
El riu de Barxeta constitueix un exemple d'ecosistema ripari en el qual, junt amb la vegetació lacustre, dominada per les comunitats de canyisser-bogar (Phragmition), jonquera (Molinio-holoschoenion), els esbarzerars (Rubo-Coriarietum myrtifoliae) i els baladrars (Rubo ulmifolii-Nerietum oleandri), aquests més típics dels barrancs amb cabal estacional; destaquen les salzedes (Salicetum triandro-eleagni), que formen bosquets de ribera, colonitzant les graves fluvials amb espècies de gran interés, com la sarja (Salix eleagnos) i el gatell (Salix atrocinerea), algun d'ells de dimensions monumentals. Així mateix, a conseqüència de l'alt contingut en sals que presenta l'aigua, a causa del llavatge dels algeps del Keuper pels que transcorre, a determinades zones podem trobar exemplars de dues espècies de tamariu (Tamarix canariensis i Tamarix africana). Així mateix, malgrat la intensa explotació agrícola i forestal dels marges del riu, encara queden retalls que testimonien l'esplendor dels antics boscos de ribera, concretament d'alberedes (Populetum albae) i omedes (Ulmetum minoris). La menor pressió antròpica i la pròpia regeneració natural permet la recuperació d'aquestes formacions, les quals evolucionen cap a una major maduresa i conserven un elevat grau de naturalitat, fet que atorga a l'enclavament un gran interés.
Són nombroses les espècies de fauna que troben al riu un lloc idoni per a desenvolupar la seua activitat vital. D'una banda, el curs d'aigua permanent permet el desenvolupament de peixos, amfibis i alguns rèptils, a més d'interessants espècies d'invertebrats. D'una altra, la coberta vegetal dels marges és aprofitada per les aus per a nidificar i arrecerar-se.
Pel que fa a la ictiofauna, hi ha presència de peixos autòctons d'interés com la madrilla, la bagra, el barb i l'anguila. Entre l'herpetofauna destaquen espècies catalogades com a protegides en el Catàleg Valencià d'Espècies de Fauna Amenaçades, com el gripau comú, la granota verda o comuna, el fardatxo i la serp verda o colobra bastarda, juntament amb la interessant tortuga d'aigua. En l'entorn del riu trobem macrofauna d'interés, com la mostela, la geneta o el teixó.
No obstant això, el grup més divers és el de les aus. Cal ressaltar la presència, cada vegada més habitual, a les aigües del riu de la fotja, l'ànec collverd i el cabussonet, com també de la garseta blanca i l'agró blau. Entre les espècies sedentàries apareixen la polla d'aigua i el blauet. A l'estiu es pot observar la xitxarra de canyar, l'oriol, o la bosqueta vulgar i, a l'hivern, el mosquiter comú i la cueta blanca. La fauna invertebrada, encara que molt menys coneguda, també hi presenta una gran diversitat, i hi destaca la gambeta d'aigua dolça, crustaci endèmic de les aigües dolces del litoral valencià, i el caragol aquàtic, mol·lusc que es presenta sobre roques en aigües de dèbil corrent, càlides i riques en calci, al barranc de l'Ametler.
Finalment, cal incidir en el valuós patrimoni etnològic que alberga l'àrea que es vol protegir, amb presència de nombrosos elements catalogats, tots ells relacionats amb l'aprofitament hidràulic del riu de Barxeta i els seus barrancs. Entre aquests elements destaca l'aqüeducte de Barxeta, junt amb altres de menors dimensions com el de la séquia del Puig, el de la séquia mare de Barxeta i el del barranc de les Cases de l'Escrivà, a més de l'assut del Pantanet.
Per tot això, i a iniciativa de l'Ajuntament de Barxeta, la Generalitat, en l'exercici de les seues competències autonòmiques en la matèria, considera necessària la declaració d'un règim especial de protecció i conservació dels valors naturals d'aquest espai.
Així, la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, estableix la figura de protecció denominada paratge natural municipal, que es regula posteriorment pel Decret 161/2004, de 3 de setembre, del Consell, que s'adapta a les característiques d'aquest enclavament i permet la via jurídica idònia per a la consecució dels objectius previstos.
Per això, vistos els valors naturals i interés del paratge, el interés que ha mostrat l'Ajuntament de Barxeta, una vegada complits els tràmits previstos en el Decret 161/2004, de 3 de setembre, del Consell, de Regulació dels Paratges Naturals Municipals, a proposta del conseller de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, el Consell
ACORDA
Primer. Objecte
1. Es declara paratge natural municipal la zona denominada Riu de Barxeta, al terme municipal de Barxeta, i s'estableix per a aquest un règim jurídic de protecció, d'acord amb les normes bàsiques contingudes en la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.
2. En raó de l'interés botànic, ecològic, geomorfològic i paisatgístic del paratge natural municipal, aquest règim jurídic està orientat a protegir la integritat dels ecosistemes naturals, i no s'hi admet cap ús o activitat que pose en perill la conservació dels valors que en motiven la declaració.
Segon. Àmbit territorial
1. El paratge natural municipal es localitza al terme municipal de Barxeta, a la província de València, i la seua delimitació descriptiva i gràfica figura en els annexos I i II d'aquest acord, respectivament.
2. En cas de discrepància entre la delimitació descriptiva i la delimitació gràfica, prevaldrà la primera d'aquestes.
Tercer. Administració i gestió
1. L'administració i gestió del paratge natural municipal correspon a l'Ajuntament de Barxeta.
2. La direcció general amb competències en matèria d'espais naturals protegits designarà un tècnic dels Serveis Territorials de València, de la conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, que prestarà assistència tècnica i assessorament en la gestió del paratge natural municipal.
Quart. Règim de protecció
Amb caràcter general, podran continuar efectuant-se les activitats tradicionals compatibles amb les finalitats que motiven aquesta declaració, d'acord amb les regulacions específiques i el que estableix aquest acord i el corresponent Pla Especial de Protecció del Paratge Natural Municipal Riu de Barxeta.
En l'àmbit del paratge natural municipal, les competències de les administracions públiques s'exerciran de manera que queden preservats tots els valors geomorfològics, botànics, ecològics, paisatgístics i naturals del paratge natural municipal, i s'hauran d'avaluar amb especial atenció els possibles impactes ambientals produïts per les actuacions exteriors a aquest.
Cinqué. Pla Especial de Protecció
1. Per raó del que estableix l'article 7 del Decret 161/2004, de 3 de setembre, del Consell, de Regulació dels Paratges Naturals Municipals, s'aprova el Pla Especial de Protecció del Paratge Natural Municipal Riu de Barxeta, al terme municipal de Barxeta.
2. En l'annex III d'aquest acord s'inclou la part dispositiva de l'esmentat Pla Especial de Protecció del Paratge Natural Municipal Riu de Barxeta.
3. Les disposicions del Pla Especial de Protecció seran vinculants tant per a les administracions públiques com per als particulars.
Sisé. Consell de Participació del Paratge Natural Municipal
1. Es crea el Consell de Participació del Paratge Natural Municipal Riu de Barxeta, com a òrgan col·legiat de caràcter consultiu, amb la finalitat de col·laborar en la gestió i canalitzar la participació dels propietaris i interessos socials i econòmics afectats.
2. El Consell de Participació estarà compost per:
a) Tres representants escollits pel ple de l'Ajuntament de Barxeta, als quals no es requerirà que tinguen la condició de regidors, un dels quals actuarà com a secretari del Consell de Participació.
b) Un representant de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.
c) Un representant de la direcció general amb competències en materia d'espais naturals protegits dels Serveis Territorials de València, de la conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.
d) Dos representants dels interessos socials, institucionals o econòmics, afectats o que col·laboren en la conservació dels valors naturals a través de l'activitat científica, l'acció so-cial, l'aportació de recursos de qualsevol classe o els objectius de la qual coincidisquen amb la finalitat de l'espai natural protegit, els quals seran designats per l'Alcaldia de l'Ajuntament de Barxeta.
L'Ajuntament podrà proposar la modificació de la composició del Consell de Participació per a donar cabuda a altres representants de col·lectius amb interessos en el paratge natural municipal. La modificació de la composició del Consell de Participació haurà de ser aprovada per acord del Consell.
