Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 4285, del 04-07-2002 (2002/6661)

RESOLUCIÓ de 6 de juny de 2002, de la directora general de Planificació i Gestió del Medi de la Conselleria de Medi Ambient, per què s'ordena la part dispositiva de les declaracións d'impacte ambiental.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   4285

Data del DOGV
:   04-07-2002

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2002/6661


Data del document
:   06-06-2002

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Beniarrés
    * impacte ambiental
    * vigilància del medi ambient

RESOLUCIÓ de 6 de juny de 2002, de la directora general de Planificació i Gestió del Medi de la Conselleria de Medi Ambient, per què s'ordena la part dispositiva de les declaracións d'impacte ambiental. [2002/6661]
  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracións d'impacte ambiental
  
Seguint esta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracións d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracións en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En virtut d'això, he resol:
  
Article únic
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracións d'impacte ambiental corresponent a l'expedients 341/99-AIA, 665/99-AIA, 037/00-AIA, i 716/99-AIA, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.
  
València, 6 de juny de 2002.- La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Paloma Gómez Ossorio.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Vist l'expedient 341/99-AIA referent a l'Avaluació d'Impacte Ambiental del Pla General d'Ordenació Urbana de Beniarrés (Alacant), promogut pel propi Ajuntament, i tenint en compte els següents consideracions:
  
1. Tramitació administrativa
  
En data 3 de juny de 1999, el Direcció Territorial de Medi Ambient d'Alacant va remetre a la Conselleria de Medi Ambient els exemplars del Projecte (Memòria informativa i justificativa, Plànols i Normativa Urbanística) i Estudi d'Impacte Ambiental.
  
El 27 de desembre de 1999, l'Ajuntament de Beniarrés va remetre de nou la documentació revisada després del període d'informació pública, incorporant l'Expedient Administratiu amb el Certificat del resultat de la dita informació.
  
En l'esmentat Expedient figura que l'Estudi d'Impacte Ambiental es va sotmetre a informació pública a través d'anunci publicat en el DOGV núm. 3500, de 21 de maig, de 1999 i Diari ?Información- en data 3 de maig de 1999, i van quedar igualment informats els municipis adjacents.
  
Com a conseqüència de les consultes realitzades als següents organismes: Ajuntaments de L'Orxa, Gaianes, Planes, Beniatjar i Salem, l'Ilm. Sr. President de la Excma. Diputació Provincial d'Alacant, Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, Conselleria de Sanitat, Conselleria d'Agricultura, Conselleria d'Urbanisme i Ordenació Territorial i Delegació Provincial d'Economia i Hisenda van ser rebudes, en les dates que s'indica, les següents contestacions:
  
- Conselleria d'Urbanisme, 16 de juny de 1999.
  
- Conselleria d'Ocupació, Indústria i Comerç, 28 de juny de 1999.
  
- Conselleria de Cultura, 5 de juliol de 1999.
  
- Ajuntament de L'Orxa, 6 de juliol de 1999.
  
- Diputació Provincial d'Alacant, 29 de juliol de 1999.
  
Abans de remetre la informació modificada i l'Expedient, l'Ajuntament en ple, en sessió extraordinària, celebrada en data 23 de setembre de 1999, va acordar l'aprovació provisional del Pla General d'Ordenació Urbana i de l'Estudi d'Impacte Ambiental.
  
2. Antecedents
  
2.a. Descripció del Projecte
  
L'instrument proposat sorgix davant la necessitat d'adequar el planejament municipal vigent al marc legal representat per la Llei 6/1994, de 15 de novembre, Reguladora de l'Activitat Urbanística (LRAU) i posteriors modificacions.
  
El municipi es basa fins al moment en un Projecte de Delimitació de Sòl Urbà (PDSU) redactat al 1984, a l'empara de la vigent Llei del Sòl de 1976 d'aleshores, sense que s'hi haja desenvolupat la seua totalitat.
  
Per les limitacions pròpies de l'esmentat instrument, de rang inferior a les Normes Subsidiàries i Plans Generals, no s'aportava en cap moment una visió territorial del terme municipal, a més de no fer referència a la gestió urbanística.
  
Amb tot això, el projecte presentat tracta de reconsiderar els criteris del PDSU adaptant-los a les noves necessitats i situació, regulant i gestionant el procés d'urbanització i edificació i incorporant una normativa específica per a cada tipus de sòl.
  
Així, de les 2071,66 ha de superfície que conformen el terme municipal, el sòl se classifica en Urbà (SU), Urbanitzable (SUB) i No Urbanitzable (SNU) segons el següent esquema:
  
Sòls urbá: 22,48 ha (0,011%)
  
Nucli Urbà: 22,48 ha (12,03 ha són d'edificació residencial)
  
sòl urbanitzable: 5,86 ha (0,003%)
  
Residencial: 3,84 ha
  
Industrial: 2,02 ha
  
Sòl no urbanitzable: 2043,32 ha (0,986%)
  
Protecció Forestal: 1041,80 ha
  
Protecció Natural (riu Serpis): 143,60 ha
  
Protecció Agrícola: 454,00 ha
  
Comú: 403,92 ha
  
2.b. Enquadrament territorial
  
El terme municipal de Beniarrés és situat al vessant del Benicadell, a la ?Vall de Perputxent?, en la comarca del Comtat.
  
Limita al nord amb els municipis de Beniatjar i Salem, a l'est amb el de l'Orxa, al sud amb el de Planes i a l'oest amb el de Gaianes.
  
El nucli de població és únic i homogeni, si bé existixen entitats locals menors i també hi ha edificacions disperses utilitzades com a segona residència i vinculades a l'ús agrícola del territori. L'esmentat ús s'acosta al 50% de la superfície del municipi.
  
