Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 3132, del 28-11-1997 (1997/11709)

ORDRE de 12 de novembre de 1997, de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, per la qual s'aprova el nou text del reglament de la Denominació d'Origen València i el Consell Regulador.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**DEROGADA**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/o/1997/11/12/(1)/dof/vci/html**

### Dades del document

Número de DOGV
:   3132

Data del DOGV
:   28-11-1997

Secció del DOGV
:   DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   1997/11918


Data del document
:   12-11-1997

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació

Tipus de document
:   Ordre

Anàlisi jurídica

3921 ORDRE de 12 de novembre de 1997, de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, per la qual s'aprova el nou text del reglament de la Denominació d'Origen València i el Consell Regulador. [97/X11839]
  
La norma que reglamenta la Denominació d'Origen València i el Consell Regulador és l'Ordre de 21 de juliol de 1986, de la Conselleria d'Agricultura i Pesca, modificada i ampliada en diferents ocasions, l'última d'elles segons l'Ordre de 20 d'abril de 1995, posteriorment corregida i ratificada mitjançant l'Ordre de 29 de novembre de 1995, del Ministeri d'Agricultura, Pesca i Alimentació.
  
Diversos aspectes, com ara el reg de la vinya, el règim d'embotellaments, l'adequació del règim sancionador amb la legislació autonòmica en aquesta matèria, les varietats, els vins especials i, en general, l'harmonització de les disposicions autonòmiques, nacionals i comunitàries, etcètera, juntament amb altres qüestions formals, fan aconsellable la publicació actualitzada del reglament esmentat.
  
Per això, d'acord amb el que es disposa en el Reglament (CEE) 823/87, del Consell, de 16 de març de 1987, pel qual s'estableixen disposicions específiques referents als vins de qualitat produïts a determinades regions, com també en l'Estatut del Vi, la Vinya i els Alcohols, aprovat per la Llei 25/1970, de 2 de desembre; a proposta del Consell Regulador de la Denominació d'Origen València, i en l'exercici de les competències que em confereix la Llei de la Generalitat Valenciana 5/1983, de 30 de desembre, de Govern Valencià,
  
ORDENE
  
Article únic
  
S'aprova el nou reglament de la Denominació d'Origen València i el Consell Regulador, el qual es publica en l'annex a aquesta ordre.
  
DISPOSICIÓ DEROGATÒRIA
  
Queda derogada l'Ordre de 21 de juliol de 1986, de la Conselleria d'Agricultura i Pesca, i totes les modificacions i correccions que s'hi han introduït.
  
DISPOSICIONS FINALS
  
Primera
  
Aquesta ordre entrarà en vigor l'endemà de la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
Segona
  
Aquesta ordre es notificarà al Ministeri d'Agricultura, Pesca i Alimentació perquè en prenga coneixement i la ratifique posteriorment.
  
València, 12 de novembre de 1997
  
La consellera d'Agricultura, Pesca i Alimentació,
  
MARIA ÀNGELS RAMÓN-LLIN I MARTÍNEZ
  
Reglament de la denominació d'origen València
  
i del Consell Regulador.
  
Capítol I
  
Generalitats
  
Article 1
  
D'acord amb el que es disposa en la Llei 25/1970, de 2 de desembre, Estatut del Vi, la Vinya i els Alcohols, en el reglament que la desplega, aprovat pel Decret 835/1972, de 23 de març, i en la normativa de la Unió Europea, queden protegits amb la denominació d'origen València els vins que posseïsquen les característiques definides en aquest reglament i que hagen complit en la producció, l'elaboració i la maduració els requisits exigits en aquest reglament i en la legislació vigent.
  
Article 2
  
1. La protecció atorgada per aquesta denominació d'origen serà la prevista en l'article 81 de la Llei 25/1970, de 2 de desembre, i en la resta de la legislació aplicable, i s'estén a l'expressió "València" i a tots els noms de les subzones, comarques, termes municipals, localitats i llogarets que formen part de les zones de producció i maduració que es detallen en l'article 4.
  
2. Queda prohibida la utilització en altres vins de noms, marques, termes, expressions i signes que, per similitud fonètica o gràfica amb els protegits per la denominació d'origen, puguen induir a la confusió amb els que són objecte d'aquesta reglamentació, fins i tot en el cas que vagen precedits dels termes "tipus", "estil", "cep", "embotellat a...", "amb celler a..." o uns altres d'anàlegs.
  
3. La utilització del nom Moscatell de València es reserva únicament per als vins dolços i de licor moscatell.
  
Article 3
  
La defensa de la denominació d'origen, l'aplicació del reglament, la vigilància del compliment d'aquest i el foment i control de la qualitat dels vins emparats s'encomanen al Consell Regulador de la Denominació d'Origen València, a la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació de la Generalitat Valenciana, i al Ministeri d'Agricultura, Pesca i Alimentació, en l'àmbit de les seues competències.
  
Capítol II
  
Producció
  
Article 4
  
1. La zona de producció emparada per la Denominació d'Origen València està constituïda pels terrenys ubicats a la província de València que el Consell Regulador considere aptes per a la producció de raïm de les varietats que s'indiquen en l'article cinquè, i la constitueixen les subzones i termes municipals que s'esmenten tot seguit:
  
Subzona Alt Túria: Alpuente, Aras de Alpuente, Chelva, La Yesa, Titaguas i Tuéjar.
  
Subzona Valentí: Alborache, Alcublas, Andilla, Bugarra, Buñol, Casinos, Cheste, Chiva, Chulilla, Domeño, Gestalgar, Godelleta, Higueruelas, LLíria, Losa del Obispo, Macastre, Montserrat, Montroi, Pedralba, Real de Montroi, Torís, Vilamarxant i Villar del Arzobispo.
  
Subzona Moscatell de València: Catadau, Cheste, Chiva, Godelleta, LLombai, Montroi, Montserrat, Real de Montroi i Torís.
  
Subzona Clarià: Atzeneta d'Albaida, Agullent, Albaida, Alfarrasí, Aielo de Malferit, Ayelo de Rugat, Bèlgida, Bellús, Beniatjar, Benicolet, Benigànim, Bocairent, Bufali, Castelló de Rugat, Fontanars dels Alforins, la Font de la Figuera, Guadasséquies, LLutxent, Moixent, Montaverner, Montesa, Montichelvo, l'Olleria, Ontinyent, Otos, Palomar, Pinet, la Pobla del Duc, Quatretonda, Ràfol de Salem, Sempere, Terrateig i Vallada.
  
2. Així mateix, a causa de la continuïtat edàfica, la proximitat geogràfica i les analogies climàtiques i enològiques, es considera també zona de producció l'ocupada pels terrenys de la varietat negra boval, situats als termes municipals que figuren en l'annex únic.
  
3. D'acord amb l'apartat anterior i a l'efecte de preservar la identitat de la Denominació d'Origen Utiel-Requena, la superfície que s'acollirà a la Denominació d'Origen València, dins dels termes municipals que figuren en l'annex únic, no podrà superar el 30 per cent de la protegida per aquella.
  
La qualificació dels terrenys a efectes de la seua inclusió en la zona de producció la realitzarà el Consell Regulador, havent de quedar delimitats en el plànols del Registre Vitícola.
  
4. El Consell Regulador podrà sol·licitar a la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació l'ampliació de la zona de producció per incloure les zones adjacents de característiques edafològiques, climàtiques i varietals semblants. Aquesta ampliació es farà efectiva mitjançant l'oportuna ordre d'aquesta conselleria.
  
5. La dependència o unitat administrativa que tinga atribuïdes les competències referents al foment i control de la qualitat agroalimentària en el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació podrà fixar els procediments per a desenvolupar el que s'estableix en els apartats 2 i 3 d'aquest article.
  
Article 5
  
1. L'elaboració dels vins protegits, d'acord amb la legislació de la Unió Europea, es realitzarà exclusivament amb raïm de les varietats següents:
  
BLANQUES:
  
Preferents o recomanades: Macabeu, Malvasia, Marseguera, Moscatell d'Alexandria, Pedro Ximénez i Planta Fina de Pedralba.
  
Autoritzades: Planta Nova, Tortosí, Verdil i Chardonnay.
  
NEGRES:
  
Preferents o recomanades: Garnatxa, Monastell, Primerenca i Tintorera.
  
Autoritzades: Forcallada, Boval, Cabernet-Sauvignon i Merlot.
  
2. El Consell Regulador podrà proposar a la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació que siguen autoritzades noves varietats de les quals, amb assajos i experiències convenients previs, es comprove que produeixen mostos de qualitat aptes per a l'elaboració de vins protegits per la denominació d'origen. Aquesta autorització es farà efectiva per mitjà de l'ordre oportuna d'aquesta conselleria.
  
Article 6
  
Les pràctiques de conreu seran les tradicionals que tendisquen a aconseguir les millors qualitats.
  
La densitat de plantació no serà inferior a 1.600 ni superior a 3.000 ceps per hectàrea.
  
L'esporgada s'efectuarà en cóp o en forma plana (cordó, Guyot doble o simple), amb tres o quatre braços i brocades a dues o més gemmes vistes, depenent de les exigències de cada varietat, i sempre que no se supere la quantitat de vint gemmes per cep.
  
S'autoritza el reg de les parcel·les de vinya inscrites, sempre que es complisquen tots els requisits que s'exigeix en aquest reglament, les disposicions del Consell Regulador i la legislació vigent que els puga afectar.
  
No obstant això, el Consell Regulador podrà autoritzar l'aplicació de noves pràctiques culturals, tractaments o tasques que constituïsquen un avenç en la tècnica vitícola i es comprove que no afecten desfavorablement la qualitat del raïm o del vi produït.
  
Article 7
  
1. La verema es farà amb la major atenció i es dedicarà exclusivament a l'elaboració de vins protegits el raïm sa amb el grau de maduresa i sanitat necessari.
  
El Consell Regulador podrà determinar la data d'iniciació de la verema i acordar normes sobre el ritme de recol·lecció, i també sobre el transport del raïm al celler.
  
Els cellers inscrits col·laboraran en la vigilància del compliment de les anteriors normes.
  
Article 8
  
La producció màxima admesa per hectàrea serà de 95 quintars mètrics per a les varietats blanques, i de 80 quintars mètrics per a les negres. Aquests límits podran ser modificats en determinades campanyes pel Consell Regulador a iniciativa pròpia o a petició dels viticultors interessats, efectuada amb anterioritat a la verema, amb els assessoraments previs i les comprovacions necessàries. En cas que aquesta modificació es produïsca, no es podrà superar el 25 per cent del límit esmentat.
  
El raïm produït els rendiments del qual siguen superiors al màxim autoritzat no podrà ser utilitzat en l'elaboració de vins protegits per aquesta denominació. El Consell Regulador haurà de prendre les mesures de control necessàries per assegurar el compliment d'aquest precepte i, si s'escau, autoritzar-ne l'elaboració com a raïm apte per a produir vi de taula.
  
Article 9
  
Per a l'autorització de noves plantacions, replantacions, substitucions i reposicions de mancances a terrenys o vinyes situats a la zona de producció, serà preceptiu l'informe del Consell Regulador, que determinarà la possibilitat d'inscripció en el registre corresponent. Tenint en compte l'informe esmentat, la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació resoldrà la petició.
  
Capítol III
  
Elaboració
  
Article 10
  
Les tècniques utilitzades en la manipulació del raïm, el most, el vi, el procés de maceració i el control de la fermentació tendiran a obtenir productes de màxima qualitat, amb el manteniment de les característiques tradicionals dels tipus de vins emparats per la denominació d'origen.
  
En la producció de most se seguiran les pràctiques tradicionals aplicades amb una moderna tecnologia orientada a la millora de la qualitat dels vins.
  
S'aplicaran pressions adequades per a l'extracció del most o del vi i per a la separació de les brises de manera que el rendiment no siga superior a 74 litres de most o vi per cada 100 quilograms de verema. Les fraccions de most o vins, obtinguts per pressions inadequades, no podran ser destinades en cap cas a l'elaboració de vins protegits.
  
Per a l'elaboració del vi escumós natural s'utilitzarà el mètode tradicional, i en el cas del vi escumós aromàtic, l'anomenat "escuma de moscatell".
  
Les instal·lacions dels cellers i els mètodes d'elaboració emprats hauran de complir els requisits del manual de qualitat que establirà el Consell Regulador.
  
Article 11
  
L'elaboració de vins emparats per la Denominació d'Origen València es realitzarà exclusivament en cellers registrats pel Consell Regulador i enclavades a la zona de producció que s'indica en l'article quart d'aquest reglament.
  
Capítol IV
  
Indicacions i maduració
  
Article 12
  
Ateses raons històriques i usos tradicionals, la zona de maduració emparada per la Denominació d'Origen València està constituïda per la zona de producció delimitada en l'apartat 1 de l'article 4 i el terme municipal de València.
  
Article 13
  
La menció "Primer de collita o de l'any" s'aplicarà als vins embotellats immediatament després d'acabar el procés d'elaboració, i serà obligatori indicar en l'etiqueta la collita.
  
La menció "Vi jove" s'aplicarà als vins que s'embotellen i es comercialitzen durant els nou mesos següents a la verema, i serà obligatori indicar en l'etiqueta la collita.
  
La menció "Vi sant o de consagrar" es podrà aplicar als vins de licor que complisquen la normativa establida per les autoritats eclesiàstiques.
  
La menció "Vi ranci" podrà aplicar-se als vins que hagen seguit un procés d'envelliment marcadament oxidatiu, amb canvis bruscos de temperatura.
  
Tots els vins emparats per la Denominació d'Origen València que opten a les mencions "Maduració", "Reserva" i "Gran reserva" se sotmetran a la preceptiva maduració als cellers inscrits en el registre corresponent i amb els mètodes i períodes de temps que, d'acord amb la legislació vigent, establirà el Consell Regulador.
  
Els envasaments de fusta que s'utilitzen en aquests processos seran de roure, amb una capacitat màxima de 1.000 litres.
  
Siga quina siga la modalitat de maduració, la graduació alcohòlica adquirida es trobarà entre 11 i 14 % vol.
  
El Consell Regulador expedirà els certificats corresponents al temps i les condicions de "Primer de collita", "Vi jove", "Collita", "Vi sant o de consagrar", "Vi ranci", "Maduració", "Reserva" i "Gran reserva".
  
Capítol V
  
Qualificació i característiques dels vins
  
Article 14
  
Per poder fer ús de la Denominació d'Origen València, tots els vins obtinguts a la zona de producció en cellers inscrits hauran de superar un procés de qualificació d'acord amb el que es disposa sobre aquesta matèria en la legislació vigent, en la qual s'estableixen disposicions específiques referents als vins de qualitat produïts a determinades regions.
  
El procés de qualificació s'efectuarà per partida o lot homogeni i serà realitzat pel Consell Regulador abans del 31 de gener posterior a la collita. Podrà donar lloc a: "qualificació", "desqualificació" o "emplaçament de la partida". Les normes que regulen aquest procés de qualificació contindran el procediment que cal seguir respecte de les partides qualificades i les condicions de desqualificació en la fase de producció.
  
Els vins qualificats hauran de mantenir les qualitats organolèptiques característiques pròpies, especialment pel que fa a color, aroma i sabor. Si es constata cap alteració d'aquestes característiques que en menyscabe la qualitat, o que en l'elaboració o la maduració s'hagen incomplit els preceptes d'aquest reglament o de la legislació vigent, seran desqualificats pel Consell Regulador, la qual cosa implicarà la pèrdua de la denominació d'origen. Així mateix, serà desqualificat qualsevol producte obtingut de la barreja amb uns altres desqualificats prèviament.
  
La desqualificació dels vins podrà ser realitzada pel Consell Regulador, en qualsevol fase de l'elaboració o de la maduració a l'interior de la zona de producció i maduració i, a partir de la iniciació de l'expedient de desqualificació, el vi en qüestió es conservarà en envasaments identificats i degudament retolats, sota el control del Consell Regulador.
  
Article 15
  
1. Els vins emparats per la Denominació d'Origen València i la seua graduació alcohòlica adquirida mínima són els següents:
  
Blancs: 10 per 100 volum.
  
Rosats: 10,5 per 100 volum.
  
Negres: 10,5 per 100 volum.
  
Escumosos aromàtics: 7 per 100 volum.
  
Escumosos: 11 per 100 volum.
  
De licor i rancis: 15 per 100 volum.
  
Aquests vins podran ser secs, semidolços i dolços. En cas d'utilitzar els noms de les subzones, els tipus de vi són:
  
 GRAU ALCOHÒLIC
  
SUBZONES TIPUS ADQUIRIT MÍNIM
  
Alt Túria: Blancs secs 10
  
Valentí: Blancs 10
  
 Rosats i negres 11
  
 Vins de licor i rancis 15
  
Clarià: Blancs 10
  
 Rosats i negres 11
  
Moscatell: Vins dolços de moscatell 10
  
 Vins de licor moscatell 15
  
La comercialització de vins amb els noms de les subzones de l'Alt Túria, Valentí, Clarià i Moscatell es limita exclusivament als vins elaborats amb raïm produïda a la subzona de producció corresponent i en cellers enclavats en aquesta subzona. Els vins produïts a partir de raïm de diferents subzones o la barreja de vins d'aquestes subzones únicament podran ser comercialitzades amb el nom de València.
  
Podran utilitzar-se els noms de les varietats recomanades quan els vins hagen estat elaborats amb una proporció mínima del 85 per 100 de raïm de la varietat corresponent, excepte per al vi de licor moscatell de València, que ha de ser elaborat únicament amb la varietat Moscatell d'Alexandria.
  
Capítol VI
  
Registres
  
Article 16
  
El Consell Regulador durà els registres següents:
  
a) Registre de Vinyes
  
b) Registre de Cellers d'Elaboració
  
c) Registre de Cellers d'Emmagatzematge
  
d) Registre de Cellers de Maduració
  
e) Registre d'Embotelladors
  
Les peticions d'inscripció s'adreçaran al Consell Regulador, amb l'acompanyament de les dades, els documents i els comprovants que en cada cas es requerisquen en les disposicions i normes vigents, en els impresos que disposarà el Consell Regulador.
  
El Consell Regulador denegarà les inscripcions que no s'ajusten als preceptes del reglament i als acords presos pel Consell sobre condicions complementàries de caràcter tècnic que hagen de posseir les vinyes i els cellers.
  
La inscripció en aquests registres no eximeix els interessats de l'obligació d'inscriure's en aquells registres que, amb caràcter general, estiguen establits i, especialment, en el Registre Vitícola, en el d'Indústries Agràries i Alimentàries i en el d'Embotelladors i Envasadors si escau, cosa que caldrà acreditar prèviament a la inscripció en els registres del Consell.
  
Article 17
  
En el Registre de Vinyes s'inscriuran totes aquelles situades a la zona de producció el raïm de les quals puga ser destinat a l'elaboració de vins protegits.
  
En la inscripció figurarà el nom del propietari i, si escau, el del parcer, l'arrendatari, el censatari i qualsevol altre titular del domini útil; el nom de la vinya, el llogaret i el terme municipal on està situada, la parcel·la cadastral, la superfície en producció, la varietat o les varietats de la vinya i totes les dades que calga per classificar-la i localitzar-la.
  
Amb la instància d'inscripció s'acompanyarà un plànol o croquis detallat, segons que determine el Consell Regulador, de les parcel·les objecte d'inscripció.
  
El Consell Regulador lliurarà als viticultors inscrits una credencial d'aquesta inscripció.
  
Article 18
  
En el Registre de Cellers d'Elaboració s'inscriuran tots els que estiguen situats a la zona de producció en els quals es vinifique raïm i most procedent de vinyes inscrites, els vins dels quals puguen optar a la denominació d'origen i complisquen, a més, tots els requisits establits per la legislació vigent.
  
En la inscripció figurarà el nom o la raó social de l'empresa, la localitat i la zona d'emplaçament, les característiques, el nombre i la capacitat dels envasaments i maquinària, el sistema d'elaboració i totes les dades que calga per a la perfecta identificació i catalogació del celler. En cas que l'empresa elaboradora no siga propietària dels locals, es farà constar aquesta circumstància amb la indicació del nom del propietari. S'acompanyarà un plànol o croquis a escala convenient on queden reflectits tots els detalls de construcció i instal·lacions.
  
