Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5678, del 11-01-2008 (2008/207)

RESOLUCIÓ de 17 de desembre de 2007, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per què s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental, corresponent a les Zones eòliques 10, 11, i 12.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5678

Data del DOGV
:   11-01-2008

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2008/207


Data del document
:   17-12-2007

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Jarafuel
    * Teresa de Cofrentes
    * Zarra
    * Ayora
    * Jalance
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 17 de desembre de 2007, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per què s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental, corresponent a les Zones eòliques 10, 11, i 12. [2008/207]  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracions en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.  
En virtut d'això, he resolt:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent a l'expedients 032/02-AIA Zona 10, 033/02-AIA Zona 11 i 034/02-AIA Zona 12, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.  
València, 17 de desembre de 2007.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 48 13-OMU  
Promotor: Guadalaviar Consorcio Alabe-Enerfin  
Autoritat substantiva: conselleria d'Infraestructura i Transports  
Objecte del projecte: Instal·lacions eòliques de la zona 10  
Localització: Termes municipals de Jarafuel, Jalance, Zarra, Teresa de Cofrentes i Ayora (València)  
Descripció del projecte  
El Pla eòlic de la Comunitat Valenciana va establir per a la zona 10 una potència de referència de 125 Mw i un màxim de 200 aerogeneradors.  
El projecte per al desenvolupament del potencial eòlic de la zona 10 ha patit variacions substancials des de la seua selecció i adjudicació per la qual cosa es realitza una descripció d'aquestes variacions al llarg del temps per considerar-la important en l'anàlisi i elecció de la solució definitiva.  
Proposta inicial presentada a l'octubre de 2001   
Es plantejaven 5 possibles àrees alternatives per a la ubicació dels aerogeneradors repartits de la manera següent:  
- Tres àrees en la zona nord:  
N1 Muela del Juey  
N2 Zacae-Collado Blanco  
N3 Relleus nord del Xúquer i   
- Dues àrees en la zona sud:  
S1 Muela de la Tortosilla  
S2 Montemayor-Montechico-Losilla-Arciseco   
La solució adoptada proposava un total de 104 aerogeneradors de 2Mw el que implica una potència total de 208 Mw distribuïts en 5 parcs, situats en 2 de les 5 àrees alternatives de la manera següent:  
- Dos parcs en l'àrea alternativa denominada N1 (Muela del Juey):  
- Parc eòlic Boira amb 25 aerogeneradors (50 Mw de potència)  
Parc eòlic Villanueva amb 23 aerogeneradors (46 Mw de potència)  
L'evacuació d'ambdós parcs és subterrània, en 30 KV, fins a la subestació (30/132 KV) situada en el parc de Villanueva de la qual parteix una línia elèctrica de 132 KV fins a la subestació de 400 KV de Cofrentes.  
- Tres parcs situats en l'àrea alternativa denominada S2 (Montemayor-Montechico-Losilla-Arciseco) denominats:  
- Losilla amb un total de 23 aerogeneradors (46 Mw)   
- Montechico amb 16 aerogeneradors (32 Mw)  
- Arciseco amb 17 aerogeneradors (34 Mw)   
L'evacuació dels tres parcs es proposen en subterrani, mitjançant una línia de 30 KV, fins a la subestació situada al sud de parc de Losilla (30/132 KV) de la qual, al seu torn, parteix una línia de 132 KV fins a la subestació de 400 KV de Cofrentes.   
Documentació presentada el 5 de novembre de 2002. No es descriu per ser pràcticament coincident amb la presentada el novembre de 2003 (documentació sotmesa a informació pública que es descriu a continuació) exceptuant la redistribució dels aerogeneradors del parc de Villanueva II per estar en zona no apta i la ubicació de la subestació d'Ayora (132/400 KV).  
Documentació remesa el 30 de desembre de 2003 i el 12 de febrer de 2004 corresponent a la documentació sotmesa a informació pública   
Es plategen les mateixes 5 àrees alternatives per a la ubicació dels aerogeneradors encara que canvia la nomenclatura de denominació:  
- Alternativa A-1: Relleus nord del Xúquer (abans N3)  
- Alternativa Al-2: Zacae-Collado Blanco (abans N2)  
- Alternativa A-3: Muela del Juey (abans N1)  
- Alternativa A-4: Muela de la Tortosilla (abans S1)   
- Alternativa A-5 : Montemayor- Montechico- Losilla-Arciseco (abans S2)   
Per qüestions de capacitat de la xarxa general es redueix a un màxim de 150 Mw la potència que s'ha de desenvolupar en la zona 10, la qual cosa equival a 75 aerogeneradors de 2 Mw de potència unitària. La proposta de l'empresa promotora consisteix en la instal·lació de 4 parcs, en 3 de les 5 àrees alternatives, distribuïda de la manera següent :  
- 1 parc en l'alternativa Zacae-Collado Blanco): parc eòlic Villanueva II amb 11 aerogeneradors (22 Mw) que evacua en subterrani fins a un centre col·lector situat en zona no apta de la qual parteix una línia de 30 KV aèria fins a la subestació de Villanueva I (30/132 KV).   
- 2 parcs situats en l'àrea alternativa A-3 (Muela del Juey): parcs eòlics Boira i Villanueva I amb les mateixes característiques que les proposades inicialment pel que fa a potència i nombre d'aerogeneradors, variant el punt de connexió a la xarxa general de Cofrentes a la nova subestació d'Ayora 132/400KV.  
- 1 parc eòlic situat en l'alternativa A-5 (Montemayor-Montechico-Losilla- Arciseco): Losilla amb 16 aerogeneradors i 32 Mw de potència que evacua en subterrani fins a la subestació de Losilla (30/132KV) de la qual parteix una línia de 132 KV, que connecta, igual que l'anterior, amb la nova subestació d'Ayora 132/400 KV).   
L'aerogenerador inicialment projectat (octubre de 2001) era del fabricant Enercon, model E-66/20 amb una potència unitària de 2 Mw. Aquest model ha anat evolucionant des del punt de vista tecnològic i ha passat a denominar-se E-70E4 amb les mateixes característiques que l'anterior model que té una alçària total de 135 metres) i que respon a les dimensions següents:  
- Diàmetre del rotor: 71 m  
- Alçària del la torre: 64 m  
- Àrea d'escombratge: 3.848 m²  
Les dimensions de l'obra civil per a la instal·lació dels aerogeneradors són:  
- Fonamentacions dels aerogeneradors mitjançant zapates de formigó armat de 15x15x1,5 amb nivell de coronació a 1,8 m de profunditat.  
- Les plataformes de muntatge hauran de tenir les dimensions següents:  
Plataforma a peu de camí 50x 26 metres  
Plataformes a final de camí 30x35  
- Les rases per a l'estesa de cables entre els aerogeneradors i la subestació hauran de tenir dimensions de 0,5 d'ample inferior, 0,60 metres d'ample superior i 1,20 metres de profunditat.  
- Els camins d'accés tant exteriors com interiors als parcs hauran de tenir una amplària màxima de 4,5 metres de calçada sense comptar les cunetes i els sobreamples.  
Les característiques del sistema d'evacuació proposat són les següents:   
- Tram centre col·lector Villanueva II. ST. Villanueva I línia de 30 KV de simple circuit amb conductors tipus LA-380, cable de terra POGW. LA longitud total de la línia és de 4.502 metres des de amb un total de 26 suports de tipus MADE; sèries Arce i Olmo d'alçària variable i armat a portell.  
- Tram SET Villanueva I- SET Ayora. Línia de 132 KV de simple circuit amb conductors tipus LA-280, cable de terra OPGW. La longitud total de la línia és de 18.499 metres amb un total de 81 suports tipus MADE sèries Arce i Olmo d'alçària variable entre 20 i 30 metres i armat a portell.   
- Tram SET Losilla-SET Ayora. Línia de 132 KV de simple circuit amb conductors LA-180, cable de terra OPGW. La longitud total de la línia és de 10.914 metres. Amb un total de 49 suports tipus MADE sèries Arce i Olmo d'alçària variable entre 20 i 30 metres i armat a portell.   
Es projecta la construcció d'un centre col·lector i dues subestacions amb les següents característiques:  
- La subestació de la zona nord recull l'energia generadora pels parcs eòlics de Boira, Villanueva I i Vilanueva II. Està formada per un parc d'intempèrie amb una posició de línia i tres transformadors de 132/30 KV i un edifici annex destinat als equips de control, proteccions, cel·les de mitjana tensió, etc.  
L'aèria que ocupa és de 3.427 m², amb una superfície construïda de 661 m² en una sola planta, sent l'altura màxima de carener de 5,60 metres. L'alçària màxima de les instal·lacions elèctriques del recinte d'intempèrie és d'11 metres del pòrtic. El recinte de la subestació es tancarà amb una malla perimetral de 2,60 metres d'alçària.  
- La subestació de la zona sud se situa al sud del parc eòlic de Losilla i recull l'energia generada per ell parc eòlic de Losilla. Es compon d'un parc d'intempèrie amb una posició de línia i transformador de 132/30 KV i un edifici annex destinat equips de control, proteccions, cel·les de mitjana tensió, etc.  
L'àrea ocupada és de 762,17 m² amb una superfície construïda de 306 m², en una sola planta, sent l'alçària màxima de carener de 5,60 metres. L'alçària màxima de les instal·lacions elèctriques del recinte d'intempèrie és d'11 metres del pòrtic. El recinte de la subestació es tancarà amb una malla perimetral de 2,60 metres d'alçària.  
- El centre col·lector, situat en el parc de Villanueva II, està constituït per un edifici de 150 m² que conté sala de cel·les i quadres, sala de monitorització, i control, taller, lavabos i vestidors i distribuïdor.   
D'altra banda la planta d'formigonat de la zona nord se situa en principi entre les alineacions oest i est del parc eòlic de Boira i en la zona sud se situa exterior als parcs, juntament amb l'accés principal del parc de Losilla al nord de la masia denominada casa de Juan Murcia.  
Es projecta així mateix un centre de control situat en el terme de Jarafuel entre els pk 3 i pk 4 de la carretera Jarafuel -Carcelén.  
Posteriorment, com a resultat del procés d'avaluació d'impacte ambiental, s'introdueixen els següents canvis en el projecte:  
- Parc eòlic de Losilla amb 16 aerogeneradors (32 Mw). Es redistribueixen els aerogeneradors en dues alineacions. Parc eòlic de Villanueva II amb 10 aerogeneradors (20 Mw). S'elimina el centre col·lector del parc de Villanueva en soterrar-se la línia d'evacuació.   
- Parc eòlic de Villanueva I, amb 24 aerogeneradors (48 Mw). Es reubiquen els 2 aerogeneradors més orientals del Puntal del Conejo a posicions més centrades en el parc, la qual cosa provoca, al seu torn, un desplaçament de la subestació cap al sud entre els aerogeneradors VI\_I 12 i VI\_I 13 i una modificació de la traçada, entre els suports 1 a 3 de la línia elèctrica de 132 KV SET Villanueva- SET Ayora.  
- Parc eòlic de Boira, amb 25 aerogeneradors (50 Mw). S'elimina l'alineació central del parc constituïda per 2 aerogeneradors, reubicant-los a les alineacions est i oest.  
- Es modifica la traçada de la línia d'evacuació de 132 KV SET Losilla- SET Ayora en el tram corresponent a l'estret d'Arguayas (aproximadament entre els suports 7 a 15) desplaçant-lo cap al nord.  
- La línia elèctrica de 30 KV fins a la subestació situada en el parc de Villanueva I serà soterrada, d'acord amb la traçada alternativa estudiada.  
- La línia d'evacuació SET Villanueva -SET Ayora es modifica entre els suports 1 a 3 per desplaçament de la subestació. S'assumeix una traçada alternativa entre els suports 19 a 56 sensiblement diferent de la traçada inicial.   
Els trams finals de les línies de 132 KV, provinents de les SET Villanueva i SET Losilla, es modifiquen des dels suports 61 i 37 respectivament, unificant el traçat en l'entorn del barranc de l'Agua fins a la SET d'Ayora. El tram comú discorre pel marge dret d'aquest barranc aprofitant les àrees agrícoles existents fins al Llano Palero.   
El promotor proposa, a més, una modificació en el disseny de l'aerogenerador consistent en l'augment de l'alçària de la torre de 34 metres, és a dir, passa de 64 metres (torre d'acer) a 98 metres (torre de formigó), mantenint les dimensions del rotor (71 metres), amb la qual cosa l'alçària final dels aerogeneradors serà de 169 metres. S'indica que l'increment de l'alçària de la torre no comporta canvis en l'obra civil excepte un lleuger increment en les dimensions de la fonamentació que passa a ser circular, de 16 metres de diàmetre i 3 metres de profunditat.   
Tramitació administrativa  
L'expedient va ser incoat el 21 de gener de 2002 amb la remissió, des de la Direcció d'Indústria i Energia, de l'estudi d'impacte ambiental presentat per l'empresa adjudicatària, sobre la qual es van emetre sengles informes d'esmena de deficiències i millores sol·licitades. El dia 5 de novembre es va remetre nova documentació, indicant que aquesta contenia els canvis en els parcs com també l'esmena i millores sol·licitades.   
El dia 30 de desembre de 2003 es va rebre, de la Direcció Territorial d'Indústria Comerç i Turisme l'estudi d'impacte ambiental corresponent als parcs eòlics, indicant que es trobaven en fase d'informació pública.  
El dia 12 de febrer de 2004 es va remetre l'estudi d'impacte ambiental corresponent al sistema d'evacuació de la zona 10.   
El dia 5 de maig de 2004 es va rebre projecte tècnic, estudi d'impacte ambiental i resultat de la informació pública corresponent al sistema d'evacuació. Segons certificat del cap de la Unitat Territorial d'Energia la informació pública del sistema d'evacuació va ser duta a terme mitjançant inserció de l'anunci en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de 26 de novembre de 2003, en el Butlletí Oficial de la província de València, de 26 de novembre de 2003 i en el periòdic Las Provincias de 25 de novembre de 2003, havent-se presentat durant el termini d'informació pública 12 al·legacions, de les quals, la major part correspon a organismes oficials, dues a les companyies elèctriques (Iberdrola i REE) i una de particular.  
L'11 de maig de 2004 es van cursar consultes als Serveis de Biodiversitat i Prevenció d'Incendis de la conselleria de Territori i Habitatge sobre el sistema d'evacuació de la zona 10.  
El dia 18 de juny de 2004 es va remetre resolució del conseller d'Infraestructures i Transports de 9 de juny de 2004, sobre aprovació provisional del pla especial, qual la informació pública del pla especial i corresponents estudis d'impacte ambiental va ser duta a terme mitjançant publicació en el Diari oficial de la Generalitat Valenciana núm. 4614, de 23 d'octubre de 2003, en el Butlletí Oficial de la província de València núm. 247, de 17 d'octubre de 2003 i en el diari El Mundo de 4 de novembre de 2003, presentant-se en el termini establit 29 escrits ens al·legacions de particulars, informes d'organismes i empreses de servei públic o d'interés general i dictàmens d'ajuntaments. S'inclouen l'estimació o desestimació d'aquestes, d'acord amb la proposta del Servei Territorial d'Indústria i Energia de València i introduint algunes modificacions relatives a la normativa de l'alguns articles del pla especial.   
El dia 21 de juliol de 2004 es van remetre els avantprojectes corresponents a cada un dels parcs eòlics.  
El dia 1 d'octubre de 2004 es va realitzar consulta al Servei d'Emergències de la Generalitat com a organisme competent en relació amb la compatibilitat de les instal·lacions eòliques amb les infraestructures de prevenció i les labors d'extinció d'incendis.   
El dia 8 d'octubre de 2004 es va fer extensiva la consulta als Serveis de Conservació de la Biodiversitat i Prevenció d'incendis, en relació amb els parcs eòlics i resta d'accions auxiliars.   
El Servei de Biodiversitat va remetre informes respecte d'això els dies 11 d'octubre i 9 de novembre de 2004.   
El Servei de Prevenció d'Incendis va remetre informe el dia 9 de novembre de 2004 i el Servei de Planificació del Centre d'emergències el 17 de novembre de 2004.  
El dia 24 de novembre de 2004 es va remetre informe i sol·licitud d'esmena de deficiències de l'estudi d'impacte ambiental al promotor, requeriment que va ser emplenat els dies 3 i 23 de març de 2005.   
El dia 3 de maig de 2005 es va rebre escrit de l'empresa promotora en què es comunicava l'inici dels estudis preoperacionals d'avifauna amb data 21 de febrer, contractats amb el Departament de Biologia Aplicada de la Universitat Miguel Hernández d'Elx.  
Revisada la documentació remesa es va sol·licitar una nova ampliació, adjuntant els suggeriments i consideracions dels informes rebuts, omplint-se el dia 8 d'agost de 2005.   
El 5 de setembre de 2005 es van sol·licitar nous informes, sobre la documentació complementària presentada, rebent-se els informes del Servei de Conservació de la Biodiversitat; del Servei d'Ordenació Sostenible del Medi i del Servei de Prevenció d'Incendis i Sanitat Forestal els dies 13 de setembre, 17 i 28 d'octubre de 2005 respectivament.   
Al·legacions   
Al·legacions al sistema d'evacuació. Es fa referència únicament a la de l'Ajuntament de Teresa de Cofrentes, que apunta l'afecció de la traçada de la línia per àrees d'alt valor ecològic susceptibles de protecció per la xarxa Natura 2000, àrees de protecció agrícola, i sobre la població per la seua proximitat al nucli urbà, bastant castigat per la preexistència de dues línies de 1ª categoria (una de 132KV i una de 400KV). Així mateix s'indica que no s'hi han plantejat alternatives tècniques que minimitzen l'impacte ambiental del terme municipal, adjuntant un estudi d'alternatives valorades ambientalment com a menys impactants que la proposada pel promotor.  
Al·legacions al pla especial. S'enumeren aquelles que fan referència en tot o en part a aspectes ambientals:  
- Julián Esteban Ruíz, com a president de la SAT núm. 8634 Palancares de Meca fa referència a l'afecció d'un antic pou que presenta valor etnològic i sobre el qual hi ha una projecte de restauració.   
- Antonio José Castelló Monsoriu. Fa referència a les deficiències de l'estudi d'impacte ambiental sobre l'avifauna, especialment del duc i dels moviments de rapaces, com també dels possibles efectes sobre els quiròpters i l'omissió de la detecció d'aquests en el programa de vigilància ambiental.  
- Juan José Pérez Belda. Al·lega deficiències en l'estudi d'impacte ambiental respecte de la no-consideració d'activitats agropecuàries en l'àmbit del parc de Losilla. Així mateix assenyala que no s'ha inclòs en l'estudi l'opinió de la població rural i s'apunta la constància de la presència d'espècies d'avifauna i la falta d'avaluació del projecte sobre aquesta per absència d'estudi específic   
També s'apunta contradicció entre les normes del Pla eòlic valencià i la Llei reguladora de l'activitats urbanístiques.  
- Fernando Belda Hernández en representació de l'Associació Naturalista d'Ayora i la Vall.  
S'argumenten un nombre elevat d'al·legacions entre les quals es destaquen l'elevada vulnerabilitat dels aqüífers de la zona, la producció de residus perillosos en la fase de funcionament dels parcs eòlics; l'elevat risc d'erosió, elevat impacte socioeconòmic negatiu, elevat impacte paisatgístic, l'afecció de zones proposades com a llocs d'interés comunitari i a zones declarades com a no aptes en el Pla eòlic; deficiències en el contingut de l'estudi d'impacte ambiental tant en els apartats de descripció el medi, concretament pel que fa a la flora i la fauna de les àrees afectades pels parcs eòlics; en la valoració d'impactes, en la proposta de mesures protectores o correctores i en l'anàlisi de mesures compensatòries.   
- Ajuntament d'Ayora. Entre altres aspectes fa referència a la normativa del pla especial i més concretament a la declaració de fora d'ordenació, a l'elevada erosionabilitat de les zones que comprén el pla especial sent raonable exigir un pla que minimitze l'erosió, a l'elevada vulnerabilitat dels aqüífers de la zona d'implantació, com també algunes discordances respecte de la normativa del pla general. També apunta l'elevat valor paisatgístic de Montamayor, tot i que el pla general no ho recull amb l'esmentada qualificació.   
S'apunta l'existència de 12 jaciments arqueològics i un etnogràfic en la zona d'estudi encara que no es veuen directament afectats per la implantació dels parcs eòlics.   
- El Servei Territorial de València de la conselleria de Territori i Habitatge indica les forests d'utilitat pública que es veuran afectades i l'obligació de l'obtenció de la corresponent autorització d'ocupació.   
Informes sectorials  
S'enumeren els successius informes que cadascun dels organismes consultats ha emés sobre la documentació inicial i complementària presentada:  
Informe del Servei de Biodiversitat   
Informe de juny de 2004, sobre el sistema d'evacuació  
En general es recomana l'ajustament de les línies al màxim als fons de vall i infraestructures existents per a evitar impactes paisatgístics i afecció a hàbitats naturals, i pel que fa a trams concrets, s'indica:  
- El tram de línia de 30 KV previst entre les subestacions Vilanova 1 i Vilanova 2 resulta greument impactant, com ho expressa l'estudi d'impacte ambiental elaborat per l'empresa. Discorre per zona de campeig d'àguila reial i àguila de panxa blanca, que a més és utilitzada per rapaces forestals. A més les característiques de la línia, de baix voltatge, la fan més perillosa per a les aus. Aquest tram hauria de soterrar-se, com proposa l'estudi d'impacte, aprofitant camins, i tallafocs existents i modificant si fóra necessari la ubicació de les subestacions, que hauran de dissenyar-se de manera acurada per a evitar riscos d'electrocució. Es fa notar, encara que els parcs eòlics en si no siguen objecte d'aquest informe, l'existència d'una microreserva de flora -el Moragete- a les proximitats del parc de Villanueva 2.  
- La línia d'evacuació de 132 KV de les subestacions Villanueva hauria de discórrer com més pròxima possible al fons de la vall i a la carretera de Jarafuel-Carcelén per a evitar impactes paisatgístics i de possible col·lisió de l'avifauna. Amb aquest fi l'evacuació de les dues subestacions hauria de discórrer cap al sud, sota terra. A partir de la zona de connexió amb la carretera, la traçada prevista discorre cap a la N-330 travessant una zona ben conservada d'hàbitat prioritari Gypsophylo struti- Ononidetum edentulae, hauria d'evitar-se l'afecció a aquesta zona fent discórrer la traçada cap al SE aprofitant possibles zones de cultiu i les infraestructures de camins existents, si és possible travessant el riu Reconque al sud de la rambla d'Hortichuela. El traçat previst travessa aquesta rambla just en el punt de notificació de l'aligot comú (Buteo buteo).  
- Pel que fa a la línia d'evacuació de la subestació Losilla a la subestació d'Ayora. L'única zona d'interés per a la fauna que coneixem és l'estret d'Aguayas, del qual, la línia hauria, d'allunyar-se en la mesura que es puga. No obstant això, la traçada proposada podria millorar-se fent-la discórrer pel fons de la vall i proximitats de camins i camps de cultiu per a evitar l'impacte paisatgístic i sobre les aus en trànsit per la zona. Igualment podria evitar-se l'afecció als trams d'hàbitat prioritari de guixer que travessa en el seu últim tram.  
Informe sobre els parcs eòlics (novembre de 2004)  
Els parcs eòlics del terme de Jarafuel se situen tots ells en àrea de campeig d'àguila reial i àguila de panxa blanca, que nidifiquen en els pròxims canyons del Xúquer. Aquests canyons situats al terme de Jalance, són d'orografia molt complicada i de difícil prospecció, per la qual cosa no tenim localitzades totes les zones de nidificació existents ni certesa total del nombre de parelles nidificants, a causa de la dificultat de diferenciar en alguns casos entre zones alternatives d'una mateixa parella i territoris de diferents parelles. En tot cas, es té constància de l'existència en aquests canyons de dues zones de nidificació d'àguila reial i dues d'àguila de panxa blanca que són utilitzades, segons anys, per una o dues parelles de cada espècie. Igualment, al sud de la zona, al terme de Zarra tenim localitzada una altra parella d'àguila reial que, sens dubte, també utilitza l'àrea que serà ocupada pels parcs com a zona de campeig. D'altra banda, tota l'àrea sembla un bon hàbitat per a rapaces forestals, si bé no disposem de nombre i abundància d'aquestes. En aquest últim cas es troba també la zona de Montemayor, les vessants de la qual són probablement utilitzades com a zones de nidificació per rapaces forestals i la seua cima de zona de caça i campeig per aquestes i altres.  
En aquestes circumstàncies, resulta difícil conéixer l'impacte que els parcs causaran sobre les poblacions d'aus catalogades de la zona i l'estudi d'impacte ambiental presentat per l'empresa tampoc ha realitzat un estudi detallat d'aquesta circumstància, per la qual cosa convindria exigir a aquesta la realització d'un estudi orientat a identificar els possibles canvis en la utilització de la zona, tant com a àrea de cria (en el cas de rapaces forestals), com de campeig (en el cas d'àguiles reials i de panxa blanca). Aquest estudi hauria d'iniciar-se, com a molt tard a mitjan desembre d'enguany, a fi de comprendre tot el període reproductor de l'àguila de panxa blanca - la més primerenca en la zona- i prolongar-se durant tot l'any 2005, incloent així el període reproductor de la resta d'espècies i el seguiment post-reproductor de l'àguila reial i de panxa blanca. Respecte a la metodologia, la identificació d'àrees de reproducció només pot fer-se de visu, observant els vols de les rapaces per la zona afectada i intentant delimitar la zona de probable reproducció. La utilització de la zona per part de rapaces rupícoles exigeix un mètode més fiable, per la qual cosa es proposa el marcatge d'un o diversos exemplars adults de cada parella que es reproduïsca en les proximitats de la zona amb emissor mixt satèl·lit/GPS, de manera que les dades de desplaçaments s'obtinguen automàticament. Si aquest estudi es repeteix una vegada col·locats els aerogeneradors, les dades de moviments seran comparables, sense dependre d'interpretacions subjectives. Aquest estudi exigeix la captura d'exemplars adults mitjançant trampes, després de la col·locació continuada d'esquer, per la qual cosa ha d'iniciar-se almenys un mes abans de l'època que es desitge seguir i ha de ser controlat per personal tècnic de la conselleria de Territori i Habitatge.  
Es reitera la necessitat de soterrament de la línia de 30 KV per la incidència sobre les espècies d'avifauna.  
S'apunta així mateix que l'efecte paisatgístic d'aquests aerogeneradors serà notable, particularment els de Montemayor i els de la Lloma del Pessebre, recomanant per a reducció d'aquest impacte retirar-los en la mesura que es puga del límit de les cingles i penya-segats.   
Informe sobre la documentació presentada el 3 i 23 de març de 2005.   
Respecte a la metodologia de seguiment d'aus i quiròpters en la fase de funcionament, si bé efectivament els estudis previs i la seua metodologia s'han consensuat amb aquest servei, per la qual cosa no hi ha problemes en el desenvolupament d'aquests, la metodologia que es detalla per l'empresa en la fase operacional no es considera correcta. En primer lloc, perquè consisteix únicament en el registre de possibles accidents ocorreguts per col·lisió d'aus i quiròpters contra aerogeneradors. És necessari informar els promotors que aquest estudi ha de ser part d'un altre més global consistent bàsicament a continuar les prospeccions realitzades en la fase preoperacional a fi de contrastar les dades obtingudes abans i després d'instal·lats els aeris.  
Pel que fa al registre de mortalitat per col·lisió, tampoc es considera adequada la metodologia proposada; el seguiment mensual no resulta suficient; en la major part dels estudis realitzats, s'observa que el temps de desaparició de les restes és molt ràpid, oscil·lant generalment entre 3 i 7 dies (informe Lekuona, 2001, permanència mitjana d'aus xicotetes: 3,39+0,99). És necessari realitzar un estudi previ de prevalència de cadàvers en aquesta zona per a determinar el temps mitjà de la seua desaparició i, en funció dels seus resultats, determinar la freqüència de mostratge que, almenys en el primer any, no hauria de baixar d'una freqüència setmanal. Tampoc es considera prou l'informe semestral al Servei de Conservació de la Biodiversitat, havent d'exigir-se la comunicació immediata, com a mínim en cas d'espècies d'aus rapaces en general i altres incloses en les llistes del Catàleg valencià (Decret 32/2004, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Catàleg valencià de fauna amenaçada).  
Una vegada lliurat l'estudi previ realitzat, ha de concretar-se la metodologia per al seguiment postoperacional, per al qual no pot estipular-se un termini concret, ja que dependrà del fet que s'haja constatat modificació d'ubicació de zones de nidificació o d'hàbits de campeig d'aus.   
Respecte de les línies d'evacuació:  
La línia de Villanueva i Boira a SET Ayora, tal com estava projectada per l'empresa, resultava clarament impactant sobre l'hàbitat de vegetació sobre algeps protegit per la LIC. En l'informe anterior es va suggerir una alternativa que va ser valorada per l'empresa com més impactant. Per la qual cosa va sol·licitar un informe sobre afecció de flora i vegetació als Serveis Territorials de València del qual es desprén que efectivament l'alternativa proposada resultava molt menys impactant. Per tant s'insisteix en la utilització d'aquesta alternativa, seguint el traçat detallat pel Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, particularment entre els punts B i D i entre els H i J, ja que els possibles corredors són molt estrets.  
Es reitera la necessitat de soterrament de la línia de 30 KV entre els parcs de Villanueva I i II, ja que s'ha comprovat en camp la possibilitat d'aquest soterrament discorrent per tallafocs, límits entre camps agrícoles i camins forestals.   
Informe sobre la documentació complementària presentada el dia 8 d'agost de 2005.  
S'informe favorablement ja que s'han acceptat els requeriments respecte de la modificació de les línies d'evacuació d'energia, com també les relatives la programa de vigilància ambiental, condicionada la seua execució al compliment de les prescripcions respecte a la freqüència de prospecció de possibles col·lisions, que s'emetrà una vegada elaborat l'estudi de prevalència de restes amb la metodologia aprovada per aquest servei.  
Igualment es continuaran els estudis iniciats durant la fase preoperacional respecte a la possible afecció d'aus rapaces nidificants en l'entorn del parc, com també al campeig de les rapaces rupícoles nidificants en els canyons del Xúquer, prolongant-se en funció dels resultats obtinguts, durant el temps que es considere necessari per a poder estimar l'efecte de les instal·lacions dels aerogeneradors sobre les seues poblacions.  
Per fi se sol·licita que es consideren entre les mesures compensatòries ambientals obligades per l'article 16 del Pla eòlic valencià la correcció de pals elèctrics perillosos per a les aus, la instal·lació de salvaocells en cables elèctrics, l'arreglament de depòsits d'aigua perillosos i la instal·lació de punts d'aigua per a la fauna silvestre, com també qualsevol altra que es considere necessària en el futur en funció dels efectes dels parcs sobre les aus.   
Servei de Prevenció d'Incendis i Sanitat Forestal.   
En primer terme l'informe analitza els possibles impactes negatius diferenciant els generats en fase d'execució (producció i incendis forestals, entorpiment d'operacions d'extinció per tall de camins o pistes forestals) dels de la fase d'explotació (reducció el camp visual dels observatoris de prevenció d'incendis i limitació de la utilització de mitjans aeris en les labors d'extinció en els parcs eòlics i entorn immediat).   
A continuació es proposen una sèrie de mesures correctores que es transcriuen literalment.  
En la fase d'execució:   
- En totes les actuacions que es realitzen en el terreny forestal o en una franja de seguretat de 500 metres al voltant d'aquest, caldrà ajustar-se a allò que estableix el manual de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals en execució d'obres i treballs realitzats en terrenys forestals o en els seus voltants, aprovat per Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat Valenciana. Per a un adequat compliment de l'esmentat manual, la formació i conscienciació dels operaris que treballaran en l'execució dels treballs es considera peça clau.  
- Per a un adequat compliment de les mesures de seguretat, en les diverses zones de treball, i en lloc visible, s'hauran de col·locar cartells informatius dels nivells de risc diaris establits per la Direcció General d'Interior en compliment del pla especial enfront del risc d'incendis forestals de la Comunitat Valenciana.  
- En tot moment s'hauran de mantenir en bon estat de conservació i lliures d'obstacles els camins i pistes forestals afectades pels treballs, de tal manera que no s'interrompa el funcionament normal dels mitjans de prevenció i extinció d'incendis forestals.  
En la fase d'explotació:  
Com s'ha indicat en l'apartat anterior, la instal·lació d'aerogeneradors en terrenys forestals genera una disminució de l'eficàcia dels mitjans de prevenció i aeris d'extinció al voltant d'aquests, en tractar-se d'obstacles de gran envergadura que en cas d'incendi, poden estar ocults pel fum, per la qual cosa les mesures correctores han d'anar dirigides fonamentalment al reforç d'aquests mitjans de manera que es compense aquesta disminució d'efectivitat. Així en els parcs:  
- S'haurà d'evitar la instal·lació d'aerogeneradors al voltant d'observatoris forestals que puguen entorpir el camp visual d'aquests.  
- S'haurà de reforçar la vigilància en la zona d'influència, bé mitjançant sistemes automàtics de detecció d'incendis forestals o mitjançant patrulles de vigilància.   
- S'haurà d'evitar la instal·lació d'aerogeneradors al voltant de depòsits d'aigua amb possibilitats de càrrega d'helicòpters.   
- S'haurà de primar la concentració d'aerogeneradors, evitant dispersions que dificulten encara més les labors dels mitjans d'extinció.   
- S'haurà de disposar d'un sistema de vigilància i alerta d'incendis integrat en un sistema que permeta, en cas d'incendi, la parada dels aerogeneradors i l'orientació més adequada d'aquests en funció de les característiques i localització de l'incendi, tanmateix els aerogeneradors disposaran de senyals i abalisaments que en faciliten la detecció pels mitjans aeris.  
- Els vials que comuniquen les diverses torres de cada agrupació d'aerogeneradors hauran de disposar, en el cas de no estar executats, d'àrees tallafocs de suport per als mitjans d'extinció terrestres. Les àrees tallafocs tindran amb caràcter general una amplària total igual a 10 vegades l'alçària mitjana de la vegetació circumdant, en qualsevol cas la seua amplària no podrà sobrepassar els 60 metres, l'esmentada amplària es dividirà en 5 bandes; una central decapada coincident amb el vial, dues bandes laterals a l'anterior en la qual es practicarà un desbrossament total i, si és el cas, l'eliminació d'arbratge i finalment dues bandes exteriors a les anteriors en les quals es practicarà un desbrossament parcial i si és el cas l'adevesament i poda d'arbratge. En tàlvegs i encreuaments de camins s'incrementaran les amplàries establides en un 25%. En les bandes exteriors o de desbrossament parcial, l'adevesament de l'arbratge i desbrossament del matoll s'haurà de realitzar amb una intensitat tal que resulte una superfície total coberta de l'ordre del 20%. Aquestes àrees tallafocs hauran de mantenir-se periòdicament perquè en conserven l'efectivitat.  
- Tant els accessos al parcs com els vials de comunicació entre aerogeneradors s'hauran de mantenir en bon estat de conservació, permetent la circulació dels vehicles de prevenció i extinció d'incendis forestals i les seues conques mantindran netes de vegetació.  
- En les alineacions d'aerogeneradors i com a suport a les àrees contrafocs, shaurà d'instal·lar un sistema de proveïment d'aigua i hidrants, de manera que els hidrants estiguen situats a 200 metres entre ells i que el sistema de proveïment d'aigua garantisca el funcionament de dos hidrants consecutius a la vegada amb un cabal de 500 l/min durant dues hores, amb una pressió mínima de 3 kg/cm² per a cada quilòmetre (5 hidrants). L'anterior implica una reserva d'aigua d'almenys 120 m³ cada km. Aquest sistema d'hidrants s'haurà d'efectuar sota criteris constructius habituals de les instal·lacions contra incendis, amb sistemes redundants de bombament, disposició en anell, etc., que en garantisquen al màxim el funcionament. Així mateix en la fase d'explotació s'haurà d'efectuar un manteniment adequat de les instal·lacions i vigilar el nivell d'ompliment d'aigua, mantenint-lo amb els mínims exigits. Atés que no destaquen les gelades en zones de muntanya, els hidrants seran del tipus de columna seca.  
- Encara que no resulta imprescindible, es pot millorar la instal·lació anterior, disposant cada quilòmetre d'almenys un armari equipat amb mànegues i llances, i també d'una reserva de retardant del tipus escumogen.   
Sobre la documentació presentada al març de 2005, el Servei de Prevenció d'Incendis emet informe dels aspectes no corregits:  
- Respecte al reforç de la vigilància tant mitjançant sistemes automàtics de detecció d'incendis forestals o mitjançant patrulles de vigilància, no es concreten el nombre o sistemes de detecció que s'implantaran, únicament fan menció al fet que el parc eòlic estarà vigilat pel personal de manteniment, és a dir, no indiquen on, quan i com es farà la vigilància.  
- Respecte al sistema de proveïment d'aigua i hidrants, l'empresa realitza una proposta alternativa de disseny de la instal·lació però amb uns requisits de funcionament, acords amb el seu possible ús, com també la valoració econòmica generada per l'esmentada instal·lació. Atés que el cost es considera elevat la proposta de l'empresa opta per la supressió dels hidrants i manté la construcció de depòsits. Proposta que no és conforme amb el que s'ha indicat en l'informe d'aquest servei.   
- Respecte a l'obertura de noves infraestructures de prevenció d'incendis (tallafocs) encara que s'expliquen mitjançant croquis les amplàries d'aquests tallafocs, no hi ha pla general i de detall amb les modificacions i dissenys proposats d'aquests nous tallafocs.  
