Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 6817, del 12-07-2012 (2012/6717)

RESOLUCIÓ de 29 de maig de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals d'Alcoleja, Dolores, Quesa, Lucena del Cid, Xirivella i Tales. Expedient número 87/05 AIA i altres.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6817

Data del DOGV
:   12-07-2012

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2012/6717


Data del document
:   29-05-2012

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Quesa
    * Tales
    * Dolores
    * Alcoleja
    * Xirivella
    * Llucena
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 29 de maig de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals d'Alcoleja, Dolores, Quesa, Lucena del Cid, Xirivella i Tales. Expedient número 87/05 AIA i altres. [2012/6717]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, el qual establix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjuí de la notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc,  
  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients; 87/05 AIA Alcoleja; 144/06 AIA Dolores; 39/07 AIA Quesa; 42/08 AIA Lucena del Cid; 172/08 AIA Xirivella; 225/08 AIA Tales.  
  
València, 29 de maig de 2012. El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Dades de l'expedient en el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 87/1900-FZI.  
Títol: Pla General d'Ordenació Urbana d'Alcoleja.  
Promotor: Ajuntament d'Alcoleja.  
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Alcoleja i CTU.   
Localització: terme municipal d'Alcoleja (Alacant).  
Descripció del pla i projecte   
1. Objecte del pla i projecte  
L'objecte del pla general és l'ordenació urbanística integral del terme municipal i definir el model d'evolució urbana i territorial del municipi d'Alcoleja.  
El pla general ordena el territori en dos parts diferenciades: una al nord de cultius de secà i en la qual s'ubiquen els nuclis de població, d'Alcoleja i el caseriu de Beniafé; i l'altra al sud de relleus muntanyosos i caràcter forestal, que s'ha de protegir.  
El model territorial i urbà proposat es basa en el manteniment de les xarxes viàries existents (carreteres i camins ramaders) amb la proposta de la variant de la CV-770 per a alliberar la travessia del trànsit de pas, a mantindre els nuclis consolidats i completar la trama (model compacte) i orientar el creixement residencial cap al nord, al llarg de la carretera, a mantindre l'ús rústic de la resta del terme amb l'especial protecció de llits, barrancs i jaciments rupestres i arqueològics i a deixar oberta la implantació d'indústries en sòl no urbanitzable comú.  
  
D'esta manera, el límit del creixement urbà queda definit pels elements següents: al nord per un tàlveg o barranc; a l'est el relleu soscavat del barranc de Frainos; al sud, el camí de Beniafé que descendix al barranc, fins a la zona esportiva; i a l'oest, els relleus sobre els quals a mitjana alçària es traça la variant a la travessia de la CV-770.  
  
El pla general establix en les directrius definitòries de l'Estratègia d'Evolució Urbana i d'Ocupació del Territori (DEUT), el següent:  
  
Els principals problemes existents són: l'existència de construccions aïllades d'implantació anàrquica al costat de la travessia de la CV-770 i demanda d'habitatges al nucli urbà a pesar de l'elevat nombre d'habitatges desocupats.   
El pla proposa: ampliar el sòl urbà, i preveu els dos nuclis existents, per a equilibrar la demanda amb el tancament de les trames urbanes amb tipologies edificatòries integrades al lloc.  
Objectius prioritaris de l'ordenació urbanística i territorial: subdivisió del sòl no urbanitzable comú en dos categories, que reflectisca les realitats existents en el municipi; quant a la zona residencial del nucli urbà, es continua amb la tipologia i densitat existent; la implantació d'instal·lacions industrials serà possible en sòl no urbanitzable comú tipus A.  
La finalitat perseguida amb la delimitació del sòl no urbanitzable és: el sòl no urbanitzable comú tipus A i B tenen com a finalitat el manteniment de les labors agrícoles i ramaderes tradicionals de la zona; el sòl no urbanitzable protegit, la preservació de la naturalesa o del paisatge i els jaciments arqueològics.  
Criteris a tindre en compte en el desenrotllament del futur del pla:   
- Concentrar el creixement residencial al voltant del nucli urbà consolidat actualment.   
- Es podran ubicar zones de desenrotllament residencial en zones limítrofes al nucli urbà, a fi d'aprofitar els servicis i les infraestructures existents.   
- Es podran ubicar zones de desenrotllament residencial de baixa densitat en sòl no urbanitzable comú tipus A i en sòl no urbanitzable tipus comú B.   
- Els desenrotllaments d'activitats no residencials que comporten canvi de classificació de sòl (assistencial, hoteler, etc.) seran possibles preferiblement en sòl no urbanitzable comú tipus A. Per a la seua implantació en sòl no urbanitzable comú tipus B, s'haurà de justificar especialment la idoneïtat de l'emplaçament per als usos proposats.  
  
- Els futurs plans podran redelimitar els límits del sòl urbà a fi d'ajustar vores o crear noves zones d'ampliació de nucli urbà.  
  
- Es possibilita la delimitació de plans especials en sòl no urbanitzable comú tipus A i B, amb l'objecte de permetre la construcció d'habitatges en parcel·les inferiors a 10.000 m², i amb altres finalitats en les diferents categories de sòl no urbanitzable.  
- El sòl no urbanitzable d'especial protecció forestal - paisatgística, ha de limitar els usos als establits en el pla.  
- El sòl on se situa l'Aquarterament Esquadró de Vigilància Aèria núm. 5 així com la carretera d'accés a l'Assentament Tècnic EVA i Estació MW, dependents del Ministeri de Defensa, es regiran per la seua normativa específica que determina les proteccions necessàries.  
Assenyalar en este punt algunes contradiccions en un model territorial que aposta per mantindre els nuclis consolidats i completar la trama (creixement compacte), i establir com a directriu per al desenrotllament futur concentrar el creixement residencial al voltant del nucli urbà i, alhora, possibilitar un desenrotllament residencial (dispers) de baixa densitat en sòl no urbanitzable comú tipus A i B.   
En este sentit, el model territorial i urbanístic del pla general, i els seus DEUT, hauria de tindre en compte els criteris, els objectius i les directrius de sostenibilitat establides en la LOTPP, en particular, quant a l'ús racional del sòl.  
Igualment, quan aposta per mantindre l'ús rústic de la resta del terme i establix com a objectiu que el sòl no urbanitzable comú tipus A i B té com a finalitat el manteniment de les labors agrícoles i ramaderes tradicionals de la zona i, al mateix temps, per al desenrotllament futur del pla establix la possibilitat de permetre la construcció d'habitatges en parcel·les inferiors a 10.000 m² en sòl no urbanitzable comú tipus A i B, directriu que per un altre costat és contrària a les disposicions de la Llei del SNU.  
El pla no establix una zonificació del sòl no urbanitzable en la qual es prevegen almenys els usos del sòl més freqüents al municipi o els previstos. El pla no justifica un règim d'usos del sòl no urbanitzable comú tipus A i tipus B equivalent, quan els seus valors ambientals i la capacitat d'acollida són diferents de partir de les unitats ambientals definides en l'estudi d'impacte ambiental.   
Els usos per a cada categoria, tipus A i tipus B, són equivalents (excepte els extractius i la generació d'energia solar fotovoltaica i els industrials i productius, només possibles en tipus A), distints quant a la dimensió de parcel·la mínima (10.000 i 25.000 m², respectivament). En les dos categories es permet l'ús de l'habitatge familiar i aïllat, en parcel·la mínima d'una hectàrea per habitatge.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del pla i/o projecte  
- El terme municipal d'Alcoleja pertany a la comarca del Comtat i és un municipi interior de la muntanya d'Alacant. Se situa a la serra d'Aitana i té una superfície de 14,60 km² i limita al nord amb Benasau; a l'est, amb Confrides; al sud, amb Sella; i a l'oest, amb Penàguila.  
  
- Alcoleja té una població, amb clara tendència decreixent, de 219 habitants segons el cens de 2007 que s'incrementen durant els períodes vacacionals, dedicada majoritàriament a l'agricultura. La població es concentra en el nucli urbà d'Alcoleja encara que està a 1 km de distància del nucli rural de Beniafé, un caseriu de reduïda grandària que agrupa unes edificacions al voltant d'una ermita.  
- L'instrument de planejament vigent en el municipi és un projecte de delimitació de sòl urbà (PDSU) aprovat definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme el 10 d'abril de 1991, sense que el dit planejament fóra sotmés a un procediment d'avaluació ambiental i sobre el qual no s'ha realitzat cap modificació fins a la data.   
  
D'acord amb la disposició transitòria 2ª de la Llei 10/2004, del Sòl No Urbanitzable, quan es tracte d'un municipi el planejament urbanístic del qual no estiga adaptat a la legislació urbanística de la Comunitat Valenciana, a tot el seu sòl no urbanitzable s'aplica el règim urbanístic establit en esta llei per al sòl no urbanitzable protegit (article 6.1 de la Llei 4/1992, del Sòl No Urbanitzable).  
Les superfícies classificades en el PDSU són les següents:  
  
  
  
- El pla general que se sotmet a avaluació ambiental classifica les següents superfícies aproximades, entre les quals no s'inclouen sectors de sòl urbanitzable:  
  
  
  
- El sòl no urbanitzable de protecció es dividix en les següents categories i superfícies i omet les resultants de l'aplicació de la legislació sectorial vigent:  
Protecció infraestructures: carreteres (SNUPI).  
Protecció per a la realització d'infraestructura (SNUPRI).  
Especial protecció de llits (SNUEPC) 100,46 ha.  
Especial protecció forestal - paisatgística (SNUEPFP) 628,33 ha.  
Camins Ramader.  
Protecció arqueològica (SNUPA).  
Delimitació entorn de protecció de pintures rupestres (BIC).  
Protecció militar (SNUPM).  
- Els creixements urbanístics previstos completen la trama urbana d'Alcoleja amb sòl residencial i dotacional al llarg de la carretera, i s'amplia l'actual delimitació del sòl urbà, i es reclassifiquen directament com a sòl urbà dos sectors sense urbanització consolidada, AI-1 i AI-2, subjectes a actuacions aïllades. No es classifica sòl com a sòl urbanitzable.  
- Es classifica directament com a sòl urbà el caseriu de Beniafé i els seus bancals adjacents. Este tipus de sòl ha de gaudir de forma acreditada de les dotacions i elements d'urbanització que servisquen a les edificacions previstes o futures que es construiran.  
- S'estima un potencial de 326 habitatges el que establix un sostre poblacional de 985 habitants per al municipi. En resum, el pla general d'ordenació urbana proposa un creixement moderat al voltant del nucli urbà que, si arriba a desenrotllar-se per complet, suposa multiplicar per tres la població del municipi, és a dir, sumar un nombre d'habitants semblant al de l'any 1900.   
- El catàleg de béns i espais protegits del pla general no ha pogut ser avaluat en no trobar-se entre la documentació remesa a esta direcció general encara que, segons pareix, sí que s'ha remés la documentació a la Conselleria de Cultura i Educació, segons es deduïx dels seus informes.   
- La classificació i la qualificació del sòl limítrof entre termes municipals ha de ser compatible amb la proposta pel pla, tenint en compte unitats ambientals territorials, on la majoria dels municipis limítrofs classifiquen el sòl com a sòl no urbanitzable de protecció (Confrides, Sella i Penàguila), mentre que el límit amb Benasau el marca el barranc d'Ares (riu Penàguila) i terrenys aterrassats de cultius de secà.   
  
3. Alternatives  
Pel que fa a l'estudi d'alternatives i donades les característiques del projecte, en l'EIA no s'han analitzat alternatives enteses com a tals, encara que sí que s'introduïxen modificacions a partir dels informes i de les consideracions ambientals del procés d'avaluació ambiental.   
  
Tramitació administrativa   
1. Admissió a tràmit  
En data 1 de juny de 2005 l'Ajuntament d'Alcoleja remet una còpia de la documentació tècnica, inclòs l'estudi d'impacte ambiental, relatiu al Pla General d'Ordenació Urbana d'Alcoleja, així com el certificat del resultat del tràmit d'informació pública a què han sigut sotmesos la totalitat dels documents, i s'incoa l'expedient corresponent d'avaluació d'impacte ambiental.  
2. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, junt amb la resta de la documentació tècnica inicialment presentada, segons anuncis publicats en els diari Información, de 3 de desembre de 2003, i en el DOGV núm. 4648 d'11 de desembre de 2003, per període d'un mes.   
  
Durant el període d'informació pública es van presentar un total de 14 al·legacions, segons consta en el certificat emés per la secretària de l'Ajuntament d'Alcoleja, de 7 d'octubre de 2004, acompanyat en l'expedient administratiu municipal pel certificat d'aprovació provisional per acord del ple de 7 de desembre de 2007.  
  
3. Resum de les al·legacions  
De les al·legacions presentades, tres d'estes centren el seu interés per incloure en el sòl urbà edificacions existents en la delimitació o parcel·les contigües al nucli de població, que són estimades. Les altres al·legacions són desestimades però, se'n resumixen a continuació algunes perquè reflectixen, en gran manera, el model territorial i urbanístic que establix el pla.  
Es desestimen dos al·legacions relatives a la classificació de parcel·les en el sòl urbà o urbanitzable en tractar-se de parcel·les separades dels vials projectats, que no disposen de servicis urbanístics, la inclusió de les quals en el sòl urbà alteraria greument les previsions establides en el pla.   
Destacar que el perímetre proposat per al sòl urbà manté rigorosament les previsions de la delimitació del sòl urbà vigent.  
  
L'al·legació núm. 11, sol·licita que es possibilite la construcció d'habitatges en parcel·les inferiors a 10.000 m² en sòl no urbanitzable i la previsió de zones intermèdies, on poder edificar en parcel·les de superfícies entre 500 m² i 5.000 m². Igualment, comenta el règim d'usos del sòl previst per als tipus A i B, que considera proteccionista. L'al·legació és desestimada segons les consideracions tècniques següents:  
- En SNU comú, tipus A, es permeten tots els usos previstos en la LSNU per a este tipus de sòl, per la qual cosa no es correspon amb un règim propi del sòl de protecció.  
- La LSNU regula els usos i les construccions que resulten possibles en sòl no urbanitzable comú, on l'habitatge unifamiliar aïllat en parcel·les de superfície inferior a 10.000 m² únicament és possible en zones concretes, ordenades a través de plans especials, però no amb caràcter general.   
- En SNU comú tipus A s'establix una parcel·la mínima de 10.000 m² per als habitatges aïllats, mentre que en SNU comú tipus B, s'ha considerat la necessitat d'augmentar esta superfície i limitar la implantació d'un ús residencial a causa de les condicions ambientals d'estos terrenys a partir de les conclusions de l'estudi d'impacte ambiental.  
  
- No obstant això, les DEUT possibiliten la redacció de plans especials en SNUC tipus A i tipus B amb l'objecte de permetre la construcció d'habitatges en parcel·les de 5.000 m². Dir que la legislació vigent establix una parcel·la mínima de 10.000 m² per als habitatges familiars aïllats (Llei 10/2004, del sòl no urbanitzable).  
- El PG no preveu zones en SNU on es puga edificar amb parcel·les de dimensió reduïda (l'al·legació proposa parcel·lacions de 500 m²), perquè això correspon a una actuació urbanitzadora que requerix la classificació de sòl urbanitzable. No obstant això, esta possibilitat també està prevista en les DEUT que permet reclassificacions en SNUC tipus A.  
4. Peticions d'informació o documentació complementària  
Amb data 5 d'octubre de 2005, es requerix al Servici Territorial de Planificació i Ordenació Territorial que es complete la documentació inicialment presentada amb la informació següent:  
1. L'estudi d'impacte ambiental ha de considerar els informes següents:  
- Informe favorable regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, del Patrimoni Cultural Valencià.   
- Els certificats que justifiquen la capacitat de gestió de residus sòlids urbans i inerts.  
- Els certificats que justifiquen la capacitat d'admissió i gestió de les aigües residuals en l'EDAR del municipi  
2. La part oriental del terme municipal d'Alcoleja s'ha designat per a la seua inclusió com a lloc d'interés comunitari denominat LIC Aitana, Serrella i Puigcampana, terrenys que presenten valors i característiques mediambientals per a la seua conservació i que els fan mereixedors d'una especial protecció.  
3. La documentació presentada no fa referència en cap dels documents analitzats a les àrees de sòl forestal, ni a una possible zonificació per criteris de protecció o la necessitat d'establir classificacions urbanístiques que garantisquen la protecció per raons forestals. La no inclusió en el règim d'especial protecció de terrenys naturals, seminaturals o sense cultivar haurà de ser objecte de justificació detallada.  
  
4. S'ha de revisar la classificació dels terrenys limítrofs, en relació amb la compatibilitat urbanística entre municipis i la valoració d'unitats ambientals homogènies.  
5. S'haurà de justificar la decisió de classificar com SNU comú aquells sòls que pogueren no ser classificats com d'especial protecció, i considerar les seues afectacions ambientals en relació amb els valors que reunixen i que els facen mereixedors o no d'una especial protecció. S'adjunta al pla on es grafia una possible delimitació, subjecta a xicotetes variacions i ajustos més precisos.   
6. Serà necessari cartografiar les àrees de terrenys forestals que hagen patit incendis.  
7. Es preveuran mesures de prevenció d'incendis forestals arreplegades en la normativa vigent. S'adjunta informe del Servici de Prevenció d'Incendis Forestals i Sanitat Forestal a fi de facilitar la labor del redactor de l'EIA i del PGOU.  
8. Els camins ramaders, que travessen el terme municipal per sòls forestals, seran classificats pel planejament general com a SNU de protecció forestal.   
9. El sòl no urbanitzable comú de protecció arqueològica haurà de passar a sòl no urbanitzable de protecció.  
10. El sòl no urbanitzable comú de protecció de llits haurà de passar a sòl no urbanitzable de protecció de llits, i s'haurà de revisar la delimitació i el règim d'usos del sòl.   
11. Les normes urbanístiques del SNU no es consideren ambientalment adequades en relació amb la definició d'usos permesos, compatibles i incompatibles i les seues condicions, en diversos punts (llits, LIC, sòl forestal, construccions existents en SNU, sistemes de tractament d'aigües residuals en SNU).  
12. Han de revisar-se els criteris ambientals i de sostenibilitat a tindre en compte en el desenrotllament futur del pla general, establits en les DEUT en tot el que es referix al que s'ha mencionat anteriorment.  
Amb data 9 de juliol de 2007, no havent-se rebut resposta a l'ampliació sol·licitada, s'advertix l'Ajuntament d'Alcoleja de la caducitat del procediment d'avaluació ambiental si en el termini de tres mesos no realitza els actes requerits amb anterioritat.  
El 15 d'octubre de 2007, l'Ajuntament d'Alcoleja remet escrit de contestació al requeriment d'ampliació de documentació, que observa parcialment les consideracions informades junt amb la documentació tècnica actualitzada (versió 09/07-mEIA).   
L'esmentada documentació és tornada (27/11/07) i s'indica en l'escrit que esta s'ha de remetre, degudament diligenciada i acompanyada de la corresponent aprovació provisional pel ple municipal, a través de l'òrgan substantiu.  
El 14 de maig de 2008, la Direcció Territorial d'Alacant remet una còpia de l'estudi d'impacte ambiental, la còpia del Pla General d'Alcoleja i la còpia completa de l'expedient administratiu, per a l'emissió de la declaració d'impacte ambiental. Esta última documentació se sotmet a consultes per part de l'òrgan ambiental.  
Informes sectorials  
Consten en l'expedient d'avaluació ambiental els informes següents:  
Ordenació territorial i usos del sòl  
- Resolució del director general d'Urbanisme i Ordenació Territorial (01/06/00), per la qual s'evacua el tràmit de concert previ, en què significa a l'Ajuntament la necessitat de corregir les observacions efectuades, entre les quals es destaca:  
b) La classificació i qualificació de les distintes àrees de sòl no urbanitzable ha de coordinar-se amb la valoració de les respectives unitats ambientals de l'estudi d'impacte ambiental (...).  
La grandària mínima de la parcel·la tant per a habitatge agrícola com per a habitatge unifamiliar aïllada és de 10.000 m² (...).  
Haurà d'assenyalar-se l'àrea de sòl no urbanitzable comú on es considera que, en cas d'existir demanda, poden instal·lar-se indústries.  
  
- Informe del Departament d'Obres Públiques de la Diputació d'Alacant (23/06/04), relatiu a la variant de la CV-70 per a eliminar la travessia, de caràcter favorable al traçat proposat però no vinculant a falta d'estudis de detall.  
- Informe del Ministeri de Defensa, de caràcter favorable, relatiu a la classificació com a Administratiu Institucional (PAD) Zona Militar, dels immobles denominats Aquarterament Esquadró de Vigilància Aèria núm. 5, carretera d'accés i proveïment d'aigua. Igualment, s'informa que la carretera d'accés des de l'Aquarterament a l'Assentament Tècnic de l'EVA i Estació de MW, ubicat al terme de Confrides, té també caràcter militar circumstància que no es reflectix en els plans remesos.  
  
Patrimoni cultural valencià  
- Informe de la Inspecció Tècnica de Patrimoni Artístic (04/02/04) sobre el projecte urbanístic, Alcoleja, en el qual s'informa la necessitat d'analitzar i incloure en el pla general consideracions respecte a la torre defensiva i al palau i al catàleg urbanístic.  
Des del punt de vista arqueològic s'informen les carències següents: tant en el nucli històric on se situa la Torre Palau i l'alqueria de Beniafé, han de considerar-se com a zona arqueològica la delimitació de la qual serà l'establida en el document com a NHU i la seua protecció corresponent per als dits béns patrimonials; els abrics amb art rupestre són BIC i s'haurà d'establir l'entorn de protecció; la normativa relativa als jaciments arqueològics haurà d'ajustar-se als establit per la legislació autonòmica; pareix més adequat efectuar una delimitació espacial ajustada a les característiques particulars dels jaciments arqueològics, i la delimitació cadastral és la que pareix més adequada per experiència en altres planejaments; incloure una fitxa dels jaciments en el catàleg.  
  