3. El Consell de Participació del Paratge Natural Municipal Riu de Barxeta es constituirà en el termini de sis mesos des de la declaració del Paratge.
Seran funcions d'aquest òrgan col·legiat de caràcter consultiu les previstes en l'article 50 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.
4. El president del Consell de Participació serà nomenat per l'Ajuntament de Barxeta, entre els membres del Consell de Participació.
5. A fi d'establir un funcionament adequat en l'actuació del Consell de Participació, es podran aprovar unes normes internes de funcionament.
Seté. Execució i desenvolupament
S'autoritza el conseller de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge perquè, en el marc de les seues competències, dicte el que calga per a l'execució i desenvolupament d'aquest acord.
Vuité. Efectes i revisió
1. Aquest acord produirà efectes a partir del dia que es publique en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.
2. Qualsevol modificació del que estableix aquest acord haurà de ser aprovada, al seu torn, per acord del Consell, i en aquest cas s'hauran de seguir els mateixos tràmits.
Contra aquest acord, les persones interessades podran interposar recurs contenciós administratiu en el termini de dos mesos, comptadors a partir de l'endemà de la publicació d'aquest acord en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, davant de la Sala Contenciosa Administrativa del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que disposen l'article 10 i concordants de la Llei Reguladora de la Jurisdicció Contenciosa Administrativa.
Tot això sense perjudici de la interposició del recurs potestatiu de reposició davant del Consell, en el termini d'un mes des de l'endemà de la publicació del present acord en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, d'acord amb el que disposen els articles 116 i 117 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú, modificada per la Llei 4/1999, de 13 de gener.
València, 6 de juny de 2008
La consellera secretària del Consell, per substitució,
ANGÉLICA SUCH RONDA
ANNEX I
DELIMITACIÓ DEL PARATGE NATURAL MUNICIPAL RIU DE BARXETA.
1. L'àmbit territorial del Paratge Natural Municipal Riu de Barxeta queda definit pel domini públic hidràulic del riu de Barxeta, al seu pas pel terme municipal de Barxeta, com també pel domini públic hidràulic dels barrancs que vessen a aquest riu: barranc de Benavent, barranc del Suc, barranc de la Ferrera, barranc de l'Ametler, barranc de l'Ullalet, barranc del Raboser, barranc del Molinet, barranc de la Font de la Parra, barranc de la Lloma Redona, barranc de la Lloma d'Ordinyaba, barranc de l'Escurçonera i barranc del Llop.
Inclou les parcel·les cadastrals següents del terme municipal de Barxeta:
- Polígon 1: parcel·la 9001.
- Polígon 6: parcel·les 9001, 9015, 9016, 9017, 9022, 9023, 9033 i part de la 9014.
- Polígon 7: parcel·les 9005, 9013 i 9026.
- Polígon 8: parcel·la 9010.
- Polígon 9: part de la parcel·la 9001.
- Polígon 11: parcel·la 9001.
- Polígon 12: parcel·les 9001, 9002, 9003, 9005 i part de la 9004.
- Polígon 13: parcel·les 9001, 9002, 9003, 9004 i 9005.
- Polígon 15: parcel·les 9001 i 9005.
- Polígon 16: parcel·les 9001, 9002, 9025, 9029 i 9030.
- Polígon 17: part de la parcel·la 9007.
- Polígon 18: parcel·la 9001.
- Polígon 19: parcel·la 9017.
- Polígon 20: parcel·les 9010, 9011 i part de la 9002.
- Polígon 21: parcel·la 9001.
2. Delimitació geogràfica: el paratge queda delimitat pel polígon els vèrtexs, del qual amb les corresponents coordenades, que consideren el sistema de referència European Datum 1950 (ED 50) i el sistema cartogràfic UTM (fus 30 N), s'inclouen en un arxiu que es troba a disposició de qui desitge consultar-lo en format digital en les dependències de la Direcció General de Gestió del Medi Natural.
3. La superfície total del paratge és de 80,144 hectàrees.ANNEX III
PART DISPOSITIVA DEL PLA ESPECIAL DE PROTECCIÓ DEL PARATGE NATURAL MUNICIPAL RIU DE BARXETA, AL TERME MUNICIPAL DE BARXETA.
TÍTOL I
DISPOSICIONS GENERALS
Article 1. Naturalesa del pla
Aquest pla especial, (PE) es redacta a l'empara de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana. Constitueix un dels plans especials previstos en els articles 177 i següents del Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística, aprovat mitjançant el Decret 67/2006, de 19 de maig, del Consell.
Article 2. Finalitat
L'objectiu genèric pel qual es redacta aquest PE és l'establiment de les mesures necessàries per a garantir la protecció del paratge del riu de Barxeta, pel que fa a la conservació i millora de la fauna i flora, com també de les singularitats geològiques, paisatgístiques i culturals que presenta. El PE constitueix, per tant, el marc que regularà el règim de l'espai natural, els usos i activitats i l'ús públic d'aquest.
Article 3. Àmbit
1. El Paratge Natural Municipal del Riu de Barxeta queda definit pel domini públic hidràulic del riu de Barxeta, al seu pas pel terme municipal de Barxeta, com també pel domini públic hidràulic dels barrancs que vessen a aquest riu: barranc de Benavent, barranc del Suc, barranc de la Ferrera, barranc de l'Ametler, barranc de l'Ullalet, barranc del Raboser, barranc del Molinet, barranc de la Font de la Parra, barranc de la Lloma Redona, barranc de la Lloma d'Ordinyaba, barranc de l'Escurçonera i barranc del Llop.
Inclou les següents parcel·les cadastrals del terme municipal de Barxeta:
- Polígon 1: parcel·la 9001.
- Polígon 6: parcel·les 9001, 9015, 9016, 9017, 9022, 9023, 9033 i part de la 9014.
- Polígon 7: parcel·les 9005, 9013 i 9026.
- Polígon 8: parcel·la 9010.
- Polígon 9: part de la parcel·la 9001.
- Polígon 11: parcel·la 9001.
- Polígon 12: parcel·les 9001, 9002, 9003, 9005 i part de la 9004.
- Polígon 13: parcel·les 9001, 9002, 9003, 9004 i 9005.
- Polígon 15: parcel·les 9001 i 9005.
- Polígon 16: parcel·les 9001, 9002, 9025, 9029 i 9030.
- Polígon 17: part de la parcel·la 9007.
- Polígon 18: parcel·la 9001.
- Polígon 19: parcel·la 9017.
- Polígon 20: parcel·les 9010, 9011 i part de la 9002.
- Polígon 21: parcel·la 9001.
2. El paratge té una superfície de 80,144 hectàrees.
Article 4. Efectes
1. De conformitat amb el que disposa l'article 42 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, el PE s'haurà d'ajustar al que preveu la legislació urbanística.
2. Les determinacions d'aquest PE seran d'aplicació directa i prevaldran sobre el planejament urbanístic municipal.
3. El planejament urbanístic municipal que s'aprove després de l'entrada en vigor d'aquest PE haurà d'ajustar-se a les determinacions protectores contingudes en aquest, i s'assignaran les classificacions i qualificacions del sòl d'acord amb les normes i criteris ací establits, i de manera que es respecten les limitacions d'ús imposades pel PE.
4. Les determinacions d'aquest PE s'entendran sense perjudici de les contingudes en les legislacions sectorials. En el cas que la normativa continguda en aquest pla resulte més detallada o protectora, s'aplicarà aquesta amb preferència sobre la continguda en la legislació sectorial, sempre que no estiga en contradicció amb la finalitat d'aquesta.
Article 5. Tramitació, vigència i revisió
1. El PE es tramitarà segons la legislació vigent.
2. Les determinacions del PE entraran en vigor a partir del dia que es publique en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana i seguiran vigents fins que no es revise el pla, per haver canviat suficientment les circumstàncies o els criteris que n'han determinat l'aprovació.
3. La revisió o modificació de les determinacions del pla podran realitzar-se en qualsevol moment, seguint els mateixos tràmits que s'hagen seguit per a la seua aprovació.