L'accessibilitat al municipi és relativament bona, tenint en compte que la carretera és l'única via de comunicació. El pas a la província de València a través del port de Salem permet arribar a Gandia de forma fàcil i ràpida, mentre que a les valls d'Alcoi es gaudeix de les mateixes condicions a partir de Muro.
  
2.c. Característiques naturals del territori
  
Situat a la conca hidrogràfica del Serpis, Beniarrés posseïx una orografia molt muntanyosa caracteritzada pel gran massís calcari de la Serra del Benicadell, de orientació E-W, que separa les províncies de València i Alacant. El fons de la vall s'hi troba entapissat majoritàriament per marges i dipòsits aluvials quaternaris.
  
Una característica important és la presència de l'embassament de Beniarrés, actualment afectat per processos d'eutrofització causats pels abocaments urbans i industrials incontrolats que es produeixen al llarg de la conca del Serpis. Este riu travessa l'aqüífer Solana - Almirante - Mustalla, que és del qual es proveïx el municipi.
  
Totes estes característiques fan que la vegetació present resulte molt influenciada per l'orientació, l'embassament i la presència del barranc de l'Encantada junt al riu Serpis, el qual ha servit de referència a l'hora de definir les distintes unitats ambientals.
  
En quant a la fauna del lloc també es veu afectada per la presència del riu, la gran afecció a la caça i la presència d'un vedat fluvial de pesca, factors que augmenten la varietat d'espècies i afavorixen l'aparició d'altres.
  
3. Anàlisis de l'estudi d'impacte ambiental
  
El document aprofita l'estructura i les dades de la memòria informativa per a proporcionar una anàlisi del territori, del medi social, del medi urbà i del plantejament i deles seues afeccions, identificant finalment aquelles accions susceptibles de produir impacte ambiental, valorant el dit impacte i establint les mesures correctores oportunes així com el programa de vigilància ambiental. S'adjunten a més cinc plànols.
  
En compliment de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental i el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei anteriorment citada, s'hi redacta el present Estudi d'Impacte Ambiental (EIA), restant exposats tant els seus objectius com la metodologia a seguir i el marc jurídic aplicable.
  
De l'anàlisi del territori es desprenen dades sobre el medi físic, els usos de les unitats ambientals, les xarxes de comunicació i servicis, de parcel·lació i de jaciments arqueològics i patrimoni arquitectònic.
  
El medi social analitza tant la població com l'estructura econòmica del municipi.
  
El medi urbà fa referència a una síntesi històrica i a l'estructura urbana, completant amb els usos del sòl en el medi urbà i l'anàlisi del teixit, l'edificació, el sistema viari i, finalment, l'equipament.
  
L'estudi del plantejament i les afeccions s'estructura segons tres punts: El plantejament vigent, les afeccions territorials i la capacitat de gestió de l'Ajuntament.
  
A continuació s'hi descriuen tant les accions que són capaces de produir impactes ambientals independentment del seu grau com els factors del medi susceptibles de rebre l'esmentat impacte.
  
Tot l'anterior permet analitzar els impactes produïts i valorar les seues repercussions en el medi ambient, entenent este darrer com un compendi de factors que tracten de protegir la salut de l'home així com també la conservació, tant en quantitat com en qualitat, de tots els recursos que condicionen i sustenten la vida.
  
S'hi establixen a tal efecte una sèrie de mesures correctores i/o protectores, de les quals cal destacar l'obligació de complir i respectar les normatives aplicables a residus, sorolls, emissions atmosfèriques i abocaments líquids. S'incorpora un apartat de ?Recomanacions generals?, si bé els punts allí citats haurien de formar part de les mesures correctores d'obligat compliment.
  
Per últim, se cita un breu programa de vigilància ambiental.
  
4. Anàlisi de les al·legacions de caràcter ambiental
  
De l'anàlisi i consideració de les al·legacions presentades en el període d'informació pública s'hi desprèn que cap d'elles no és de caràcter mediambiental, per la qual cosa no existixen objeccions a la seua resolució per part de l'Ajuntament de Beniarrés.
  
Atés que no és suficientment explicat el funcionament del dipòsit de contenidors de residus sòlids urbans i que no es fa referència als dipòsits d'inerts del municipi.
  
Atés que la tendència del Pla Nacional de Residus sobre la recollida d'escombraries.
  
Atés que s'ha construït una depuradora d'aigües mitjançant conveni entre la Generalitat Valenciana i la Diputació d'Alacant.
  
Atés la creixent eutrofització que estan sofrint les aigües del pantà de Beniarrés per l'aportació d'aigües residuals, tant blanques com negres, i industrials sense la correcta depuració, procedents dels municipis que aboquen al riu Serpis.
  
Atés que la xarxa de distribució d'aigua potable té aproximadament trenta anys i tan vegada per això un terç de l'aigua enviada a distribució resulta en volum no controlat.
  
Atés que la regulació dels nivells de contaminació acústica no queda concretada en cap normativa o legislació.
  
Atés que l'Estudi d'Impacte Ambiental reflectix la xarxa de camins rurals existents a l'actualitat, però obvia l'existència de dues vies ramaderes classificades.
  
Atés que la qualificació del sòl proposada és, en alguns punts, massa genèrica i no analitza determinats aspectes morfològics que caracteritzen àrees ben diferenciades.
  
Atés que el patrimoni arqueològic de la zona és deguda inventariat i queda justificada la seua importància per a la seua conservació.
  
Atés el municipi de Beniarrés i els seus voltants com a focus potencials de turisme rural.
  
Atés que el projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una Declaració d'Impacte Ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'hi adopte per a la seua aprovació definitiva, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament.
  
Atés que en l'expedient s'hi han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i la resta de disposicions que li són d'aplicació.
  