Informe de la Inspecció Tècnica de Patrimoni Artístic (30/11/04) sobre projecte urbanístic, Alcoleja, que observa la necessitat de considerar la torre defensiva i el palau com a BIC en el document del pla general.  
Informe de la Inspecció Tècnica de Patrimoni Artístic (08/01/07) sobre el projecte urbanístic, Alcoleja, que indica les carències de la documentació tècnica citades en el punt anterior, la qual cosa impossibilita que s'evacue un informe definitiu.  
Espais naturals protegits  
- El Servici d'Ordenació Sostenible del Medi evacua (22/05/06) un informe sobre consideracions per a incorporar l'àmbit de LIC al planejament urbanístic en tramitació del terme municipal d'Alcoleja.  
- Informe del Servici d'Ordenació Sostenible del Medi (16/09/08) sobre el Pla General d'Ordenació Urbana d'Alcoleja que informa de les afectacions a RN2000, i conclou de manera resumida el següent:  
  
- El PGOU afecta el LIC Aitana, Serrella i Puigcamapana (...), per això, es considera necessari que es preveja expressament l'afectació a hàbitats naturals i de la fauna i flora silvestre. Estos terrenys haurien de mantindre les seues característiques naturals.   
- (...) Estos sòls, d'acord amb els seus valors i característiques de conservació de la naturalesa que presenten, i que els fan mereixedors d'especial protecció, haurien de ser classificats com a SNU de Protecció i no com a SNU comú amb una ordenació d'usos del sòl que no garantix l'adequat manteniments dels hàbitats.  
- La classificació dels terrenys que formen part de la RN2000 ha d'afavorir els objectius de conservació dels hàbitats i les espècies d'interés comunitari reflectits en les Directiva 92/43/CEE, Directiva Hàbitats, i en la Directiva 79/409/CEE, Directiva Aus.  
- Es recomana la classificació dels terrenys ubicats dins de l'àmbit de la LIC com a SNU de protecció, per als terrenys que alberguen hàbitats d'interés comunitari.  
- Informe negatiu del tècnic d'espais naturals de la Direcció Territorial d'Alacant (28/08/08) al PGOU d'Alcoleja, que després de realitzar una visita al terme, resumidament, diu:  
- El sector oest del terme municipal s'ha classificat com a SNU comú B, àmplies superfícies de terreny incloses en la LIC, (...) estes superfícies haurien de classificar-se com a SNU de protecció.  
- S'observa que bancals de cultius abandonats i ara coberts per una vegetació herbàcia, arbustiva i, de vegades, arbòria s'ha classificat com a SNUC. Es considera que estos terrenys haurien de ser considerats com a terrenys forestals i, per tant, com a SNUP.  
- Si bé la immensa majoria de la superfície considerada com a SNUC correspon a bancals de cultiu en producció (ametlers i olivera), estos arriben a cotes elevades al terme, alhora que disposen de marges de maçoneria que mostren un elevat valor patrimonial i estètic o paisatgístic. Pareix convenient que el PGOU arreplegue un estudi específic sobre el paper que exercixen estes terrasses de cultiu amb els seus elements destacats (marges de maçoneria, escales de pedra, etc.).  
  
Gestió de recursos forestals i conservació ambiental  
- Informe del tècnic de protecció d'espècies de la Direcció Territorial d'Alacant (04/08/08), que diu que el model territorial proposat no guarda relació amb les unitats ambientals definides. Estes unitats ambientals 1 i 2 tenen un valor ambiental excepcional, com a prova que una part d'estes estan incloses en la LIC (...), les parts no incloses tenen un valor ambiental idèntic a les incloses, per la qual cosa han de classificar-se de la mateixa manera, que és SNU de protecció (...) tipus de classificació coherent amb la del limítrof terme de Penàguila.   
  
A més, se subscriuen els termes i la delimitació de sòls del pla que acompanyava el requeriment d'ampliació de documentació del Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental de 26/09/05.   
- Informe de la Secció Forestal de la Direcció Territorial d'Alacant (11/07/08) que diu que s'han d'excloure del SNUC (i classificar-se com a SNUP) els terrenys afectats per incendis (...); s'ha de classificar com a SNU de protecció paisatgística i forestal els terrenys que pertanyen al LIC d'Aitana i/o formen part de la capçalera del riu Penàguila (Frainos, Tronxo...), amb altituds superiors als 850 m, per les raons següents:  
  
- Per la mateixa pertinença de gran part d'estos al LIC.  
- Per tractar-se majoritàriament (més del 75%) de formacions boscoses de gran valor mediambiental, que juguen un paper importantíssim en el cicle hidrològic (infiltració/recàrrega d'aqüífers davant d'escolaments/riuades, control de l'erosió i protecció dels sòls).  
- Per tractar-se d'un paisatge forestal del gran valor mediambiental i estètic, amb nombrosos enclavaments (masos) agrícoles i, per això, amb una alta biodiversitat que cal mantindre i donar suport.  
- Per a poder permetre les activitats tradicionals (necessàries per al manteniment d'esta biodiversitat i positives culturalment i mediambientalment des d'un punt de vista global) dels habitants d'Alcoleja: caça, recol·lecció de bolets i herbes aromàtiques, pastures, aprofitaments forestals..., que amb la parcel·lació i tancament de xicotetes superfícies acabaria afectant negativament.  
(...) Seria més interessant promoure un desenrotllament territorial més concentrat i menys dispers -quant a l'ordenació del SNU-.  
Afectacions legals  
1. Xarxa Natura 2000. En relació amb les zones d'especial protecció de la Directiva 79/409/CEE, Directiva Aus, i amb els espais basats en la Directiva 92/43/CEE, Directiva Hàbitats, els relleus de la zona est del municipi fins a la carretera CV-770 es troben inclosos en la delimitació del lloc d'interés comunitari LIC serres d'Aitana, Serrella i Puigcamapana i, amb la mateixa delimitació a Alcoleja, en la zona d'especial protecció per a les aus inclosa en la xarxa ampliada de zones d'especial protecció per a les aus, ZEPA Muntanyes de la Marina, publicada en el DOCV de 18 de gener de 2008.  
2. Sòl forestal i Incendis de caràcter forestal. Una part dels terrenys del municipi estan inclosos en l'Inventari Forestal de la Comunitat Valenciana, aprovat per l'Acord de 15 de juny de 2007, del Consell (DOCV 5536 18/06/07). Només els terrenys aterrassats al nord i al costat dels barrancs o en els enclavaments forestals al sud-oest, tenen un ús agrícola.  
La protecció que atorga el pla general als terrenys forestals, correspon majoritàriament als sòls amb vegetació arbòria natural, protecció que ha de tindre en compte la valoració de les unitats ambientals identificades en l'estudi d'impacte ambiental, que integra diversos factors ambientals a més del caràcter de sòl forestal o la vegetació.   
  
Alguns d'estos terrenys s'han vist afectats per incendis de caràcter forestal, i el més important és el que va afectar l'any 1995 una superfície de 152,03 ha en el vessant sud-oest de la Moleta d'Aitana, i que en l'actualitat es troben en estat de regeneració. El pla classifica estos sòls com a sòl no urbanitzable comú B, no obstant això, cal tindre en compte que:  
- La Llei 10/2006, per la qual es modifica la Llei 43/2003, de Forest, establix la necessitat de garantir les condicions per a la restauració dels terrenys forestals incendiats, i queda prohibit el canvi d'ús forestal almenys durant 30 anys, així com, tota l'activitat incompatible amb la regeneració de la coberta vegetal durant el període que determine la legislació autonòmica.  
- L'article 3 del Decret 6/2004, pel qual s'establixen normes generals de protecció en terrenys forestals incendiats, determina que no cal minorar les proteccions derivades de l'ús i l'aprofitament en terrenys forestals classificats com a SNU que hagen patit els efectes d'un incendi, i la seua protecció per a la reforestació i reposició de la vegetació en tota la superfície.  
- Els articles 25 i 26 del ROGTU es referixen al règim urbanístic dels terrenys que hagen patit els efectes d'un incendi, on diu que els terrenys forestals o qualsevol altres classificats com a sòl no urbanitzable protegit que hagen patit els efectes d'un incendi no podran ser objecte de desprotecció ni classificar-se com a sòl no urbanitzable comú.   
  
3. Domini públic hidràulic. La xarxa hidrogràfica principal al terme municipal està formada per dos llits: el barranc d'Ares o riu de Penàguila, amb orientació est-oest, que delimita el municipi al nord; i el seu afluent el barranc del Tronxo, en direcció sud-nord, que travessa el nucli de població i arreplega les aigües dels barrancs que descendixen de la serra d'Aitana, el barranc de Xarquera i el barranc de Frainos (conca del riu Serpis).  
Hi ha altres llits secundaris i/o tàlvegs, d'escàs recorregut, en la capçalera del barranc del Tronxo i els que descendixen de l'Alt de Mahoma i Bacora cap al barranc d'Ares i Tronxo. Un d'estos llits, descendix al nord del nucli urbà fins al límit proposat per al sòl urbà i es pot veure afectat pel traçat proposat per a la variant a la CV-770.  
  
D'altra banda, la capçalera del riu de Seguró, als peus d'Aitana i al sud del port de Tudons, arreplega les aigües d'este vessant de la serra, que confluïxen en el riu Sella (conca del riu Amadòrio).  
El pla general classifica les franges laterals dels principals llits i barrancs com a sòl no urbanitzable de protecció de llits (SNUPC), en una amplària genèrica de 50 m a cada costat del llit d'aigua, on hauria de dir del llit amb la definició del Reglament de Domini Públic Hidràulic. No es protegixen els llits secundaris, ni la capçalera del riu de Seguró, la qual cosa ha de ser esmenada per a l'aprovació definitiva del pla.  
Consta en l'expedient municipal la sol·licitud (15/12/03) d'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, sense que s'haja remés una còpia del seu informe fins a la data.  
4. Camins Ramaders. Al terme municipal hi ha 2 camins ramaders classificats: Assagador Reial de la Moleta, amb amplària legal de 37,50 m, i la carrerada de l'Amo, amb amplària legal de 4 m, que formen el límit municipal sud, entre Alcoleja i Penàguila i Sella, respectivament.  
El pla general identifica, pel seu nom, traçat i la seua amplària legal, en els plans d'ordenació els citats CCRR. En travessar terrenys forestals, els recorreguts dels CCRR en tota la seua amplària legal es classifiquen com a sòl no urbanitzable de protecció forestal - paisatgística (SNUPFP).  
5. Patrimoni cultural. L'EIA arreplega tots els jaciments arqueològics catalogats a Alcoleja, que segons les dades consultats de l'Àrea de Patrimoni Cultural Valencià són: barranc de Frainos: Abric I, barranc de Frainos: Abric II, Morro Carrascar i Torre d'Alcoleja.  
  
La Torre d'Alcoleja està també catalogada com a BIC, en la categoria de monument, i l'Església Parroquial de Sant Vicent Ferrer és un bé de rellevància local (BRL).  
L'estudi d'impacte ambiental ha inventariat els elements del patrimoni etnològic d'Alcoleja següents: Clot Blanc dels Esquiladors (cava o pou de neu), molí de Cabrera; molí de Pas; molí del Pont, Pont del camí d'Alcoleja a Beniafé; molins d'Aitana (tres molins i una bassa reguladora), capçalera; del Frainos; ermita de la Mare de Déu dels Desemparats, a Beniafé; calvari; Ermita de Serra o del Salvador, que pertany a la Masia de Villaserra (ermita de Seguró).  
El patrimoni arquitectònic d'interés destacat és el Palau dels Marquesos de Malferit, la Parròquia de Sant Vicent Ferrer, l'ermita de la Mare de Déu dels Desemparats al caseriu de Beniafé. L'Ermita de Serra o del Salvador i el Pont en el camí d'Alcoleja - Beniafé.  
De les consultes resulta que l'alqueria de Benaifé ha de considerar-se com a zona arqueològica amb la delimitació establida en el document com a NHU i la seua protecció corresponent per als béns patrimonials citats, per la qual cosa pot resultar adequada per a esta zona la consideració urbanística i l'ordenació com a assentament històric - rural, segons establix l'article 23 de la Llei 10/2004, del SNU.  
No figura entre la documentació avaluada un Catàleg de Béns i Espais Protegits, document integrant del pla general que ha d'incloure una fitxa dels elements patrimonials inventariats en l'estudi d'impacte ambiental, amb el seu àmbit i grau de protecció.  
6. Infraestructures lineals. Les infraestructures de comunicació més importants que travessen Alcoleja són les carreteres CV-770, eix estructurador nord-sud, que naix de la CV-70 Alcoi Benidorm a Benasau, i va en direcció a la Vila Joiosa, per a la qual el planejament proposa executar una variant per a eliminar els problemes actuals que genera la seua travessia. Just abans del nucli de població, entre Benasau i Alcoleja, entronca la carretera CV-781 procedent de Penàguila. I en el límit sud amb Sella enllaça amb la CV-785, també procedent de Penàguila i Alcoi, que travessa la zona sud-oest del terme municipal però amb un marcat caràcter secundari.  
El traçat previst de la variant de la CV-770 que establix una reserva de sòl (SNUPRI) no té un caràcter vinculant als efectes del traçat definitiu, per la qual cosa en cas de modificació substancial i a l'hora de la seua execució el projecte ha de ser sotmés a avaluació d'impacte ambiental.  
Consideracions ambientals  
El terme municipal d'Alcoleja se situa a l'oest de la serra d'Aitana, un conjunt muntanyós pròxim al mar, de parets, agulles i cresteries llaurades en roca calcària, que infonen al paisatge un caràcter poderós i vertical. Estes muntanyes alacantines emmarquen valls rurals d'oliveres i ametlers, cereals i vinya, al costat de les poblacions que rodegen este massís  
Aitana culmina als 1.558 m d'altitud. El vessant sud descendix bruscament cap a la immediata costa; mentre que el vessant nord atresora una valuosa vegetació i interessants paratges d'alt valor ambiental i paisatgístic.  
El conjunt de serres i valls denominats Aitana, Serrella i Puigcampana, representen probablement el nucli de major interés del prebètic valencià. La seua altitud, la seua proximitat al mar i la seua situació en una àrea de marcats gradients tèrmics i ombroclimàtics li conferix una gran riquesa d'espècies rares i d'interés. A més, conté una representació significativa de diversos hàbitats prioritaris. Quant a la fauna, destaquen les espècies pròpies de mitjans forestals i, sobretot, rupícoles, com veurem.   
Alcoleja presenta una morfologia muntanyosa, fortament soscavada en la part central ocupada pels barrancs i de vessants molt accentuats cap a Aitana, d'accés limitat en el qual els pendents solen superar el 30%, i abunden les zones amb risc de lliscament alt i mitjà i risc de despreniment en les zones més elevades, i es detecten dos àrees puntuals en què són possibles danys a infraestructures i servicis al costat de la CV-770.  
En estos relleus la presència o l'absència de vegetació constituirà el factor decisiu en la pèrdua de sòl per erosió. El risc d'erosió actual és alt en quasi tot el territori i molt alt en la part oriental en els vessants on és necessari mantindre la vegetació actual i les terrasses de maçoneria cultivades i afavorir la regeneració forestal en els bancals abandonats.   
  
El nucli urbà se situa en un entorn amb una fisiografia catalogada com a muntanyosa amb vessants accentuats però més suaus que altres zones del terme municipal, en una estreta franja que no presenta riscos de lliscament, on predominen els terrenys de cultiu. No obstant això, Alcoleja no es caracteritza per l'existència de sòls d'elevada capacitat agrària, un ús de valor paisatgístic i ecològic com a hàbitats mediterranis sensiblement antropitzats.   
A Alcoleja els usos del sòl dominants són l'agrícola i el forestal, que presenta masses forestals ben desenrotllades i estructurades, i destaquen les zones de pi blanc i, en menor grau, alzina o carrasca, sempre acompanyades de matoll termòfil, romer i bruc d'hivern.   
La vegetació de caràcter natural es completa amb altres comunitats mixtes mediterrànies en funció de l'altura, la vegetació de cim en masses arbustives o matolls, amb alguns rodals de carrasques, i zones de praderies en zones altes, ombrívoles i humides. Moltes de les poblacions s'establixen sobre aterrassaments antics, sobre els quals hi havia cultius hui abandonats.  
L'ús agrícola de cultius de secà se situa, al nord, a la vall més oberta del barranc d'Ares i als terrenys aterrassats al costat dels barrancs cap al sud i, al sud-oest, en terrenys forestals en mosaic de cultius el que afavorix la diversitat d'ambients.   
La vegetació natural arreplegada en l'estudi d'impacte ambiental és la dels hàbitats d'interés comunitari presents en la LIC, segons la denominació de RN2000: zones subestèpiques de gramínies i anuals de Thero-Brachypodietea (6220\*), bruguerars oromediterranis endèmics amb argilaga (4090). Boscos de galeria de Salix i Populus alba (92A0) i alzinars amb Quercus ilex i Quercus rotundifolia (9340).  
L'estudi d'impacte ambiental es referix als contraforts de la serra d'Aitana com un espai que s'ha de protegir, tant des del punt de vista d'ordenació urbanística municipal com dels espais naturals de la Comunitat Valenciana.   
Quant a la fauna són de destacar les espècies pròpies dels mitjans forestals i les associades als penyals, en especial, les rapaces que nidifiquen en els tallats rocosos i campegen en terrenys cultivats i de matoll que s'entremesclen entre les masses boscoses. Entre altres destaca en este territori l'àguila astor perdiuera, una espècie amenaçada a nivell europeu (annex I de la Directiva Aus) i vulnerable en el catàleg valencià, amb una àmplia distribució en el nostre territori i una població estable, i una de les amenaces és la transformació del seu hàbitat o la reducció de preses.  
En la muntanya alacantina, el conjunt de les serres d'Aitana i Serrella, amb una estructura singular en forma arrenyonada i la vall interior del Guadalest obert cap a l'est, al costat del sistema de serres de la Carrasqueta-Els Plans-Rentonar, les seues masses boscoses integrades en el complex agroforestal propicien unes qualitats ecològiques particulars amb alta riquesa i diversitat, on podem trobar gran varietat d'espècies que recorren estos anells verds, segons els denomina l'estudi d'impacte ambiental.  
L'article 4.1 de la Llei 10/2004, del SNU, establix que els plans urbanístics o territorials amb capacitat per a classificar sòl qualificaran i ordenaran com a sòl no urbanitzable protegit els terrenys (b) subjectes a un règim específic de protecció o millora que tinguen com a objecte la conservació de la naturalesa, la flora, la fauna, l'aigua o del territori; (d) els terrenys compresos en espais forestals, paisatgístics i ecològics que estiguen subjectes a mesures de conservació o regeneració, com és el cas dels terrenys que alberguen hàbitats o espècies d'interés comunitari dins del LIC (segons la Directiva Hàbitats) o, terrenys necessaris per a la conservació de les espècies (Directiva Aus).  
Segons el mateix article, s'ha de considerar la protecció de terrenys en què estiga acreditada una presència important de risc d'erosió, despreniment o altres riscos naturals, així com, els que alberguen valors naturals, paisatgístics o culturals i els terrenys que presenten valors rústics o agraris considerats d'un ambient rural digne de singular tractament per la seua importància social, paisatgística o cultural.  
- La documentació urbanística i mediambiental avaluada és l'aprovada provisionalment el 7 de desembre de 2007, que fa referència a la majoria dels elements i àrees del municipi mereixedores de protecció pels seus valors mediambientals, i que hauria d'haver considerat directament el planejament: l'estudi d'impacte ambiental definix tres unitats ambientals homogènies (UA) a Alcoleja : la UA1, zones de vegetació naturals i pendents mitjanes, situada al sud i oest del terme municipal; la UA2, zones abruptes. Contraforts de la serra d'Aitana, situada a l'est; i UA3, zones baixes i planes de cultius, situada al nord.  
  
Per la seua banda el pla general classifica la major part del sòl com a sòl no urbanitzable comú, tipus A i tipus B; i la resta de territori com a sòl no urbanitzable de protecció, en diferents categories.   
- El SNU comú tipus A (SNUCA) correspon als terrenys inclosos en la UA3; i el SNU de protecció forestal-paisatgística (SNUPFP), que correspon majoritàriament amb la UA2 i comprén zones muntanyoses i abruptes de vegetació forestal arbòria i arbustiva.  
D'esta manera, s'inclou com a SNU de protecció (SNUPFP) els vessants més elevats de la zona LIC i les zones d'hàbitats, els barrancs i els CCRR.   
- Es classifica com a SNU comú tipus B (SNUCB) la resta de terrenys de la UA2 -pertanyents a la RN2000-, i terrenys pertanyents a la UA1, que segons l'apartat d'identificació d'impactes de l'estudi d'impacte ambiental comprenen zones intermèdies, de major pendent i de menor ús agrícola, i abunden les àrees naturals.   
Es tracta de terrenys molt diversos de sòls forestals i mosaic de cultius; zones afectades per incendis de caràcter forestal; àrees amb reg d'erosió actual alta i molt alta i zones amb riscos de lliscament mitjà i despreniment; vessants molt accentuats i terrenys fortament soscavats de terrasses de cultiu de secà d'alt valor patrimonial i paisatgístic; àrees necessàries per a la conservació d'espècies faunístiques (rapaces), etc., per la qual cosa es considera que estes unitats no obtenen una correspondència i/o una consideració urbanística adequada en el planejament a partir dels seus valors ambientals.   
Per això s'ha de redelimitar el sòl no urbanitzable comú (ampliar el sòl no urbanitzable de protecció) i justificar els terrenys de la UA2 inclosos en este règim, en els quals són possibles els usos i l'aprofitament definits en la LSNU, i exclosos els relleus muntanyosos i les zones de vegetació natural arbòria i arbustiva i les terrasses en cultiu. En sòl no urbanitzable podran ordenar-se zones subjectes a ordenació diferenciada.   
A més de la seua ordenació estructural (SNUCB), la documentació escrita del pla amb caràcter normatiu de qualsevol nivell (règim d'usos del sòl de les normes urbanístiques i/o les directrius del planejament, DEUT), no garantix la conservació d'estos terrenys d'acord amb els seus valors ambientals i l'ús, que resulta deficient, en tant que:   
Es permeten futures reclassificacions de sòl per a urbanitzacions residencials de caràcter dispers, amb caràcter general, sense delimitar zones. Esta proposta és contrària a les directrius de sostenibilitat de la LOTPP que procura evitar una implantació urbanística dispersa i respectar la morfologia del teixit urbà originari (article 13).  
Es permeten usos residencials de segona residència en parcel·les inferiors a una hectàrea a través de plans especials que no es podran tramitar d'acord amb la legislació vigent (article 21 de la LSNU, habitatge familiar i asilada) que regula parcel·les no inferiors a una hectàrea per habitatge i superfície ocupada per l'edificació del dos per cent.  
  