Article 6. Contingut
El contingut de la documentació del PE es correspon amb el que disposa l'article 183 del Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística, aprovat mitjançant el Decret 67/2006, de 19 de maig, del Consell. En concret, inclou els apartats següents:
1. Memòria informativa i justificativa.
Inclou els aspectes descriptius i justificatius, com els estudis complementaris necessaris per al desenvolupament de l'ordenació, d'acord amb els objectius que justifiquen la seua elaboració.
2. Normativa.
La normativa del PE inclou normes generals per a la regulació d'usos i activitats, que es divideix en normes per a la protecció de recursos de domini públic i normes sobre regulació d'activitats d'ús públic.
No s'inclou un apartat de normativa particular, ja que en l'ordenació efectuada en el pla especial s'ha considerat la totalitat de l'espai com una única àrea (àrea de ribera), i no és, per tant, necessari l'establiment de normes específiques que diferencien quant al règim de protecció unes zones respecte d'altres.
3. Plànols.
El pla especial inclou els plànols següents:
I) Plànols d'informació.
II) Plànols d'ordenació.
4. Normes per a la gestió.
5. Mecanismes de finançament.
6. Règim sancionador.
Article 7. Interpretació
1. En la interpretació d'aquest PE s'haurà d'atendre el que resulte de la seua consideració com un tot unitari, utilitzant sempre la memòria informativa i justificativa com a document en què es contenen els criteris i principis que han orientat la redacció del pla.
2. En cas de conflicte entre les normes de protecció i els documents gràfics del pla, prevaldran les primeres, excepte quan la interpretació derivada dels plans vinga recolzada també per la memòria, de tal manera que es faça patent l'existència d'algun error material en les normes.
3. En l'aplicació d'aquest PE prevaldrà aquella interpretació que comporte un major grau de protecció dels valors naturals de l'àmbit del pla.
4. En qualsevol supòsit no previst en aquest pla, serà preceptiu l'informe favorable de l'Ajuntament de Barxeta, sense perjudici de les competències sectorials que puguen haver-hi.
Article 8. Règim d'avaluació d'impactes ambientals
Els projectes, plans, actuacions, obres i activitats que es realitzen o implanten en l'àmbit territorial del paratge s'hauran de sotmetre al règim d'avaluació ambiental establit en la legislació autonòmica valenciana i estatal sobre avaluació d'impacte ambiental vigent en aquell moment.
Article 9. Autoritzacions i informes previs
1. Aquesta normativa especifica les actuacions, els plans i els projectes l'execució que requereixen l'autorització especial de l'Ajuntament de Barxeta i aquells que requereixen l'informe vinculant de la conselleria competent en matèria de medi ambient.
2. Les autoritzacions anteriors s'atorgaran sense perjudici de l'obligació d'obtenir les llicències o autoritzacions que siguen aplicables amb caràcter sectorial a determinades activitats, com també en concordança amb el que estableix aquesta normativa.
3. Segons la legislació vigent en matèria d'aigües, per a la realització de qualsevol obra o treball en el domini públic hidràulic hauran d'obtenir-se les autoritzacions administratives necessàries per l'organisme de conca en l'àmbit de les seues competències, a excepció dels casos especials regulats legalment.
TÍTOL II
NORMES GENERALS DE REGULACIÓ D'USOS
I ACTIVITATS
CAPÍTOL I
NORMES SOBRE PROTECCIÓ DE RECURSOS
DE DOMINI PÚBLIC
SECCIÓ 1ª
PROTECCIÓ DE RECURSOS HIDROLÒGICS
Article 10. Àmbit general per a la protecció dels recursos hídrics i del domini públic hidràulic
1. La protecció dels recursos hídrics en l'àmbit del PE es regirà, amb caràcter general, per la normativa sectorial en matèria d'aigües i, de manera especial, pel Reial Decret Legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual es va aprovar el Text Refós de la Llei d'Aigües, i disposicions que el desenvolupen.
2. En l'aplicació d'aquest PE s'haurà de tenir en compte el principi rector del Reial Decret Legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, de manera que aquest siga compatible amb la gestió pública de l'aigua, l'ordenació del territori, la conservació i protecció del medi ambient i la restauració de la naturalesa, a l'efecte que aquest regula, i, fonamentalment, pel que fa al domini públic hidràulic.
3. En relació amb el domini públic hidràulic, i en el marc de les competències que li són atribuïdes per la Constitució, l'Estat exercirà les funcions que li són atribuïdes per la legislació sectorial vigent.
Article 11. Qualitat de l'aigua
Amb caràcter general, queden prohibits aquells usos i activitats susceptibles de provocar la contaminació o degradació de la qualitat de les aigües, com també aquelles actuacions, obres i infraestructures que puguen dificultar el flux hídric.
A fi de protegir la qualitat de les aigües s'haurà de vetlar per l'estricte compliment de la legislació vigent en matèria d'extracció d'aigües, abocaments i depuració.
Article 12. Llits, riberes i marges dels cursos d'aigua
1. S'hauran de mantenir les condicions naturals dels llits, i queden prohibides les obres i construccions, amb caràcter provisional o permanent, que puguen alterar o dificultar el curs de les aigües, i no podrà realitzar-se la seua canalització o dragatge, excepte en aquells casos necessaris per a obres autoritzades de condicionament o neteja de llits.
2. Es consideren compatibles amb la protecció del paratge les actuacions de manteniment de llits i gestió de recursos hídrics, que ha de realitzar la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, en l'àmbit de les seues competències.
3. En la zona de domini públic hidràulic, com també en els marges inclosos en les zones de servitud i de policia definides en la Llei d'aigües, es conservarà la vegetació de ribera, i no es permetrà la transformació a cultiu dels terrenys actualment erms o destinats a usos forestals. Es permetran labors de neteja i desbrossament selectius quan hi haja risc per a la seguretat de les persones o els béns en cas d'avinguda o quan hi haja risc d'incendis.
4. Es prohibeix l'ocupació del domini públic hidràulic i de la zona de servitud per instal·lacions o construccions de qualsevol tipus, permanents o temporals, com també l'extracció d'àrids, excepte en aquells casos necessaris per a obres autoritzades de condicionament o neteja dels llits.
Article 13. Protecció d'aigües subterrànies
Queda prohibit l'establiment de pous, rases, galeries o qualsevol dispositiu destinat a facilitar l'absorció pel terreny d'aigües residuals que puguen produir, per la seua toxicitat o per la seua composició química i bacteriològica, la contaminació de les aigües superficials o profundes.
Article 14. Abocaments
1. En aplicació de l'article 100 del Reial Decret Legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual es va aprovar el Text Refós de la Llei d'Aigües, es prohibeix, amb caràcter general, l'abocament directe o indirecte d'aigües i de productes residuals susceptibles de contaminar les aigües continentals o qualsevol altre element del domini públic hidràulic, llevat que es dispose de l'autorització administrativa prèvia.
2. Es prohibeix l'abocament sense depurar, directe o indirecte, d'aigües residuals, com també l'abocament o depòsit permanent o temporal de qualsevol tipus de residus sòlids, runes o substàncies, qualsevol que siga la seua naturalesa, que constituïsquen o puguen constituir un perill de contaminació de les aigües o degradació del seu entorn, excepte en els casos de neteja, d'acord amb el que preveu l'article 49 del Reglament del Domini Públic Hidràulic.
3. Per a la concessió de llicència urbanística relacionada amb qualsevol activitat que puga generar abocaments de qualsevol naturalesa, s'exigirà la justificació del tractament que haja de donar-se a aquests, per a evitar la contaminació de les aigües superficials i subterrà-nies. El tractament d'aigües residuals haurà de ser tal que s'ajuste a les condicions de qualitat exigides per als usos a què hajan de ser destinades; en tot cas, les aigües resultants no podran superar els límits establits en la legislació sectorial.
4. L'efectivitat de la llicència quedarà condicionada, en tot cas, a l'obtenció i validesa posterior de l'autorització d'abocament.
5. En la mesura que puguen afectar l'àmbit del pla especial, en relació amb els abocaments i residus procedents de l'entorn urbà i industrial, es garantirà l'adequada gestió dels distints tipus de residus, en especial pel que fa a les empreses productores de residus tòxics i perillosos, i es vetlarà per la correcta gestió de les aigües residuals generades en el terme municipal.