Informe sobre la documentació de 8 d'agost de 2005   
Es consideren adequats els sistemes proposats per l'empresa per al reforç de la vigilància, com també l'alternativa proposada per l'empresa, i també el sistema alternatiu per al proveïment d'aigua consistent en la instal·lació de 21 depòsits distribuïts cada 400-500 al llarg les alienacions i amb una capacitat unitària de 50 m³   
Així mateix es consideren adequats i adaptats als criteris de prevenció d'incendis el disseny i traçat de les noves àrees tallafocs projectades,   
Informe de la Direcció General d'Interior   
S'apunta en primer terme sobre els riscs existents en l'àrea, indicant que hi ha risc sísmic en els municipis de Jalance, Jarafuel i Ayora i per tant la necessitat que el projecte definitiu incloga els valors hipòtesi i conclusions adoptades en relació amb les accions sísmiques i la seua incidència en el projecte, càlcul i disposició d'elements estructurals, constructius i funcionals de l'obra.  
Així mateix s'apunta l'existència d'una zona de despreniments al voltant del parc de Losilla.   
Respecte a la compatibilitat de les instal·lacions eòliques amb les infraestructures de prevenció de i la labors d'extinció i incendis s'efectuen les mateixes consideracions que el Servei de Prevenció d'Incendis, concretant quant a evitar la dispersió d'aerogeneradors que s'instal·laran els més alineats possible. En aquest cas, existeixen en els quatre parcs aerogeneradors que no complirien aquest aspecte, sent els més destacables els denominats VI\_II 11, BO-15, BO-16 i LO-11   
Informe del Servei d'Ordenació Sostenible del Medi  
Informe juny de 2005  
L'informe realitza una descripció de les actuacions projectades, la valoració d'impactes i mesures correctores, que recull l'estudi d'impacte ambiental, com també la documentació complementària que ha sigut presentada al llarg del procediment d'avaluació d'impacte ambiental, i finalment s'efectuen una sèrie de conclusions respecte de tres punts:  
- Afecció a la xarxa Natura 2000  
- Afecció socioeconòmica   
- Afecció al paisatge   
L'informe es divideix en dues parts corresponents als parcs eòlics i al sistema d'evacuació.  
1ª part: parcs eòlics. Conclusions.   
Afecció a la xarxa Natura 2000  
1. Vist que la implantació dels parcs eòlics ajuda al compliment del Protocol de Kyoto, constituint d'aquesta manera un projecte d'interés general.  
2. Vist que s'han estudiat totes les possibles alternatives, situant-se aquests parcs on hi ha un potencial eòlic adequat, evitant les grans distàncies entre els parcs, a fi de disminuir la incidència ambiental de la instal·lació.  
3. Vist que encara que els parcs eòlics de la zona nord que conté la zona 10 del Pla eòlic, s'assenten sobre hàbitat d'interés comunitari, la superfície d'aquests hàbitats, directament afectada, és inferior a l'1%.  
4. Vist que el projecte disposa d'una sèrie de mesures protectores i correctores destinades a minimitzar l'impacte ocasionat sobre el medi, i que a més s'estan mantenint una sèrie de reunions entre el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i els agents implicats en el projecte, amb l'objectiu de buscar la ubicació ambientalment més favorable dels parcs i la seua infraestructura.  
5. Atés que s'han eliminat aeros a fi de reduir, en tot allò que siga possible, els riscos de xocs de l'avifauna amb aquests. En concret en el Pico Juey s'han retirat diversos aeros per a no afectar una zona de nidificació del xoriguer i al Puntal de la Teja per a no afectar un lloc freqüentat per l'àguila real.  
6. Entenent la coherència mateixa del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana i en concret de l'àrea 10, i vist que encara que és probable que es produïsquen efectes negatius sobre els hàbitats d'interés comunitari, aquesta actuació no compromet la coherència de la xarxa Natura 2000  
7. Aquest Servei emet informe favorable a aquest, sempre que es complisquen les especificacions del Servei de Prevenció d'Incendis Forestals, del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i el Servei de Biodiversitat d'aquesta conselleria.  
Afecció socieconòmica  
1. Pel que fa a l'afecció socieconòmica, es considera que no es realitza una correcta anàlisi socieconòmica de la zona, en excloure el turisme del seu estudi d'impacte ambiental.  
2. El projecte haurà d'incorporar un estudi de l'afecció d'aquest sobre el turisme de la zona.  
Afecció al paisatge  
El projecte haurà de contenir una avaluació de l'impacte paisatgístic generat per la ubicació dels parcs eòlics. Aquest estudi haurà de realitzar-se segons allò que s'ha especificat en els articles 11.3, 23.1, 23.3, 23.5 i 31 de la recent Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge.  
2ª part: Projecte d'evacuació de la línia de la zona 10.  
Afecció a la xarxa Natura 2000  
1. Vist que la implantació dels parcs eòlics i la seua línia d'evacuació ajuda al compliment del Protocol de Kyoto, i constitueix d'aquesta manera un projecte d'interés general.  
2. Vist que el projecte afecta els LIC Vall d'Ayora i Sierra del Boquerón, i dins d'aquests els hàbitats:  
- Hàbitat d'interés comunitari matolls arborescents de Juniperus sp, (5210).  
- Hàbitat prioritari vegetació gipsícola ibèrica (1520).  
- Hàbitat d'interés comunitari boscs de galeria de Salix i Populus alba (92A0)  
3. Vist que l'emplaçament de la línia d'alta tensió ha buscat situar-se aprofitant els corredors existents. A més, proposa escometre una actuació de senyalització el cable de terra (espirals salvaocells) per a la prevenció de col·lisions en tot el recorregut de la línia d'alta tensió.  
4. Vist que s'estan mantenint una sèrie de reunions entre el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i els agents implicats en el projecte, amb l'objectiu de buscar la ubicació ambientalment més favorable.  
Aquest servei emet un informe favorable sempre que es complisquen els condicionants següents:  
- En la delimitació i senyalització de les zones d'obres i instal·lacions es realitzarà amb la presència d'un especialista en botànica, que aplique criteris de protecció de les formacions vegetals de major interés  
- S'haurà de soterrar, com també restaurar posteriorment el tram LAT: 30 KV parc eòlic Villanueva II-SET Villanueva I. El projecte i labors de restauració hauràn de realitzar-los un tècnic competent en la matèria.  
- S'haurà d'estudiar la possibilitat de desplaçar la línia d'evacuació fora del LIC Vall d'Ayora i Sierra del Boquerón en la zona que afecta l'hàbitat prioritari vegetació gipsícola Ibèrica (1520)\*. En el cas que l'esmentada alternativa no fóra possible per condicionants justificats, aquest servei considera ambientalment més favorable des del punt de vista d'afecció a l'hàbitat d'interés comunitari l'alternativa núm. 1, segons documentació rebuda en aquesta conselleria amb data 23/03/2005, amb el títol Ampliació de l'estudi d'impacte ambiental de les línies d'evacuació de la zona 10. No obstant això, s'haurà de realitzar una valoració i identificació d'impactes de totes les alternatives.  
- S'hauran de complir l'especificacions del Servei de Prevenció d'Incendis Forestals, del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i del Servei de Biodiversitat d'aquesta conselleria, en el cas que n'hi haja.  
- Els estudis previs de la zona per a detectar zones de nidificació a fi d'adaptar el calendari dels treballs per a no afectar la fauna protegida hauran de realitzar-se amb l'agent ambiental de la zona.  
- L'estudi d'impacte ambiental haurà d'adaptar-se a l'Ordre de 3 de gener de 2005, de la conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'estableix el contingut mínim dels estudis d'impacte ambiental que s'hagen de tramitar davant d'aquesta conselleria, DOGV 4922, de 12 /01/2005.  
Afecció al paisatge   
El projecte haurà de contenir una avaluació de l'impacte paisatgístic generat per la línia d'alta tensió. Aquest estudi s'haurà de realitzar segons allò que s'ha especificat en els articles 11.3, 23.1, 23.3, 23.5 i 31 de la recent Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, de 30 de juny, d'ordenació de territori i protecció del paisatge.   
Posteriorment sobre la documentació complementària presentada pel promotor el dia 8 d'agost de 2005, es va emetre el 17 d'octubre de 2005 nou informe en què s'indica que s'han complit les especificacions realitzades en l'informe de juny de 2005 excepte les relatives a l'estudi d'afecció del projecte sobre el turisme, considerant insuficient la documentació presentada per a emetre un judici sobre l'afecció que l'esmentat nou ús del sòl produirà sobre el desenvolupament rural de la zona, sol·licitant una ampliació de l'estudi d'afecció del Pla eòlic sobre el turisme rural incorporant aquelles mesures preventives i correctores que s'estimen pertinents.  
Documentació complementària   
- El dia 24 de novembre de 2004, una vegada revisada la documentació aprovada provisionalment i tenint en compte els canvis en el desenvolupament de la zona 10, dels projectes elaborats per a l'adjudicació de la zona i els presentats posteriorment, es va remetre sol·licitud d'ampliació de l'estudi d'impacte ambiental sobre 4 grans apartats.  
1. El primer apartat es referia a l'examen d'alternatives que al seu torn se subdividia en :  
- Alternatives d'ubicació dels parcs eòlics. En principi es considerava ambientalment més acceptable la proposta inicial (octubre de 2002) ja que responia al criteri de major concentració de parcs en menys àrees geogràfica i se sol·licitava la justificació de la solució proposada posteriorment que comportava un increment de la dispersió dels parcs, encara a pesar d'haver reduït considerablement la potència a desenvolupar en la zona de 208 Mw a 150 Mw per limitacions de capacitat de la xarxa, i un augment del nombre i longitud de les línies elèctriques. S'apuntava a més la consideració preferent, en la ubicació dels parcs, de l'àrea denominada Muela de La Tortosilla per disposar ja de les instal·lacions d'accés, subestació i línia d'evacuació en el parc eòlic confrontant de la província d'Albacete.  
Les altres consideracions de l'informe es realitzaven basant-se en aquest punt, és a dir, no es tenia en compte el parc de Villanueva II com a alternativa justificada per a la ubicació d'aerogeneradors.  
- Alternatives de disseny dels parcs i infraestructures associades. En aquest aspecte s'apuntaven:   
- La no-consideració en la ubicació dels aerogeneradors de la interferència amb la xarxa d'àrees tallafocs executades o en projecte, segons ZAU, i sobre la intervenció dels mitjans aeris d'extinció en cas d'incendi forestal.  
- La ubicació d'alguns aerogeneradors dels parcs de Vilanova I i del parc de Losilla en àrees poc adequades ambientalment per situar-se en zones poc accessibles, de fort impacte visual o amb una densitat de vegetació elevada en les quals la carrasca presentava un percentatge notable d'ocupació   
- En relació als accessos s'indicava la necessitat d'estudiar l'alternativa d'accés al parc de Losilla per la vessant oest de Montemayor aprofitant un camí existent, com també la utilització del camí existent per a l'accés dels aerogeneradors 22 i 24 del parc eòlic de Villanueva I.  
- Respecte al sistema d'evacuació se sol·licitava l'estudi de traçats alternatius dels següents trams de les línies de 132 kV.  
- S'apunta com a alternativa preferent que s'ha d'estudiar per als trams finals d'ambdues línies la unificació en el paratge denominat costes de l'Alguacil i l'entrada conjunta al Llano Palero, on se situa la subestació d'Ayora 132/400 KV aprofitant els terrenys agrícoles situats als marges del Barranco del Agua.  
- Línia132 KV de SET Villanueva \_SET Ayora   
Es proposa l'estudi d'un traçat alternatiu del tram que va des del paratge el Hondón fins a l'encreuament de la CN-330 en el paratge denominat el Resinero, per ser una àrea amb condicions constructives molt desfavorables, amb una marcada morfologia erosiva que evidencia l'elevat risc d'erosió hídrica de la zona i que en gran part discorre per formacions pertanyents a l'hàbitat prioritari 1520 \* (vegetació de matolls gipsícoles).  
- Modificació d'encreuament amb la rambla de l'Hortichuela, d'acord amb les consideracions efectuades en l'informe del Servei de Conservació de la Biodiversitat.  
- Alternatives al centre de control  
2 i 3. Mesures preventives i correctores i programa de vigilància ambiental   
S'apunten matisacions o mitjanes complementàries a les propostes en l'estudi d'impacte ambiental tant per a la fase d'obres com de funcionament, entre les quals es destaquen:   
- La realització d'un estudi previ estudi previ de rapaces forestals i rupícoles en els termes apuntats pel Servei de Conservació e la Biodiversitat que permeta determinar les pautes comportamentals de les aus, a fi de fixar els paràmetres de control i llindars del pla de vigilància ambiental i la necessitat de limitar l'obres en determinades èpoques de l'any.   
- L'aportació de la metodologia de seguiment de la coincidència donen la fase de funcionament tant sobre l'aus com sobre els quiròpters  
- Realització d'una prospecció prèvia de totes les àrees afectades pels parcs, infraestructures auxiliars i sistema d'evacuació   
- Incorporació de tot el paquet de mesures preventives o correctores indicades pels organismes competents en matèria de prevenció i extinció d'incendis tant per a la fase d'execució com per a la fase de funcionament, avaluant les de magnitud de l'impacte generat per l'aplicació de les esmentades mesures, en concret les d'obertura de noves àrees tallafocs de suport als vials d'intercomunicació dels aerogeneradors, com també les de disseny i localització del sistema de proveïment d'aigua i hidrants.   
Respecte a la duració el programa de vigilància ambiental s'indica que ha de comprendre tota la fase de funcionament llevat que els resultats obtinguts en els primers anys permeten variar aquest criteri.   
4. Pla especial i documentació amb eficàcia normativa. S'efectuen diverses consideracions sobre l'àmbit del pla especial, de la compatibilitat de de les activitats preexistents, de la declaració de fora d'ordenació, com també de l'abast de l'homologació   
- La documentació complementària presentada els dies 3 i 23 de març de 2005 analitza i contesta els aspectes indicats en l'escrit d'ampliació i en els diversos informes sectorials.  
- En relació amb l'examen d'alternatives   
S'exposen les limitacions per a considerar el Muela de La Tortosilla com a alternativa viable ja que les infraestructures d'evacuació es troben a la comunitat autònoma de Castella-La Manxa.   
També s'apunta com a justificació a les modificacions en la solució proposada respecte de les àrea alternatives amb aprofitament eòlic les dades de recurs eòlic de la zona, que després d'un període prolongat de mesuraments ha posat de manifest que és molt de menor que l'inicialment previst.   
- Respecte de les alternatives de disseny dels parcs   
S'incorporen les consideracions efectuades sobre prevenció d'incendis i la resta de suggeriments dels informes sectorials, a més d'aspectes tècnics per a un millor aprofitament energètic, d'han plantejat les modificacions següents:  
- Parc de Villanueva II  
- Es replanteja l'aerogenerador núm. 1 cap al sud (uns 16,5 metres) com a mesura preventiva per a evitar qualsevol afecció a la microreseva El Moragete.  
- Parc Villanueva I. S'inclou l'aerogenerador eliminat del parc de Villanueva II amb la qual cosa passa a tenir 24 aerogeneradors. Es redistribueixen els aerogeneradors disminuint la distància entre ells en les alineacions millor orientades. Es mantenen les posicions dels cinc aerogeneradors del Puntal del Conejo.  
- Parc de Boira. Es reubiquen els aerogeneradors situats en l'alineació intermèdia (BO-15 i Bo-16) integrant-los en l'alineació est i oest d'aquestes.   
- Parc de Losilla, es redistribueixen els aerogeneradors en només dues alineacions d'acord amb l'alternativa suggerida en l'escrit d'ampliació.   
Alternatives d'accessos  
Es justifica la impossibilitat d'utilitzar el camí existent a l'oest de Montemayor, pel Cerro Rincón del Peñón del Moro, per les fortes pendents d'aquests.  
Sí que es modifica l'accés als aerogeneradors 22 i 23, en aprofitar el camí existent.   
Alternatives al centre de control  
No es concreten.  
- Respecte al sistema d'evacuació.  
S'efectua una anàlisi comparativa de la proposta inicial i l'alternativa proposada des del Servei d'Impacte Ambiental per a les línies d'evacuació de la zona nord i de la zona sud, arribant a la conclusió en termes generals que les alternatives proposades no plantegen, generalment, una millora ambiental .   
- Mesures protectores o correctores   
S'assumeixen les mesures sobre sorolls, contaminació, etc.  
S'aporta la metodologia de seguiment d'aus i quiròpters en la fase de funcionament, com tambéla metodologia del seguiment preoperacional de rapaces forestals.  
S'indiquen l'abast de la prospecció arqueològica prèvia dels parcs, accessos i línies elèctriques d'evacuació, com també les mesures de vigilància de la fase de construcció.   
S'indica que es farà extensiva l'anàlisi d'afecció dels camins ramaders al sistema d'evacuació.  
Pel que fa a les mesures de prevenció i extinció d'incendis s'assumeixen les mesures apuntades pels òrgans competents excepte les relatives al proveïment d'aigua, per considerar-la inassumible econòmicament i presentant com a proposta alternativa la construcció de tres depòsits en la zona nord (un per parc, amb una capacitat d'entre 150 i 200 m³).  
- Per últim s'indica que s'incorporaran al pla especial les consideracions efectuades sobre el pla especial i les normes amb eficàcia normativa.   
- Revisada la documentació presentada i demanades les pertinents consultes es va sol·licitar una nova ampliació de l'estudi d'impacte ambiental respecte dels punts següents:  
1. Aportació de noves dades de recurs eòlic que justifiquen el descart dels parcs situats en l'àrea alternativa 5 a favor de l'àrea alternativa 2.   
2. Reiteració de la reubicació de les posicions d'aerogeneradors del Puntal del Conejo.   
3. Alternatives del sistema d'evacuació.   
Analitzades i sospesades les dades, valoracions i dificultats exposades en la documentació el 23 de març de 2005, es reiterava la consideració dels traçats alternatius indicats en les primera sol·licitud de l'estudi d'impacte ambiental tant per a la línia de Losilla - Ayora com para la de Vilanova - Ayora.  
En coherència amb la solució proposada en la qual s'instal·la un parc en l'àrea alternativa A2 (Zacae-Collado Blanco) es va indicar que la línia de 30 KV des d'aquest parc fins a la subestació nord (situada al parc Villanueva I) havia de ser soterrada, i proposa un traçat subterrani que s'ajusta en quasi tot el seu recorregut a camins i tallafocs existents, o límits de parcel·les cultivades.  
4. Pel que fa a les mesures correctores per a la prevenció d'incendis, es remetia informe desfavorable de l'òrgan competent, i s'indicava la possibilitat de presentar un sistema alternatiu per al proveïment d'aigua que prestara el mateix servei que el sistema d'hidrants.   
- En data 8 d'agost de 2005 es va presentar nova documentació complementària amb la qual cosa es dóna resposta tant als punts sol·licitats tant en l'informe del Servei d'Impacte Ambiental com en els informes dels diversos organismes consultats.   
Es fa una exposició més detallada del potencial eòlic de cada emplaçament, que justifica el descart dels parcs més meridionals a favor de la ubicació d'un parc en l'alternativa A2, proposant simultàniament una modificació en el model de l'aerogenerador consistent en l'augment de la boixa en 34 metres a fi d'incrementar en un 9% la productivitat energètica dels parcs.  
Es reubiquen els dos aerogeneradors més orientals del Puntal del Conejo.  
S'assumeixen els traçats alternatius proposats pel Servei d'Impacte Ambiental per a la línia de Villanueva II-Villanueva I en subterrani, per a ll línia Villanueva-Ayora, el traçat unificat per les costes de l'Alguacil per a ambdues línies i es proposa un traçat alternatiu per a evitar l'estret d'Arguayas, desplaçant la línia cap al nord.   
En relació amb el sistema de proveïment d'aigua es proposa la construcció de 21 depòsits semienterrats, distribuïts en els tres parcs de la zona nord cada 400-500 metres. La capacitat és de 50 m³ de capacitat, de 3,5 m de diàmetre i 5,5 m de profunditat i estaran dotats dels sistemes necessaris per a l'ompliment de camions autobomba.   
S'assumeixen les condicions respecte a la duració i la resta d'aspectes relatius al seguiment de la incidència d'aus quiròpters i s'inclou la metodologia de l'estudi de prevalença de cadàvers.  
Així mateix es dóna resposta als requeriments del Servei d'Ordenació Sostenible del Medi.  
Afeccions legals   
- Xarxa Natura 2000. Els parcs eòlics situats a la zona nord (Villanueva II Villanueva I i Boira com també part de la línia d'evacuació que va des de la ST de Villanueva fins a ST Ayora es troben totalment o parcialment en l'àmbit del LIC denominat Vall d'Ayora i Sierra del Boquerón.   
Aquest LIC es caracteritza per albergar la millor representació de comunitats sobre algeps de la Comunitat Valenciana, destacant-se els tamarius associats als esmentats mitjans. També s'inclouen un sector important del riu Cautabán i del seu afluent, el riu Zarra, d'interés per a determinades espècies d'ictiofauna.   
La zona forestal alberga entre altres matolls arborescents amb Juniperus, carrascars, boscs endèmics amb Juniperus, o matolls termòfils.  
Pel que fa a espècies que cal destacar les rapaces Circaetus gallicus, Hieraetus pennatus, Aquila chrysaetos, Falco peregrinus, Bubo bubo, Hiaraetus faciatus), Chondrostoma arrigonis, i l'invertebrat Coenagrion mercuriale. Entre els vegetals d'interés, cal mencionar Chaenorrihinum tenellum, Limonium crofentanum, L. lobetanicum i L. sucronicum.   
També es destaca el LIC denominat Cueva Negra situada en la Sierra Palomeras (Ayora) que encara que no es veu directament afectat per les instal·lacions eòliques, és una cavitat rellevant per albergar diverses espècies de quiròpters, tal com queda recollit en el Projecte de catàleg de coves de la Comunitat Valenciana, inclosa en l'apartat Criteris biològics II: quiròpters. S'han identificat les següents espècies Rhinolophus ferrum-equinum, Rh. hipposideros, Rh. euryale, Myotis myotis, M. emarginatusi, plecotus austriacus i Miniopterus schreibersii.  
Ambdós LICS s'inclouen en la proposta aprovada per Acord del Consell de la Generalitat Valenciana de 10 de juliol de 2001.  
- Camins ramaders. En l'àmbit de la zona 10 hi ha diversos trams de camins ramaders classificats estant algun d'ells proposats per a la seua catalogació com d'interés natural, encara que cap d'aquestes es veurà afectada per les instal·lacions projectades. Tant el traçat, l'amplària legal de cada una d'ells ha sigut recollit tant en l'estudi d'impacte ambiental com en els documents urbanístics del pla especial com a afeccions legals.   
- Domini públic hidràulic. El principal curs de la zona 10 és el riu Xúquer que constitueix travessa d'oest a est la zona nord, i està la resta de l'àrea solcada per diversos afluents per la dreta d'aquest riu. Els principals el riu Zarra i el riu Reconque que s'uneixen per a formar el riu Cautabán o riu de Cofrentes que desemboca en el riu Xúquer en les proximitats d'aquesta població. Aquests rius tenen, al seu torn, una nombrosa xarxa de barrancs tributaris que constitueixen la xarxa de drenatge de les relleus que flanquegen la Vall d'Ayora.   
- Patrimoni cultural. La conselleria de Cultura, Educació i Esport té inventariats més de 50 jaciments al terme d'Ayora, 4 al terme de Jalance, 4 al terme de Jarafuel, 10 jaciments a Zarra, i 5 al terme de Teresa de Cofrentes. Cap d'ells es veu afectat pels parcs eòlics projectats, podent existir afecció pel sistema d'evacuació el que serà determinat en la corresponent prospecció prèvia.  
- Microreserves vegetals. Al nord de l'alineació del parc eòlic Villanova II es troba delimitada la microreserva denominada El Moragete declarada mitjançant una Ordre de 22 d'octubre de 2002, de la conselleria de Medi Ambient per la qual es declaren 22 microreserves vegetals a la província de València.   
- Forests d'utilitat pública. Els parcs Villanueva I i II i Boira afecten les forests 28 UP. EL Zacae, pertanyent a l'Ajuntament de Jalance, als termes de Jalance i Jarafuel, 29 UP Muela del Juey, pertanyent a l'Ajuntament de Jarafuel, terme de Jarafuel i 158 UP. Solana del Muela del Juey pertanyent a la Generalitat Valenciana situat al terme de Jarafuel .  
- lassificació i qualificació urbanística. Pla eòlic de la Comunitat Valenciana que té caràcter de Pla d'acció territorial sectorial aprovat mitjançant un acord de 26 de juliol de 2001, del Govern Valencià.   
Consideracions ambientals  
El principal problema per a l'avaluació de la zona es deriva de l'escàs coneixement del recurs eòlic de la zona en el moment de la redacció per a la fase d'adjudicació, i la caracterització del recurs paral·lelament al procés d'avaluació de l'impacte ambiental, a pesar que en el contingut mínim de l'estudi d'impacte ambiental, establit en l'article 13 de la normativa del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana, s'indicava que havia d'incloure ineludiblement un estudis dels vents dominants, com també la seua intensitat i distribució i En suma la confirmació de l'existència de recurs suficient per al funcionament del parc eòlic i conseqüentment la localització d'aquest.  
   
Així de la proposta inicial que concentrava els parcs en dues àrees, alternatives de les cinc possibles, es passa, quan es disposa de dades més completes de vent, a una solució que implica l'ocupació per aerogeneradors d'una tercera àrea alternativa, la qual cosa comporta l'execució d'una nova línia d'evacuació d'energia.   
D'altra banda l'alternativa de la Muela de la Tortolilla, es descarta, a pesar de ser tècnicament possible, ja que les condicions establides en el procés d'avaluació d'impacte ambiental del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana (aprofitament de les infraestructures d'accés i d'evacuació del parc eòlic confrontant) que garanteixen una impacte baix, no són considerades, per l'òrgan substantiu, viables administrativament per trobar-se les infraestructures d'evacuació i accés a la comunitat autònoma de Castella-La Manxa.  
Com a conseqüència de l'anterior una vegada determinades la solució d'àrees d'ubicació dels parcs s'ha orientat el procés d'avaluació d'impacte ambiental a la disminució dels impactes ambienta'ls dels diversos emplaçaments estudiant diverses alternatives de disseny dels parcs i del sistema d'evacuació.  
En relació amb el disseny dels parcs s'han redistribuït les posicions dels aerogeneradors a fi de compatibilitzar les instal·lacions eòliques amb les infraestructures existents de prevenció d'incendis i a fi de reduir la interferència amb els mitjans aeris d'extinció. També s'ha considerat la reubicació d'aquells aerogeneradors que presentaven dificultats tecnicoconstructives, que afectaven formacions vegetals d'interés, o que presentaven un elevat impacte paisatgístic.  
En el sistema d'evacuació s'han introduït modificacions notables :  
- La línia de Villanueva II-Villanueva I serà soterrada aprofitant camins i tallafocs, i límits de parcel·les cultivades, cosa que permet d'altra banda l'eliminació del centre col·lector projectat inicialment.  
- Es modifica el traçat inicial de la línia Villanova-Ayora per a minimitzar l'impacte sobre l'hàbitat prioritari de Matolls gipsícoles ibèrics, sobre nucli urbà de Teresa de Cofrentes.   
- Es projecta un traçat alternatiu a l'estret d'Arguayas  
- S'unifiquen les línies, en les proximitats de la confluència del barranc del Agua amb el riu Reconque, per les costes de l'Alguacil fins a la subestació d'Ayora situada en el Llano Palero. No obstant això, el traçat grafiat en els plànols i fotos aèries en la documentació presentada el 8 d'agost de 2005, no s'ajusta exactament a l'alternativa proposada per la qual cosa haurà de ser modificat ja que discorre per una àrea sense accessos de forts pendents   
No s'ha arribat a concretar la ubicació, disseny i dimensions de l'edifici de control encara que es presenten dues possibles alternatives en l'àmbit del parc de Villanueva I que en principi no es consideren adequades, ja que el centre sembla tenir grans dimensions i els emplaçaments proposats presenten careneres poc extenses i en el Puntal del Conejo hi ha formacions de carrascar. Es considera necessari reestudiar les possibles alternatives.   
També es considera que en l'elaboració del pla especial no s'ha valorat adequadament la incidència que el conjunt de les instal·lacions eòliques tindrà sobre la població dels municipis afectats i més concretament sobre la població dispersa en el sòl no urbanitzable i les activitats que en aquest es desenvolupen.  
La normativa del Pla eòlic (article 25) va establir limitacions a les construccions aïllades de caràcter no industrial futures en un radi de 1.000 de qualsevol aerogenerador, norma que d'altra banda sembla excessiva ja que d'acord amb les característiques del medi i amb les criteris urbanístics el sòl no urbanitzable és la ubicació més adequada per a aquest tipus de construccions. No obstant això, (a diferència dels sòls classificats en el planejament vigent com a urbans o urbanitzable) no fixa cap distància per a les construccions existents, ni en el disseny de les instal·lacions eòliques s'han tingut en compte les localització de les edificacions aïllades com a aspecte limitant, per a l'elecció d'alternatives.  
Per tant, es considera que no hi ha cap justificació per a declarar les edificacions existents fora d'ordenació ja que aquesta situació, d'acord amb allò que s'ha expressat en l'article 58.6 de la Llei reguladora de l'activitat urbanística es fixarà quan existisca manifesta incompatibilitat amb la determinació dels plans. No obstant l'anterior, l'execució de les instal·lacions eòliques produiran efectes negatius sobre les activitats preexistents que serà necessari corregir a càrrec de l'empresa promotora.  
Com a conseqüència de tot l'anterior s'eliminarà la norma que declara fora d'ordenació les edificacions aïllades de caràcter no industrial com a règim aplicable a les edificacions existents (article 10 de les normes urbanístiques) per l'impacte crític que genera sobre la població rural dels nuclis en què tradicionalment s'ha exercit l'activitat agrària i ramadera (masies) o sobre els usos actuals dirigits al turisme ambiental i perquè, d'acord amb allò que s'ha expressat en el mateix estudi i impacte ambiental i el projecte de parcs, no hi ha manifesta incompatibilitat dels usos actuals amb les instal·lacions eòliques.  
D'altra banda les al·legacions presentades són totes o en la seua majoria de propietaris i ajuntaments afectats que no mostren, precisament, una acceptació del projecte ni de les seues conseqüències sobretot per les limitacions que la implantació de les esmentades instal·lacions impliquen.   
Així mateix, s'ha estimat necessari completar l'estudi de fauna amb estudis preoperacionals sobre rapaces rupícoles i rapaces forestals, com també la matisació d'alguns aspectes de la metodologia, basant-se en les observacions realitzades pel Servei de Conservació de la Biodiversitat.   
En relació amb els camins ramaders s'ha indicat la necessitat d'estudiar l'afecció per les línies d'evacuació ja que només s'havia valorat l'afecció per als parcs i accessos.  
Igualment s'ha considerat necessari supeditar l'execució de les obres a la realització de les prospeccions arqueològiques de les àrees afectades, per a evitar afeccions al patrimoni arqueològic, etnològic, paleontològic i arquitectònic.  
Respecte a les mesures protectores i correctores el procés d'avaluació s'ha centrat en la concreció de les encaminades a substituir les limitacions generades sobre la limitació dels mitjans aeris d'extinció d'incendis, consistents en un reforçament dels mitjans terrestres i que s'han materialitzat en l'ampliació de les àrees tallafocs i en la construcció d'una xarxa de depòsits distribuïts als llarg de les alineacions d'aerogeneradors.  
No obstant l'anterior, les mesures s'han proposat només per als parcs situats en la zona nord pel que s'ha procedit a analitzar la necessitat d'aplicació en la zona sud, concloent que, atesa la densitat i alçària de la vegetació, l'obertura dels vials interiors no cal crear noves àrees tallafocs. Al contrari, sí que és necessari construir depòsits de proveïment d'aigua amb les mateixes característiques que els de la zona nord encara que amb menor densitat, distribuïts de la manera següent:  
- En l'alineació oest, se situaran tres depòsits equidistantment repartits.  
- En l'alineació est se situarà un depòsit en la zona nord de l'alineació.   
Les mesures protectores i o correctores, incloses en l'estudi d'impacte ambiental són en molts casos poc concretes o incompletes per la qual cosa s'allisten una sèrie de matisacions o condicionants en la part dispositiva de la declaració. Es procedeix de la mateixa manera en el cas del programa de vigilància ambiental.   
Finalment s'haurà de presentar el paquet de mesures compensatòries de caràcter ambiental, d'acord amb el que preveu l'article 16 del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana, apuntant com a preferents les encaminades a minimitzar l'impacte sobre l'avifauna generat per infraestructures preexistents.  
Consideracions jurídiques   
- El projecte examinat constitueix, segons el que preveu l'annex I de l'apartat 8g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.  
- En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.   
- L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions i estimacions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989 d'impacte ambiental.   
- L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, des del punt de vista ambiental, el projecte d'instal·lacions eòliques de la zona 10, inclòs el sistema d'evacuació fins a la subestació d'Ayora 132/400 KV, sense perjudici de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, promogut per l'empresa adjudicatària Guadalaviar, Consorci Alabe-Enerfin sempre que s'ajuste al que proposa la documentació presentada o, si és el cas, el punt segon d'aquesta resolució.  
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants següents:  
1) Emplaçament de les instal·lacions eòliques  
1.1) La ubicació dels aerogeneradors, el traçat de les rases, de les subestacions i dels vials d'accés, tant interiors com exteriors, seran, en principi, els descrits o grafiats en la documentació complementària presentada el dia 8 d'agost de 2005, quedant supeditada en els casos en què puga afectar-se la superfície pertanyent a camins ramaders, a jaciments arqueològics inventariats o els detectats en les prospeccions prèvies, flora endèmica, amenaçada o als resultats dels estudis previs de fauna, que es detallen en el punt 2 d'aquesta resolució.   
En la reubicació dels aerogeneradors i si és el cas de les subestacions se seguiran els criteris següents:  
- Es realitzarà, en tot cas, dins de l'àmbit del pla especial, d'acord amb els criteris de delimitació que es marquen en l'apartat 4 del punt segon d'aquesta resolució.  
- Els aerogeneradors que no puguen ser reubicats hauran de ser eliminats.   
1.2) El sistema d'evacuació de la zona 10 es correspondrà bàsicament amb allò grafiat en els plànols a escala 1:10.000 presentats el dia 8 d'agost de 2005, excepte el trams que es grafien en el plànol adjunt.   
1.3) Es presentarà en aquesta Direcció General, abans de l'execució de les obres, per a la supervisió i informe favorable d'aquest.  
- Els projectes de construcció de la totalitat dels parcs. En aquest projecte s'inclourà, a escala prou detallada, el condicionament dels vials d'accés als parcs, el traçat i disseny definitius dels vials interiors, de les rases, de les plataformes de muntatge, fonaments, resta d'obra civil de la totalitat dels parcs, i mesures de prevenció i extinció d'incendis, d'acord amb els criteris i condicions particulars d'aquesta resolució i en especial allò que s'ha especificat en el punt 5.4.  
S'inclourà la solució definitiva d'ubicació de l'edifici de control, les característiques de dimensions i disseny d'aquest, tenint en compte que les dues propostes d'ubicació consignades en la documentació complementària de 8 d'agost de 2005 (plànol 10G-MA-09, alternativa 1 juntament amb l'aerogenerador 1 i alternativa 2 juntament amb l'aerogenerador 22 de l'ambdós del parc de Villanueva I) no es consideren en principi adequades, d'acord amb allò que s'ha expressat en l'apartat de consideracions ambientals de la part expositiva d'aquesta resolució.  
- El traçat definitiu de la línia elèctrica a escala 1:10.000 i la ubicació dels suports i els camins de nova traçada o condicionament dels existents a escala prou detallada, d'acord amb els criteris i condicions particulars d'aquesta resolució i en especial o especificat en el punt 5.4 i tenint en la traçada, amplària legal dels camins ramaders classificats als termes municipals que travessen les línies elèctriques.   
- El pla de restauració d'obres de les superfícies afectades per la totalitat de les instal·lacions necessàries per al desenvolupament del potencial eòlic de la zona 10, inclòs el sistema d'evacuació.   
2) La metodologia i duració de l'estudi d'avifauna en situació preoperacional, tant de les rapaces forestals com del marcatge d'àguila reial, serà la descrita en la presentada oficialment el dia 3 de març de 2005.   
L'estudi de prevalença de cadàvers forma part de l'estudi d'avifauna en situació preoperacional i es realitzarà d'acord amb la metodologia presentada en la documentació complementària del dia 8 d'agost de 2005.   
L'estudi comprendrà totes les àrees en què es projecten la implantació de parcs, és a dir, tant la zona nord (Zacae.Collado Blanco- Muela del Juey) com la zona sud (Montemayor- Montechico).   
3) L'inici de les obres quedarà supeditat a:  
- A l'informe favorable d'aquesta Direcció General (mitjançant la formulació de resolució complementària) de la documentació següent:  
- Estudi previ d'avifauna en situació preoperacional, d'acord amb els establits en el punt 2 de l'apartat segon de la part dispositiva d'aquesta resolució.   
- Els projectes especificats en el punt 1.3 de l'apartat segon de la part dispositiva d'aquesta resolució   
- A la presentació de les memòries corresponents a les prospeccions arqueològiques (línia elèctrica, nous accessos, nova ubicació de la subestació, etc, no inclosos en les anteriors prospeccions) i dels informes favorables o condicionants establits per la conselleria de Cultura emesos sobre les prospeccions prèvies.  