Atés que l'article cinqué de la Llei 2/1989 atribuix la competència a l'Òrgan Ambiental, per a la Declaració d'Impacte Ambiental dels projectes als quals s'aplique esta Llei.
  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat mitjançant Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribuïx a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, en ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, resolc:
  
Primer
  
Formular amb caràcter Favorable la present Declaració d'Impacte Ambiental del Pla General d'Ordenació Urbana del terme municipal de Beniarrés (Alacant), promogut pel propi Ajuntament, als efectes del que establix l'article 5.1 de la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'Impacte Ambiental.
  
Segon
  
Com a condicions addicionals a complir, establir les següents:
  
1. Verificar que el dipòsit de contenidors és capaç de contindre un nombre tal que no es veja desbordat per la generació de residus, evitant en tot moment l'abocament de lixiviats, inerts o inorgànics al barranc del Moro.
  
2. Reservar un àrea de sòl no urbanitzable comú per a abocador controlat d'inerts, en lloc poc visible, o bé estudiar la seua gestió en abocadors autoritzats de municipis propers. Cas de col·locar l'abocador, s'estudiarà la permeabilitat del terreny (prenent les mesures necessàries en cas de risc de contaminació d'aqüífers) i se construiran xarxes de canalització de lixiviats havent de gestionar correctament els dits líquids. Es tancarà perimetralment la zona i es controlarà l'accés per a verificar el tipus de residus, que es recobriran periòdicament.
  
3. Instal·lar contenidors de paper /cartó i vidre a la via pública per a afavorir la recollida selectiva de fems, a raó de 500 habitants per unitat, assegurant-se la seua posterior gestió.
  
4. Es procedirà a clausurar qualsevol abocador il·legal que es localitze dins del terme municipal, en especial aquells que puguen afectar per proximitat a barrancs i aqüífers.
  
5. S'atendrà a les capacitats de la depuradora recentment construïda, comprovant tant l'augment de demanda com la composició de les aigües residuals. Si calguera s'augmentaria la seua capacitat.
  
6. Les aigües residuals generades per activitats industrials s'hauran d'atenir al que establix l'article 8 del Reial Decret 509/1996 (de desenrotllament del Reial Decret - Llei 11/1995, pel qual s'establixen les normes aplicables al tractament de les aigües residuals urbanes), exigint si és el cas un tractament previ a l'abocament a la xarxa general del clavegueram. Es redactarà Ordenança Municipal al respecte, de forma que es regule la composició de l'aigua a tractar tant qualitativament com quantitativa, indicant nivells permesos.
  
7. En general, els residus generats per les activitats industrials es tractaran conforme a la seua tipologia.
  
8. S'analitzaran periòdicament els abocaments al pantà amb l'objecte de reduir la quantitat de nutrients. De la mateixa manera, es fomentaran les pràctiques agrícoles que disminuïxen l'efecte de l'eutrofització en el sòl. L'Ajuntament haurà de comunicar els problema als municipis que aboquen al riu Serpis aigües amunt o al pantà de Beniarrés, amb l'objecte d'estendre les mesures correctores.
  
9. Es fomentarà la renovació de la xarxa d'abastiment d'aigua potable fins a la seua completa modernització, tenint com a principal objectiu el fet de reduir les pèrdues de volum.
  
10. Quant a la protecció acústica s'aplicarà el model d'ordenances elaborat per la Conselleria de Medi Ambient i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies.
  
11. Es protegiran les vies pecuàries classificades al terme municipal, respectant el seu traçat actual i senyalitzant la seua amplària legal, en compliment de la legislació vigent. Concretament, les senderes de Salem i del barranc del Port, amb amplàries de 20,89 m cadascuna.
  
12. S'inclouran tots llits fluvials i barrancs en sòl d'especial protecció, grafiant al plànol el seu àmbit i definint clarament les proteccions i usos permesos.
  
13. S'elaboraran plans de protecció dels béns patrimonials per a fomentar el seu estudi i evitar espolis.
  
14. Així mateix, es fomentarà la recuperació de l'antic traçat ferroviari, reconstruint els ponts que hagen desaparegut amb l'objecte de donar continuïtat a una via de potencial interés i atractiu per al turisme d'interior, en conjunció amb les vies pecuàries.
  
Tercer
  
Establir, en relació al Programa de Vigilància Ambiental, en compliment amb allò que establix l'art. 12 del Decret 162/90 de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, les condicions fixades a l'Estudi d'Impacte Ambiental.
  
Quart
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no cap cap recurs; la qual cosa no és inconvenient per què es puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Cinqué
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present Declaració d'Impacte Ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del citat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 15 de febrer de 2000.- La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Amparo Monrós Chancosa.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Vist l'expedient 665/99-AIA referent a l'Avaluació d'Impacte Ambiental del Pla Parcial Sector NPR-10 €Paratge barranc de La Rovira- de Segorbe (Castelló), promogut pel propi Ajuntament, i tenint en compte les següents consideracions:
  
1. Tramitació administrativa
  
En data 18 de novembre de 1999, l'Ajuntament de Segorbe va remetre a la Conselleria de Medi Ambient els exemplars del Projecte (Memòria informativa i justificativa del Pla Parcial, Plànols i Ordenances Particulars Específiques; Memòria informativa i justificativa, Determinacions de caràcter normatiu i Plànols del Projecte de Homologació; Projecte d'Urbanització i de l'Estació Depuradora d'Aigües Residuals; Plànols) i Estudi d'Impacte Ambiental.
  
S'hi adjunta amb la documentació certificat del propi Ajuntament en el qual figura que l'Estudi d'Impacte Ambiental es va sotmetre a informació pública a través d'anunci publicat al DOGV núm. 3581 de 13 de setembre de 1999.
  
En la documentació remesa se certifica a més la seua aprovació per part de l'Ajuntament de Segorbe en data 10 d'agost de 1999.
  
2. Antecedents
  
2.a. Descripció del Projecte
  
El Pla General d'Ordenació Urbana de Segorbe, aprovat definitivament el 19 de novembre de 1990 preveia una sèrie de sectors de sòl urbanitzable no programat per a ús industrial.
  