No s'identifiquen els nuclis d'habitatges consolidats, segons la disposició transitòria quarta de la LSNU i es minimitza el seu impacte territorial, ni s'evita la seua formació.  
No s'ordenen zones subjectes a ordenació diferenciada (article 18 de la LSNU), per exemple per a ús agropecuari i compatible.   
Es proposa en el conjunt de mesures correctores d'impactes la consideració del paisatge com a recurs primordial que ha de conservar-se, no sols en les zones protegides, sinó en la totalitat del municipi, i l'adopció de mesures de protecció contra l'erosió i la transformació de pendents. Les dos mesures correctives s'apliquen amb caràcter preventiu i integrador a través d'una classificació i qualificació del sòl, i un règim d'usos, concordants amb la valoració de les unitats ambientals.  
  
- És possible, en sòl no urbanitzable de protecció, considerar com a ús compatible en els enclavaments de cultius de secà entre terrenys forestals, l'ús agropecuari tradicional i/o legalment establit, així com, activitats per a gaudi públic quan harmonitzen amb els valors ambientals propis del medi rural i natural en el qual s'ubiquen, i l'ús residencial o els allotjaments rurals quan suposen la rehabilitació o recuperació de construccions o caserius ja existents. Es mantindrà la prohibició d'edificacions, entre altres, l'habitatge familiar i aïllat, excepte aquelles construccions vinculades a l'ús i l'aprofitament que té per finalitat la dita protecció, és a dir, compatibles amb els valors ambientals de les UA1 i UA2 (agropecuaris, forestals i cinegètics).  
  
- Quant a la protecció que el pla atorga als llits, serà necessari ampliar-la i incloure la capçalera del riu de Seguró i els llits i barrancs secundaris, i és vàlid el criteri general pel qual el pla establix una faixa de protecció de 50 metres a cada costat del llit i les seues corresponents normes urbanístiques que garantixen la protecció de les franges on es desenrotlla vegetació de ribera, que a Alcoleja estan ben representades amb boscos de galeria de Salix i Populus alba, així com, les masses d'arbratge en els trams de llit junt amb SNU comú.  
  
Quan els llits discorren al costat de sòl urbà (AI-1) esta protecció, considerant la franja de vegetació existent de ribera que s'ha de preservar, es pot reduir fins a una amplària mínima de 25 metres a cada costat del llit, que es tractaria com a zona verda (JL), i garantir la funció de corredors ecològics que exercixen arreplegada en la LOTPP i el ROGTU.  
- El creixement urbanístic previst a través d'actuacions integrades en sòl urbà, sectors AI-1 i AI-2, suposa una continuïtat del nucli actual i respon a un model de ciutat compacta. Els terrenys afectats per les reclassificacions no presenten altres valors dignes de protecció i per tant són acceptables des del punt de vista ambiental, una vegada justificada l'existència de recursos suficients i la capacitat de gestió dels residus i els abocaments.  
- A Beniafé es classifiquen les edificacions existents i els bancals adjacents a este assentament històric en el medi rural i, per tant, sense urbanització consolidada, com a sòl urbà i no es definixen actuacions integrades. El conjunt d'edificacions del caseriu i l'ermita té alguns servicis urbanístics (accés a través de camins rurals i proveïment d'aigua), però no disposa d'evacuació i/o tractament definitiu d'aigües residuals.   
Segons els informes de patrimoni, l'alqueria de Beniafé ha de considerar-se com a zona arqueològica la delimitació de la qual serà l'establida en el document com a NHU, amb la protecció establida per la Llei 4/98, per als dits béns patrimonials.  
L'article 23 de la LSNU regula l'ordenació dels assentaments rurals-històrics, en sòl no urbanitzable, dotats de les infraestructures i servicis necessaris per al seu adequat desenrotllament (accessos, sanejament, aigua potable, llum i arreplega regular de residus), i evita un desenrotllament urbà o urbanitzable convencional i manté el seu caràcter rural. En estos assentaments es permetrà edificar segons les regles que fixa l'apartat 3 de l'esmentat article, que preveu la possibilitat de l'establiment d'usos i aprofitaments en funció de les característiques de l'assentament rural.  
- Respecte al proveïment d'aigua potable, el municipi disposa de dos punts de proveïment: la Font del Molí, amb un cabal màxim instantani de 20 l/s, i la Font de Romeu, amb cabal màxim instantani de 3 l/s. Amb conduccions que porten l'aigua fins a un únic depòsit regulador de 180 m³, situat entre la Font del Molí i el nucli urbà.  
L'estudi d'impacte ambiental estima la demanda d'aigua potable, per a un nombre màxim de 326 habitatges en 1.641 m³/dia, per a 985 habitants a raó de 200 l/hab./dia, que correspon amb un cabal mitjà plurianual de 19 l/s.  
- Respecte a la depuració de les aigües residuals, són tractades actualment en l'EDAR d'Alcoleja, de recent construcció i posada en servici, amb un cabal de disseny de 100 m³/dia i 500 habitants equivalents (he), i el cabal mitjà actual és de 73 m³/dia per a 320 habitants equivalents (he).   
El cabal previst segons estimacions de l'Ajuntament i el sostre poblacional del pla pròxim a 1.000 habitants, fan previsible la necessitat d'ampliació de la depuradora per al complet desenrotllament del planejament, i és suficient a termini mitjà.  
- Quant a la gestió de residus, la Mancomunitat del Xarpolar, que unifica 28 pobles de la zona, té entre les seues competències l'arreplega, el transport i el tractament de residus sòlids urbans, a través d'una empresa concessionària del servici. Quant al destí final d'estos, la valoració i l'eliminació dels residus es du a terme, d'acord amb el que establix el Pla Zonal de Residus de la Zona XIV del PIR, en la planta de reciclatge i compostatge amb abocador de rebutjos de Xixona.   
  
En termes quantitatius, les previsions del pla zonal, basades en els censos poblacionals, estimen un volum de gestió previst per a 422 habitants actuals, residents i estacionals, -un màxim de 510 habitants a Alcoleja.  
Segons el citat pla sectorial, el pla general ha de preveure espais per al tractament de residus de tipus urbà, en particular:  
- Un Ecoparc tipus A, situat en un lloc ben comunicat i de fàcil accés com, per exemple, en terrenys pròxims al sòl reservat per a xicotetes indústries (SNUCA) i àrees d'aportació (grups de contenidors d'arreplega de residus), per a paper/cartó, vidre i envasos lleugers, en els nuclis d'habitatges aïllats en sòl no urbanitzable comú (DT 4a de la LSNU per als NVC) i en Beniafé.  
En l'inventari ambiental s'han descrit suficientment els principals factors ambientals i els de major valor en el medi físic d'Alcoleja, com són: la geologia, geomorfologia, hidrologia superficial i subterrània, flora i vegetació, fauna, paisatge i valoració de recursos.  
  
Es definixen i cartografien 3 unitats ambientals, la concordança de les quals amb la classificació i les categories del sòl no urbanitzable, les directrius i el règim del sòl de les normes urbanístiques, no es considera correcta quant a la UA1, Zones de vegetació naturals i pendents mitjanes, situada al sud i a l'oest del terme municipal.  
L'EIA identifica els impactes ambientals previsibles per a cada una de les accions que proposa el PG, classificació i usos del sòl, implantació d'infraestructures i consum de recursos i gestió de residus per increment poblacional, i els valora en el seu conjunt com a positius i compatibles, i identifica una sèrie d'impactes negatius per als quals es proposa un conjunt de mesures correctores concretes, amb el pla de vigilància ambiental corresponent (PVA) i s'apliquen, totes les mesures proposades que no entren en contradicció amb la DIA.   
  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. En data 30 d'abril de 2006 va entrar en vigor la Llei 9/2006, de 28 d'abril, sobre avaluació dels efectes de determinats plans i programes en el medi ambient (LEAE).  
De conformitat amb el que establix la disposició transitòria primera, apt. 2n de la Llei 9/2006, de 28 d'abril, sobre l'avaluació dels efectes de determinats plans i programes en el Medi Ambient, el pla està inclòs en el supòsit regulat en esta, ja que el primer acte preparatori formal va ser anterior al 21 de juliol de 2004 i, la seua aprovació definitiva encara no s'ha produït.  
El procediment d'avaluació ambiental relatiu al Pla General d'Ordenació Urbana d'Alcoleja s'inicia amb data 3 de desembre de 2003, de conformitat amb la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental.  
  
El dit procediment, amb data d'entrada en vigor de la LEAE, 30 d'abril de 2006, està en una fase avançada i s'han realitzat:  
  
- El tràmit d'informació pública, i no és, en este cas, d'aplicació la Llei 27/2006, de 18 de juliol, per la qual es regulen els drets a la informació, de participació pública i d'accés a la justícia en matèria de medi ambient.   
- Consulta a les administracions afectades, i és favorable, i s'ha tingut en compte el resultat d'estes en el tràmit d'avaluació ambiental.  
  
- Sol·licitud a l'òrgan promotor d'ampliació i/o aclariment de la documentació remesa, i s'ha contestat amb l'amplitud i el nivell de detall necessaris per a un pronunciament ambiental.  
D'altra banda, vist que el model territorial presentat proposa una ocupació del sòl per als creixements urbans, una utilització racional dels recursos naturals i proporciona una adequada protecció als espais naturals existents, s'entén que el nivell de protecció del medi ambient i la integració ambiental poden aconseguir-se a través del procediment d'avaluació ambiental establit per la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
Per tot l'anteriorment exposat, i, actuant d'acord amb el principi d'eficàcia procedimental i el criteri d'eficiència, establits en l'article 3 de la Llei 30/1992, es resol concloure el procediment ambiental iniciat d'acord amb Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
4. L'article 16.2 m) del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
S'estima acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte del Pla General d'Ordenació Urbana d'Alcoleja, promogut per l'Ajuntament d'Alcoleja, sempre que es desenrotlle d'acord amb el que establix la documentació presentada i amb lrs condicions establides a continuació.  
  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte esmentat al compliment de les condicions següents:  
1. Ha d'observar allò que s'ha indicat en l'informe de la Direcció General de Patrimoni Artístic, de 4 d'abril de 2004, i següents, i obtindre abans de l'aprovació definitiva l'informe favorable als efectes patrimonials relatiu al document del pla general, en compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, de Patrimoni Cultural Valencià, amb caràcter vinculant per a la DIA.   
2. Ha de justificar la classificació urbanística del caseriu de Beniafé, en relació amb els seus valors patrimonials i històrics i rurals. En tot cas, ha d'acreditar les dotacions i els elements d'urbanització que servisquen a les edificacions previstes o futures que es construiran, tenint en compte el que establix l'article 23 de la LSNU, per als assentaments rurals-històrics.  
3. Ha d'ampliar la superfície classificada com a SNU de protecció, en les distintes categories, sense perjuí dels usos actuals legalment establits, a la majoria de les àrees homogènies incloses en les unitats ambientals d'alt valor ambiental, UA1 i UA2, d'acord amb el següent:  
  
- Als terrenys afectats per incendis de caràcter forestal, on es permet la reforestació i reposició de la vegetació en tota la seua superfície.  
  
- A terrenys en relleus muntanyosos i zones de vegetació natural arbòria o arbustiva, bancals en estat de regeneració de la coberta forestal o terrenys en mosaic de cultius o de vora en ús, com a mesura preventiva contra l'erosió, conservadora de la biodiversitat i entenent el paisatge com un recurs de valor que mantindre.  
- A la capçalera del riu de Seguró tributari del riu Sella (conca de l'Amadòrio), als barrancs de capçalera del Tronxo i als llits secundaris de la zona de l'Alt de Mahoma, amb el mateix criteri que establix franges de 50 metres a cada costat del llit i inclou també les zones on es desenrotlla vegetació de ribera o masses d'arbratge quan travessen SNU Comú.  
- Justificar detalladament la procedència d'incloure sòl no urbanitzable en el règim comú (atenent característiques de tipus geològic, processos i riscos, vegetació i fauna, paisatge i patrimoni) segons l'estudi d'impacte ambiental, els informes sectorials i els criteris exposats en l'apartat de consideracions ambientals.  
4. Quant a les normes urbanístiques en cada classe i categoria de sòl, ha de considerar els aspectes següents:  
- Possibilitar l'ús agrícola i ramader en els enclavaments entre terrenys forestals ordenats per a tal efecte, en les parcel·les amb un ús agropecuari tradicional que es troben en cultiu i/o existisca un ús ramader.   
  
- Considerar com a ús compatible en els enclavaments agroforestals en la UA1, aquelles activitats turístiques, d'oci o amb fins educatius relacionats amb el medi ambient per a gaudi públic i aprofitament col·lectiu quan harmonitzen amb els valors ambientals propis del medi rural i natural en el qual s'ubiquen, així com l'ús residencial i els allotjaments rurals quan suposen la rehabilitació o recuperació de construccions ja existents.  
- Conservar en les franges classificades com a SNU de protecció de llits la vegetació de ribera, i no es permet la transformació a cultiu dels terrenys actualment erms o destinats a usos forestals (art. 62 de les NNUU).  
- Modificar el sòl urbà (Fitxa de Planejament de l'AI-1), considerant que quan els llits discorren al costat de sòl urbà esta protecció, excepte la franja de vegetació de ribera, es pot reduir fins a una amplària mínima de 25 metres a cada costat del llit, que es tractaria com a zona verda (JL), i es garantirà la funció de corredors ecològics que exercixen.  
  
- Establir una protecció amb caràcter general de 300 m de radi per als pous i les fonts, i corregir l'article 35.10 de les NNUU quant a abocaments en l'entorn de captacions d'aigua destinades a consum humà.  
  
- Incloure, sense perjuí de la parcel·la mínima i les reculades, normes complementàries com a mesura protectora per a evitar impactes derivats de la formació de nucli de població, i ampliar el radi de distància entre edificacions a més de 50 m (article 32.d de les NNUU) i/o a un conjunt menor o igual a deu habitatges dins d'un cercle de 100 metres de radi.  
5. Ha de modificar les Directrius d'Evolució Urbana o Ordenació del Territori (DEUT), per als futurs desenrotllaments, en consonància amb els criteris, objectius i directrius de sostenibilitat establides en la LOTPP i en coherència amb els seus objectius prioritaris i amb el model territorial fixat, com a determinacions essencials que són, amb vocació de permanència.  
6. Ha d'establir una reserva de sòl dotacional per a la implantació d'un ecoparc tipus A, situat en un lloc ben comunicat i de fàcil accés, en compliment de les previsions del Pla Zonal de la Zona XIV del PIR.  
  
7. Serà motiu d'una resolució complementària que emetrà la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, la consideració urbanística per al compliment de les condicions 2, 3, 4, 5 i 6, amb caràcter previ a l'aprovació definitiva del pla general.  
8. El procediment d'avaluació d'impacte ambiental relatiu al PGOU d'Alcoleja no eximix que els projectes a desenrotllar al terme municipal, especialment els relatius a infraestructures, arreplegats en el Decret 162/1990, d'Impacte Ambiental, o en la vigent normativa nacional, Reial Decret Legislatiu 1/2008, i els que afecten directament o indirectament a espais de la RN2000, siguen sotmesos a avaluació d'impacte ambiental, inclòs un estudi d'impacte ambiental específic i concret de cada un d'estos.  
  
Tercer  
Es notifica a les parts interessades que contra esta resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.  
  
Quart  
Esta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que establix  
l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 3 de novembre de 2008. La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Dades de l'expedient en el Servici d'Avaluació Ambiental Estratègica  
Expedient: 144/7224-FIV.  
Títol: Homologació modificativa del pla parcial de millora sector 1.  
Promotor: Ajuntament de Dolores.  
Autoritat substantiva: Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge. Comissió Territorial d'Urbanisme d'Alacant.  
Localització: límit est del nucli urbà tradicional de Dolores, que afronta al sud amb la carretera CV-855 (Dolores a Elx), al terme municipal de Dolores (Alacant).  
Descripció del projecte:  
Objecte del projecte:   
Encara que el Pla General d'Ordenació Urbana de Dolores vigent, preveu una superfície de 103.199,65 m² per a l'àmbit d'este sector, en esta homologació modificativa es planteja un lleuger augment de la superfície (que passa a tindre 112.893,22 m²) i un lleuger desplaçament del sector cap a l'est, pel fet que el traçat de la xarxa viària primària que travessa el sector invaix diverses construccions. Amb esta modificació es pretén que queden lliures un nombre major d'edificacions.   
  
Localització:  
El sector objecte d'avaluació, se situa en la zona est del nucli urbà (que constituïx una zona d'eixamplament del nucli urbà), en terreny agrícola, amb edificacions de caràcter residencial de recreació i agrícoles. Afronta al nord, amb sòl no urbanitzable junt a una estació depuradora, a l'oest del nucli urbà tradicional, a l'est amb sòls agrícoles i xicotetes edificacions i al sud amb la carretera CV-855 de Dolores a Elx (un dels eixos vertebradors del nucli urbà).  
  
Planejament vigent i proposat:  
El sector, pràcticament en la totalitat, està classificat per l'anteriorment citat PGOU, com a sòl urbanitzable no detallat, i sòl no urbanitzable en menor grau, al tractar-se d'una àrea l'ús principal de la qual és el de residencial permanent de tipus intensiu.   
Ordenació prevista:  
El sector 1 disposa d'una càrrega o element de la xarxa viària primària que haurà de ser executat també amb càrrec al sector. Es tracta de l'execució d'eixa xarxa viària, amb una superfície de 22.421,70 m², corresponents al sistema primari/SE que enllaça l'actual Av. de l'Alcalde Rodríguez amb la carretera CV-855. D'altra banda, i d'acord amb la fitxa de planejament i gestió del sector, este sector a més, disposa d'un element de la xarxa primària d'espais lliures adscrita al sector, que està situat fora, amb una superfície total de 17.285,47 m², junt amb els sectors S2 i S5, per la qual cosa l'àrea de repartiment és major que la superfície del sector, amb una superfície total de 120.485,12 m².  
No obstant això, en el present projecte, també es proposa una modificació o desviació de la xarxa primària a fi de facilitar la seua gestió, atés que tal com vénen grafiats en el Pla General, interferixen les diverses edificacions existents, que tindrien una xarxa primària viària major i incorporarien sòl no urbanitzable, però que permetria incloure part de la xarxa secundària de dotacions. Per tant, s'augmentaria la superfície del sector a 112.893,22 m² davant dels 103.199,65 m² segons el pla general i, per tant, l'àrea de repartiment a 130.178,69 m² davant dels 120.485,12 m² previstos en l'esmentat pla general.   
De forma més esquemàtica, segons les condicions d'ordenació, programació i urbanització, les actuacions integrades previstes per al desenrotllament del sector 1 són:  
-Total sector: 112.893,22 m²  
-Superfície sector sense xarxa primària: 97.626,54 m²   
-Superfície xarxa primària: 15.266,68 m²  
-Superfície total del sector: 112.893,22 m²   
-Superfície espais lliures adscrits: 17.285,47 m²  
-Superfície total de l'àrea de repartiment: 130.178,69 m²  
-Aprofitament brut: 1,05 m² t/m² s.  
-Aprofitament tipus: 0,55m² t/m²s.   
L'ús global del sector seria residencial, compatible amb el terciari (ateses les limitacions establides al respecte en el pla parcial).   
  
L'índex d'edificabilitat bruta (IEB) s'establix en 1,05 m² t m²/m² s; amb un aprofitament objectiu màxim de 118.537,88 m² t.   
Tramitació administrativa:  
En data 3 de maig de 2006, l'Ajuntament de Dolores, a través de la Direcció Territorial d'Alacant, de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, va remetre la documentació relativa al projecte avaluat, constituïda per l'expedient administratiu municipal, l'estudi d'impacte ambiental, el document de síntesi, l'estudi d'inundabilitat, el projecte d'homologació modificativa i el pla parcial i la cartografia en format digital. A partir d'això s'incoa l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental corresponent.  
Segons el certificat municipal subscrit pel secretari accidental de l'Ajuntament de Dolores, de data 1 de juliol de 2005, en la sessió plenària celebrada el 29 de juny de 2005, s'acorda aprovar provisionalment el programa per al desenrotllament de l'actuació urbanística integrada del sector 1.   
1. Informació pública.   
L'alternativa tècnica del programa va ser sotmesa a informació pública durant un termini de vint dies hàbils, per mitjà de la publicació d'edictes en el diari La Verdad d'Alacant, el 31 de març de 2005 i en el DOCV núm. 4983, del 12 d'abril de 2005. No obstant això, no s'adjunta entre la documentació de l'expedient administratiu remés, el certificat municipal on consten els mitjans i les dates de publicació, ni tampoc les al·legacions presentades, si és el cas, durant este termini; únicament s'adjunta la còpia dels esmentats edictes.   
  