4) En la documentació amb eficàcia normativa (tant gràfica com escrita) hauran d'efectuar-se les modificacions següents:  
4.1) L'àmbit del pla especial per als aerogeneradors, i subestació (àrea en què es declaren compatibles les instal·lacions eòliques) independentment de l'extensió que arbitràriament es fixe, exclourà en tot cas:  
- Les àrees declarades no aptes en el Pla eòlic de la Comunitat Valenciana.  
- Qualsevol superfície que es trobe a menys de 1.000 m de sòl classificat com a urbà o urbanitzable en el planejament urbanístic vigent del municipi en qüestió.   
- Els camins ramaders classificats confrontants amb les alineacions o la subestació transformadora o que travessen les alineacions d'aerogeneradors.  
- La superfície inclosa en el perímetre de protecció d'elements patrimonials d'interés inventariats o determinada per l'òrgan competent després de la corresponent prospecció arqueològica.  
4.2) S'eliminarà la norma que declara fora d'ordenació els usos actuals o qualsevol edificació aïllada de caràcter no industrial preexistent, dins del perímetre de 1.000 metres declarat com a zona vulnerable (article 10 règim transitori) ja que per a la ubicació de les infraestructures eòliques no s'ha considerat manifestament incompatibles l'existència d'aquests usos o edificacions.  
4.3) S'inclourà en la documentació amb eficàcia normativa l'obligació de sol·licitar la declaració de zones de seguretat, tant en la fase de construcció (impacte temporal) com en la fase de funcionament (impacte permanent) per a aquelles àrees en què l'ús d'aprofitament eòlic se superposa amb l'ús cinegètic preexistent, d'acord amb allò que preveu l'article 39 de la Llei 13/2004, de 27 de desembre, de caça de la Comunitat Valenciana i a la Resolució, de 26 d'abril de 1988, de la Direcció General de Producció Agrària, per la qual es donen norma per a la senyalització dels terrenys sotmesos a règim especial de caça i pesca continental i camins ramaders.   
5) Les mesures preventives i correctores proposades en el capítol IV.3 i V.3 de l'estudi d'impacte ambiental del pla especial i apartats 6.5, 6.6 i 6.7 de l'estudi d'impacte ambiental del sistema d'evacuació, seran complementades amb les que a continuació es detallen:  
5.1) Mesures de protecció de qualitat de l'aire i prevenció del soroll  
- Mesures per a minimitzar la contaminació en la fase de construcció:  
- Els vehicles de transport de material, en la fase de construcció, hauran de circular amb les caixes cobertes de lona.  
- S'hauran d'efectuar regs periòdics dels camins que suporten trànsit rodat i de les zones d'abassegament de material. La freqüència s'adaptarà a l'estació de l'any i a les condicions meteorològiques en cada moment i sempre que es faça perceptible l'emissió de partícules.  
- Mesures de prevenció de la contaminació acústica en la fase de construcció.  
- S'efectuarà un manteniment periòdic dels silenciosos dels escapaments, rodaments, engranatges i mecanismes en general de tota la maquinària que intervinga en l'obra  
- La realització de voladures com a mètode d'excavació s'utilitzara puntualment i només en els supòsits en què no existisquen tècniques alternatives. En aquest cas es comunicarà mitjançant un informe extraordinari l'esmentada circumstància a fi de determinar la necessitat d'aplicació de mesures preventives o correctores addicionals.  
5.2) Protecció del sistema hidrològic i hidrogeològic   
El promotor presentarà previ a l'inici de les obres la inscripció en el registre de xicotets productors de la Comunitat Valenciana com també el document d'acceptació del gestor autoritzat de residus tòxics i perillosos que es vaja a fer càrrec de qualsevol residu d'aquesta naturalesa que es genere, tant en les fase de construcció com en la de funcionament.  
5.3) Protecció de la fauna  
En tant no s'hagen presentat i valorat els estudis preoperacionals d'avifauna, s'inclou com a mesura preventiva per a evitar impactes sobre la fauna durant la fase de construcció, la programació de l'obres fora del període reproductiu de les espècies més sensibles, adaptant el calendari d'actuacions de l'execució de les instal·lacions de la zona 10 a l'esmentada mesura preventiva.  
- En tant els estudis preoperacionals de fauna no justifiquen una disposició diferent, les mesures anticol·lisió hauran de ser les assenyalades en el mateix estudi d'impacte ambiental, és a dir la senyalització dels cables de terra i fibra òptica, mitjançant espirals de 30 cm de diàmetre i d'1 metre de longitud cada 5 metres, de les línies comprendrà tot el recorregut de les línies elèctriques del sistema d'evacuació de 132 (des de la SET. Villanueva i SET Losilla fins a la SET d'Ayora)   
En aquells trams en què existisquen cables de terra paral·lels els elements salvaocells s'hauran d'instal·lar a portell de manera que queden a una separació de 5 metres   
- Si els estudis previs d'avifauna evidenciaren incompatibilitat amb les infraestructures projectades (aerogeneradors i sistema d'evacuació) s'hauran de proposar les modificacions necessàries basant-se en els esmentats resultats.  
5.4) Protecció del sòl i la vegetació   
- Durant la fase de construcció, el condicionament tant dels camins d'accés als parcs com els vials interiors no hauran de sobrepassar els 4,5 metres d'amplària, exceptuant les cunetes, els sobreamples de les revoltes i els eixamplaments per a l'encreuament de maquinària, que hauran de distar almenys 500 metres entre ells i es faran coincidir amb alguna de les plataformes habilitades per a les instal·lacions dels aerogeneradors.  
- Els accessos per a la instal·lació dels suports de la línia elèctrica respondrà als criteris següents:  
- Com a norma general no es permet l'obertura de nous camins.  
- S'hauran d'utilitzar camins existents o camins ramaders per a accedir al punt més pròxim a la ubicació del suport, des d'on s'efectuarà un rodament superficial amb maquinària apropiada sense afectar exemplars arboris.  
- Si el rodament superficial es realitza sobre una zona abancalades, cada bancal s'utilitzarà de plataforma de camí, practicant en els extrems dels bancals rampes d'unió per a permetre l'accés.  
- La superfície afectada per totes les infraestructures es reduirà a la mínima imprescindible, ubicant-les sobre àrees en què existeixen o es projecten mesures de prevenció d'incendis (àrees tallafocs) i adaptant, al màxim, a la topografia del terreny el traçat dels vials, les fonamentacions dels aerogeneradors, l'orientació i disseny de les plataformes de muntatge i de les subestacions, particularment en:  
- Plataformes de muntatge dels aerogeneradors 1, 2, 3, 4, 8, 9, 18, i 22, 23 i 24 del parc Villanueva I.  
- Plataformes de muntatge dels aerogeneradors 7 a 10, ambdós inclusivament del parc eòlic Villanueva II.  
- Plataformes de muntatge dels aerogeneradors LO-1 a LO-10, ambdós inclusivament, del parc de Losilla,   
- Plataformes de muntatge dels aerogeneradors BO-9 a BO-14 del parc eòlic de Boira.  
- Depòsits per a la prevenció d'incendis situats entre els aerogeneradors 8 -9, 10-11 i 13-14 del parc de Boira.  
- Depòsits situat ens els aerogeneradors 1-2 i al costat dels aerogeneradors 18 i 22 del parc de Villanueva I.  
- Depòsits del parc de Villanueva II.  
- Depòsits del parc de Losilla.  
- Vial interior entre els aerogeneradors 22 i 23 del parc de Villanueva I.  
- La totalitat dels vials de nou traçat, tant si són considerats interiors com a exteriors del parc eòlic de Losilla.  
- En general vials de nova obertura per a la instal·lació dels suports vials per a la instal·lació dels suports.  
- L'execució de les obres serà especialment cuidadosa en les àrees en què puguen veure's afectades formacions vegetals d'elevat valor o terrenys amb pendents acusades. A continuació s'apunten alguns dels trams més sensibles, sense perjudici d'altres que puguen detectar-se en el replantejament definitiu:  
- Zona nord del parc de Villanueva II de manera que no es veja afectada la mircoreserva del Moragete.   
- Zona sud del parc de Villanueva I (Puntal del Conejo).  
- Trams de la línia elèctrica que travessa àrees susceptibles d'albergar formacions pertanyent a l'hàbitat prioritari 1520\*, vegetació gipsícola ibèrica, o bosco de galeria de Salix i Populus alba (encreuament del riu Zarra).  
- Tram unificat de les línies elèctriques pel paratge denominat Costes de l'Alguacil fins al Llano Palero, d'acord amb allò que s'ha especificat en el punt 1.4 del segon apartat de la part dispositiva d'aquesta resolució.  
En la fase de replantejament de les obres de les àrees dalt especificades haurà d'intervenir un especialista en botànica, i es farà un jalonat especial de manera que s'evite qualsevol afecció de la microreserva del Moragete, es minimitze al màxim l'afecció sobre la resta de formacions i tots els casos s'impedisca l'ocupació fortuïta durant la fase de construcció de les àrees que s'han de preservar.  
- El tractament carrers de les línies elèctriques es realitzarà d'acord amb allò que estableix l'article 153 del Decret 98/1995, de 16 de maig, del Govern Valencià pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 3/ 1993, de 9 de desembre, forestal de la Comunitat Valenciana, és a dir, es remetrà, per a l'aprovació abans de la seua execució, una memòria concreta d'actuació en què s'indicaran les mesures alternatives a la neteja de vegetació en les zones de projecció dels conductors.  
- La restauració ambiental comprendrà les superfícies afectades per la totalitat de les instal·lacions eòliques (plataformes de muntatge, fonamentacions dels aerogeneradors, vials dels parcs i de les línies elèctriques, subestacions, suports de les línies elèctriques...) inclosos els talussos i terraplens residuals generats en la fase de construcció, excepte en les àrees sense pendent que se situen en la franja central decapada o en la banda de desbrossament total de les àrees tallafocs, en què no s'aplicaran mesures de revegetació.   
En aquelles àrees amb forts pendents o amb erosionabilitat elevada (algeps, argiles i margues del triàsic i terciari) s'haurà de projectar l'aplicació, prèvia a la revegetació, de tècniques de retenció de sòls que s'estimen necessàries en cada cas (malles antierosió, murs de contenció, etc) a fi d'evitar la pèrdua de sòl i garantir l'arrelament de les vegetació que s'han d'implantar.   
- Si fóra necessària la utilització de materials (tant àrids com terra vegetal) no provinents de la mateixa excavació de les obres (sabates, plataformes, rases, etc,) s'hauran d'obtenir de pedreres autoritzades i l'eliminació de materials sobrants s'efectuarà a un abocador inert legalitzat. Si no hi ha pedreres o abocadors legals en l'entorn de l'obra s'haurà de tramitar el corresponent estudi d'impacte ambiental d'acord amb allò que preveu el Decret 162/ 1990, de 15 d'octubre, del Consell del Govern Valencià, pel qual s'aproven el Reglament para a execució de la Llei 2/1989, d'impacte Ambiental, i l'Ordre de 3 de gener de 2005, de la conselleria de Territori i Habitatge per la qual s'estableix el contingut mínim dels estudis d'impacte ambiental.  
5. 6) Protecció contra incendis  
- Les mesures de prevenció i extinció d'incendis seran les proposades en la documentació complementària, presentada el 8 d'agost de 2005, fent extensiva la construcció de depòsits de proveïment d'aigua al parc situat en la zona sud (parc eòlic de Losilla).   
El nombre de depòsits que s'ha de construir en aquest parc haurà de ser com a mínim 4 depòsits de la mateixa capacitat i característiques que els de la zona nord, distribuïts de la manera següent:  
- Tres en l'alineació oest   
- Un en la zona nord de l'alineació est.  
- La descripció i característiques de les obres necessàries per a l'aplicació de les mesures preventives i correcció d'incendis, és a dir els depòsits de proveïment d'aigua, s'hauran d'incloure en els projectes de construcció (que han de ser presentats d'acord al punt 1.2. anterior).  
La ubicació i disseny dels depòsits es realitzarà d'acord amb els criteris per a la minimització d'impactes sobre el sòl i la vegetació establits en el punt 5.4 del segon apartat de la part dispositiva d'aquesta resolució.   
5.7) Es realitzarà un estudi sobre el grau d'acceptació de les instal·lacions eòliques per part de la població, resident tant en els nuclis urbans com en les edificacions aïllades, com també una estimació de la incidència sobre la socioeconomia de la zona i en especial sobre el turisme rural, atenent a les consideracions efectuades pel Servei d'Ordenació Sostenible del Medi.  
Aquest estudi serà presentat abans de la posada en marxa de les instal·lacions eòliques.  
5.8) Si el desenvolupament de les obres o en la fase de funcionament de les actuacions previstes s'observen danys a tercers o impactes no detectats en aquesta avaluació d'impacte ambiental, es procedirà a l'estudi i correcció d'aquests.  
6) En relació amb el programa de vigilància ambiental   
6.1) Sense perjudici de la periodicitat dels informes establits en el programa de vigilància ambiental, si es produeix qualsevol circumstància no prevista o impacte no detectat en l'estudi d'impacte ambiental o en la documentació complementària presentats, en particular la relativa l'afecció a avifauna protegida es comunicarà, a aquesta Direcció General, en el termini el més breu possible mitjançant un informe extraordinari, que haurà de contenir, si és el cas, la corresponent proposta de mesures protectores o correctores per a la correcció o minimització d'aquesta.   
6.2) La metodologia proposada per a la realització del pla de seguiment de la incidència per col·lisió, dels parcs eòlics i línies elèctriques en la fauna (aus i quiròpters), i la freqüència de prospecció queda supeditada als resultats de l'estudi de prevalença de restes (que d'acord amb la proposta de l'empresa promotora s'ha dut a terme al setembre d'enguany).  
Pel que fa a superfície que s'ha de prospectar de les línies elèctriques s'haurà d'ampliar la banda a 50 metres a cada costat del línia elèctrica.   
- La duració del programa de seguiment de la incidència sobre la fauna, haurà de comprendre com a mínim els 5 primers anys del funcionament, determinant, basant-se en els resultats obtinguts, la conveniència de l'ampliació d'aquest.   
- Els informes extraordinaris, quan estiguen relacionats amb dades de mortalitat o de qualsevol incidència ressenyable corresponent a aus rapaces i d'aquelles espècies incloses com a catalogades en el Catàleg valencià d'espècies de fauna amenaçada (Decret 32/2004, de 27 de febrer, del Consell de la Generalitat Valenciana), s'hauran de complementar amb l'avís escrit immediat (fax, correu electrònic...).  
- Els cadàvers trobats hauran de ser recollits i mantinguts en condicions de refrigeració adequades, traslladant-los una vegada al mes a un centre de recuperació oficial, dependent de la conselleria de Territori i Habitatge a fi de realitzar les proves forenses que aclarisquen o complementen les dades registrades en camp.   
6.3) S'haurà d'incorporar al programa de vigilància ambiental les labors de manteniment i comprovació de les mesures de prevenció i extinció d'incendis i en particular de les infraestructures de proveïment d'aigua, de manera que es garantisca el funcionament correcte en qualsevol moment.   
6.4) Durant el primer any de funcionament dels parcs eòlics es realitzarà un estudi d'afecció sonora, i d'ombres intermitents en l'àrea perimetral establida com a zona vulnerable (1.000 metres) a fi de confirmar els càlculs teòrics que han sigut inclosos en els estudis d'impacte ambiental presentats. Es realitzaran mesures de contaminació sonora en les edificacions habitades permanentment o de forma eventual situades en el perímetre dels 1.000.  
La duració de l'estudi s'ampliarà, cas que les condicions meteorològiques del primer any siguen excepcionalment diferents de les habituals (dies de vent molt inferiors a la mitjana anual, nombre més gran de dies ennuvolats que la mitjana anual, etc.).   
6.5) S'haurà de realitzar, després d'un any de funcionament, l'estudi sobre el grau d'acceptació de les instal·lacions per part de la població, com també la valoració de la incidència sobre l'economia de la zona, comparant els resultats amb els obtinguts en l'estudi previ (punt 6.7)   
7) Mesures compensatòries ambientals   
En el termini de sis mesos, des de la notificació d'aquesta resolució, s'hauran de presentar davant d'aquesta Direcció General per a la seua supervisió i informe favorable la proposta de mesures compensatòries ambientals i d'àmbit rural, tal com s'estableix en l'article 16 del Pla eòlic valència, preferentment les encaminades a les de protecció de les aus com:  
- Correcció de línies elèctriques preexistents perilloses per a les aus, per electrocució (correcció de pals o aïllament de conductors) o per col·lisió (instal·lació de salvaocells en cables elèctrics)   
- Instal·lació de punts d'aigua per a la fauna silvestre i correcció de depòsits d'aigua perillosos   
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb allò que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 març, d'impacte ambiental.  
València, 30 de novembre de 2005.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Alvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient  
Expedient: 33/02-AIA  
Promotor: Proyectos Eólicos Valencianos, SA  
Autoritat substantiva: conselleria d'Infraestructures i Transport. Direcció General d'Energia.  
Objecte del projecte: Instal·lacions eòliques de la zona 11 del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana.  
Localització: Terme municipal d'Ayora (València).  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte i localització  
L'objecte de l'actuació és el projecte de les instal·lacions per al desenvolupament de la zona 11 del Pla eòlic valencià (PEV) i les infraestructures necessàries d'aquest. Els documents presentats per a l'execució i desenvolupament de la zona 11 són els projectes del pla especial, pla energètic i l'estudi d'impacte ambiental, com també informació complementària posterior.  
Paral·lelament, i a fi d'evacuar l'energia elèctrica que produiran els parcs eòlics que s'han d'instal·lar en les zones 10, 11 i 12 del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana de manera conjunta, Guadalaviar SA i Proyectos Eólicos Valencianos, SA projecten la construcció de les línies elèctriques aèries d'evacuació a una única subestació elèctrica situada als voltants del municipi d'Ayora. A l'efecte d'avaluació ambiental, les actuacions d'instal·lació de les infraestructures eòliques i les infraestructures d'evacuació de l'energia produïda, es consideren un únic expedient.  
Localització  
Parcs eòlics  
Es projecta la instal·lació de quatre parcs eòlics en la zona 11, tots ells al terme municipal d'Ayora, comarca de la Vall d'Ayora, província de València. La zona que comprén el pla especial se circumscriu a l'espai que ocupen els aerogeneradors, les infraestructures d'aquests, camins de servei i subestacions.  
L'àmbit territorial del pla especial, en el qual es podran compatibilitzar els usos i aprofitaments eòlics amb els preexistents a l'homologació, i en els quals es possibilitarà la implantació de les instal·lacions, infraestructures, serveis, elements auxiliars i accessos està constituït pels espais següents:  
- Franja de 200 m d'ample l'eix generador del qual coincideix amb l'eix que uneix els successius aerogeneradors. En els extrems inclourà una zona de 100 m mesurats des de la primera i última torre en la direcció de la generatriu cap a l'exterior.  
- Una franja de 40 m, amb eix central en l'eix dels camins que no es troben en l'àmbit mencionat en a).  
- Una franja de 20 m, amb eix central en l'eix de les rases per les quals discórreguen instal·lacions i que no es troben en l'àmbit mencionat en a) o en b).  
- Un quadrat de 100 x 100 m centrat en el de cada una de les subestacions o edificis de control.  
El pla especial per a l'ordenació de la zona eòlica ordena l'ús del sòl compatibilitzant els existents amb el de producció d'energia elèctrica mitjançant aerogeneradors i l'evacuació d'aquests. La classificació proposada és sòl no urbanitzable de protecció forestal i d'infraestructures eòliques.  
Segons el vigent Pla general d'ordenació urbana del terme municipal d'Ayora els parcs es localitzen sobre sòl no urbanitzable d'especial protecció, igual que els vials de servei i les línies elèctriques internes associades a aquest. El traçat de la línia elèctrica travessa terrenys classificats com a sòl no urbanitzable de diverses categories.  
Línies aèries d'evacuació  
L'energia elèctrica que produiran els parcs eòlics que s'han d'instal·lar en la zona 11 del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana es transportarà mitjançant línia aèria d'alta tensió (123 kV) a una única subestació pròxima al municipi d'Ayora, localitzada al nord-oest del parc de Las Bodeguillas i a una distància aproximada de 5 km d'aquest.   
Alternatives i justificació de la solució proposada  
Parcs eòlics  
En l'estudi d'impacte ambiental de la zona eòlica 11 es realitza una primera selecció d'emplaçaments per a l'establiment dels parcs eòlics, atenent als factors següents: potencial eòlic, orografia, viabilitat tecnicoconstructiva, optimització d'infraestructures, zones ambientalment aptes i factors territorials. Els emplaçaments així preseleccionats són: Peña Blanca, Turó Contiendas, assagador de Las Ratas, Las Bodeguillas, La Solana, Rincón de Cabello i El Mulatón.  
En aquest primer estudi es van desestimar els emplaçaments de Peña Blanca, Turó Contiendas i assagador de Las Ratas, principalment per tenir unes característiques orogràfiques desfavorables respecte a les direccions de vent predominants i per la reduïda grandària d'aquests. A més Peña Blanca i Turó Contiendas es troben allunyats de la resta d'emplaçaments la qual cosa implicaria una major longitud de les línies elèctriques. Finalment Peña Blanca està molt pròxim a la ZEPA Serra de Martés- Mola de Cortes i a la reserva de caça de Mola de Cortes, i no resulta adequat des del punt de vista ambiental.  
Pel que fa a les alternatives tecnològiques no es va presentar un estudi de solucions com a tal; no obstant això, cal assenyalar que en primer lloc es va considerar la instal·lació de 4 parcs eòlics que totalitzaven un total de 200 aerogeneradors de tipus MADE AE-56 de 800 kW de potència nominal. A causa de la major disponibilitat de dades de vent, l'evolució tecnològica del sector eòlic, l'adquisició de MADE per GAMESA, l'estudi de les al·legacions i les sol·licituds de reestudi per a disminuir el nombre total d'aerogeneradors, es van realitzar les modificacions següents: reducció del nombre total d'aerogeneradors, la substitució del model AE-56 (800 kW) de MADE per G-58 (850 kW) de GAMESA en els parcs de La Solana i Las Bodeguillas, com també la modificació de les subestacions per a adaptar la transformació d'energia. El nombre total d'aerogeneradors va passar a ser de 128 amb una potència total de 160,55 MW.  
Segons la documentació presentada fins a juny de 2006, la zona eòlica 11 constava de quatre parcs eòlics: El Mulatón, Rincón de Cabello, La Solana i Las Bodeguillas. Els 128 aerogeneradors es distribuïen de la manera següent:  
- Parc eòlic El Mulatón, amb un total de 20 aerogeneradors de 2 MW de potència unitària dividits en 3 alineacions.  
- Parc eòlic Rincón de Cabello, amb un total de 25 aerogeneradors de 2 MW de potència unitària dividits en 5 alineacions.  
- Parc eòlic Las Bodeguillas, amb un total de 29 aerogeneradors de 850 kW de potència unitària, distribuïdes en 4 alineacions.  
- Parc eòlic La Solana, amb un total de 54 aerogeneradors de 850 kW de potència unitària, en una única alineació.  
En documentació complementària, després de l'eliminació d'aquelles zones declarades com no aptes pel PEV, es van reestudiar 10 emplaçaments pel que fa a recurs eòlic: turó de San Juan, El Mulatón, Rincón de Cabello, vessants de Mariluna, La Solana, Las Bodeguillas, assagador de Las Ratas, turó Contiendas, turó de Cabeza Pinosa i Peña Blanca.  
En primer lloc es descarten aquelles alineacions paral·leles als vents predominants tractant-se dels emplaçaments turó de San Juan, vessants de Mariluna i assagador de Las Ratas. En segon lloc, en funció de la morfologia i accessibilitat, s'elimina turó de Cabeza Pinosa perquè la seua execució comportaria un elevat volum d'obra civil amb un impacte ambiental major. Finalment, en funció de la llunyania d'alguns dels emplaçaments respecte d'altres amb major recurs eòlic, la selecció del qual implicaria un increment de les línies d'evacuació i la creació de nous accessos, s'eliminen els emplaçaments de Peña Blanca i turó Contiendas. Amb tot això, s'obtenen els quatre emplaçaments de parcs que són La Solana, Bodeguillas, Rincón de Cabello i El Mulatón.   
Finalment es proposa una solució en què s'eliminen determinats aerogeneradors de Rincón de Cabello, reubicant-los en Bodeguillas, mantenint la potència total de la zona.  
Els aerogeneradors eliminats són les posicions 2.1, 2.2, 2.3, 2.4 i 2.15 de 2 MW de potència unitària corresponents al parc Rincón de Cabello, substituint-los per les posicions alternatives BDA13, BDA14, BDA22, BDA23, BDA24, BDA25, BDA26, BDA27, BDA28, BDA29 i BDA30 de Las Bodeguillas amb una potència unitària de 850 KW. Es puntualitza que les posicions, l'eliminació de les quals es proposa, es mantenen en qualitat de reserva.  
D'aquesta manera, l'última solució presentada el 15 de juny de 2006, deixa la configuració dels parcs de la manera que segueix:  
- Parc eòlic El Mulatón, amb un total de 20 aerogeneradors de 2 MW de potència unitària dividits en 3 alineacions.  
- Parc eòlic Rincón de Cabello amb un total de 20 aerogeneradors de 2 MW de potència unitària dividits en 3 alineacions.  
- Parc eòlic Las Bodeguillas amb un total de 40 aerogeneradors de 850 kW de potència unitària, distribuïdes en 7 alineacions.  
- Parc eòlic La Solana amb un total de 54 aerogeneradors de 850 kW de potència unitària, en una única alineació.  
Línies aèries d'evacuació  
L'EIA corresponent analitza tres alternatives (alternatives 1, 2 i 3) per al traçat de les línies d'evacuació de l'energia produïda en el conParc eòlic Potència (MW) Aerogeneradors Subestació  
 (30/132KV)  
Núm. Potència (kw)  
La Solana 45,90 54 850 Rincón de Cabello  
Las Bodeguillas 34,00 40 850  
Rincón de Cabello 40,00 20 2.000  
El Mulatón 40,00 20 2.000  
Total 159,90 134  
\* \* \* \* \*  
Parque eólico Potencia (MW) Aerogeneradores Subestación  
 (30/132Kv)  
Nº Potencia (kw)  
La Solana 45,90 54 850 Rincón de Cabello  
Las Bodeguillas 34,00 40 850   
Rincón de Cabello 40,00 20 2000  
El Mulatón 40,00 20 2000  
Total 159,90 134  
junt de les zones eòliques 10, 11 i 12. El disseny d'aquestes s'ha basat en solucions considerades viables, tant des del punt de vista tècnic, com econòmic. Per a la valoració ambiental de les alternatives s'han considerat els factors següents: longitud de la línia, afecció a ZEPA-LIC, afecció a reserva de caça, afecció a vegetació rellevant, afecció a fauna i afecció a jaciments i zones habitades.   
Respecte a l'estudi d'alternatives inicial cal destacar que aquest considera de manera conjunta l'evacuació de les zones eòliques 10, 11 i 12, i analitza alternatives de traçat completes. L'esmentada metodologia no resulta adequada; ja que han d'analitzar-se alternatives independents per a l'evacuació de la zona 10, al nord de la subestació d'Ayora, i les zones 11 i 12, al sud d'aquesta, ja que la metodologia adoptada supedita el traçat en una zona concreta a condicionants d'àrees allunyades d'aquesta.  
Es va proposar, com a possible solució alternativa que s'ha d'estudiar, la consideració d'una única subestació al parc de Rincón de Cabello, situada en un algun punt comprés entre les localitzacions de les dues propostes en la solució fins ara plantejada, i pròxim al punt de pas de la línia existent de 400 KV. Fins a aquest nou emplaçament es conduiria l'energia produïda en tots els parcs en traçat subterrani. A partir d'aquesta, la línia aèria d'evacuació cap a la subestació d'Ayora es podria traçar en paral·lel i el més pròxima possible a la línia de 400 KV, siga a l'est o siga a l'oest d'aquesta.  
El promotor té en compte les indicacions realitzades i presenta tres alternatives de línies d'evacuació. A partir d'una anàlisi conclou que les tres opcions són viables, tant tècnicament com ambientalment, però que les opcions 2 i 3 presenten un menor impacte ambiental global. Així mateix, indica que en aquelles opcions que afecten territorialment el LIC, tant la subestació elèctrica com ara línies, es realitzaran les mesures compensatòries ambientals pertinents.  
Al juny de 2006 el promotor presenta una nova documentació on emplena la justificació d'alternatives i aporta l'estudi de vegetació, flora i hàbitats naturals. L'anàlisi de les tres alternatives conclou que pel que fa a les subestacions, l'alternativa 2, l'impacte de les quals es qualifica amb moderat enfront del sever de les alternatives 1 i 3, és la millor opció. Pel que fa a les línies d'evacuació, les alternatives 2 i 3 presenten un impacte moderat enfront de l'impacte sever de l'alternativa 1. Pel fet de no existir diferències significatives entre les alternatives 2 i 3 pel que fa a les línies, s'opta per l'alternativa 2 per ser la ubicació de la subestació necessària, la de menor impacte ambiental.  
Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Parcs eòlics  
Les característiques bàsiques del projecte en la solució finalment proposada (juny de 2006) es resumeixen en el quadre següent:  
Parc eòlic Vials que s'han d'ampliar Vials nous que s'han   
 o condicionar (km) d'executar(km) Total (km)  
El Mulatón 4,60 1,02 5,62  
Rincón de Cabello 6,10 1,80 7,90  
La Solana 4,10 2,44 6,54  
Las Bodeguillas 6,80 0,16 6,96  
Total (km) 2 1,60 5,42 27,02  
\* \* \* \* \*  
Parque eólico Viales a ampliar Viañes nuevos  
 y/o acondicionar (km) a ejecutar (km) Total (km)   
El Mulatón 4,60 1,02 5,62  
Rincón de Cabello 6,10 1,80 7,90  
La Solana 4,10 2,44 6,54  
Las Bodeguillas 6,80 0,16 6,96  
TOTAL (km) 21,60 5,42 27,02  
Les principals característiques dels aerogeneradors són les que segueixen:  
- Model GAMESA G-58, de 850 kW, posseeix un diàmetre de rotor de 58 m, tres pales amb una longitud de 29 m cada una d'aquestes i alçària de boixa de 55 m.  
- Model GAMESA G-87, de 2 MW, posseeix un diàmetre de rotor de 86,6 m, tres pales amb una longitud de 42,3 m cada una d'aquestes i alçària de boixa de 67 m.   
Les dimensions de les plataformes de muntatge i de les sabates de fonamentació són les que segueixen: en el cas del model GAMESA G-87, de 2 MW, la plataforma de muntatge per a la seua instal·lació ocupa una superfície de 44 x 44 m sent la dimensió de les sabates de 14,5 x 14,5 de base i aresta variable d'1 a 1,5 m; mentre que per al model GAMESA G-58, de 850 kW, la plataforma de muntatge serà de 15 x 25m i amb una sabata de 10,1 x 10,1 x 1,1 m.   
L'accés al conjunt dels parcs es realitza a través de la carretera CV-590 on són necessàries rectificacions puntuals en revolts. Una vegada assolit el cim de la serra se seguirà, majoritàriament, per camins i pistes ja existents. Cal destacar l'assagador reial de San Benito que exerceix de vial intern de la corda principal d'aerogeneradors.  
Els camins de nova obertura són:  
- El Mulatón: 2 trams  
- Rincón de Cabello: 4 trams  
- La Solana: 1 tram  
- Las Bodeguillas: 7 trams  
A més, pel seu mal estat o pel relleu abrupte hauran de realitzar-se millores importants dels vials d'accés o de servei en els trams següents:  
- El Mulatón: 1 tram  
- Las Bodeguillas: 2 trams  
En el següent quadre es resumeixen les longituds tant dels de nova execució com les de condicionament:  
Hi ha una sèrie de trams d'obertura puntual per a accedir a plataformes, amb una longitud màxima de 200 m d'acord amb l'EIA, en el qual es diu que s'esperarà al replantejament per a localitzar els esmentats trams.  
Les característiques dels accessos en funció del tipus d'aerogenerador que s'ha de transportar, són les que segueixen:  
- En els parcs amb aerogeneradors de 850 kW, els vials hauran de tenir una amplària mínima útil de 5 m, ampliant-se a 6 m d'ample en les revoltes tancades i en pendent. Les àrees d'encreuament es repartiran cada 250 m aproximadament amb una longitud de 30 m i un ample de 3-4 m. El radi de gir mínim serà de 20 m i amb pendent màxim del 10%.  
- En els parcs amb aerogeneradors de 2 MW, els vials hauran de tenir una amplària mínima útil de 6 m, ampliant-se a 8 m d'ample en les revolts tancats i en pendent. Les àrees d'encreuament es repartiran cada 5 km aproximadament amb una longitud de 35 m i un ample de 4-5 m. El radi de gir mínim serà de 32 m i amb pendent màxim del 10%. En els revolts tancats el pendent haurà de ser com a màxim d'un 7%. En els vials entre aerogeneradors el pendent màxim serà del 7%.  
Pel que fa a les zones d'instal·lacions auxiliars d'obra (parcs de maquinària, magatzematge de materials, etc.), l'EIA diu que haurà de disposar de dues instal·lacions amb una superfície de 7.000 m² cadascun d'elles, que se situaran a la vora de les subestacions de Rincón de Cabello i La Solana respectivament (no es detalla la ubicació exacta ni les característiques de les esmentades instal·lacions). En la documentació presentada amb data de desembre de 2005, indica que es disposarà de dues zones d'abassegament, una al nord-est de l'encreuament de la CV-590 amb l'assagador reial de San Benito i l'altra, a la vora de la subestació Rincón de Cabello, ambdues amb una superfície de 2.000 m². Així mateix, s'instal·laran dues plantes mòbils de graves de pedrera i formigó.  
En la descripció dels materials que s'han d'emprar per a execució de farciment es diu que, en el cas que no siguen suficients o resulten inadequats els materials d'excavació procedents de la mateixa obra, s'extrauran d'explotacions d'àrids pròximes i en funcionament, amb la corresponent autorització administrativa. No es documenten els moviments de terres necessaris per a la construcció de les instal·lacions, els volums de desmunts i terraplens, els préstecs i pedreres, etc.  
Línies d'evacuació  
La solució final preveu la ubicació d'una única subestació al parc Rincón de Cabello, de manera que l'energia evacuada dels parcs es transport fins a aquesta per línies subterrànies de 30 kV. Des de la subestació es realitzarà l'evacuació de l'energia per una única línia aèria d'alta tensió 132 kV fins a la subestació d'Ayora. La localització de la línia d'evacuació aèria i de la subestació queda reflectida en el plànol núm. 6 (planta general d'actuació. Solució proposada) de l'informe de juny de 2006.   
L'ocupació prevista per la subestació presenta una superfície aproximada d'1 ha, on es disposarà una nau rectangular per a edifici de control i cel·les amb dues plantes, amb coberta a doble vessant i unes dimensions exteriors de 42,6 x 11,4 m.  
Per a la instal·lació de les línies elèctriques internes dels parcs, les rases hauran de tenir una amplària de 60-90 cm i una profunditat d'1,2 m i s'hauran de disposar paral·lelament als camins de servei en el costat més pròxim als aerogeneradors.  
Tramitació administrativa  
L'expedient va ser incoat de manera conjunta per a les 15 zones eòliques corresponents al Pla eòlic valencià, el 21 de gener de 2002, data en què la Direcció General d'Indústria i Energia remet a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la documentació corresponent als estudis d'impacte ambiental de les empreses preadjudicatàries en la reunió de la Comissió de Selecció de projectes del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana, celebrada l'11 de gener de 2002, a fi de revisar i esmenar les deficiències documentals.  
Amb data 14 de juny de 2002, i de manera expressa per a la zona 11, el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental remet a la Direcció General d'Indústria i Energia la necessitat de sol·licitar al promotor (Proyectos Eólicos Valencianos, SA) l'ampliació de l'estudi d'impacte ambiental atés que aquest no compleix amb els continguts mínims que se li exigeixen.  
Amb data 2 de juliol de 2002, la Direcció General d'Indústria i Energia es dirigeix a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi, en relació a l'escrit anterior, i indica una sèrie de particularitzacions.  
La Direcció General de Planificació i Gestió del Medi, amb data 11 de juliol de 2002, contesta reafirmant la necessitat de sol·licitar al promotor l'ampliació de l'estudi d'impacte ambiental.  
Parcs eòlics  
En relació directa amb el desenvolupament dels parcs eòlics, el 4 de novembre de 2002 la Direcció General d'Indústria i Energia envia a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi els documents corresponents als estudis d'impacte ambiental presentats per les empreses preadjudicatàries de cada zona eòlica, incloent les esmenes o millores recollides en les documentacions entregades com també d'aquells canvis haguts als parcs eòlics.  
El 26 de desembre de 2003 el Servei Territorial d'Indústria remet a la Direcció General de Gestió del Medi Natural l'estudi d'impacte ambiental sotmés a informació pública. S'indica també que les al·legacions es troben en fase de tramitació.  
El 19 de juliol de 2004 la Direcció General de l'Energia remet a la Direcció General de Gestió del Medi Natural l'aprovació provisional del pla especial i informe sobre les al·legacions o suggeriments formulats corresponents a la zona 11 del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana. Es remeten a més els documents en què es descriuen determinades modificacions realitzades en els parcs eòlics i que ja han sigut acceptades per la Direcció General de l'Energia.  