Article 19
  
En el Registre de Cellers d'Emmagatzematge s'inscriuran els que estiguen situats a la zona de producció i maduració que es dediquen a l'emmagatzematge de vins emparats per la denominació d'origen. En la inscripció figuraran les dades a què es fa referència en l'article 18.
  
Article 20
  
En el Registre de Cellers de Maduració s'inscriuran els que estiguen situats a la zona de maduració i que es dediquen a la maduració de vins amb la denominació d'origen.
  
En la inscripció figuraran, a més de les dades a què es fa referència en l'article 18, tots els específics d'aquest tipus de cellers, com ara el nombre de bótes, entre altres.
  
Els locals o cellers destinats a la maduració i l'envelliment estaran exempts de trepidacions, amb temperatura constant i fresca durant tot l'any i amb un estat higromètric i ventilació adequats.
  
Als cellers inscrits caldrà tenir una existència mínima de 25 hectolitres de vi en procés d'envelliment.
  
Article 21
  
Ateses raons històriques i usos tradicionals, en el Registre d'Embotelladors s'inscriuran les indústries que estiguen situades a la zona de producció delimitada en l'apartat 1 de l'article 4 i a la zona de maduració, figuren com a embotelladors de vins en el Registre Oficial d'Embotelladors i Envasadors i es dediquen a l'activitat d'embotellament i comercialització de vi amb Denominació d'Origen València. En la inscripció figuraran, a més de les dades a què es fa referència en l'article 18, els específics d'aquest tipus d'indústria.
  
Article 22
  
Als cellers inscrits en els diferents registres podrà realitzar-se l'elaboració, l'emmagatzematge o la manipulació de raïm, mostos i vins no emparats per la Denominació d'Origen València, sempre que aquestes operacions es realitzen de forma separada de les referides als vins amb dret a aquesta i que es garantisca el control d'aquests processos.
  
Per això, serà condició indispensable per a la inscripció d'un celler en el registre corresponent que la construcció permeta la perfecta separació dels vins procedents de raïm emparat d'aquells que no gaudisquen d'aquesta circumstància, de manera que queden en tot moment perfectament identificats.
  
Article 23
  
Per a la vigència de les inscripcions en els corresponents registres, serà indispensable complir en tot moment amb els requisits que s'imposen en aquest capítol i comunicar al Consell qualsevol variació que afecte les dades subministrades en la inscripció quan aquesta es produïsca. En conseqüència, el Consell Regulador podrà suspendre o anul·lar les inscripcions quan els seus titulars defugen aquestes prescripcions.
  
El Consell Regulador efectuarà inspeccions periòdiques per comprovar l'efectivitat del que es disposa en el paràgraf anterior.
  
Totes les inscripcions en els diferents registres seran renovades en el termini i la forma que determine el Consell Regulador.
  
Capítol VII
  
Drets i obligacions
  
Article 24
  
Les persones naturals o jurídiques que tinguen inscrits en els registres indicats en l'article 16 les seues vinyes o instal·lacions podran produir raïm amb destinació a l'elaboració de vins emparats o elaborar, emmagatzemar, embotellar o madurar vins que hagen de ser protegits per la denominació.
  
Només pot aplicar-se la Denominació d'Origen València als vins procedents de cellers inscrits en els registres corresponents que hagen estat produïts i elaborats d'acord amb les normes exigides en aquest reglament, que posseïsquen les condicions enològiques i organolèptiques que han de caracteritzar-los i complisquen les normes del manual de qualitat establit pel Consell Regulador..
  
El dret a l'ús de la Denominació d'Origen València en propaganda, publicitat, documentació o etiquetes és exclusiu de les firmes inscrites en el registre corresponent.
  
Només pel fet de la inscripció en els registres corresponents, les persones físiques o jurídiques estan obligades al compliment de les disposicions d'aquest reglament i dels acords que, dins de les seues competències, dicten la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació de la Comunitat Valenciana, el Ministeri d'Agricultura, Pesca i Alimentació i el Consell Regulador, com també de satisfer les exaccions que els corresponguen.
  
Per a l'exercici de qualsevol dret atorgat en aquest reglament o per poder beneficiar-se dels serveis que preste el Consell Regulador, les persones físiques o jurídiques inscrites hauran d'estar al corrent de totes les obligacions.
  
Article 25
  
Les persones físiques o jurídiques que tinguen inscrits vinyes o cellers en els registres corresponents només podran tenir emmagatzemats el seu raïm, els mostos o els vins als terrenys o locals inscrits i, en cas contrari, perdran el dret a la denominació d'origen.
  
Article 26
  
Les marques, símbols, emblemes, llegendes publicitàries o qualsevol altre tipus de propaganda que s'utilitzen aplicats als vins protegits per la denominació d'origen que regula aquest reglament, no podran ser utilitzats simultàniament de cap manera, ni tan sols pels mateixos titulars, en la comercialització d'altres vins o begudes derivades de vi.
  
Article 27
  
La designació i l'etiquetatge dels vins s'haurà d'ajustar al que es disposa en la normativa de la Unió Europea.
  
En les etiquetes dels vins embotellats figurarà obligatòriament de forma destacada el nom de la Denominació d'Origen València i les dades que, amb caràcter general, es determinen en la legislació aplicable.
  
La indicació d'altres termes referents a subzones, varietats, edat, maduració, etc., s'ajustarà al que es disposa en aquest reglament.
  
Abans de posar en circulació les etiquetes, i sense perjudici dels drets de propietat, aquestes hauran de ser autoritzades pel Consell Regulador, a l'efecte que es menciona en aquest reglament. Serà denegada l'aprovació d'aquelles etiquetes que, per qualsevol causa, puguen donar lloc a confusió en el consumidor. També podrà ser anul·lada l'autorització d'una ja concedida anteriorment, quan hagen variat les circumstàncies a què s'al·ludeix en l'etiqueta de la firma propietària.
  
Qualsevol que siga el tipus d'envasament en què s'expedisquen els vins per al consum, aniran proveïts de la identificació de garantia, constituïda per marxamos o contraetiquetes numerades, expedits pel Consell Regulador, que hauran de ser col·locats en el celler mateix, d'acord amb les normes que es determinen i sempre de manera que no permeta una segona utilització.
  
El Consell Regulador podrà aprovar contraetiquetes específiques i autoritzar-ne la menció en les etiquetes per als vins que posseeixen les indicacions de l'article 13.
  
Totes les entitats inscrites en el Registre d'Embotelladors estaran obligades a dur un llibre de control de contraetiquetes, el qual serà expedit i diligenciat pel Consell Regulador i on es reflectiran les entrades i eixides de les contraetiquetes expedides i autoritzades pel Consell.
  
El Consell Regulador adoptarà i registrarà un emblema com a símbol de la denominació d'origen, que haurà de ser confirmat per la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació.
  
Així mateix, el Consell Regulador podrà fer obligatori que en l'exterior dels cellers inscrits i en lloc destacat figure una placa que al·ludisca a aquesta condició.
  
Article 28
  
Tota expedició de raïm, most o vi emparada per la Denominació d'Origen València que circule entre cellers haurà d'anar proveïda de la documentació d'acompanyament corresponent, establida en la legislació vigent, i se n'haurà de remetre un exemplar al Consell Regulador dins dels set dies següents a l'expedició.
  
Article 29
  
L'embotellament i l'etiquetatge de vins emparats per la Denominació d'Origen València a territori nacional s'haurà de realitzar en les indústries inscrites en el registre corresponent del Consell Regulador. En cas contrari, el vi perdrà el dret a l'ús de la denominació.
  
Els vins emparats per la Denominació d'Origen València únicament poden circular i ser expedits pels cellers inscrits o autoritzats, en els tipus de envasament que no perjudiquen la seua qualitat o prestigi i hagen estat aprovats pel Consell Regulador.
  
Article 30
  
L'exportació a granel de vins emparats per la denominació d'origen es realitzarà de manera que puga ser controlada pel Consell Regulador.
  
Si calguera realitzar el transvasament del vi en el trajecte de cellers d'origen a destinació, el Consell Regulador donarà les normes per a efectuar-lo, a fi que en tot cas quede garantida la puresa del producte, i estendrà l'acta corresponent o la diligència en la documentació que acompanya la mercaderia.
  
Per garantir l'ús adequat de la denominació d'origen dels vins que s'embotellen d'acord amb el que es preveu en la disposició transitòria, el Consell Regulador prendrà les mesures de control que crega pertinents.
  
Article 31
  
Les declaracions d'existències, collita i producció es regularan segons normes generals vigents en l'àmbit de la Unió Europea i la pròpia legislació autonòmica. No obstant això:
  
A fi de poder controlar la producció, l'elaboració i les existències, com també les qualitats, tipus i tot allò que calga per a l'acreditació de l'origen i la qualitat dels vins, les persones físiques o jurídiques titulars de les vinyes i els cellers estaran obligades a presentar les declaracions següents:
  
Totes les entitats inscrites en el Registre de Vinyes presentaran, una vegada conclosa la recol·lecció i sempre abans del 10 de desembre de cada any, una declaració de la collita obtinguda en cadascuna de les vinyes inscrites, amb la indicació de la destinació del raïm i, en cas de venda, el nom del comprador. Si es produeixen diversos tipus de raïm caldrà declarar-ne la quantitat obtinguda de cadascuna.
  
Totes les entitats inscrites en el Registre de Cellers d'Elaboració hauran de declarar, abans del 10 de desembre, la quantitat de productes obtinguts distingint-ne els diversos tipus que elabore. Així mateix, caldrà consignar la procedència del raïm i la destinació dels productes que venga, amb la indicació de comprador i de quantitat.
  
Les entitats inscrites en el Registre de Cellers d'Emmagatzematge i Maduració presentaran, durant els deu primers dies de cada mes, una declaració d'entrades i eixides de productes del mes anterior, amb indicació de la procedència dels vins adquirits. En tot cas, es distingiran els diferents tipus de vi. Les entitats inscrites en el Registre de Cellers de Maduració presentaran per separat la corresponent a aquests vins.
  
Tots els cellers inscrits en els registres presentaran, abans del 7 de setembre de cada any, una declaració de les existències de vi que posseïsquen el 31 d'agost de vins amb Denominació d'Origen València.
  
D'acord amb el que es preveu en la legislació vigent, les declaracions a què es fa referència en aquest article tenen efectes merament estadístics i, per tant, no podran facilitar-se ni publicar-se més que en forma numèrica, sense cap referència de caràcter individual. Qualsevol infracció d'aquesta norma per part del personal adscrit al Consell Regulador serà considerada com a falta molt greu.
  
Capítol VIII
  
El Consell Regulador
  
Article 32
  
El Consell Regulador és un organisme integrat en la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació de la Comunitat Valenciana, com a òrgan seu desconcentrat, amb atribucions decisòries en totes les funcions que se li encomanen en aquest reglament i en la resta de legislació aplicable.
  
El seu àmbit de competència, sense perjudici del que s'estableix en l'article 33, estarà determinat:
  
Territorialment, per la respectiva zona de producció i maduració.
  
Per raó dels productes, pels protegits per la denominació d'origen en qualsevol de les fases de producció, elaboració, maduració, emmagatzematge, circulació i comercialització.
  
Per raó de les persones, per les inscrites en els diferents registres.
  
D'acord amb la normativa europea d'entitats de certificació de la qualitat, el Consell Regulador, com a organisme certificador, expedirà les certificacions que procedisca amb referència a la qualitat dels sistemes utilitzats i dels productes obtinguts
  
La seu del Consell Regulador estarà situada a la ciutat de València, al carrer de Quart, número 22.
  
Article 33
  
És missió principal del Consell Regulador aplicar els preceptes d'aquest reglament i vetlar pel compliment, per a la qual cosa exercirà les funcions encomanades en l'article 87 de la Llei 25/1970 i en la resta de la legislació vigent que hi siga d'aplicació.
  
Les activitats de control i certificació es desenvoluparan d'acord amb els criteris establits en la norma europea EN45011, de 29 de juny de 1989.
  
Les decisions del Consell Regulador o del seu president no posen fi a la via administrativa, i poden ser impugnades per mitjà d'un recurs ordinari davant la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació.
  
Article 34
  
El Consell Regulador queda expressament autoritzat per vigilar el moviment de raïm, mostos i vins no protegits per la denominació d'origen que s'elaboren, es comercialitzen o transiten dins de la zona de producció, donarà compte de les incidències d'aquest servei a la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació de la Comunitat Valenciana, i hi remetrà còpies de les actes que es produïsquen, sense perjudici de la intervenció dels organismes competents en aquesta vigilància.
  
Així mateix, i des del vessant socioeconòmic de defensa dels interessos del sector, el Consell Regulador estarà facultat per a l'establiment d'acords col·lectius interprofessionals entre viticultors i cellerers inscrits en els seus registres.
  
Article 35
  
El Consell Regulador estarà constituït per:
  
Un president, designat per la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació de la Generalitat Valenciana a proposta del Consell Regulador.
  
Un vicepresident, designat per la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació a proposta del Consell Regulador, i elegit entre els vocals.
  
Sis vocals en representació del sector vitícola, titulars de vinyes inscrites en el Registre de Vinyes del Consell Regulador.
  
Sis vocals en representació del sector vinícola, titulars de cellers inscrits en els respectius registres del Consell Regulador.
  
Dos vocals en representació de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, amb coneixements especials en viticultura i enologia, designats per aquesta.
  
Un vocal en representació de la Conselleria d'Ocupació, Indústria i Comerç.
  
En tot cas, la designació de vocals es realitzarà d'acord amb el Reial Decret 2.004/1979, de 13 de juliol, publicat en el Boletín Oficial del Estado, de 23 d'agost de 1979.
  
Per cada un dels càrrecs de vocals del Consell Regulador es designarà un suplent, elegit de la mateixa manera que el titular.
  
El sistema electoral es regirà per principis democràtics. Les normes i el procediment d'elecció s'establiran per norma de règim interior del Consell Regulador, en el marc de la convocatòria electoral disposada per la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació de la Generalitat Valenciana.
  
Els càrrecs de vocals seran renovats cada quatre anys, i podran ser reelegits.
  
El termini per a la presa de possessió dels vocals serà, com a màxim, d'un mes comptador des de la data de la designació.
  
Causarà baixa el vocal que, durant el període de vigència del seu càrrec, siga sancionat per una infracció greu en les matèries que regula aquest reglament, personalment o la firma a què pertanya; a petició pròpia o de l'entitat que el va proposar, una vegada acceptada la dimissió; per absència injustificada a tres sessions consecutives o a cinc alternes, o per causar baixa en els registres de la denominació.
  
Article 36
  
Les persones elegides de la manera que es determina en l'article anterior hauran d'estar vinculades als sectors que representen, directament o per ser directius de societats que es dediquen a les activitats que han de representar. No obstant això, una mateixa persona física inscrita en diferents registres no podrà tenir en el Consell representació doble, una en el sector vitícola i una altra en el sector vinícola.
  
El president del Consell Regulador rebutjarà les propostes de nomenament que corresponguen a persones les activitats de les quals no s'ajusten al sector que han de representar i, en aquest cas, es procedirà a una nova designació de la forma establida.
  
Article 37
  
Correspon al president:
  
Representar el Consell Regulador. Aquesta representació podrà delegar-la de manera expressa en els casos que calga.
  
Fer complir i complir les disposicions legals i reglamentàries.
  
L'ordenació dels pagaments, que es faran amb la firma mancomunada del president i del secretari general.
  
Convocar i presidir les sessions del Consell, assenyalar l'ordre del dia, sotmetre a la decisió del Consell els assumptes de la seua competència i executar els acords presos.
  
Contractar, suspendre o renovar el personal del Consell Regulador, amb l'acord previ d'aquest.
  
Informar els organismes superiors de les incidències que en la producció i el mercat es produïsquen.
  
Remetre a la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació els acords que, per a compliment general, acorde el Consell en virtut de les atribucions que li confereix aquest reglament, i els que, per la seua importància, considere que han de ser coneguts per la Conselleria.
  
Les altres funcions que el Consell acorde o que li encomane la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació de la Comunitat Valenciana i el Ministeri d'Agricultura, Pesca i Alimentació.
  
La durada del mandat del president serà de quatre anys, i podrà ser reelegit.
  
El president cessarà: en expirar el termini del seu mandat, a petició pròpia, una vegada acceptada la seua dimissió, o per decisió de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, amb la incoació i resolució prèvia de l'expedient corresponent.
  
En cas de cessament o defunció, el Consell Regulador, en el termini d'un mes, proposarà a la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació de la Comunitat Valenciana la designació d'un nou president, el mandat del qual serà només pel temps que li restava al president anterior.
  
Les sessions del Consell Regulador en les quals s'estudie la proposta de nou president seran presidides pel representant de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació de la Comunitat Autònoma Valenciana que designe aquest organisme.
  
Article 38
  
Les normes de funcionament del ple del Consell Regulador seran les que s'estableixen en l'article 26 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú, amb les particularitats següents:
  
El Consell es reunirà quan siga convocat pel president, per pròpia iniciativa o a petició d'una quarta part dels vocals, i serà obligatori celebrar una sessió, com a mínim, una vegada al trimestre.
  
Les sessions del Consell Regulador es convocaran amb tres dies d'antelació com a mínim, i la citació anirà acompanyada de l'ordre del dia per a la reunió, prèviament assenyalat. En cas de necessitat, quan així ho requerirà la urgència de l'assumpte a criteri del president, se citarà els vocals per telegrama, fax o altre mitjà tècnic que en deixe constància de la recepció, amb vint-i-quatre hores d'anticipació com a mínim. En tot cas, el Consell quedarà vàlidament constituït quan estiga present la totalitat dels seus membres i així ho acorden per unanimitat.
  
Quan un titular no puga assistir-hi ho notificarà al Consell Regulador i al seu suplent perquè el substituïsca.
  
Els acords del Consell Regulador es prendran per majoria de membres presents, i per a la validesa d'aquests caldrà que estiguen presents més de la meitat dels que componen el Consell. El president tindrà vot de qualitat.
  
Per a resoldre qüestions de tràmit, o en els casos en què es considere necessari, podrà constituir-se una comissió permanent que estarà formada pel president i tres vocals titulars, designats pel ple del Consell. En la sessió en què s'acorde la constitució d'aquesta comissió permanent s'acordaran també les missions específiques de la seua competència i les funcions que exercirà.
  
El ple del Consell podrà establir les comissions que considere oportunes per resoldre assumptes concrets de la seua especialitat.
  
Totes les resolucions que prenguen les comissions seran comunicades al ple del Consell Regulador.
  
Article 39
  
Per al compliment de les seues finalitats, el Consell Regulador disposarà del personal necessari d'acord amb les plantilles aprovades pel Consell Regulador, les quals figuraran dotades en el pressupost d'aquest.
  
El Consell tindrà un secretari, el qual tindrà com a comeses específiques les següents:
  
Preparar els treballs del ple i les comissions del Consell i tramitar l'execució dels seus acords.
  
Assistir a totes les sessions del ple del Consell i de les seues comissions amb veu, però sense vot, cursar les convocatòries, estendre les actes, custodiar els llibres i documents del Consell i expedir-ne les certificacions.
  
Els assumptes referents al règim interior de l'organisme, tant de personal com administratiu.
  
 L'organització i la direcció, segons les directrius generals marcades pel Consell Regulador, dels serveis administratius i tècnics del Consell, del funcionament del qual serà responsable davant el ple.
  
La gestió econòmica del Consell Regulador, amb l'elaboració dels avantprojectes de pressupostos i la memòria anual.
  
La confecció de la informació tècnica sol·licitada pel Consell Regulador.
  
Les funcions que li encomane el president relacionades amb els assumptes de la competència del Consell Regulador.
  
Per al desenvolupament de les funcions que té encomanades i sota la dependència del secretari general, el Consell s'estructurarà en dues seccions, Tècnica i d'Administració, el cap de les quals serà un tècnic competent.
  
Per als serveis d'inspecció, control i certificació de la qualitat disposarà d'inspectors propis. Aquests inspectors, integrats en la Secció Tècnica, seran designats pel Consell Regulador i habilitats per la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, amb les atribucions inspectores següents:
  
Sobre les vinyes ubicades a la zona de producció.
  
Sobre els cellers situats a les zones de producció i maduració.
  
Sobre el raïm, els mostos i els vins a les zones de producció i maduració.
  
El Consell Regulador podrà contractar, per efectuar treballs urgents, el personal necessari sempre que tinga aprovada en el pressupost dotació per a aquest concepte.
  
A tot el personal del Consell li serà d'aplicació la legislació laboral, i es regirà per les normes establides en el conveni col·lectiu del personal laboral de la Generalitat Valenciana.
  
Article 40
  
El Consell establirà un comitè de qualificació de vins, format per tres experts com a mínim i un delegat del president del Consell, que tindrà com a comesa informar sobre la qualitat dels vins destinats al mercat, tant nacional com estranger; aquest comitè podrà disposar dels assessoraments tècnics que crega necessaris.
  
El president del Consell, a la vista dels informes del Comitè, resoldrà allò que procedisca i, si s'escau, la desqualificació del vi de la forma prevista en l'article 14. La resolució del president del Consell, en cas de desqualificació, tindrà caràcter provisional durant els deu dies següents. Si, en aquest termini, l'interessat sol·licita la revisió de la resolució, aquesta haurà de passar al ple del Consell Regulador per resoldre allò que siga procedent. Si en aquest termini no se sol·licita la revisió, la resolució del president es considerarà ferma.
  
El Consell Regulador dictarà les normes per a la constitució del Comitè de Qualificació.
  
Article 41
  
El finançament de les obligacions del Consell s'efectuarà amb els recursos següents:
  
Amb el producte de les exaccions parafiscals que es fixen en els articles 90 i 91 de la Llei 25/1970, a les quals s'aplicaran els tipus següents:
  
El 0,3 % a l'exacció sobre plantacions
  
L'1 % a l'exacció sobre productes emparats
  
La taxa per expedició de certificats que es determine en la Llei de Taxes de la Comunitat Valenciana.
  
Allò que determine el Consell Regulador sobre contraetiquetes i marxamos, fins el doble del preu de cost.
  
Els subjectes passius de cadascuna de les exaccions són: de la a), els titulars de les plantacions inscrites; de la b), els titulars dels cellers inscrits que expedisquen vi al mercat; de la c), els sol·licitants de certificats; i de la d), els adquiridors de contraetiquetes i marxamos.
  
Les subvencions, llegats i donatius que reben.
  
Les quantitats que pogueren percebre's en concepte de multes i indemnitzacions per danys i perjudicis produïts al Consell o als interessos que representa.
  
Els béns que constitueixen el seu patrimoni i els productes i vendes d'aquest.
  
La Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació de la Generalitat Valenciana podrà variar els tipus impositius fixats en aquest article, a proposta del Consell Regulador, quan les necessitats pressupostàries del Consell així ho exigisquen.
  
La gestió dels ingressos i les despeses que figuren en els pressupostos correspon al Consell Regulador.
  
En els casos de falta de pagament de les exaccions parafiscals esmentades s'aplicarà la via de constrenyiment. En el supòsit de falta de pagament definitiva, es produirà la baixa en els registres corresponents del subjecte passiu afectat.
  
La fiscalització de les operacions econòmiques del Consell Regulador i de la comptabilitat se sotmetran a allò que es disposa en la Llei d'Hisenda Pública de la Generalitat Valenciana, i també en les normes que establirà la Intervenció General de la Conselleria d'Administració Pública, Economia i Hisenda, en ús de les seues competències.
  
Article 42
  
Els acords del Consell Regulador que no tinguen caràcter particular i afecten una pluralitat de subjectes es notificaran per mitjà de circulars exposades a les oficines del Consell. L'exposició d'aquestes circulars s'anunciarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana. El Consell Regulador podrà remetre aquestes circulars a altres entitats interessades.
  
Capítol IX
  
Infraccions, sancions i procediment
  
Article 43
  
Totes les actuacions que calga desenvolupar en matèria d'expedients sancionadors s'ajustaran a les normes d'aquest reglament, a les de la Llei 25/1970, de 2 de desembre, en tot allò vigent, i a les de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú.
  
De manera supletòria, es podrà aplicar el reglament del procediment per a l'exercici de la potestat sancionadora, aprovat pel Reial Decret 1.398/93, de 4 d'agost.
  
Article 44
  
Les infraccions del que es disposa en aquest reglament i dels acords del Consell Regulador es classifiquen en lleus, greus i molt greus, i se sancionaran amb advertiment, multa, decomís de la mercaderia, suspensió temporal en l'ús de la denominació d'origen o baixa en el registre o els registres d'aquesta, d'acord amb el que s'expressa en els articles següents, sense perjudici de l'aplicació del règim establit en el capítol V de la Llei de la Generalitat Valenciana 12/1994, de 28 de desembre, desplegat pel Decret 153/1996, de 30 de juliol, del Govern Valencià, sobre infraccions, procediment i competència sancionadora en matèria de defensa de la qualitat agroalimentària.
  
Article 45
  
La incoació i la instrucció dels expedients sancionadors correspondrà al Consell Regulador quan l'infractor estiga inscrit en algun dels seus registres i la infracció figure tipificada en l'article 47.
  
En els expedients de caràcter sancionador incoats pel Consell Regulador ha d'actuar com a instructor una persona amb la qualificació adequada que no siga vocal del Consell Regulador, designada per aquest.
  
La resolució dels expedients incoats pel Consell Regulador correspondrà al mateix Consell quan la sanció no supere les 500.000 pessetes. Si les supera, elevarà la proposta a la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació de la Generalitat Valenciana. En tot cas, la resolució dels expedients es comunicarà al Servei de Control de Qualitat de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació.
  
Article 46
  
El procediment sancionador podrà iniciar-se en virtut de les actes esteses pel servei habilitat d'inspectors, per comunicació d'alguna autoritat o òrgan administratiu o per denúncia formulada pels particulars sobre algun fet o conducta que puga constituir una infracció.
  
Les actes d'inspecció s'estendran per triplicat i seran subscrites per l'inspector i pel propietari o representant de la finca, l'establiment o el magatzem, o per l'encarregat de la custòdia de la mercaderia, en poder del qual quedarà una còpia de l'acta. Ambdós firmants podran consignar en l'acta les dades o manifestacions que consideren convenients per a l'estimació dels fets que s'hi consignen, i també totes les incidències que ocórreguen en l'acte de la inspecció o d'aixecament de l'acta. Les circumstàncies que l'inspector consigne en l'acta es consideraran fets provats, llevat que l'altra part demostre el contrari. Si l'interessat en la inspecció es negara a firmar l'acta, l'inspector ho consignarà així i procurarà la firma d'algun agent de l'autoritat o testimoni.
  
En cas que l'inspector, el propietari de la mercaderia o el representant d'aquesta ho crega convenient, es prendran mostres del producte objecte de la inspecció. Cada mostra es prendrà per triplicat i en quantitat suficient per a l'examen i l'anàlisi, es precintaran i s'etiquetaran, i en quedarà una en poder del propietari o representant.
  
Quan l'inspector que estenga l'acta ho considere necessari, podrà disposar que la mercaderia quede retinguda fins que l'instructor de l'expedient dispose allò pertinent, sempre dins del termini de quaranta-cinc dies hàbils a partir de la data d'aixecament de l'acta d'inspecció. Les mercaderies retingudes es consideraran en dipòsit i no podran, per tant, ser traslladades, manipulades, oferides en venda o venudes. En cas que es considere procedent, podran ser precintades.
  
En l'exercici de la seua funció, els inspectors podran accedir directament a la documentació industrial, mercantil i comptable de l'establiment que inspeccionen quan ho consideren necessari en el curs de les actuacions. En tot cas, aquesta documentació obtinguda tindrà caràcter confidencial.
  
Els inspectors estan obligats de manera estricta a complir el secret professional. L'incompliment d'aquest deure serà sancionat d'acord amb els preceptes del reglament del règim disciplinari corresponent.
  
D'acord amb la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú, el Consell Regulador o l'autoritat superior, si escau, podran sol·licitar informes a les persones que calga per aclarir o complementar els punts continguts en les actes esteses pels inspectors i com a diligència prèvia a la possible incoació de l'expedient.
  
Article 47. Tipificació de les infraccions
  
1. Infraccions lleus:
  
a) Falsejar o ometre, en les declaracions per a la inscripció en els diferents registres, les dades i els comprovants que calguen en cada cas, sempre que no siguen determinants per a la inscripció.
  
b) No comunicar immediatament al Consell Regulador qualsevol variació que afecte les dades subministrades en el moment de la inscripció en els registres dins del termini d'un mes des que aquesta variació s'haja produït.
  
c) L'incompliment per omissió o falsedat del que s'estableix en aquest reglament en relació amb les declaracions de collita i d'existència de productes.
  
d) L'incompliment del precepte de presentació d'un exemplar del document d'acompanyament davant el Consell Regulador.
  
2. Infraccions greus:
  
a) L'existència de mostos o vins protegits a cellers inscrits sense la preceptiva documentació que n'empare l'origen o la tinença en celler de documentació que acredite unes existències de mostos o vins protegits per la denominació d'origen sense la contrapartida de la presència física d'aquests productes.
  
b) L'ús d'etiquetes no autoritzades pel Consell Regulador.
  
c) L'expedició, la circulació o la comercialització de vins amb denominació d'origen desprovistos dels marxamos o contraetiquetes numerades, o sense el mitjà de control establit pel Consell Regulador.
  
d) L'expedició, la circulació o la comercialització de vins emparats en tipus d'envasaments no aprovats pel Consell Regulador.
  
e) Falsejar o ometre en les declaracions per a la inscripció en els diferents registres les dades i els comprovants que calguen, sempre que siguen determinants per a la inscripció.
  
3. Infraccions molt greus:
  
a) La tinença indeguda, la negociació o la utilització dels documents, marxamos, contraetiquetes, segells, etc. propis del Consell Regulador de la denominació d'origen.
  
b) La falta de pagament de les exaccions parafiscals a què es fa referència en l'article 41 d'aquest reglament per part dels subjectes passius de cadascuna d'aquestes exaccions.
  
Article 48
  
Quan concórreguen dues o més infraccions imputables a un subjecte, de les quals una siga mitjà necessari per a cometre l'altra, s'imposarà la sanció corresponent a la infracció més greu en el límit màxim.
  
Article 49
  
1. Les infraccions se sancionaran d'acord amb l'escala següent:
  
a) Infraccions lleus, amb advertiment o multa fins 100.000 pessetes.
  
b) Infraccions greus, amb multa des de 100.001 pessetes fins 1.000.000 pessetes.
  
c) Infraccions molt greus, amb multa des d'1.000.001 pessetes fins 277.322.365 pessetes.
  
2. La quantia de les sancions es graduarà d'acord amb els criteris següents: el volum de venda de l'entitat, la quantia del benefici obtingut, l'efecte que la infracció haja produït sobre els preus, la reincidència i la mala fe.
  
3. Les infraccions greus o molt greus podran sancionar-se amb les quanties econòmiques de l'escala immediatament inferior quan, en els últims cinc anys, no s'haja sancionat la persona física o jurídica objecte de l'expedient per una infracció similar en fet i gravetat. En el cas d'infraccions lleus, quan concórreguen les mateixes circumstàncies, se sancionarà amb advertiment.
  
4. En els casos d'infraccions greus o molt greus, a més de les sancions establides podrà aplicar-se a l'infractor la suspensió temporal d'ús de la denominació d'origen o la baixa en els registres d'aquesta. La suspensió temporal del dret a l'ús de la denominació d'origen comportarà la suspensió del dret a certificats d'origen, marxamos, contraetiquetes i la resta de documentació. La baixa suposarà l'exclusió de l'infractor dels registres del Consell Regulador i, com a conseqüència, la pèrdua dels drets inherents a la denominació d'origen.
  
Article 50
  
Serà responsable de les infraccions en productes envasats la firma o raó social el nom de la qual figure en l'etiqueta. Sobre les que s'hagen comès en productes a granel, el tenidor d'aquests, llevat que es prove que la responsabilitat correspon a un tenidor anterior. De les que es deriven del transport de mercaderies, recaurà la responsabilitat sobre les persones que determine sobre això el codi de comerç vigent i les disposicions complementàries.
  
 En el cas de desaparició, canvi o qualsevol manipulació efectuada sobre la mercaderia retinguda, intervinguda o decomissada, caldrà ajustar-se al que es disposa en el Codi Penal.
  
Article 51
  
En tots els casos en què la resolució de l'expedient siga amb sanció, l'infractor haurà de pagar les despeses originades per la presa i l'anàlisi de mostres o pel reconeixement que s'haguera realitzat i les altres despeses que ocasione la tramitació i resolució de l'expedient, d'acord amb la legislació vigent.
  
Les multes s'hauran de pagar dins del termini de quinze dies hàbils immediats al de la notificació, i les despeses a què es fa referència en l'apartat anterior en metàl·lic, dins del mateix termini. En cas de no efectuar-se en el termini indicat, es procedirà al cobrament per la via de constrenyiment.
  
Article 52
  
Les infraccions prescriuen en els terminis següents:
  
a) Les infraccions lleus, als sis mesos d'haver estat comeses.
  
b) Les infraccions greus, als dos anys d'haver estat comeses.
  
c) Les infraccions molt greus, als tres anys d'haver estat comeses.
  
DISPOSICIÓ TRANSITÒRIA
  
Els embotelladors situats fora de la zona de producció i maduració i inscrits en el Registre d'Embotelladors a l'empara d'anteriors reglaments conservaran aquesta inscripció mentre es mantinga l'activitat per a la qual van ser autoritzats.
  
Annex únic
  
Termes municipals als quals es fa referència en l'article 4.2: Camporrobles, Caudete de las Fuentes, Fuenterrobles, Requena, Siete Aguas, Sinarcas, Utiel, Venta del Moro i Villargordo del Cabriel.


Còpia Permalink ELI