2. Requeriment d'informació o documentació complementària:  
  
-En data 20 de juny de 2006, s'informa l'Ajuntament, per mitjà del requeriment de documentació, d'aspectes que haurien de ser ampliats i/o justificats prèviament a l'emissió de la declaració d'impacte ambiental.   
-En data 2 d'agost de 2006, es va rebre la documentació a la Direcció Territorial d'Alacant, de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, com a resposta al requeriment efectuat anteriorment, constituïda per:  
-Còpia del certificat emés pel cap del Servici Municipal d'Aigua Potable i Sanejament de Dolores, de data 11 de juliol de 2006, en el qual se certifica que hi ha suficiència de cabal d'abastiment per a les noves urbanitzacions del sector 1.  
-Informe complementari de l'estudi d'impacte ambiental, on es tracta, entre altres qüestions, els aspectes relatius a l'abastiment i el consum d'aigua, sanejament i la depuració de les aigües residuals, i gestió i tractament dels residus sòlids urbans.  
En dates 28 de desembre de 2006 i 15 de maig de 2007, s'informa, per mitjà de requeriment de documentació, d'aquells aspectes que es considera han de ser ampliats i/o justificats prèviament a l'emissió de la preceptiva declaració d'impacte ambiental. El 20 de juny de 2007 es va rebre en el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental la documentació constituïda per:  
-Còpia compulsada de l'informe emés per l'Entitat de Sanejament d'Aigües Residuals de la Conselleria d'Infraestructures i Transports, i la sol·licitud d'informe efectuada al Consorci del Pla Zonal de Residus Urbans de la Zona XVII.   
-Certificat municipal de data 6 de juny de 2007, en què consta, a més de la remissió dels informes mencionats anteriorment, que:  
  
En data 19 de gener de 2007 es va sol·licitar a la Mancomunitat dels Canals de Taibilla l'emissió del certificat sobre la suficiència dels recursos hídrics, però que fins ara no ha sigut emés eixe certificat.  
En data 30 d'octubre de 2006 es va remetre a la Conselleria de Cultura, Educació i Esport la prospecció arqueològica per a l'emissió d'informe, el qual encara no ha sigut emés.   
-El 18 de setembre de 2007, es reitera la sol·licitud de documentació complementària, la qual es va rebre el 26 de setembre i el 17 d'octubre d'eixe any, respectivament, la còpia del certificat municipal de data 6 de juny de 2007, remés anteriorment, l'informe favorable de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, i l'informe de la Confederació Hidrogràfica del Segura (se n'adjunta còpia) on s'indica que no hi ha recursos hídrics per a satisfer les noves demandes, fins que no es generen nous recursos procedents del dessalatge d'aigua marina.   
  
-El 17 d'octubre de 2007, la Direcció Territorial de Medi Ambient, reitera la remissió de l'informe favorable de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià.  
-El 16 de novembre de 2007, l'Àrea de Planificació del Territori i el Litoral, de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, remet a este Servici la còpia de la resolució de la directora general d'Ordenació del Territori, per la qual es resol aprovar l'estudi d'inundabilitat relatiu al projecte avaluat.  
-El 5 de febrer i el 12 de febrer de 2008, es reitera la sol·licitud de documentació complementària; i, posteriorment, en data 22 d'abril de 2008, es remet l'advertiment de caducitat al Servici Territorial d'Ordenació del Territori d'Alacant i còpia a l'Ajuntament de Dolores, on es comunica que transcorregut el termini de tres mesos sense rebre la dita documentació en el Servici d'Avaluació Ambiental Estratègica, es procedirà al tancament de l'expedient iniciat, conforme determinen els articles 87.1 i 92 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú (BOE, núm. 285, de 27 de novembre de 1992). El 5 de maig de 2008, la Direcció Territorial de Medi Ambient, remet la documentació aportada per l'Ajuntament de Dolores, que dóna resposta, parcialment, al contingut dels requeriments anteriorment efectuats.   
  
3. Informes sectorials:  
1. Informe de l'Àrea de Comerç, de la Direcció General d'Indústria i Comerç de la Conselleria d'Empresa, Universitat i Ciència, de data 12 de desembre de 2005, relatiu a l'anàlisi dels usos comercials a implantar en el sector i les seues possibles repercussions, així com la justificació en relació amb l'entorn; en l'informe es manifesten les consideracions següents:  
-L'ús comercial detallista, en una futura zona residencial actua com a element dinamitzador ja que, a més, de vertebrar la trama urbana, atendrà les exigències de la demanda de la nova població resident i evitarà majors desplaçaments. No obstant això, s'hauran de tindre en compte les condicions oportunes per a mantindre l'equilibri urbanístic i comercial, per la qual cosa una justificació adequada del potencial terciari que conté la modificació present estaria en la vinculació amb les previsions de creació de vivendes que s'hi contenen.  
  
-Convé assenyalar que la superfície comercial mitja per habitant a la Comunitat valenciana és d'1,4 m² per persona, extrem que ha de ser tingut en compte perquè els futurs locals comercials tinguen una vocació de proximitat i de servici als nous residents, per mitjà d'un comerç mitjà i xicotet, complementat amb altres establiments de restauració i servicis, però sense que la seua projecció abaste més enllà de l'àmbit que s'ordena.  
-Atés que en el present supòsit no es delimiten parcel·les exclusivament terciàries que puguen albergar una concentració d'activitats comercials poc adequada, no es posen objeccions a l'aprovació.  
  
-En no cap cas, la Conselleria d'Empresa, Universitat i Ciència, queda vinculada per a concedir autorització per a la implantació de grans superfícies de venda al detall que puguen resultar emparades pel planejament que s'informa, les quals, quedarien obligades a obtindre, amb caràcter previ a l'atorgament de la llicència municipal, a l'autorització d'esta Conselleria, prevista en l'article 17 de la Llei de la Generalitat Valenciana 8/1986, de 29 de desembre, d'Ordenació del Comerç i Superfícies Comercials (DOCV núm. 497, de 31 de desembre).   
  
2. Informe del Servici de Patrimoni Arquitectònic i Mediambiental de la Conselleria de Cultura i Esport, de data 17 d'agost de 2007, pel qual s'emet un informe favorable als efectes patrimonials previstos en l'article 11 de la Llei 4/98, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, l'estudi d'impacte ambiental, document refós, de març de 2007, de l'homologació modificativa del pla parcial sector 1 del PGOU de Dolores.  
3. Resolució de la directora general d'Ordenació del Territori de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, de data 8 de novembre de 2007, per la que resol aprovar l'estudi d'inundabilitat presentat relatiu a l'homologació i pla parcial del sector 1 de les normes subsidiàries del municipi de Dolores, al considerar-se complides les previsions contingudes en el Pla d'Acció Territorial sobre la prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana. Entre altres poden destacar-se les següents consideracions:   
  
-La Comissaria d'Aigües de la Confederació Hidrogràfica del Segura no ha emés un informe sobre l'estudi d'inundabilitat de l'actual homologació modificativa, per la qual cosa s'entén que les actuacions urbanístiques en l'àmbit del sector 1 no afecten el domini públic hidràulic ni al règim de corrents.  
-L'estudi d'inundabilitat proposa les següents mesures correctores:  
-La cota dels vials interns del sector s'elevarà respecte el terreny natural com a mínim, 1,00 metres. En el cas que l'actuació afrontara amb alguna carretera, l'elevació mínima haurà d'aconseguir la rasant d'esta. Amb això s'aconseguix prolongar el nucli urbà seguint la mateixa cota de nivell.  
-La rasant de les edificacions estarà sobre elevada respecte al terreny natural com a mínim 1,50 metres.  
-S'han de condicionar les zones verdes, que acompanyen el present pla parcial, amb la menor extensió d'àrees pavimentades, que afavoriran la presència d'àrees de terra o enjardinades.  
-S'adoptaran les mesures d'adequació de les infraestructures i de les edificacions previstes en el PATRICOVA (art. 26, 27, 28 i 34 de la seua normativa)  
-La tramitació seguida en l'expedient es considera correcta a l'haver-se complit el que disposa l'article 18 de la normativa del PATRICOVA.  
-La documentació de l'estudi d'inundabilitat s'estima completa, d'acord amb el que disposa l'article 17 de la normativa del PATRICOVA. Està realitzat a escala adequada, subscrit pel tècnic competent i visat del corresponent col·legi professional, i complix el que establix l'article 16.2 de la normativa del PATRICOVA.  
-De l'estudi d'inundabilitat es deduïx l'existència de risc d'inundació en l'àmbit del sector 6, no obstant això, el municipi de Dolores està inclòs en el llistat de municipis d'elevat risc d'inundació del PATRICOVA, al ser inundable la major part del seu terme, i el sector 1 està localitzat junt al nucli urbà; fet que justifica el seu desenrotllament respecte a altres zones, sempre que es garantisquen unes condicions mínimes de seguretat per a les persones i els béns (art. 22.5 i 23 de la normativa).  
  
-L'Ajuntament, com a administració competent per a l'aprovació del projecte i supervisió de les obres d'urbanització, ha de comprovar el correcte dimensionat i l'execució de les infraestructures de drenatge i els punts d'abocament perquè no afecten tercers aliens al sector; en cas contrari, haurà de rescabalar dels danys que es produïsquen per este motiu.   
-En el moment que l'actuació afecte el domini públic hidràulic i/o zona de policia, haurà d'ajustar-se al que disposa la normativa vigent (text refós de la Llei d'Aigües i la resta de disposicions que la despleguen), igualment s'haurà d'obtindre l'autorització prèvia per a l'abocament de les aigües pluvials i, també, si es preveu realitzar captacions d'aigua superficial o subterrània.   
4. Informe relatiu a l'estudi de paisatge del projecte, elaborat pel Servici de Suport Tècnic del Servici Territorial de Planificació i Ordenació Territorial de València, de data 22 de desembre de 2006; en el qual s'informa, entre altres, de les qüestions següents:  
-El paisatge actuarà com a criteri condicionant de tots aquells instruments de planejament de desenrotllament que impliquen nous creixements urbans o la implantació d'infraestructures, sempre que la seua exposició pública s'haja produït després de l'entrada en vigor de la Llei d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge, 3 de juliol de 2004, i haja conclòs amb anterioritat a l'entrada en vigor de la Llei Urbanística Valenciana, 1 de febrer de 2006.   
-Atés que el tràmit d'informació pública de l'homologació i pla parcial del sector 7, va concloure amb anterioritat a l'entrada en vigor de la Llei Urbanística Valenciana, 1 de febrer de 2006, per tant, no li és exigible l'estudi d'integració paisatgística, sense perjuí que el paisatge actue com a criteri condicionant.   
5. Informe de l'Entitat de Sanejament d'Aigües (EPSAR), de data 16 de febrer de 2007, sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració de l'EDAR de Dolores-Catral per a admetre els cabals d'aigües residuals generats pel present desenrotllament, indica el següent:  
  
-L'EDAR de Dolores-Catral dóna servici a estos municipis i està dissenyada per a tractar 2.400 m³/dia; actualment el cabal influent és de 1.972 m³/dia.  
-D'acord amb els dades aportades pel sol·licitant, el cabal generat previst és de 48,64 m³/dia.   
El cost estimat d'este suplement d'infraestructures és de 163,30 € per habitant o equivalent, s'entén per habitant aquell que ocasiona un abocament de 60 gr. de DBO5 per dia, o bé, genera un volum d'aigua residual de 200 litres per dia. En el cas que ens ocupa i segons les dades aportades, per a un cabal mitjà estimat de 115,2 m³/dia (suposant que l'abocament siga assimilable a les aigües residuals domèstiques, punt que s'haurà de verificar en el moment de la connexió), suposarà una quantitat a abonar de 39.714,56 € corresponents a 243,2 habitants equivalents.  
-En el cas en què l'urbanitzador decidisca no resoldre el sanejament i la depuració de les aigües residuals que genere i vaja a sol·licitar en un futur la connexió a un sistema públic, esta Entitat de Sanejament d'Aigües informa de la viabilitat del tractament en l'EDAR de Dolores-Catral de les aigües residuals generades pel desenrotllament del sector 1, sempre que s'acomplisquen els següents condicionants:  
-En la tramitació de l'instrument d'ordenació corresponent ha de sol·licitar-se el dictamen o informe favorable de la Comissió Territorial d'Activitats Qualificades, o de l'òrgan que la substituïsca, referit al compliment per l'instrument de planejament de la distància establida en la normativa sectorial aplicable (Decret 2414/1961, de 30 de novembre, pel qual s'aprova el Reglament d'Activitats Molestes Insalubres, Nocives i Perilloses), respecte a la infraestructura de sanejament i depuració existent.  
-Este nou sector, que es desenrotllarà per mitjà de l'instrument d'ordenació corresponent, s'ajustarà al que disposen les directrius referides als sistemes de tractament, apartat 6.3.2 del vigent Pla director de Sanejament i Depuració de la Comunitat Valenciana, aprovat pel Decret 197/2003, de 3 d'octubre, del Consell de la Generalitat.   
  
-Al seu dia, l'agent urbanitzador responsable del desenrotllament urbanístic haurà de realitzar la sol·licitud de la connexió al sistema públic de sanejament i depuració. Les obres necessàries per a la connexió de les aigües residuals a les infraestructures públiques s'efectuaran pel peticionari al seu càrrec i risc.  
-En tot cas, l'abocament generat pel desenrotllament urbanístic de referència haurà de complir amb els límits establits en l'ordenança municipal d'abocaments, o si no n'hi ha, en el model d'ordenança d'abocaments de l'entitat de sanejament a fi de preservar la integritat del sistema de sanejament i la qualitat de l'efluent. A l'efecte l'urbanitzador haurà de preveure que abans del punt de connexió, ha de disposar d'una arqueta de registre de la mateixa tipologia que la que figura en el model d'ordenança d'abocaments a la xarxa municipal de clavegueram editat per esta entitat de sanejament, dotada a més de guies per a la instal·lació d'una mitja lluna que permeta la desconnexió de l'abocament.  
  
-Amb anterioritat a l'execució de la connexió s'haurà d'ingressar en l'entitat de sanejament la quantitat resultant de 39.714,56 €, a l'efecte de la qual haurà d'establir-se, si és el cas, el conveni entre l'entitat de sanejament i l'Ajuntament de Dolores.  
6. Informe desfavorable de la Comissaria d'Aigües (No consta la data de la seua emissió), en el qual s'indica allò que es trascriu textualment:   
-En relació amb les noves demandes de recursos hídrics generades per l'ampliació o nova creació d'activitats derivades del desenrotllament urbanístic previst en el pla parcial, cal tindre en compte que la demanda global per a l'abastiment a les poblacions en l'àmbit de la Confederació Hidrogràfica del Segura excedix les assignacions previstes per a este ús, cosa que genera un important dèficit. Per tant, en les circumstàncies actuals, i fins que no es generen nous recursos procedents del dessalatge d'aigua marina d'acord amb les previsions, a curt termini, del Programa Aigua, no hi ha recursos hídrics suficients per a satisfer les noves demandes generades per les actuacions previstes.   
  
-En el cas que es prevegen una altra o altres fonts d'abastiment distintes del sistema de la Mancomunidad de los Canales del Taibilla, la disponibilitat de recursos hídrics suficients per a atendre les noves demandes generades estarà subjecta tant a l'existència de drets inscrits en el Registre d'Aigües, com a la possibilitat de fer efectiu estos drets en funció de l'estat d'explotació del sistema hídric afectat.  
  
-En el cas que els drets vigents estiguen adscrits a altres usos, caldrà obtindre prèviament l'autorització corresponent al canvi d'ús:   
  
7. Certificat del cap del Servici Municipal d'Aigua Potable i Sanejament (Pridesa) de la localitat de Dolores (Alacant), de data 11 de juliol de 2006; qui subscriu afirma l'existència de suficient cabal d'abastiment per a la nova urbanització del sector-S1, a causa de les previsions d'augment de les preses del Canal del Taibilla; respecte a la identificació dels cabals disponibles i les fonts de subministrament, s'establix la consideració següent: l'empresa concessionària del servici, garantix la regularitat en el subministrament d'aigua potable a dita urbanització i, també, que el subministrament no comportarà minva addicional a la disponibilitat del cabal existent.   
8. Certificat del representant de la mercantil Colsur SL, de data 20 de març de 2007, gestora de l'arreplegada dels residus sòlids urbans pertanyents al terme municipal de Dolores; pel qual exposa que es farà responsable de la correcta gestió dels residus que es generen com a conseqüència del desenrotllament del sector 1.   
9. Informe del Servici de Projectes i Construccions Educatives de l'Àrea d'Infraestructures de la Direcció General de Règim Econòmic de la Conselleria d'Educació, de data 29 de juny de 2006, pel qual s'emet un informe favorable en les seues competències en matèria educativa, al pla parcial; no obstant això, està condicionat al compliment de les consideracions següents:  
-Ampliar la parcel·la SET-1 de 5.000 m², amb part de la parcel·la dotacional SEQ-1, per a obtindre una superfície compresa entre els 5.500 i 8.000 m² que permeta albergar un centre de perfil 3I+6P.   
-Els paràmetres urbanístics que el planejament municipal establisca per a la parcel·la escolar, no han d'estar en contradicció amb allò que s'ha establit per esta administració. Les limitacions edificatòries no seran més desfavorables que les següents:  
-Coeficient d'edificabilitat: 1,00 m²/ m²  
-Coeficient d'ocupació de parcel·la: 50%.  
-Distàncies a límits o fatxades, sense cap limitació  
-Nombre de plantes: 3.  
-Altura de cornisa: 12 metres.  
-Formes dels edificis i les seues cobertes, sense limitació  
-Núm. de places d'aparcament = Núm. d'unitats docents   
Tenint en compte que en cas de no respectar-se estos paràmetres, la superfície de la parcel·la haurà d'incrementar-se adequadament.   
Afeccions legals  
-En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la Xarxa Natura 2000, no s'ha constatat en l'àmbit d'actuació l'existència de llocs d'interés comunitari, denominats LIC, proposats per a formar part de la Xarxa Natura 2000, ni ZEPAs designats per a la seua integració en dita Xarxa. Tampoc hi ha Espais Naturals Protegits de la Generalitat Valenciana (parc natural, paratge natural, paratge natural municipal, reserva natural, monument natural, lloc d'interés i paisatge protegit), zones humides catalogades, microreserves vegetals, muntanyes d'utilitat pública o gestionades per l'administració, que puguen veure's afectades pel desenrotllament de la present actuació.  
-L'àmbit del sector està afectat per risc d'inundació de nivell 2 d'acord amb el Pla d'Acció Territorial sobre Prevenció del Risc d'Inundació a la Comunitat Valenciana, que es correspon a la inundació massiva del riu Segura (freqüència entre 25 i 100 anys; calat >0,80 metres). No obstant això, d'acord amb el que disposa la resolució de la directora general d'Ordenació del Territori de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, de data 8 de novembre de 2007, el contingut de la qual es detalla en l'apartat de la present declaració relatiu a informes sectorials, resol aprovar l'estudi d'inundabilitat presentat   
  
Consideracions ambientals i afeccions legals:  
1. En l'estudi d'impacte ambiental presentat s'ha realitzat una descripció generalista del medi biòtic i abiòtic de l'entorn on es desenrotllarà l'actuació; posteriorment es descriuen els elements ambientals susceptibles de ser afectats pel projecte, entre els quals s'inclou: l'edafologia, la climatologia, geologia, vegetació, fauna, hidrologia, el patrimoni arqueològic i etnològic, les vies pecuàries i el paisatge. Els aspectes ambientals més rellevants arreplegats en la documentació aportada del projecte i observats en la cartografia temàtica de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, són els següents:   
  
-Risc sísmic relativament alt  
-Morfologia plana amb pendent uniforme, entorn al 3-4%.   
-Risc d'erosió actual i potencial molt baix.   
-Risc nul de lliscaments i despreniments.  
-Materials permeables o semipermeables; a excepció d'alguna xicoteta zona impermeable per la presència d'una coberta de terra argilosa.  
  
-Risc d'inundació de freqüència mitjana i calat alt en tota l'àrea.  
  
-Vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers alta  
-Sòls d'alta capacitat d'ús agrícola.  
2. L'àmbit d'actuació, es definix per constituir una zona plana, que presenta un pendent en sentit descendent Sud-nord, formada per terres de cultiu abancalades i solcada per diferents camins. La localització del sector junt amb la carretera CV-855, la disposició dels camins i el pendent existent, són factors que han condicionat el traçat de vials longitudinals que permeten l'escolament de les aigües pluvials cap a zones més baixes pròximes al límit nord del sector, junt amb la séquia de l'Acierto.  
3. En la zona on es desenrotllarà el sector, hi ha 8 edificacions a considerar, però tal com s'indica en l'estudi d'impacte ambiental, estes no seran demolides per a l'execució del projecte; no obstant això, algunes infraestructures de reg sí que es veuran afectats pel desenrotllament de la present actuació.   
4. La connexió a la xarxa d'infraestructura d'abastiment d'aigua es realitzarà a la xarxa municipal existent en el nucli urbà tradicional, connectant en diferents punts.  
5. Respecte a la justificació de la disponibilitat de recursos hídrics, encara que en l'expedient consta un informe desfavorable de l'organisme de conca competent, no es fa referència a la data en què va ser expedit. Al contrari, es presenta un informe cap del Servici Municipal d'Aigua Potable i Sanejament de la localitat de Dolores, de 11.07.06, en el qual subscriu l'existència de suficient cabal d'abastiment per a la nova urbanització del sector-S1, a causa de les previsions d'augment de les preses del Canal del Taibilla; i respecte a la identificació dels cabals disponibles i les fonts de subministrament s'establix la consideració següent: L'empresa concessionària del servici, garantix la regularitat en el subministrament d'aigua potable a la dita urbanització i, també, que este subministrament no comportarà minva addicional a la disponibilitat del cabal existent. Davant d'esta situació, haurà de vigilar-se el compliment de la doctrina establida per la Sala del Contenciosa Administrativa del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, en la interlocutòria d'Ador respecte a la justificació de la disponibilitat de recursos hídrics en qualitat i quantitat suficients, per a garantir el desenrotllament de l'actuació proposada.   
6. Respecte a la xarxa d'energia elèctrica s'enllaçarà pel sud amb el transformador existent junt amb la fàbrica de cartonatges del nucli urbà, que discorrerà subterràniament fins els centres de transformació del sector.  
7. S'han exposat de forma molt generalista els possibles impactes susceptibles de generar-se com a conseqüència del desenrotllament del pla parcial proposat; així com els apartats de l'estudi d'impacte ambiental relatius a l'execució de les mesures correctores (sense detallar les mesures preventives) i el programa de vigilància ambiental; per la qual cosa s'hauran d'adequar al que disposen els condicionants de l'apartat segon de la present resolució establits al respecte.   
Consideracions jurídiques:  
1. El projecte examinat constituïx, segons el que preveu l'apartat 8.a de l'annex I, del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental.  
3. L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribuïx a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes als quals siga d'aplicació la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental.  
4. L'article 16.2 m) del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualsevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars en el territori de la Comunitat Valenciana.  
  