El 21 de juliol de 2004 la Direcció General de l'Energia remet a la Direcció General de Gestió del Medi Natural els avantprojectes dels parcs eòlics corresponents a la zona 11 per a la formulació de la corresponent declaració d'impacte ambiental, segons s'estableix en l'article 7 de l'acord de 26 de juliol de 2001, del Govern Valencià pel qual s'aprova el Pla eòlic de la Comunitat Valenciana.  
El 20 d'octubre de 2005 la Direcció General de Gestió del Medi Natural remet a la Direcció General de l'Energia un document de requeriment de documentació en relació amb l'expedient 033/02-AIA d'avaluació d'impacte ambiental del pla especial de la zona 11 del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana. Es comunica que vista la documentació presentada, es procedeix a informar-lo dels aspectes que es considera hauran de ser ampliats o justificats abans de l'emissió de la declaració d'impacte ambiental.  
Amb data 29 desembre de 2005 la Direcció General de l'Energia remet a l'Àrea d'Avaluació Ambiental Estratègica la documentació rebuda en relació amb la zona 11 en què la Direcció General d'Energia actua com a òrgan substantiu en la tramitació. Amb data 11 de gener de 2006 té entrada en la conselleria de Territori i Habitatge l'informe presentat per l'empresa Proyectos Eólicos, SA, en relació amb l'escrit dalt referit. Posteriorment, amb data 23 de febrer es presenta per part de la referida empresa, el document Millora d'accessos als parcs eòlics de la zona 11 a Ayora, València, com a documentació complementària a la presentada amb data 11 de gener de 2006.  
El 10 d'abril de 2006 la Direcció General de Gestió del Medi Natural remet a la Direcció General de l'Energia un nou document de requeriment de documentació, on una vegada analitzat l'informe presentat per Proyectos Eólicos, SA de data 29 de desembre de 2005, i el document de millora d'accessos als parcs eòlics de la zona 11 a Ayora, València; es procedeix a informar-los dels aspectes que es considera que hauran de ser ampliats o justificats abans de l'emissió de la declaració d'impacte ambiental.  
Amb data 15 de juny de 2006 té entrada en la conselleria de Territori i Habitatge, la documentació complementària, informe per al Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica. Direcció General del Medi Natural. conselleria de Territori i Habitatge. Juny de 2006, en compliment de la sol·licitud de requeriment de documentació realitzat pel Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica.   
Línies evacuació  
Amb data 11 de febrer de 2004, el Servei Territorial d'Indústria remet a la Direcció General de Gestió del Medi Natural el document d'estudi d'impacte ambiental de les instal·lacions elèctriques de l'evacuació d'energia elèctrica generada en parcs eòlics, zones 10,11 i12. Com també la notificació de la publicació de l'anunci en el BOP de 26 de novembre de 2003, en el DOGV de 26 de novembre de 2003, i en el periòdic Las Provincias de 25 de novembre de 2003.  
El 5 de maig de 2004, la Direcció General de l'Energia remet a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la documentació corresponent al projecte tècnic, l'estudi d'impacte ambiental i el resultat de la informació pública de les línies d'evacuació de l'energia de les zones 10, 11 i 12.  
La resta de documentació complementària existent en l'expedient és comú amb els parcs eòlics, i és la referida en l'apartat anterior, a partir del requeriment de data 20 d'octubre de 2005.  
Informació pública  
Procediment  
Parcs eòlics  
Mitjançant la Resolució de 20 de juny de 2003, del Servei Territorial d'Indústria i Energia, se sotmet a informació pública conjunta el pla especial, els avantprojectes dels parcs eòlics i l'estudi d'impacte ambiental de la zona 11 del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana, i s'ha publicat en:  
- El Diari Oficial de la Comunitat Valenciana núm. 4549, de 22 de juliol de 2003.  
- El Butlletí Oficial de la Província de València núm. 185, de 6 d'agost de 2003.  
- En el periòdic El Mundo, del dia 10 de juliol de 2003.  
Durant el període d'informació pública a què ha sigut sotmés el pla especial, els avantprojectes dels parcs eòlics i l'estudi d'impacte ambiental de la zona 11 del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana, s'han presentat 29 escrits entre al·legacions particulars, informes d'organismes i empreses de servei públic o de serveis d'interés general, i dictàmens d'ajuntaments.  
Línies evacuació  
Es van sotmetre a informació pública les instal·lacions elèctriques per a l'evacuació d'energia elèctrica generada en els parcs eòlics de zones 10,11 i 12, i es van publicar en:  
- El Diari Oficial de la Comunitat Valenciana núm. 4638, de 26 de novembre de 2003  
- El Butlletí Oficial de la Província de València núm. 284, de 26 de novembre de 2003  
- En el periòdic Las Provincias, del dia 25 de novembre de 2003  
Durant el període d'informació pública es van presentar un total de 12 al·legacions.  
Resum d'al·legacions  
Parcs eòlics  
Segons l'informe sobre les al·legacions o suggeriments particulars efectuades al pla especial, avantprojectes de parcs eòlics i estudi d'impacte ambiental de la zona 11 del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana, remés per la Direcció General de l'Energia a la Direcció General del Gestió del Medi Natural, amb data 19 de juliol de 2004, a continuació es destaquen aquelles de caràcter ambiental.  
Amb data 21/08/03 l'Asociación Naturalista de Ayora i la Vall:  
Contingut de l'al·legació:  
- Declaració de l'alta vulnerabilitat de la zona respecte a la contaminació d'aqüífers i risc alt molt alt d'erosió.  
- Perjudici socioeconòmic alt sobre serveis locals (turisme estival).  
- Afecció important a jaciments arqueològics existents en la zona.  
- Impacte molt alt sobre el paisatge.  
- Afecció a camins ramaders existents en la zona.  
- Afecció a microreserves en concret a Cova de la Horadada.  
- Ubicació en zones proposades com a llocs d'interés comunitari de la Serra d'Enguera-Ayora.  
- Absència d'actuacions que minimitzen les projeccions d'ombres en aquelles masies pròximes als parcs eòlics.  
- Impacte socioeconòmic negatiu sobre la zona.  
- Deficiències en la descripció de flora i fauna afectada pels parcs eòlics.  
- Impacte per soroll elevat afectant negativament les activitats ramaderes.  
- Producció de residus perillosos en la fase de funcionament dels parcs.  
- Deficiències en la documentació presentada en els aspectes següents:  
- Absència d'anàlisi d'endemismes i espècies amenaçades.  
- Absència d'anàlisi de fauna-hàbitat.  
- Absència d'anàlisi de mesures compensatòries.  
- Insuficiència de documentació addicional com a conseqüència de ser una zona apta amb compliment de prescripcions.  
- Falta descripció dels recursos eòlics.  
- Mesures i valoració d'impactes.  
- Dades errònies en la memòria justificativa del pla especial:  
- Distància entre aerogeneradors en la documentació escrita diferent de la de la documentació gràfica.  
- Omissió de les línies d'evacuació des de les subestacions.  
- No es realitza un estudi d'avifauna necessària per a adopció de mesures correctores.  
- Declaració de deficiències en l'estudi d'impacte ambiental dins de les mesures protectores i correctores, i en la valoració d'impactes.  
Línies d'evacuació  
Després del corresponent període d'informació pública a què va ser sotmés el projecte de la Línia d'evacuació de l'energia, període publicat en el BOP de 26/11/03, DOGV de 26/11/03, i periòdic Las Provincias de 25/11/03, les al·legacions de caràcter ambiental van ser les que segueixen:  
- El Servei Territorial de Carreteres remarca que la zona de protecció de la carretera CV-440 és 18 metres a partir de l'aresta exterior de la calçada.  
- El Ministeri de Foment comunica que hi ha un encreuament en el qual el suport no compleix amb la distància de vegada i mitja l'alçària del suport respecte a l'aresta exterior de la calçada de la carretera.  
- La Confederació Hidrogràfica del Xúquer autoritza els encreuaments d'uns quants barrancs sobre els termes municipals de Jarafuel, Zarra, Teresa de Cofrentes, Ayora i Enguera.  
- La conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, al·lega que la línia aèria se situa parcialment en la zona de concentració parcel·lària assagador de Arriba, amb la qual cosa la construcció de l'esmentada línia podria interferir amb l'execució de la concentració parcel·lària i les obres que aquesta comporta.  
- Amalia Valles Gómez al·lega que la instal·lació de la línia repercutirà greument en la seua finca, ja que aquesta es troba destinada tant a la producció d'olivera com al seu descans familiar.  
- Xarxa Elèctrica d'Espanya comunica que els envien les dades referents al codi de les línies de 400 kV de xarxa elèctrica, com també les temperatures a què s'han realitzat les mesures de distància entre conductors.  
- La Diputació de València comunica que la informació presentada en l'EIA no és correcta, ja que la propietat de les vies de comunicació que són travessades per la línia és errònia.  
- L'ajuntament d'Ayora d'una banda aprova el traçat de la línia i per un altre informa que a l'inici de les obres s'hauran de sol·licitar els pertinents informes.  
Peticions d'informació i documentació complementària  
Peticions d'informació  
Parcs eòlics  
En la resolució per la qual es realitza l'aprovació provisional dels plans especials de la zona 11 del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana, emesa per la conselleria d'Infraestructures i Transport, s'ha sol·licitat informe o dictamen a les diverses administracions i organismes que per raó de la seua competència puguen veure's afectats, i que són:  
- Ajuntament d'Ayora  
- Confederació Hidrogràfica del Xúquer  
- Conselleria d'Infraestructures i Transport (Servei Territorial de Carreteres)  
- Conselleria de Territori i Habitatge (Servei Territorial de València)  
En el procediment d'avaluació d'impacte ambiental s'han realitzat les consultes següents:  
- Ajuntament d'Ayora (10/04/2006).  
- Servei de Prevenció d'Incendis Forestals (11/05/2004, 8/10/2004 i 20/07/2005).  
- Servei de Conservació de la Biodiversitat (11/05/2004, 8/10/2004, 6/10/2004, 20/07/2005, 28/11/2005 i 9/06/2006).  
- Servei de Gestió Forestal (20/07/2005).  
- Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació. Direcció Territorial (10/04/2006).  
- Servei d'Ordenació Sostenible del Medi (14/07/2006).  
Documentació complementària  
Amb data 19/07/04 té entrada una nova documentació en què es modifica la documentació presentada, en aquesta es proposen una sèrie de canvis en la zona 11 produïdes per una sèrie de circumstàncies succeïdes durant el procés de tramitació del Pla especial per a l'ordenació de la zona eòlica 11 que es deuen a:  
- Major disponibilitat de dades de vent dels emplaçaments.  
- Evolució tecnològica del sector eòlic que ha posat de disposició dels promotors un major ventall d'aerogeneradors, més eficients i de major potència unitària.  
- Adquisició de MADE per part de GAMESA, reorganitzant el catàleg d'aerogeneradors de MADE, substituint l'aerogenerador projectat per un altre de semblants característiques.  
- Estudi de les al·legacions i condicionats rebuts durant el procés d'informació pública i manteniment de conversacions amb les diverses administracions implicades (ajuntaments, DG d'Energia) per a assumir-les l'abans possibles.   
- Sol·licitud de reestudi de la zona per a disminuir el nombre total d'aerogeneradors instal·lats per part de la Direcció General d'Energia.  
Els canvis efectuats es resumeixen en els punts següents:   
- Reducció del nombre total d'aerogeneradors, augmentat la potència unitària d'aquests, en els parcs Rincón de Cabello i El Mulatón.  
- Substitució del model AE-56 (800kW) de MADE pel G-58 (850 kW) de GAMESA, en els parcs de La Solana i Las Bodeguillas.   
- El parc eòlic de La Solana roman tal com es va presentar en el seu avantprojecte, amb l'única excepció del canvi de model d'aerogenerador comentat.  
- En el parc eòlic de Las Bodeguillas, a més del canvi de model d'aerogenerador, es reubiquen diversos d'ells per a allunyar-los de la carretera comarcal que discorre per la zona. Aquesta reubicació afecta 7 aerogeneradors.  
- El parc Rincón de Cabello passa de 62 a 25 aerogeneradors, substituint el model inicialment previst d'aerogenerador MADE AE-56 de 800 kW pel model GAMESA G-87 de 2 MW de 67 m d'alçària de boixa. La potència prevista del parc roman pràcticament inalterada.  
- El parc El Mulatón passa de 55 a 20 aerogeneradors, substituint el model inicialment previst d'aerogenerador MADE AE-56 de 800 kW pel model GAMESA G-87 de 2 MW. La potència total es redueix en 4 MW a fi de no sobrepassar la potència total de la zona.  
- Les dues subestacions de 20/132 kV projectades en la zona s'hauran de modificar per a adaptar la transformació d'energia al nou mapa de parcs. Aquestes modificacions hauran de ser plasmades en les modificats dels avantprojectes dels parcs, que han de tramitar-se conjuntament amb aquests.  
Amb data 19/07/04 té entrada l'informe complementari a l'estudi d'impacte ambiental de la zona 11 del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana amb objecte revisar la caracterització i qualificació dels impactes ambientals associats als parcs eòlics de la zona 11 a causa de les modificacions realitzades pel promotor.  
Amb data 11 de gener de 2006 té entrada documentació complementària en resposta al requeriment de documentació realitzat pel Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica amb data 20 d'octubre de 2005. En l'esmentat requeriment, es comuniquen els aspectes que han de ser ampliats o justificats abans de l'emissió de la declaració d'impacte ambiental. A continuació es resumeixen els esmentats aspectes, matisant les carències detectades que s'hauran d'emplenar:   
- Justificació de la solució adoptada: localització i disseny de parcs i línies d'avaluació.  
- Estudi d'incidència visual.  
- Estudi d'ombres.  
- Estudi acústic.  
- Estudi de fauna.  
- Estudi de vegetació, flora i hàbitats naturals.  
- Estudi d'afecció xarxa Natura 2000.  
- Altres aspectes per a completar l'inventari i la valoració ambiental.  
- Documentació tècnica complementària.  
En el document Informe per al Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica. Direcció General del Medi Natural. conselleria de Territori i Habitatge. Desembre de 2005, es va donar resposta, pel que fa a la forma, a la majoria dels aspectes presentats, no així pel que fa al contingut sol·licitat. Com a aspecte significatiu, cal assenyalar que s'afegeixen una sèrie de posicions alternatives d'aerogeneradors en el parc Bodeguillas que s'inclouen en els estudis d'ombres, sorolls i incidència visual.  
Amb data 23 de febrer es presenta per part de la referida empresa, el document Millora d'accessos als parcs eòlics de la zona 11 a Ayora, València, com a documentació complementària a la presentada amb data 11 de gener de 2006. En aquest, l'únic vial considerat és la CV-590 no fent-se referència als camins interns als parcs.  
Com a conseqüència de les carències detectades en la documentació analitzada, el Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica elabora un nou requeriment de documentació amb data 6 d'abril de 2006 en el qual reitera la necessitat d'ampliar o justificar alguns dels aspectes assenyalats amb anterioritat que són:  
- Justificació de la solució adoptada: localització i disseny de parcs i línies d'avaluació.  
- Estudi d'Incidència visual.  
- Estudi acústic.  
- Estudi de fauna.  
- Estudi de vegetació, flora i hàbitats naturals.  
- Altres aspectes per a completar l'inventari i la valoració ambiental.  
- Documentació tècnica complementària.  
Amb data 15 de juny de 2006 té entrada, la documentació complementària Informe per al Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica. Direcció General del Medi Natural. conselleria de Territori i Habitatge. Juny de 2006, en compliment de l'última sol·licitud de requeriment de documentació realitzada.  
Es proposa com a solució una nova sèrie d'aerogeneradors, alguns aerogeneradors en reserva i l'eliminació d'altres tal com s'ha detallat en la descripció dels parcs.  
Pel que fa a les línies i subestacions, es planteja una única subestació amb tres possibles emplaçaments i amb tres alternatives de línies d'evacuació, una per a cada posició de subestació.  
Informes sectorials  
Ajuntament d'Ayora  
Amb data 19/08/03 el Ple de l'Ajuntament d'Ayora estableix el dictamen al pla especial i avantprojectes dels parcs eòlics de la zona 11 en els termes següents:  
- Sol·licita els pressuposts globals de l'actuació, diferenciant els costs dels equips, instal·lacions, obra civil i mesures de correcció de l'impacte ambiental, a més de la previsió dels procediments de gestió i finançament.  
- No està conforme amb la prohibició (article 25 del Pla eòlic) de construir, en un entorn de 1.000 m de cada aerogenerador, qualsevol edificació aïllada de caràcter no industrial que puga promoure's sobre sòl no urbanitzable, ja que el pla urbanístic d'aquest permet qualsevol tipus de construcció relacionada amb la fusta i els refugis de caça.  
- Declara la no-justificació de la disminució de la distància mínima a límits dels edificis de les subestacions de 5 m, tal com indica el pla general, a 2 m, segons s'indica en el pla especial. Afegint-se que la limitació és major per al sòl no urbanitzable de protecció forestal, sòl on s'ubicaran els parcs eòlics de la zona 11, que és de 10 m la distància mínima a límits.  
- Declaració que la filosofia de tota la instal·lació elèctrica hauria de ser que se soterraren el màxim nombre de línies seguint les directrius que es marquen en l'estudi d'impacte ambiental.  
- L'Ajuntament d'Ayora vol conéixer d'on s'obté el radi de 1000 m per a delimitar la zona d'afecció de cada aerogenerador.  
- Necessitat d'efectuar la delimitació de les canals sobre el terreny afectat abans de l'execució de l'obra i materialització d'aquesta en un pla d'afeccions per a evitar que cap aerogenerador se situe sobre l'amplària de 75 m de l'assagador reial de San Benito.  
- Declaració, en contra del que estableix la memòria justificativa del pla especial, que dins de la zona hi ha un jaciment arqueològic de tipus prehistòric inclòs dins del patrimoni històric artístic protegit denominat Casa de la Diabla.  
- A causa del potencial problema d'erosió de la zona d'ubicació de parcs eòlics, aquest ajuntament considera raonable exigir un pla que minimitze l'erosió de les zones que comprenen el pla especial.  
- La ubicació dels parcs eòlics en els plans presentats mostren que aquests han sigut implantats en llocs d'interés comunitari com ara la cova de l'Abrigo del Sordo i la Vall d'Ayora-Serra Boquerón.  
- No s'ha facilitat el mapa eòlic del poble d'Ayora i no s'ha pogut valorar emplaçaments alternatius al proposat.  
- L'Ajuntament d'Ayora ratifica el desig de fomentar i participar en la ubicació d'aquestes energies alternatives coherents i viables tècnica i temporalment recolzarà aquest projecte sempre que s'aclarisquen els beneficis que obtindria amb a l'implantació dels quatre parcs eòlics en el seu territori.  
Amb data 15 de maig de 2006, l'Ajuntament d'Ayora respon en relació amb l'escrit presentat en aquest ajuntament el dia 10 d'abril de 2006, en el qual se sol·licita informació sobre els usos i ocupació aproximada d'unes quantes masies que se situen al terme municipal d'Ayora.  
Aquesta corporació informa que respecte a l'ocupació, que en totes les masies esmentades (Casa de la Cañada Mayor, Casa del Pino, Casa de Pi, Casa de la Solana, Nueva Casa de la Diabla), a excepció de la Casa del Alto, no viu ningú de forma habitual. En la Casa del Alto viu un pastor durant tota la setmana. Respecte als usos, en totes elles el seu ús és agrícola.  
Confederació Hidrogràfica del Xúquer  
Amb data 21/07/03, la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, en informes sobre els avantprojectes de parcs eòlics El Mulatón, El Rincón de Cabello, Las Bodeguillas i La Solana, declara que tota actuació que es vulga executar en domini públic hidràulic o dins de la zona de policia, a banda de respectar la servitud de pas mínima de 5 m respecte a llits, tindrà com a requisit previ i indispensable a la iniciació de les obres, l'obtenció de l'autorització d'aquesta Confederació Hidrogràfica del Xúquer d'acord amb la legislació d'aigües vigent, igualment si es preveu realitzar captacions d'aigua superficial o subterrània, com també per a l'abocament d'aigües.  
Advertint que el mencionat informe no constitueix l'autorització de les obres projectades, i que la legislació vigent està conformada pel Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text refós de la llei d'aigües, els reglaments d'aquest i la resta de disposicions que el desenvolupen.  
Servei Territorial de Carreteres de València de la conselleria d'Infraestructures i Transport  
El Servei Territorial de Carreteres de València de la conselleria d'Infraestructures i Transport en informes, de data 28/07/03, sobre els avantprojectes dels parcs eòlics El Mulatón, Las Bodeguillas, El Rincón de Cabello i La Solana, declaren que per a l'obtenció de les autoritzacions d'execució de les obres hauran de presentar plànols de detall de les actuacions que afecten la zona de protecció de la carretera CV-590, que és de 18 m mesurats des de l'aresta exterior de la calçada, tenint en compte el que segueix:  
- En cas d'ampliar accessos, s'haurà de respectar el drenatge existent i col·locar la senyalització d'obra reglamentària.  
- Les instal·lacions elèctriques hauran de tramitar-se a través del Servei Territorial d'Indústria i Energia, i en el que afecte la carretera CV-590, caldrà ajustar-se al següent:  
- Els encreuaments subterranis es realitzaran, preferentment, mitjançant perforació horitzontal.  
- Els encreuaments aeris es realitzaran amb gàlibs lliures sobre la calçada superiors a set metres, havent de col·locar els suports fora de la zona de protecció de la carretera i, com a mínim, a una distància de vegada i mitja l'alçària lliure de suport.  
- Les instal·lacions subterrànies paral·leles a la carretera es realitzaran fora de la zona de protecció de la mateixa.  
- Els aerogeneradors es col·locaran fora de la zona de protecció de la carretera i, com a mínim, a una distància d'una vegada i mitja l'alçària lliure de l'aerogenerador respecte a l'aresta exterior de la calçada.  
Conselleria de Territori i Habitatge, Servei Territorial de València  
En l'informe sobre l'avantprojecte del parc eòlic El Mulatón, de data 7/10/03, es declara que afecta la forest V-1066, denominada Los Collados, pertanyent a la Generalitat Valenciana i situada al terme municipal d'Ayora, i es troba en una zona classificada com a apta amb compliment de prescripcions en estudi d'impacte ambiental.  
Prèviament a qualsevol activitat, obra o treball per a la instal·lació del parc eòlic serà necessari que el promotor dispose, en els terrenys que afecten les forests anteriorment indicades, de la corresponent autorització d'ocupació aprovada per la conselleria de Territori i Habitatge. En l'esmentada ocupació, s'establirà, si és el cas, les condicions necessàries per a l'ocupació.  
Amb data 15/07/03 la conselleria de Territori i Habitatge emet un informe de camins ramaders sobre l'avantprojecte del parc eòlic Rincón de Cabello, en el qual no s'observas inconvenient per a la continuació de la tramitació de l'expedient amb els condicionants següents:  
- Els aerogeneradors projectats estan fora de l'afecció del camí ramader 2 assagador reial de San Benito, classificada per O. de 21 de novembre de 1977 (BOE de 12 de gener de 1978), amb una amplària de 75,22 m.  
- El condicionament dels camins no asfaltats per mitjà de llasts compactades, no entra en contradicció amb la consideració de corredor ecològic.  
- Les línies elèctriques aèries han de situar els suports fora del domini públic de l'esmentat camí ramader.  
- Tant per al condicionament de camins com per a la construcció de les línies aèries o subterrànies que creuen o coincidisquen amb el camí ramader, hauran de sol·licitar-se les perceptives ocupacions temporals, d'acord amb el que estableix a la Llei 3/1995.  
Amb data 08/10/03, l'informe emés per la secció forestal sobre el parc eòlic el Rincón de Cabello diu el que segueix  
- La instal·lació del parc afecta la forest V-1087, denominada Casa Cabello, pertanyent a la Generalitat Valenciana, i la forest conveniada V-7001, denominada Casa del Olmo Seco, pertanyent a un propietari particular, ambdues al terme municipal d'Ayora i que es troba en una zona classificada com a apta amb compliment de prescripcions en estudi d'impacte ambiental.  
- Prèviament a qualsevol activitat, obra o treball per a la instal·lació del parc eòlic serà necessari que el promotor dispose, en els terrenys que afecten les forests anteriorment indicades, de la corresponent autorització d'ocupació aprovada per la conselleria de Territori i Habitatge. En aquesta ocupació, s'establirà, si és el cas, les condicions necessàries per a l'ocupació.  
Amb data 16/07/03 emet un informe de camins ramaders sobre l'avantprojecte del parc eòlic La Solana, en el qual no s'aprecia inconvenient per a la tramitació de l'expedient amb els mateixos 4 condicionants que en el cas del parc eòlic Rincón de Cabello.  
Amb data 08/10/03, l'informe emés per la secció forestal sobre el parc eòlic La Solana, es manifesta allò que segueix:  
- La instal·lació del parc afecta les forests V-1063, denominada assagador Major i Peregrín, i V-1057 denominada La Pascuala i altres, pertanyents a la Generalitat Valenciana, ambdues al terme municipal d'Ayora i que es troba en una zona classificada com a apta amb compliment de prescripcions en estudi d'impacte ambiental.  
- Prèviament a qualsevol activitat, obra o treball per a la instal·lació del parc eòlic serà necessari que el promotor dispose, en els terrenys que afecten les forests anteriorment indicades, de la corresponent autorització d'ocupació aprovada per la conselleria de Territori i Habitatge. En aquesta ocupació, s'establirà, si és el cas, les condicions necessàries per a l'ocupació.  
Servei de Conservació i Gestió de la Biodiversitat   
Parcs eòlics  
Amb data 28/07/05 el cap de Servei de Conservació de la Biodiversitat respon a la consulta realitzada pel Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica en relació amb la consulta realitzada per aquesta sobre la zona 11 del pla eòlic, en la qual diu que:  
- Consultat el banc de dades de la biodiversitat no s'aprecien afeccions greus que puguen determinar la ubicació dels aerogeneradors.  
- Tant en el cas d'hàbitats com en el de flora l'afecció vindrà determinada per la localització exacta de cada aerogenerador, si bé, generalment l'afecció no és important.  
- Per al cas de fauna s'assenyalen afeccions a àrees de campeig de diverses rapaces que, encara que en principi no és una afecció determinant, aconsella realitzar un seguiment exhaustiu de les aus de la zona. El seguiment hauria de tenir duració suficient com per a poder determinar l'afecció als diversos grups de rapaces de la zona, tant per nidificació com per campeig i àrees de pas.  
- No obstant això, i amb caràcter previ a aquest seguiment, hauria de remetre a aquest Servei qualsevol treball previ, tant bibliogràfic com de camp, que haja realitzat el consultor encarregat de l'estudi d'impacte ambiental.  
Amb data 12/07/06 el Servei de Conservació de la Biodiversitat respon en relació amb l'estudi de vegetació de la zona 11, en la qual diu:  
- Una vegada completats i esmenats els aspectes que es van requerir en el seu dia, es comunica que, encara que no siga molt exhaustiu, és formalment correcte i es pot donar per vàlid.  
- No hi ha cap comunitat vegetal que es veja afectada en un grau important pel projecte del parc eòlic. Les comunitats prioritàries són pastius termòfils que estan molt ben representats per gran part del nostre territori, per la qual cosa encara que estiguen afectats no ho considerem significatiu. L'afecció a altres comunitats tampoc és important, tan sols caldrà tenir en consideració l'afecció puntual a fagàcies arbòries.  
Relatiu a la possible afecció a l'avifauna causada per l'execució dels parcs eòlics i la resta d'infraestructures incloses en la zona eòlica 11, s'extrauen les conclusions següents:  
- L'estudi presentat no resulta suficient per a avaluar l'afecció a la fauna de les infraestructures previstes. Hauria de complementar-se amb un estudi de localització de zones de cria d'aus rapaces i altres d'interés, en la zona d'afecció de les obres. Aquest estudi hauria d'iniciar-se la pròxima temporada, a partir de gener i finalitzar a l'agost de 2006. Entre tant, haurien de realitzar-se estudis d'ús del territori per aus territorials i fauna terrestre, com també durant la migració tardorenca. Ha d'aportar-se el pla de vigilància ambiental, la metodologia del qual, duració i equip encarregat ha de ser supervisat per aquest servei.  
- L'estudi haurà d'aportar alternatives per a situar parcs i aerogeneradors. Han d'instal·lar-se corredors entre alineacions i determinar les possibles ubicacions per a aquests. Han d'assenyalar-se quins camins seran utilitzats en el futur per a la gestió dels parcs i quins podran ser restaurats. Igualment, l'ús dels camins que es realitzarà durant la fase de funcionament.  
- Pel que fa a les línies ha d'estudiar-se el possible soterrament de la línia que discorre entre la subestació de Rincón de Cabello i la de La Solana. Han d'estudiar-se alternatives per a la línia de la subestació de La Solana a la subestació d'Ayora. El primer tram d'aquesta discorre per una xicoteta vall delimitada per tallats i cobert per cultius de secà. Aquest tipus de zones tenen gran interés paisatgístic i per a la conservació de la biodiversitat per la qual cosa ha d'evitar-se'n l'afecció.  
Línies d'evacuació  
Amb data 11/10/04 l'Àrea de Recursos Forestals i Conservació Ambiental remet a l'Àrea d'Avaluació d'Impacte Ambiental l'informe el Projecte de línies d'evacuació de les zones eòliques 10,11 i 12, sol·licitat amb anterioritat. En allò que ateny a les competències del seu servei informa del que segueix:  
- Pel que fa a les línies d'evacuació de la zona eòlica 11 diu que no hi ha res que informar, excepte que les línies haurien d'ajustar-se el màxim possible a fons de vall i infraestructures existents per a evitar impactes paisatgístics i afecció a hàbitats naturals. Això és particularment evident en el tram de la subestació del Rincón de Cabello a la subestació de La Solana, zona ben conservada on el traçat discorre en línia recta travessant llomes, i hi ha un camí pròxim que podria utilitzar-se.  
Destacar que en elevar la tensió de transport de les línies subterrànies s'aconsegueix construir una única subestació, i s'elimina la línia elèctrica a què es fa referència en l'apartat anterior.  
Servei de Prevenció d'Incendis Forestals  
Parcs eòlics  
Amb data 4/11/04 el Servei de Prevenció d'Incendis i Sanitat Forestal remet al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental un informe en resposta a la consulta de data 6 d'octubre de 2004, i es concreta en l'anàlisi de possibles impactes que sobre la prevenció i extinció d'incendis forestals presenten els plans especials desenvolupats en les esmentades zones eòliques.  
De l'informe del Servei de Prevenció d'Incendis i Sanitat Forestal caben destacar els aspectes que es descriuen a continuació i que proposen una sèrie de mesures correctores per a la fase d'execució i d'explotació que es resumeixen en:  
En la fase d'execució:  
- En totes les actuacions que es realitzen en terreny forestal o en una franja de seguretat de 500 metres al voltant d'aquest, caldrà ajustar-se al que estableix el Manual de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals en execució d'obres i treballs realitzats en terrenys forestals o en els seus voltants, aprovat per Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la de la Generalitat Valenciana.   
- En les diverses zones de treball, i en lloc visible, s'hauran de col·locar cartells informatius dels nivells de risc d'incendis diaris establits per la Direcció General d'Interior en compliment de Pla especial enfront del risc d'incendis forestals de la Comunitat Valenciana.  
- En tot moment s'hauran de mantenir en bon estat de conservació i lliures d'obstacles els camins i les pistes forestals afectats pels treballs, de manera que no s'interrompa el funcionament normal dels mitjans de prevenció i extinció d'incendis forestals.  
En fase d'explotació:  
La instal·lació d'aerogeneradors en terrenys forestals genera una disminució en l'eficàcia dels mitjans de prevenció i aeris d'extinció en l'entorn d'aquest en tractar-se d'obstacles de gran envergadura que en cas d'incendi poden estar ocults pel fum, per la qual cosa les mesures correctores han d'anar dirigides fonamentalment al reforç d'aquests mitjans per a compensar la disminució de l'efectivitat. Així, en els parcs:  
- S'haurà d'evitar la instal·lació d'aerogeneradors en l'entorn d'observatoris forestals que poden entorpir el camp visual d'aquests.  
- S'haurà de reforçar la vigilància en la zona d'influència, bé mitjançant sistemes automàtics de detecció d'incendis forestals o mitjançant patrulles de vigilància.  
- S'haurà d'evitar la instal·lació d'aerogeneradors en l'entorn de dipòsits d'aigua amb possibilitats de càrrega d'helicòpters.  
- S'haurà de primar la concentració d'aerogeneradors, evitant dispersions que dificulten encara més les labors dels mitjans d'extinció.   
- S'haurà de disposar d'un sistema de vigilància i alerta d'incendis integrat en un sistema que permeta, en cas d'incendi, la parada dels aerogeneradors i la seua orientació més adequada en funció de les característiques i localització de l'incendi. Així mateix, els aerogeneradors hauran de disposar de senyals i abalisaments que faciliten la seua detecció pels mitjans aeris.  
- Els vials que comuniquen les diverses torres de cada agrupació d'aerogeneradors hauran de disposar, en el cas de no estar executades, d'àrees tallafocs de suport per als mitjans d'extinció terrestres. Les àrees tallafocs hauran de tenir amb caràcter general una amplària total igual a 10 vegades l'alçària mitjana de la vegetació circumdant. En tot cas, l'amplària d'aquestes no podrà sobrepassar els 60 metres. L'esmentada amplària s'haurà de dividir en 5 bandes: una central decapada coincident amb el vial, dues bandes laterals a l'anterior en les quals es practicarà un desbrossament total i si és el cas l'eliminació d'arbratge, i finalment, dues bandes exteriors a les anteriors en les quals es practicarà un desbrossament parcial i si és el cas l'adevesament i poda de l'arbratge. En tàlvegs i encreuaments de camins s'incrementaran les amplàries establides en un 25%. En les bandes exteriors o de desbrossament parcial, l'adevesament de l'arbratge i el desbrossament del matoll s'haurà de realitzar amb una intensitat tal que resulte una superfície total coberta de l'ordre del 20%. Aquestes àrees tallafocs hauran de mantenir-se periòdicament perquè en conserven l'efectivitat.  
- Tant els accessos als parcs com els vials de comunicació entre aerogeneradors s'hauran de mantenir en bon estat de conservació permetent la circulació dels vehicles de prevenció i extinció d'incendis forestals, i les seues cunetes s'hauran de mantenir netes de vegetació.  
- A més s'incideix en la necessitat de crear una xarxa de punts d'aigua de manera que es facilite la recàrrega dels mitjans d'extinció terrestres.  
Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació  
Amb data 15/05/06 la conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació dóna contestació a l'escrit de data 10 d'abril de 2006 en la qual se li sol·licitava informació sobre les finques o parcel·les del municipi d'Ayora que hagen sigut objecte de reforestacions basant-se en el programa d'ajudes per a reforestació de terrenys derivats de la Política Agrària Comuna (PAC) que puguen ser afectades la instal·lació dels parcs eòlics de la zona XI. Es comunica la informació de què disposa la conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació i fa referència a les subvencions destinades a fomentar inversions forestals en explotacions agràries de la Comunitat Valenciana, identificant-se la localització i superfície de les parcel·les.  
Servei d'Ordenació Sostenible del Medi  
Amb data 27 de juliol de 2006, el Servei d'Ordenació Sostenible del Medi remet al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental un informe en resposta a la consulta de data 14/7/2006.  
Pel que fa a la possible afecció a la fauna existent en la zona, s'haurà de desenvolupar un estudi preoperacional d'avifauna pel que fa a passos migratoris i rapaces forestals. S'haurà de valorar l'adequació de la proposta plantejada i detectar els aerogeneradors o alineacions que puguen resultar problemàtiques respecte a l'avifauna de la zona.  
Aquest Servei emet un informe favorable. No obstant això, realitza una sèrie de recomanacions que són:  
- Necessitat de realitzar estudis rigorosos sobre l'ús de l'espai de l'avifauna i de les rates penades de manera que s'obtinguen dades sobre les poblacions sedentàries i migradores, l'estudi de la duració de les quals no hauria de ser inferior a un any.  
- Augmentar distància dels aerogeneradors per a disminuir les situacions de risc per a l'avifauna.  
- Eliminació o reubicació dels aerogeneradors amb moltes situacions de risc o mortaldat, com per exemple l'alineació de nous emplaçaments BDA13-BDA14, atesa la proximitat d'aquests a coves habitades per quiròpters.  
- Parades tècniques dels aerogeneradors en situacions de desplaçament important d'aus.  
- Augment de la velocitat mínima d'engegada.  
- Senyalització adequada de les línies elèctriques.  
- Ús exclusiu dels vials oberts per part de personal tècnic, per a evitar que la presència humana siga constant en llocs fins ara poc transitats.  
Afeccions legals  
S'aplicarà l'Acord de 26 de juliol de 2001, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Pla eòlic de la Comunitat Valenciana, com també el Pla eòlic de la Comunitat Valenciana en la totalitat d'aquest. Així mateix, el referit pla estableix l'obligatorietat de complir el que especifica l'EIA d'aquest.  
En particular, per tractar-se de zones aptes amb compliment de prescripcions a més de ser acords amb la normativa vigent, hauran de complir l'apartat 4.4.2 de l'esmentat EIA, pel que fa a restriccions i estudis de detall que s'han de realitzar.  
Espais naturals protegits  
En l'àrea d'estudi no apareixen espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, definits segons la Llei 11/1994, de 27 de desembre, (parc natural, paratge natural, paratge natural municipal, reserva natural, monument natural, lloc d'interés, paisatge protegit), ni zones humides registrades en el Catàleg de zones humides de la Comunitat Valenciana.  