Des d'aquell mateix Pla, s'establia la necessitat de disposar de Sòl Industrial a escala local, factor que s'ha vist refermat per la construcció de l'Autovia N-234 que facilita la comunicació, el subministrament de matèries primeres i transport a l'àrea d'actuació.
  
Així, el Projecte proposat tracta de circumstanciar el Sector NPR-10 de manera que s'hi puguen assentar activitats industrials relacionades amb el perfilament d'alumini.
  
Es tracta d'una zona de 80451 m², en part ja construïda, afectada per la presència de la citada Autovia i el barranc de La Rovira.
  
La distribució de l'espai a tractar es realitza de la següent manera:
  
Superfície àmbit de l'actuació: 80.580 m² (100%)
  
Aparcament Privat: 4.399 m² (5,46%)
  
Aparcament Públic: 1.308 m² (1,62%)
  
Parcel·les industrials: 43.106 m² (53.50%)
  
Vials: 8.466 m² (10,50%)
  
Zona Verda: 23.301 m² (28,92%)
  
Com siga que durant la redacció del Pla General no era preceptiva l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, el preceptiu tràmit es fa necessari en este moment.
  
2.b. Enquadrament territorial
  
La zona industrial proposada es troba situada al terme municipal de Segorbe, a la província de Castelló.
  
Limita al nord i a l'est amb el barranc de La Rovira, mentre que al sud i a l'oest ho fa amb la N-234.
  
L'accessibilitat s'hi ha vist incrementada de manera excepcional per la construcció, per part del Ministeri de Foment, de l'Autovia N-234 que unix Sagunt amb Terol.
  
2.c. Característiques naturals del territori
  
El Projecte afecta una zona on ja existix presència industrial de caràcter important, complementada amb terrenys de cultiu que comprenen ametller i olivera.
  
No apareixen espècies de flora i fauna destacables.
  
La major part de l'àrea d'estudi es troba en l'àmbit de la zona d'afecció de la N-234 i en el de la zona de policia del barranc de La Rovira, si bé la línia d'edificació marcada per la primera i la servitud d'ús públic de la segona fan que la superfície per a les activitats industrials augmente.
  
A pesar que els estudis sobre el terreny no indiquen que existisca risc directe de contaminació d'aqüífers per permeabilitat, la presència d'un llit fluvial natural fa necessària una major atenció als possibles abocaments dels usos a implantar amb l'objecte de mantindre dins d'uns nivells acceptables de contaminació de la zona.
  
La llunyania dels nuclis de població i la presència d'un cordó de circulació que emet certs nivells de soroll fan pensar que el factor acústic no serà determinant en l'actuació.
  
3. Anàlisi de l'estudi d'impacte ambiental
  
El document narra les característiques generals del projecte, així com les alternatives i solucions adoptades, elaborant un inventari ambiental i identificant i valorant els possibles impactes que es puguen desenrotllar tant en la fase de construcció com en la d'ús. Seguidament s'establixen les mesures correctores i se conclou amb un programa de vigilància ambiental i un document de síntesi. S'adjunten a més quatre plànols.
  
En compliment de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental i el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei anteriorment citada, es redacta el present Estudi d'Impacte Ambiental (EIA), quedant exposats tant els seus objectius com la metodologia a seguir i el marc jurídic aplicable.
  
Així, es localitza l'àrea d'estudi i es descriu el projecte sumàriament, avançant les característiques de la indústria a implantar en el sector. Tenint en compte la topografia del terreny i els condicionants externs, s'hi justifica la solució adoptada dins d'un marc de possibles alternatives. S'estudia la qualificació detallada del sòl i s'enumeren les accions inherents a la labor urbanitzadora així com les solucions adoptades.
  
La redacció de l'inventari ambiental té en compte el factor humà, la fauna, la flora i vegetació, la geologia, sòl, aigua i clima, el paisatge, l'ecosistema, el patrimoni artístic i per últim, les incidències ambientals derivades de l'execució. Dels esmentats punts cabria assenyalar la vocació integradora de les espècies vegetals importants a la zona verda del sector, l'assimilació dels resultats dels assaigs hidrogeològics i geotècnics realitzats per a l'actuació industrial ?La Esperanza- per la seua proximitat (menys de 800 m) així com la intenció de minimitzar l'impacte visual col·locant una barrera vegetal de forma perimetral a l'àmbit de l'actuació.
  
Tot allò anterior, permet analitzar els impactes produïts i valorar les seues repercussions en el medi ambient, entenent este últim com un compendi de factors que tracten de protegir la salut de l'home així com la conservació, tant en quantitat com en qualitat, de tots els recursos que condicionen i sustenten la vida.
  
S'establixen a tal efecte una sèrie de mesures correctores i/o protectores, de les qual cal destacar la intenció de regular la contaminació atmosfèrica i els residus sòlids generats, sia quina sia la seua composició, així com criteris aplicables durant l'execució de les obres i puntualitzacions sobre els possibles impactes visuals.
  
Per últim, se cita un breu programa de vigilància ambiental que establix quatre etapes a seguir: recol·lecció de dades, les seues anàlisis, pla de resposta a les tendències detectades i preparació d'un informe periòdic que avaluarà l'eficàcia de l'estudi d'impacte ambiental i de les mesures adoptades.
  
4. Anàlisis de les al·legacions de caràcter ambiental
  
No consta en este expedient que s'haja presentat cap al·legació dins del període establit per la llei per a tal finalitat.
  
Atés que segons se cita a l'Estudi d'Impacte Ambiental, l'Ajuntament és l'organisme encarregat de recollir i tractar els residus sòlids generats en l'àmbit de l'actuació, i que s'estarà al que disposa la Llei 42/1975 de Residus Sòlids Urbans així com a la Llei 20/1986 Bàsica de Residus Tòxics i Perillosos.
  