Per tant, per tot el susdit, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
  
Primer  
S'estima acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li són d'aplicació, l'homologació modificativa del pla parcial del sector 1 del PGOU de Dolores (Alacant), sempre que es desenrotlle d'acord amb el que establix la documentació presentada fins a la data, amb els informes sectorials emesos i amb els condicionants establits en l'apartat segon de la present declaració.   
  
  
Segon  
1. Prèviament a l'aprovació definitiva de l'instrument de planejament:  
a) Haurà de justificar-se, davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme, el compliment de la doctrina establida per la Sala del Contenciosa Administrativa del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, en la interlocutòria d'Ador, respecte a la justificació de la disponibilitat de recursos hídrics en qualitat i quantitat suficients, per a garantir el desenrotllament de l'actuació proposada.   
b) L'informe favorable del Servici de Patrimoni Arquitectònic i Mediambiental de la Conselleria de Cultura i Esport, de data 17 d'agost de 2007, pel qual s'emet l'informe favorable als efectes patrimonials previstos en l'article 11 de la Llei 4/98, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, que va ser emés basant-se en l'estudi d'impacte ambiental, document refós, presentat al març de 2007; per la qual cosa s'haurà de justificar davant de la CTU, que el seu contingut, als efectes d'ordenació, és el mateix que el que està en el Servici d'Avaluació Ambiental Estratègica, de juny de 2005.   
c) Haurà de justificar-se, davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme, per mitjà de la presentació del certificat municipal, les al·legacions presentades, si és el cas, durant el tràmit d'informació pública del projecte avaluat; així com el certificat en què es concrete la totalitat de la documentació que es va exposar al públic durant el dit procediment.   
2. Hauran d'incloure's en les corresponents fitxes de planejament, com a condicionants previs a l'inici de les obres d'urbanització, els següents:  
a) Es compliran les consideracions establides en l'informe de l'Àrea de Comerç, de la Direcció General d'Indústria i Comerç de la Conselleria d'Empresa, Universitat i Ciència, de data 12 de desembre de 2005, relatiu a l'anàlisi dels usos comercials a implantar en el sector i les seues possibles repercussions.  
b) Es compliran les consideracions establides en l'informe del Servici de Servici de Projectes i Construccions Educatives, de l'Àrea d'Infraestructures de la Direcció General de Règim Econòmic de la Conselleria d'Educació, de data 29 de juny de 2006.   
  
c) Es compliran les consideracions establides en la resolució de la directora general d'Ordenació del Territori de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, de data 8 de novembre de 2007; per la que resol aprovar l'estudi d'inundabilitat presentat.  
  
d) Es compliran els condicionants establits en l'informe favorable de l'EPSAR, 16 de febrer de 2007, relatiu a la capacitat del sistema de sanejament i depuració de l'EDAR de Dolores-Catral per a admetre els cabals d'aigües residuals generats pel desenrotllament del present sector.   
e) En cas que es preveja efectuar l'abocament d'aigües pluvials a la xarxa de séquies existents, s'obtindrà prèviament, autorització d'abocament a l'organisme de conca competent, la Confederació Hidrogràfica del Segura, d'acord amb el que disposa el Reial Decret Legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Aigües.   
f) S'haurà de presentar un programa de vigilància ambiental complet on es definisquen amb major exactitud respecte al programa inclòs en l'estudi d'impacte ambiental presentat, l'equip encarregat de la seua realització, així com el manteniment i control de les mesures de protecció i restauració desenrotllades en l'àrea i el seu entorn, a fi de garantir l'eficàcia en la protecció de la fauna, flora, paisatge, qualitat atmosfèrica, control de residus i abocaments, i seguiment de la implantació de zones verdes, entre altres.   
El programa de vigilància ambiental haurà d'incloure el compromís que el promotor presente puntualment davant de l'administració una memòria o informe anual concretant: el desenrotllament i avanç de l'activitat, de l'aplicació de les mesures de protecció i de restauració previstes, dels controls realitzats i de qualsevol incidència de caràcter mediambiental que puga produir-se durant el seu desenrotllament.   
  
3. Haurà d'incloure's en les fitxes de planejament, com a condicionants previs a l'atorgament de les llicències d'ocupació dels usos residencials en el sector, la comprovació dels següents condicionants:  
  
a) Que la xarxa d'abastiment d'aigua estiga en funcionament i que l'aigua tinga la qualitat adequada d'acord al RD 140/2003, de 7 de febrer, pel qual s'establixen els criteris sanitaris relatius a la qualitat de l'aigua per al consum.  
b) Les infraestructures necessàries en matèria de depuració d'aigües residuals, s'executaran de manera que es garantisca el ple funcionament en el moment de l'inici d'ocupació.  
4. Totes les actuacions que s'executen en el sector s'adequaran en la mesura que siga possible al pendent natural del terreny, de manera que este s'altere en el menor grau possible, que es propicie l'adequació a la topografia natural, tant del perfil edificat com del parcel·lari, de la xarxa de camins i de les infraestructures lineals. A més es disminuirà l'impacte de les edificacions sobre l'entorn per mitjà de l'ús de colors en sostres i fatxades que permeten una major mimetització.   
  
5. Caldrà la reposició de tots els servicis i infraestructures de reg afectats i funcionalment necessaris per part de l'agent urbanitzador. S'haurà de garantir la continuïtat de totes les canalitzacions i canonades que travessen el sector i tenen una funcionalitat més enllà dels límits del sector. Qualsevol desviació o alteració d'estes instal·lacions haurà de disposar de l'autorització de la comunitat de regants o de l'òrgan competent, el qual determinarà la forma en què es duran a terme les actuacions proposades.   
6. La terra vegetal extreta durant la fase de moviment de terres, i que siga susceptible d'aprofitament, es mantindrà en condicions agrícoles adequades, atesa l'elevada qualitat agrària d'estes, que serà destinada al farciment de les zones verdes previstes en l'actuació, o si no n'hi ha, a altres àrees del municipi on siga susceptible la seua utilització. Es definirà el lloc i les condicions d'emmagatzematge del sòl eliminat, a fi de garantir que eixa terra no perda les seues condicions d'humitat i les seues característiques edàfiques.  
7. L'Ajuntament exigirà les empreses, després de la realització de les obres, els certificats de recepció de residus sòlids inerts per part d'abocadors o empreses autoritzades per a la gestió d'este tipus de residus.  
8. Durant la fase d'execució, s'haurà de preveure i identificar una zona per a l'arreplegada dels materials a emprar en les obres d'urbanització i edificació, per a evitar l'ocupació dels terrenys limítrofs.  
9. Els residus vegetals originats amb la tala de l'arbratge i desbrossament dels terrenys es gestionaran de manera adequada a la seua naturalesa, i queda prohibida la seua incineració in situ o de qualsevol altre tipus de residu.  
10. Durant la fase d'execució, s'haurà de definir l'àrea on quedarà aparcada temporalment la maquinària d'obra i s'indicarà, si és el cas, el lloc on es duran a terme els treballs de neteja i manteniment. Així mateix, es recorda que els canvis d'oli, filtres i qualsevol altre residu de manteniment de maquinària i vehicles hauran de ser degudament gestionats per un taller o gestor de residus tòxics i perillosos degudament autoritzat  
11. El material necessari per a realitzar l'esplanada del sector haurà de provindre de pedrera o zona de préstec autoritzada. S'ha de disposar del certificat on s'especifique l'origen dels materials, es justifique el volum necessari i la capacitat de la zona de préstec per a atendre la demanda generada. S'han de disposar de les autoritzacions sectorials preceptives.  
12. En la urbanització s'han de preveure llocs per a la col·locació de contenidors per a la recollida selectiva dels distints tipus de residus que es tracten habitualment a la Comunitat Valenciana en quantitat suficient per a adequar el projecte presentat al Pla Integral de Residus.  
  
13. Els exemplars arboris existents actualment en l'àrea d'actuació s'integraran, en la mesura que siga possible, o bé en altres àrees del municipi; caldrà establir un programa adequat per al seu manteniment que assegure la pervivència.   
14. Els aspectes relatius a les mesures preventives i correctores derivades del compliment de les ordenances municipals, de la legislació sectorial d'aplicació vigent, les mesures establides en este condicionat, les establides en l'estudi d'impacte ambiental, en el document de síntesi i les labors de vigilància que corresponguen al programa de vigilància ambiental, s'incorporaran al projecte d'urbanització i de construcció del sector preceptiu. S'hauran de valorar adequadament i pressupostàriament els gastos derivats del seu compliment.  
  
15. D'acord amb el que disposa l'article 35 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental: la vigilància del compliment per part del titular del projecte de les condicions imposades per l'Agència del Medi Ambient correspon a l'òrgan amb competència substantiva i a les corporacions locals en l'exercici de les seues atribucions legals.  
  
16. Altres condicionants de caràcter ambiental derivats de les autoritzacions sectorials preceptives que li siguen d'aplicació.  
  
Tercer  
Notificar les persones interessades que contra la present resolució, per ser acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produïx indefensió, no es pot interposar cap recurs; sense perjuí d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 27 de Novembre de 2008. La directora general de Gestió del Medi Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno   
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 39/07-AIA.  
Títol: Ampliació i trasllat d'explotació porcina de 264 porques en cicle tancat.  
Promotor: Umbriporc SL  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Quesa (València).  
Objecte del projecte: construcció explotació porcina.  
Localització: polígon 8 parcel·les 33 i 42, terme municipal de Quesa (València).  
Descripció del projecte  
En les parcel·les on es pretén dur a terme l'actuació existix actualment un centre d'engreixament de 600 places de capacitat. L'explotació té una estimació d'impacte ambiental positiva, de 6 d'octubre de l'any 2000, corresponent a la construcció de la dita nau amb una capacitat per a 360 places d'encebament. En l'estimació es van establir una sèrie de condicions referides al tractament de purins i a les mesures higièniques que cal adoptar en l'explotació per a l'exercici de l'activitat.  
  
L'objecte del present projecte és el trasllat d'una explotació en cicle tancat existent que s'ubica en les proximitats del nucli urbà de Quesa fins a les parcel·les on se situa la nau esmentada. L'activitat que es desplegarà serà en cicle tancat i tindrà una capacitat per a 264 porques reproductores de producció de gorrins i la seua descendència fins a la finalització de l'encebament. Amb les equivalències establides en el Reial Decret 324/2000, de 3 de març, pel qual s'establixen normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines l'explotació tenia una capacitat de 253,44 UGM.   
Les parcel·les 33 i 42 comprenen una superfície de 20.167 m². La superfície ocupada per les naus serà de 3.309, 03 m² distribuïda de la manera següent:  
Nau de gestació, maternitat i reposició 1.164,20 m²  
Nau postdeslletament 330,72 m²  
Nau d'encebament ampliada 1.195,92 m²  
Nau d'encebament existent 619 m²   
Cada nau disposarà de fosses interiors per a l'emmagatzematge de purins que es connectaran per mitjà de canonada de PVC amb una fossa general coberta. La capacitat total de les fosses situades sota les naus és de 1.211,02 m³ i la capacitat de la bassa exterior existent és de 150 m³. Totes les fosses estaran impermeabilitzades amb solera de formigó de 20 cm de grossària i parets de fàbrica de rajola arrebossades en ambdós cares. Es disposarà de pous testimoni dotats de piezòmetre per a comprovar el nivell d'estes.   
S'ha estimat un volum anual de producció de purins de 4.686 m³. Segons la documentació, este s'emprarà com a fertilitzant en camps de cultiu amb una dosi d'aplicació màxima de 170 kg N/any. La superfície agrícola necessària per a esta dosi d'aplicació és d'aproximadament 90 ha. Els purins seran retirats de l'explotació i distribuïts en els camps per mitjà de cisterna.  
Per a l'abastiment d'energia elèctrica es disposa d'una connexió a la xarxa d'abastiment. L'explotació disposa d'abastiment d'aigua procedent de la xarxa municipal. S'ha estimat un consum total de 395 m³/any.  
Les aigües residuals seran conduïdes a les fosses de purins. Les aigües pluvials seran canalitzades a través de voreres perimetrals, sense que se n'haja especificat el punt de desguàs.   
L'explotació tindrà les següents infraestructures sanitàries: tanca perimetral, gual de desinfecció, teles ocellaires en les finestres i pediluvis en les portes d'accés.  
La distància al nucli urbà de Quesa és superior als 1.000 metres.  
  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública i remissió de l'expedient  
Amb data 20 de febrer de 2007, l'Ajuntament de Quesa remet una còpia del projecte d'activitat, l'EIA i l'expedient municipal.  
La informació pública s'ha realitzat amb la publicació en el BOP de València núm. 25, de 30 de gener de 2007, mitjançant un edicte de l'alcaldia i amb la informació als veïns de les parcel·les limítrofes. Sense que s'hi presentaren al·legacions.  
2. Sol·licitud de documentació complementària  
Una vegada estudiada la documentació presentada, amb data 27 d'abril de 2007, se li sol·licita l'ampliació d'esta, en la qual se sol·licita, entre altres documents, un informe de compatibilitat urbanística en què s'especifique la classificació i qualificació del sòl en què es pretén ubicar l'explotació. Amb dates 15 de maig de 2007 i 8 de juny de 2007 el promotor remet una part de la documentació requerida.  
Amb data 23 de novembre de 2007, es remet l'informe vinculant sobre l'afecció al patrimoni en què s'emet un informe favorable a l'actuació proposada.  
Amb data 3 de desembre de 2007, després de la visita realitzada a les parcel·les del projecte se'n sol·licita una nova ampliació, i se sol·licita nova documentació. Amb data 11 de gener de 2008 es remet part de la documentació requerida.   
Amb data 20 d'agost de 2008 es remet l'informe urbanístic sol·licitat.   
3. Consultes realitzades  
Amb data 2 d'abril de 2007, es realitza consulta a l'Àrea d'Ordenació Sostenible del Medi, atés que l'explotació es troba en l'àmbit del LIC Muela de Cortes i Caroig.  
En la resposta a la dita consulta, data 30 d'abril de 2007, es conclou:  
Vist el projecte i considerant les característiques de l'activitat i les mesures que s'hi preveuen, es considera que no és probable que es produïsquen afeccions negatives indirectes sobre els hàbitats i/o espècies localitzades en l'entorn del LIC Muela de Cortes i Caroig, sempre que no es realitze aplicació de purins com a adob orgànic en parcel·les incultes que puguen provocar un efecte advers sobre els hàbitats d'interés comunitari.   
Amb data 16 de maig de 2007, es realitza consulta al Servici de Conservació de la Biodiversitat en relació amb les parcel·les en què s'ha proposat la distribució dels purins.  
Amb data 20 de setembre de 2007, es remet la resposta en què s'indica:  
La dispersió de purins sobre parcel·les de vegetació natural afectarà decididament la composició florística d'esta vegetació i desplaçarà les espècies nitròfiles a les típiques d'estes comunitats.  
S'adjunta, a més, la relació de parcel·les que no haurien de ser utilitzades per a la distribució dels purins. Per la qual cosa se li sol·licita al promotor l'exclusió d'estes parcel·les del còmput de superfície agrícola disponible i la inclusió de noves parcel·les aptes.  
Afeccions legals  
Segons les Normes Subsidiàries de Planejament Municipal de Quesa, aprovades definitivament, amb data 23 de febrer de 1988, per la Comissió Territorial d'Urbanisme de la Generalitat Valenciana, la parcel·la 33 del polígon 8 es troba en sòl no urbanitzable comú i la parcel·la 42 del polígon 8 es troba en sòl no urbanitzable i comprén zones qualificades de comú, protecció d'embassaments i protecció agrícola.   
En l'informe urbanístic de l'arquitecte municipal remés amb data 16 de juliol de 2008, s'indica que segons el pla del projecte tècnic, la ubicació de les edificacions es realitzarà sobre la zona qualificada de sòl no urbanitzable comú.   
La distància de l'explotació respecte del nucli urbà és superior als 1000 metres. Segons la Llei 6/2003, de Ramaderia de la Comunitat Valenciana, la distància mínima de 500 m respecte a nuclis urbans es mantindrà en el cas de nuclis de població entre 500 i 1999 habitants. En este cas, el nombre d'habitants del municipi de Quesa es troba entorn dels 750 habitants.   
Una part de la parcel·la 33 es troba dins de la franja de 100 metres que constituïx la zona de policia del llit pròxim a l'explotació. L'àrea inclosa es correspon a una zona de vessant en què no s'ha previst la construcció de cap nau.  
En la realització de qualsevol tipus de treball tant en la fase de construcció com en la fase de funcionament s'haurà de complir el que disposa el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals que cal observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants.  
  
El municipi de Quesa no està considerat com a zona vulnerable segons el Decret 13/2000, de 25 de gener, del Govern Valencià, pel qual es designen, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, determinats municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries.   
Consideracions ambientals  
L'explotació se situa en una plataforma construïda en la zona alta d'una lloma. Als peus de la dita elevació es troba el llit del riu Escalona tributari del riu Xúquer. La vulnerabilitat d'aqüífers està valorada com a molt baixa en la zona d'actuació. Segons la documentació, totes les fosses i la bassa exterior estaran impermeabilitzades.  
En la zona pròxima a l'actuació es localitzen parcel·les agrícoles dedicades al cultiu d'olivera, vinya o labor de regadiu entre altres. Hi ha també zones forestals de bosc baix i pineda. Els purins que es generen en l'explotació serà usat com a adob orgànic en parcel·les agrícoles de la zona i se n'exclouran les ocupades per vegetació forestal, parcel·les improductives i les ocupades per pastures naturals.  
Les parcel·les en què es troba l'explotació es troben incloses en l'àmbit del LIC Muela de Cortes i Caroig. En l'informe de l'Àrea d'Ordenació del Medi s'indica que no es produiran afeccions negatives sobre este espai si es realitza una gestió adequada dels purins.  
  
Una part dels terrenys d'ambdós parcel·les es troben incloses com a sòl forestal per l'Inventari Forestal de la Comunitat Valenciana. Es correspon amb les zones de vessant en què, segons la documentació presentada, no s'ha previst cap actuació.  
Donada la seua localització, en una zona elevada, s'han de prendre mesures oportunes per a la integració paisatgística de les construccions. Segons la documentació remesa s'instal·larà una barrera vegetal en el perímetre de la parcel·la, a més, s'empraran tancaments amb colors i materials acords a l'arquitectura tradicional. La pantalla vegetal haurà d'estar constituïda exclusivament per espècies autòctones triades en funció del seu port, alçada i frondositat. El manteniment de la barrera vegetal haurà d'incloure's en el pla de vigilància ambiental.  
Pel que fa a la litologia, consultada la cartografia disponible, es determina en la zona l'existència de dos zones diferenciades. Per un costat es troben argiles, margues i algeps i per un altre, apareixen còdols, graves i llims. Tots estos materials presenten una erosionabilitat valorada com a alta o molt alta. Hi ha també un risc d'esllavissada en els vessants, valorat com a alt en la cara est de la lloma. Consultada la cartografia temàtica geotècnica de l'Institut Geològic Miner d'Espanya (E1:200.000, Ontinyent 7-8, full 63) l'explotació es trobaria ubicada en una zona valorada amb condicions constructives desfavorables per problemes hidrològics i amb condicions constructives molt desfavorables per problemes litològics, geomorfològics i geotècnics.   
  
Segons el tècnic redactor, el 2001 es va realitzar un desboscament per a l'esplanació de la parcel·la sense que s'haja especificat la quantia d'este ni les zones afectades. Sí que s'ha presentat una llicència per a dur a terme estes obres emesa per l'Ajuntament al setembre de 2001.  
  
Visitada la zona d'actuació, en les obres de construcció de la plataforma on s'ubicaran les naus es van generar en determinades zones talussos pràcticament verticals. Tenint en compte, a més, la valoració del risc d'erosió i d'esllavissada que s'indica en la cartografia consultada es considera, per tant, que caldrà fer un adequat tractament dels talussos de manera que se'n garantisca l'estabilitat. S'haurà d'incloure en el pla de vigilància ambiental del projecte.  
  
Per a l'evacuació d'aigües pluvials, per a les naus, s'ha previst la canalització a través de les voreres perimetrals en forma de falca que es conduïxen fins a les zones de la parcel·la no construïdes. En el projecte no s'ha especificat el punt concret de desguàs ni les característiques d'este sistema. Per a evitar problemes d'erosió hídrica l'explotació ha de disposar d'un sistema adequat per a la seua evacuació. El dit sistema d'evacuació haurà d'estar ben dimensionat, el traçat del qual assegure que en cap moment les aigües pluvials entren en contacte amb els residus emmagatzemats i el disseny del qual minimitze l'erosió associada a l'abocament d'estes. La vigilància i el manteniment haurà d'incloure's en el pla de vigilància ambiental.  
En la conversació mantinguda amb el promotor, s'informa que es pretén, en un futur, l'ampliació d'esta explotació amb la construcció d'una bassa d'emmagatzematge de purins i una nau de recepció d'animals en la parcel·la 40. Esta parcel·la, segons el tècnic redactor del projecte, no és propietat del promotor i es troba en tràmit de compra. L'accés a la dita parcel·la es realitza a través d'un camí que discorre juntament amb el vessant. Si es du a terme la construcció de la nau i la bassa en la dita parcel·la açò suposaria un augment en el trànsit de vehicles pel dit vial per a la càrrega de purins i la descàrrega d'animals.   
  