Xarxa Natura 2000  
En relació amb la Directiva 92/43/CEE, del Consell, de 21 de maig de 1992, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la fauna i flora silvestres i Directiva 97/62/CE del Consell, de 27 d'octubre de 1997, per la qual s'adapta al progrés científic i tècnic la Directiva 92/43/CEE, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de fauna i flora silvestres (traslladada al dret nacional pels Decrets 1997/1995, de 7 de desembre, i 1193/1998, de 12 de juny, tres dels quatre parcs eòlics projectats en la zona eòlica 11 estan ubicats sobre terrenys inclosos en el LIC denominat Mola de Cortes i el Caroig (Codi: ES5233040) proposat per a la seua inclusió en la xarxa Natura 2000 en l'Acord de 10 de juliol de 2001 del Consell de la Generalitat Valenciana. Concretament són els parcs de La Solana i Las Bodeguillas en la seua totalitat i els aerogeneradors 15, 16, 17, 18, 19, 20, 21, 22, 23, 24 i 25 del Rincón de Cabello (i infraestructures associades), la subestació i un xicotet tram inicial de la línia, es troben dins del LIC.   
L'esmentat LIC comprén una àrea de gran extensió (61.519 ha), molt muntanyosa i solcada per nombrosos barrancs i xicotets rius afluents del Xúquer, on l'absència de nuclis urbans converteix la zona de gran interés per a la fauna. A més, es tracta d'una de les àrees més castigades pel foc a la Comunitat Valenciana.  
En la zona d'actuació no apareixen ZEPA (zones d'especial protecció per a les aus, designades segons la Directiva 79/409/CEE, de 27 de desembre, Directiva d'aus) integrades en la xarxa Natura 2000.  
Segons la cartografia disponible en el Banc de dades de la naturalesa del Ministeri de Medi Ambient, relatiu a l'Inventari nacional d'hàbitats naturals (definit en l'annex I de la Directiva d'hàbitats), la totalitat del parc eòlic El Mulatón i els aerogeneradors de l'1 al 9 del parc eòlic Rincón de Cabello es troba cartografiat l'hàbitat prioritari denominat Teucri fruticos pseudochamaepitys-Brachypodietum retusi. (Codi natura 6220), definit anteriorment.   
Microreserves de flora  
En la contornada del parc eòlic La Solana i a una distància menor d'1 km dels aerogeneradors 49, 50, 51 i 52 se situa la microreserva denominada Fuente del Puntalejo. Aquesta microreserva, declarada per l'Ordre 4 de maig de 1999, de la conselleria de Medi Ambient (DOGV núm. 3505, 28/05/1999), no necessita una àrea d'amortització d'impactes. Per tant, no hi ha afecció sobre aquesta.  
Cavitats i coves  
En la zona d'afecció del parc es troben tres coves naturals incloses en la zona LIC que es localitzen en el plànol núm. 8 de l'estudi de vegetació, flora i hàbitats naturals de l'informe per al Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica de desembre de 2005. Dues de les coves es troben al SO i SE de l'aerogenerador 22 del parc Bodeguillas, mentre que la tercera cova es localitza al SO de l'aerogenerador 11 del parc Bodeguillas.  
No queda completament justificada la no-afecció a les esmentades cavitats.  
Camins ramaders  
Els camins ramaders estan regulats per la Llei 3/95, de 23 de març, de camins ramaders, en la qual s'indica com a fi principal el manteniment de la integritat superficial dels camins, la idoneïtat dels itineraris i traçats, juntament amb la continuïtat del trànsit ramader i la resta d'usos complementaris i compatibles amb aquest.  
Forest Afeccions  
 Aerogeneradors Servituds   
Número Nom Núm. Ocupació (m²) Camí (m²) Rasa (m²)  
V-1063 Assagador Major i Peregrín 8 10.275 8.804 3.306  
V-1087 Casa del Cabello 12 16.100 21.704 4.350  
V-7001 Casa del Olmo Seco 1 1.800 1.280 75  
V-1066 Los Collados 11 19.800 24.460 4.545  
V-1075 Las Negritas 3 1.943 224 552  
\* \* \* \* \*  
Monte Afecciones  
 Aerogeneradores Servidumbres   
Número Nombre Núm. Ocupación (m²) Camino (m²) Zanja (m²)  
V-1063 Cañada Mayor y Peregrín 8 10.275 8.804 3.306  
V-1087 Casa del Cabello 12 16.100 21.704 4.350  
V-7001 Casa del Olmo Seco 1 1.800 1.280 75  
V-1066 Los Collados 11 19.800 24.460 4.545  
V-1075 Las Negritas 3 1.082 459 470  
En la zona d'actuació apareixen dos assagadors, l'assagador de San Benito que travessa els parcs eòlics Rincón de Cabello i La Solana, en els quals s'utilitza a més com a camí interior, i l'ssagador reial de la Tortosilla que també és utilitzada com a camí interior entre els aerogeneradors 1 i 3 del parc Rincón de Cabello.  
Les esmentades afeccions han sigut informades la conselleria de Territori i Habitatge, Servei Territorial de València, indicant aquests la necessitat que la distància a l'eix del camí ramader haurà de ser major de 38 m, per a evitar l'afecció directa. L'ús dels vials és compatible sempre que s'hi mantinga la transitabilitat.  
Forests d'utilitat pública  
La llei valenciana estableix que, per a l'autorització d'ocupacions, la constitució de servituds, concessions, i drets reials que graven els béns inscrits en el catàleg d'utilitat pública, sense prejudici del que estableix la legislació bàsica estatal, es requerirà l'autorització prèvia de l'administració, que l'atorgarà si són compatibles amb la naturalesa i funció dels béns.  
Les afeccions aproximades dels diversos elements que conformen les instal·lacions dels parcs són les que segueixen:  
Llits i rambles  
Domini públic hidràulic. La zona 11 està constituïda per nombrosos barrancs pertanyents a la conca del riu Reconque, el qual és afluent del Xúquer a l'altura de Cofrentes en l'embassament d'Embarcaderos. En la zona de localització dels parcs eòlics es poden destacar com a barrancs més importants els que segueixen:  
- PE El Mulatón: barranc de la Casa del Mellado i barranc de la Lobera.  
- PE El Rincón de Cabello: barranc de la Corza i barranc del Rincón.  
- PE La Solana: barranc del Sabinar, barranc del Fraile i barranc del Chorrico Seco.  
- PE Las Bodeguillas: barranc del Pinar, barranc del Carrascar i barranc de Los Mosquitos.  
Patrimoni cultural  
La conselleria de Cultura, Educació i Esports té inventariats en la zona d'actuació distints béns mobles i immobles de valor històric, artístic, arquitectònic, arqueològic, paleontològic, etnològic, documental, bibliogràfic, científic, tècnic o de qualsevol altra naturalesa cultural, regulats per la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià i que té com a objecte la seua protecció, conservació, difusió, foment, investigació i l'acreixement del patrimoni cultural valencià.  
Cal destacar la presència en l'àrea d'afecció del parc eòlic de La Solana d'un jaciment denominat Cueva de la Diabla (2500-1800 a C), situat a una distància menor de 75 m de l'aerogenerador 51.  
Com a mesura de protecció de patrimoni històric i arqueològic l'EIA preveu que amb caràcter previ la realització de les obres haurà de realitzar un estudi que permeta la detecció de jaciments amb restes històriques o arqueològiques en la zona d'afecció del projecte. Així mateix, durant el replantejament, haurà de participar-hi un arqueòleg a fi d'evitar l'afecció al patrimoni i proposar les mesures de protecció adequades.  
S'han presentat les autoritzacions del projecte de prospecció arqueològica motivada per la necessitat de realitzar l'estudi d'impacte ambiental en relació amb el projecte parc eòlic La Solana (6 maig de 2005), parc eòlic El Mulatón (9 de maig de 2005), parc eòlic Las Bodeguillas (11 de maig de 2005) i parc eòlic Rincón de Cabello (13 d'abril de 2005), totes elles en la zona 11.  
Fins al moment s'han realitzat les prospeccions arqueològiques dels quatre parcs previ permís de la Direcció General de Patrimoni Cultural. La prospecció de les línies d'evacuació es realitzarà una vegada es tinga el traçat definitiu d'aquesta.  
Resulta preceptiu un informe vinculant de l'Àrea de Cultura de la conselleria de Cultura, Educació i Esport que de moment no ha sigut emés.  
Carreteres  
La Llei 6/1991, de 27 de març, de carreteres de la Comunitat Valenciana, indica en els articles 32 i 33 d'aquesta, l'autorització prèvia de l'administració titular de la via, per a la realització d'obres o instal·lacions, en la zona de domini públic (3 m) o zona de protecció (18 m), no relacionades amb la construcció, conservació o explotació de la via.  
En la zona d'actuació la carretera CV-590, que uneix els termes municipals d'Ayora i Enguera, travessa els parcs eòlics de Las Bodeguillas, i La Solana, sent utilitzada com a camí d'accés a aquests. En el parc eòlic de Las Bodeguillas la carretera és travessada per la línia subterrània i camins interiors entre els aerogeneradors 7-8, 1-2 i BDA27-BDA28, mentre que en el parc eòlic de La Solana es travessa entre els aerogeneradors 14 i 15.  
Classificació i qualificació urbanística  
Pla eòlic de la Comunitat Valenciana, que té caràcter de Pla d'acció territorial sectorial aprovat mitjançant un Acord de 26 de juliol de 2001, del Govern Valencià.  
Consideracions ambientals  
Extraient les conclusions de l'EIA i de les successives documentacions complementàries, es destaca el que segueix:  
- Les alineacions dels parcs se situen en la conca del riu Reconque, que rep aigua mitjançant aportacions irregulars de les rambles i barrancs. Els cursos d'aigua, excepte el Reconque, es caracteritzen per un règim típicament mediterrani de fortes avingudes, generalment de poca duració, i estiatges molt prolongats que deixen el riu pràcticament sec.  
- La litologia de la zona està dominada per sèries carbonatades i amb presència de forts pendents.  
- No hi ha punts d'interés geològic que hagen de ser preservats de les actuacions previstes.  
- Els incendis forestals són freqüents i s'han convertit en un condicionant de la vegetació de l'àrea d'estudi, incrementant-se la importància d'aquests per les condicions climàtiques i l'orografia que dificulten les labors d'extinció, augmentant-se el risc de processos d'erosió. La principal causa d'incendis són les ocasionades per les tempestats elèctriques.  
- Tenint en compte la maduresa, diversitat, raresa, significació local i caràcter endèmic de la vegetació, s'han valorat les diverses comunitats vegetals presentant un valor molt alt les comunitats rupícoles fisurícoles, seguides de carrascars desenvolupats, coscollars desenvolupats i bruguerars amb un valor alt.  
- No hi ha cap comunitat vegetal que es veja afectada directament en un grau important pel projecte. Les comunitats prioritàries són pastius termòfils que estan molt ben representats per gran part del nostre territori, per la qual cosa encara que estiguen afectats no es considera significatiu. L'afecció a altres comunitats tampoc és important, tan sols caldrà tenir en consideració l'afecció puntual a fagàcies arbòries.  
- La zona d'afecció se situa en el límit sud-occidental del LIC Mola de Cortes i Massís de Caroig i comprén la totalitat dels emplaçaments de La Solana i Las Bodeguillas i els aerogeneradors 15 al 25 de Rincón de Cabello, com també la subestació i el tram inicial de la línia d'evacuació.  
- L'àrea que comprén la delimitació del LIC Mola de Cortes i Massís del Caroig en la zona d'ubicació objecte de l'estudi, correspon a un antic carrascar degradat pels nombrosos incendis en la zona, el pasturatge o l'acció de l'home. Per aquest motiu, l'hàbitat que predomina és el matoll baix de romer (Rosmarinus officinalis) amb argilaga (Retrama scorpius), estepa blanca (Cistus albidus) o espart (Stipa tenacissima), amb arbusts de carrasca, coscoll i ginebre però en menor grau i finalment alguna pinada que va resistir a l'acció del foc.  
La resta d'hàbitats naturals designats al LIC, com a zones subestèpiques, ginestars, etc., no es troben representats en aquesta franja d'aquest, com també la majoria d'espècies endèmiques, rares o amenaçades descrites per a la zona presenten una afecció nul·la perquè únicament es localitzen en les valls i riberes fora de l'afecció de les instal·lacions.  
Per a la resta d'hàbitats naturals corresponen a extensions degradades de matoll baix dominat per romer (Rosmarinus officinalis) i argilaga (Retrama scorpius), i arbusts de coscoll (Quercus coocifera) carrasca (Quercus rotundifolia) i ginebre (Juniperus oxycedrus), amb xicotetes pinnades de pi roig (Pinus pinaster) com predominant amb exemplars madurs de gran envergadura.  
- La fauna d'invertebrats de l'àrea no ha sigut prevista ja que a penes hi ha estudis que comprenguen la zona i únicament es disposa d'observacions disperses.  
- Pel que fa a l'avifauna, les rapaces rupícoles són les de major importància destacant Hieraaetus fasciatus, Aquila chrysaetos, Falco peregrinus i Bubo bubo, totes elles protegides i incloses en el Catàleg nacional d'espècies amenaçades (RD 439/1990) com d'interés especial, com també en l'Annex I de la Directiva d'aus (Directiva 79/409/CEE). Aquestes espècies són especialment sensibles a l'alteració de l'hàbitat i a les molèsties durant l'època de cria. Un altre grup d'importància són les rapaces forestals entre les que cal destacar Circaetus gallicus, Accipiter gentils, Buteo buteo i Feriscaels teus pennatus d'interés especial, en el Catàleg nacional d'espècies amenaçades.  
Entre els mamífers caben destacar els quiròpters que estan protegits per llei entre els quals es destaquen: Rhinolophus euryale, Rhinolophus ferrumequinum i Rhinolophus hipposideros.  
S'ha constatat la presència de: duc, àguila serpera europea, àguila calçada, astor, esparver, aligot comú, mussol banyut, gamarús, pilot, milà reial, arpella de marjal, voltor comú, àguila reial i àguila de panxa blanca.  
S'han identificat com a zones d'interés per a la fauna: en el parc Rincón de Cabello, que la zona és un punt de pas quasi regular de pilot, milà reial i arpella de marjal durant els passos migratoris prenupcials i postnupcials. Els tossals de la zona Casa Los Collados i Casa Cañada Mayor canalitzen i serveixen de punt d'encreuament de la corda. Com a corredors freqüentats per fauna terrestre, les zones de major pas tornen a ser els tossals situats en la zona Casa Los Collados i Casa Cañada Mayor. Un altre punt on s'han vist rastres de pas de fauna es localitza en el tram de l'assagador reial de Tortosilla entre la naixent del barranc del Robledal i la de Las Agüicas.   
Fins al moment no s'ha presentat davant d'aquesta Direcció General documentació sobre els estudis de fauna requerits.  
- Les coves naturals situades en el LIC poden presentar una afecció per la fauna que hi habita. Els quiròpters serien la fauna més afectada a causa dels desplaçaments nocturns d'aquests, que podrien veure's afectats per la instal·lació dels aerogeneradors pròxims a les coves, circumstància que en el cas estudiat no es produeix pel fet que la distància mínima a les coves existents és de 600 metres. Aquesta distància es veu modificada per les noves posicions alternatives proposades com a solució disminuint aquesta distància fins als 108 m, situació que haurà de ser estudiada.  
- Les úniques cases habitades de forma permanent són la Casa del Alto i Casa Yánez, en els que s'ha obtingut un impacte per soroll sever i compatible, respectivament.  
- De l'estudi d'incidència d'ombres es dedueix que l'impacte sobre la Casa del Alto és sever, mentre que a Casa Yánez és compatible.  
- L'impacte sobre el paisatge obtingut és moderat tant per al conjunt dels parcs eòlics originals com amb els emplaçaments de les posicions alternatives.   
- El risc de lliscament és baix o nul, sent el risc d'inundació baix per tractar-se de les parts altes de les conques.  
- Segons el mapa d'estats erosius el risc d'erosió actual és alt, sent el risc natural més important en l'àrea d'estudi. Tant el risc d'erosió actual com el potencial són molt alts. En l'EIA de la zona 11 assenyala la necessitat de protecció de les zones més sensibles enfront de l'erosió. Amb aquest fi cita la necessitat de realitzar un estudi de més detall i, si és el cas, replantejar la ubicació dels aerogeneradors afectats o vials d'accés en els casos següents:  
- Accés als aerogeneradors 14 a 16. Parc El Mulatón.  
- Aerogeneradors núm. 52, 53 i 54. Parc La Solana.  
- Ramal d'accés a les alineacions de Las Bodeguillas a la Casa del Pino (aerogeneradors 11 al 21, 22 al 29).  
- En l'àrea de projecte es localitzen diverses forests de la Generalitat Valenciana i s'identifiquen dos camins ramaders: els assagadors reials de San Benito i de Tortosilla. No hi ha cap microreserva en l'àrea d'actuació, encara que cal assenyalar l'existència a menys d'1 km de les alineacions de La Solana de la microreserva Fuente de Puntalejo, sent nul·la l'afecció sobre aquesta.  
Hi ha una sèrie d'emplaçaments d'aerogeneradors que presenten aspectes poc favorables, que haurien d'haver-ne qüestionat l'elecció, tenint en compte els propis criteris establits en l'estudi d'impacte ambiental i en la informació complementària presentada:  
- Grans moviments de terra per a l'accés o instal·lació d'aerogeneradors que es resumixen a continuació:  
- Aerogenerador:  
- El Mulatón: 1.1, 1.6, 1.12, 1.14, 1.16 i 1.17.  
- Rincón de Cabello: 2.8, 2.9 i 2.16.  
- Accés:  
- El Mulatón: accés a l'aerogenerador 1.1, aerogeneradors 1.10 a1.12,   
- Rincón de Cabello: accés de 2.6 a 2.9, 2.22.  
- Possible ocupació del camí ramader 2 assagador reial de San Benito, classificat per O. de 21 de novembre de 1977 (BOE de 12 de gener de 1978), amb una amplària de 75,22 m pels aerogeneradors següents:  
- Rincón de Cabello: 2.5 i 2.10.  
- La Solana: 3.8, 3.9, 3.10, 3.11, 3.12, 3.18, 3.24, 3.32 i 3.49.  
- Subestació elèctrica corresponent a l'alternativa 2.  
- Aerogeneradors projectats sobre tallafocs:  
- El Mulatón:1.2 a 1.5.  
- Rincón de Cabello: 2.2.  
- L'aerogenerador 3.43 de La Solana se situa sobre un camí existent.  
- La masia denominada Casa del Alto que es troba habitada de manera contínua té vuit aerogeneradors en una distància de 550 m. En l'estudi de soroll presentat s'ha estimat un impacte per soroll sever.  
- Les posicions alternatives del parc Las Bodeguillas incloses en la solució final BDA 13 i BDA 14 es troben a una distàncies de 122 i 108 m de coves inventariades (coordenades X=677.684, Y=4.320.165 i coordenades X=677.693, Y=4.321.176).  
- En l'estudi d'ombres presentat, se sobrepassen les 30 hores anuals, que s'estableixen com a llindar admissible, en 5 de les 10 masies analitzades. D'altra banda, d'acord amb les dades aportades en el mateix estudi, totes aquells habitatges situats a una distància major de 500 m de l'aerogenerador no es veuran afectats per l'efecte d'ombres. Es tenen un total de cinc finques que estant a una distància menor de 500 m sobrepassen les 30 hores anuals d'ombra.   
No obstant això, la Casa del Alto, situada a 99 m de l'aerogenerador més pròxim i amb 55h/any d'ombra, és l'única finca habitada de totes elles, sent la mesura més adequada des del punt de vista ambiental la reubicació dels aerogeneradors per a minimitzar l'impacte per ombres produït per aquests.  
- S'haurà d'evitar l'afecció a fagàcies arbòries, en particular dels aerogeneradors 4.18, 4.19, 4.23 i 4.24 del parc Bodeguillas, desplaçant els aerogeneradors.   
- En la solució final proposada, s'eliminen els aerogeneradors 2.1 a 2.4 (Rincón de Cabello) i es trasllada la potència d'aquests aerogeneradors al parc eòlic de Las Bodeguillas a les posicions alternatives estudiades. D'altra banda, en seleccionar l'alternativa núm. 2 tant per a la subestació com per a les línies d'evacuació, això implica la reubicació de l'aerogenerador 2.15, per coincidir la ubicació d'aquest amb la de la subestació seleccionada.  
En resum, s'eliminen els aerogeneradors 2.1, 2.2, 2.3, 2.4 i 2.15 de 2 MW de potència unitària per les posicions alternatives BDA13, BDA14, BDA22, BDA23, BDA24, BDA25, BDA26, BDA27, BDA28, BDA29 i BDA30 de Las Bodeguillas amb una potència unitària de 850 KW. Es puntualitza que les posicions l'eliminació de les quals es proposa es poden mantenir en qualitat de reserva.  
No obstant això, cal assenyalar que l'esmentat canvi no queda totalment justificat. Després de l'anàlisi de tota la documentació presentada, es considera que en compte del pas a reserva dels aerogeneradors 2.1 a 2.4 del parc Rincón de Cabello, s'eliminen els aerogeneradors 2.6, 2.7, 2.8 i 2.9 perquè la instal·lació d'aquests produiria un impacte elevat tant per la vegetació afectada com pel moviment de terres necessari per a la seua execució.   
- La normativa del pla eòlic (article 25) va establir limitacions a les construccions aïllades de caràcter no industrial futures en un radi de 1.000 m de qualsevol aerogenerador, norma que d'altra banda sembla excessiva ja que d'acord amb les característiques del medi i amb els criteris urbanístics, el sòl no urbanitzable és la ubicació més adequada per a aquest tipus de construccions. No obstant això (a diferència dels sòls classificats en el planejament vigent com a urbans o urbanitzables) no fixa cap distància per a les construccions existents, ni en el disseny de les instal·lacions eòliques s'ha tingut en compte la localització de les edificacions aïllades com a aspecte limitant, per a l'elecció d'alternatives.  
Per tant, es considera que no hi ha cap justificació per a declarar les edificacions existents fora d'ordenació ja que aquesta situació, d'acord amb allò que s'ha expressat en l'article 58.6 de la Llei reguladora de l'activitat urbanística es fixarà quan existisca manifesta incompatibilitat amb la determinació dels plans. No obstant això, l'execució de les instal·lacions eòliques produirà efecte negatiu sobre les activitats preexistents que serà necessari corregir.  
Com a conseqüència de tot l'anterior s'eliminarà la norma que declara fora d'ordenació a les edificacions aïllades de caràcter no industrial com a règim aplicable a les edificacions existent (normes urbanístiques), per l'impacte crític que genera sobre la població rural dels nuclis en què tradicionalment s'ha exercit l'activitat agrària i ramadera (masies) o sobre els usos actuals dirigits al turisme ambiental i perquè, d'acord amb allò que s'ha expressat en el mateix estudi d'impacte ambiental i el projecte de parcs, no hi ha manifesta incompatibilitat dels usos actuals amb les instal·lacions eòliques.  
- Ha de considerar-se la reducció al màxim de les superfícies afectades per les infraestructures (subestació, fonamentacions, plataformes de muntatge, camins, etc.) ajustant-les a les realment necessàries tenint en compte els impactes residuals que generen els sobredimensionaments.  
- També es considera necessari supeditar l'execució de l'obra a la realització de la totalitat de les prospeccions arqueològiques de les àrees afectades per a evitar afeccions al patrimoni arqueològic, etnològic, paleontològic i arquitectònic.  
La proposta general de mesures correctores i protectores, com també el pla de vigilància ambiental hauran de ser ampliats en alguns aspectes, sent els de major importància:  
- Ha d'aportar-se el pla de vigilància ambiental de l'avifauna, la metodologia del qual, duració i equip encarregat ha de ser coordinat i supervisat pel Servei de Conservació de la Biodiversitat.  
- Control del soroll i de les ombres en la zona d'influència com també la incidència d'aquests sobre la població i l'estudi del grau d'acceptació del projecte.  
- Control de les vibracions a les coves.  
- La restauració i revegetació de les àrees afectades es farà extensiva no sols a la superfície de plataformes, fonamentacions, suports, camins etc. sinó que també als talussos i terraplens residuals de l'obra.  
Per a la revegetació es realitzaran plantacions amb espècies arbustives o arbòries semblants a les existents en l'entorn i pertanyents als hàbitats presents en la zona.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions i estimacions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.  
4. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tant, i a la vista de tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
S'estima acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Projecte d'instal·lacions eòliques de la zona 11, inclosa la infraestructura d'evacuació d'aquest, el promotor de la qual és Proyectos Eólicos Valencianos, SA, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb allò que estableix la documentació presentada fins al moment, amb els informes sectorials emesos al respecte, i amb els condicionants establits a continuació.  
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants següents:  
1) Emplaçament de les instal·lacions eòliques.  
1. 1.) La ubicació d'aerogeneradors, el traçat de les rases i els vials d'accés tant interiors com exteriors, com també les posicions de reserva d'aerogeneradors i l'accés a aquests seran, en principi, els grafiats en el plànol núm. 6 de la documentació complementària de data 15 de juny de 2006. En aquesta documentació no es grafia el traçat de la xarxa elèctrica subterrània de les noves posicions d'aerogeneradors en el parc Las Bodeguillas les posicions BDA13 a BDA14, BDA22 a BDA24, BDA25 a BDA26 i BDA27 a BDA30, ni en les posicions de reserva que són BDA16 a BDA17 i del BDA19 a BDA21.  
Les característiques dels aerogeneradors, de les rases de la xarxa subterrània de mitjana tensió, plataformes de muntatge i dels vials d'accés tant exteriors com interiors, es recullen en la documentació complementària presentada amb data 29 de desembre de 2005.   
Tot això amb les excepcions o matisacions que es detallen en l'apartat 1.2 i quedant supeditat en els casos de: possible afecció a superfícies pertanyents a camins ramaders, jaciments arqueològics inventariats o detectats en les prospeccions prèvies, flora endèmica, amenaçada o a l'existència de passos migratoris prenupcials o postnupcials, com també als resultats dels estudis previs que es detallen en el punt 7 d'aquesta resolució.  
1. 2.) Les excepcions o matisacions a què es refereix el punt anterior són:  
- S'eliminaran les posicions 2.6, 2.7, 2.8 i 2.9 del parc eòlic Rincón de Cabello (segons denominació de l'informe presentat al juny de 2006), podent ser reubicats els esmentats aerogeneradors en les posicions de reserva 2.1, 2.2, 2.3 i 2.4 del mateix parc.  
- Es desplaçarà l'aerogenerador 2.5 de Rincón de Cabello a un bancal existent a les proximitats d'aquest.  
- Els aerogeneradors 1.2 a 1.5 del parc eòlic El Mulatón i l'aerogenerador 2.2 de Rincón de Cabello es desplaçaran fora dels tallafocs sobre els quals es localitzen. En la reubicació de les posicions dels aerogeneradors, les torres se situaran fora dels tallafocs, podent ser ocupats per les fonamentacions, accessos, rases i plataformes temporals.  
- A causa de la possible ocupació del camí ramader 2 assagador reial de San Benito, classificada per O. de 21 de novembre de 1977 (BOE de 12 de gener de 1978), amb una amplària de 75,22 m, pels aerogeneradors 2.5 i 2.10 de Rincón de Cabello i els aerogeneradors 3.8, 3.9, 3.10, 3.11, 3.12, 3.18, 3.24, 3.32 i 3.49 de La Solana, serà imprescindible revisar el corresponent projecte d'execució que serà objecte d'acceptació i vistiplau d'aquesta Direcció General.  
- Reubicació de l'aerogenerador 3.43 del parc eòlic La Solana fora del camí sobre el qual se situa.  
- Es desplaçaran els aerogeneradors 4.18, 4.19, 4.23 i 4.24 del parc Bodeguillas per a evitar l'afecció puntual a fagàcies arbòries. Aquesta mesura serà aplicable al projecte de detall de qualsevol instal·lació.  
- En les masies denominades Casa del Alto i Casa Yánez, s'haurà de justificar, mitjançant un estudi de detall, que el nivell de soroll esperable no supera els 55 dB(A) dia i 45 dB(A) nit de Leq. En cas de superar-se els esmentats valors es buscaran emplaçaments alternatius dels aerogeneradors fins a aconseguir els esmentats nivells màxims definits en l'annex II de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica.  
- S'evitaran grans moviments de terra per a la instal·lació dels aerogeneradors. No es podran executar talussos majors de 4 metres d'alçària. En el cas concret de les posicions d'aerogeneradors 1.1, 1.6, 1.12, 1.14, 1.16 i 1.17 del parc El Mulatón i els aerogeneradors 2.8, 2.9 i 2.16 de Rincón de Cabello, es reubicarà la seua posició per a minimitzar el moviment de terres i els talussos obtinguts.  
Pel que fa als nous vials, s'hauran de buscar accessos alternatius als plantejats en els vials d'accés a l'aerogenerador 1.1 i aerogeneradors 1.10 a 1.12 en El Mulatón, i l'accés a l'aerogenerador 2.22 en Rincón de Cabello, per no ser les millors alternatives de traçat pels moviments de terra que comporten.  
- Es reubicaran els aerogeneradors 3.15 i 3.16 del parc eòlic La Solana, que es troben a una distància menor de 250 m de l'edificació Casa del Alto, tenint en compte la freqüència de la incidència de les ombres sobre aquesta, d'acord amb l'estudi d'ombres presentat.  
- Eliminació o reubicació dels aerogeneradors BDA13 I BDA14, per la proximitat d'aquests a coves habitades per quiròpters incloses en el LIC.  
- La reubicació dels aerogeneradors s'haurà de realitzar, dins de l'àmbit del pla especial, d'acord amb els criteris de delimitació que es marquen en aquest apartat i aquells aerogeneradors que no puguen ser reubicats hauran de ser eliminats.  
- En qualsevol cas serà imprescindible la presentació dels projectes d'execució de tots els parcs davant d'aquesta Direcció General per a la supervisió i vistiplau d'aquests.  
1. 3.) El sistema d'evacuació de la zona 11 correspondrà bàsicament amb allò grafiat en el plànol núm. 6 a escala 1:20.000 de l'informe de juny de 2006, corresponent amb la denominada alternativa 2.  
La subestació i el projecte definitiu de la línia elèctrica a escala 1:10.000, inclosa la ubicació dels suports, els vials d'accés tant els de nou traçat com a condicionament dels existents, i el resultat de la informació pública corresponent a la seua tramitació administrativa, s'hauran de presentar davant d'aquesta Direcció General per a la supervisió i vistiplau d'aquests.  
1.4) Es presentaran davant d'aquesta Direcció General per a la supervisió i el vistiplau d'aquests, els projectes d'execució de la totalitat dels parcs, incloent la subestació i línies d'evacuació. Haurà de quedar definit el conjunt d'actuacions d'acord amb els criteris generals següents:  
- Màxima adaptació dels vials, plataformes de muntatge i fonamentacions a la topografia de l'entorn. En concret no es podran sobrepassar talussos majors de 4 m d'alçària.  
- Reducció de la superfície afectada per cada una de les infraestructures necessàries al mínim possible.  
L'esmentada documentació haurà d'incloure a escales adequades (2.000 a 10.000):  
- Localització, característiques i dimensions dels aerogeneradors i les fonamentacions d'aquests.  
- Localització i dimensions de les plataformes auxiliars de muntatge.  
- Localització i delimitació de les subestacions, edificis de control o altres instal·lacions permanents necessàries.  
- Traçat de tots els accessos, camins i vials, distingint els existents, i les actuacions necessàries sobre aquests (en el cas del condicionament de la carretera CV-590 ja s'ha presentat la solució proposada), i els de nova obertura. Amplàries temporals i permanents. Trams temporals que s'han de desmantellar i restaurar.  
- Traçat de les conduccions subterrànies.  
- Localització i delimitació de zona d'instal·lacions auxiliars d'obra (parc de maquinària, abassegaments, etc). Accessos a aquesta i tipus de mesures preventives i protectores que s'han d'aplicar.  
- Traçat de les línies d'evacuació. Localització, tipologia i dimensions dels suports i les fonamentacions d'aquests.  
- Justificació dels moviments de terres prevists per a la totalitat de les obres. Balanços de terres. Previsió de volums de sobrants o necessitats materials de préstec. Justificació i localització de zones de préstec i abocadors.  
- Compatibilitat de l'explotació amb l'ús de les infraestructures de prevenció i extinció d'incendis: faixes i àrees tallafocs, punts d'aigua, etc.  
Així mateix, s'hauran de tenir en compte els criteris i condicionants particulars que es detallen a continuació i, en particular, allò que s'ha especificat en el punt 4.5.  
2) S'hauran de presentar els estudis específics de fauna requerits per aquesta Direcció General en l'escrit de data 20 d'octubre de 2005, la metodologia i elaboració de la qual haurà d'estar coordinada amb el Servei de Conservació de la Biodiversitat.  
3) En la documentació amb eficàcia normativa (tant gràfica com escrita) haurà de procedir-se a les modificacions següents:  
3.1) L'àmbit del pla especial per als aerogeneradors i subestació (àrea en què es declaren compatibles les instal·lacions eòliques), independentment de l'extensió que arbitràriament es fixe, estarà inclosa en l'amplària dels 1.000 metres que es declara d'acord amb l'article 25 de la normativa del Pla eòlic valencià, aprovat mitjançant un acord del Consell de la Generalitat Valenciana, de 26 de juliol de 2001, i haurà d'excloure en tot cas:  
- Les àrees declarades no aptes en el Pla eòlic de la Comunitat Valenciana.  
- Qualsevol superfície que es trobe a menys de 1.000 m de sòl classificat com a urbà o urbanitzable en el planejament urbanístic vigent dels municipis afectats.  
- Els camins ramaders classificats limítrofs amb les alineacions o amb la subestació transformadora o que travessen les alineacions d'aerogeneradors.  
- La superfície inclosa en el perímetre de protecció d'elements patrimonials d'interés inventariats, o determinada per l'òrgan competent després de les corresponents prospeccions arqueològiques.  
3.2) S'eliminarà la norma que declara fora d'ordenació els usos actuals o qualsevol edificació aïllada de caràcter no industrial preexistent, dins del perímetre de 1.000 metres declarat com a zona vulnerable (de les normes urbanístiques) ja que la ubicació de les infraestructures eòliques no s'ha considerat manifestament incompatible l'existència dels esmentats usos o edificacions.  
3.3) S'inclourà en la documentació amb eficàcia normativa l'obligació de sol·licitar la declaració de zones de seguretat, tant en la fase de construcció (impacte temporal) com en la fase de funcionament (impacte permanent) per a aquelles àrees en què l'ús d'aprofitament eòlic se superposa amb l'ús cinegètic preexistent, d'acord amb el que preveu l'article 39 de la Llei 13/2004, de 27 de desembre, de caça, de la Comunitat Valenciana, i a la Resolució de 26 d'abril de 1988, de la Direcció General de Producció Agrària, per la qual es dóna norma per a la senyalització dels terrenys sotmesos a règim especial de caça i pesca continental i camins ramaders.  
4) S'hauran de complir totes les mesures preventives i correctores proposades en estudi d'impacte ambiental de la zona 11, amb data entrada 26 de desembre de 2003, per a cadascun dels parcs eòlics, i en l'informe complementari a l'EIA de la zona 11, amb data entrada 19 de juliol de 2004, com també les previstes en l'apartat 5.1 i 5.2 de l'EIA del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana, que hauran de ser complementades amb els diversos aspectes que es detallen a continuació:  
4. 1.) Mesures de protecció de qualitat de l'aire i prevenció del soroll   
- Els vehicles de transport de material, en la fase de construcció, circularan amb les caixes cobertes de lona.  
- S'efectuaran regs periòdics en vials i zones de trànsit per a minimitzar l'emissió de partícules a l'atmosfera.  
- Mesures de prevenció de la contaminació acústica en la fase de construcció:   
- Pel que fa al manteniment de maquinària, s'haurà d'assegurar el compliment del Reial decret 212/2002, de 22 de febrer, pel qual es regulen les emissions sonores en l'entorn degudes a determinades màquines d'ús a l'aire lliure.   
- S'haurà d'efectuar un manteniment periòdic dels silenciadors dels escapaments, rodaments, engranatges i mecanismes, en general, de tota la maquinària emprada en l'obra.  
- En el cas que calga l'ús de voladures com a mètode d'excavació, aquest s'emprarà de manera puntual i sempre que no hi haja tècniques alternatives a aquest.  
- Pel que fa als nivells sonors admissibles en la zona d'afecció dels parcs eòlics en la fase d'explotació, s'aplicaran la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica i el Decret 266/2004, de 3 de desembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'estableixen normes de prevenció i correcció de la contaminació acústica en relació amb les activitats, instal·lacions, edificacions, obres i serveis.   
En la taula 1 de l'annex II de la Llei 7/2002, figuren els diversos nivells de recepció externs tant per al període diürn com el nocturn per a cada un dels usos dominants; els valors d'acord amb l'esmentada taula per a l'ús residencial són 55 dB(A) dia i 45 dB(A) nit de Leq.  
Les úniques edificacions existents habitades de manera contínua al llarg de tota la setmana són la Casa del Alto i Casa Yáñez, per la qual cosa s'assimilaria a l'efecte d'ús de tipus residencial, sent els valors admissibles els 55 dB(A) dia i 45 dB(A) nit, referits. S'haurà de justificar mitjançant un estudi acústic l'afecció reial a les esmentades edificacions que en cas de superar els valors admissibles s'hauran de reubicar o suprimir fins a complir l'esmentat objectiu.  