Atés que no s'ha aportat informació sobre els abocaments autoritzats de residus sòlids urbans i inerts en els quals l'Ajuntament de Segorbe gestiona els esmentats elements.
  
Atés que està prevista la construcció d'una estació d'aigües residuals en el mateix sector, i que abocarà les aigües depurades al barranc de ?La Rovira?.
  
Atés que els abocaments de les indústries siguen assimilables als de zones residencials, en quant a composició química s'hi referix, a causa de les indústries tipus que es pretenen implantar posseïxen circuits tancats en els processos de producció.
  
Atés que el sector gaudix de dues connexions d'aigua potable de les quals es pot arribar a aprovisionar.
  
Atés que s'han citat les mesures oportunes per a aïllar acústicament i visualment el sector mitjançant pantalles vegetals, minimitzant així tant l'impacte com els possibles enlluernaments de vehicles que circulen per l'autovia, si bé és cert que les zones verdes posseïxen un caràcter residual i de farciment d'espais inservibles.
  
Atés que el barranc es reconeix a l'estudi com a sòl protegit, grafiant així les seues servituds d'ús públic i de policia.
  
Atés que N-234 té a la seua vegada dins del qual no es pot localitzar cap edificació i altre en el qual s'establix la seua zona d'afecció.
  
Atés que les emissions atmosfèriques estaran al que establix les ordenances del sector, realitzant-se mesuraments periòdics que asseguren el compliment dels nivells màxims establerts.
  
Considerat que el projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una Declaració d'Impacte Ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a la seua aprovació definitiva, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament.
  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en la resta disposicions que li són d'aplicació.
  
Atés que l'article 5é de la Llei 2/1989 atribuïx la competència a l'Òrgan Ambiental, per a la Declaració d'Impacte Ambiental dels projectes als quals s'aplique esta Llei.
  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat mitjançant Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribuïx a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.
  
Per tot això, en ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, resolc:
  
Primer
  
Formular amb caràcter favorable la present Declaració d'Impacte Ambiental del Pla Parcial Sector NPR-10 per a ús industrial ?Paratge barranc de La Rovira- de Segorbe (Castelló), promogut pel mateix Ajuntament, als efectes del que establix l'article 5.1 de la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'Impacte Ambiental.
  
Segon
  
Com a condicions addicionals a complir, establir les següents:
  
1. Realitzar anàlisis periòdics que establisquen que els residus generats són assimilables als urbans o inerts, garantint així el seu correcte tractament.
  
2. Garantir, per part de l'Ajuntament, la recollida i tractament dels residus en abocadors autoritzats.
  
3. Estudiar la correcta localització de l'Estació Depuradora d'Aigües Residuals, amb l'objecte d'assegurar que se situa per davall de la quota de tots els punts de recollida, i no aigües amunt..
  
4. S'efectuaran controls periòdics que asseguren que els abocaments són assimilables als de zones residencials, i per tant, compatibles amb la depuradora instal·lada.
  
5. En el cas que una indústria genere abocaments per damunt de les condicions amunt exposades, seguint el model d'Ordenances redactades per l'Entitat de Sanejament de la Generalitat Valenciana i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies sobre aigües residuals, s'haurà de fer càrrec de la predepuració d'aquells a través de sistemes de depuració addicionals o el seu transport a llocs on es puguen tractar correctament.
  
6. Queda totalment prohibit abocar al barranc qualsevol tipus de residu sense l'autorització de l'organisme competent, supeditant a més la posada en marxa de les activitats industrials a la finalització de la depuradora en projecte.
  
7. L'Ajuntament garantirà el correcte i suficient proveïment d'aigua potable en tot el sector.
  
8. S'utilitzaran preferentment espècies autòctones en la repoblació i constitució de les zones verdes del sector.
  
9. En quant a la protecció acústica s'aplicarà el model d'ordenances elaborat per la Conselleria de Medi Ambient i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies.
  
10. Respecte a les emissions atmosfèriques, les ordenances municipals se completaran amb el que disposa el Decret 833/75, de 6 de febrer, pel qual es desenrotlla la Llei 38/1972, de Protecció de l'Ambient Atmosfèric.
  
11. Respecte a les activitats industrials a implantar, s'hi realitzaran de conformitat amb el que establix el Decret 54/1990, de 26 de març, pel qual s'aprova el Nomenclàtor d'Activitats Molestes, Insalubres, Nocives i Perilloses.
  
Tercer
  
Establir, en relació al Programa de Vigilància Ambiental, en compliment del que establix l'article 12 del Decret 162/90 de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, les condicions fixades a l'Estudi d'Impacte Ambiental.
  
Quart
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no cap cap recurs; la qual cosa, no és inconvenient per què es puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Cinqué
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present Declaració d'Impacte Ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del citat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 15 de febrer de 2000.- La directora General de Planificació i Gestió del Medi: Amparo Monrós Chancosa.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Vist l'expedient 37/5871-TIN referent a l'Avaluació d'Impacte Ambiental de la Modificació Puntual de les Normes Subsidiàries i Homologació Sectors I i II en Sòl Urbanitzable Industrial al terme municipal de Llanera de Ranes (València), promogut pel propi Ajuntament, i tenint en compte les següents consideracions:
  
1. Tramitació administrativa
  
En data 25 de gener de 2000, el Servici Territorial d'Urbanisme de València va remetre a la Conselleria de Medi Ambient els exemplars del Projecte (Memòria informativa i justificativa, Homologació, Plànols i Normativa urbanística), Estudi d'Impacte Ambiental i Certificat de període d'exposició pública.
  
A l'esmentat Certificat figura que l'Estudi d'Impacte Ambiental es va sotmetre a informació pública a través d'anunci publicat al DOGV núm. 3607, de 19 d'octubre de 1999 i periòdic ?Las Provincias- en data 22 d'octubre de 1999.
  