L'ampliació de l'explotació, si es du a terme, serà objecte d'una resolució complementària a la present declaració d'impacte ambiental, per a la qual cosa s'haurà de presentar documentació tècnica referent a les dites construccions. Per les característiques dels materials constituents que indica la cartografia, el traçat que seguix i la morfologia del terreny no es considera que el camí puga oferir suficients garanties d'estabilitat davant d'un trànsit continuat de vehicles. Per la qual cosa s'haurà de presentar també un estudi geotècnic visat i firmat per tècnic competent i s'hauran d'establir, d'acord amb els resultats, les mesures que s'hagen d'adoptar per a garantir l'estabilitat en el dit vial.   
  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament, annex I apartat 1.h.  
  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que se li apliquen.  
L'article 16.2 m) del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualsevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars en el territori de la Comunitat Valenciana.   
  
Per tant, basant-se en tot el que anteriorment s'ha exposat, formule la següent declaració d'impacte ambiental:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte de construcció de l'explotació porcina de cicle tancat situada en les parcel·les 33 i 42 del polígon 8, en el terme municipal de Quesa (València), promogut per Umbriporc SL, sempre que este es desenrotlle d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i les condicions i modificacions establits a continuació:  
  
  
Segon  
1. S'haurà d'assegurar la correcta impermeabilització de les fosses, basses destinades a l'emmagatzematge de purins i conduccions tant per a la nova construcció com de les existents.  
2. Els purins que es generen en l'explotació només podrà distribuir-se sobre parcel·les que es troben explotades agrícolament. Tampoc es podrà distribuir en les proximitats de barrancs, aqüífers, pous i semblants. S'aplicarà amb una dosi adequada a les necessitats del cultiu, amb un màxim anual de 170 kg de N per hectàrea.   
3. Tots els residus que es generen seran emmagatzemats i gestionats d'acord amb la seua naturalesa i perillositat. Es comunicarà a esta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en el destí d'estos.  
  
4. Les aigües residuals que es generen en l'explotació hauran de ser gestionades de forma adequada d'acord amb la seua naturalesa i perillositat. S'acceptarà que les aigües fecals s'addicionen als purins.   
5. En el termini de 6 mesos des de la notificació de la present declaració s'haurà de presentar davant d'esta Direcció General documentació tècnica i reportatge fotogràfic en relació amb els aspectes següents:  
Característiques de l'apantallament vegetal previst.   
Sistema d'evacuació de pluvials previst, característiques constructives, punts d'abocament i mesures que s'adopten per a evitar l'erosió en eixa zona.   
Mesures que s'adopten per a assegurar l'estabilitat dels talussos.  
Totes estes mesures s'inclouran dins del pla de vigilància ambiental.  
6. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a la Direcció General de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge que establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
Tercer  
Notificar als interessats que contra la present resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret consideren pertinents.  
  
Quart  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
  
València, 27 de novembre de 2008. La directora general de Gestió del Medi Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 042/08-AIA.  
Promotor: Lucena Cerámicas SA.  
Autoritat substantiva: Direcció General per al Canvi Climàtic de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.  
Objecte del projecte: autorització ambiental integrada per a la fabricació de revestiments i paviments ceràmics.  
Localització: polígon industrial Les Foyes s/n, sectors 1 i 2, a Lucena de Cid (Castelló).  
Ref. òrgan substantiu:142/07 IPPC SClCo/RLG.  
Descripció del projecte  
1. Característiques   
Les instal·lacions se situen en sòl urbà tipus industrial, en el polígon industrial Les Foyes s/n, sectors 1 i 2, ubicat en el municipi de Lucena del Cid (Castelló). La superfície del terreny ocupat per les edificacions i les esplanades en ús és de 70.000 m², sobre un solar de 81.763 m².  
  
Lucena Cerámicas, SA, es troba en funcionament des de 1997 i disposa de les llicències administratives corresponents. La societat es dedica a la fabricació de paviments i revestiments ceràmics i posseïx una capacitat de producció de 402 tones diàries. La producció anual és de 4 milions de metres quadrats i supera les 75 tones diàries, per això està sotmesa a avaluació d'impacte ambiental, perquè està catalogada en l'annex I, grup 4, lletra l del Reial Decret Legislatiu 1/2008, d'11 de gener, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Avaluació d'Impacte Ambiental de Projectes. Per idèntica raó, l'actuació també està sotmesa a autorització ambiental integrada, perquè es troba enquadrada en el grup 3.5 de l'annex I de la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de Prevenció i Control Integrats de la Contaminació.   
  
L'aigua de consum humà procedix de la xarxa municipal, l'aigua usada en la fabricació s'extrau d'un pou subterrani de l'empresa que té la concessió administrativa per a extraure fins a 7000 m³ anuals.   
  
L'energia consumida en els forns procedix del gas natural i ascendix a uns 67.592 Mwh PCS, l'energia elèctrica utilitzada és d'uns 7260 Mwh a l'any. El gasoil s'empra com a combustible dels carretons elevadors i es consumixen uns 29,17 m³ anuals.  
Les matèries primeres empleades en la fabricació de taulells ceràmics de gres són: argiles atomitzades, frites, pigments i colors, engalbes, vitrificables, dissolvents, adherents, fluïdificants, fixadors, granulants i aglomerants.  
Procés de fabricació  
Lucena Cerámicas, SA, prepara els esmalts a partir de frites i additius, tot això ho introduïx en molins de boles d'alúmina, fins a reduir les grandàries per davall d'un valor prefixat.  
Les argiles atomitzades es descarreguen en les tremuges de recepció i es transporten per mitjà de cintes des d'este lloc fins a les sitges d'emmagatzematge, des d'ací es transporten a les premses, que les comprimixen en sec dins de motles, i s'obtenen les peces o suports ceràmics.   
Les peces s'assequen posteriorment fins a rebaixar la humitat entre el 0,2 al 0,5% i s'esmalten a continuació. L'esmaltat consistix a aplicar-li una o unes quantes capes de mescles aquoses de silicats i òxids metàl·lics, amb una grossària total de 75 a 500 microns.  
La peça esmaltada es decora per mitjà de serigrafia. Esta tècnica empra diverses teles tensades d'una llum de malla determinada, que deixen pas únicament a la pasta serigràfica i d'esta manera sorgix el dibuix que s'ha de reproduir; també s'empren rototambors per a l'estampació.  
Les peces esmaltades i serigrafiades s'enfornen, així adquirixen resistència mecànica, forma estable, resistència química i superfície vidriosa brillant.   
L'etapa final consistix en el control de qualitat de les peces fabricades, la classificació automatitzada d'estes, l'embalatge i l'emmagatzematge en palet.  
En la fàbrica treballen 84 empleats.  
Emissions atmosfèriques   
Les emissions atmosfèriques de naturalesa gasosa ixen a l'exterior per 18 focus, dels quals 6 no es troben operatius des de l'any 2002. Els focus d'emissió es troben en els forns, assecadors i filtres de mànegues.  
Aigües residuals i pluvials  
Les aigües residuals sanitàries es generen al preparar els aliments i en els lavabos i dutxes.  
Les aigües residuals industrials procedixen de la neteja de les instal·lacions i s'acumulen en una bassa de 40 m³. Les aigües són retirades per un gestor autoritzat.  
Les aigües pluvials que es concentren en les instal·lacions s'envien per mitjà de cunetes i canalitzacions al barranc de les Boqueres.  
Residus   
Els residus que es generen en les instal·lacions de Lucena Cerámicas, SA, són els següents: olis usats, dissolvents orgànics no halogenats, tubs fluorescents i llums de vapor de sodi, filtres d'oli usats, bateries usades d'automoció, envasos de metall contaminats, envasos de paper contaminats, envasos de plàstic contaminats; draps, cotons i esponges; envasos de plàstic contaminats, residus sòlids ceràmics; palets, estelles de fusta, aglomerats i derivats de fusta; llots i suspensions aquoses ceràmiques, residus del procés de producció (peces no cuites, pols dels filtres de mànegues), mescles anteriors a la cocció, residus cuits de ceràmica, ferralles, plàstics, paper, cartó i residus domèstics.   
   
Tots els residus perillosos són arreplegats per gestors autoritzats i s'emmagatzemen en un xicotet ecoparc situat en l'interior de la nau de les premses. Els olis s'emmagatzemen en bidons.  
Les partícules de pols i els testets sense coure s'agrupen en contenidors i s'envien a una empresa atomitzadora per a la valoració.  
2. Alternatives mediambientals  
Atés que es tracta d'una fàbrica establida i en funcionament des de fa anys, no és procedent analitzar les alternatives mediambientals de l'emplaçament actual.  
El titular fabrica els seus productes amb les millors tècniques disponibles, per la qual cosa tampoc es plantegen alternatives a este aspecte.  
Tramitació administrativa  
1. Tramitació  
En data 2 de juliol de 2007, l'Àrea de Qualitat Ambiental remet un exemplar de l'Estudi d'Impacte Ambiental, una còpia del projecte bàsic de sol·licitud d'autorització ambiental integrada i el document de síntesi; sol·licita que s'emeta un informe sobre la idoneïtat de la documentació per a sotmetre-la a avaluació d'impacte ambiental.  
El cap de l'Àrea d'Avaluació Ambiental emet l'informe sol·licitat en data 12 de setembre de 2007.  
El 12 de febrer de 2008, l'Àrea de Qualitat Ambiental aporta el resultat del tràmit d'informació pública i sol·licita l'avaluació d'impacte ambiental del referit projecte.  
2. Informació pública  
La Direcció General per al Canvi Climàtic va sotmetre l'expedient a informació pública i va publicar, a este efecte, un anunci en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana núm. 5623, de 22 d'octubre de 2007; una vegada transcorregut el termini de 30 dies hàbils, no es van presentar al·legacions.  
3. Peticions d'informació o documentació complementària  
No s'han realitzat.  
Informes sectorials   
No s'han sol·licitat informes sectorials.  
Afeccions legals mediambientals   
D'acord amb la informació continguda en els sistemes d'informació geogràfica de la Conselleria de Territori i Habitatge, el projecte no presenta afeccions legals sobre espais protegits per la legislació mediambiental vigent.  
Consideracions ambientals  
1. Elements que poden veure's afectats de forma important pel projecte de l'activitat  
La fabricació de taulellets és una activitat que consumix quantitats importants d'energia i genera emissions de partícules sòlides i gasos a l'atmosfera. També es produïxen residus, vibracions i contaminació acústica.  
2. Identificació i valoració dels impactes   
Els impactes que causa l'activitat sobre el medi ambient han sigut enumerats i valorats en l'estudi d'impacte ambiental.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.  
Les soleres de les naus estan impermeabilitzades i posseïxen canalons d'arreplega de les aigües residuals industrials, per la qual cosa es preveu la possibilitat que percolen les dites aigües als aqüífers. La nau de preparació d'esmalts posseïx la solera amb pendent dirigit cap a un canaló on s'arrepleguen les aigües de llavat de la instal·lació; des d'ací es bomben al canaló de la nau de fabricació i ixen a les basses situades en l'exterior de les instal·lacions.  
Les aigües residuals industrials s'emmagatzemen en 4 basses contigües, en tres d'estes s'injecta aire des del fons i en la quarta bassa, de 40 m³ de capacitat, s'han instal·lat dos agitadors per a evitar la decantació de les partícules. Les aigües les retira un gestor autoritzat.  
La nau de preparació d'esmalts transvasa els esmalts fabricats a la nau d'emmagatzematge d'estos, que al seu torn els bomba als depòsits amb agitadors de la nau de fabricació. Els esmalts circulen des de la nau de preparació d'esmalts fins a la nau d'emmagatzematge per unes canonades de xicotet diàmetre, que van disposades dins d'una canonada de formigó prefabricat d'uns 80 cm de diàmetre, que es troba soterrada. En el cas que es trencara alguna d'estes canonades, el fluid seria conduït per la canonada de formigó per gravetat fins al canaló de la nau d'emmagatzematge, cosa que impedix la percolació pel terreny i el pas posterior als aqüífers.  
Els residus tòxics i perillosos se segreguen i emmagatzemen en un xicotet ecoparc situat en l'interior de la nau on es troben les premses. L'ecoparc té una cubeta construïda sobre la solera, la qual posseïx vores laterals de ferro en forma de V, ancorades al sòl i amb l'interior omplit d'espuma de poliuretà.  
Durant la visita del tècnic d'impacte ambiental s'han vist els olis industrials en envasos de plàstic fora de la cubeta i sobre el palet, col·locats directament sobre la solera o sobre un suport per a facilitar la seua descàrrega, amb una xicoteta taca d'oli immediatament davall.   
  
S'han vist envasos de plàstic, de color blau i tapa negra en l'exterior, pròxims a la nau de preparació d'esmalts.  
Les terres i testos crus de mala qualitat s'emmagatzemen en contenidors i són arreplegats per una empresa que es dedica a l'atomització d'argiles, on són valorats.  
Un organisme de control autoritzat ha mesurat l'any 2006 les emissions atmosfèriques de CO, NO2, SO2 i l'índex d'opacitat en cada un dels 18 focus emissors, i ha verificat que els nivells són inferiors als llindars legals establits en el punt 27 de l'annex IV, del Decret 833/1975, de 6 de febrer, pel qual es desplega la Llei 38/1972, de 22 de desembre, de Protecció de l'Ambient Atmosfèric.  
El promotor no hi ha remés l'auditoria dels nivells acústics de recepció externs per a verificar que les emissions acústiques diürnes i nocturnes no sobrepassen els nivells de l'annex II, taula 1, de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Protecció Contra la Contaminació Acústica.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx, segons el que preveu en l'annex I, grup 4, lletra l, del Reial Decret Legislatiu 1/2008, d'11 de gener, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Avaluació d'Impacte Ambiental de Projectes, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell; segons es desprén de l'article 3.1, del citat Reial Decret Legislatiu 1/2008.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental.  
3. L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribuïx a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989 d'Impacte Ambiental.  
4. L'article 16.2 m) del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualsevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars en el territori de la Comunitat Valenciana.  
  
Per tant, en vista de tot l'anterior i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent declaració d'impacte ambiental  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de les autoritzacions administratives prèvies que li siguen preceptives, el projecte bàsic d'autorització ambiental integrada de la societat Lucena Cerámicas, SA, sempre que el projecte es desenrotlle segons les mesures correctores contingudes en la documentació i les prescripcions complementàries següents:  
1. Els següents focus incomplixen el punt 3 de l'annex III de l'Orde Ministerial de 18 d'octubre de 1976, sobre prevenció i correcció de la contaminació atmosfèrica d'origen industrial, per no tindre plataformes i accés:   
F-12 d'entrada al forn núm. 3 TA 1960 núm. 399, F-13 d'entrada al forn núm. 3 TA 1960 núm. 399 refredament 1, F-15 assecador premsa núm. 4, F-16 assecador premsa núm. 5, F-2 d'aspiració de fums del forn núm. 2, F-4 primera aspiració de fums del forn núm. 2, F-6 d'aspiració del forn núm. 2 i el focus F-8 de l'assecador box del forn núm. 2.   
El promotor construirà en els dits focus una plataforma fixa o mòbil homologada, dotada de barana de seguretat, de fàcil accés, amb espai suficient perquè puguen operar dos persones en els punts de presa de mostres previstos.  
2. Els següents focus incomplixen el punt 2 de l'annex III de l'Orde Ministerial de 18 d'octubre de 1976, perquè no tenen connexió per a la presa de mostres:  
F-13 d'entrada al forn núm. 3 TA 1960 núm. 399 refredament 1, F-18 filtre de mànegues línia d'esmaltat i el focus F-10 filtre de mànegues marca Borghivalentino tipus QSL6931.  
El titular dotarà els focus contaminants mencionats de connexió per a la presa de mostres, perquè complisquen la legislació vigent.  
3. El promotor ha presentat els resultats de les emissions de 5 focus auditats l'any 2001:   
Focus 1, forn núm. 1, 1a línia d'aspiració  
Focus 3, forn núm. 1, 2a línia d'aspiració  
Focus 5, forn núm. 1, 3a línia d'aspiració  
Focus 7, assecador de box núm. 1  
Focus 9, filtre via humida aspiració esmaltadores  
Focus 11, motor cogeneració Guascor 2001  
i l'auditoria del Focus 17 assecador de box núm. 3, realitzada l'any 2003.   
D'acord amb l'article 21 de l'Orde de 18 d'octubre de 1976 (Ministeri d'Indústria) sobre, prevenció i correcció de la contaminació atmosfèrica d'origen industrial, i per pertànyer l'activitat al grup B, li correspon realitzar inspeccions de control cada 3 anys; per tant, el promotor analitzarà les emissions dels focus anteriorment mencionats i remetrà els resultats a la Direcció General per al Canvi Climàtic en el termini que determine l'esmentat organisme.  
4. En compliment del que disposen els articles 11 i 12 de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de Protecció contra la Contaminació Acústica, el promotor remetrà els resultats d'una auditoria que mesure els nivells acústics de recepció externs. El termini per a complir este requisit el fixarà l'òrgan substantiu. Es recorda al promotor que està obligat a realitzar inspeccions d'autocontrol de les emissions acústiques, almenys cada 5 anys.  
5. Lucena Cerámicas SA remetrà a l'òrgan substantiu, en el termini que este determine, el certificat expedit per tècnic competent, que acredite la impermeabilització de les basses que arrepleguen les aigües residuals industrials.  
6. En compliment de l'article 33 de l'Orde de 18 d'octubre de 1976, sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera, el promotor aportarà una còpia del Llibre de Registre d'Emissions amb la mesura d'estes en cada un dels focus emissors, segons el model de l'annex lV de la dita orde.   
7. Els envasos amb olis es col·locaran sobre una cubeta per a previndre vessaments accidentals. La capacitat de la cubeta serà del 10% del total emmagatzemat o el volum de l'envàs més gran, s'adoptarà la xifra major de les dos.  
8. Qualsevol envàs de residus perillosos que s'utilitze en la nau de fabricació d'esmalts s'emmagatzemarà en l'interior d'esta instal·lació.   
  
9. Els talussos inestables que delimiten la zona meridional de les instal·lacions s'estabilitzaran per mitjà d'un mur de contenció d'escullera o una altra estructura amb semblant fi, i addició de terres fins a la cima del mur, per a reduir lleugerament el pendent del talús.   
Una vegada realitzat l'anterior s'abocarà sobre el terreny una capa de terra vegetal de 20 centímetres de grossària, com a mínim, sobre la qual se sembraran espècies herbàcies i es plantaran espècies arbustives pròpies del lloc. S'emprarà la dosi de sembra i marc de plantació, així com les reposicions de marres necessàries, per a aconseguir una vegetació de densitat semblant als dels voltants.  
10. El promotor continuarà emprant amb regularitat la barredora industrial per a netejar les esplanades exteriors de les instal·lacions, com a mesura preventiva que l'escolament no arrossegarà partícules al llit del barranc pròxim.   
  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, atés que és un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produïx indefensió, no es pot interposar cap recurs; sense perjuí d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret s'estimen pertinents.  
  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 5 de desembre de 2008. La directora general de Gestió del Medi Natural: María Ángeles Centeno Centeno  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 172/1453-MVE.  
Títol: planta d'anodització i lacat d'alumini.   
Promotor: Tratamientos Industriales Perfilac, SL.  
Autoritat substantiva: Direcció General per al Canvi Climàtic.  
  