Article 15. Captacions d'aigua
Queden prohibides les obertures de pous o captacions d'aigua dins de l'àmbit del PE, excepte les destinades a satisfer les necessitats derivades de les infraestructures d'ús públic, sempre que es justifiquen com l'única via d'abastiment possible. En tot cas, hauran d'efectuar-se de manera que no provoquen repercussions negatives sobre el sistema hidrològic i la resta dels aprofitaments.
SECCIÓ 2ª
PROTECCIÓ DE SÒLS
Article 16. Moviment de terres i extracció d'àrids
1. De forma general, es prohibeixen l'extracció d'àrids i els moviments de terres en tot l'àmbit del PE.
2. Quan es tracte de moviments de terres per a la correcció de talussos amb perill d'erosió, es permetran sempre que es limite a la mínima àrea d'actuació possible, complisquen les condicions establides en l'autorització administrativa corresponent i llicència urbanística necessària, i no comporten la destrucció o el deteriorament d'espècies vegetals protegides o de gran valor ambiental.
Article 17. Conservació de la coberta vegetal
1. Es consideren prioritàries en l'àmbit del pla totes aquelles actuacions que tendisquen a conservar o recuperar la coberta vegetal com a mitjà per a evitar els processos erosius.
2. Aquelles actuacions que puguen alterar o perjudicar de manera significatiu les condicions de l'espai natural o de les espècies de flora silvestre existents, requeriran la redacció d'una memòria o projecte, que serà aprovat per l'Ajuntament, amb l'autorització prèvia de la conselleria competent en matèria de medi ambient.
3. Els treballs de restauració de la coberta vegetal aniran dirigits a la conservació i recuperació de les formacions vegetals autòctones de ribera.
Article 18. Pràctiques de conservació de sòls
1. Es prohibeix la destrucció de bancals i marges d'aquests, com les transformacions agrícoles i les labors que posen en perill la seua estabilitat o comporten la seua eliminació.
2. D'acord amb el que disposa l'article 28 de la Llei 3/1993, de la Generalitat, Forestal de la Comunitat Valenciana, l'administració cuidarà de l'estabilització i regeneració dels terrenys situats en vessants, amb terrasses o bancals que hagen deixat de ser conservats o s'abandonen com a sòls agrícoles.
3. Es prohibeix la rompuda de terrenys amb vegetació silvestre per a establiment d'àrees de cultiu.
4. Es prohibeixen els aterrassaments de sòls, excepte en projectes de correcció de talussos.
5. Sempre que la realització d'una obra vaja acompanyada de la generació de talussos per desmunt o terraplé, serà obligatòria la fixació d'aquests mitjançant repoblació vegetal amb espècies pròpies de la zona o elements naturals. Excepcionalment, quan no hi haja altres solucions, es podran permetre les actuacions d'obra civil, sempre que siguen tractades mitjançant tècniques d'integració paisatgística.
SECCIÓ 3ª
PROTECCIÓ DE LA VEGETACIÓ SILVESTRE
Article 19. Formacions vegetals
Es consideren formacions vegetals subjectes a les determinacions d'aquest PE, totes aquelles no cultivades o resultants de l'activitat agrícola. Aquesta determinació no inclou la vegetació adventícia que acompanya els cultius ni les formacions ruderals i nitròfiles que colonitzen els carrers, vials, parets, cunetes, abocadors, enderrocs, erms i altres àrees molt antropitzades.
Article 20. Tala i recol·lecció
1. Sense perjudici del que disposa l'article 17 d'aquestes normes, es prohibeix la recol·lecció total o parcial de taxons vegetals per a fins comercials.
2. La tala i recol·lecció, total o parcial, de les espècies vegetals estarà sotmesa a les disposicions de l'Ordre de 20 de desembre de 1985, de la conselleria d'Agricultura i Pesca, sobre protecció d'espècies endèmiques o amenaçades, com també a la legislació sectorial aplicable.
3. Sense perjufici del que disposa el punt 2 d'aquest article, es permet la recol·lecció consuetudinària de fruits, llavors, plantes silvestres de consum tradicional, com ara bolets, espàrrecs, mores, etc., sempre que hi haja consentiment tàcit del propietari i sense perjudici de les limitacions específiques que la conselleria competent en matèria de medi ambient puga establir quan resulte perjudicial, per la seua intensitat o altres causes, per a la flora o la fauna. En el cas de recol·lecció de plantes silvestres o bolets, queda prohibida l'arrancada d'aquestes, i haurà de recol·lectar-se mitjançant tala, i no s'hi permetrà la utilització d'instruments com ara aixades o rastells.
4. Sense perjudici de l'obtenció de l'autorització administrativa prèvia de l'organisme de conca i del que recull el Decret 98/1995, de 16 de maig, del Consell, pel qual es va aprovar el Reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat, Forestal de la Comunitat Valenciana, es podrà realitzar l'extracció de fusta o llenya, si respon a algun dels criteris següents:
- Com a resultat de labors de prevenció d'incendis.
- Com a resultat de labors de prevenció d'avingudes.
- Com a resultat de mesures fitosanitàries.
- Per eradicació d'espècies al·lòctones invasores.
- Amb motiu d'estudis científics.
En cap cas podran ser recollides lliurement pels visitants.
Article 21. Regeneració, plantacions i protecció d'arbres monumentals
1. Els treballs de regeneració i recuperació de la coberta vegetal tindran per objectiu la formació i potenciació de les comunitats naturals de ribera característiques de l'àmbit del pla.
2. La gestió dels recursos forestals dirigirà les seues actuacions a la conservació, millora i protecció dels terrenys forestals, segons les determinacions de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat, Forestal de la Comunitat Valenciana, i al seu reglament executiu, aprovat pel Decret 98/1995, de 16 de maig, del Consell.
3. Queda prohibida la introducció i repoblació amb espècies exòtiques, entenent-se aquestes per tota espècie, subespècie o varietat que no pertanga, o haja pertangut històricament, a la vegetació silvestre de l'àmbit del pla.
4. Queda prohibida en l'àmbit del paratge la introducció d'espècies susceptibles de constituir plagues o de generar malalties.
5. S'hauran de seguir les vies establides en la Llei 4/2006, de 19 de maig, de la Generalitat, de Patrimoni Arbori Monumental de la Comunitat Valenciana, per a iniciar els tràmits tendents a la possible protecció expressa de l'exemplar de gran port de Pistacia lentiscus existent al barranc de l'Ametler (coordenades UTM: X=722041,41; Y=4321118,50).
SECCIÓ 4ª
PROTECCIÓ DE LA FAUNA
Article 22. Destrucció de la fauna silvestre
1. S'haurà de respectar, en tot cas, la normativa sectorial aplicable en matèria de protecció de la fauna.
2. Sense perjudici de la normativa sectorial aplicable sobre fauna, es consideren protegides totes les poblacions d'espècies animals silvestres del paratge, amb les excepcions següents:
a) Espècies cinegètiques i piscícoles, regulades específicament per les seues normatives sectorials.
b) Espècies el control de poblacions de les quals puga ser autoritzat o promogut per la conselleria competent en matèria de medi ambient, de conformitat amb les determinacions de la normativa sectorial sobre fauna.
3. Les intervencions que es realitzen al paratge sobre la coberta vegetal, els sòls, el medi hídric i, en general, els distints hàbitats faunístics, hauran de garantir el manteniment de condicions adequades per a la pervivència i, si és el cas, la reproducció de les poblacions animals afectades.
4. Amb caràcter general, i sense perjudici del que estableix la legislació sectorial sobre fauna, no es permeten en l'àmbit del paratge les activitats que puguen provocar, directament o indirectament, la destrucció o el deteriorament de poblacions d'espècies animals silvestres o dels seus hàbitats. La prohibició s'estén especialment als hàbitats i enclavaments necessaris per als cicles vitals de la fauna, com ara nius, caus i dormidors, com a les èpoques de major sensibilitat.
En particular, es prohibeix:
a) La destrucció, la mort, el deteriorament, la recol·lecció, el comerç, la captura en viu, la possessió o l'exposició d'animals vius, o de les seues restes, que es troben protegits per la legislació sectorial vigent i per aquestes normes.
b) La recol·lecció, la possessió o el comerç d'ous o cries.
c) La producció de sons innecessaris que alteren la tranquil·litat habitual de la fauna.
d) L'emissió de llums que incidisquen negativament sobre hàbitats i enclavaments d'especial interés per a la fauna.
Article 23. Repoblació o solta d'animals
1. Es prohibeix la repoblació i solta de qualsevol espècie animal exòtica, entenent per tal tota espècie, subespècie o varietat que no pertanga o haja pertangut històricament a la fauna de l'àmbit del pla, excepte la utilització d'espècies per a control biològic de plagues que realitze l'administració o autoritze aquesta.
2. Tota reintroducció d'espècies faunístiques autòctones actualment desaparegudes al paratge, com també els eventuals reforçaments poblacionals d'espècies existents i el mode de realitzar-los, haurà de ser autoritzada o promoguda per la conselleria competent en matèria de medi ambient.
Article 24. Tanques i tancaments
Es prohibeix l'alçament de tanques i tancaments en l'àmbit del PE.
SECCIÓ 5ª
PROTECCIÓ DEL PAISATGE
Article 25. Impacte paisatgístic
1. Es consideraran els valors paisatgístics del paratge com un criteri determinant per a la ubicació de les distintes instal·lacions i usos permesos. En conseqüència, la implantació d'usos o activitats que, per les seues característiques, puguen generar un important impacte paisatgístic hauran de realitzar-se de manera que es minimitze el seu efecte negatiu sobre el paisatge.
2. En tot cas, les instal·lacions hauran d'incorporar les mesures de camuflament i mimetització necessàries per a la seua integració en el paisatge.
3. L'Ajuntament haurà de tenir en compte, en autoritzar o informar els projectes referents al paratge, els efectes de la seua realització sobre els valors paisatgístics d'aquest.
4. S'haurà de protegir el paisatge entorn d'aquelles fites i elements característics de caràcter natural, com ara penyals, arbres exemplars, etc., per als quals s'hauran d'establir perímetres de protecció sobre la base de conques visuals que garantisquen la seua singularitat en l'entorn.
Article 26. Publicitat estàtica
1. Es prohibeix, amb caràcter general, la col·locació de cartells informatius de propaganda, inscripcions o artefactes de qualsevol naturalesa amb fins publicitaris, incloent la publicitat recolzada directament o construïda tant sobre elements naturals del territori, com sobre edificacions.
2. Al paratge s'admetran, únicament, els indicadors d'activitats, establiments i llocs que, per les seues dimensions, disseny i col·locació, estiguen adequats a l'estructura ambiental on s'instal·len, com també tots els de caràcter institucional relacionats amb l'ús públic i educatiu i la gestió de l'àmbit territorial objecte del pla.
SECCIÓ 6ª
PROTECCIÓ DEL PATRIMONI CULTURAL
Article 27. Patrimoni cultural
1. La Llei 5/2007, de 9 de febrer, de la Generalitat, de modificació de la Llei 4/1998, de 11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, estableix que el patrimoni cultural valencià està constituït pels béns mobles i immobles de valor històric, artístic, arquitectònic, arqueològic, paleontològic, etnològic, documental, bibliogràfic, científic, tècnic, o de qualsevol altra naturalesa cultural. També formen part del patrimoni cultural valencià, en qualitat de béns immaterials del patrimoni etnològic, les creacions, coneixements, tècniques, pràctiques i usos més representatius i valuosos de les formes de vida i de la cultura tradicional valenciana. Així mateix, formen part d'aquest patrimoni, com a béns immaterials, les expressions de les tradicions del poble valencià en les seues manifestacions musicals, artístiques, gastronòmiques o d'oci i, en especial, aquelles que han sigut objecte de transmissió oral i les que mantenen i potencien l'ús del valencià. Els béns immaterials de naturalesa tecnològica, que constituïsquen manifestacions rellevants o fites d'evolució tecnològica de la Comunitat Valenciana, són, així mateix, elements integrants del patrimoni cultural valencià.
2. Els elements i conjunts considerats recursos arqueològics i historicoartístics podran acollir usos turisticorecreatius, sempre que aquests no impliquen la pèrdua dels seus valors científics i culturals i després de l'obtenció prèvia de l'informe favorable de la conselleria competent en matèria de patrimoni cultural.
3. Si amb motiu de la realització de reformes, demolicions, transformacions o excavacions en immobles no compresos en zones arqueològiques o paleontològiques o en espais de protecció o àrees de vigilància arqueològica o paleontològica aparegueren restes d'aquesta naturalesa o indicis de la seua existència, el promotor, el constructor i el tècnic director de les obres estaran obligats a suspendre immediatament els treballs i a comunicar la troballa en els termes preceptuats en l'article 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat, del Patrimoni Cultural Valencià, el règim dels quals s'aplicarà íntegrament. Tractant-se de béns mobles, la conselleria competent en matèria de patrimoni cultural, en el termini de deu dies des que tinga coneixement de la troballa, podrà acordar la continuació de les obres, amb la intervenció i vigilància dels serveis competents, establint el pla de treball. O bé, quan ho considere necessari per a la protecció del patrimoni arqueològic o paleontològic i, en tot cas, quan la troballa es referisca a restes arqueològiques de construccions històriques o artístiques o a restes i vestigis fòssils de vertebrats, prorrogarà la suspensió de les obres i determinarà les actuacions arqueològiques o paleontològiques que hagen de realitzar-se. En qualsevol cas, haurà de donar compte de la seua resolució a l'ajuntament corresponent. La suspensió no podrà durar més del temps imprescindible per a la realització de les mencionades actuacions. S'aplicaran les normes generals sobre responsabilitat de les administracions públiques per a la indemnització, si és el cas, dels perjudicis que la pròrroga de la suspensió puga ocasionar.
4. Qualsevol actuació que puga afectar els béns inclosos en l'inventari de béns immobles del patrimoni cultural valencià localitzats dins de l'àmbit del pla especial, haurà d'obtenir l'informe favorable previ de la conselleria competent en matèria de cultura.
SECCIÓ 7ª
PROTECCIÓ DELS CAMINS RAMADERS
Article 28. Conservació i defensa dels camins ramaders
1. Segons el projecte de classificació dels camins ramaders del terme municipal de Barxeta, per l'àmbit del Pla Especial discorre el camí ramader assegador de Múrcia, amb una amplària legal de 20,89 m, excepte en el tram que discorre per la divisòria de termes entre Llocnou i Barxeta, que és de 12 m. La longitud total d'aquest assegador al terme de Barxeta és de 4.500 m, i el seu traçat queda grafiat en el plànol d'informació núm. 2 d'aquest Pla Espe-cial.
2. L'assegador de Múrcia és un bé de domini públic de la Comunitat Valenciana i, en conseqüència, inalienable, imprescriptible i inembargable, i al respecte s'haurà de complir el que disposa la Llei 3/1995, de 23 de març, de Camins Ramaders.
3. Qualsevol actuació que es duga a terme i que puga afectar el camí ramader que discorre per l'àmbit del paratge haurà de complir el que estableix la Llei 3/1995, de 23 de març, de Camins Ramaders.
4. Es fomentarà la designació d'interés natural del camí ramader present en l'àmbit d'aquest pla, d'acord amb el que estableix l'article 17 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.
CAPÍTOL II
NORMES SOBRE REGULACIÓ D'ACTIVITATS
I INFRAESTRUCTURES
SECCIÓ 1ª
ACTIVITATS EXTRACTIVES I MINERES
Article 29. Activitats extractives i mineres
Es prohibeix la realització d'activitats extractives i mineres en l'àmbit del PE.
SECCIÓ 2ª
ACTIVITATS AGRÀRIES
Article 30. Normes generals
1. Es prohibeix la realització de l'activitat agrària en l'àmbit del PE.
2. A la zona de domini públic hidràulic, com també en els marges inclosos en les zones de servitud i de policia definides en la Llei d'aigües, es conservarà la vegetació de ribera, i no es permetrà la transformació a cultiu dels terrenys actualment erms o destinats a usos forestals.
3. No es consideraran sotmesos a l'activitat agrícola els terrenys el cultiu dels quals haja sigut abandonat per un termini superior a 10 anys o que hagen adquirit signes inequívocs de la seua vocació forestal.
Article 31. Construccions i instal·lacions relacionades amb les activitats agropecuàries
Es prohibeix, en l'àmbit del PE, tot tipus de construccions i instal·lacions vinculades a l'explotació agrària (magatzems de productes i maquinàries, quadres, estables, etc.), o a la primera transformació de productes (assecadors, serradores, etc.).
SECCIÓ 3ª
ACTIVITATS RAMADERES
Article 32. Normes generals
1. Amb caràcter general, es considera autoritzable el pasturatge extensiu dins de l'àmbit del PE. L'exercici d'aquesta activitat se sotmetrà a les normes i plans sectorials que li siguen d'aplicació.
2. L'aprofitament de pastos en el domini públic hidràulic requerirà l'autorització prèvia administrativa de l'organisme de conca. Aquestes autoritzacions estaran subjectes al que disposa el Reial Decret Legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual es va aprovar el Text Refós de la Llei d'Aigües, i en el Reial Decret 849/1986, d'11 d'abril, pel qual es va aprovar el Reglament de Domini Públic Hidràulic.
3. L'ordenació de la ramaderia extensiva haurà de realitzar-se, almenys, tenint en compte les condicions següents:
a) Delimitació d'àrees fitades.
b) Definició de la càrrega ramadera aplicable a les distintes zones.
c) Disseny d'un sistema de rotació per a evitar el sobrepasturatge.
d) En tot cas, les activitats ramaderes hauran de ser compatibles amb els usos didàctics i recreatius del paratge.
4. L'aprofitament de pastos podrà limitar-se quan es puga derivar un risc per a la conservació dels sòls o hi haja arbres joves, especialment en zones en procés de regeneració.
5. Segons estableix l'article 4 del Decret 6/2004, de 23 de gener, del Consell, pel qual s'estableixen normes generals de protecció en terrenys forestals incendiats, els terrenys forestals que hagen patit els efectes d'un incendi no podran ser destinats al pasturatge, almenys, durant els cinc anys posteriors a aquest.
Article 33. Construccions i instal·lacions relacionades amb les activitats ramaderes
Es prohibeix, en l'àmbit del PE, tot tipus de construccions ramaderes. Aquesta prohibició s'estén tant a la ramaderia intensiva estabulada com a les construccions lligades a les explotacions extensives o semiextensives, com ara mallades, corrals i dormidors.
SECCIÓ 4ª
APROFITAMENT FORESTAL
Article 34. Terreny forestal
1. A l'efecte d'aquest PE, es consideren forests o terrenys forestals els així definits en l'article 2 de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat, Forestal de la Comunitat Valenciana.
2. En l'àmbit del PE, el règim de gestió dels terrenys forestals és l'establit, amb caràcter general, per la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat, Forestal de la Comunitat Valenciana, i el Decret 98/1995, de 16 de maig, del Consell, pel qual es va aprovar el seu reglament.
3. Es promourà la firma de convenis, consorcis o qualsevol altra figura prevista per la legislació, entre l'administració forestal, l'organisme de conca i l'Ajuntament de Barxeta per a la realització de labors de conservació i regeneració de la coberta vegetal, treballs i tractaments de prevenció i extinció de plagues i malalties, i de prevenció d'incendis.
Article 35. Repoblació forestal
Sense perjudici del que disposa l'article 21 d'aquestes normes, la repoblació de terrenys forestals haurà d'ajustar-se a les normes i plans sectorials que se li apliquen.
Les plantacions en el domini públic hidràulic requeriran l'autorització prèvia administrativa de l'organisme de conca. Aquestes autoritzacions estaran subjectes al que disposa el Reial Decret Legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual es va aprovar el Text Refós de la Llei d'Aigües, i el Reial Decret 849/1986, d'11 d'abril, pel qual es va aprovar el Reglament de Domini Públic Hidràulic.
Article 36. Aprofitaments forestals
1. A l'efecte d'aquest pla es consideren aprofitaments forestals la fusta, productes de selecció, llenyes, escorfes, pastos, fruits, llavors, plantes aromàtiques, medicinals i condimentaries, bolets i la resta de productes que es generen en els terrenys forestals. Aquests aprofitaments requeriran d'autorització de la conselleria competent en matèria de medi ambient, sense perjudici del que disposa l'article 20 d'aquestes normes.
L'aprofitament de la vegetació arbòria o arbustiva en el domini públic hidràulic requerirà l'autorització prèvia administrativa de l'organisme de conca. Aquestes autoritzacions estaran subjectes al que disposa el Reial Decret Legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual es va aprovar el Text Refós de la Llei d'Aigües, i el Reial Decret 849/1986, d'11 d'abril, pel qual es va aprovar el Reglament de Domini Públic Hidràulic.
2. Els aprofitaments forestals en l'àmbit del paratge hauran d'ajustar-se al que disposen les normes i plans sectorials que se li apliquen.
Article 37. Incendis forestals
1. En general, i en matèria d'incendis forestals, aquest pla està subjecte al que determina la legislació sectorial específica en la matèria.
2. En particular, s'establiran les mesures necessàries per a la prevenció i l'extinció d'incendis.
3. Es prohibeix l'ús del foc amb qualsevol finalitat en tot l'àmbit del paratge, com també llançar fòsfors, puntes de cigarret i l'ús de cartutxos de caça proveïts de tacs de paper.
4. Tant en el Pla local de prevenció d'incendis forestals, preceptiu segons l'article 138 del Reglament de la Llei Forestal de la Comunitat Valenciana, aprovat pel Decret 98/1995, com en el Pla d'actuació municipal enfront del risc d'incendis, regulat en el Decret 163/1998, de 6 d'octubre, del Consell, que es redacten a nivell municipal, haurà de considerar-se el paratge natural municipal com una àrea d'especial protecció i prioritat de defensa, figura a què fa referència l'article 140 del Decret 98/1995, anteriorment esmentat. Ambdós plans seran tramitats i aprovats segons el que regula la legislació sectorial.
SECCIÓ 5ª
ACTIVITAT CINEGÈTICA
Article 38. Normes generals
1. L'activitat cinegètica es considera compatible en l'àmbit del PE, quedant subjecta als períodes i les condicions establits en la legislació sectorial específica i els articles següents.
2. En particular, la caça està permesa en aquells terrenys que actualment compleixen les condicions legals establides per aquesta activitat.
Article 39. Ordenació cinegètica
1. En general, i en matèria d'ordenació cinegètica, aquest pla està subjecte al que disposa la legislació sectorial que siga d'aplicació.
2. Es fomentarà l'establiment de la zona de reserva cinegètica del vedat del qual formen part els terrenys inclosos al paratge, dins de l'àmbit d'aquest.
3. Sense perjudici del que disposa la regulació sectorial sobre períodes de veda i espècies cinegètiques en la Comunitat Valenciana, la conselleria competent en matèria de medi ambient podrà determinar en l'àmbit del pla, si així ho requereix l'estat dels recursos cinegètics, limitacions específiques en les espècies abatibles i períodes hàbils.
4. L'ús cinegètic del paratge haurà de ser compatible amb els usos didàctics i recreatius d'aquest.
SECCIÓ 6ª
ACTIVITAT PESQUERA I ALTRES
APROFITAMENTS PISCÍCOLES
Article 40. Marc normatiu de l'activitat pesquera
1. L'activitat pesquera està regulada, amb caràcter general, en la Llei de Pesca Fluvial de 20 de febrer de 1942 i el seu Reglament de 6 d'abril de 1943, com també en l'article 62 de la Llei 42/2007, de 13 de desembre, del Patrimoni Natural i de la Biodiversitat.
2. Dins d'aquest marc legislatiu, la conselleria competent en matèria de medi ambient emet ordres anuals sobre els períodes hàbils i normes generals relacionades amb la pesca en aigües continentals de la Comunitat Valenciana, definint les espècies de pesca permesa, les limitacions i prohibicions de caràcter general i altres aspectes de l'activitat. Aquestes disposicions, regularan amb caràcter general, l'activitat pesquera en l'àmbit del paratge.
SECCIÓ 7ª
ACTIVITAT INDUSTRIAL
Article 41. Activitat industrial
Pel fet que es considera incompatible amb els objectius de protecció d'aquest pla, queda prohibida l'activitat industrial de qualsevol tipus en l'àmbit del PE, incloent les instal·lacions de magatzematge o primera transformació de productes primaris.
SECCIÓ 8ª
ÚS PÚBLIC DEL PARATGE NATURAL MUNICIPAL
A) PLA D'ÚS PÚBLIC DEL PARATGE NATURAL MUNICIPAL
Article 42. Pla d'ús públic del paratge natural municipal
1. Es fomentarà l'elaboració d'un pla d'ús públic del paratge natural municipal, que haurà de contenir les determinacions necessàries per a l'ordenació i la gestió de les activitats lligades al gaudi ordenat i a l'ensenyament dels valors ambientals i culturals del paratge efectuades tant per iniciativa pública, com privada o mixta.
2. L'ús públic del paratge haurà de ser d'acord amb els usos permesos en sòl no urbanitzable protegit, segons la Llei 10/2004, de 9 de desembre, de la Generalitat, del Sòl No Urbanitzable, en especial, en relació amb les activitats recreatives i esportives, que puguen dur-se a terme en l'àmbit del Pla especial.
3. L'elaboració del Pla d'ús públic comportarà la realització dels corresponents estudis en què s'avalue la incidència que el desenvolupament d'aquest tipus d'activitats puga tenir sobre els valors naturals que van motivar la declaració del paratge natural municipal, a fi d'evitar impactes negatius sobre aquests.
4. L'esmentat pla d'ús públic haurà de contenir, necessàriament, la regulació de la pràctica d'activitats de muntanya, com ara el senderisme, en l'àmbit del paratge. A aquest efecte, establirà els llocs i períodes en què es podran efectuar aquestes activitats sense perjudici per als valors naturals del paratge. En tot cas, s'haurà d'ajustar, al que disposa el Decret 179/2004, de 24 de setembre, del Consell, de regulació del senderisme i esports de muntanya de forma compatible amb la conservació del medi natural, o a la legislació vigent en matèria de senderisme i esports de muntanya.
5. El pla d'ús públic haurà d'establir una ordenació i zonificació detallada, a fi de regular les activitats de gaudi concentrat i les activitats esportives establides en els articles 45 i 48, respectivament. Per a la realització d'aquesta zonificació haurà de tenir-se en compte l'existència, en determinades zones de l'espai de risc de lliscament, segons el que recull la cartografia temàtica de riscos naturals de la COPUT. A més, en estar definit tot l'àmbit del paratge natural municipal per domini públic hidràulic, haurà d'obtenir-se l'informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a la seua autorització a les zones que es determinen.
6. El pla d'ús públic del paratge inclourà un pla de recollida de residus i neteja de les zones d'esplai. En el pla s'hauran de determinar, per a la posterior senyalització, les vies d'accés al paratge, les zones d'aparcament, els camins no transitables amb vehicles, i les sendes.
7. El pla d'ús públic del paratge es complementarà amb actuacions de promoció i conscienciació social sobre els aspectes ambientals d'aquest.
8. El pla d'ús públic del paratge l'aprovarà l'Ajuntament de Barxeta, amb l'informe vinculant de la conselleria competent en matèria de medi ambient. Prèviament a la seua aprovació, es demanaran els informes que siguen necessaris, a fi de garantir la seguretat i la integritat de les persones davant del risc d'avingudes o d'incendis, i s'hi adoptaran les mesures que els òrgans competents establisquen.
B) ALLOTJAMENT TURÍSTIC I ALTRES ACTIVITATS RECREATIVES VINCULADES A CONSTRUCCIONS
Article 43. Campaments de turisme o càmpings
Es prohibeixen els càmpings i campaments públics i privats en tot l'àmbit del paratge natural municipal.
Article 44. Activitats recreatives i d'esplai vinculades a construccions
1. Es prohibeix la construcció d'edificacions turístiques i recreatives en l'àmbit del PE.
2. Es prohibeix la construcció d'instal·lacions esportives en l'àmbit del PE.
C) ACTIVITATS RECREATIVES NO VINCULADES A CONSTRUCCIONS
Article 45. Gaudi concentrat
El gaudi concentrat es defineix com aquell que es desenvolupa en un espai habilitat per a activitats recreatives, dotat amb equipaments d'escassa entitat com ara taules, bancs i papereres.
Aquest es produirà exclusivament en les zones habilitades a aquest efecte, sempre que no produïsca minva en els valors naturals i paisatgístics existents en la zona.
Article 46. Circulació motoritzada al paratge
1. Amb caràcter general, es prohibeix la circulació motoritzada fora de les carreteres i els camins agrícoles i forestals del paratge, excepte en els casos següents:
- Vehicles autoritzats per l'Ajuntament.
- Vehicles destinats a la realització de treballs de conservació i regeneració de la vegetació, i manteniment de llits i gestió dels recursos hídrics.
- Vehicles de les administracions públiques que circulen com a conseqüència de necessitats del servei o de la realització d'activitats de manteniment de les infraestructures, serveis públics, etc.
- Vehicles que realitzen serveis de rescat, emergència o qualsevol altre de naturalesa pública.
- Vehicles de les forces i cossos de seguretat de l'Estat.
2. L'Ajuntament podrà limitar l'accés al públic a determinades àrees per la seua fragilitat, per a evitar molèsties a la fauna, o per raons referides a la conservació de valors i recursos naturals o culturals que es motiven justificadament.
Article 47. Acampada lliure
Es prohibeix l'acampada lliure en tot l'àmbit del paratge.
Article 48. Activitats esportives organitzades
1. Es permet la realització d'esports pels particulars que no requerisquen la utilització d'elements sorollosos o puguen causar danys a la fauna i flora present en la zona. Aquestes activitats s'exerciran sempre que no produïsquen minva en els valors naturals i paisatgístics del paratge.
2. Qualsevol activitat esportiva organitzada per entitats públiques o privades fora dels espais habilitats per a aquest fi en l'àmbit del paratge, requerirà l'autorització prèvia de l'Ajuntament.
3. Es prohibeix, amb caràcter general, la pràctica d'activitats motoritzades amb fins esportius o lúdics, com ara motocròs, trial, quad i semblants.
SECCIÓ 9ª
URBANISME I EDIFICACIÓ
Article 49. Urbanisme
Aquest pla especial, als efectes urbanístics, qualifica la totalitat del paratge natural municipal com a sòl no urbanitzable protegit. Cursos d'aigua.
Article 50. Edificació
Es prohibeix la construcció de qualsevol edificació dins de l'àmbit del PE.
SECCIÓ 10ª
INFRAESTRUCTURES
Article 51. Normes generals sobre les obres d'infraestructures
1. En el cas que siga necessària la realització de noves infraestructures que travessen el paratge natural municipal a causa de la seua particular fisonomia, com ara línies elèctriques, de telecomunicacions o infraestructures viàries, s'optarà per aquelles solucions que des del punt de vista ambiental causen menor impacte sobre l'espai, i serà necessària l'obtenció d'informe favorable previ de la conselleria competent en matèria d'espais naturals protegits, sense perjudici de l'obligació d'obtenir les llicències o autoritzacions que siguen aplicables amb caràcter sectorial.
Així mateix, es consideren permeses les infraestructures d'interés general vinculades als serveis d'abastiment d'aigua i evacuació i depuració de residuals que ha de realitzar l'Ajuntament de Barxeta, com també les obres d'infraestructura que ha de realitzar la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en l'àmbit de les seues competències, com també aquelles obres d'interés general de l'Estat.
2. S'haurà de respectar el que estableix el projecte definitiu de construcció del tram C de la connexió del curs a sota del riu Xúquer amb el tram V (nova conducció Xúquer-Vinalopó).
3. La realització d'obres per a la instal·lació, manteniment o remodelació d'infraestructures de qualsevol tipus haurà d'atenir-se, a més de les disposicions de les normatives sectorials aplicables, als requisits genèrics següents:
- Els traçats i emplaçaments hauran de realitzar-se tenint en compte les condicions ecològiques i paisatgístiques del territori, a fi d'evitar la creació d'obstacles a la lliure circulació de les aigües o farciments d'aquestes, degradació de la vegetació natural o impactes paisatgístics.
- Durant la realització de les obres hauran de prendre's les precaucions necessàries per a evitar la destrucció de la coberta vegetal, i a la terminació de les obres s'hauran de restaurar el terreny i la coberta vegetal. Així mateix, s'haurà d'evitar la realització d'obres en aquells períodes en què puguen comportar alteracions i riscos per a la fauna.
- Les autoritzacions i la resta de requisits que específicament s'assenyalen per a la realització d'infraestructures hauran d'obtenir-se, en tot cas, amb caràcter previ a l'atorgament de la llicència urbanística.
Article 52. Pla d'acció territorial de caràcter sectorial, Pla eòlic de la Comunitat Valenciana
A aquest respecte caldrà ajustar-se al que estableix el Pla d'acció territorial de caràcter sectorial, Pla eòlic de la Comunitat Valenciana, aprovat mitjançant un Acord de 26 de juliol de 2001, del Consell, que qualifica com a zona exterior residual tot l'àmbit del paratge.
SECCIÓ 11a
ACTIVITATS D'INVESTIGACIÓ
Article 53. Promoció de les activitats d'investigació
1. Amb independència del potencial ús públic del paratge com a recurs utilitzable en la investigació bàsica sobre el medi físic, el territori i l'ambient socioeconòmic i cultural, a disposició en forma ordenada dels investigadors i les entitats i organismes especialitzats, l'Ajuntament, en col·laboració amb la conselleria competent en matèria de medi ambient, per a una millor gestió i administració de l'espai protegit, promourà la realització d'activitats d'investigació aplicada en matèria de coneixement i gestió dels recursos ambientals i culturals.
2. Aquestes activitats podran realitzar-se atenent a les característiques d'aquestes i als seus requeriments en mitjans humans i materials, amb mitjans propis de les administracions públiques competents o mitjançant les oportunes col·laboracions amb entitats i organismes científics, tècnics o acadèmics. A aquest respecte, se signaran amb els oportuns organismes i entitats científiques i acadèmiques, els convenis o acords de col·laboració necessaris.
3. Les matèries prioritàries d'investigació aplicada en l'àmbit del paratge són les següents, en llista oberta, que podrà adaptar-se a les necessitats la gestió de l'espai protegit:
a) Investigació bàsica sobre les espècies de flora i fauna autòctona.
b) Desenvolupament de programes de conservació, recuperació i gestió d'espècies de flora i fauna considerades d'interés especial pel seu caràcter endèmic, rar o amenaçat, com també sobre les condicions per a la recuperació o millora dels seus hàbitats.
c) Investigació etnogràfica i etnològica sobre el medi humà tradicional del paratge.
d) Investigació sobre mètodes d'administració i gestió dels recursos naturals des de distintes perspectives: jurídica, administrativa i econòmica.
e) Mètodes de gestió de l'ús públic del paratge, des dels punts de vista tècnic, sociològic, econòmic i empresarial.
4. L'Ajuntament facilitarà el coneixement i promourà la divulgació dels treballs d'investigació realitzats en l'àmbit del paratge.
Article 54. Autoritzacions
Sense perjudici del règim general d'autoritzacions que figura en les disposicions generals d'aquesta normativa, s'estableix el següent règim específic per a la realització, per persones o entitats alienes a l'Ajuntament o a la conselleria competent en matèria de medi ambient, d'activitats o projectes d'investigació que tinguen com a objecte els recursos ambientals i culturals del paratge:
a) Les actuacions que afecten, directament o indirectament, la flora, fauna o els hàbitats protegits requeriran l'autorització prèvia de l'Ajuntament. Amb aquesta finalitat, la persona o entitat que realitze l'activitat investigadora acompanyarà a la sol·licitud una memòria del projecte d'investigació que es desenvolupe.
b) Les autoritzacions podran contenir condicions o restriccions per a l'execució del projecte. Cap la seua revocació si les investigacions s'aparten del que estableix la memòria del projecte presentat, o si les labors d'investigació s'han dut a terme vulnerant les directrius establides per l'autorització.
c) Una vegada realitzat l'estudi científic autoritzat, la persona o entitat autoritzada haurà de presentar un informe a l'Ajuntament sobre els resultats, com també sobre qualsevol altra dada que puga ser interessant des del punt de vista científic o de gestió de l'espai natural. En el supòsit que els treballs d'investigació autoritzats siguen publicats, el director del projecte haurà d'aportar un exemplar de la publicació.
d) Les autoritzacions atorgades per a anellament científic d'aus no exclouen la necessitat l'anellador obtinga els permisos particulars corresponents, si és el cas.
e) Els promotors de projectes d'investigació sobre els valors naturals i culturals del paratge que, per no afectar directament la flora, la fauna o els hàbitats protegits, no requereixen autorització prèvia, hauran, això, no obstant, de comunicar a l'Ajuntament l'existència del projecte, i hauran de facilitar-li l'accés als resultats de les investigacions amb destinació al fons documental del paratge.
TÍTOL III
NORMES PER A LA GESTIÓ DEL PARATGE NATURAL
Article 55. Règim general
1. L'administració i la gestió del Paratge Natural Municipal Riu de Barxeta correspon a l'Ajuntament de Barxeta.
2. La conselleria competent en matèria de medi ambient podrà prestar a l'Ajuntament l'assistència tècnica necessària i l'assessorament per a la gestió del paratge natural municipal.
3. El règim de gestió del paratge haurà d'atendre el marc establit amb caràcter genèric per als paratges naturals municipals per la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, com també a les determinacions específiques que estableix en la matèria el Decret 161/2004, de 3 de setembre, del Consell, de Regulació dels Paratges Naturals Municipals.
4. La gestió del paratge, pel que fa al funcionament d'instal·lacions, equipaments i serveis, podrà delegar-se, d'acord amb el que preveu la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana. Aquesta gestió també podrà encomanar-se a altres entitats de dret públic o concertar-se amb institucions o entitats de naturalesa privada.
5. L'Ajuntament podrà promoure, per a assegurar la participació efectiva en la gestió del paratge dels agents socials i econòmics implicats i d'altres administracions públiques, la constitució d'una entitat mixta amb participació de les administracions autonòmica i local, l'administració general de l'Estat, a través del Ministeri de Medi Ambient o de l'organisme de conca (Confederació Hidrogràfica del Xúquer), i del sector privat, tal com una fundació, un consorci o un altre tipus de figura prevista en la legislació vigent.
Article 56. Consell de Participació del Paratge Natural Municipal
Com a òrgan col·legiat de caràcter consultiu, amb la finalitat de col·laborar en la gestió i canalitzar la participació dels propietaris i interessos socials i econòmics afectats, es crearà el Consell de Participació del Paratge Natural Municipal Riu de Barxeta, segons s'establirà en l'acord de declaració del paratge, i d'aquesta manera es tindrà en compte el que preveu l'article 7.3 del Decret 161/2004, de 3 de setembre, del Consell, de Regulació dels Paratge Naturals Municipals.
TÍTOL IV
MECANISME DE FINANÇAMENT
Article 57. Règim general
1. El finançament del paratge natural municipal correrà per compte de l'Ajuntament de Barxeta.
2. L'Ajuntament de Barxeta habilitarà en els seus pressupostos els crèdits necessaris per a la correcta gestió del paratge natural municipal.
3. La conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge podrà participar en el finançament del paratge natural municipal, d'acord amb l'article 10 del Decret 161/2004, de 3 de setembre, del Consell, de Regulació dels Paratges Naturals Municipals, sense perjudici dels mitjans econòmics que poden aportar altres entitats públiques o privades que puguen tenir interés a coadjuvar al manteniment del paratge natural municipal.
TÍTOL V
RÈGIM SANCIONADOR
Article 58. Règim sancionador
1. La inobservança o infracció de la normativa aplicable al paratge natural municipal serà sancionada de conformitat amb la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, sense perjudici de l'exigible en via penal, civil o de qualsevol altre ordre en què puga incórrer.
2. Els infractors estaran obligats, en tot cas, a reparar els danys causats i restituir els llocs i elements alterats a la seua situació inicial.