Conjuntament se certifica que l'Ajuntament en ple, en sessió extraordinària, celebrada en data 30 de desembre de 1999, es va acordar l'aprovació provisional de la Modificació Puntual Reclassificació de Sòl No Urbanitzable d'Especial Protecció Agrícola a Sòl Urbanitzable Industrial, Ordenació Detallada i Homologació així com també de l'Estudi d'Impacte Ambiental.
  
2. Antecedents
  
2.a. Descripció del Projecte
  
L'instrument proposat sorgix davant la creixent demanda de sòl industrial en la zona, aprofitant les excel·lents condicions que el desenvolupament d'este requerix (connexió amb l'autovia, topografia del terreny, proximitat de connexió amb les infraestructures necessàries, etc.).
  
El municipi es recolza fins al moment en les Normes Subsidiàries aprovades definitivament el dia 29 de novembre de 1988, que classifiquen l'àrea d'afecció del projecte com a Sòl No Urbanitzable d'Especial Protecció Agrícola.
  
Si ajuntem el fet que els criteris que permeteren classificar el terreny en el seu dia no es corresponen amb les intencions de la Llei del Sòl No Urbanitzable vigent en l'actualitat, així com la seua modificació, i que en el municipi no existix hui per hui cap sòl industrial vacant, pareix justificada la reclassificació dels terrenys que conformen l'estudi.
  
Amb tot això, el projecte presentat tracta de reconsiderar els criteris de les Normes Subsidiàries adaptant-los a les noves necessitats i situació, millorant a més tant la capacitat com la funcionalitat de la reserva per a usos dotacionals.
  
Així, l'actuació es formalitza en dues unitats d'execució segons es resumix a la taula següent:
  
Unitat execució 1: 63.337,84 m²
  
Superfície industrial: 38.005,53 m²
  
Superfície dotacional: 25.332,31 m²
  
Unitat execució 2: 44.209,71 m²
  
Superfície industrial: 26.424,15 m²
  
Superfície dotacional: 17.785,56 m²
  
2.b. Enquadrament territorial
  
L'àmbit de l'actuació es troba al terme municipal de Llanera de Ranes, a la comarca de la Costera.
  
Limita al nord amb parcel·les rústiques, a l'est amb l'antiga carretera nacional 430, al sud, amb la Unitat d'Actuació 5 de les Normes Subsidiàries, d'ús industrial però amb proposta de modificació a ús residencial i a l'oest amb la resta de parcel·les rústiques.
  
Respecte del nucli de població, l'àrea a reclassificar se situa al seu nord-oest, continuant la trama urbana.
  
L'accessibilitat al municipi és molt bona, tenint en compte que l'antiga carretera de Madrid permet l'accés, a uns pocs cents de metres, a la nacional 430, amb caràcter d'Autovia, que unix València amb la Font de la Figuera per a entrar a Albacete.
  
2.c. Característiques naturals del territori
  
De l'anàlisi dels mapes geocientífics de la província de València i de la informació ampliada de les sèries de Cartografia Temàtica de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transport, es desprén que l'àrea de l'ordenació s'engloba en el sistema de relleus suaus de fons de vall. Com a conseqüència de la intensa acció antròpica s'hi ha observat notables variacions de les característiques topogràfiques i tipològiques derivades dels conreus de secà.
  
El material més extens són els dipòsits de marges blanques, disminuint molt la capacitat permeable del terreny. Tampoc són previsibles els riscs d'inundació, esllavissaments i col·lapse.
  
Les components eòliques predominants són les W i E, que suposen el 70% dels vents de la zona.
  
Cal destacar la diferència entre la vegetació existent, com a resultat de l'activitat humana i de poc interés des del punt de vista mediambiental, i la potencial, si atenem a les característiques de la zona. Existixen un grup de garrofers centenaris com també una palmera que mereix especial atenció a l'hora de desenrotllar la modificació proposada.
  
En quant a la fauna, cal esperar que es trobe íntimament lligada als costums humans a causa de la manca de comunitats vegetals correctament estructurades.
  
3. Anàlisi de l'estudi d'impacte ambiental
  
El document descriu el projecte d'actuació, estudia el medi físic, identifica i valora els possibles impactes i establix una sèrie de mesures correctores per a minimitzar el seu efecte. Adjunta un Programa de Vigilància Ambiental i un Document de Síntesi amb documentació gràfica.
  
En compliment de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental i el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei anteriorment citada, es redacta el present Estudi d'Impacte Ambiental (EIA), romanent exposats tant els seus objectius com la metodologia a seguir i el marc jurídic aplicable.
  
La descripció del projecte aprofundix en l'anàlisi de les possibles alternatives quedant doncs, justificada, l'elecció de la solució proposada. Afegix un quadre de superfícies i establix el compliment d'una sèrie d'estàndards, enumerant a més tots els servicis urbanístics que hauran d'estar presents. Per últim, s'elabora un document de refundició.
  
El medi físic s'hi analitza des del punt de vista abiòtic, perceptual, socioecònomic i cultural.
  
Els impactes s'estudien seguint l'esquema establit en el medi físic, diferenciant entre els efectes en fase d'ordenació - execució i de funcionament.
  
Les mesures correctores s'apliquen respecte a la qualitat atmosfèrica i els nivells sonors, sobre el sòl, erosió i relleu, sobre la qualitat de les aigües i recursos hídrics, sobre la flora i espècies singulars i sobre les infraestructures i usos del territori.
  
A continuació es descriuen tant les accions que són capaces de produir impactes ambientals independentment del seu grau com els factors del medi susceptibles de rebre l'esmentat impacte.
  
Per últim, se cita un breu programa de vigilància ambiental.
  
4. Anàlisi de les al·legacions de caràcter ambiental
  
No consta en este Expedient que s'hagen presentat al·legacions a la proposta en el període que establix la llei a tal efecte.
  
Atés que en l'actualitat les aigües residuals municipals no reben cap tractament, abocant-se, de manera incontrolada, al riu Canyoles, i que està totalment ultimat el projecte d'estació depuradora per als nuclis de població de Llanera de Ranes i Rotglà i Corberà.
  
Atés que s'hi expressa la necessitat de realitzar un tractament previ a l'abocament d'aigües residuals en el cas que se superen els paràmetres establits en el model d'Ordenances desenvolupat per l'Entitat de Sanejament de la Generalitat Valenciana i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies, però no s'especifica res sobre el dit tractament en part pel desconeixement de les activitats industrials a desenrotllar.
  
Atés que la xarxa de sanejament proposada pot tindre problemes de funcionament perquè existixen escomeses amb angles aguts i per trobar-se els punts de recollida de tota l'actuació a quotes més baixes que els col·lectors municipals.
  
Atés que en diferents parts de l'Estudi d'Impacte Ambiental i en general, de la documentació presentada, s'establixen indistintament sistemes unitaris i separatius a l'hora de desenrotllar la xarxa de sanejament del polígon, no quedant clara la tipologia a utilitzar finalment.
  
Atés que es reconeixen pèrdues de volum injectant en la xarxa d'abastiment d'aigua potable, així com falta de pressió en els punts més alts.
  
Atés no se cita base legal sobre la qual desenrotllar la proposada Ordenança Municipal sobre contaminació acústica.
  
Atés que la zona d'estudi interacciona d'alguna manera amb la ?Colada de Enguera?, tercera via pecuària classificada al terme de Llanera de Ranes.
  
Atés que no s'establixen mesures addicionals davant la possible troballa d'elements del patrimoni històric - artístic en l'àrea del projecte.
  
Atés que el projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una Declaració d'Impacte Ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a la seua aprovació definitiva, segons es desprén de l'art. 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament.
  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i la resta de disposicions que li són d'aplicació.
  
Atés que l'article 5é de la Llei 2/1989 atribuïx la competència a l'Òrgan Ambiental, per a la Declaració d'Impacte Ambiental dels projectes als quals s'hi aplique esta Llei.
  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat mitjançant Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribuïx a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència sobre l'Avaluació d'Impacte Ambiental.
  
Per tot això, en ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, resolc:
  
Primer
  
Formular amb caràcter favorable la present Declaració d'Impacte Ambiental de la Modificació Puntual de les Normes Subsidiàries i Homologació dels Sectors I i II en Sòl Urbanitzable Industrial al terme municipal de Llanera de Ranes (València), promogut pel propi Ajuntament, als efectes del que establix l'art. 5.1 de la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'Impacte Ambiental.
  
Segon
  
Com a condicions addicionals a complir, s'establixen les següents:
  
1. Condicionar el desenrotllament del projecte presentat a la posada en marxa de l'estació depuradora. Es verificarà a més que la dita depuradora s'ha dissenyat per a suportar l'increment de la demanda que imposarà l'ús industrial, ampliant-la en cas contrari.
  
2. Si la depuradora no fora capaç d'assimilar els abocaments industrials per la seua composició s'haurà de reservar una àrea per a la instal·lació de sistemes alternatius de predepuració que, independentment dels municipals, s'encarreguen de tractar els abocaments a la xarxa de sanejament que superen els paràmetres establits per l'Ordenança elaborada per la Federació Valenciana de Municipis i Províncies.
  
3. Revisar el funcionament de la xarxa d'aigües residuals i introduir les mesures correctores necessàries per a assegurar el seu correcte funcionament.
  
4. Establir un sistema de recollida d'aigües definitiu, utilitzant de manera preferent el separatiu sempre i quan la xarxa municipal ho contemple.
  
5. Revisar detalladament l'execució de la xarxa d'abastiment per a evitar pèrdues al cabal, adoptant les mesures correctores per a assegurar una correcta pressió en tota l'àrea d'actuació.
  
6. En relació amb la contaminació acústica, s'adoptarà el model d'Ordenances proposat per la Conselleria de Medi Ambient i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies.
  
7. S'hi senyalitzarà correctament el tram de via pecuària que se superposa amb els vials del futur polígon industrial, verificant en tot moment que es respecta la seua amplària legal de fins a 5 metres.
  
8. S'atendrà a la possible aparició, per causa de les obres, de qualsevol resta arqueològica, paralitzant immediatament les obres i notificant de manera urgent el fet als tècnics de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència.
  
Tercer
  
Establir, en relació al Programa de Vigilància Ambiental, en compliment del que establix l'art. 12 del Decret 162/90 de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, les condicions fixades a l'Estudi d'Impacte Ambiental.
  
Quart
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no cap cap recurs; la qual cosa no és inconvenient per què puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Cinqué
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present Declaració d'Impacte Ambiental, d'acord amb el que disposa l'art. 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 15 de febrer de 2000.- La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Amparo Monrós Chancosa.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Vist l'expedient 716/99-AIA, sobre un projecte d'activitat de granja porcina d'enceball situada a la partida ?Ecena?, polígon 5, parcel·les 132, 137, 139, 140 i 575, del terme municipal d'Alpuente (València), el promotor del qual és José María Polo Serrano i en base a les següents consideracions:
  
Consideracions prèvies
  
Objecte del projecte
  
Es tracta d'una granja porcina que constarà de quatre naus rectangulars amb capacitat per a 3000 porcs d'enceball. S'hi generarà 3.150 m3 de purí a l'any, que quedarà retingut en canals de dejecció amb capacitat total de 1823,46 m3, on s'emmagatzemarà durant un període en el qual es durà a terme un procés natural de fermentació i estabilització del purí, passant a ser retirat posteriorment per a utilitzar-lo com abonament orgànic en finques agrícoles. L'eliminació de cadàvers es realitzarà previ contracte amb l'empresa Chinillach-Ballester SA.
  