Localització: polígon industrial Mare de Déu de la Salut, parcel·les 12A, 13 i 14, al terme municipal de Xirivella (València).  
Descripció del Projecte   
1. Objecte del Projecte  
L'empresa Tratamientos Industriales Perfilac, SL es dedica al tractament de superfícies metàl·liques i exercix l'activitat de lacat i anodització de perfils d'alumini, per a la qual pretén sol·licitar la pertinent autorització ambiental integrada.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
D'acord amb el Projecte presentat l'activitat, ja en funcionament des de juny de 1996, s'ubica en el polígon industrial Mare de Déu de la Salut, parcel·les 12A, 13 i 14, al terme municipal de Xirivella, província de València.  
L'empresa va iniciar l'activitat d'anodització en la parcel·la 13 de l'emplaçament referit anteriorment. Posteriorment, l'any 2001 van ampliar les instal·lacions i l'activitat amb la parcel·la número 14 per al lacat en pols d'alumini. En el 2004 realitzen una ampliació de l'activitat de lacat en pols d'alumini en la parcel·la annexa número 12A contigua a l'emplaçament anterior.  
La superfície bruta de les tres parcel·les és de 4.760 m² dels quals 1.178 m² els ocupen la nova nau de lacat, 1.240 m² la nau de banys, 1.120 m² l'antiga nau de lacat i la resta correspon amb patis propis, zona de trànsit, zona de càrrega i descàrrega i aparcaments i vials per als vehicles. Les parcel·les es troben ubicades en sòl classificat com a sòl urbà dins de la zona d'indústries i magatzems d'acord amb el Pla General d'Ordenació Urbana Xirivella.  
Les tres naus disposen d'accés personal des del camí de la Rambleta, per la seua façana principal, i un accés per a càrrega i descàrrega des del carrer de les Oliveres.   
El grau d'urbanització de la parcel·la on es localitza l'activitat es caracteritza per:  
- Pavimentació de formigó.  
- Subministrament elèctric.  
- Enllumenament.   
- Telèfon.  
- Aigua potable.  
Col·lector d'abocaments.  
La quantitat anual estimada de producte acabat és de 1.600 Tm o 2.376.000 metres. El tractament de superfície que se li dóna al perfil d'alumini depén de la comanda del client i consistix en: lacat en blanc o color i anodització. El procés comença amb la recepció de la matèria primera. Depenent de l'acabat que vagen a sotmetre's, anodització o lacat, els perfils es classifiquen i es traslladen a la secció corresponent; els perfils que se sotmeten a l'anodització, se submergixen en les cisternes en què es preparen els banys de manera successiva fins a completar el procés d'este; quan l'acabat consistix en el lacat, és necessari realitzar prèviament un tractament que consistix a submergir les peces en diferents cisternes en què es preparen els banys. Les peces pretractades passen a una de les dos línies de lacat de què disposa Perfilac, que contenen dos cabines de pintat automàtic amb pintura en pols, que servixen de recinte d'aplicació de la pintura sobre els perfils d'alumini, i un forn de polimeritzat. Després del seu tractament, el personal de Perfilac comprova l'acabat dels perfils, els protegix i els empaqueta en film de plàstic i els deposita sobre palets per a la seua expedició directa al client.  
Les matèries primeres utilitzades per al procés que desenrotlla l'empresa són: perfils d'alumini, film plàstic, i productes químics (àcid sulfúric, àcid nítric, àcid clorhídric, sosa càustica, additiu insípida, sulfat d'estany, producte per al titanitzat, desgreixador àcid i pintura en pols). El consum anual d'estes és de:  
- Perfils d'alumini: 1600 Tm/any.  
- Film de plàstic: 9,39 Tn/any.  
- Àcid sulfúric: 18.000 kg/any.  
- Àcid nítric: 1.900 kg/any.  
- Àcid clorhídric: 600 kg/any  
- Sosa càustica: 36.800 litres/any.  
- Additiu sosa: 250 litres/any.  
- Sulfat d'estany: 300 kg/any.  
- Producte per al titanitzat: 6.000 litres/any.  
- Desgreixador àcid: 14.000 litres/any.  
- Pintura en pols: 80.000 kg/any.  
El consum d'aigua previst procedix de la xarxa de subministrament municipal i d'un pou per a subministrament propi. L'ús de l'aigua de xarxa és per a ús sanitari i per a consum humà i s'estima un consum de 2200 m³/any mentre que l'aigua de pou serà utilitzada per a ús industrial, en la formulació dels banys i rentades de la secció d'anodització i pretractament previ al lacat amb un consum estimat de 10955 m³/any. Cal indicar que la documentació inclou resolució de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer de data 26 d'octubre de 2001 per a l'extracció d'un volum màxim anual de 2.500 m³/any i, d'altra banda, un escrit de data 22 de febrer de 2008 de Tratamientos Industriales Perfilac, SL, on sol·licitava a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer permís per al consum de més de 2.500 m³/any.  
L'empresa s'alimentarà a base d'energia elèctrica i gasoil. El consum anual aproximat i estimat és de 385 MWh i 83.600 litres, respectivament.  
Alternatives  
L'activitat descrita en l'estudi d'impacte ambiental, és considerada com l'única alternativa viable, tant tècnicament com econòmicament, per les raons següents:  
- L'activitat es desenrotlla actualment en la ubicació referida, i es tracta de l'única ubicació disponible.  
- L'ús permés del sòl és compatible amb l'activitat exercida.  
  
- La construcció complix la normativa de protecció contra incendis.  
- La distribució de superfícies segons la qual es desenrotlla actualment l'activitat és adequada al règim de producció de l'empresa. Qualsevol canvi de distribució comportaria un cost econòmic i afectaria el règim de producció actual de l'empresa.  
- Disposa, a més, d'espai suficient per a futures ampliacions o modificacions del procés.  
- L'empresa complix l'ordre preceptiva establida en la Llei 10/1998, de 21 d'abril, de reutilitzar, valorar, reciclar i, finalment, eliminar.  
  
- Tots els residus són emmagatzemats, identificats i gestionats d'acord amb la legislació vigent.  
Afeccions legals  
L'activitat projectada constituïx un dels supòsits recollits en l'annex I, subapartat 2.6 (instal·lacions per al tractament de superfície de metalls i materials plàstics per procediment electrolític o químic, quan el volum de les cubetes o de les línies completes destinades al tractament empleades siga superior a 30 m³), de la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de Prevenció i Control Integrat de la Contaminació, i és preceptiva l'obtenció de la corresponent autorització ambiental integrada.   
  
Altres afeccions considerades són:  
- El tractament i revestiment de metalls està inclòs com a activitat potencialment contaminant del sòl en l'annex I del Reial Decret 9/2005, de 14 de gener.  
- L'activitat està sotmesa a la legislació en matèria de residus, en particular, pel que fa a la producció de residus i residus d'envasos.  
  
- Queda sotmesa, així mateix, a la legislació en matèria de contaminació acústica i en particular, al Decret 266/2004, de 3 de desembre.  
  
Tot això, sense perjuí de les autoritzacions que calga obtindre d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que siga aplicable.  
Consideracions ambientals  
La parcel·la en què s'ubicarà l'activitat objecte d'estudi no es troba afectada per cap figura de protecció mediambiental. No mostra risc d'inundació segons PATRICOVA i la vulnerabilitat d'aqüífers és mitja.  
  
L'impacte ambiental que genera l'activitat es reduïx, bàsicament, als impactes produïts durant la fase d'explotació i fase d'abandó de l'activitat, ja que l'activitat projectada es troba ja en funcionament i, per tant, no s'han tingut en compte els impactes produïts durant la fase de construcció.   
Els elements ambientals que poden estar afectats per l'exercici de l'activitat projectada són:  
- Contaminació atmosfèrica per emissió de gasos de combustió.  
- Generació de residus, tant perillosos com no perillosos.  
- Transmissió de sorolls i vibracions.  
- Consum de recursos naturals.  
- Producció d'aigües residuals.  
- Emmagatzematge de carburants i combustibles líquids.  
- Instal·lacions de protecció contra incendis.  
La possible contaminació atmosfèrica és l'impacte mediambiental més significatiu de l'activitat. Pràcticament en totes les etapes del procés té lloc un episodi de contaminació atmosfèrica. En l'etapa de pretractament previ al lacat en pols, en l'etapa de lacat i en l'etapa d'anodització, es produïx contaminació atmosfèrica a causa de la combustió en el cremador per als banys, per al forn d'assecat de l'anodització i per als dos forns de polimerització de l'etapa de lacat. Es pot produir l'emissió de partícules, SOx, NOx, CO, HCl o HF principalment. Les tres naus disposen d'un ventilador helicoïdal que garantix la correcta ventilació dels locals i la nau 2 disposa de 2 extractors forçats en la coberta. Algunes de les mesures correctores aplicades, a més de les determinades en la legislació pròpia en contaminació atmosfèrica, són la dotació de filtres en les cabines de lacat consistents en un cicló d'aspiració de les pols no impregnades en les peces per a la reutilització d'estos i la construcció de ximeneres.  
  
Els residus generats per l'empresa es classifiquen en perillosos (llots de tractaments d'aigües, solució àcida i solució alcalina) i no perillosos (cartó, fusta i pintura en pols). No es generen envasos contaminats buits que contenien productes químics pel fet que es tracta d'envasos retornables, retirats per l'empresa subministradora del producte químic. Hi ha implantat un sistema de recollida selectiva de residus. Els residus de cartó i restes d'embalatge de fusta es depositen en contenidors de recollida i es gestionen a través de gestor autoritzat. La pintura en pols és depositada en saques de contenidor flexible per a ser retirades per gestor autoritzat. Els llots de tractament d'aigües són retirats per gestor autoritzat per mitjà de bomba de succió directament dels depòsits de formigó subterranis de decantació. Tots els emmagatzematges es troben sota teulada, en l'interior de les naus. La zona d'emmagatzematge de pintura en pols, es troba en un punt específic i habilitat per a este emmagatzematge sota teulada, amb porta de ferro i sòl formigonat.  
  
Des del punt de vista de l'impacte acústic, cal considerar el transport i el trànsit rodat com a font d'impacte acústic, així com la maquinària de compressió d'aire. El projecte bàsic incorpora auditoria acústica realitzada per l'entitat col·laboradora en matèria de qualitat ambiental, de data 5 de desembre de 2005, en la qual es conclou que el nivell de soroll produït pel compressor d'aire, com a focus de soroll més important, és conforme amb els valors límit que establix la normativa vigent per a zones d'ús dominant industrial. Com a mesura preventiva, s'haurà de realitzar un autocontrol de les emissions acústiques, almenys cada 5 anys, per a determinar que els nivells de transmissió exterior no superen el valor 70 dB(A) en horari diürn i de 60 dB(A) en horari nocturn, en relació amb zones d'ús industrial. En cas de superar estos nivells, s'hauran d'establir les mesures necessàries per a reduir el dit impacte acústic.  
Les aigües residuals generades per l'empresa són: aigües sanitàries d'origen domèstic, aigües industrials procedents de les rentades de la secció d'anodització i pretractament i aigües d'origen pluvial. Hi ha una xarxa separativa d'efluents industrials i sanitaris, encara que ambdós confluïxen a un únic pou de registre, situat a l'exterior de les instal·lacions, des d'on és evacuat l'abocament final a la xarxa de clavegueram públic. Per al compliment dels paràmetres d'abocament establits en l'ordenança municipal, cal depurar els efluents abans del seu abocament al clavegueram. Per a això, els efluents industrials de les rentades de l'anodització i del pretractament són conduïts a un depòsit de decantació subterràniament i posteriorment a un altre, ambdós de 20 m³ on es permet la sedimentació de la fracció contaminant. Després del procés de decantació l'abocament es buida al clavegueram municipal. Els llots precipitats són retirats per gestor autoritzat. No s'aporta informació sobre la destinació final de les aigües pluvials ni de les instal·lacions o mitjans de recollida d'estes.  
  
La vigilància ambiental del projecte inclòs en l'estudi d'impacte ambiental consistix en la realització d'inspeccions i controls periòdics duts a terme per personal qualificat i que es descriuen a continuació:  
  
- Es realitzarà per Entitat Col·laboradora de l'Administració i cada 5 anys per a instal·lacions del grup C, un control periòdic per mitjà d'analítiques, segons el Decret 833/1975, de 6 de febrer, i l'Orde de 18 d'octubre de 1976.  
- S'hauran de realitzar inspeccions periòdiques d'autocontrol, segons la periodicitat i els paràmetres establits per l'Orde de 18 d'octubre de 1976 i el Decret 833/1975, per als focus considerats.  
- Complir les obligacions documentals i registrals detallades en el Reial Decret 952/1997 i el Reial Decret 833/1988, relatives a la producció i gestió de residus perillosos.  
- S'hauran de comprovar, setmanalment, la inexistència de fugues o vessaments a les zones d'emmagatzematge de productes químics i de residus perillosos.  
- Sol·licitarà, a un organisme de control facultat per a l'aplicació del Reial Decret 1942/1993, de 5 de novembre, la inspecció de les seues instal·lacions, amb la periodicitat establida en este reglament.  
- Realitzar la revisió i recàrrega dels equips de protecció contra incendis amb la freqüència establida en la normativa associada i complir el programa de manteniment dels mitjans materials de lluita contra incendi, indicat en el Reial Decret 1942/1993, de 5 de novembre.  
  
Tramitació administrativa  
Amb data 22 de desembre de 2006, es va rebre en esta àrea consulta de l'Àrea de Qualitat Ambiental sobre la suficiència documental de l'activitat a autoritzar, i es va respondre a esta el 13 de novembre de 2008. Es remetia, així mateix, el corresponent expedient, i s'hi incloïa:  
  
- Projecte bàsic.  
- Estudi d'impacte ambiental i document de síntesi.  
Posteriorment, amb data 28 de maig de 2008, es va rebre escrit d'esta on sol·licitava l'avaluació d'impacte ambiental del projecte, a instàncies de Tratamientos Industriales Perfilac, SL, i es va remetre documentació complementària així com còpia del certificat d'informació pública i notificació a limítrofs.  
El mateix escrit de tramesa certifica que el projecte bàsic d'autorització ambiental integrada i l'estudi d'impacte ambiental han sigut sotmesos a informació pública sense que s'hagen produït al·legacions respecte d'això.  
Consideracions jurídiques  
L'activitat ha de sotmetre's al procediment d'avaluació d'impacte ambiental, d'acord amb l'apartat g del grup 4, de l'annex I, de la Llei 6/2001, de 8 de maig, de modificació del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'Avaluació d'Impacte Ambiental (tractament de superfície de metalls per procés electrolític o químic, quan el volum de les cubetes empleades per al tractament siga superior a 30 metres cúbics) modificat pel Reial Decret Legislatiu 1/2008, d'11 de gener.  
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32 /2006, de 10 de març; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.  
  
L'article 5 de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, atribuïx a l'òrgan mediambiental la competència en formulació de la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique l'esmentada llei.   
L'article16.2.m del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el Projecte Planta d'Anodització i Lacat d'Alumini promogut per Tratamientos Industriales Perfilac, SL, a ubicar en el polígon industrial Mare de Déu de la Salut, parcel·les 12A, 13 i 14 del terme municipal de Xirivella, província de València, sempre que es desenrotlle d'acord amb el que establix l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic, i la resta de documentació que constituïx l'expedient avaluat.  
  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte esmentat al compliment dels següents condicionants:  
1. A fi de garantir la disponibilitat de recursos hídrics per a l'activitat, haurà de regularitzar-se l'explotació d'aqüífers, davant dels organismes de conca corresponents d'acord amb el que establix la Llei d'Aigües.  
2. En el cas d'abocament d'aigües pluvials a la xarxa de clavegueram municipal, s'haurà de complir el que establix l'ordenança municipal d'abocaments de l'Ajuntament de Xirivella.  
3. Per a assegurar la protecció del sòl i aqüífers, s'haurà de certificar l'estanquitat dels depòsits subterranis que contenen els llots de decantació.  
4. Haurà d'emportar-se un registre documentat del Programa de Vigilància Ambiental inclòs en l'estudi d'impacte ambiental als efectes d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de la seua eficàcia.  
5. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de ser comunicat a l'òrgan ambiental competent que establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que, contra esta resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana esta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del citat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 25 de novembre de 2008. La directora general de Gestió del Medi Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 225/ 9452-ZHR.  
Promotor: Mancomunitat Espadà-Millars.  
Autoritat substantiva: servici de control integrat de la contaminació. Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.  
Objecte del Projecte: abocador de RNP.  
Localització: diverses parcel·les del polígon 1 del terme municipal de Tales (Castelló).  
Descripció del Projecte:  
1. Objecte del Projecte  
L'objecte del Projecte és l'ampliació de l'abocador de residus no perillosos en el paratge el Pantà en el terme municipal de Tales (Castelló). Es projecta amb el propòsit d'albergar la producció de residus urbans de diversos municipis de la serra d'Espadà, l'Alt Palància i altres.   
D'acord amb el Pla Zonal de Residus de la Zona II, IV i V, aprovat per Orde de 2 de desembre de 2004, del conseller de Territori i Habitatge, l'emplaçament proposat per a la construcció del nou vas sol·licitat, es troba situat en zona apta per a la ubicació d'abocadors.  
  
2. Descripció de les característiques més rellevants del Projecte.  
Segons projecte, la instal·lació estudiada es localitza en les parcel·les 42, 43, 44, 50, 54, 52 i 55 del polígon 1, del terme municipal de Tales (Castelló). La superfície ocupada ascendix a 24.857 m². Es projecta la realització d'un nou vas d'abocament junt amb l'abocador existent, cap a l'oest, i aprofita la morfologia que conforma el tàlveg.  
Es preveu una entrada anual de residus urbans entorn de 33.000 tones. La vida útil calculada per a l'abocador és d'1 any i 10 mesos. La capacitat total de l'abocador és de 106.852,77 m³, la densitat dels residus compactats serà de 0,70 tn/ m³.  
Segons projecte, les obres planificades per a l'execució i segellat de l'abocador tindran una duració estimada de nou mesos i es dividixen en tres fases: la primera d'estes té una duració de quatre mesos i mig, i consistirà en les obres destinades a la realització dels camins de servici exteriors, les infraestructures de control d'aigües pluvials, el condicionament del nou vas per a l'abocament de residus, la construcció de la bassa de lixiviats i les obres destinades al tancament de la parcel·la. La segona fase de les obres tindrà una duració de mes i mig, i comprendrà tots els treballs necessaris per a la desgasificació i el segellat de l'actual abocador. La tercera fase de les obres tindrà una duració de tres mesos, i començarà una vegada finalitze el període d'explotació del futur vas i comprendrà tots els treballs necessaris per al segellat i revegetació del vas de l'abocador, objecte d'esta declaració d'impacte ambiental.  
  
El sistema d'explotació d'este nou vas d'abocament serà pel mètode d'alta densitat amb compactació in situ, consistent en l'emmagatzematge dels residus en excavacions artificials en el terreny, que després de l'abocament són compactats pel pas repetit de maquinària mòbil de compactació expressament dissenyada per a este fi.   
La base de l'abocador actual es troba a una cota de 250 metres sobre el nivell del mar i s'ha explotat fins a aconseguir una cota de 270 metres sobre el nivell del mar. Es pretén realitzar el mateix en l'ampliació de l'abocador: cada fase d'explotació té una altura de 5 metres, es procedirà a la compactació mecànica de la capa, cada 2,40 metres de residus s'estendrà una capa de material de cobertura d'aproximadament 0,20 metres, i arribarà així fins als 5 metres d'altura. El dic de la primera fase tindrà 6 m d'altura, 5 metres d'ample de coronació i talussos interior i exterior de 3H:2V. Els dics de les fases 2, 3 i 4 tindran 2,5 metres d'altura, 2 metres de coronació i talussos interior i exterior de 3H:2V. Sobre este últim dic s'omplirà amb terra de cobriment de 2 metres d'ample fins a arribar als 5 metres d'altura de fase. La cota màxima que s'aconseguirà amb l'última fase serà de 270 msnm.   
L'abocador no comptarà amb la seua planta de tractament. Els residus urbans arriben en camions tancats i són descarregats, després del seu control i pesada en la bàscula, directament en el front d'abocament.  
Tots els vehicles portadors de residus passaran un control abans d'accedir a les zones d'abocament, i només tindran accés els residus sòlids urbans. En el cas que la inspecció visual induïsca a dubte, es prendrà una mostra, per tal de realitzar una anàlisi per a comprovar la idoneïtat del residu. El següent control serà la pesada en bàscula de vehicle i càrrega.   
Es dissenyarà un sistema de drenatge que evite que les precipitacions produïdes en l'entorn de l'abocador puguen aconseguir a este.   
L'evacuació de les aigües pluvials caigudes sobre el vas d'abocament junt amb els lixiviats produïts pel material depositat en l'abocador, es produirà en un punt d'extracció de lixiviats situat en la cota més baixa de la instal·lació, per gravetat els lixiviats seran evacuats i emmagatzemats en la bassa de lixiviats ubicada aigües avall. El sistema de drenatge estarà constituït per rases farcides a base de material filtrant i amb una pendent mínima del 2%.   
Els lixiviats produïts es recolliran en la bassa de lixiviats, amb capacitat útil de 2.088 m³ on són eliminats per evaporació i també els transportaran per mitjà de camions cisterna fins a l'estació depuradora de residus més pròxima.  
3. Estudi d'alternatives i justificació de la solució adoptada.  
No s'ha inclòs en l'EIA un estudi d'alternatives. Succintament, es presenta com a alternativa a l'execució del nou vas d'abocament les següents possibilitats respecte a la ubicació:  
- Ampliar la instal·lació al nord de l'actual abocador  
- Ampliar la instal·lació a l'oest de l'abocador existent.  
- No realitzar l'ampliació.  
Tenint únicament en compte el criteri d'impacte visual, s'elegix executar en nou vas a l'oest de l'abocador existent.  
Tramitació administrativa:  
1. Tramesa de l'expedient.  
En novembre de 2007 es rep de l'Àrea de Qualitat Ambiental sol·licitud de l'informe de suficiència de documentació del Projecte de referència.  
En maig de 2008 s'envia a l'Àrea de Qualitat Ambiental informe sobre les deficiències trobades en la documentació. Se sol·licita que esta siga ampliada de la manera següent:  
- S'ampliarà la documentació referent a la clausura i segellat de l'abocador. S'aportaran dades sobre el recreixement del vas, altura i inclinació dels talussos, bermes intermèdies, canals de desaigüe, cotes finals de segellat, coberta vegetal i sistema de desgasificació.  
- S'ampliaran els apartats de geologia i hidrologia, per a la qual cosa s'aportarà un estudi geològic i hidrogeològic de detall.  
- S'aportarà l'informe vinculant de conformitat del Projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, establit en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de Patrimoni Cultural Valencià.  
  
- Informe emés per l'organisme de conca competent, que versarà sobre els aspectes següents:  
- Afecció de l'actuació al domini públic o a les seues zones de servitud i de policia.  
- Disponibilitat de recursos hídrics suficients per a atendre l'increment de la demanda que implique la implantació del Projecte.  
- Incidència de l'actuació en el règim de corrents.  
En data 10 de juliol de 2008 es rep del Servici de Control Integrat de la Contaminació de l'Àrea de Qualitat Ambiental d'esta conselleria, sol·licitud d'avaluació d'impacte ambiental de l'esmentat expedient, i s'adjunta documentació aportada per l'interessat, en resposta a l'informe de suficiència de documentació de l'Àrea d'Avaluació Ambiental (annex i Projecte Constructiu de l'Abocador).  
Vist que la documentació rebuda no complix els requeriments sol·licitats, en data 18 de setembre de 2008, l'Àrea d'Avaluació Ambiental sol·licita al promotor a través de l'Àrea de Qualitat Ambiental, ampliació de la documentació rebuda, en els termes següents:  
- S'ampliarà la documentació aportada sobre les espècies vegetals a utilitzar tant en la pantalla vegetal com en la restauració del vas.  
  