4.2.) Protecció del sistema hidrològic i hidrogeològic  
- El promotor presentarà, previ a l'inici de les obres la inscripció en el registre de xicotets productors de la Comunitat Valenciana, com també el document d'acceptació del gestor autoritzat de residus tòxics i perillosos que es vaja a fer càrrec de qualsevol residu d'aquesta naturalesa que es genere, tant en la fase de construcció com de funcionament.  
- En la ubicació dels suports de la línia elèctrica d'evacuació s'hauran d'evitar els barrancs que s'encreuen amb el traçat d'aquests.  
4. 3.) Protecció dels valors geològics i geomorfològics  
- Es realitzarà un seguiment de les obres a fi de detectar qualsevol formació càrstica d'interés (coves, dolines, avencs, etc.). Qualsevol troballa haurà de ser comunicada mitjançant un informe especial a aquesta Direcció General a fi de valorar i informar de la importància d'aquesta, atenent a allò que estableix l'article 16 de la Llei 11/94, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
- A fi de determinar la possible afecció per vibracions sobre les coves de coordenades X= 677.684, Y=4.320.165 i coordenades X=677.693, Y=4.321.176 al parc Les Bodeguillas, es procedirà a instal·lar un sistema de dispositius de control de vibracions durant la fase de construcció del parc eòlics Las Bodeguillas. De manera simultània es procedirà al:  
- Control visual diari per personal especialitzat dels possibles canvis en la topografia de les coves.  
- Limitació dels accessos a les boques d'entrada de les coves i a la col·locació d'avisos al costat de les senyalitzacions indicatives de les coves existents, en el qual es detallen els controls que s'han de dur a terme, el motiu d'aquests i el període de duració de les obres.  
El dispositiu de control es mantindrà en la fase de funcionament, durant un període de temps suficient per a poder estimar les possibles afeccions per vibracions en tot l'interval de velocitats en què funcionen els aerogeneradors.  
Els resultats o incidències d'aquests controls hauran de ser comunicats a aquesta Direcció General.   
4. 4) Protecció de la fauna   
- Una vegada desenvolupats els estudis preoperacionals d'avifauna, es programaran parades tècniques dels aerogeneradors per situacions de desplaçament important d'aus.  
- Se senyalitzaran adequadament les línies elèctriques.  
- La solució final efectuada haurà de disposar de la supervisió i el vistiplau d'aquesta Direcció General. De la mateixa manera s'actuarà amb la subestació elèctrica i la línia elèctrica d'evacuació.  
4. 5.) Protecció del sòl i de la vegetació  
- Durant la fase de construcció, les amplàries màximes de plataforma en el condicionament dels camins d'accés als parcs i els vials interiors, és a dir, exceptuant les cunetes, els sobreamples dels revolts i els eixamplaments per a l'encreuament de maquinària, no hauran de sobrepassar:  
- Els 4 metres d'ample en els parcs eòlics amb aerogeneradors de 850 KW de potència unitària que són La Solana i Las Bodeguillas.   
- Els 5 metres d'ample en els parcs amb aerogeneradors de 2 MW de potència unitària que són els parcs El Mulatón i Rincón de Cabello.  
Ambdues amplàries ja van ser indicades en la declaració d'impacte ambiental de la zona 6 del Pla eòlic valencià per als mateixos tipus d'aerogeneradors.  
En cap cas els vials interiors podran tenir un ample superior als vials d'accés principals.  
- Una vegada finalitzada la fase d'execució de les obres, l'amplària dels camins que s'hagen preparat es reduirà a 3,5 m.  
- Les dimensions de les plataformes de muntatge, fonamentacions d'aerogeneradors, rases de la xarxa subterrània, zones d'abassegament de materials, planta de formigonat, etc. s'hauran de reduir al mínim necessari per a l'execució de l'obra i compliment de les mesures de seguretat exigides en la legislació sectorial.  
- Els accessos necessaris per a la instal·lació dels suports de la línia elèctrica hauran de realitzar-se d'acord amb els criteris següents:  
- Com a norma general no es permet l'obertura de nous camins.  
- S'utilitzaran els camins existents o camins ramaders per a accedir al punt més pròxim al suport, a partir del qual s'efectuarà un rodament superficial amb maquinària apropiada sense afectar exemplars arboris.  
- En el cas que el rodament superficial es realitze sobre una zona abancalada, cada bancal s'utilitzarà de plataforma de camí, executant en els extrems dels bancals rampes d'unió per a permetre-hi l'accés.  
- Els vials de nova obertura per a accedir a les instal·lacions eòliques que no tinguen servitud de pas, l'accés estarà restringit al personal tècnic.  
- En la restauració vegetal s'hauran de tenir en compte els aspectes següents:  
- Es procedirà al desmantellament i restauració de totes les infraestructures temporals executades, de manera immediata després de finalitzar-ne l'ús.  
- S'hauran d'emprar espècies i densitats de plantació semblants a les característiques de l'entorn de cada parc, o que formen part dels hàbitats presents. Les espècies hauran de ser autòctones o endèmiques del lloc.  
- La mescla emprada en l'hidrosembra estarà formada per espècies pròpies de la flora local.  
- En la restauració dels talussos dels camins i de les plataformes de muntatge s'empraran espècies arbòries, arbustives i herbàcies, mentre que al voltant dels aerogeneradors s'empraran espècies herbàcies.  
- La revegetació mitjançant hidrosembra s'aplicarà sobre els talussos residuals d'inclinació major de 3H:1V dels camins i explanacions permanents, i immediatament després del perfilat de la morfologia final d'aquests. En el cas de talussos menors o iguals a 3H:1V es realitzarà en cas d'estimar-se necessari, sembra en sec.  
- Es duran a terme plantacions en totes les superfícies de restauració. No obstant això, es tindran en compte les limitacions existents a causa de l'aplicació de la legislació vigent i en particular pel que fa als camins ramaders, tallafocs, faixes auxiliars de camins i faixa de servitud de línies aèria.  
- S'aplicaran els regs necessaris per a garantir l'arrelament de la vegetació, per a obtenir la retenció del sòl i la integració paisatgística.  
- La revegetació es realitzarà en l'època adequada (tardor-hivern) immediata a la finalització de les obres.  
- En les superfícies d'afecció per la instal·lació de la línia elèctrica i de la subestació, s'empraran els mateixos criteris que en els parcs eòlics, emprant com a espècies de plantació les existents en l'entorn dels suports.  
- S'hauran de restaurar i revegetar els terrenys afectats per les obres conservant en la mesura que siga possible el sòl existent.   
- Es determinaran diferents tipologies de plantació en funció de les característiques de les superfícies de revegetació.  
- En cas de ser necessària i no evitable l'afecció sobre exemplars arboris notables, s'estudiarà la possibilitat de trasplantar-los.  
- En cas de ser necessari l'ús de materials (tant àrids com terra vegetal) no procedents de la mateixa excavació de l'obra, per resultar aquesta insuficient o inadequats, s'hauran d'obtenir de pedreres autoritzades, mentre que l'eliminació dels materials sobrants s'haurà de realitzar en un abocador inert legalitzat. En cas de no existir pedreres o abocadors autoritzats en l'entorn de l'obra i recórrer-se a emplaçaments nous, s'haurà de tramitar el corresponent estudi d'impacte ambiental d'acord amb allò que preveu el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell del Govern Valencià pel qual s'aprova el reglament per al desenvolupament de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, i l'Ordre de 3 de gener de 2005, de la conselleria de Territori i Habitatge, que estableix els continguts mínims dels estudis d'impacte ambiental.  
4. 6.) Protecció contra incendis  
Prèviament a l'inici de les obres, s'haurà de presentar per a la seua supervisió i vistiplau, un projecte de les mesures preventives o correctores dels parcs eòlics, subestació i línies d'evacuació pel que fa a la protecció contra incendis, on s'incorporen i concreten els aspectes requerits pel Servei de Prevenció d'Incendis i Sanitat Forestal, tant per a la fase de construcció com per a la fase de funcionament. S'haurà de disposar de la supervisió i el vistiplau d'aquesta Direcció General.  
4.7) S'haurà de presentar, prèviament a l'inici de les obres, el projecte de mesures correctores que responga a tot allò que s'ha exposat en aquest apartat i incloga la totalitat de les mesures preventives, precautòries i correctores enumerades, que haurà de ser aprovat per aquesta Direcció General.  
4.8) El projecte de mesures correctores inclourà, de manera diferenciada, el projecte de desmantellament de totes les instal·lacions al final de la seua vida útil. L'esmentat projecte incorporarà les mesures de desmuntatge i demolició, destinació dels diversos residus i la restauració morfològica i vegetal de tots els terrenys.  
4.9) Si en el desenvolupament de les obres o en la fase de funcionament de les actuacions previstes s'observaren danys a tercers o impactes no detectats en aquesta avaluació d'impacte ambiental, es procedirà a l'estudi i correcció d'aquesta, en coordinació amb aquesta Direcció General.  
5) Seguiment i vigilància ambiental  
El pla de vigilància ambiental haurà de ser presentat, prèviament a l'inici de les obres, i tindrà per objectiu el seguiment i control dels impactes i de l'eficàcia de les mesures preventives i correctores de: l'EIA i informes complementaris; el projecte de mesures correctores descrit en el punt 4.7; i les condicions d'aquesta declaració.  
En el programa s'establirà el mode de seguiment de les actuacions i es descriurà el tipus d'informes, la freqüència i període d'emissió d'aquests. Amb aquest fi, el programa detallarà per a cada recurs del medi i actuació objecte de seguiment, els termes següents:  
- Objectiu del control establit.  
- Actuacions derivades del control.  
- Llocs d'inspecció.  
- Periodicitat d'inspecció.  
- Material necessari, mètode de treballs i necessitats personal tècnic.  
- Paràmetres sotmesos a control.  
- Llindars crítics per a aquests paràmetres.  
- Mesures de prevenció i correcció en el cas que s'aconseguisquen els llindars crítics.  
- Documentació generada per cada control.  
Els informes de seguiment hauran de remetre's a aquesta Direcció General a través de la Direcció General d'Energia, que n'acreditarà el contingut i conclusions.  
El pla de vigilància ambiental haurà d'incloure, a més d'allò que s'ha recollit en el punt 6 de l'EIA del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana els aspectes següents:  
5.1) Ha d'aportar-se el pla de vigilància ambiental de l'avifauna, la metodologia del qual, duració i equip encarregat ha de ser supervisat i aprovat per aquesta Direcció General.  
5.2) S'haurà d'incorporar al programa de vigilància ambiental les dades de control de vibracions realitzat en les coves, tant en la fase de construcció dels parcs com en la de funcionament, incloent els resultats i interpretació d'aquests en els diversos informes periòdics.  
5.3) Durant el primer any de funcionament dels parcs eòlics, s'haurà de realitzar el control d'afecció per soroll i per ombres en l'àrea perimetral establida com a zona vulnerable (1.000 metres) a fi de comprovar els valors teòrics obtinguts en la documentació ambiental presentada.  
Es realitzaran mesuraments de soroll en totes les edificacions habitades permanentment o de forma eventual situades en un perímetre de 1.000 m de qualsevol aerogenerador.  
La duració de l'estudi s'ampliarà, cas que les condicions meteorològiques del primer any foren excepcionalment diferents de les habituals (dies de vent molt inferiors a la mitjana anual, nombre més gran de dies ennuvolats que la mitjana anual, etc.).  
5.4) S'haurà de realitzar un estudi sobre el grau d'acceptació de les instal·lacions eòliques per part de la població, tant dels nuclis urbans com de les edificacions aïllades existents, com també de la incidència sobre la socioeconomia de la zona i en particular sobre el turisme rural.  
5.5) El pla inclourà l'elaboració i remissió dels informes següents:  
- Abans de l'inici de les obres:  
Pla de vigilància i seguiment ambiental per a la fase d'obres, indicant expressament els recursos humans i materials assignats.  
Pla d'assegurament de la qualitat, pel que fa a la qualitat ambiental, presentat pel contractista que execute les obres, indicant els recursos humans i materials assignats.  
- Fase d'obres:   
- Informe ordinari mensual (des de l'acta de replantejament), sobre el desenvolupament i l'execució de les mesures preventives i correctores exigides per aquesta declaració i incloses en el projecte definitiu.  
- Informe extraordinari previ a l'acta de recepció de les obres.  
- Informes especials de caràcter urgent que siguen necessaris, quan es presenten circumstàncies o successos excepcionals que impliquen deterioraments ambientals o situacions de risc.  
En els esmentats informes haurà de quedar reflectit el desenvolupament i execució de totes les mesures protectores i correctores.  
- Fase garantia d'obres:  
- Informe semestral ordinari (des de la firma de l'acta de recepció de les obres).  
- Informe extraordinari previ a la finalització del període de garantia de les obres.  
- Informe final.  
- Informes especials, quan es presenten circumstàncies o successos excepcionals que impliquen deterioraments ambientals o situacions de risc.  
Es determinaran les afeccions dels parcs eòlics i infraestructures associades sobre el medi, comprovant-ne l'adequació a l'EIA. En cas de detectar afeccions no previstes s'hauran de prendre les mesures necessàries per a la correcció d'aquestes.  
S'haurà de comprovar l'efectivitat de les mesures protectores i correctores projectades. En particular, sobre l'estat i efectivitat de les mesures de protecció del sistema hidrogeològic, dels nivells sonors, fauna i estat i progrés de les àrees de les plantacions i hidrosembres realitzades.  
- Fase de funcionament:  
- Informe anual.  
- Informes especials, quan es presenten circumstàncies o successos excepcionals que impliquen deterioraments ambientals o situacions de risc.  
S'haurà de comprovar l'efectivitat de les mesures preventives i correctores projectades. En cas de detecció d'afeccions no previstes a llarg termini, s'adoptaran les mesures necessàries per a evitar-les o corregir-les.  
El contingut mínim dels informes serà el recollit en l'apartat 6 de l'EIA del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana.  
De l'examen d'aquesta documentació per part d'aquesta Direcció General podran derivar-se modificacions de les actuacions previstes, en funció d'una millor consecució dels objectius d'aquesta resolució.  
6) Mesures compensatòries ambientals  
En el termini de sis mesos, des de la notificació d'aquesta resolució, es presentarà davant d'aquesta Direcció General per a la seua supervisió i vistiplau, una proposta de mesures compensatòries ambientals i d'àmbit rural, tal com s'estableix en l'article 16 del Pla eòlic valencià.  
El projecte de mesures compensatòries ambientals haurà d'incloure així mateix un programa de vigilància ambiental per a la comprovació del desenvolupament i efectivitat d'aquest, amb l'estructura, continguts i informes indicats en l'apartat 5 d'aquesta resolució.  
7) Documentació addicional:  
7.1) En conseqüència amb el que s'ha exposat en els apartats anteriors, l'inici de les obres queda supeditat a la presentació, supervisió i vistiplau d'aquesta Direcció General de la documentació següent:  
- Projectes d'execució de la subestació i línies d'evacuació, com també la documentació ambiental completa on quede justificada la idoneïtat de la solució, com també la descripció d'aquesta, d'acord a l'apartat 1.3.  
- Projectes de construcció especificats en el punt 1.4.  
- Estudis de fauna d'acord al punt 2.  
- Projecte de mesures preventives i correctores, d'acord amb el que estableix l'apartat 4.  
- Projecte de mesures preventives o correctores de protecció contra incendis que comprenga tant els parcs eòlics, com la subestació i línies d'evacuació, d'acord a l'apartat 4.6.  
- Programa de vigilància ambiental, d'acord a l'apartat 5.  
- A la presentació de les memòries corresponents a les prospeccions arqueològiques dels quatre parcs, com també de les prospeccions no realitzades durant el procés d'avaluació d'impacte ambiental (línia elèctrica, nous accessos, nova ubicació de la subestació, etc., no inclosos en prospeccions anteriors) i dels preceptius informes vinculats favorables o condicionants establits per l'Àrea de Cultura de la conselleria de Cultura, Educació i Esport, emesos sobre les prospeccions prèvies.  
7.2) Abans de sis mesos, des de la notificació d'aquesta resolució, s'haurà de presentar davant d'aquesta Direcció General una proposta de mesures compensatòries ambientals i d'àmbit rural, d'acord amb el que estableix el punt 6.  
Tercer  
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 3 d'agost de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient  
Expedient: 34/02-AIA  
Promotor: Guadalaviar Consorcio Eólico Alabe - Enerfín SA  
Autoritat substantiva: conselleria d'Infraestructures i Transport. Direcció General d'Energia.  
Objecte del projecte: Instal·lacions eòliques de la zona 12 del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana.  
Localització: Termes municipals d'Enguera i Ayora (València)  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte i localització  
L'objecte de l'actuació és el projecte de les instal·lacions per al desenvolupament de la zona 12 del Pla eòlic valencià (PEV) aprovat per Acord de 26 de juliol de 2001, del Govern Valencià, i les infraestructures necessàries d'aquest, incloent l'evacuació de l'energia elèctrica generada. Els documents presentats per a l'execució i desenvolupament de la zona 12 són els projectes del pla especial, pla energètic i l'estudi d'impacte ambiental, com també informació complementària posterior.  
Localització  
Parcs eòlics  
Es projecta la instal·lació de tres parcs eòlics en la zona 12 definida en el Pla eòlic de la Comunitat Valenciana, afectant el terme municipal d'Enguera, comarca de la Canal de Navarrés, província de València. La zona que comprén el pla especial se circumscriu a l'espai que ocupen els aerogeneradors, les seues infraestructures, camins de servei i subestacions.  
L'àmbit territorial del pla especial, en el qual es podrà compatibilitzar els usos i aprofitaments eòlics amb els preexistents a l'homologació, i en els quals es possibilitarà la implantació de les instal·lacions, infraestructures, serveis, elements auxiliars i accessos està constituït pels espais següents:  
a) L'àrea compresa entre l'eix dels vials d'unió entre els aerogeneradors i dues línies paral·leles situades a 150 m de cada aerogenerador, donant lloc a una banda de 300 m d'ample.  
b) En el cas de camins d'accés als parcs de nova planta, la banda serà de 50 m a cada un dels costats de l'eix dels camins, donant lloc a franges de 100 m d'ample.   
c) En el cas de camins existents, on es localitzaran les rases, com també per a les rases de nova planta, que seran emprats per al transport d'energia elèctrica o de qualsevol altre servei necessari per al funcionament dels parcs, la banda serà de 12 m a cada costat de l'eix, resultant una franja de 24 m d'ample.  
d) En el cas d'edificacions auxiliars permanents necessàries per al funcionament dels parcs, la definició de l'àmbit territorial serà un quadrat de 100x100 m, en l'interior del qual es construirà la subestació o edifici auxiliar requerit.  
El pla especial per a l'ordenació de la zona eòlica és l'instrument de planejament que, en desenvolupament i execució del pla eòlic ordena l'ús del sòl per a una zona específica, compatibilitzant els existents amb el de producció d'energia elèctrica mitjançant aerogeneradors i la seua evacuació.   
L'apartat 6.1.a) de l'addenda del Pla especial per a l'ordenació de la zona eòlica número 12 indica que «... a l'efecte d'aquest pla especial, es declara la compatibilitat de l'ús eòlic amb els usos previstos en el planejament municipal, i s'estén l'esmentada compatibilitat al sòl no urbanitzable subjecte a especial protecció, d'acord amb l'article 1 de la Llei 4/1992, de 5 de juny, del sòl no urbanitzable i sempre que aquesta especial protecció no es trobe inclosa dins dels criteris d'exclusió previstos pel pla eòlic».  
Segons el vigent Pla general d'ordenació urbana del terme municipal d'Enguera els parcs es localitzen sobre sòl no urbanitzable d'especial protecció, igual que els vials de servei i les línies elèctriques internes associades a aquest. El traçat del línia elèctrica travessa terrenys classificats de sòl no urbanitzable de diverses categories.  
Línia aèria d'evacuació  
Es preveu la construcció d'una única subestació elèctrica en el parc Benalaz I, en les coordenades UTM X=681.871 e Y=4.314.385, denominada Benalaz.  
Des d'aquesta subestació es transportarà l'energia produïda mitjançant línia aèria d'alta tensió 132 kV, fins a la subestació prevista en la zona eòlica 11, des de la qual es transportarà, de manera conjunta, l'energia produïda en ambdós parcs mitjançant línia aèria d'alta tensió de doble circuit 132 kV, a una única subestació pròxima a Ayora.  
Alternatives i justificació de la solució proposada  
Parcs eòlics  
L'àmplia àrea delimitada en el Pla eòlic valencià com a zona 12 incloïa dues grans zones aptes separades entre elles: una en la serra d'Enguera i una altra, més al sud, que inclou el vessant sud-oriental del massís de Caroig.  
En l'estudi d'impacte ambiental de la zona 12, es realitza una primera selecció d'emplaçaments adequats per a l'establiment de parcs eòlics, en la qual es desestima la segona àrea esmentada, vessant sud-oriental del massís del Caroig a fi d'evitar la dispersió d'impactes mitjançant la concentració de les actuacions, i es localitzen així les possibles ubicacions únicament en la serra d'Enguera.   
Dins d'aquesta, les possibles alternatives de localització de parcs es realitzen en funció que siguen econòmicament viables; l'esmentat factor depén de la producció d'energia elèctrica i està directament relacionat amb el potencial eòlic, i són inadequades les zones del fons de la vall que s'eliminen de l'estudi.  
Tenint en compte aquesta consideració, i sense tenir en compte altres criteris de selecció, es presenten 4 possibles alternatives de localització de parcs eòlics, que es denominen:  
P-1. Caporucho  
P-2. Alto del Muela  
P-3. Loma de la Higuera  
P-4. El Rincón  
Sobre aquestes alternatives es realitza una avaluació basada en una sèrie d'indicadors ambientals: impacte visual, impacte sobre riscos geològics, impacte sobre la fauna, impacte sobre vegetació i impacte sobre patrimoni cultural; i es conclou que les alternatives P-3 i P-4 són les que originen un menor impacte ambiental global i es descarten, per tant, P-1 i P-2.  
Una vegada centrats en aquestes dues zones seleccionades, es proposen 4 parcs eòlics que es denominen Benalaz, Salomón, Garbí i Mistral, amb un total de 79 aerogeneradors i una potència que s'ha d'instal·lar de 158 MW. A continuació es realitza una anàlisi més detallada de cada parc, pel que fa a emplaçament d'aerogeneradors, i s'elimina determinades posicions per raons diverses.  
Posteriorment en una addenda a l'estudi d'impacte ambiental, presentada al gener de 2004, es proposa una nova distribució dels parcs eòlics, desestimant els de Garbí i Mistral, la qual cosa es justifica per un deficient aprofitament energètic i un millor aprofitament al parc Benalaz, i es proposa una ampliació de l'esmentat parc.  
Es presenta un nou estudi d'alternatives motivat per l'existència de noves dades de vent i una modelització més aproximada sobre potencial eòlic. Els esmentats models indiquen que, en la zona oest de Navalón, es disposa d'àrees d'aprofitament, tècnicament i econòmicament viables, a més de les ocupades per Salomón i Benalaz.  
En aquest estudi es torna a incloure la comparació ambiental d'alternatives de l'estudi d'impacte ambiental original (P-1, P-2, P-3 i P-4), i s'inclou a més una ampliació de P-4, i s'estudien dues possibles alternatives en aquest, per a un millor aprofitament eòlic del recurs a la serra a l'oest de Navalón que són:  
- Alternativa P-4A: extrem sud-oest del parc eòlic Salomón.  
- Alternativa P-4B: cimes a l'est del parc eòlic Benalaz.  
Ambdues presenten com a inconvenient la seua relativa proximitat a àrees d'exclusió per presència de rapaces a la serra de Caroig i, a més, la P-4A se situa relativament allunyada de la subestació elèctrica proposada, per la qual cosa es tria l'alternativa de Benalaz (P-4B) per a la instal·lació dels parcs eòlics, atés que, a igualtat d'impactes sobre fauna, vegetació, patrimoni i riscos ecològics, presenta una major proximitat a les infraestructures elèctriques previstes, i es minimitza l'obertura de camins i rases.  
D'aquesta manera, els emplaçaments finalment seleccionats són:  
- Parc eòlic Salomón, amb un total de 25 aerogeneradors de 2 MW de potència unitària, compost de 3 alineacions.  
- Parc eòlic Benalaz I, amb un total de 25 aerogeneradors de 2 MW de potència unitària, en una única alineació.  
- Parc eòlic Benalaz II, amb un total de 20 aerogeneradors de 2 MW de potència unitària, en 4 alineacions.  
Pel que fa a les alternatives tecnològiques, en la documentació complementària presentada amb data entrada 2 de maig de 2006, es comparen dos tipus d'aerogeneradors que es podrien emprar als parcs: 800-850 kW o 2 MW de potència. Se selecciona l'aerogenerador Enercon E-66 de 2 MW perquè, en requerir-se un menor nombre d'aerogeneradors per a la mateixa potència total, les alineacions tenen menors dimensions i els camins de servei requerits tindran una menor longitud.   
Pel que fa a la localització de les subestacions no s'ha plantejat cap alternativa a la solució proposada.  
Línia aèria d'evacuació  
El corresponent estudi d'impacte ambiental inicial analitza tres alternatives, denominades 1, 2 i 3, per al traçat de les línies d'evacuació de l'energia produïda en el conjunt de les zones eòliques 10, 11 i 12. El disseny d'aquestes es va basar en solucions considerades viables, tant des del punt de vist tècnic, com econòmic. Per a la valoració ambiental de les alternatives s'han considerat els factors següents: longitud de la línia, afecció a ZEPA-LIC, afecció a reserva de caça, afecció a vegetació rellevant, afecció a fauna i afecció a jaciments i zones habitades.  
Respecte a l'estudi d'alternatives inicial cal destacar que aquest considera de manera conjunta l'evacuació de les zones eòliques 10, 11 i 12 i analitza alternatives de traçat completes. L'esmentada metodologia no resulta adequada, ja que haurien d'analitzar-se alternatives independents per a l'evacuació de la zona 10, al nord de la subestació d'Ayora, i les zones 11 i 12, al sud d'aquesta, ja que la metodoloParc eòlic Potència instal·lar Aurogeneradors Subestació  
 (MW) Nº Potència (20/132Kv)  
Salomón 50 25 2000 Benalaz  
Benalaz I 57 24 8153  
Benalaz II 40 20 2000  
TOTAL 140 70  
\* \* \* \* \*  
Parque eólico Potencia instalar Aurogeneradores Subestación  
 (MW) Nº Potencia (20/132Kv)  
Salomón 50 25 2000 Benalaz  
Benalaz P 55 75 5650  
Benalaz II 40 20 2000  
TOTAL 140 70  
gia adoptada supedita el traçat en una zona concreta a condicionants d'àrees allunyades d'aquesta.  
En aquest sentit es va proposar, com a possible solució alternativa que s'ha d'estudiar, un traçat de la línia d'evacuació des de la subestació Benalaz de la zona 12 a la zona 11 que s'ajustara a les indicacions donades en el seu moment per l'Àrea de Recursos Forestals i Conservació Ambiental (octubre 2004): "Convindria que la línia (Benalaz-La Solana) travessara el penyal de los Machos a l'oest de l'alt del Buitre evitant l'afecció al xicotet barranc i tallat situat en les proximitats d'aquests. Al seu torn, el més allunyat de les Chufleras. Així mateix, ha d'evitar-se l'afecció a la microreserva de flora denominada Barranco de la Rosa.  
El promotor té en compte les indicacions realitzades i, partint de la ubicació de la subestació de la zona 12 fins a la definitiva ubicació de la subestació de la zona 11, presenta a l'agost de 2006 tres alternatives per a la línia d'evacuació concloent que l'opció 2A minimitza les afeccions als valors ambientals.  
Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Parcs eòlics  
Les característiques bàsiques del projecte en la solució finalment proposada es resumeixen en el quadre següent:   
S'emprarà el model ENERCON E-66/20 fabricat per Enercon GMBH amb una potència màxima assignada de 2 MW, en tots els parcs. La fonamentació es realitzarà mitjançant sabates de formigó armat de dimensions 15x15x1,5 m amb nivell de coronació a 1,8 m de profunditat.  
Per a la ubicació de les grues de muntatge i els vehicles de transport, s'han previst dos tipus de plataformes de les característiques següents: 50x26 m si l'aerogenerador es troba a peu de camí i de 30x35 m si l'aerogenerador es troba al final d'un camí.  
L'accés al conjunt dels parcs es realitza a través de la carretera N-430 per la desviació de la Font de la Figuera, per mitjà d'una via de servei i posteriorment discorre per camins i pistes ja existents. Cal ressaltar la rectificació puntual de traçat dels esmentats camins en vuit punts per a permetre el pas de vehicles pesants. Així mateix, és necessària l'obertura de nous camins per als accessos als aerogeneradors següents: 7, 8, 11 i 12 del parc Salomón; 3, 5 a 6, 7 a 9, 10 a 14, 15, 20, 22, 23, 24 del parc Benalaz I; i 3, 8, 9, 10, 16 a 19, 20 del parc Benalaz II.  
Les condicions mínimes dels camins interiors durant l'execució de l'obra seran: 4,5 m d'ample de calçada, 5,5 m d'ample lliure d'obstacles, radi mínim de revolta de 25 m, pendent màxim de 12%, gàlib mínim de 6 m i ferm de llast artificial de 20 cm de grossària. Una vegada finalitzades les labors de construcció i instal·lació s'hauran de recobrir els camins amb terra vegetal fins a deixar un ample útil de 3,5 m.  
En el quadre següent es resumeixen les longituds dels camins interiors:  
Parc Longitud (m)  
 Condicionament Nova traçada  
Salomón 5.436 300  
Benalaz I 4.813 1.510  
Benalaz II 9.970 792  
Pel que fa a la zona d'instal·lacions auxiliars (abassegament de materials, parcs de maquinària, plantes d'formigonat etc.), l'addenda de l'estudi d'impacte ambiental diu que disposarà d'una àrea que ocupa una superfície d'uns 5.000 m² que se situarà a la vora de la subestació de Benalaz, adjuntant-se un plànol amb la localització de les instal·lacions a escala 1:10.000. La superfície de la planta de formigonat és de 4.000 m², que inclou la mateixa planta i la zona d'abassegament de materials, i la del parc de maquinària de 1.000 m². No s'ha detallat la localització exacta, les característiques de les esmentades instal·lacions, ni el tipus de mesures protectores i de gestió ambiental que s'han d'aplicar.  
L'energia produïda per cada aerogenerador es transporta en 30 kV mitjançant canalització soterrada fins a la subestació transformadora, denominada Benalaz, on s'eleva la tensió fins a 132 kV.  
Les rases del cablejat interior discorren paral·leles als camins d'accés als aerogeneradors. Les dimensions de les rases seran: 0,5 m d'ample inferior, 0,6 m d'ample superior i 1,2 m de profunditat.  
Respecte a la quantificació i balanç dels moviments de terres generats pel conjunt d'actuacions necessàries (camins i accessos, rases, fonamentacions, plataformes de muntatge, etc.) les dades aportades en la documentació presentada són parcials i incomplets en alguns casos. No es realitza un balanç conjunt dels esmentats moviments, i es desconeixen els volums totals de materials de préstec o sobrants que s'hi generarien.  
Respecte a les terres de préstec i materials per a ferms, en l'apartat 5 de l'addenda de l'estudi d'impacte ambiental s'indica que els volums de préstec es prendran de les pedreres en funcionament en la zona. Pel que fa als volums de sobrants de la compensació que no puguen ser aprofitats com a nucli de terraplé, haurà de buscar-se un punt per a utilitzar-lo com a abocador, que no comporte una afecció apreciable al medi, com pot ser un tall a un llit natural. Es presenta un plànol de localització de possibles zones d'abocament a escala 1:100.000.  
Finalment cal assenyalar, que pel que fa a les voladures, l'addenda a l'estudi d'impacte ambiental diu que es preveu la realització de voladures en algunes fonamentacions de les situades en les zones de calcàries i dolomies, com també puntualment en alguns desmunts per a l'execució dels camins. No es detalla la localització de les zones de voladura, ni la programació temporal d'aquestes.  
Línies d'evacuació  
La solució final preveu la ubicació d'una única subestació al parc Benalaz I des de la qual es realitzarà l'evacuació de l'energia per una única línia aèria d'alta tensió de 132 kV fins a la subestació de la zona 11. A partir d'aquesta l'energia es transporta de manera conjunta mitjançant línia aèria d'alta tensió a una única subestació pròxima al municipi d'Ayora. Se selecciona com a solució per a la línia d'evacuació el traçat de l'alternativa 2A, la localització de la qual i la de la subestació queden reflectides en el plànol núm. 1 (alternatives de traçats) del document Valoració final alternatives de traçat de la línia d'evacuació, de la informació complementària de juny de 2006.  
La subestació estarà formada per un parc d'intempèrie de 132 kV i d'un edifici de control amb tots els equips necessaris per al seu funcionament. La planta de la subestació té forma en L amb les dimensions següents: rectangle de 43x8 m i un altre rectangle de 15x5 m adossat a l'anterior (costat llarg 38,5 m i costat curt 13,0 m). El volum d'excavació en explanació i fonaments és de 563 m³ el farciment de material de 284 m³. L'obra civil comprén les unitats següents: fonamentacions, canalitzacions de cables de mitjana i baixa tensió i control, trapa de transformadors, dipòsit de recollida d'oli, xarxa de drenatge i tancament del perímetre de la subestació. El recinte de la subestació es tancarà amb una malla perimetral de 2,6 m.  
Tramitació administrativa  
L'expedient va ser incoat de manera conjunta per a les 15 zones eòliques corresponents al Pla eòlic valencià, el 21 de gener de 2002, data en què la Direcció General d'Indústria i Energia remet a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la documentació corresponent als estudis d'impacte ambiental de les empreses preadjudicatàries en la reunió de la Comissió de Selecció de projectes del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana, celebrada l'11 de gener de 2002, a fi de revisar i esmenar les deficiències documentals.  
El 14 de juny de 2002, i de manera expressa per a la zona 12, es requereix a la Direcció General d'Indústria i Energia la necessitat d'ampliar l'estudi d'impacte ambiental atés que aquest no compleix amb els continguts mínims que se li exigeixen.  
Parcs eòlics  
El 5 de novembre de 2002 la Direcció General d'Indústria i Energia envia els documents corresponents als estudis d'impacte ambiental presentats per les empreses preadjudicatàries de cada zona eòlica, en les quals s'inclouen les esmenes o millores recollides en les documentacions ja entregades, com també d'aquells canvis haguts en els diversos parcs eòlics.  
El 21 de gener de 2004 es produeix l'entrada en la conselleria de Territori i Habitatge del document Instal·lació elèctrica amb estudi d'impacte ambiental. Remissió parcial de documentació, en la qual s'incloïa l'estudi d'impacte ambiental de la zona 12.  
El 15 de juliol de 2004 la Direcció General de l'Energia remet a l'aprovació provisional del pla especial i informe sobre les al·legacions o suggeriments formulats corresponents a la zona 12 del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana. Es remeten a més els documents en què es descriuen determinades modificacions realitzades en els parcs eòlics i que ja han sigut acceptades per la Direcció General.  
El 20 de juliol de 2004 la Direcció General de l'Energia remet els avantprojectes dels parcs eòlics corresponents a la zona 12 per a la formulació de la corresponent declaració d'impacte ambiental, segons s'estableix en l'article 7 de l'Acord de 26 de juliol de 2001 del Govern Valencià pel qual s'aprova el Pla eòlic de la Comunitat Valenciana.  
El 16 de novembre de 2005, es realitza requeriment de documentació que informa dels aspectes que es considera hauran de ser ampliats o justificats abans de l'emissió de la declaració d'impacte ambiental.  
El 2 de maig de 2006 té entrada el document Informació complementària a requeriment de la Direcció General de Gestió del Medi Natural de data 16 de novembre de 2005, presentada per l'empresa promotora en relació amb el requeriment abans referit. Informació que posteriorment va ser complementada amb documentació entregada el 14 de juliol i 31 d'agost de 2006.  
Línies d'evacuació  
L'11 de febrer de 2004, el Servei Territorial d'Indústria remet a la Direcció General de Gestió del Medi Natural el document d'estudi d'impacte ambiental de les instal·lacions elèctriques de l'evacuació d'energia elèctrica generada en parcs eòlics, zones 10,11 i 12; com també la notificació de la publicació de l'anunci en el BOP de 26 de novembre de 2003, en el DOGV de 26 de novembre de 2003 i en el periòdic Las Provincias de 25 de novembre de 2003.   
El 5 de maig de 2004, la Direcció General de l'Energia remet la documentació corresponent al projecte tècnic, l'estudi d'impacte ambiental i el resultat de la informació pública de les línies d'evacuació de l'energia de les zones 10, 11 i 12.  
La resta de documentació complementària existent en l'expedient és comú amb els parcs eòlics i exclusiva per a la zona 12, i és la referida en l'apartat anterior, a partir del requeriment de data 16 de novembre de 2005.   
Informació pública  
Procediment  
Parcs eòlics  
Mitjançant la resolució de 17 de setembre de 2003, del Servei Territorial d'Indústria i Energia, se sotmet a informació pública conjunta el pla especial, els avantprojectes dels parcs eòlics i l'estudi d'impacte ambiental de la zona 12 del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana, publicant-se en:  
- Diari Oficial de la Comunitat Valenciana núm. 4638, de 26 de novembre de 2003.   
- El Butlletí Oficial de la Província de València núm. 280, de 25 de novembre de 2003.  
- En el diari El País, del dia 25 de novembre de 2003.  
Durant l'esmentat període d'informació pública es van presentar 32 escrits entre al·legacions particulars, informes d'organismes i empreses de servei públic o de serveis d'interés general, i dictàmens d'ajuntaments.  
Línies d'evacuació  
Es van sotmetre a informació pública les instal·lacions elèctriques per a l'evacuació d'energia elèctrica generada en els parcs eòlics de zones 10, 11 i 12, i es publicaren en:  
- El Diari Oficial de la Comunitat Valenciana núm. 4638, de 26 de novembre de 2003.  
- El Butlletí Oficial de la Província de València núm. 284, de 26 de novembre de 2003.  
- En el periòdic Las Provincias, del dia 25 de novembre de 2003.  
Durant el període d'informació pública s'hi van presentar un total de 12 al·legacions.  
Resum d'al·legacions  
Parcs eòlics  
Segons l'Informe sobre les al·legacions o suggeriments particulars efectuats al pla especial, avantprojectes de parcs eòlics i estudi d'impacte ambiental de la zona 12 del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana, remés per la Direcció General de l'Energia el dia 15 de juliol de 2004, a continuació es destaquen aquelles de caràcter ambiental:  
- Rebuig dels accessos principals i proposta d'alternatives.  
- Sol·licitud d'integració paisatgística dels edificis i obres civils.  
Invasió de zones declarades no aptes per a l'aprofitament eòlic en el Pla eòlic de la Comunitat Valenciana.  
- No s'inclouen ni es cartografien elements etnològics ni camins ramaders.  
- En l'estudi d'impacte ambiental no es justifica l'impacte acústic, ombres mòbils, infrasons, variacions de pressió i turbulències, camps electromagnètics ni efectes de ionització.  
- Afeccions sobre camins ramaders.  
- Afeccions sobre els usos ramaders i sobre l'agricultura.  
- Eliminació de la vegetació d'una franja de 1.000 metres a un costat i a l'altre de la línia d'aerogeneradors.  
- Afecció a aqüífers i generació de residus.  
- Erosió i pèrdua de vegetació.  
- Gran part dels aerogeneradors dels parcs eòlics se situen a una distància inferior a 1.000 metres d'habitatges, tant aïllats com situats en sòl urbà o urbanitzable, incomplint el que estableix el pla especial de la zona.  
- Impacte visual de l'actuació, afeccions sobre el paisatge.  
- Falta d'estudis de fauna i flora endèmica, rara o amenaçada.  
- Reducció de la visibilitat d'una torre de vigilància ambiental de l'Associació per a la defensa de la naturalesa d'Enguera, que serveix de suport a llocs de vigilància de la conselleria de Territori i Habitatge.  
- Alt índex en la zona de perillositat d'incendis forestals. No s'estudia l'afecció sobre incendis forestals.  
- Impacte sobre les activitats turístiques, d'educació ambiental i cinegètiques desenvolupades en la zona.  
- Es qüestiona el mètode emprat en l'estudi d'impacte ambiental per a valoració d'impactes.  
- Afeccions zona IBA (Àrea Important per a les Aus) núm. 161 segons SEO/Bird. Deficiències importants en l'inventari d'aus i quiròpters presentat.  
- Afeccions al LIC serra d'Enguera.  
- La línia d'evacuació creua una zona assenyalada com a no apta i que aquesta línia produirà un impacte sobre les aus i quiròpters per col·lisió i electrocutació.  
- Vulneració del que estableix la Directiva 97/11/CE del Consell per la qual es modifica la Directiva 85/337/CEE relativa a les repercussions de determinats projectes públics i privats sobre el medi ambient.  
- Afecció a la microreserva Barranco de la Rosa.  
- Afecció a les colònies de rates penades de la zona.  
- S'indica que l'estudi d'impacte ambiental fa referència únicament a la conca del riu Cànyoles, sense mencionar les conques del riu Sellent i del riu Escalona.  
- Falta d'estudi de soterrament de la línia d'alta tensió que va des dels parcs fins a la subestació d'Ayora.  
- Es projecten la construcció de línies subterrànies sobre el camí de la Facorra, que afronta amb una parcel·la en què es troba un habitatge molt pròxim al camí, la qual cosa constitueix un clar perill sobre la salut humana, sol·licitant la modificació del traçat de manera que s'allunye de l'habitatge. Respecte a aquest traçat també se sol·licita que es garantisca l'accés a l'habitatge durant l'execució de les obres.  
- Afecció a forests d'utilitat pública. Concretament la conselleria de Territori i Habitatge sol·licita la realització d'una autorització d'ocupació abans de l'inici de les obres en aquestes forests.  
- En l'informe d'al·legacions es fa constar que s'ha omés com a organisme afectat l'Ajuntament d'Ayora.  
Línies d'evacuació  
- El Servei Territorial de Carreteres remarca que la zona de protecció de la carretera CV-440 és 18 metres a partir de l'aresta exterior de la calçada.  
- El Ministeri de Foment comunica que hi ha un encreuament en el qual el suport no compleix la distància de vegada i mitja l'alçària del suport respecte a l'aresta exterior de la calçada de la carretera.  
- La Confederació Hidrogràfica del Xúquer autoritza els encreuaments d'uns quants barrancs sobre els termes municipals de Jarafuel, Zarra, Teresa de Cofrentes, Ayora i Enguera.  
- La conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, al·lega que la línia aèria se situa parcialment en la zona de concentració parcel·lària assagador de Arriba, amb la qual cosa la construcció de l'esmentada línia podria interferir amb l'execució de la concentració parcel·lària i les obres que aquesta comporta.  
- Amalia Valles Gómez al·lega que la instal·lació de la línia repercutirà greument en la seua finca, ja que aquesta es troba destinada tant a la producció d'olivera com al seu descans familiar.  
- L'Ajuntament de Teresa de Cofrentes al·lega que el traçat de la línia, afecta en un elevat grau a les actuacions ambientals que s'han desenvolupat en els últims anys per a la millora del municipi. D'altra banda, proposen que hi ha diverses alternatives que tindrien un menor impacte.  
- La Diputació de València comunica que la informació presentada en l'estudi d'impacte ambiental no és correcta, ja que la propietat de les vies de comunicació que són travessades per la línia és errònia.   
- L'Ajuntament de Teresa de Cofrentes fa referència al possible impacte ambiental de la línia al pas d'aquesta pel seu terme municipal, ja que considera que l'estudi d'impacte ambiental únicament fa referència a l'eixida de la línia al terme municipal de Jarafuel. A més, l'Ajuntament aporta un estudi de possibles alternatives.  
- L'Ajuntament d'Ayora d'una banda aprova el traçat de la línia i per un altre informa que a l'inici de les obres s'hauran de sol·licitar els informes pertinents.  
Peticions d'informació i documentació complementària  
Peticions d'informació  
Al llarg del procediment d'avaluació d'impacte ambiental s'han realitzat les consultes següents:  
- Servei de Prevenció d'Incendis Forestals (12/05/2004, 08/10/2004).  
- Servei de Conservació de la Biodiversitat (12/05/2004, 08/10/2004, 06/06/2006, 13/07/2006 i 19/07/2006).  
- Servei d'Ordenació Sostenible del Medi (26/06/2006 i 6/10/2006).  
Documentació complementària  
El 21/01/04 té entrada l'Esmena i millora de l'estudi d'impacte ambiental zona 12, del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana (addenda a l'estudi d'impacte ambiental) a fi de revisar la caracterització i qualificació de l'impacte ambiental associats als parcs eòlics de la zona 12 a causa de les modificacions realitzades pel promotor que són:  
- S'elimina en la documentació tota referència als parcs eòlics Garbí i Mistral.  
- Desenvolupament d'una segona fase del parc Benalaz.  
El 15/07/04 té entrada una Esmena i millora del pla especial que inclou l'addenda al pla especial per a l'ordenació de la zona eòlica número 12, en la qual es modifica la documentació entregada pel promotor el 2 de novembre de 2001, corresponent al pla especial de zona. L'elecció dels parcs s'ha realitzat amb els mateixos criteris que els emprats en el pla especial original, amb l'excepció que en aquest cas s'ha disposat de l'actualització de l'estudi de producció. El resultat d'aquest es resumeix en els punts següents:  
- Es reafirmen les posicions d'aerogeneradors definits en els parcs eòlics Salomón i Benalaz (I).  
- Eliminació dels parcs eòlics Garbí i Mistral.  
- S'hi afigen 20 nous aerogeneradors que formarien la fase II del parc eòlic Benalaz.  
En relació amb l'avaluació de l'impacte sobre valors culturals, amb data 02/05/06 se presenta còpia de les sol·licituds de permís de prospecció arqueològiques presentada davant de la conselleria de Cultura, Educació i Esport. Posteriorment, amb data 26/07/06 se comunica que han sigut autoritzats els treballs arqueològics, i es presenta còpia de les corresponents autoritzacions per part de la conselleria de Cultura.  
Amb data 2 de maig, 14 de juliol, 17 de juliol i 31 d'agost de 2006, tenen entrada successives documentacions complementàries en resposta al requeriment de documentació realitzat el 16 de novembre de 2005. A continuació s'enumeren els aspectes que havien de ser ampliats o justificats abans de l'emissió de la declaració d'impacte ambiental:  
- Justificació de la solució adoptada: localització i disseny de parcs i línies d'evacuació.  
- Estudi d'incidència visual.  
- Estudi d'ombres.  
- Estudi acústic.  
- Estudi de fauna.  
- Estudi de vegetació, flora i hàbitats naturals.  
- Estudi d'afecció a la xarxa Natura 2000.  
- Interferències amb les infraestructures de prevenció i extinció d'incendis.  
- Altres aspectes per a completar l'inventari i la valoració ambiental.  
- Documentació tècnica complementària.  
Informes sectorials  
Conselleria de Territori i Habitatge, Serveis Territorials de València. Secció forestal  
En relació als avantprojectes de parcs eòlics de Salomón, Benalaz I i Benalaz II, aquest organisme informa:  
- Que la instal·lació del parc eòlic afecta les forests catalogades d'utilitat pública, denominats Los Altos, Navalón (pertanyents a l'Ajuntament d'Enguera) i La Matea (pertanyent a la Generalitat Valenciana).  
- Que conforme al Pla eòlic de la Comunitat Valenciana la ubicació del parc eòlic està inclòs en zona apta amb compliment de prescripcions.  
- Que prèviament a qualsevol activitat, obra o treball per a la instal·lació del parc eòlic, serà necessari que el promotor dispose, en els terrenys que afecten les forests anteriorment indicades, de la corresponent autorització d'ocupació aprovada per la conselleria de Territori i Habitatge. En aquesta ocupació, que haurà de sol·licitar-se en els Serveis Territorials, s'establiran si és el cas, les condicions necessàries per a l'ocupació.  
Servei de Conservació i Gestió de la Biodiversitat   
Parcs eòlics  
Del conjunt d'informes remesos per l'esmentat Servei, cal destacar les següents qüestions bàsiques:  
- En el cas de formacions arbòries, la solució proposada pel promotor es considera adequada per a evitar l'impacte a la massa de carrasca (Quercus rotundifolia) detectada en la zona, en descartar l'accés oest a la línia d'aerogeneradors.  
- No pot deixar de ressaltar-se l'existència de la microreserva del Barranco de la Rosa en les proximitats del parc eòlic Benalaz, a fi que no es permeta l'afecció d'aquesta per cap de les infraestructures associades a les obres. Aquesta microreserva protegeix vegetació pròpia de barrancs i pastius humits lligats a aquests.  
- S'han de cuidar específicament les actuacions en l'entorn de la microreserva Barranco de la Rosa, i de la pròxima Fuente de la Rosa, per tractar-se d'enclavaments amb significativa concentració de flora singular, i en particular de l'endemisme Echium saetabense.  
- La zona d'actuació per a instal·lar l'aerogenerador BE-19 (tant l'emplaçament físic de la seua instal·lació com l'àrea d'afecció d'aquest) han de quedar fora del perímetre de protecció establit en l'Ordre de 22 d'octubre de 2002, de la conselleria de Medi Ambient (DOGV núm. 4390, 2/12/2002). Es recomana emprar com a mínim possible la pista que travessa la part meridional de la microreserva amb transports pesants, maquinària de gran amplària etc., ja que el trajecte en l'esmentat tram és molt dificultós i poden produir-se danys a la vegetació.  
- En el cas de la Fuente de la Rosa, aquesta es troba molt prop d'un camí (que més al nord travessa l'extrem sud de la microreserva). La ubicació d'aquesta és molt pròxima al camí i podria veure's afectada per qualsevol desmunt, ampliació o canvi de trajecte, en cas d'ampliació o modificació de l'esmentat camí. A priori no pareix necessari l'actuació sobre aquest perquè hi ha accessos alternatius.  
- Atesa l'ecologia de Thymus granatensis subsp. micranthus és convenient que per als treballs de manteniment de les àrees aclarides on hi ha l'espècie, grafiades en la documentació complementària de data d'entrada 14 de juliol de 2006, s'establisquen directrius tècniques orientatives des de la Direcció Territorial de València. Es recomana que, mitjançant un acord entre l'empresa responsable i la conselleria, puguen establir-se parcel·les permanents de seguiment sotmeses a caracterització i cens regular de la planta.  
- La memòria final lliurada com a informe preoperacional d'avifauna de la zona 12 del Pla eòlic valencià, no es correspon amb la metodologia proposada per aquest servei, havent d'entregar el promotor les bases de dades completes (en particular, els camps d'alçàries de vol i aerogeneradors entre els quals es realitza l'encreuament) en els formats digitals adequats, corresponents a nius, hostalers i territoris de campeig de rapaces nidificants, localització d'estacions de seguiment, trajectòries de vol i ubicacions definitives d'aerogeneradors i línia d'evacuació, a fi que puga realitzar-se una anàlisi adequada i comparable al d'altres zones eòliques.   
Línies d'evacuació  
Amb data 11/10/04 l'Àrea de Recursos Forestals i Conservació informa del següent, amb referència a la zona 12:  
- La línia d'evacuació entre la subestació de la Solana i la de Benalaz-Salomón se situa en les proximitats del traçat de transvasament Xúquer-Vinalopó. Seria convenient tenir en compte aquesta circumstància a fi d'aprofitar els camins oberts o projectats, el fi que aquests es reduïsquen en la mesura que es puga. Convindria que la línia travessara el penyal de Los Machos al W de l'Alto del Buitre evitant l'afecció al xicotet barranc i el tallat situat en les seues proximitats, com també se situarà com més allunyada possible de les zones de Las Chufletas, de gran interés per a la fauna. Per fi, comentar que la microreserva del Barranco de la Rosa, situada en les proximitats de la línia, no ha de ser afectada.  
- Les línies haurien d'ajustar-se el màxim possible a fons de vall i infraestructures existents per a evitar impactes paisatgístics i afecció a hàbitats naturals.  
Servei de Prevenció d'Incendis Forestals  
Parcs eòlics  
Amb data 4/11/04 el Servei de Prevenció d'Incendis i Sanitat Forestal respon a la consulta de data 6 d'octubre de 2004, i es concreta en l'anàlisi de possibles impactes que sobre la prevenció i extinció d'incendis forestals presenten els plans especials desenvolupats en les esmentades zones eòliques. El 25/10/2006 realitza un nou informe de caràcter general que amplia a l'anterior.  
Dels informes cal destacar els aspectes que es descriuen a continuació i que proposen una sèrie de mesures correctores per a la fase d'execució i d'explotació que es resumeixen en:  
En la fase d'execució:  
- En totes les actuacions que es realitzen en terreny forestal o en una franja de seguretat de 500 metres al voltant d'aquest, caldrà ajustar-se al que estableix el Manual de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals en execució d'obres i treballs realitzats en terrenys forestals o en els seus voltants, aprovat per Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la de la Generalitat Valenciana.   
- En les diverses zones de treball, i en lloc visible, s'hauran de col·locar cartells informatius dels nivells de risc d'incendis diaris establits per la Direcció General d'Interior en compliment del Pla especial enfront del risc d'incendis forestals de la Comunitat Valenciana.  
- En tot moment s'hauran de mantenir en bon estat de conservació i lliures d'obstacles els camins i pistes forestals afectats pels treballs, de tal manera que no s'interrompa el funcionament normal dels mitjans de prevenció i extinció d'incendis forestals.  
En fase d'explotació:  
La instal·lació d'aerogeneradors en terrenys forestals genera una disminució en l'eficàcia dels mitjans de prevenció i aeris d'extinció en l'entorn d'aquests, en tractar-se d'obstacles de gran envergadura que en cas d'incendi poden estar ocults pel fum, per la qual cosa les mesures correctores han d'anar dirigides fonamentalment al reforç d'aquests mitjans per a compensar la disminució de l'efectivitat. Així, en els parcs:  
- S'haurà d'evitar la instal·lació d'aerogeneradors en l'entorn d'observatoris forestals que poden entorpir el camp visual d'aquests.  
- S'haurà de reforçar la vigilància en la zona d'influència, bé mitjançant sistemes automàtics de detecció d'incendis forestals o mitjançant patrulles de vigilància.  
- S'haurà d'evitar la instal·lació d'aerogeneradors al voltant de dipòsits d'aigua amb possibilitats de càrrega d'helicòpters.  
- Es primarà la concentració d'aerogeneradors, evitant dispersions que dificulten encara més les labors dels mitjans d'extinció.   
- S'haurà de disposar d'un sistema de vigilància i alerta d'incendis integrat en un sistema que permeta, en cas d'incendi, la parada dels aerogeneradors i l'orientació més adequada d'aquests en funció de les característiques i localització de l'incendi. Així mateix, els aerogeneradors hauran de disposar de senyals i abalisaments que en faciliten la detecció pels mitjans aeris.  
- Els vials que comuniquen les diverses torres de cada agrupació d'aerogeneradors hauran de disposar, en el cas de no estar executades, d'àrees tallafocs de suport per als mitjans d'extinció terrestres. Les àrees tallafocs hauran de tenir amb caràcter general una amplària total igual a 10 vegades l'alçària mitjana de la vegetació circumdant. En tot cas, l'amplària d'aquestes no podrà sobrepassar els 60 metres. L'esmentada amplària es dividirà en 5 bandes: una central decapada coincident amb el vial, dues bandes laterals a l'anterior en les quals s'haurà de practicar un desbrossament total i, si és el cas, l'eliminació d'arbratge, i finalment, dues bandes exteriors a les anteriors en les quals s'haurà de practicar un desbrossament parcial i, si és el cas, l'adevesament i poda de l'arbratge. En tàlvegs i encreuaments de camins s'incrementaran les amplàries establides en un 25%. En les bandes exteriors o de desbrossament parcial, l'adevesament de l'arbratge i el desbrossament del matoll s'haurà de realitzar amb una intensitat tal que resulte una superfície total coberta al voltant del 20%. Aquestes àrees tallafocs hauran de mantenir-se periòdicament perquè en conserven l'efectivitat.  
- En cada un dels parcs, a raó d'una per quilòmetre, s'hauran d'habilitar zones desbrossades amb absència d'arbratge, fora de la zona d'influència dels aerogeneradors, per a l'embarcament i desembarcament de brigades helitransportades.  
- Tant els accessos als parcs com els vials de comunicació entre aerogeneradors s'hauran de mantenir en bon estat de conservació per tal que permeten la circulació dels vehicles de prevenció i extinció d'incendis forestals, i les cunetes d'aquests s'hauran de mantenir netes de vegetació.  
- A més, s'incideix en la necessitat de crear una xarxa de punts d'aigua de manera que es facilite la recàrrega dels mitjans d'extinció terrestres.  
- Totes les mesures preventives referides, hauran d'estar executades prèviament a la instal·lació de les torres dels aerogeneradors.  
Línies d'evacuació  
Amb data 22/07/05, i 25/10/2006 concreta els aspectes següents:  
- Respecte a la instal·lació de cada una de les torres que configuren cada traçat, s'haurà de realitzar el traçat de la línia elèctrica preferiblement en zones agrícoles o en línies paral·leles a traçats de carreteres i camins, per a evitar en la mesura que es puga l'eliminació innecessària de la vegetació.  
- En el cas que per motius justificats de construcció, el traçat de les línies d'evacuació haja de passar per terrenys forestals, s'haurà de complir la legislació i normativa vigent pel que fa a l'amplària de neteja dels carrers en la projecció de l'estesa.  
Durant la instal·lació de les torres s'haurà de complir el Decret 7/2004, de 23 de gener, sobre normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals o voltants. Així mateix hauran de complir el que estipulat en l'article 153 del Decret 98/1995, de 16 de maig, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, forestal, de la Comunitat Valenciana, en el qual s'indica el següent:  
"Els titulars de línies aèries de conducció elèctrica hauran de mantenir netes de vegetació les zones de projecció dels conductors, d'acord amb el que estableix la normativa vigent sobre aquesta matèria. En cas de línies elèctriques de provada seguretat, la conselleria podrà establir altres mesures preventives alternatives".  
L'ús de proteccions especials que confereixen a la línia les característiques de línies de provada seguretat, així declarades per la conselleria competent, permetrà que aquestes queden exemptes de l'actuació preventiva sobre matolls i arbustos a fi de mantenir net l'ample del carrer, com també de fitar la inflamabilitat i combustibilitat d'aquestes. Sí que seran necessàries aquelles tasques correctores que siguen oportunes si s'observa que s'incompleixen les distàncies de seguretat durant alguna revisió o manteniment.  
Servei d'Ordenació Sostenible del Medi  
En el seu informe de 30 d'octubre de 2006 emet informe favorable l'actuació en el qual destaca que per un costat no s'observen afeccions significatives a la vegetació i per un altre no s'identifiquen àrees de nidificació d'espècies amenaçades. Sí es localitzen uns quants territoris utilitzats per aus rapaces de caràcter forestal.  
L'informe realitza una sèrie de recomanacions:  
- Necessitat de realitzar estudis rigorosos sobre l'ús de l'espai de la fauna, especialment l'avifauna, de manera que s'obtinguen dades sobre les poblacions sedentàries i migradores: estudi la duració de les quals no hauria de ser inferior a un any.  
- Augmentar distància entre els aerogeneradors per a disminuir les situacions de risc per a l'avifauna.  
- Parades tècniques dels aerogeneradors en situacions de desplaçament important d'aus.   
- Augment de la velocitat mínima d'arrancada.  
- Senyalització adequada dels línies elèctriques.  
- Ús exclusiu dels vials oberts per part de personal tècnic, per a evitar que la presència humana siga constant en llocs fins ara poc transitats.  
Afeccions legals   
S'aplicarà l'Acord de 26 de juliol de 2001, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Pla eòlic de la Comunitat Valenciana, com també el Pla eòlic de la Comunitat Valenciana en la seua totalitat. Així mateix, el referit pla estableix l'obligatorietat de complir el que especifica l'estudi d'impacte ambiental d'aquest.   
En particular, per tractar-se de zones aptes amb compliment de prescripcions, a més de ser acords amb la normativa vigent, hauran de complir l'apartat 4.4.2 de l'esmentat estudi d'impacte ambiental, pel que fa a restriccions i estudis de detall que s'han de realitzar.  
En aquest sentit cal comentar que, atés que els emplaçaments proposats per a determinats aerogeneradors se situen molt pròxims i fins i tot en el límit de zona cartografiada com a no apta en el Pla eòlic valencià (plànol núm. 1.2 aptitud del territori per a l'aprofitament eòlic. Plànols de detall, full 16 de 27), no podran estar incursos en cap dels criteris d'exclusió establits en l'apartat 4.4.1. de l'estudi d'impacte ambiental del referit pla.  
Després de la documentació final aportada pel promotor s'observa que, amb el conjunt de mesures proposades, les afeccions a formacions boscoses i a espècies vegetals endèmiques, rares o amenaçades, és adequada la solució adoptada, havent de complir-se determinats requisits.  
Espais naturals protegits  
En l'àrea d'estudi no apareixen espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, definits segons la Llei 11/1994, de 27 de desembre, (parc natural, paratge natural, paratge natural municipal, reserva natural, monument natural, lloc d'interés, paisatge protegit), ni zones humides registrades en el Catàleg de zones humides de la Comunitat Valenciana.  
Xarxa Natura 2000  
En relació amb la Directiva 92/43/CEE, del Consell, de 21 de maig de 1992, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la fauna i flora silvestres i Directiva 97/62/CE del Consell, de 27 d'octubre de 1997, per la qual s'adapta al progrés científic i tècnic la Directiva 92/43/CEE, (traslladades al dret nacional pels Decrets 1997/1995, de 7 de desembre, i 1193/1998, de 12 de juny, respectivament) un parc i part d'un altre dels projectats en la zona eòlica 12 estan situats sobre terrenys inclosos en el LIC denominat Serra d'Enguera (Codi: ÉS5233045) proposat per a la inclusió d'aquesta en la xarxa Natura 2000 en l'Acord de 10 de juliol de 2001 del Consell de la Generalitat Valenciana. Concretament es tracta del parc Salomón en la seua totalitat, i els aerogeneradors 23, 24 i 25 del parc eòlic Benalaz I (i infraestructures associades) i un xicotet tram inicial de la línia d'evacuació, els que es troben dins del LIC a la zona nord-occidental d'aquest. Un xicotet tram final de la línia d'evacuació es troba en el LIC denominat Mola de Cortes i el Caroig (Codi: ÉS5233040).  
El LIC Serra d'Enguera comprén una àrea muntanyosa de gran extensió (17.323 ha), ocupada per matolls i fragments de formacions forestals, de gran interés per a la fauna silvestre pel seu caràcter d'encreuament entre diferents territoris; solcada a més per importants barrancs que alberguen hàbitats rocosos i fluvials d'elevat valor.  
En la zona d'actuació no apareixen ZEPA (zones d'especial protecció per a les aus, designades segons la Directiva 79/409/CEE, de 27 de desembre, Directiva aus) integrades en la xarxa Natura 2000.  
D'acord amb la documentació complementària presentada, s'han localitzat quatre hàbitats assimilables als diferents codis determinats en la Directiva 97/62/CE que són: formacions de matoll amb ginebres (codi 5210), carrascars (codi 9340), boscs mediterranis de pins (codi 9540) i aigües oligomesotròfiques calcàries (3140).  
La vegetació natural està dominada per matolls xeròfils i, en menor grau, per pinedes, i queda reduïda la presència d'alzinars a una representació pràcticament testimonial.  
Microreserves de flora  
En la contornada del parc eòlic Benalaz I i a una distància mínima de 45 m de l'àmbit del pla especial i a una distància aproximada de 205 i 225 m dels aerogeneradors 18 i 17 respectivament, se situa la microreserva denominada Barranco de la Rosa. En aquesta microreserva, declarada per l'Ordre 22 d'octubre de 2002 de la conselleria de Medi Ambient (DOGV núm. 4390, 2/12/2002), s'aplicaran les limitacions i prohibicions establides en l'esmentada ordre.  
Cavitats i coves  
Les coves de quiròpters de major interés se situen a més de 10 km de distància dels parcs. No obstant això, es té constància de l'existènNom forest Número Tipus Pertinença Parcs eòlics  
 Salomóm Benalaz I Benalaz II  
La Matea i les Chofleras V1005V155 Utilitat pública Generalitat Valenciana X X   
Los Altos V72 Utilitat pública Ajuntament Enguera X X  
Navalón V74 Utilitat pública Ajuntament Enguera X X X  
\* \* \* \* \*  
Nombre Monte Número Tipo Pertenencia Parques eólicos  
 Salomóm Benalaz I Benalaz II  
La Matea y las Chofleras V1005V155 Utilidad Pública Generalitat Valenciana X X   
Los Altos V72 Utilidad Pública Ayuntamiento Enguera X X  
Navalón V74 Utilidad Pública Ayuntamiento Enguera X X X  
cia de coves en l'entorn pròxim als parcs, encara que no se'n detalla la localització ni possible grau d'afecció.  
Camins ramaders  
Els camins ramaders estan regulats per la Llei 3/95, de 23 de març, de camins ramaders, en la qual s'indica com a fi principal el manteniment de la integritat superficial dels camins, la idoneïtat dels itineraris i traçats, juntament amb la continuïtat del trànsit ramader i la resta d'usos complementaris i compatibles amb aquest.  
En la zona d'actuació s'observen dues canals, l'assagador Reial d'Almansa o de València, que travessa els tres parcs en què s'utilitza a més com a camí interior; i l'assagador Reial de Tortosilla que també és utilitzat com a camí interior entre els aerogeneradors 22 i 23 del parc Benalaz I. També hi ha un assagador en el parc de Salomón, denominat assagador de l'Escudero, que finalitza en unir-se a l'assagador Reial d'Almansa o de València.   
Segons la informació presentada, l'amplària legal de les canals és de 75 m (20-10 m d'amplària necessària) i de 50 m (20 m necessària) en l'assagador. La ubicació de les instal·lacions ha de ser compatible amb les esmentades prescripcions, encara que en l'expedient no hi ha informe de la conselleria de Territori i Habitatge, Servei Territorial de València, respecte a aquestes afeccions.  
Forests d'utilitat pública  
La legislació valenciana estableix que, per a l'autorització d'ocupacions, la constitució de servituds, concessions, i drets reials que graven els béns inscrits en el Catàleg d'utilitat pública, sense prejudici d'allò que estableix la legislació bàsica estatal, es requerirà l'autorització prèvia de l'administració, que l'atorgarà si són compatibles amb la naturalesa i funció dels béns.  
En la taula següent es mostren les forests afectades pels aerogeneradors proposats o pel contorn d'aquests:  
Llits i rambles  
La zona 12 està constituïda per nombrosos barrancs pertanyents a tres subconques hidrològiques diferents que són: Rio Grande o Escalona, Canyoles i Sellent. En la zona de localització dels parcs eòlics es poden destacar com a barrancs més importants els següents:  
- PE Salomón: (Río Grande) barranc de Las Menores, barranc de Las Fajas, barranc del Buitre, barranc del Medio, barranc de Hoya Redonda, (Canyoles) barranc de la Majolera.  
- PE Benalaz: (Río Grande) barranc del Mojón o de la Rosa, barranc del Ribasón, barranc de Sabinarejo, (Sellent) barranc de Benigüengo, barranc de Cacer, (Cànyoles) barranc de Las Menores.  
- PE Benalaz II: (Río Grande) barranc de Caballero, (Sellent) barranc de Benigüengo, barranc de les Higuerazas, barranc de Cacer, barranc de la Capona.  
Patrimoni cultural  
La conselleria de Cultura, Educació i Esports té inventariats en la zona d'actuació distints béns mobles i immobles de valor històric, artístic, arquitectònic, arqueològic, paleontològic, etnològic, documental, bibliogràfic, científic, tècnic, o de qualsevol altra naturalesa cultural, regulats per la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià i que té com a objecte la protecció, conservació, difusió, foment, investigació d'aquests i l'acreixement del patrimoni cultural valencià.  
Cal destacar el jaciment Santic amb coordenades UTM: 680.700, 4.312.100, es troba dins de l'àmbit del pla especial, en el parc Salomón a una distància aproximada de 135 m de l'aerogenerador SA-22.  
L'estudi d'impacte ambiental preveu que en un radi de 100 m als jaciments arqueològics catalogats es requerirà una prospecció arqueològica abans de l'inici de qualsevol obra.  
Fins al moment s'han presentat les autoritzacions per a la prospecció arqueològica dels tres parcs proposats en la zona 12.  
La prospecció de les línies d'evacuació es realitzarà una vegada estiga definit el traçat definitiu d'aquestes.  
Resulta preceptiu l'informe vinculant de l'Àrea de Cultura de la conselleria de Cultura, Educació i Esport.  
Classificació i qualificació urbanística  
El Pla eòlic de la Comunitat Valenciana, que té caràcter de Pla d'acció territorial sectorial aprovat mitjançant un Acord de 26 de juliol de 2001, del Govern Valencià.  
Consideracions ambientals  
Extraient les conclusions de l'estudi d'impacte ambiental i de les successives documentacions complementàries, es destaca el que segueix:  
- La xarxa hidrogràfica està representada pels llits alts de nombrosos rius i barrancs tributaris del Xúquer pel marge dret d'aquests. Entre els rius de la zona destaquen el Canyoles, el Sellent i el Grande, si bé aquests rius presenten estiatges molt prolongats.  
- Es desenvolupa fonamentalment sobre la unitat hidrogeològica 08.28 Caroig Sud.  
- La vulnerabilitat de les aigües subterrànies enfront de la contaminació és baixa en les zones d'aflorament dels materials margosos del mesozoic i del terciari. La major part del territori presenta una vulnerabilitat mitjana deguda a la presència de materials permeables per fissuració o carstificació i a la profunditat del nivell piezomètric. En les zones de descàrrega la vulnerabilitat és alta per la proximitat del nivell piezomètric a la superfície.  
- La zona del Caroig es correspon amb una àrea de transició entre el domini ibèric i el prebètic com es manifesta per la interferència d'estructures observables en la zona. La sèrie litològica que aflora comprén des del cretaci inferior fins al quaternari amb importants llacunes estratigràfiques per no-sedimentació o erosió després de la sedimentació. Els materials estan formats fonamentalment per calcàries, dolomies, margues i materials detrítics.   
- Els distints tipus de sòl existents són: rendzines, feozems, regosòls, cambisòls, fluvisòls i luvisòls.  
Els sòls afectats per les obres han patit una forta erosió en els últims anys per incendis forestals i actuacions humanes. Són luvisòls en les zones de cima dels parcs en què afloren materials calcaris, mentre que en les depressions on afloren materials margosos i detrítics són de tipus regosòls i cambisòls.   
El desbrossament del terreny afavorirà l'aparició de processos erosius, sent de major rellevància en zones no compactades amb pendent pronunciat.  
- Vegetació  
La vegetació de l'àrea d'estudi presenta una combinació de garrigues degradades en estat de regeneració i de matolls de Quercus coccifera, a la vora de pinedes de Pinus halepensis amb Quercus coccifera. En algunes zones apareixen formacions mixtes de Quercus coccifera, Pinus halepensis i Pinus pinaster.  
La vegetació natural està dominada per matolls xeròfils i, en menor grau, per pinedes, i queda reduïda la presència d'alzinars a una representació testimonial.  
L'estat de conservació de les masses forestals és bo en general, i s'observa una acceptable regeneració i un bon estat fitosanitari, si bé s'aprecia l'efecte d'antics incendis.  
S'han observat quatre hàbitats assimilables als determinats per la Directiva 97/62/CE que són: formacions de ginebres (5210), carrascars (9340), pinedes mediterrànies (9540) i aigües oligomesotròficques calcàries (3140).  
En alguns punts de la futura via d'accés principal al ramal oest, s'ha detectat la presència de xicotets bosquets de Quercus rotundifolia, es tracta d'un factor de singularitat i diversitat dins l'homogeneïtat de la resta de la vegetació característica de la zona. Es descarta l'anomenat accés oest com a accés als parcs, sense modificar l'ample i traçat dels camins d'aquesta zona.  
És important que es cuiden específicament les actuacions en l'entorn de la microreserva Barranco de la Rosa i de la pròxima Font de la Rosa, ja que ambdós enclavaments posseeixen una significativa concentració de flora singular, i en particular de l'endemisme Echium saetabense, una de les poques espècies valencianes de l'Atles Nacional de Flora Amenaçada.  
S'han detectat tres tipus de formacions incloses en el criteri d'exclusió 5é, apartat 4.4.1, de l'estudi d'impacte ambiental del Pla eòlic valencià que són: bosquets de Quercus rotundifolia, rouredes de Quercus faginea i rodals de Fraxinus ornus.  
S'han localitzat poques espècies endèmiques, rares o amenaçades. Això es deu al fet que s'han evitat les zones de penyal i surgències que són les que presenten major riquesa. De les nou fonts i surgències localitzades les úniques amb algun risc de veure's afectades són les del Mozo i la Moza que se situen als voltants de la desviació del camí principal cap al ramal dels aerogeneradors BN-1, BN-2 i BN-3, on s'han localitzat espècies com ara Narcissus radinganorum, Adonis vernalis i Erica erigena. s'ha localitzat Thymus granatensis spp. micranthus en l'encreuament del camí principal de Benalaz (sendera d'Almansa) amb el camí de La Lobera, com també en tallafocs pròxims.  
Es creu convenient desviar el camí d'accés als aerogeneradors BN-1, BN-2 i BN-3.   
S'estima un total de 26 tallats i atalussaments a menys de 100 m de les línies d'aerogeneradors i vials.  
S'estima que els impactes sobre la vegetació endèmica, rara o amenaçada resulten negatius, de baixa magnitud i en conseqüència compatibles, sempre que no s'alteren les condicions de les fonts existents i es minimitzen els danys, en particular les formacions de Thymus granatensis ssp. micranthus en la zona nord de Benalaz I.  
- Fauna  
Pel que fa a l'avifauna, com a espècies singulars i d'elevat interés caben assenyalar les següents: àguila reial (Aquila chrysaetos), falcó pelegrí (Falco peregrinus), àguila de panxa blanca (Hieraetus fasciatus), ducl (Bubo bubo), àguila marcenca europea (Cyrcaetus gallicus) i xoriguer (Falco tinnunculus). Així mateix, aus migratòries com ara Circus pygargus, Circus aeroginosus i Ciconia ciconia.  
Cal assenyalar l'existència en la zona d'una àrea de refugi d'importància per a rates penades cavernícoles. Així mateix, hi ha una cavitat catalogada en el Catàleg de cavitats d'interés del Pla de recuperació de rates penades cavernícoles a menys de 10 km.  
La cavitat existent dins del perímetre de la zona 12, alberga una població reproductora de 50-60 Rhinolophus ferrumequinum i uns 30 Rhinopolophus euryale. Ambdues catalogades com d'interés especial pel Catàleg nacional d'espècies amenaçades, vulnerables en el llibre roig i incloses en l'annex II de la Directiva hàbitats. També s'observen exemplars dispersos dels gèneres Rhinolopus per totes les cavitats de l'alineació muntanyosa de La Matea. Així mateix, l'avenc és hàbitat almenys per a unes altres dues espècies, Miniopterus schreibersii i gènere Myotis. Atés una àrea d'alimentació de 5 km de radi al voltant de la cavitat, es pot dir que en la zona nord-oest hi ha la possibilitat de causar baixes en la població de Rhinolopus ferrumequinum i Rhinolopus euryale.  
Pel que fa als rates penades fissurícoles a l'àrea han sigut detectades les espècies següents: Eptesicus serotinus, Tadarida taeniotis, Pipistrellus pipistrellus, Pipistrellus kuhli i Hypsugo savii, totes elles catalogades d'interés especial en el Catàleg nacional d'espècies amenaçades.  
Pel que fa a grans mamífers cal destacar la presència de: teixó (Meles meles), fagina (Mart foina), geneta (Genetta genetta), gat salvatge (Felis silvestris), rabosa (Vulpes vulpes), cabra salvatge i porc senglar (Sus scrofa).  
Fins al moment s'ha presentat la memòria final entregada com a informe preoperacional d'avifauna de la zona 12 del Pla eòlic valencià, que no es correspon amb la metodologia proposada pel Servei de Conservació de la Biodiversitat.  
- Aspectes territorials i socioculturals:  
Segons l'estudi d'impacte ambiental, les úniques cases habitades de manera permanent són Hoya Redonda, casa Zarzalejo, casa de les Carreteras i casa de Benalaz; en totes elles s'ha obtingut un impacte per soroll compatible. L'única edificació situada a una distància d'aerogeneradors que puga rebre un impacte potencialment major, és la denominada casa de la Moñigosa (a 225 m de l'aerogenerador BN-13 del parc Benalaz II). No obstant això, figura com d'ús no permanent en l'estudi d'impacte ambiental.  
- De l'estudi d'incidència d'ombres es dedueix que sobre les cases Hoya Redonda i casa de les Carreteras no hi ha impacte mentre que sobre la casa Zarzalejo i la casa de Benalaz l'impacte és compatible.  
- L'impacte sobre el paisatge obtingut per al conjunt dels parcs eòlics és moderat.  
- En l'àrea de projecte es localitzen unes quantes forests de la Generalitat Valenciana i s'identifiquen tres camins ramaders: assagador Reial d'Almansa o de València, assagador Reial de Tortosila i assagador de l'Escudero.   
Hi ha una sèrie d'emplaçaments d'aerogeneradors que presenten aspectes poc favorables, dels quals cabria qüestionar-ne la localització, tenint en compte els mateixos criteris establits en l'estudi d'impacte ambiental i en la informació complementària presentada:  
- Possible ocupació dels camins ramaders assagador Reial d'Almansa o de València i assagador Reial de Tortosilla, pels aerogeneradors següents:  
- Salomón: SA-1 a SA-8, SA-10, SA-11 i SA-13.  
- Benalaz I: BE-16, BE-17, BE-18, BE-19, BE-23 i BE-25.  
- Benalaz II: BN-13, BN-14 i BN-15.  
- Subestació elèctrica de Benalaz.  
Determinats aerogeneradors estan projectats sobre tallafocs:  
- Salomón: SA-1, SA-4, SA-5, SA-7, SA-9, SA-10, SA-13, SA-18 i SA-19.  
- Benalaz I: BE-6.  
- Els aerogeneradors Sa-10, SA-11 i SA-17 se situen sobre camins existents.  
- La subestació de Benalaz se situa en zona de protecció de la carretera CV-590.  
- L'aerogenerador SA-13 de Salomón i el BE-5 de Benalaz I es localitzen sobre repoblacions de pins i existeixen zones abancalades als voltants d'aquestes.  
- Encara que es té constància de l'existència de coves en l'entorn pròxim dels parcs no se'n detalla la localització ni possible grau d'afecció.  
- Es cuidaran específicament les actuacions en l'entorn de la microreserva Barranco de la Rosa i de la pròxima Fuente de la Rosa, ja que ambdós enclavaments posseeixen una significativa concentració de flora singular, i en particular de l'endemisme Echium saetabense.  
No sembla que el projecte haja d'afectar significativament la microreserva, on per un altre costat vetlen les limitacions i prohibicions ja establides en la corresponent ordre de declaració de la zona.  
La zona d'actuació per a instal·lar l'aerogenerador BE-19 (tant l'emplaçament físic amb l'àrea d'afecció d'aquest) han de quedar fora del perímetre de protecció establit en l'esmentada ordre.  
En el cas de la Fuente de la Rosa, es troba molt prop al camí grafiat en el plànol 7 de la documentació complementària presentada amb data entrada 14 de juliol, i la seua ubicació real és encara més pròxima al camí del que s'ha indicat en el plànol, i podria veure's afectada per qualsevol desmunt, ampliació o canvi de trajecte, si l'esmentat camí s'ampliara o es modificara. A priori, no sembla que el projecte haja d'escometre o de necessitar realitzar aquesta acció, ja que hi ha accessos alternatius.  
- La millora de l'accés principal ramal oest (parc Salomón) podria afectar formacions incloses en el criteri d'exclusió 5é de l'apartat 4.4.1 de l'estudi d'impacte ambiental com són els bosquets de Quercus rotundifolia als voltants del caseriu del barranc del Canalet.  
- Als voltants de la desviació del camí principal cap al ramal d'accés als aerogeneradors BN-1, BN-2 i BN-3 s'han localitzat espècies com ara Narcissus radinganorum, Adonis vernalis i Erica erigena.  
Altres consideracions de caràcter general són:  
- La normativa del pla eòlic (article 25) va establir limitacions a les construccions aïllades de caràcter no industrial futures en un radi de 1.000 m de qualsevol aerogenerador, norma que d'altra banda sembla excessiva ja que d'acord amb les característiques del medi i amb els criteris urbanístics, el sòl no urbanitzable és la ubicació més adequada per a aquest tipus de construccions. No obstant això (a diferència dels sòls classificats en el planejament vigent com a urbans o urbanitzables) no fixa cap distància per a les construccions existents, ni en el disseny de les instal·lacions eòliques s'ha tingut en compte la localització de les edificacions aïllades com a aspecte que pot limitar, per a l'elecció d'alternatives.  
Per tant, es considera que no hi ha cap justificació per a declarar les edificacions existents fora d'ordenació ja que aquesta situació, d'acord amb el que s'ha expressat en l'article 58.6 de la Llei reguladora de l'activitat urbanística es fixarà quan hi haja manifesta incompatibilitat amb la determinació dels plans. No obstant això, l'execució de les instal·lacions eòliques produirà efectes negatius sobre les activitats preexistents que serà necessari corregir.  
Com a conseqüència de tot l'anterior s'eliminarà la norma que declara fora d'ordenació les edificacions aïllades de caràcter no industrial com a règim aplicable a les edificacions existent (normes urbanístiques), per l'impacte crític que genera sobre la població rural dels nuclis en què tradicionalment s'ha exercit l'activitat agrària i ramadera (masies) o sobre els usos actuals dirigits al turisme ambiental i perquè, d'acord amb el que s'ha expressat en el mateix estudi d'impacte ambiental i el projecte de parcs, no hi ha manifesta incompatibilitat dels usos actuals amb les instal·lacions eòliques.  
- Ha de considerar-se la reducció al màxim de les superfícies afectades per les infraestructures (subestació, fonamentacions, plataformes de muntatge, camins, etc.) ajustant-les a les realment necessàries tenint en compte els impactes residuals que generen els sobredimensionaments.  
- Es considera necessari supeditar l'execució de l'obra a la realització de la totalitat de les prospeccions arqueològiques de les àrees afectades per a evitar afeccions al patrimoni arqueològic, etnològic, paleontològic i arquitectònic.  
La proposta general de mesures correctores i protectores, com també també el pla de vigilància ambiental hauran de ser ampliats en alguns aspectes, sent els de major importància:  
- Ha d'aportar-se el pla de vigilància ambiental de l'avifauna, la metodologia del qual, duració i equip encarregat hi ha de ser coordinat i supervisat pel Servei de Conservació de la Biodiversitat.  
- Control de les vibracions en les coves, si és el cas.  
- La restauració i revegetació de les àrees afectades es farà extensiva no sols a la superfície de plataformes, fonamentacions, suports, camins etc. sinó que també als talussos i terraplens residuals de l'obra.  
Per a la revegetació es realitzaran plantacions amb espècies arbustives o arbòries semblants a les existents en l'entorn i pertanyents als hàbitats presents en la zona.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8g, del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions i estimacions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.  
4. L'article 8.3 c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tant, i a la vista de tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
S'estima acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Projecte d'instal·lacions eòliques de la zona 12, inclosa la seua infraestructura d'evacuació, el promotor de la qual és Guadalaviar Consorcio Eólico Alabe-Enerfín SA, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb allò que estableix la documentació presentada fins al moment, amb els informes sectorials emesos respecte d'això, i amb els condicionants establits a continuació.  
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants següents:  
1). Emplaçament de les instal·lacions eòliques.  
1. 1) La ubicació d'aerogeneradors, subestació elèctrica, el traçat de les rases i els vials d'accés tant interiors com exteriors seran, en principi, els grafiats en els plànols inclosos en la documentació de data d'entrada en aquesta conselleria 21/01/04, denominada Esmena i millora de l'estudi d'impacte ambiental. Zona 12, compost de 3 volums.  
Les característiques dels aerogeneradors, de les rases de la xarxa subterrània de mitjana tensió, plataformes de muntatge i dels vials d'accés tant exteriors com interiors seran, així mateix, els recollits en l'esmentada documentació.  
Tot això amb les excepcions o matisacions que es detallen en l'apartat 1.2 i quedant supeditat en els casos de: possible afecció a superfícies pertanyents a camins ramaders, jaciments arqueològics inventariats o detectats en les prospeccions prèvies, flora endèmica, amenaçada o a l'existència de passos migratoris prenupcial o postnupcial, com també als resultats dels estudis que es detallen en el punt 7 d'aquesta declaració.  
1. 2) Les excepcions o matisacions a què es refereix el punt anterior són:  
- La localització de l'aerogenerador BE-19 a Benalaz I es correspondrà amb la recollida en la documentació complementària presentada amb data juliol de 2006.  
- En els corresponents projectes d'execució s'evitarà l'ocupació dels camins ramaders assagador Reial d'Almansa o de València i assagador Reial de Tortosilla, amb una amplària de 75 m, pels aerogeneradors SA-1 als SA-8, SA-10, SA-11 i SA-13 de Salomón, els aerogeneradors BE-16 a BE-19, BE-23 i BE-25 de Benalaz I, els aerogeneradors BN-13, BN-14 i BN-15 de Benalaz II i per la subestació de Benalaz.  
- Els aerogeneradors SA-1, SA-4, SA-5, SA-7, SA-9, SA-10, SA-13, SA-18 i SA-19 del parc eòlic Salomón i l'aerogenerador BE-6 de Benalaz I es desplaçaran fora dels tallafocs sobre els quals es localitzen. En la reubicació de les posicions dels aerogeneradors, les torres se situaran fora dels tallafocs, podent ser ocupats per les fonamentacions, accessos, rases i plataformes temporals.  
- Reubicació dels aerogeneradors SA-10, SA-11 i SA-17 del parc eòlic Salomón fora del camí sobre el qual se situen.  
- En cas de situar-se alguna instal·lació, i en particular, la subestació elèctrica Benalaz en la zona de protecció de la carretera CV-590, obtindrà l'autorització preceptiva de la conselleria d'Infraestructures i Transport.  
- Els aerogeneradors SA-13 de Salomón i BE-5 de Benalaz I es desplaçaran a bancals existents a les proximitats d'aquests, per a evitar afecció a massa de pineda.  
- A la masia Casa de la Moñigosa s'haurà de documentar si l'ús és de caràcter residencial i la freqüència amb què s'habita. En cas de tractar-se d'un habitatge habitat permanentment s'haurà de justificar mitjançant estudi acústic de detall que no se superen els nivells establits en la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica, de 55 dB(A) de Leq dia i 45 dB(A) de Leq nit. Si no és així, s'haurà de buscar emplaçament alternatiu per al o els aerogeneradors que produïsquen els nivells d'immissió inadmissibles.  
- S'hauran d'evitar grans moviments de terra per a la instal·lació dels aerogeneradors. No es podran executar talussos majors de 4 metres d'alçària.  
- S'haurà d'evitar qualsevol possible afecció sobre la microreserva Barranco de la Rosa localitzada en les proximitats dels aerogeneradors BE-17 i BE-18 del parc Benalaz I i de la pròxima Fuente de la Rosa.   
- La zona d'actuació per a instal·lar l'aerogenerador BE-19 (tant l'emplaçament físic on s'instal·la com l'àrea d'afecció d'aquest) han de quedar fora del perímetre de protecció establit en l'Ordre de 22 d'octubre de 2002, de la conselleria de Medi Ambient, per la qual es declaren 22 microreserves vegetals a la província de València.  
- Per a evitar l'ús del camí que discorre a la vora de la Fuente de la Rosa, l'accés més senzill per a accedir a l'aerogenerador BE-19 es realitzarà des de l'aerogenerador BE-20 en Benalaz I.   
- Es descarta l'accés oest a la línia d'aerogeneradors (parc Salomón) per a evitar la possible afecció als bosquets de Quercus rotundifolia localitzats als voltants del caseriu del barranc del Canalet.  
- S'haurà de desviar el vial d'accés als aerogeneradors BN-1, BN-2 i BN-3 per a evitar l'afecció a espècies vegetals endèmiques, rares o amenaces com ara Narcissus radinganorum, Adonis vernalis i Erica erigena.  
- Pel que fa a camins i tallafocs, s'hauran d'extremar les precaucions en la zona on s'ha localitzat Thymus granatensis spp. micranthus per a evitar-ne l'afecció.  
- Així mateix, s'hauran de realitzar els reajustaments i modificacions derivats dels estudis específics que es desenvolupen referits a variables ambientals concretes com ara: fauna i jaciments arqueològics i paleontològics.  
- La reubicació dels aerogeneradors s'haurà de realitzar, dins de l'àmbit del pla especial, d'acord amb els criteris de delimitació que es marquen en aquest apartat i aquells aerogeneradors que no puguen ser reubicats hauran de ser eliminats.  
1. 3) El sistema d'evacuació de la zona 12 correspondrà bàsicament amb el grafiat en el plànol núm. 1 a escala 1:15.000 de la documentació complementària de juny de 2006, valoració final alternatives de traçat línia d'evacuació, corresponent amb la denominada alternativa 2A.  
En el projecte definitiu de la línia elèctrica a escala 1:10.000, s'haurà d'incloure la ubicació dels suports, els vials d'accés tant els de nou traçat com a condicionament dels existents, tot això acompanyat d'un annex ambiental que reculla l'afecció de cada suport com també dels vials d'accés. El projecte definitiu i el resultat de la informació pública corresponent a la seua tramitació administrativa s'hauran de presentar davant d'aquesta Secretaria Autonòmica.  
1.4) S'hauran de presentaran davant d'aquesta Secretaria Autonòmica, els projectes d'execució de la totalitat dels parcs, incloent la subestació i línies d'evacuació. Haurà de quedar definit el conjunt d'actuacions d'acord amb els següents criteris generals:  
- Màxima adaptació dels vials, plataformes de muntatge i fonamentacions a la topografia de l'entorn. En concret no es podran sobrepassar talussos majors de 4 m d'alçària.  
- Reducció de la superfície afectada per cada una de les infraestructures necessàries al mínim necessari.  
L'esmentada documentació haurà d'incloure a escales adequades (2.000 a 10.000):  
- Localització, característiques i dimensions dels aerogeneradors i les fonamentacions d'aquests.  
- Localització i dimensions de les plataformes auxiliars de muntatge.   
- Localització i delimitació de la subestació, edificis de control o altres instal·lacions permanents necessàries.  
- Traçat d'accessos, camins i vials, distingint els existents, i les actuacions necessàries sobre aquests, i els de nova obertura. Amplàries temporals i permanents i seccions tipus. Trams temporals que s'han de desmantellar i restaurar.  
- Traçat de les conduccions subterrànies.  
- Localització i delimitació de zones d'instal·lacions auxiliars d'obra (parc de maquinària, abassegaments, etc.). Accessos a aquesta i tipus de mesures preventives i protectores que s'han d'aplicar.  
- Traçat de les línies d'evacuació. Localització, tipologia i dimensions dels suports i les seues fonamentacions.  
- Justificació dels moviments de terres prevists per a la totalitat de les obres. Justificació del balanç global de terres detallant les excavacions i farciments dels diversos conceptes: fonamentacions d'aerogenerador i suports, plataforma auxiliar, camins i accessos, edificacions, rases, etc. Previsió de volums de sobrants o necessitats materials de préstec. Justificació i localització de zones de préstec i abocadors.  
- Localització i programació temporal d'excavacions mitjançant voladura.  
- Ús previst en explotació per als camins i vials interiors. Delimitació dels trams de lliure circulació i dels restringits a l'explotació de les instal·lacions. Compatibilitat amb les servituds de pas. Aclariment sobre els trams de camins restringits mitjançant tancament.  
2) S'hauran de presentar els estudis específics d'avifauna requerits per la Direcció General de Gestió del Medi Natural en l'escrit de data 16 de novembre de 2005. L'esmentada documentació haurà de correspondre amb la metodologia proposada pel Servei de Conservació de la Biodiversitat, i el promotor haurà de lliurar les bases de dades completes (en particular, els camps d'alçàries de vol i aerogeneradors entre els quals es realitza l'encreuament) en format digital adequat corresponents a nius, hostalers i territoris de campeig de rapaces nidificants, localització d'estacions seguiment, trajectòries de vol i ubicacions definitives d'aerogeneradors i línia d'evacuació, a fi que puga realitzar-se una anàlisi adequada i comparable al d'altres zones eòliques.  
3) En la documentació amb eficàcia normativa (tant gràfica com escrita) haurà de procedir-se a les modificacions següents:  
3.1) L'àmbit del pla especial per als aerogeneradors i subestació (àrea en què es declaren compatibles les instal·lacions eòliques), independentment de l'extensió que arbitràriament es fixe, estarà inclosa en l'amplària dels 1.000 metres que es declara d'acord amb l'article 25 de la normativa del Pla eòlic valencià, aprovat mitjançant un acord del Consell de la Generalitat Valenciana, de 26 de juliol de 2001, i exclourà en tot cas:  
- Les àrees declarades no aptes en el Pla eòlic de la Comunitat Valenciana.  
- Qualsevol superfície que es trobe a menys de 1.000 m de sòl classificat com a urbà o urbanitzable en el planejament urbanístic vigent dels municipis afectats.  
- Els camins ramaders classificats limítrofs amb les alineacions o amb la subestació transformadora o que travessen les alineacions d'aerogeneradors.  
- La superfície inclosa en el perímetre de protecció d'elements patrimonials d'interés inventariats, o determinada per l'òrgan competent després de les corresponents prospeccions arqueològiques.  
3.2) S'eliminarà la norma que declara fora d'ordenació els usos actuals o qualsevol edificació aïllada de caràcter no industrial preexistent, dins del perímetre de 1.000 metres declarat com a zona vulnerable (article 15 règim transitori) ja que per a la ubicació de les infraestructures eòliques no s'ha considerat manifestament incompatible l'existència dels esmentats usos o edificacions.  
3.3) S'inclourà en la documentació amb eficàcia normativa l'obligació de sol·licitar la declaració de zones de seguretat, tant en la fase de construcció (impacte temporal) com en la fase de funcionament (impacte permanent) per a aquelles àrees en què l'ús d'aprofitament eòlic se superpose amb l'ús cinegètic preexistent, d'acord amb el que preveu l'article 39 de la Llei 13/2004, de 27 de desembre, de caça de la Comunitat Valenciana, i a la Resolució de 26 d'abril de 1988, de la Direcció General de Producció Agrària, per la qual es dóna norma per a la senyalització dels terrenys sotmesos a règim especial de caça i pesca continental i camins ramaders.  
4) S'hauran de complir totes les mesures preventives i correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental de la zona 12, amb data entrada 5 de novembre de 2002, per a cada un dels parcs eòlics, i en l'addenda a l'estudi d'impacte ambiental de la zona 12, amb data d'entrada de 21 de gener de 2004, com també les previstes en l'apartat 5.1 i 5.2 de l'estudi d'impacte ambiental del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana, que hauran de ser complementades amb els diversos aspectes que s'hi detallen a continuació:  
4. 1) Mesures de protecció de qualitat de l'aire i prevenció del soroll  
- Els vehicles de transport de material, en la fase de construcció, hauran de circular amb les caixes cobertes de lona.  
- S'hauran d'efectuar regs periòdics en vials i zones de transite per a minimitzar l'emissió de partícules a l'atmosfera.  
- Mesures de prevenció de la contaminació acústica en la fase de construcció:  
- Pel que fa al manteniment de maquinària, s'haurà d'assegurar el compliment de la legislació vigent en matèria d'emissions sonores en l'entorn degudes a determinades màquines d'ús a l'aire lliure.   
- S'haurà d'efectuar un manteniment periòdic dels silenciadors de les fuites, rodaments, engranatges i mecanismes, en general, de tota la maquinària emprada en l'obra.  
- En cas de ser necessari l'ús de voladures com a mètode d'excavació, aquest s'emprarà de manera puntual i sempre i que no hi haja tècniques alternatives a aquest.  
- Pel que fa als nivells sonors admissibles en la zona d'afecció dels parcs eòlics en la fase d'explotació, s'aplicaran la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica i el Decret 266/2004, de 3 de desembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'estableixen normes de prevenció i correcció de la contaminació acústica en relació amb les activitats, instal·lacions, edificacions, obres i serveis.   
En la taula 1 de l'annex II de la Llei 7/2002 figuren els diversos nivells de recepció externs tant per al període diürn com el nocturn per a cada un dels usos dominants; els valors d'acord amb l'esmentada taula per a l'ús residencial són 55 dB(A) dia i 45 dB(A) nit de Leq.  
4. 2) Protecció del sistema hidrològic i hidrogeològic  
- El promotor presentarà, previ a l'inici de les obres la inscripció en el registre de xicotets productors de residus la Comunitat Valenciana, com també el document d'acceptació del gestor autoritzat de residus tòxics i perillosos que es vaja a fer càrrec de qualsevol residu d'aquesta naturalesa que es genere, tant en la fase de construcció com de funcionament.  
- En la ubicació dels suports de la línia elèctrica d'evacuació s'hauran d'evitar els barrancs que s'encreuen amb el traçat d'aquesta.  
4. 3) Protecció dels valors geològics i geomorfològics  
- Es realitzarà un seguiment de les obres a fi de detectar qualsevol formació càrstica d'interés (coves, dolines, avencs, etc.). Qualsevulla troballa serà comunicada mitjançant un informe especial a aquesta Secretaria Autonòmica a fi de valorar i informar de la importància d'aquesta, atenent a allò que estableix l'article 16 de la Llei 11/94, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
- A fi de determinar la possible afecció sobre les coves existents en la zona d'influència es procedirà a:  
- Identificar i cartografiar-ne ubicació i característiques.  
- Si és el cas, control visual diari per personal especialitzat dels possibles canvis en la topografia de les coves.  
- Si és el cas, limitació dels accessos a les boques d'entrada de les coves i a la col·locació d'avisos al costat de les senyalitzacions indicatives de les coves existents, en els quals es detallen els controls que s'han de dur a terme, el motiu d'aquests i el període de duració de les obres.  
El dispositiu de control s'haurà de mantenir en la fase de funcionament, durant un període de temps suficient per a poder estimar les possibles afeccions per vibracions en tot l'interval de velocitats en què funcionen els aerogeneradors.  
Els resultats o incidències d'aquests treballs hauran de ser comunicats a aquesta Secretaria Autonòmica.  
4. 4) Protecció de la fauna  
- Els resultats dels estudis d'avifauna i de les mesures addicionals que es deriven d'ells, hauran de ser supervisats per aquesta Secretaria Autonòmica.  
- Una vegada desenvolupats els estudis preoperacionals d'avifauna, s'hauran de programar parades tècniques dels aerogeneradors per situacions de desplaçament important d'aus.  
- Les línies elèctriques hauran de disposar de sistemes de protecció enfront de col·lisió i electrocució segons els corresponents estudis d'avifauna.  
4. 5) Protecció del sòl i de la vegetació  
- Durant la fase de construcció, les amplàries màximes de plataforma en el condicionament dels camins d'accés als parcs i els vials interiors, és a dir, exceptuant les cunetes, els sobreamples de les revoltes i els eixamplaments per a l'encreuament de maquinària, no hauran de sobrepassar els 5,7 m d'ample de plataforma en terraplé i 5,1 m d'ample de plataforma en desmunt.  
- Una vegada finalitzada la fase d'execució de les obres, l'amplària dels camins que s'hagen preparat s'haurà de reduir a 3,5 m.  
- Les dimensions de les plataformes de muntatge, fonamentacions d'aerogeneradors, rases de la xarxa subterrània, zones d'arreplega de materials, planta de formigonat, etc. es reduiran al mínim necessari per a l'execució de l'obra i compliment de les mesures de seguretat exigides en la legislació sectorial.  
- Els accessos necessaris per a la instal·lació dels suports de la línia elèctrica hauran de realitzar-se d'acord amb els criteris següents:  
- Com a norma general no es permet l'obertura de nous camins.  
- S'hauran d'utilitzar els camins existents o camins ramaders per a accedir al punt més pròxim al suport, a partir del qual s'efectuarà un rodament superficial amb maquinària apropiada sense afectar exemplars arboris.  
- En el cas que el rodament superficial es realitze sobre una zona abancalada, cada bancal s'haurà d'utilitzar de plataforma de camí, executant en els extrems dels bancals rampes d'unió per a permetre l'accés.  
- Els vials de nova obertura per a accedir a les instal·lacions eòliques que no tinguen servitud de pas, l'accés estarà restringit al personal tècnic.  
- En la restauració vegetal s'hauran de tenir en compte els aspectes següents:  
- S'haurà de procedir al desmantellament i restauració de totes les infraestructures temporals executades, de manera immediata després de finalitzar-ne l'ús.  
- S'hauran d'emprar espècies i densitats de plantació semblants a les característiques de l'entorn de cada parc, o que formen part dels hàbitats presents. Les espècies hauran de ser autòctones o endèmiques del lloc.  
- La mescla emprada en la hidrosembra haurà d'estar formada per espècies pròpies de la flora local.  
- En la restauració dels talussos dels camins i de les plataformes de muntatge s'hauran d'emprar espècies arbòries, arbustives i herbàcies, mentre que al voltant dels aerogeneradors s'hauran d'emprar espècies herbàcies.  
- La revegetació mitjançant hidrosembra s'haurà d'aplicar sobre els talussos residuals d'inclinació major de 3H:1V dels camins i explanacions permanents, i immediatament després del perfilat de la seua morfologia final. En el cas de talussos menors o iguals a 3H:1V es realitzarà en cas d'estimar-se necessari, sembra en sec.  
- Es duran a terme plantacions en totes les superfícies de restauració. No obstant això, s'hauran de tenir en compte les limitacions existents a causa de l'aplicació de la legislació vigent i en particular pel que fa als camins ramaders, tallafocs, faixes auxiliars de camins i faixa de servitud de línies aèries.  
- S'hauran d'aplicar els regs necessaris per a garantir l'arrelament de la vegetació, per a obtenir la retenció del sòl i la integració paisatgística.  
- La revegetació s'haurà de realitzar en l'època adequada (tardor-hivern) immediata a la finalització de les obres.  
- En les superfícies d'afecció per la instal·lació de la línia elèctrica i de la subestació, s'hauran d'emprar els mateixos criteris que en els parcs eòlics, emprant com a espècies de plantació les existents en l'entorn dels suports.  
- S'hauran de restaurar i revegetar els terrenys afectats per les obres i conservar en la mesura que siga possible el sòl existent.   
- S'hauran de determinar diverses tipologies de plantació en funció de les característiques de les superfícies de revegetació.  
- En cas de ser necessària i no evitable l'afecció sobre exemplars arboris notables, s'haurà d'estudiar la possibilitat de trasplantar-los.  
- En cas de ser necessari l'ús de materials (tant àrids com terra vegetal) no procedents de la mateixa excavació de l'obra, per resultar aquests insuficient, o inadequats, s'hauran d'obtenir de pedreres autoritzades, mentre que l'eliminació dels materials sobrants s'haurà de realitzar en abocador inert legalitzat. En cas que no hi haja pedreres o abocadors autoritzats en l'entorn de l'obra i que s'haja de recórrer a emplaçaments nous, s'haurà de tramitar el corresponent estudi d'impacte ambiental d'acord amb el que preveu el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell del Govern Valencià pel qual s'aprova el Reglament per al desenvolupament de La Llei 2/1989, d'impacte ambiental i l'Ordre de 3 de gener de 2005, de la conselleria de Territori i Habitatge que estableix els continguts mínims dels estudis d'impacte ambiental.  
4. 6) Protecció contra incendis  
Prèviament a l'inici de les obres, s'haurà de presentar, un projecte de les mesures preventives o correctores dels parcs eòlics, subestació i línies d'evacuació pel que fa a la protecció contra incendis; que inclourà la xarxa de densificació de punts de proveïment d'aigua per als mitjans d'extinció terrestres.  
4.7) S'haurà de presentar, prèviament a l'inici de les obres, el projecte de mesures correctores que responga a tot allò que s'ha exposat en aquest apartat i incloga la totalitat de les mesures preventives, precautòries i correctores enumerades.  
4.8) El projecte de mesures correctores haurà d'incloure, de manera diferenciada, el projecte de desmantellament de totes les instal·lacions al final de la seua vida útil. L'esmentat projecte incorporarà les mesures de desmuntatge i demolició, destinació dels diversos residus i la restauració morfològica i vegetal de tots els terrenys.  
4.9) Si en el desenvolupament de les obres o en la fase de funcionament de les actuacions previstes s'observaren danys a tercers o impactes no detectats en l'avaluació d'impacte ambiental, s'haurà de procedir a l'estudi i correcció d'aquests, en coordinació amb aquesta Secretaria Autonòmica.  
5) Seguiment i vigilància ambiental  
El pla de vigilància ambiental haurà de ser presentat, prèviament a l'inici de les obres, i tindrà per objectiu el seguiment i control dels impactes, i de l'eficàcia de les mesures preventives i correctores de: l'estudi d'impacte ambiental, addenda de l'estudi d'impacte ambiental i informes complementaris; el projecte de mesures correctores descrit en el punt 4.7; i les condicions d'aquesta declaració.  
En el programa s'haurà d'establir el mode de seguiment de les actuacions i es descriurà el tipus d'informes, la seua freqüència i període d'emissió. Amb aquest fi, el programa haurà de detallar per a cada recurs del medi i actuació objecte de seguiment, els termes següents:  
- Objectiu del control establit.  
- Actuacions derivades del control.  
- Llocs d'inspecció.  
- Periodicitat d'inspecció.  
- Material necessari, mètode de treballs i necessitats personal tècnic.  
- Paràmetres sotmesos a control.  
- Llindars crítics per a aquests paràmetres.  
- Mesures de prevenció i correcció en el cas que s'assolisquen els llindars crítics.  
- Documentació generada per cada control.  
Els informes de seguiment hauran de remetre's a aquesta Secretaria Autonòmica a través de la Direcció General d'Energia, la qual acreditarà el contingut i conclusions d'aquests.  
El pla de vigilància ambiental haurà d'incloure, a més del que s'ha recollit en el punt 6 de l'estudi d'impacte ambiental del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana els aspectes següents:  
5.1) Ha d'aportar-se el pla de vigilància ambiental de l'avifauna, la metodologia del qual, duració i equip encarregat, serà aprovat per aquesta Secretaria Autonòmica.  
5.2) En funció de la localització i caracterització de cavitats i coves pròximes, s'haurà d'incorporar al programa de vigilància ambiental les dades de control de vibracions realitzats a les coves, tant en la fase de construcció dels parcs com en la de funcionament, incloent els resultats i interpretació d'aquests en els diversos informes periòdics.  
5.3) Durant el primer any de funcionament dels parcs eòlics, s'haurà de realitzar el control d'afecció per soroll i per ombres en l'àrea perimetral establida com a zona vulnerable (1.000 metres) a fi de comprovar els valors teòrics obtinguts en la documentació ambiental presentada.  
S'hauran de realitzar mesuraments de soroll en totes les edificacions habitades permanentment o de manera eventual situades en un perímetre de 1.000 m de qualsevol aerogenerador.  
La duració de l'estudi s'ampliarà, cas que les condicions meteorològiques del primer any siguen excepcionalment diferents de les habituals (dies de vent molt inferiors a la mitjana anual, nombre més gran de dies ennuvolats que la mitjana anual, etc.).  
5.4) S'haurà de realitzar un estudi sobre el grau d'acceptació de les instal·lacions eòliques per part de la població, tant dels nuclis urbans com de les edificacions aïllades existents, com també de la incidència sobre la socioeconomia de la zona i en particular sobre el turisme rural.  
5.5) El pla inclourà l'elaboració i remissió dels informes següents:  
- Abans de l'inici de les obres:  
Pla de vigilància i seguiment ambiental per a la fase d'obres, indicant expressament els recursos humans i materials assignats.  
- Pla d'assegurament de la qualitat, pel que fa a la qualitat ambiental, presentat pel contractista que execute les obres, indicant els recursos humans i materials assignats.  
- Fase d'obres:  
- Informe ordinari mensual (des de l'acta de replantejament), sobre el desenvolupament i l'execució de les mesures preventives i correctores exigides per aquesta declaració i incloses en el projecte definitiu.  
- Informe extraordinari previ a l'acta de recepció de les obres.  
- Informes especials de caràcter urgent que siguen necessaris, quan es presenten circumstàncies o successos excepcionals que impliquen deterioraments ambientals o situacions de risc.  
En els esmentats informes haurà de quedar reflectit el desenvolupament i l'execució de totes les mesures protectores i correctores.  
- Fase de garantia de les obres:  
- Informe semestral ordinari (des de la firma de l'acta de recepció de les obres).  
- Informe extraordinari previ a la finalització del període de garantia de les obres.  
- Informe final.  
- Informes especials, quan es presenten circumstàncies o successos excepcionals que impliquen deterioraments ambientals o situacions de risc.  
S'hauran de determinar les afeccions dels parcs eòlics i infraestructures associades sobre el medi, comprovant la seua adequació a l'estudi d'impacte ambiental. En cas de detectar afeccions no previstes s'hauran de prendre les mesures necessàries per a la correcció d'aquestes.  
S'haurà de comprovar l'efectivitat de les mesures protectores i correctores projectades. En particular, sobre l'estat i efectivitat de les mesures de protecció del sistema hidrogeològic, dels nivells sonors, fauna i estat i progrés de les àrees de les plantacions i hidrosembres realitzades.  
- Fase de funcionament:  
- Informe anual.  
- Informes especials, quan es presenten circumstàncies o successos excepcionals que impliquen deterioraments ambientals o situacions de risc.  
S'haurà de comprovar l'efectivitat de les mesures preventives i correctores projectades. En cas de detecció d'afeccions no previstes a llarg termini, s'hauran d'adoptar les mesures necessàries per a evitar-les o corregir-les.  
El contingut mínim dels informes serà el recollit en l'apartat 6 de l'estudi d'impacte ambiental del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana.  
De l'examen d'aquesta documentació per part d'aquesta Secretaria Autonòmica podran derivar-se modificacions de les actuacions previstes, en funció d'una millor consecució dels objectius d'aquesta declaració.  
6) Mesures compensatòries ambientals  
En el termini de sis mesos, des de la notificació d'aquesta declaració, s'haurà de presentar davant d'aquesta Secretaria Autonòmica una proposta de mesures compensatòries ambientals i d'àmbit rural, tal com s'estableix en l'article 16 del Pla eòlic valencià.  
El projecte de mesures compensatòries ambientals haurà d'incloure així mateix un programa de vigilància ambiental per a la comprovació del seu desenvolupament i efectivitat, amb l'estructura, continguts i informes indicats en l'apartat 5 d'aquesta declaració.  
7) Documentació prèvia a l'execució:  
En conseqüència, amb allò que s'ha exposat en els apartats anteriors, l'inici de les obres queda supeditat a la presentació en aquesta Secretaria Autonòmica de la següent documentació que serà objecte de resolució complementària:  
7.1)  
- Projectes d'execució de la subestació i línies d'evacuació, com també la documentació ambiental completa on quede justificada la idoneïtat de la solució, com també la seua descripció, d'acord a l'apartat 1.3.  
- Projectes de construcció especificats en el punt 1.4.  
Estudis d'avifauna d'acord al punt 2.  
- Projecte de mesures preventives i correctores, d'acord amb el que estableix l'apartat 4.  
- Projecte de mesures preventives o correctores de protecció contra incendis que comprenga tant els parcs eòlics, com la subestació i línies d'evacuació, d'acord a l'apartat 4.6.  
- Programa de vigilància ambiental, d'acord a l'apartat 5.  
- A la presentació de les memòries corresponents a les prospeccions arqueològiques dels tres parcs, com també de les prospeccions de qualsevol altre element d'afecció superficial no recollit en les anteriors, i en particular de la línia d'evacuació i els seus accessos, com també dels preceptius informes vinculants favorables o condicionants establits per l'Àrea de Cultura de la conselleria de Cultura, Educació i Esport, emesos sobre les prospeccions prèvies.  
7.2) Abans de sis mesos, des de la notificació d'aquesta declaració, s'haurà de presentar davant d'aquesta Secretaria Autonòmica una proposta de mesures compensatòries ambientals i d'àmbit rural, d'acord amb el que estableix el punt 6.  
Tercer  
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 27 de novembre de 2006.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.