Enquadrament territorial
  
L'explotació es localitza en sòl no urbanitzable comú, segons Ordenances Municipals i Normes Subsidiàries de Planejament al Municipi.
  
S'hi troba situada a 1 km del nucli urbà més pròxim, ?Campo de Arriba?.
  
Característiques naturals del territori
  
Segons l'Estudi d'Impacte Ambiental, la zona on se situa l'explotació correspon al Quaternari, presentant graves, arenes i argiles. El relleu en crestes i valls de pendent acusat, sobre materials predominantment Juràssics que fins al SE passen a un relleu de moles formades pe calcàries i dolomies del Cretaci Superior.
  
Anàlisi de l'Estudi d'Impacte Ambiental
  
L'Estudi d'Impacte Ambiental ha de recollir un contingut determinat segons l'art. 7 del Decret 162/90. En tal línia, l'Estudi d'Impacte Ambiental recull en general tots els apartats exigits en el Decret, considerant-se suficients per a la tramitació de la present declaració.
  
Es realitza la valoració ambiental de l'Estudi d'Impacte Ambiental a partir de l'anàlisi de les següents propostes per a l'execució de l'activitat:
  
- El purí restarà retingut a les fosses de dejecció on sofrirà procés de fermentació i estabilització.
  
- El purí generat a l'explotació s'hi aplicarà com a abonament orgànic en parcel·les agrícoles, existint un volum de 3.150 m3 de purí a l'any i una disponibilitat de superfície agrària on aplicar-los de 133,91 ha (125,87 ha amb autorització).
  
- L'eliminació de cadàvers es realitzarà previ contracte amb l'empresa Chinillach-Ballester SA.
  
- L'explotació disposarà de tancat perimetral constituït per malla galvanitzada de 1,5 metres d'alt.
  
- Es disposarà de tancat sanitari per a desinfecció de vehicles.
  
Tramitació administrativa
  
La Direcció Territorial de Medi Ambient de València i en base a l'article 21 del Decret 162/90, va remetre a esta Direcció documentació formada per l'Expedient Municipal, Projecte d'Activitat i Estudi d'Impacte Ambiental.
  
En l'Expedient Municipal s'ha dut a terme les següents actuacions:
  
- Informe favorable de l'Enginyer Municipal.
  
- Informe favorable del Veterinari d'Àrea.
  
- Autorització Prèvia de la COPUT (inclosa a l'Estudi d'Impacte Ambiental).
  
- Informe favorable de l'Alcaldia (s'informa que s'ha sotmès a informació pública sense presentació d'al·legacions).
  
Vist el contingut de la documentació remesa a este Servici per la Direcció Territorial de Medi Ambient de València en base a l'art. 21 del Decret 162/90, formada per l'Expedient Municipal, Projecte d'Activitat i Estudi d'Impacte Ambiental.
  
Atés que el projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una Declaració d'Impacte Ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a la seua aprovació definitiva, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament.
  
Atés que a l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i la resta de disposicions que li són d'aplicació.
  
Atés que l'article 5é del Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, atribuïx la competència a l'Òrgan Ambiental, per a les Declaracions i Estimacions d'Impacte Ambiental dels projectes als quals s'aplique esta Llei.
  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat per Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribuïx a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència sobre l'Avaluació de l'Impacte Ambiental.
  
Per tot això i en ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, resolc:
  
Primer
  
Formular amb caràcter favorable la present Declaració d'Impacte Ambiental, als sols efectes ambientals i sense perjuí de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen d'aplicació, del projecte de granja porcina d'enceball, sempre que este s'hi desenrotlle d'acord amb les previsions de l'Estudi d'Impacte Ambiental i els condicionants establits en l'apartat Segon, així com les modificacions introduïdes per estos.
  
Segon
  
Com a condicions a complir en l'execució del citat projecte, s'establixen les següents:
  
- S'assegurarà la impermeabilització dels canals de purins, utilitzant per a tal fi, materials constructius que li conferisquen la dita propietat.
  
- Es disposarà de gual sanitari en l'explotació per a la desinfecció de vehicles.
  
- Es disposarà de tancat perimetral de l'explotació amb apantallament arbori.
  
- Tots els buits de ventilació es protegiran amb teles mosquiteres.
  
- A causa de la impossibilitat de controlar l'adequada fermentació natural del purí, es proposarà tractament amb complex bacterià enzimàtic o similar que proporcione la millora en les característiques del purí per a aplicar-lo com a adob orgànic, disminució d'olors, etc.
  
- S'aplicarà els purins prèviament tractats en parcel·les agrícoles que estiguen cultivades, considerant que no s'escamparan en cap cas en les proximitats de barrancs, aqüífers, pous o similars, distribuint-lo de manera adequada en la parcel·la i enterrant-lo per a evitar l'evaporació de fraccions amoniacals del purí.
  
- El purí generat a l'explotació s'aplicarà com a adob orgànic en parcel·les agrícoles, considerant no sobrepassar els 170 kg N/ha i any en el Reial Decret 261/96 sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda per nitrats procedents de fonts agràries en la qual es limite l'aportació de nitrogen no superant els 210 kg per hectàrea i any de manera temporal per a rebaixar a 170 kg.
  
- Se comprovarà l'eficàcia del tractament de purins i es modificarà la seua manipulació o se substituirà per altre tractament de purins si s'observa la seua ineficàcia amb la seua correcta manipulació.
  
- S'aportarà contracte de retirada de cadàvers per empresa autoritzada, en el seu defecte s'haurà de construir fosa de cadàvers estanca perfectament dimensionada i impermeabilitzada.
  
- Se comunicarà a esta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.
  
Tercer
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produïx indefensió, no cap cap recurs, sense perjuí d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret s'estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present Declaració d'Impacte Ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.