- S'ampliarà la informació cartogràfica amb el propòsit de justificar la integració paisatgística del futur vas clausurat i restaurat, així com les possibles afeccions a vies pecuàries.  
- Informe vinculant de conformitat del Projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, establit en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de Patrimoni Cultural Valencià.  
- Informe emés per l'organisme de conca competent, que versarà sobre els aspectes següents:  
- Afecció de l'actuació al domini públic o a les seues zones de servitud i de policia.  
- Disponibilitat de recursos hídrics suficients per a atendre l'increment de la demanda que implique la implantació del Projecte.  
- Incidència de l'actuació en el règim de corrents.  
El 6 de novembre de 2008 es rep un annex on s'aporta part de la documentació sol·licitada.  
El 21 de novembre de 2008 es rep un altre annex de cartografia.  
2. Informació pública  
La documentació va estar sotmesa a informació pública i transcorregut el termini de 30 dies hàbils no es van presentar al·legacions. L'anunci de la sol·licitud es va publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana núm. 5707, de 20 de febrer de 2008.  
3. Documentació addicional  
- Informe del Servici Territorial de Medi Ambient de Castelló, de data 21 d'abril de 2008  
- Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, de data 17 d'octubre de 2008, referent exclusivament a autorització d'abocament (art. 19 de la Llei 16/2002).  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden estar afectats de forma important pel Projecte d'Activitat.  
La zona d'estudi dista aproximadament 1,5 km. del nucli urbà d'Artesa. L'accés es realitza a través de la carretera CV-223, des d'Onda en direcció Tales, passat el nucli urbà d'Artesa ens trobem una glorieta, on prendrem la carretera C-201 durant uns 150 m, en este punt trobarem i prendrem un camí asfaltat que ix a mà dreta, que ens conduirà directament a l'abocador.  
El paisatge de la zona ha perdut qualitat a causa de l'abocador ja existent. No obstant això, ens trobem en una zona amb alta densitat de vegetació arbòria, amb presència de peus de bon port, i una morfologia del terreny ondulada. La presència de les antigues terrasses de cultiu, amb murs tradicionals de maçoneria augmenta el valor paisatgístic de la zona.   
Per tant, la qualitat del paisatge actualment és mitjana i la seua conca visual és reduïda a causa de les característiques topogràfiques de la zona.  
La vegetació de la zona està caracteritzada per les restes dels antics cultius de secà presents en la zona (garroferes, oliveres i ametlers). L'abandó dels cultius ha donat lloc a la colonització dels bancals per la vegetació natural del tipus matoll termòfil, com a coscolls (Quercus coccifera) i romer (Rosmarinus officinalis) amb pins blancs (Pinus halepensis) d'uns 20 anys i 5-7 m d'altura.  
  
El clima de la zona d'estudi es caracteritza per ser mediterrani continental. Les temperatures mitjanes de la zona oscil·len al voltant dels 16,6ºC, i la precipitació mitjana anual ronda els 549,2 mm. La duració del període lliure de gelades és de març a novembre. Les màximes precipitacions tenen lloc a la primavera i tardor. Les majors freqüències anuals de la direcció dels vents, corresponen al W per als mesos d'octubre a març i al E per als mesos d'abril a setembre.  
La zona de l'emplaçament de l'abocador correspon al subsitema aqüífer d'Onda.  
El substrat de l'àrea d'actuació està constituït pels depòsits de les margues limoargiloses amb una mica d'arena, pertanyents al Keuper i margues carbonatades del Muschelkak Mig. La formació del Muschelkalk Mig té una potència al voltant dels 40 metres.  
Els estudis geològics/geotècnics realitzats en la zona d'implantació del vas d'abocament demostren l'existència d'una formació margosoargilosa per sota del farcit quaternari. En els quatre sondejos d'investigació executats s'han realitzat proves de permeabilitat de tipus de Lefranc, en trams de 0,5 metres de grossària. Els valors de permeabilitat (k) obtinguts estan compresos entre 10-7 i 10-9 m/s. En funció de la seua permeabilitat, els materials assajats es definixen, d'acord amb la classificació de Bredding, com a aqüífer impermeable i classe de permeabilitat pràcticament impermeable.  
D'acord amb estos valors de permeabilitat (k)obtinguts en els assajos realitzats in situ, es considera que el substrat margós en què pretén ubicar-se el vas d'abocament constituïx una barrera geològica natural que té una capacitat d'atenuació suficient per a impedir un risc potencial per al sòl i les aigües subterrànies, complint així amb el que establix el Reial Decret 1481/2001, de 27 de desembre, pel qual es regula l'eliminació de residus per mitjà de depòsit en abocador.   
  
1. Afeccions legals:  
- S'ha presentat un informe tècnic de l'Ajuntament, de data 22 de maig de 2007, on se certifica la compatibilitat urbanística de l'activitat sol·licitada amb el planejament urbanístic vigent en el municipi.  
  
- L'abocador es troba en la zona de policia d'un barranc que discorre al sud del vas d'abocament. Este barranc és afluent del riu Sonella, que passa per Tales i Onda.  
No s'ha presentat l'informe de Confederació sol·licitat en els dos requeriments realitzats en dates de 16 de maig de 2008 i en 18 de setembre de 2008, per l'Àrea d'Avaluació Ambiental, de la Direcció General de Gestió del Medi Natural.   
La sol·licitud d'este informe està basada en l'article 25.4 del Text Refós de la Llei d'Aigües (Reial Decret Legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, modificat per la Llei 11/2005, de 22 de juny).  
- No s'ha presentat l'informe vinculant de conformitat del Projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, establit en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de Patrimoni Cultural Valencià, sol·licitat en els dos requeriments realitzats en dates de 16 de maig de 2008 i en 18 de setembre de 2008, per l'Àrea d'Avaluació Ambiental, de la Direcció General de Gestió del Medi Natural.  
S'ha presentat un informe, de data 20 d'octubre de 2008, de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, en el qual s'indica en la prospecció arqueològica duta a terme en la zona d'estudi no han aparegut materials ni estructures arqueològiques, i en el qual també s'indica el següent:  
Una vegada analitzades totes les possibles afeccions patrimonials del Projecte resultarà procedent aportar l'estudi d'impacte ambiental, i sobre el qual s'emetrà un informe definitiu vinculant de l'article 11 de la Llei de Patrimoni Cultural Valencià, a l'efecte que s'aporte en el corresponent procediment d'impacte ambiental davant de l'òrgan administratiu competent.  
S'hi ha adjuntat còpia de la sol·licitud de l'esmentat informe de patrimoni, presentada en data de 23 d'octubre de 2008, a la Conselleria de Cultura i Esport.  
- Vies pecuàries i altres figures de protecció   
L'actuació plantejada limita en la seua part sud amb la via pecuària número 1 asssegador de Camí Vell de Castelló, classificada al terme municipal de Tales, d'acord amb el Projecte de Classificació de Vies Pecuàries, aprovat per Ordre Ministerial, de data 20 de maig de 1974, i publicada en el Butlletí Oficial de l'Estat, de data 25 de juliol de 1974, i en el Butlletí Oficial de la Província de Castelló, de data 18 de juliol de 1974. Esta via pecuària té una amplària legal de 37,5 metres.   
La parcel·la es troba inclosa en el Pla d'Ordenació de Recursos Naturals de la Serra d'Espadà, aprovat pel Decret 218/1997, de 30 de juny, del Govern Valencià. Se situa en la zona d'esmorteïment d'impactes, dins de l'àrea d'influència antròpica. Els usos permesos en estes àrees són, amb caràcter general, els establits en el planejament urbanístic per al sòl no urbanitzable agrícola.  
  
En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la Xarxa Natura 2000 no s'ha constatat l'existència en l'àmbit d'actuació de llocs d'importància, LICs, ni zones d'especial protecció per a les aus, ZEPAs, designades per a formar part de la Xarxa Natura 2000.  
2. Identificació i valoració dels impactes  
Els efectes més destacables del Projecte que poden afectar negativament la zona d'estudi són:  
- Pèrdua de qualitat de l'aire, a causa de les males olors ocorregudes durant la fermentació, a l'emissió de gasos contaminants, a l'emissió de fums.  
- Pèrdua de qualitat i capacitat agronòmica dels sòls, a causa del rebuig i desbrossament d'estos.  
- Augment dels processos erosius i de pèrdua de sòl en una zona amb risc d'erosió potencial molt alt.  
-Alteracions en la hidrologia superficial: el vas d'abocament afecta una conca de drenatge relativament significativa.  
- Pèrdua de qualitat paisatgística, a causa dels moviments de terra a realitzar, a l'eliminació de la coberta vegetal herbàcia, arbustiva i arbòria, així com la capa de terra vegetal i, especialment, a la quantitat de residus sòlids d'escassa densitat que s'acumulen en la contornada de l'abocador a causa del vent.  
- Pertorbacions i canvis en les pautes de comportament de la fauna, amb la proliferació d'espècies no desitjades.  
- Augment del soroll, pols i vibracions degut a les tasques de construcció del vas, a l'explotació de l'abocador i al trànsit de camions.  
  
- Davant dels anteriors impactes negatius se situa l'impacte positiu que suposa garantir una destinació preparada dels residus urbans produïts als municipis pròxims i evitar la proliferació d'abocadors incontrolats, sempre que l'esmentat abocador s'execute i explote segons el Projecte autoritzat i complint els condicionants impostos en esta declaració d'impacte ambiental.  
Dels impactes negatius esmentats, es consideren els impactes sobre el paisatge i la hidrologia superficial, a causa de la localització de l'abocador entre xicotets barrancs, els quals poden resultar més crítics. Per la qual cosa el Projecte haurà d'executar-se segons els condicionants impostos en esta declaració d'impacte ambiental.  
3. Mesures correctores i pla de vigilància ambiental  
Les mesures correctores així com el Pla de Vigilància, descrits en l'EIA versen sobre la protecció dels aspectes següents:  
- Mesures relatives a la prevenció de la contaminació atmosfèrica: regs i ximeneres de desgasificació.  
- Mesures relatives a la prevenció de soroll i vibracions: realitzar les revisions periòdiques pertinents en la maquinària.  
- Mesures relatives a la prevenció de la contaminació de les aigües: evitar qualsevol tipus d'abocament sobre els llits naturals de la contornada, realitzar la neteja de la maquinària en llocs autoritzats per a això, dissenyar un sistema de drenatge de lixiviats, així com de les pluvials, disseny dels talussos amb les dimensions necessàries per a assegurar-ne l'estabilitat i vigilància en les tasques de farcit per a no danyar la capa de polietilé.  
- Mesures relatives a la conservació de la vegetació i de la fauna: tasques de revegetació i totes les cures silvícoles necessàries per a assegurar-ne l'èxit; aplicacions plaguicides segons la legislació vigent, instal·lació d'una tanca perimetral perquè la fauna no puga accedir a la zona d'abocament, així com tractar els residus de manera que es dificulte al màxim el seu aprofitament per part de les aus.  
- Mesures relatives als sòls: recollir la capa de terra vegetal en els llocs indicats en la documentació.  
- Mesures relatives a la contaminació de la gea: garantir la perfecta estanquitat del vas, així com dels sistemes de conducció de lixiviats.  
  
- Mesures relatives a la conservació del paisatge: conservació de la vegetació existent, s'evitarà el vol de residus de baixa densitat, s'organitzaran campanyes periòdiques de neteja, s'instal·larà una barrera vegetal, i es potenciarà l'ús d'espècies autòctones en la revegetació.  
  
- Mesures relatives a la conservació del patrimoni natural: protecció contra incendis.  
- Mesures relatives als usos del territori: es realitzarà el tancament perimetral de tot l'abocador, les fases d'abocament es mantindran al descobert el mínim temps necessari, i es cobriran diàriament amb una capa de xicoteta grossària de terra, es controlarà el funcionament correcte del sistema de ventilació.  
- Mesures relatives al patrimoni arqueològic: si es trobara algun element patrimonial en el transcurs de les obres, es notificaria a l'autoritat competent.  
Les mesures protectores i correctores descrites en l'EIA es completen amb allò que s'ha descrit en distints annexos del Projecte d'Ampliació de l'Abocador, i consistixen en el següent:  
- Es disposarà permanentment d'una reserva de materials de recobriment repartits en distintes zones de l'abocador, com a mesura preventiva per a l'extinció d'incendis. A més dels extintors que marque la legislació.  
- S'instal·laran ximeneres de ventilació que permeten l'extracció controlada de gasos, i on s'instal·laran mesuradors que permeten controlar diàriament les emissions de gasos i la seua tipologia en les distintes zones de l'abocador.  
- Durant el període d'explotació es realitzaran dos controls anuals de biogàs, consistents en tres operacions: caracterització de biogàs en l'ERM i torxa (semestralment), redacció d'informe (semestralment) i comprovació del sistema d'extracció del biogàs en l'abocador.  
  
- Es realitzaran labors de manteniment en tota la xarxa de drenatge de lixiviats.  
- També les canalitzacions d'evacuació de les pluvials es mantindran netes, amb el propòsit de mantindre'n l'eficàcia.  
  
- Es realitzaran labors de neteja amb el propòsit d'arreplegar els papers i plàstics que puguen haver volat des de l'abocador.  
- Es realitzaran les cures culturals necessàries per al manteniment de la revegetació, i si és el cas, la reposició de malls que es produïsca.  
  
El pla de vigilància consistirà:  
- Control dels lixiviats  
- Control de les aigües subterrànies.  
- Manteniment de la xarxa de drenatge de les aigües subterrànies.  
- Control del sistema d'arreplega de les aigües pluvials.  
- Control i manteniment de la revegetació.  
Gestió de l'abocador clausurat. Una vegada clausurat l'abocador es realitzaran les següents labors de vigilància durant trenta anys, a excepció del control d'emissions de biogàs que es realitzarà durant els quinze primers anys:  
- Tractament o ocupació del biogàs generat. Durant els quinze primers anys a partir de la clausura de l'abocador es realitzaran dos controls anuals  
- Tractament del lixiviat extret del sistema de drenatge. Els lixiviats arreplegats en la bassa que no s'eliminen per evaporació, seran transportats per mitjà de cisterna a l'EDAR més pròxima. També es continuaran prenent mostres.  
- Manteniment del sistema de drenatge de les aigües superficials, i control d'estes en tres punts diferents: un aigües amunt de l'abocador i dos aigües avall. Estos controls es realitzaran cada sis mesos.  
  
- Control de les aigües subterrànies: es realitzaran mostrejos i anàlisi dels pous de control aigües amunt i aigües avall del tàlveg on es localitza l'abocador.  
- Manteniment de la vegetació.  
- Control de moviments i assentaments de l'abocador.  
- Control del sistema de segellat.  
- Control de l'erosió.  
El conjunt de mesures correctores i protectores proposades en el Projecte es considera adequat, no obstant això, cal introduir una sèrie de millores amb el propòsit de disminuir els impactes paisatgístics de l'activitat.  
D'altra banda, es considera imprescindible que la reculada imposada en els requeriments realitzats des d'esta Direcció General per a la no-afecció de la via pecuària assegador del Camí Vell de Castelló.  
El Pla de Vigilància Ambiental a més de garantir el correcte desenrotllament de l'explotació i l'aplicació de les mesures correctores establides en la documentació, s'implementarà d'acord amb les condicions establides en la present declaració d'impacte ambiental.  
  
Consideracions jurídiques:  
1. El Projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament. L'activitat proposada es troba inclosa en l'annex I, apartat 6.a), del Decret 162/1990, de 15 d'octubre (modificat pel Decret 32/2006), pel qual es va aprovar el Reglament de la Llei 2/1989, de 3 març, d'Impacte Ambiental.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article 16, apartat 2, lletra m), del Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Vivenda atribuïx, a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
A la vista de l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes emet la següent declaració d'impacte ambiental  
  
Primer  
Estimar favorable, només als efectes ambientals, el Projecte d'Ampliació de l'Abocador de Residus Urbans del Paratge El Pantà del terme municipal de Tales (Castelló), promoguda per la Mancomunitat Espadà - Millars, sempre que l'activitat s'exercisca de conformitat amb el compliment de les mesures proposades en la documentació tramitada i els condicionants establits en el següent apartat, així com les modificacions introduïdes per estos.  
Prèvia a l'autorització del Projecte haurà de sol·licitar-se informe de l'organisme de conca competent, establit en l'article 25.4 del text refós de la Llei d'Aigües (RD Legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, modificat per la Llei 11/2005, de 22 de juny), que versarà sobre els aspectes següents:  
- Afecció de l'actuació al domini públic o a les seues zones de servitud i de policia.  
- Disponibilitat de recursos hídrics suficients per a atendre l'increment de la demanda que implique la implantació del Projecte, en el cas que dispose d'instal·lacions que requerisquen el seu consum.  
- Incidència de l'actuació en el règim de corrents.  
  
Segon  
Com a condicions que cal complir en l'execució del mencionat projecte s'establixen les següents:  
1. Tenint en compte les afeccions mediambientals del Projecte avaluat, només podran depositar-se en el nou vas d'abocament, residus que hagen sigut objecte d'algun tractament previ, d'acord amb l'article 6 i l'annex II del Reial Decret 1481/2001.  
2. Tal com establix la documentació tramitada, una vegada s'execute el nou vas d'abocament, es procedirà al segellat de l'abocador existent, així com a la revegetació d'este, que consistirà en la sembra d'espècies gramínies i lleguminoses, amb una densitat de 20 g/ m² i la plantació d'espècies arbustives en una densitat de 3-4 plantes/ m², totes estes seran espècies adaptades a les condicions climàtiques de la zona.  
  
3. Tal com mostra l'últim annex de documentació cartogràfica presentat pel promotor, la tanca perimetral de la instal·lació (així com la barrera vegetal) de la part sud de l'abocador haurà de recular-se per a respectar l'amplària legal de la via pecuària núm. 1 assegador del Camí Vell de Castelló.  
4. Els vials interns i externs de l'abocador, així com el seu entorn es mantindran en condicions òptimes de neteja, i i s'organitzaran servicis de neteja de tots els residus volats des del vas d'abocament o els llocs d'arreplega.   
5. La instal·lació comptarà amb una barrera vegetal perimetral, tal com descriu el Projecte. Es reposaran el 100% dels malls que es produïsquen en esta barrera al llarg de l'explotació de l'abocador. Es mantindrà esta barrera vegetal en condicions òptimes de neteja. Tota la instal·lació haurà de comptar amb un tanca perimetral, i s'elegirà per a això una tanca lacada en color verd.  
6. S'aprofitarà el material de maçoneria de les terrasses dels antics cultius, per a obres de restauració una vegada clausurat l'abocador.  
  
7. Es trasplantaran els exemplars d'Olea europea presents en la parcel·la d'estudi, i s'utilitzaran en la pantalla vegetal  
8. Una vegada excavat el vas d'abocament i prèviament a la instal·lació de les capes d'impermeabilització artificial es compactarà els materials del fons fins a aconseguir el 98% de l'assaig Próctor modificat.  
9. L'empresa encarregada de l'explotació de l'abocador serà la responsable del manteniment del camí d'accés, així com de qualsevol dany hi causat.  
10. S'utilitzaran com a llocs d'arreplega les zones marcades en la cartografia. Es realitzaran les cures necessàries per a la conservació de la terra vegetal arreplegada.  
11. Si durant l'explotació de l'abocador es troben restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el titular haurà de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura, de manera immediata, i s'adaptaran les mesures pertinents amb vista a la seua protecció i conservació, i de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de Patrimoni Cultural Valencià.  
12. Es durà a terme un control de les emissions acústiques i dels nivells de recepció a l'entorn, per mitjà de la realització d'auditories acústiques, a l'inici de l'activitat. L'auditoria acústica ha de ser realitzada per una entitat col·laboradora, en matèria de qualitat ambiental per al camp de la contaminació acústica, d'acord amb el Decret 229/2004, de 14 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'establixen les funcions de les entitats col·laboradores en matèria de qualitat ambiental i es crea i es regula el seu registre.  
13. Quant a les emissions difuses provocades per l'emissió de material pulverulent, s'aplicaran totes aquelles millors tècniques disponibles possibles en este tipus d'activitats, hi incloses aquelles orientades a reduir la suspensió de pols provocada pel trànsit de camions i maquinària pesada. Els límits d'emissió aplicables a este tipus d'activitats seran els establits en el Decret 127/2006, del Consell, que desplega la Llei 2/2006, de la Generalitat, de Prevenció de la Contaminació i Qualitat Ambiental.  
14. Quant a l'emissió de gasos i olors es realitzaran controls de possibles emissions a l'atmosfera, tant a nivell general com en controls de caràcter específic: control de concentració d'AOX en el biogàs i control d'emissions de partícules i paràmetres associats a les torxes. Hauran de notificar-se a la Direcció General de Qualitat Ambiental, una vegada a l'any, les dades sobre les emissions a l'aire de la instal·lació, per mitjà del Registre d'Emissions i Fonts Contaminants (EPER), d'acord amb l'article 8.3 de la Llei 16/2002 i de la Decisió 2000/479/CE, de 17 de juliol de 2000.  
15. El Pla de Vigilància Ambiental proposat s'ajustarà allò que establix l'annex III del RD 1481/2001, d'Eliminació de Residus en Abocador, així com els condicionants establits en la present DIA  
  
16. S'haurà d'obtindre l'informe vinculant establit en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de Patrimoni Cultural Valencià.   
  
17. Previ a l'execució de les obres haurà de disposar-se de l'informe de l'organisme de conca especificat en el punt primer d'esta declaració.  
  
Tercer  
Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.  
  
Quart  
Es publicarà la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 25 de novembre de 2008. La directora general de Gestió del Medi Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno.