Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9713, del 27-10-2023 (2023/10931)

RESOLUCIÓ de 27 de setembre de 2023, de la directora general de Justícia, per la qual es resol inscriure els nous estatuts de l'Il·lustre Col·legi de l'Advocacia de Sueca en el Registre de col·legis professionals i consells valencians de col·legis professionals de la Comunitat Valenciana.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9713

Data del DOGV
:   27-10-2023

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2023/10548


Data del document
:   27-09-2023

Organisme emissor
:   Conselleria de Justícia i Interior

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria de Justícia i Interior

RESOLUCIÓ de 27 de setembre de 2023, de la directora general de Justícia, per la qual es resol inscriure els nous estatuts de l'Il·lustre Col·legi de l'Advocacia de Sueca en el Registre de col·legis professionals i consells valencians de col·legis professionals de la Comunitat Valenciana. [2023/10372]  
Vist l'expedient de sol·licitud de modificació estatutària instruït a instàncies de l'Il·lustre Col·legi de l'Advocacia de Sueca, inscrit amb el número 42 de la secció primera del Registre de col·legis professionals i de consells valencians de col·legis professionals de la Comunitat Valenciana, en el qual se sol·licita la inscripció dels nous estatuts en aquest registre, atenent els següents  
Fets  
Primer. En data 10 de novembre de 2022, el degà del Col·legi va presentar la sol·licitud d'inscripció dels nous estatuts de la corporació professional en el Registre de col·legis professionals i consells valencians de col·legis professionals de la Comunitat Valenciana, en compliment del que preveu l'article 11 de la Llei 6/1997, de 4 de desembre, de consells i col·legis professionals de la Comunitat Valenciana.  
  
Segon. Els estatuts actuals del Col·legi es van inscriure en el Registre de col·legis professionals i consells valencians de col·legis professionals de la Comunitat Valenciana el 8 de gener de 1988, i pel Decret 157/2023, de 12 de setembre, del Consell, es modifica la denominació d'Il·lustre Col·legi d'Advocats de Sueca, per la d'Il·lustre Col·legi de l'Advocacia de Sueca (DOGV 9689, 22.09.2023). Aquesta modificació es va inscriure en el registre esmentat en aquesta data.  
Tercer. Mitjançant un ofici de 21 d'abril de 2023, el Servei de Col·legis Professionals i Registre d'Unions de Fet de la Comunitat Valenciana va formular objeccions a la documentació remesa i al contingut de la proposta de modificació dels estatuts, i va sol·licitar que s'esmenaren les deficiències.  
Quart. El 19 de juny de 2023, el Col·legi va presentar la documentació complementària que esmenava les objeccions formulades als estatuts i es va remetre el text modificat dels estatuts.  
Cinqué. Consta en l'expedient el certificat del secretari del Col·legi, amb data 3 de novembre de 2022, subscrit pel degà, en què s'indica que la Junta General Extraordinària de Col·legiats, que va tindre lloc el 7 de juny de 2022, va aprovar la modificació dels estatuts i va autoritzar el degà del Col·legi per a fer, davant de la Conselleria de Justícia, Interior i Administració Pública, les gestions necessàries per a la tramitació i publicació.  
Sisé. Consta en l'expedient la comunicació al Consell Valencià de Col·legis d'Advocats de la Comunitat Valenciana, amb data 12 de juny de 2023, de conformitat amb el que disposa l'article 11.3 de la Llei 6/1997, de 4 de desembre, de la Generalitat, de consells i col·legis professionals de la Comunitat Valenciana.  
Seté. La modificació estatutària, la inscripció de la qual se sol·licita, es refereix a uns estatuts nous, que queden redactats segons l'annex I d'aquesta resolució.  
  
Fonaments de dret  
  
Primer  
Revisada la sol·licitud de nous estatuts de l'Il·lustre Col·legi de l'Advocacia de Sueca, aquests contenen les determinacions que exigeix l'article 10 de la Llei 6/1997, de 4 de desembre, de consells i col·legis professionals de la Comunitat Valenciana.  
  
Segon  
Els estatuts s'han aprovat amb els requisits i les formalitats que preveu aquest article i els mateixos estatuts del Col·legi.  
  
Tercer  
Aquesta direcció general és competent a tramitar i resoldre aquest expedient, de conformitat amb el que disposa l'article 6.1 de la Llei 6/1997, de 4 de desembre, de consells i col·legis professionals de la Comunitat Valenciana, tenint en compte el que preveu la disposició final del Decret 4/2002, de 8 de gener, pel qual s'aprova el Reglament de desplegament de la Llei 6/1997, de 4 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de consells i col·legis professionals de la Comunitat Valenciana; i en virtut de les atribucions que conté l'article 69 del Decret 112/2023, de 25 de juliol, del Consell, pel qual s'estableix l'estructura orgànica bàsica de la Presidència i les conselleries de la Generalitat, i l'article 9.2.h del Decret 134/2023, de 10 d'agost, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Justícia i Interior.  
  
Per tot això, vist l'article 36 de la Constitució i l'article 49.1.22a de l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana; la Llei 2/1974, de 13 de febrer, de col·legis professionals; els articles 11, 25 i 26 de la Llei 6/1997, de 4 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de consells i col·legis professionals de la Comunitat Valenciana; així com els articles 21 i 74 del Decret 4/2002, de 8 de gener, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el reglament de desenvolupament d'aquesta última; i altres disposicions complementàries d'aplicació pertinent, resolc:  
  
  
Primer  
Inscriure els nous estatuts de l'Il·lustre Col·legi de l'Advocacia de Sueca en el Registre de col·legis professionals i consells valencians de col·legis professionals de la Comunitat Valenciana.  
  
Segon  
Publicar aquesta resolució en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
  
Contra aquesta resolució, que posa fi a la via administrativa, es podrà interposar, potestativament, un recurs de reposició davant del mateix òrgan que ha dictat l'acte, en el termini d'un mes comptat des de l'endemà de la notificació, o bé un recurs contenciós administratiu davant de la Sala Contenciosa Administrativa del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana en el termini de dos mesos comptats des de l'endemà de la notificació. Tot això, de conformitat amb el que s'estableix en els articles 123 i 124 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques, i en els articles 10, 14 i 46 de la Llei 29/1998, de 13 de juliol, reguladora de la jurisdicció contenciosa administrativa, sense perjudici que s'utilitze qualsevol altra via que es considere oportuna.  
  
  
València. 27 de setembre de 2023.- La directora general de Justícia: Cristina Gil Fabregat.  
  
  
ANNEX I  
  
«ESTATUT PER AL RÈGIM I GOVERN DE L'IL·LUSTRE COL·LEGI DE L'ADVOCACIA DE SUECA  
  
ÍNDEX  
PREÀMBUL  
TÍTOL I. DEL COL·LEGI  
CAPÍTOL ÚNIC  
Article 1. Denominació i naturalesa jurídica  
Article 2. Àmbit territorial. Domicili  
Article 3. De les finalitats  
Article 4. De les funcions  
Article 5. Tractament i emblemes  
Article 6. Llengua i dret civil valencià  
Article 7. Membres  
Article 8. Memòria anual  
Article 9. De la finestreta única  
Article 10. De l'atenció a les persones consumidores i usuàries  
Article 11. De la funció social del Col·legi  
TÍTOL II. DE L'EXERCICI DE LA PROFESSIÓ  
CAPÍTOL I. De les condicions per a l'exercici de la professió  
Article 12. De l'obligatorietat de la col·legiació  
Article 13. Dels requisits d'incorporació  
Article 14. De la incorporació d'advocades i advocats procedents d'altres col·legis i estats no membres de la Unió Europea o de l'Espai Econòmic Europeu  
Article 15. De l'aprovació, suspensió i denegació de la incorporació  
  
Article 16. Del jurament o la promesa  
Article 17. De les causes d'incapacitat per a l'exercici de l'advocacia  
Article 18. De la pèrdua de la condició de col·legiat i col·legiada  
Article 19. De la rehabilitació del professional de l'advocacia expulsat  
Article 20. De les incompatibilitats  
CAPÍTOL II. Dels drets i les obligacions de les col·legiades i els col·legiats  
Article 21. Normes que els regulen  
Article 22. Dels drets dels col·legiats i les col·legiades  
Article 23. Dels deures de les col·legiades i els col·legiats  
Article 24. Distincions i honors  
Article 25. De la substitució  
Article 26. De la necessitat d'identificar-se  
CAPÍTOL III. De la manera d'organitzar-se per a exercir l'advocacia  
Article 27. De la forma dels despatxos  
Article 28. De l'exercici individual de la professió  
Article 29. De l'exercici col·lectiu o les societats professionals  
Article 30. Del règim de col·laboració multidisciplinària  
CAPÍTOL IV. De l'exercici de la professió a Espanya per professionals de l'advocacia d'altres estats membres de la Unió Europea o d'estats membres de l'Espai Econòmic Europeu  
Article 31. De l'exercici a Espanya amb títol professional d'origen  
Article 32. Del dret d'establiment i de la incorporació en el Col·legi com a advocada o advocat inscrit  
Article 33. De la necessitat de concert amb un professional de l'advocacia espanyola  
Article 34. Integració en la professió  
CAPÍTOL V. Dels honoraris professionals  
Article 35. Dels honoraris professionals  
Article 36. De la intervenció del Col·legi en la determinació d'honoraris  
CAPÍTOL VI. Dels torns d'ofici i torns d'assistència  
Article 37. Competència  
Article 38. Funcionament  
Article 39. Requisits generals  
CAPÍTOL VII. Del règim de responsabilitat de les col·legiades i els col·legiats i de les societats professionals  
Article 40. De la responsabilitat civil i penal  
Article 41. Normes generals de la responsabilitat disciplinària  
Article 42. Procediment disciplinari  
Article 43. Infraccions  
Article 44. Sancions  
Article 45. De la mediació del degà o la degana  
TÍTOL III. DELS ÒRGANS DEL COL·LEGI  
CAPÍTOL I. Principis rectors i òrgans de govern  
Article 46. Principis rectors i òrgans de govern  
CAPÍTOL II. De la Junta de Govern  
SECCIÓ PRIMERA. Composició  
Article 47. De la composició de la Junta de Govern  
Article 48. De la degana o el degà  
Article 49. De la vicedegana o el vicedegà  
Article 50. De les diputades i els diputats  
Article 51. De la secretària o el secretari  
Article 52. De la tresorera o el tresorer  
Article 53. De la bibliotecària o el bibliotecari  
Article 54. De les substitucions  
SECCIÓ SEGONA. FUNCIONS I FUNCIONAMENT  
Article 55. De les atribucions de la Junta de Govern  
Article 56. Del funcionament de la Junta de Govern  
Article 57. De les comissions  
SECCIÓ TERCERA. ELECCIONS  
Article 58. Del règim electoral  
Article 59. De la capacitat per a ser membre de la Junta de Govern  
  
Article 60. Dels requisits per a optar als càrrecs  
Article 61. De la convocatòria d'eleccions  
Article 62. De la presentació de candidatures  
Article 63. Del desenvolupament de les votacions  
Article 64. De la votació anticipada  
Article 65. De l'escrutini i la proclamació  
Article 66. De la presa de possessió  
Article 67. Disposicions comunes a l'elecció  
Article 68. De la comunicació del resultat  
Article 69. Dels cessaments  
Article 70. De la moció de censura  
CAPÍTOL III. DE LA JUNTA GENERAL  
Article 71. De la Junta General  
Article 72. De la convocatòria a junta general ordinària  
Article 73. De les juntes generals extraordinàries  
Article 74. Disposicions comunes a la celebració de les juntes generals  
CAPÍTOL IV. DE LA MODIFICACIÓ DE L'ESTATUT  
Article 75. De la modificació de l'Estatut  
TÍTOL IV. DEL RÈGIM ECONÒMIC I JURÍDIC DEL COL·LEGI  
  
CAPÍTOL I. Del règim econòmic del Col·legi  
Article 76. Dels principis informadors i comptes anuals  
Article 77. Dels recursos econòmics  
Article 78. De l'administració  
Article 79. Del pressupost  
Article 80. De la comptabilitat  
Article 81. Del personal laboral del Col·legi i de les col·laboracions  
  
CAPÍTOL II. Del règim jurídic del Col·legi i de la impugnació dels actes col·legials  
Article 82. Règim jurídic  
Article 83. De la notificació d'actes i resolucions dels òrgans de govern  
Article 84. De les formes i els mitjans de comunicació del Col·legi  
Article 85. De l'executivitat i eficàcia dels acords  
Article 86. Del còmput dels terminis  
Article 87. Dels recursos contra els acords dels òrgans de govern  
  
CAPÍTOL III. De la fusió, absorció i dissolució  
Article 88. De la fusió, absorció i dissolució  
DISPOSICIÓ ADDICIONAL  
DISPOSICIÓ FINAL  
DISPOSICIÓ DEROGATÒRIA  
  
  
PREÀMBUL  
  
I. El dia 17 d'agost de 1841, en el despatx del primer degà, Asensio Blasco, els vint-i-tres advocats del districte van procedir a la constitució del Col·legi d'Advocats de Sueca.  
II. Des d'aquell moment fins hui, quasi dos segles després, moltes coses han canviat en l'exercici de la professió, des de la incorporació de les dones, cada vegada més nombroses, a l'obertura i necessària adaptació a la normativa de la Unió Europea i a les noves lleis de col·legis professionals i, després de la promulgació del nou Estatut General de l'Advocacia Espanyola, que regula la nostra professió, mitjançant l'RD 135/2021, de 2 de març, es fa necessària i exigible l'adaptació de l'estatut propi d'aquest col·legi, amb ple respecte a la normativa d'aplicació i a les competències que la Comunitat Valenciana i el Consell Valencià de Col·legis d'Advocats tenen assumides segons la legislació en vigor.  
  
Amb aquest nou estatut es dota el Col·legi d'una normativa pròpia adaptada als temps actuals, tal com correspon a una corporació que actua en l'àmbit del dret administratiu, que recull i incorpora les noves maneres de relacionar-se del Col·legi, tant amb els seus col·legiats i col·legiades com amb els usuaris i consumidors, mitjançant la finestreta única, sense perdre de vista les finalitats i funcions, i s'aposta per una formació contínua sempre amb el pressupost i lema de l'advocacia, que aquest col·legi ha fet propi, de la necessitat de comptar amb una advocacia d'excel·lència per a oferir una justícia de qualitat. També cal destacar la nova regulació de l'accés a la professió i als torns d'ofici i assistència, així com el reconeixement, per primera vegada, dels despatxos multidisciplinaris.  
D'acord amb les diverses modificacions legislatives liberalitzadores dels col·legis professionals, s'introdueix el principi de col·legiació única, no es regula el tema de la publicitat i s'ha suprimit tota referència als barems col·legials o fixació de normes d'honoraris per part del Col·legi. Per contra, sí que es regulen amb més detalls les infraccions de les normes deontològiques i la sanció d'aquestes.  
III. El nou estatut es divideix i ordena en quatre títols, dividits, al seu torn, en capítols i una disposició addicional, dues disposicions finals i una disposició derogatòria, en què s'integren els continguts mínims que requereixen la Llei 2/1974, de 13 de febrer, de col·legis professionals; la Llei 6/1997, de 4 de desembre, de col·legis professionals de la Comunitat Valenciana i el mateix Estatut General de l'Advocacia Espanyola.  
IV. El títol I «Del Col·legi» recull els aspectes més bàsics i, al seu torn, fonamentals del Col·legi, com ara la denominació i naturalesa, l'àmbit, les finalitats i funcions, els membres, etc., i dona una rellevància especial a l'atenció a les persones integrants del Col·legi i a les persones consumidores i usuàries, i regula el funcionament de la finestreta única, assumint un compromís exprés amb la transparència, mitjançant la publicació de la memòria anual, i amb la societat, per mitjà de la funció social.  
En aquest títol I, dedicat als aspectes bàsics del Col·legi, s'ha regulat amb caràcter detallat una matèria transversal, com és la cooficialitat del castellà i el valencià en tota l'activitat col·legial, de manera que les dues llengües, a elecció dels interessats o les interessades, siguen llengües vertaderes i plenes de comunicació i treball.  
Així mateix, s'ha mantingut el compromís del Col·legi amb la recuperació del dret civil propi valencià que es va perdre amb l'abolició dels Furs per Felip V i encara que el nostre estatut d'autonomia ens reconeix plenament la competència per a legislar en aquesta matèria, el Tribunal Constitucional ha limitat i retallat aquest dret i ha deixat l'Estatut sense una peça clau de l'autogovern, com és la capacitat de legislar en matèria civil.  
V. El títol II es divideix en set capítols. El primer regula les condicions per a l'exercici de la professió i assumptes com els requisits i les formes de col·legiació i d'exercici de l'advocacia, incloses les societats professionals i multidisciplinàries i el seu registre, amb especial atenció a la incorporació de professionals de l'advocacia provinents d'altres estats membres de la Unió Europea o de l'Espai Econòmic Europeu, les incapacitats i incompatibilitats per a aquest exercici, la pèrdua de la condició de persona col·legiada i la seua reincorporació, així com la rehabilitació dels advocats o les advocades expulsats.  
  
El capítol II d'aquest títol regula els drets i les obligacions de les col·legiades i els col·legiats tant en l'exercici de la professió com en la seua relació amb el Col·legi, amb una remissió genèrica al que disposa, així mateix, l'Estatut General de l'Advocacia.  
El capítol III aborda la manera que tenen d'organitzar-se les col·legiades i els col·legiats exercents per a aquest exercici de l'advocacia, reconeix la possibilitat d'exercir de manera individual i regula la col·laboració, de manera col·lectiva o mitjançant societats professionals o en règim de col·laboració multidisciplinària.  
El capítol IV es dedica íntegrament a l'exercici de la professió a Espanya per professionals de l'advocacia d'altres estats membres de la Unió Europea o estats membres de l'Espai Econòmic Europeu.  
  
El capítol V regula la necessitat i obligatorietat de signar amb els clients un full d'encàrrec o pressupost del treball encomanat, així com el contingut mínim que aquest encàrrec ha de contindre, i limita la intervenció del Col·legi en aquests aspectes als termes estrictes que estableix la legislació vigent, de manera que el Col·legi no tindrà més intervenció que la que li requerisquen els jutjats i tribunals, no podrà establir cap barem ni orientació per a la determinació d'honoraris professionals i no atendrà consultes a aquest efecte, ni anteriors ni posteriors a l'encàrrec professional.  
El capítol VI aborda els torns d'ofici i torns d'assistència, la competència en aquesta matèria, el funcionament i els requisits generals exigibles perquè els col·legiats i les col·legiades exercents residents puguen tindre accés a aquests torns. A més del torn d'assistència al detingut i per aplicació de la nova normativa, ja es parla del torn d'assistència a les víctimes del delicte.  
Finalment, el capítol VII regula la responsabilitat de les col·legiades i els col·legiats i de les societats professionals, i completa les infraccions que conté l'Estatut General amb les conductes específiques que el Col·legi considera que s'han de sancionar en benefici de la bona praxi i la bona imatge de l'advocacia. El procediment disciplinari es regula per remissió al Reglament de procediment disciplinari del Consell General de l'Advocacia Espanyola i les sancions per remissió a l'Estatut General.  
VI. El títol III «Dels òrgans de govern» està dedicat als òrgans i principis rectors d'aquest.  
El capítol I d'aquest títol recull els principis que regeixen el Col·legi i els seus òrgans de govern, i reconeix com a tals el degà o la degana, la Junta de Govern i la Junta General.  
En el capítol II es parla de la Junta de Govern, del degà i la degana, els diputats i les diputades, la vicedegana o el vicedegà, la tresoreria, la secretaria i el bibliotecari o la bibliotecària, les seues atribucions, la composició de la Junta de Govern, els fins i les funcions, el funcionament i la convocatòria i les eleccions.  
El capítol III fa referència a la Junta General, i regula les ordinàries i extraordinàries, el nombre, la votació i tots els altres aspectes relatius als fins i el funcionament, i reconeix que és l'òrgan suprem de la voluntat col·legial.  
El Capítol IV va dirigit específicament a regular les modificacions futures d'aquest estatut.  
VII. El títol IV «Del règim econòmic i jurídic del Col·legi». El capítol I està dedicat al funcionament econòmic d'aquest i recull les disposicions generals d'aquest funcionament, els recursos econòmics del Col·legi, l'administració i el personal laboral i col·laborador.  
  
El capítol II regula la naturalesa dual del Col·legi i la subjecció que té al dret administratiu quan actua com a corporació de dret públic. S'hi regulen els aspectes procedimentals d'aquesta actuació, com ara els terminis, l'eficàcia dels actes de caràcter administratiu, la notificació i els recursos que poden interposar davant d'aquests les persones que tenen un interés legítim, amb caràcter previ a la revisió jurisdiccional en via contenciosa administrativa.  
El capítol III estableix els supòsits de fusió, segregació i liquidació del Col·legi. Tots aquests acords corresponen a l'òrgan sobirà de decisió del Col·legi, això és, la junta general extraordinària que es convoque a aquest efecte, a iniciativa de la Junta de Govern o del nombre de persones integrants del Col·legi que s'estableix.  
VIII. Finalment, s'hi inclou una disposició addicional que estableix la legislació que completa tot el que no preveuen aquests estatuts, una disposició final que descriu el procediment per a la seua aprovació i vigència i una disposició derogatòria que deroga amb caràcter general totes les disposicions anteriors que contradiguen aquest estatut.  
  
  
TÍTOL I  
Del col·legi  
  
CAPÍTOL ÚNIC  
  
Article 1. Denominació i naturalesa jurídica  
El Col·legi de l'Advocacia de Sueca, fundat el 17 d'agost de 1841 com el Col·legi d'Advocats de Sueca, és una corporació de dret públic emparada per la llei i reconeguda per l'Estat i la Comunitat Valenciana, de caràcter professional, al servei de la justícia i de les persones que el componen, amb personalitat jurídica pròpia i plena capacitat per al compliment dels seus fins públics i privats en l'àmbit de la seua competència.  
Es regeix per la Constitució Espanyola, les disposicions europees d'aplicació, les normes bàsiques de la Llei estatal de col·legis professionals, la Llei de col·legis professionals de la Generalitat Valenciana, aquest estatut, l'Estatut General de l'Advocacia i l'Estatut del Consell Valencià de col·legis d'advocats de la Comunitat Valenciana i qualssevol altres normes d'ordre intern que el Col·legi puga aprovar en l'exercici de les seues competències i atribucions, així com pels altres reglaments i acords aprovats pels diversos òrgans corporatius en l'àmbit de les respectives competències.  
L'estructura interna i el funcionament hauran de ser democràtics i fomentar els principis d'igualtat, participació, associació i llibertat d'expressió dels seus membres, entre altres.  
L'accés i exercici a la professió dels seus membres es regeix pels principis d'igualtat de tracte i no-discriminació per raó d'origen racial o ètnic, religió o conviccions, discapacitat, edat o orientació sexual, en els termes que preveu la legislació vigent.  
  
Article 2. Àmbit territorial. Domicili  
El Col·legi té la seu a Sueca, plaça del Convent, número 5, i es podrà traslladar, per acord de la Junta de Govern i aprovació posterior de l'Assemblea General, a un altre lloc dins de la mateixa ciutat.  
  
El seu àmbit territorial s'estén a l'actual partit judicial de Sueca, sobre el qual té competència exclusiva i excloent.  
La modificació de les demarcacions judicials no afectarà l'àmbit territorial del Col·legi de l'Advocacia de Sueca, que tindrà competència en les noves que es puguen crear en el seu territori.  
En el supòsit d'alteració del partit per modificació de la planta judicial, el territori del Col·legi estarà constituït, en tot cas, pels municipis que actualment l'integren.  
En cas de creació d'òrgans judicials en l'àmbit del partit judicial de Sueca que comprenguen territoris de col·legis diferents, el Col·legi de Sueca tindrà la competència per a la designació de lletrats i lletrades del torn d'ofici que hagen d'actuar en el seu àmbit, amb independència de la procedència de la denúncia i/o atestat.  
  
Article 3. Dels fins  
Són fins essencials del Col·legi en el seu àmbit territorial:  
1. L'ordenació de l'exercici de la professió de l'advocacia, com a professió lliure i independent, que, amb base en l'aplicació de la ciència i la tècnica jurídiques, i per mitjà de l'activitat d'assessorament i consell, assegura l'efectivitat del dret fonamental de defensa i assistència lletrada, i es constitueix en garantia dels drets i les llibertats de les persones, la concòrdia i la justícia.  
2. La representació institucional exclusiva de la professió de l'advocacia, especialment en les relacions amb l'Administració.  
3. La contribució a la garantia del dret constitucional de defensa i accés a la justícia mitjançant l'organització i prestació de l'assistència jurídica gratuïta i defensa d'ofici.  
4. La defensa dels drets i interessos professionals de les persones col·legiades, i l'estimulació dels sentiments de solidaritat i germanor dins de l'advocacia.  
5. La intervenció en el procés d'accés a la professió dels advocats i les advocades.  
6. Promoure la millora constant de la qualitat de les prestacions professionals de les persones col·legiades mitjançant la formació professional permanent i especialitzada.  
7. Vetlar per l'ètica professional de les persones col·legiades i perquè la professió s'exercisca amb dignitat, llibertat i independència, i responga als interessos i les necessitats de la societat actual, i respectar i garantir els drets dels ciutadans i els professionals mitjançant el control deontològic i l'aplicació del règim disciplinari.  
  
8. La protecció dels interessos dels consumidors i usuaris i dels clients dels serveis dels que exerceixen la professió.  
9. La defensa de l'estat social i democràtic de dret proclamat en la Constitució i la promoció i defensa dels drets humans.  
  
10. La col·laboració en el funcionament, la promoció i la millora de l'Administració de justícia.  
11. I els que preveja l'Estatut General de l'Advocacia espanyola i la normativa estatal i autonòmica d'aplicació.  
  
Article 4. De les funcions  
Les funcions que té, en el seu àmbit territorial, són les que estableixen aquest estatut, les lleis estatals, l'Estatut General de l'Advocacia, la Llei reguladora dels col·legis professionals de la Comunitat Valenciana i, en allò que l'afecte, l'Estatut del Consell Valencià de Col·legis d'Advocats.  
Sense perjudici d'altres que li puguen correspondre, es consideren funcions públiques essencials les següents:  
1. Representar i defensar la professió davant de l'Administració, les institucions, els tribunals, les entitats i els particulars, amb legitimació per a ser part en tots els litigis i les causes que afecten els drets i interessos professionals i els fins de l'advocacia; exercitar les accions de tota mena que siguen procedents, així com utilitzar el dret de petició d'acord amb la llei.  
2. Elaborar l'estatut particular i les modificacions d'aquest, redactar i aprovar el propi reglament de règim interior i altres acords per al desenvolupament de les seues competències.  
3. Col·laborar amb el poder judicial i els altres poders públics mitjançant la realització d'estudis, elaboració d'informes, estadístiques i altres activitats relacionades amb els seus fins, que se li sol·liciten o s'acorden per iniciativa pròpia.  
4. Organitzar i gestionar els serveis d'assistència jurídica gratuïta i tots els altres d'assistència i orientació jurídica que es puguen crear, especialment en benefici dels sectors socials més desfavorits o necessitats.  
5. Garantir que l'exercici de l'advocacia s'adeqüe a la normativa vigent, la deontologia professional i les bones pràctiques, i que es respecten els drets i interessos de les persones destinatàries.  
6. Ordenar en l'àmbit de la seua competència l'exercici de l'advocacia i vetlar per la formació de les persones col·legiades, perquè aquestes complisquen els seus deures i obligacions i, particularment, pel respecte a les normes ètiques i jurídiques que regulen l'exercici de la professió, per la dignitat professional i el respecte degut als drets dels particulars.  
  
7. Vetlar i garantir l'eficàcia i l'exercici correcte del dret constitucional de defensa, exercitar les accions que redunden en la protecció d'aquest dret i remoure els obstacles que dificulten la intervenció lliure i independent del professional de l'advocacia. En conseqüència, el Col·legi haurà d'emparar les seues col·legiades i els col·legiats exercents quan siguen inquietats, pertorbats o pressionats en l'exercici de la seua funció, i assegurar que el professional de l'advocacia es guie exclusivament per criteris tècnics i professionals per a la millor defensa del client i en garantia del seu dret constitucional de defensa i de realització de la justícia.  
8. Exercir el control deontològic i la potestat disciplinària en l'ordre professional i col·legial.  
9. Organitzar cursos per al perfeccionament professional.  
10. Organitzar i promoure activitats i serveis comuns de caràcter professional, formatiu, cultural, assistencial, recreatiu, de previsió i qualssevol altres que redunden en favor dels seus col·legiats/ades.  
11. Procurar l'harmonia i col·laboració entre les persones col·legiades i impedir la competència deslleial entre elles.  
12. Adoptar les mesures que permeten evitar i perseguir l'intrusisme professional.  
13. Intervindre, amb sol·licitud prèvia, en via de conciliació o arbitratge, en les qüestions que, per motius professionals, se susciten entre els professionals de l'advocacia o entre aquests i els seus clients.  
14. Exercir funcions d'arbitratge en els assumptes que li siguen sotmesos, així com promoure o participar en institucions d'arbitratge i de mediació.  
15. Informar i dictaminar sobre honoraris professionals, a instàncies de l'autoritat judicial corresponent o amb el sotmetiment previ de les parts interessades, que podran, fins i tot, emetre informes pericials en els processos judicials en els quals es discutisquen qüestions relatives a honoraris professionals.  
16. Elaborar i aprovar els seus pressupostos anuals d'ingressos i despeses, així com els comptes i les liquidacions pressupostàries i establir i exigir les aportacions econòmiques de les col·legiades i els col·legiats.  
17. Complir i fer complir als professionals de l'advocacia, en tot allò que afecta la professió, les disposicions legals i estatutàries, així com les normes i decisions adoptades pels òrgans col·legials en la matèria que siga de la seua competència.  
18. Vetlar perquè tota persona tinga accés a l'obtenció d'assessorament jurídic i dispose de l'assistència d'un professional de l'advocacia per a la defensa dels seus drets i interessos legítims, fins i tot auxiliant-la perquè designe un professional de l'advocacia de la seua elecció o d'ofici, amb reconeixement, o sense, del dret d'assistència jurídica gratuïta.  
19. Crear, de manera individual o amb altres persones físiques o jurídiques, societats, associacions, fundacions o qualsevol entitat o figura jurídica admesa en dret, que tinga per objecte la prestació de serveis d'interés general per a l'advocacia, o que desenvolupen activitats en benefici de les persones col·legiades o de la professió, així com participar en entitats ja existents amb aquestes finalitats.  
20. Vetlar pel propi patrimoni mobiliari i immobiliari.  
21. Vetlar pel bon funcionament de la justícia i fomentar el perfeccionament de la legislació i el desenvolupament de la cultura jurídica.  
22. Vetlar pel compliment dels deures que imposa l'Estatut General de l'Advocacia i la resta de l'ordenament jurídic i, especialment, incorporar les tecnologies necessàries per a garantir la interoperabilitat entre els diversos sistemes.  
23. Totes les altres funcions que redunden en benefici dels interessos de la professió, de les col·legiades i els col·legiats i la resta de finalitats de l'advocacia.  
  
Article 5. Tractament i emblemes  
El Col·legi de l'Advocacia de Sueca tindrà el tractament tradicional d'Il·lustre, el degà o degana el d'Excel·lentíssim Senyor o Excel·lentíssima Senyora i els membres de la junta de govern el d'Il·lustríssim Senyor o Il·lustríssima Senyora.  
L'emblema està constituït per l'escut de la ciutat de Sueca envoltat de branques d'olivera i fulles de llorer, i amb una filactèria que recorre els dos costats de l'escut i la base amb la llegenda «Col·legi de l'Advocacia de Sueca».  
El Col·legi podrà usar una marca o un distintiu diferent de l'escut per a les seues comunicacions i actes.  
  
Article 6. Llengua i dret civil valencià  
Són llengües oficials del Col·legi de l'Advocacia de Sueca el valencià i el castellà.  
Les col·legiades i els col·legiats tenen dret a utilitzar les dues llengües en tots els actes i les comunicacions de caràcter col·legial, generals i particulars. Sense perjudici d'això, i amb ple respecte als drets dels seus membres, el Col·legi de l'Advocacia de Sueca procurarà fer servir en les seues actuacions preferentment el valencià.  
Tota persona col·legiada i tota la ciutadania, en general, té el dret de dirigir-se al Col·legi en la llengua oficial de la seua elecció, i que el Col·legi es dirigisca a ella en aquesta mateixa llengua, en la forma verbal o escrita corresponent.  
Les peticions, les queixes, els suggeriments, els expedients i altres procediments es tramitaran en la llengua oficial que es trie en la sol·licitud. Si hi ha més d'una persona interessada i opten per llengües oficials diferents, el procediment es tramitarà en les dues llengües, i les notificacions que es remeten a cada part, així com els documents o testimoniatges que requerisquen, s'expediran en la llengua triada en cada cas.  
Els documents que es presenten en qualsevol de les dues llengües oficials gaudiran de plena validesa jurídica als efectes que corresponguen en cada procediment.  
El Col·legi d'Advocats de Sueca, continuant la via iniciada amb l'aprovació del Manifest pel dret civil valencià, el 22 de maig de 1992, es declara compromés en la plena recuperació i actualització de l'històric dret civil valencià, per la qual cosa promourà i secundarà qualssevol iniciatives que estiguen dirigides a l'obtenció d'aquest objectiu.  
  
  
Article 7. Membres  
El Col·legi d'Advocats de Sueca està integrat, sense cap limitació, per les persones que, encara que reunisquen les condicions d'aptitud i no estiguen incurses en cap mena d'impediments, i amb el compliment previ dels requisits, hagen sigut admeses.  
Els integrants del Col·legi poden pertànyer a alguna de les categories següents:  
a) Col·legiades i col·legiats exercents, és a dir, els ja incorporats com a tals i els que, per estar en possessió del títol oficial que habilita per a l'exercici de la professió i posseir els requisits que exigeix la legislació vigent i aquest estatut, s'incorporen al Col·legi en qualitat d'exercents per a dedicar-se professionalment a l'assessorament jurídic, la solució de disputes i la defensa jurídica dels drets i interessos aliens, tant públics com privats, en la via extrajudicial, judicial o arbitral.  
b) Col·legiades i col·legiats inscrits: constituïda pels professionals de l'advocacia que, de conformitat amb la legislació europea i nacional, poden exercir a Espanya amb el títol del seu país d'origen.  
c) Col·legiades i col·legiats no exercents. Els que ja estan inscrits com a tals i els que, encara que reunisquen els requisits legals per a la seua incorporació, no es proposen exercir la professió, sinó gaudir dels altres drets, aliens a l'exercici professional, però inherents a la condició de col·legiades i col·legiats, reconeguts en aquest estatut i altres disposicions aplicables.  
d) Col·legiades i col·legiats d'honor: integrada per les persones que siguen mereixedors d'aquesta distinció pels seus mèrits o serveis rellevants prestats a l'advocacia o al Col·legi de l'Advocacia de Sueca.  
  
  
Article 8. Memòria anual  
El Col·legi està subjecte al principi de transparència en la seua gestió i, per a fer-ho, haurà d'elaborar una memòria anual que ha de contindre la informació següent:  
a) Informe de la gestió econòmica.  
b) Import de les quotes aplicables desglossades per concepte i pel tipus de serveis prestats, així com les normes per al càlcul i l'aplicació d'aquestes.  
c) Informació agregada i estadística relativa als procediments informatius i sancionadors en fase d'instrucció o que hagen assolit fermesa, amb la indicació de la infracció a què es refereixen, la seua tramitació i la sanció imposada, si és el cas, amb observança, en tot cas, de la legislació en matèria de protecció de dades de caràcter personal.  
  
d) Informació agregada i estadística relativa a queixes i reclamacions presentades pels consumidors o els usuaris o les seues organitzacions representatives, així com sobre la seua tramitació i, si és procedent, dels motius d'estimació o desestimació de la queixa o la reclamació, amb observança, en tot cas, de la legislació en matèria de protecció de dades de caràcter personal.  
e) Els canvis en el contingut del Codi Deontològic, si n'hi ha.  
  
f) Les normes sobre incompatibilitats i les situacions de conflicte d'interessos en què es troben els membres de la Junta de Govern.  
  
La memòria anual aprovada s'haurà de fer pública mitjançant la pàgina web en el primer semestre de cada any.  
  
Article 9. De la finestreta única  
1. El Col·legi habilitarà, a través del seu portal electrònic, una finestreta única a fi que els seus col·legiats i col·legiades puguen fer tots els tràmits necessaris per a la col·legiació, l'exercici i la baixa en el Col·legi, per mitjà d'un punt únic, per via electrònica i a distància.  
  
El Col·legi farà el que siga necessari perquè, amb aquesta finestreta única, les seues col·legiades i col·legiats puguen, sense sobrecost:  
a) Obtindre tota la informació i els formularis necessaris per a accedir a l'activitat professional i el seu exercici.  
b) Presentar tota la documentació i les sol·licituds necessàries, incloent-hi la de col·legiació.  
c) Conéixer l'estat de tramitació dels procediments en els quals tinga consideració d'interessat o interessada i, si és el cas, rebre la notificació corresponent dels actes de tràmit preceptius i la resolució del Col·legi, incloent-hi la notificació dels expedients disciplinaris quan siga procedent.  
d) Convocar les persones integrants del Col·legi a les juntes generals ordinàries i extraordinàries i posar en el seu coneixement l'activitat pública i privada del Col·legi.  
e) Publicar la situació d'habilitació professional dels col·legiats i les col·legiades, incloent-hi la informació relativa a les sancions disciplinàries no cancel·lades. Aquesta publicació es farà en compliment estricte de la normativa sobre protecció de dades.  
2. Amb la finestreta única regulada en aquests estatuts, per a la millor defensa dels drets de les persones consumidores i usuàries, el Col·legi oferirà la informació següent, que haurà de ser clara, inequívoca i gratuïta:  
a) L'accés al registre de les col·legiades i els col·legiats exercents, que estarà actualitzat permanentment i en el qual constaran, almenys, les dades següents: nom i cognoms, el número de col·legiació, els títols oficials que tinguen, el domicili professional i la situació d'habilitació professional.  
b) L'accés al Registre de societats professionals, que tindrà el contingut que es descriu en l'article 8 de la Llei 2/2007, de 15 de març, de societats professionals, o la legislació que la substituïsca.  
c) Les vies de reclamació i els recursos que es podran interposar en cas de conflicte entre la persona consumidora o usuària i la col·legiada o el Col·legi.  
d) Enllaç a la pàgina web de l'administració competent en matèria de consumidors i usuaris.  
  
Article 10. De l'atenció a les persones consumidores i usuàries  
1. El Col·legi haurà d'atendre les queixes o reclamacions presentades.  
2. Així mateix, haurà de disposar d'un servei d'atenció a les persones consumidores o usuàries, que necessàriament tramitarà i resoldrà totes les queixes i reclamacions que es presenten referides a l'activitat col·legial o professional dels seus membres, així com per associacions i organitzacions de consumidors i usuaris en la seua representació o en defensa dels seus interessos.  
3. El Col·legi, a través del servei d'atenció, resoldrà sobre la queixa o la reclamació, segons siga procedent, bé informant sobre el sistema extrajudicial de resolució de conflictes, bé remetent-la als òrgans col·legials competents per a instruir els expedients informatius o disciplinaris oportuns, bé arxivant o bé adoptant qualsevol altra decisió conforme a dret.  
La tramitació del procediment de resolució de queixes i reclamacions la regularà la Junta de Govern.  
4. La presentació de queixes i reclamacions es podrà fer de manera presencial, per via electrònica i per correu.  
  
Article 11. De la funció social del Col·legi  
1. El Col·legi tindrà especialment en compte la seua responsabilitat en la societat en què s'integra. Per això podrà promoure, organitzar i executar programes d'acció social en benefici dels sectors més desfavorits, així com per a la promoció i la difusió dels drets fonamentals, els valors democràtics de convivència o la cooperació internacional.  
  
2. Sense perjudici de les competències derivades de la legislació sobre assistència jurídica en matèria de serveis d'orientació jurídica, el Col·legi podrà organitzar i prestar serveis gratuïts, amb finançament extern públic o privat, o sense, dedicats a assessorar els que no tinguen accés a altres serveis d'assessorament gratuïts i es troben en situacions de necessitat, desavantatge o risc d'exclusió social.  
  
  
TÍTOL II  
De l'exercici de la professió  
  
CAPÍTOL I  
De les condicions per a l'exercici de la professió  
  
Article 12. De l'obligatorietat de la col·legiació  
Per a poder exercir l'advocacia és obligatori estar col·legiada o col·legiat segons el que disposa l'article 3, apartat 2, de la Llei 2/1974, de 13 de febrer, de col·legis professionals o la disposició que la disposició bàsica que la substituïsca. Correspon en exclusiva la denominació d'advocada i advocat als que es troben incorporats a un col·legi de l'advocacia com a exercents.  
La col·legiació en l'Il·lustre Col·legi de l'Advocacia de Sueca habilita per a poder exercir l'advocacia en tot el territori de l'Estat i també davant dels òrgans jurisdiccionals internacionals o supranacionals, quan les seues normes reguladores ho permeten.  
Per a l'exercici de l'advocacia, amb domicili professional únic o principal en l'àmbit territorial del Col·legi, és obligatori estar incorporat a l'Il·lustre Col·legi de l'Advocacia de Sueca.  
Les persones col·legiades exercents pertanyents a altres col·legis, durant la seua actuació en l'àmbit del Col·legi de l'Advocacia de Sueca, quedaran subjectes a la disciplina i les normes deontològiques i disciplinàries d'aquest col·legi, d'acord amb l'article 3.3 de la Llei 2/1974, de 13 de febrer, sobre col·legis professionals, podran utilitzar els serveis col·legials i gaudiran de l'empara del Col·legi, que protegirà la seua llibertat i independència.  
  
Article 13. Dels requisits d'incorporació  
1. La persona que es vulga col·legiar en el Col·legi de l'Advocacia de Sueca com a professional de l'advocacia, és a dir, com a advocada o advocat exercent, haurà de complir els requisits següents:  
a) Ser major d'edat i tindre la nacionalitat espanyola o d'algun estat membre de la Unió Europea, de l'Espai Econòmic Europeu o de tercers països, tenint en compte el que disposen els tractats o convenis internacionals i el compliment dels requisits que recull la normativa sobre estrangeria respecte del dret dels estrangers per a establir-se i accedir a l'exercici professional a Espanya.  
b) Posseir el títol oficial que habilite per a l'exercici de la professió, que s'haurà d'acreditar mitjançant l'aportació del títol universitari oficial de llicenciatura o grau en Dret i el certificat d'haver superat el curs de formació especialitzada i la prova d'avaluació final acreditativa de la capacitació professional per a l'exercici de l'advocacia i la procura, en els termes que estableix l'RD 64/2023, de 8 de febrer, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 34/2006, de 30 d'octubre, sobre accés a les professions de l'advocacia i la procura, així com els altres requisits que siguen exigibles d'acord amb la normativa que en cada moment resulte d'aplicació, llevat de les excepcions establides en normes amb rang de llei. L'acreditació de la titulació habilitant dels nacionals d'algun estat membre de la Unió Europea o de l'Espai Econòmic Europeu s'haurà d'ajustar als requisits d'homologació que s'establisquen en la llei.  
  
c) Acreditar el coneixement de la llengua castellana i/o valenciana, per qualsevol mitjà vàlid en dret, excepte quan resulte de manera fefaent del compliment del requisit anterior.  
d) Satisfer la quota d'incorporació, que no podrà superar els costos associats a la tramitació de la inscripció, així com les quotes d'incorporació que establisquen el Consell Valencià de Col·legis d'Advocats i el Consell General de l'Advocacia Espanyola, si és el cas, i facilitar un compte bancari en què es domiciliaran les quotes i obligacions col·legials.  
e) Mancar d'antecedents penals per delictes que tenen aparellada la imposició de penes greus o la inhabilitació per a l'exercici de l'advocacia.  
f) No haver sigut condemnada per intrusisme en l'exercici de l'advocacia en els tres anys anteriors mitjançant una resolució ferma, llevat que s'hagen cancel·lat els antecedents penals derivats d'aquesta condemna.  
g) No haver sigut sancionada disciplinàriament amb l'expulsió d'un col·legi de l'advocacia o, en cas d'haver patit aquesta sanció, haver sigut rehabilitat, la qual cosa s'haurà d'acreditar per mitjà d'un certificat expedit pel Consell General de l'Advocacia Espanyola.  
h) No estar incurs en causa d'incapacitat, incompatibilitat o prohibició per a l'exercici de l'advocacia, la qual cosa s'haurà d'acreditar mitjançant un certificat expedit pel Consell General de l'Advocacia Espanyola.  
i) Formalitzar l'alta en el règim de Seguretat Social que corresponga o, si és el cas, l'ingrés en una entitat o mútua de previsió social alternativa a aquest règim, de conformitat amb la legislació vigent.  
  
j) Facilitar a Col·legi una adreça física i una altra d'electrònica a l'efecte de comunicacions.  
2. La sol·licitud es farà mitjançant un escrit dirigit a la Junta de Govern al qual s'haurà d'adjuntar la documentació acreditativa del compliment de tots els requisits per a la col·legiació. Aquesta sol·licitud es podrà tramitar per via telemàtica per mitjà de la finestreta única.  
3. La col·legiació com a resident exigeix tindre en el seu àmbit territorial un despatx únic o principal i no estar incorporat en cap altre col·legi amb aquest caràcter, sense perjudici del trasllat, que exigirà la baixa com a resident en el col·legi d'origen, per a ser alta en el Col·legi de l'Advocacia de Sueca.  
Es presumirà com a domicili professional principal el del lloc, en territori espanyol, on es trobe el despatx en el qual l'advocat o l'advocada exercisca més sovint la professió, respecte d'altres seus, oficines o ubicacions on puga actuar professionalment, o, en defecte d'això, el del lloc en el qual estiga efectivament centralitzada la gestió administrativa i la direcció de la seua activitat professional. Si no es té un despatx professional en territori espanyol, es presumirà com a domicili professional el del domicili personal a Espanya.  
4. Per a incorporar-se com a col·legiat/ada no exercent s'hauran de complir els requisits que s'estableixen en l'apartat 1, a excepció del que regula el cas i.  
  
Article 14. Incorporació d'advocades i advocats procedents d'altres col·legis i estats fora de l'àmbit de la Unió Europea o de l'Espai Econòmic Europeu  
1. Es podran incorporar com a no residents al Col·legi els procedents d'altres col·legis d'Espanya.  
Per a col·legiar-se com a no resident, la persona sol·licitant haurà d'acreditar que figura com a advocada o advocat exercent en el Col·legi del seu domicili professional únic o principal, mitjançant un certificat emés per aquest; igualment, haurà d'aportar un certificat del Consell General de l'Advocacia Espanyola amb el contingut que preveuen les lletres g i h de l'apartat primer de l'article anterior, acreditar els requisits dels aspectes que preveuen les lletres d, i i j de l'apartat primer de l'article anterior i facilitar una adreça física i una altra d'electrònica a l'efecte de comunicacions.  
2. Caldrà ajustar-se al que disposa la normativa en vigor i els convenis internacionals per a la col·legiació i l'exercici de la professió dels advocats i les advocades procedents d'altres estats fora de l'àmbit la Unió Europea o de l'Espai Econòmic Europeu, als quals, en tot cas, els seran exigibles els requisits que preveu l'article anterior.  
  
Article 15. Aprovació, suspensió i/o denegació de la incorporació  
  
1. Les sol·licituds d'incorporació seran aprovades, suspeses o denegades, amb la tramitació prèvia que siga procedent, per la Junta de Govern mitjançant una resolució motivada.  
2. La resolució de la Junta de Govern s'haurà de pronunciar dins dels sis mesos següents a la presentació de la sol·licitud. Seran admeses totes les persones sol·licitants que reunisquen els requisits establits per a col·legiar-se.  
3. Per la col·legiació s'entén concedida en el Col·legi l'autorització per a comunicar les dades de caràcter professional que, segons el parer de la Junta de Govern, tinguen aquest caràcter, incloure-les en les guies col·legials i cedir-les a tercers per al compliment de les funcions col·legials, tot això d'acord amb el que preveu la legislació sobre protecció de dades de caràcter personal, amb les limitacions que aquesta estableix.  
  
4. En el moment de la incorporació s'assignarà un número de col·legiada o col·legiat, i el Col·legi expedirà l'acreditació d'aquesta condició.  
5. La tramitació de la sol·licitud d'incorporació o reincorporació podrà ser suspesa en els casos següents:  
a) Quan l'interessat o la interessada no incloga la documentació necessària, i fins que l'aporte.  
b) Per haver-hi dubtes quant a la legalitat o certesa dels documents aportats i mentre no es dispose de les compulses o legalitzacions oportunes.  
Juntament amb la notificació de la suspensió de la sol·licitud, se li concedirà un termini de 15 dies d'esmena o aportació de documentació, amb prevenció de denegació.  
6. Es denegaran les sol·licituds d'incorporació sempre que la persona que demana. a la incorporació es trobe en algun dels casos següents:  
  
No complir els requisits d'incorporació que fixen aquests estatuts i els complementaris que, si és el cas, aprove la Junta de Govern.  
  
b) Quan haja incorregut en una conducta que, en el supòsit d'estar incorporat, constituiria una falta greu o molt greu, la qual comportaria l'expulsió o suspensió de l'exercici professional, i així estiga declarat per resolució ferma, a excepció que, d'acord amb aquest estatut, fora possible la rehabilitació.  
c) No haver esmenat ni aportat la documentació requerida d'acord amb el que indica l'apartat anterior  
La resolució que acorde la denegació exigirà la prèvia audiència, durant un termini de deu dies, de la persona sol·licitant.  
La denegació d'incorporació com a exercent adoptada per aquest col·legi impedirà la incorporació de la persona sol·licitant, quan es tracte de causa inesmenable o que no s'haja esmenat degudament, i s'haurà de comunicar al Consell General de l'Advocacia Espanyola.  
Contra la denegació esmentada es podrà interposar un recurs, de conformitat amb el que s'estableix en l'article 87 d'aquest estatut.  
  
Article 16. Del jurament o la promesa  
La incorporació a la professió per primera vegada serà solemne, exigirà el jurament o la promesa d'acatar la Constitució i la resta de l'ordenament jurídic i de complir les normes deontològiques de la professió, amb llibertat i independència, de bona fe, amb lleialtat al client, respecte a la part contrària i guardant el secret professional.  
El jurament o la promesa es prestarà solemnement davant del degà o la degana del Col·legi de l'Advocacia de Sueca o davant del membre de la Junta de Govern en qui es delegue amb les formes i el protocol que establisca la Junta.  
En tot cas, s'haurà de deixar constància del jurament o la promesa en l'expedient personal de la persona col·legiada.  
La Junta de Govern podrà acordar la celebració periòdica d'actes solemnes, amb les formes i el protocol que la mateixa junta establisca, per a la ratificació pública d'aquest jurament o promesa i que s'haurà d'ajustar a les formalitats següents: l'acte de jura o promesa serà togat i davant de la Junta de Govern, presidida pel degà o la degana. El professional que s'hi incorpore haurà de ser apadrinat per un company o una companya que en l'acte de la ratificació pública de la jura o promesa el presentarà a la Junta de Govern. En el cas que el/la nou/nova col·legiat/ada no dispose de padrí o padrina, serà apadrinat per un membre de la Junta de Govern del Col·legi.  
  
Article 17. De les causes d'incapacitat per a l'exercici de l'advocacia  
Són circumstàncies determinants de la incapacitat per a l'exercici de l'advocacia:  
a) Els impediments que, per naturalesa o intensitat, no permeten el compliment de la missió de defensa i assessorament que a les persones exercents s'encomana.  
b) La inhabilitació o suspensió en virtut de sentència o resolució corporativa ferma.  
c) Les sancions disciplinàries fermes que tenen aparellada la suspensió de l'exercici professional o l'expulsió de qualsevol col·legi de l'advocacia de l'Estat, que tindrà eficàcia en tot el territori nacional.  
  
d) En general, la pèrdua d'algun dels requisits d'exercici que s'estableixen en l'article 13, i, en aquest cas, la persona col·legiada ho haurà de notificar en el termini de quinze dies, sense perjudici que haja de cessar en l'exercici de les seues funcions pròpies immediatament si es produeix el fet impeditiu, i sense que la falta de notificació siga un obstacle per a l'actuació del Col·legi en cas que tinga notícia de la concurrència de la causa d'incapacitat per qualsevol altre mitjà.  
La incapacitat, per qualsevol de les causes anteriors, suposarà la passada automàtica de professional exercent a la condició de no exercent i desapareixerà quan cesse la causa que l'haja motivada.  
En el cas d'haver sigut objecte d'expulsió per sanció disciplinària, la incapacitat no desapareixerà mentre no hi haja una rehabilitació de l'advocat o l'advocada en els termes que preveu aquest estatut.  
  
Article 18. De la pèrdua de la condició de col·legiat i col·legiada  
La condició de col·legiat i col·legiada es perdrà:  
a) Per defunció.  
b) Per baixa voluntària.  
c) Per deixar de satisfer una quota anual ordinària o qualsevol quota extraordinària acordada, així com per impagament de qualsevol altra càrrega col·legial obligatòria.  
d) Per condemna ferma que comporte la pena principal o accessòria d'inhabilitació per a l'exercici de la professió.  
e) Per sanció ferma d'expulsió del Col·legi, acordada en un expedient disciplinari.  
La pèrdua de la condició de col·legiat o col·legiada per les que preveuen els apartats anteriors c, d i e serà acordada per la Junta de Govern del Col·legi en una resolució motivada i, una vegada ferma, es comunicarà immediatament al Consell General de l'Advocacia Espanyola i al Consell Valencià de Col·legis d'Advocats.  
En el cas de l'apartat c es podrà rehabilitar el professional de l'advocacia en els seus drets sempre que es complisquen els requisits següents:  
  
S'obrirà un expedient mitjançant decret, en el qual constarà l'acord de la Junta de Govern, sobre la pèrdua de la condició de col·legiada o col·legiat, i es concedirà a la persona interessada un termini de quinze dies perquè formule al·legacions sobre la possible rehabilitació de la seua condició de col·legiada o col·legiat. Serà un requisit indispensable que, juntament amb les al·legacions, s'acredite el pagament de les quotes o quantitats degudes i els interessos al tipus legal incrementat en dos punts.  
  
Article 19. De la rehabilitació del professional de l'advocacia expulsat  
1. El professional de l'advocacia sancionat disciplinàriament amb l'expulsió podrà obtindre la rehabilitació per a l'exercici de la professió quan es complisquen els requisits que preveuen els apartats següents:  
  
a) Haver transcorregut un termini de cinc anys des que la sanció d'expulsió s'haja executat.  
b) Acreditar haver superat 12 hores d'activitats formatives en matèria de deontologia professional.  
c) Superar la prova escrita de tipus test sobre deontologia professional que li efectue pel Col·legi, i abonar els drets corresponents.  
  
d) No haver incorregut en causa d'indignitat o menyspreu dels valors i les obligacions professionals i deontològiques durant el temps d'expulsió.  
2. La rehabilitació s'haurà de sol·licitar mitjançant un escrit dirigit a la Junta de Govern que acredite haver complit els requisits anteriors. La falta de compliment determinarà sense més el rebuig de la sol·licitud.  
La Junta, una vegada sol·licitada la rehabilitació i acreditat el compliment dels requisits, haurà de dictar una resolució en el termini màxim de tres mesos, tenint en compte les circumstàncies següents:  
a) Antecedents penals posteriors a la sanció d'expulsió i les sancions disciplinàries prèvies no executades.  
b) Transcendència dels danys i perjudicis derivats de la comissió de la infracció sancionada, així com, si és el cas, la falta de reparació, atesa la naturalesa d'aquests.  
c) Qualsevol altra relativa a la relació amb els clients, els companys i les companyes, les autoritats i l'organització col·legial que permeta apreciar la incidència de la conducta del professional de l'advocacia sobre el seu futur exercici de la professió. Per tant, es tindran en compte denúncies o queixes rebudes amb posterioritat a l'expulsió, sempre que no estigueren prescrits els fets a què es refereixen.  
3. La resolució que denegue la rehabilitació haurà de ser sempre motivada.  
  
Article 20. De les incompatibilitats  
Les col·legiades i els col·legiats estan sotmesos a les prohibicions, incompatibilitats i restriccions especials que estableix aquest estatut, l'Estatut General de l'Advocacia i la normativa estatal i autonòmica aplicable.  
Si l'advocada o l'advocat a qui afecte alguna causa de prohibició o incompatibilitat opta pel cessament en l'exercici de l'advocacia, haurà de formalitzar la seua baixa com a exercent en el termini màxim de quinze dies mitjançant una comunicació dirigida a la Junta, que acordarà immediatament el seu pas automàtic a no exercent fins que desaparega aquesta causa.  
En cas que no es comunique aquesta circumstància i aquesta siga coneguda per la Junta, es procedirà a l'obertura d'un expedient i es donarà un termini de quinze dies per a al·legacions, i si s'acredita la incompatibilitat, per mitjà d'una resolució motivada, s'acordarà el pas a la situació de no exercent dels professionals de l'advocacia en els quals concórrega alguna de les circumstàncies determinants d'incapacitat, incompatibilitat o prohibició per a l'exercici de l'advocacia mentre aquesta subsistisca, sense perjudici que, si es procedeix així, es resolga el que corresponga en via disciplinària i amb independència de la situació col·legial final en la qual quede qui va ser declarat incapaç per a l'exercici de l'advocacia.  
Desapareguda la situació d'incompatibilitat o prohibició, el professional de l'advocacia, amb la justificació prèvia d'aquest fet, podrà instar la Junta de Govern perquè es reincorpore en les condicions col·legials anteriors.  
  
  
CAPÍTOL II  
Dels drets i les obligacions de les col·legiades i els col·legiats  
  
Article 21. Normes que els regulen  
Les col·legiades i els col·legiats incorporats a aquest il·lustre col·legi, en ocasió de l'exercici de la professió, i en relació amb els seus clients, els tribunals de justícia, els altres poders públics, els companys i les companyes, les altres parts i qualssevol tercers, gaudiran dels drets i estaran subjectes als deures que s'establisquen en aquest estatut, les lleis d'aplicació, l'Estatut General de l'Advocacia Espanyola, el Codi Deontològic aprovat pel Consell General de l'Advocacia Espanyola, el Codi Deontològic dels Advocats Europeus, els acords i les decisions de la Junta General i de Govern de l'Il·lustre Col·legi i els que adopten el Consell General de l'Advocacia i el Consell Valencià de Col·legis d'Advocats en l'àmbit de les seues competències.  
  
  
Article 22. Dels drets de les col·legiades i els col·legiats  
A més dels drets que atorga l'Estatut General de l'Advocacia Espanyola i les normes que regulen la professió, els que hi estiguen incorporats i els que actuen dins de l'àmbit del Col·legi gaudiran, en l'exercici de la professió, dels següents:  
1. Actuar en l'exercici de la professió amb tota llibertat i independència, sense més limitacions que les derivades d'una disposició legal o de les normes deontològiques. Si un advocat o una advocada considera que l'autoritat, el tribunal o el jutjat limita la seua independència o llibertat per a complir els seus deures professionals, o que no se li guarda la consideració deguda al prestigi i la dignitat de la seua professió, ho haurà de fer constar així davant d'aquesta autoritat o davant del mateix jutjat o tribunal, i n'haurà de donar compte a la Junta de Govern.  
2. Reclamar i obtindre del Col·legi i de les altres administracions públiques la protecció de la seua lícita llibertat d'actuació en la defensa jurídica.  
3. La inviolabilitat del seu secret professional.  
4. Les consideracions honorífiques degudes a la seua professió i tradicionalment reconegudes.  
Són drets de les persones col·legiades en relació amb el Col·legi:  
a) Participar en la gestió corporativa i, per tant, exercir els drets de vot i d'accés en els càrrecs col·legials, en la forma que establisquen les normes legals o aquests estatuts.  
b) Participar en les activitats que promoga el Col·legi, particularment en les de formació, i utilitzar les instal·lacions i els serveis col·legials, en els termes que estableix la Junta de Govern.  
c) Sol·licitar informació sobre els assumptes d'interés general que es tracten en els òrgans col·legials i els acords adoptats, sense perjudici de la publicitat que se'ls haja fet institucionalment.  
  
d) Sol·licitar del Col·legi la protecció de la seua independència i llibertat d'actuació professional, la consideració deguda a l'advocacia, la salvaguarda del secret professional i la protecció del dret i deure de defensa, en els supòsits en què es vegen limitats o pertorbats per qualsevol causa. Correspondrà a la Junta de Govern determinar en cada cas l'extensió i forma de l'empara concedida, així com la denegació.  
  
e) Promoure actuacions dels òrgans de govern per mitjà d'iniciatives.  
f) Conéixer en qualsevol moment l'estat de tramitació dels expedients en què tinga la condició d'interessat.  
g) Sol·licitar informació sobre qualsevol aspecte de la vida col·legial. La informació requerida l'haurà de facilitar la Junta de Govern dins del termini d'un mes des de la sol·licitud, llevat que hi haja motius per a negar-li-la basats en la intimitat de les persones, el secret professional o la protecció dels drets i les llibertats de tercers. La resolució desestimatòria haurà de ser motivada.  
h) Formular una moció de censura contra els membres de la Junta de Govern en els termes que regula aquest estatut.  
i) La formació professional inicial i continuada.  
j) Igualment, són drets corporatius, amb caràcter general, els que, si és el cas, deriven de la normativa o regulació de rang superior d'aplicació.  
k) Qualssevol altres que es recullen en aquest estatut.  
  
Article 23. Dels deures de les col·legiades i els col·legiats   
1. A més dels que estableixen l'Estatut General de l'Advocacia i les normes que regulen la professió, són deures de les persones col·legiades:  
a) Com a partícip en la funció de l'Administració de justícia, cooperar amb aquesta i defensar els drets i interessos que li siguen confiats. En cap cas, la tutela d'aquests interessos pot justificar la desviació de la fi suprema de la justícia al fet que l'advocacia es troba vinculada. La defensa jurídica és una obligació professional per als advocats i les advocades que es complirà ajustant-se a les normes deontològiques.  
  
b) Guardar el secret professional de tots els fets o les notícies que conega per raó de qualsevol de les modalitats de la seua actuació professional, i no podrà ser obligat a declarar sobre aquests. El secret abastarà igualment els fets que l'advocat o l'advocada conega per a pertànyer a la Junta de Govern o a alguna de les seues comissions. En cas que el degà o la degana, o qui estatutàriament el substituïsca, siga informat per l'autoritat judicial o governativa de la pràctica d'un escorcoll en el despatx professional d'un advocat o una advocada, s'haurà de personar i assistir a les diligències que es practiquen i vetlar per la salvaguarda del secret professional.  
c) Complir exactament les obligacions que les lleis els imposen en la seua actuació professional, així com el que disposen aquests estatuts, les normes deontològiques i els acords i les resolucions de la Junta de Govern, el consell autonòmic i el Consell General de l'Advocacia.  
  
d) Guardar respecte als companys de professió, les obligacions que es deriven de l'esperit de germanor i cortesia que entre aquests hi ha d'haver, i evitar competències il·lícites.  
e) Mantindre com a matèria reservada les converses i la correspondència amb els professionals de l'advocacia contraris, amb prohibició de revelar o presentar-se en un judici sense el consentiment previ.  
  
f) Complir amb el màxim zel i diligència la missió de defensa que se li encomane.  
g) Guardar el respecte degut a totes les persones que participen en l'administració de la justícia i exigir la reciprocitat en aquesta correcció.  
  
2. Són deures de les persones col·legiades en relació amb el Col·legi:  
a) Estar al corrent en el pagament de les seues quotes, ordinàries o extraordinàries, així com de qualsevol altra càrrega col·legial, siga quina siga la naturalesa, en la forma i els terminis que establisca la Junta de Govern. A aquest efecte es consideren càrregues corporatives totes les imposades pel Col·legi, el Consell Valencià de Col·legis d'Advocats i el Consell General de l'Advocacia en el marc de les respectives competències.  
b) Denunciar en el Col·legi tot acte d'intrusisme que arribe al seu coneixement, així com els casos d'exercici il·legal, siga per falta de col·legiació, per suspensió o inhabilitació del denunciat, o per estar incurs en causes d'incompatibilitat o prohibició.  
c) Denunciar en el Col·legi qualsevol atemptat contra la llibertat, independència o dignitat de qualsevol integrant del Col·legi en l'exercici de les seues funcions.  
d) Comunicar al Col·legi els canvis de domicili professional, trasllats de veïnatge i les absències que duren més de tres mesos consecutius.  
e) Comunicar al Col·legi una adreça de correu electrònic habilitada a l'efecte de les comunicacions oficials, així com els canvis o modificacions posteriors, de conformitat amb la legislació vigent.  
f) Comunicar al Col·legi un compte corrent, així com els posteriors canvis o modificacions d'aquest.  
Les comunicacions que regulen els últims tres apartats s'hauran de fer en un termini màxim de deu dies hàbils des que es produïsca el canvi o la modificació.  
  
  
Article 24. Distincions i honors  
1. A fi de reconéixer els mèrits contrets en benefici i interés de l'advocacia o el dret, els serveis prestats a aquesta corporació o la dedicació constant a l'exercici professional, el Col·legi, a iniciativa de la Junta de Govern, podrà concedir, amb la tramitació prèvia de l'expedient oportú, els títols de col·legiat o col·legiada d'honor, medalla d'honor i degà o degana d'honor. Aquesta última distinció s'haurà d'aprovar en junta general.  
2. Els que, havent figurat com a exercents en aquest col·legi i tenint, per tant, la condició d'advocats i advocades durant almenys vint-i-cinc anys i el dret a utilitzar aquesta denominació, siguen baixa en l'exercici professional i cessen en aquest per arribar a l'edat de jubilació o per incapacitat física, voluntàriament manifestada, podran continuar com a col·legiats i col·legiades, en qualitat de no exercents, i se'ls facultarà perquè continuen utilitzant la denominació de l'honrós títol d'advocat o advocada com a reconeixement permanent de la seua vocació exercida, però sense que puguen exercir la professió una vegada hagen sigut baixa.  
  
Article 25. De la substitució  
1. La substitució en la defensa o l'assessorament es regirà per les normes que conté aquest estatut, l'Estatut General de l'Advocacia Espanyola i el Codi Deontològic.  
2. Les obligacions que imposen són exigibles en l'àmbit del Col·legi i de compliment necessari tant en assumptes judicials com extrajudicials, defensa, assessorament i gestió, i mentre conste que hi ha un assumpte encarregat anteriorment a un altre company o companya, fins i tot quan haja comunicat el seu cessament el client.  
Els professionals de l'advocacia tindran llibertat plena per a acceptar o rebutjar la direcció d'un assumpte, així com de renunciar-hi en qualsevol fase del procediment, sempre que no li cause una indefensió al client.  
Els professionals de l'advocacia que s'hagen d'encarregar de l'adreça professional d'un assumpte encomanat a un altre company o companya li ho hauran de comunicar, en alguna forma que permeta la constància de la recepció, acreditant haver rebut l'encàrrec del client, llevat que hi haja una renúncia escrita i incondicionada a prosseguir la seua intervenció per part de l'anterior lletrat o lletrada i, en tot cas, demanar d'aquest la informació necessària per a continuar l'assumpte.  
La comunicació, excepte en cas d'urgència, que s'ha de justificar, s'haurà de sol·licitar per escrit amb caràcter previ a qualsevol actuació.  
  
El professional de l'advocacia substituït haurà de justificar, tan prompte com siga possible, la recepció de la comunicació, posar a la disposició del company o la companya la documentació relativa a l'assumpte que obre en el seu poder i proporcionar-li les dades i informacions que siguen necessàries.  
El professional de l'advocacia substituït tindrà dret a reclamar i cobrar els honoraris que corresponguen a la seua intervenció professional i el substitut o la substituta tindrà el deure d'informar el seu client del dret a percebre els seus honoraris del professional substituït i el deure del client d'abonar-los, sense perjudici d'eventuals discrepàncies.  
El nou professional de l'advocacia que es faça càrrec de l'assumpte està obligat a respectar i preservar el secret professional sobre la documentació rebuda, amb atenció especial a la confidencialitat de les comunicacions entre companys i companyes.  
  
Article 26. De la necessitat d'identificar-se  
Els professionals de l'advocacia hauran de consignar en totes les seues actuacions o escrits que pertanyen al Col·legi, així com el número de col·legiació.  
S'hauran d'acreditar amb el carnet col·legial expedit pel Col·legi o qualsevol altre document o certificat que justifique la seua col·legiació.  
  
  
CAPÍTOL III  
De la manera d'organitzar-se per a exercir l'advocacia  
  
Article 27. De la forma dels despatxos  
L'advocacia es podrà exercir de les maneres que preveu l'Estatut General de l'Advocacia Espanyola i la legislació vigent.  
L'exercici esmentat es podrà desenvolupar de manera individual o col·lectiva, per mitjà de l'associació amb advocats o altres professionals liberals no incompatibles, segons el règim i els requisits que estableixen aquest estatut, l'Estatut General de l'Advocacia Espanyola i la Llei 2/2007, de 15 de març, de societats professionals.  
  
Article 28. De l'exercici individual de la professió  
1. L'exercici individual de l'advocacia es podrà desenvolupar per compte propi com a titular d'un despatx, per compte d'un altre o com a col·laborador d'un despatx individual o col·lectiu. No es perdrà la condició d'advocat o advocada que exerceix com a titular del seu propi despatx individual quan:  
a) L'advocat o l'advocada tinga en el seu despatx passants o col·laboradors, amb relació laboral amb aquests o sense.  
b) L'advocat o l'advocada compartisca el despatx amb el seu cònjuge, els ascendents, descendents o parents fins al segon grau de consanguinitat o afinitat.  
c) L'advocat o l'advocada compartisca els locals, les instal·lacions, els serveis o altres mitjans amb altres professionals de l'advocacia, però mantenint la independència dels seus despatxos, sense identificació conjunta d'aquesta davant de la clientela.  
d) L'advocat o l'advocada concerte acords de col·laboració per a determinats assumptes o classes d'assumptes amb altres professionals de l'advocacia o despatxos col·lectius, nacionals o estrangers, siga quina siga la forma.  
e) L'advocat o l'advocada constituïsca una societat unipersonal per a l'exercici de l'advocacia que haurà d'observar, quan se li puga aplicar, el que disposa l'article següent per a l'exercici col·lectiu.  
2. L'advocat o l'advocada titular d'un despatx professional individual ha de respondre professionalment davant del seu client de les gestions o actuacions que efectuen els seus passants o col·laboradors, sense perjudici de la facultat de repetir davant d'aquests, si és procedent. No obstant això, els passants i col·laboradors queden sotmesos a les obligacions deontològiques i hauran d'assumir la seua pròpia responsabilitat disciplinària. Els honoraris a càrrec del client es reportaran a favor del titular del despatx, fins i tot en el cas que les actuacions hagen sigut realitzades per altres lletrats per delegació o substitució d'aquest; i, al seu torn, aquest titular del despatx respondrà personalment dels honoraris deguts als lletrats als quals va encarregar o delegar actuacions, fins i tot en el cas que el client deixe d'abonar-li'ls, excepte que hi haja un pacte en contra.  
3. L'exercici de l'advocacia per compte d'un altre en règim de col·laboració especial s'haurà de pactar expressament per escrit i s'hauran de fixar les condicions, la duració, l'abast i el règim econòmic de la col·laboració.  
4. L'advocacia també es podrà exercir per compte d'un altre en règim de dret laboral, mitjançant un contracte de treball formalitzat per escrit en el qual s'haurà de respectar la llibertat i independència bàsiques per a l'exercici de la professió i expressar-se si aquest exercici és en règim d'exclusivitat.  
5. El Col·legi de l'Advocacia de Sueca podrà exigir la presentació dels contractes de col·laboració i de treball a fi de verificar si s'ajusten al que estableix aquest estatut. En les actuacions que faça el col·laborador en règim especial o en règim de dret laboral, per substitució o per delegació del despatx amb què col·labora, haurà de fer constar en nom i per compte de qui actua.  
  
Article 29. De l'exercici col·lectiu o les societats professionals  
1. Les advocades i els advocats podran exercir l'advocacia col·lectivament, mitjançant la seua agrupació, de qualsevol de les maneres lícites en dret, incloses les societats mercantils.  
2. L'agrupació haurà de tindre com a objecte exclusiu l'exercici professional de l'advocacia i estar integrada exclusivament per advocats i advocades en exercici, sense limitació de nombre. No podrà compartir locals o serveis amb professionals incompatibles si això afecta la salvaguarda del secret professional. Tant el capital com els drets polítics i econòmics s'hauran d'atribuir únicament als professionals de l'advocacia que integren el despatx col·lectiu.  
3. La manera d'agrupar haurà de permetre en tot moment la identificació dels integrants, s'haurà de constituir per escrit i inscriure en el Registre especial de societats professionals que el Col·legi té creat a aquest efecte, i tindran les mateixes obligacions deontològiques que la resta de col·legiats i col·legiades amb les particularitats que li siguen pròpies. En aquest registre s'hauran d'inscriure la composició i les altes i baixes que es produïsquen. Els que formen part d'un despatx col·lectiu estaran obligats personalment a sol·licitar les inscripcions corresponents.  
4. Els professionals de l'advocacia agrupats en un despatx col·lectiu no podran tindre un despatx independent del col·lectiu, i en les intervencions professionals que facen i les minutes que emeten hauran de deixar constància de la seua condició de membres del col·lectiu referit. No obstant això, les actuacions corresponents a l'assistència jurídica gratuïta tindran caràcter personal, encara que es podrà sol·licitar del Col·legi la facturació a nom del despatx col·lectiu.  
5. Les advocades i els advocats membres d'un despatx col·lectiu tindran plena llibertat per a acceptar o rebutjar qualsevol client o assumpte del despatx, així com plena independència per a dirigir la defensa dels interessos que tinguen encomanats. Les substitucions que es produïsquen hauran d'atendre les normes de funcionament del respectiu despatx, sense necessitar la sol·licitud de vènia interna. Els honoraris correspondran al col·lectiu sense perjudici del règim intern de distribució que establisquen les referides normes.  
6. L'actuació professional dels integrants del despatx col·lectiu estarà sotmesa a la disciplina col·legial i haurà de respondre personalment el professional de l'advocacia que l'haja efectuada. Tanmateix, s'estendran a tots els membres del despatx col·lectiu el deure de secret professional, les incompatibilitats que afecten qualsevol dels integrants i les situacions de prohibició d'actuar en defensa d'interessos contraposats amb les persones patrocinades per qualsevol d'aquest.  
  
7. La responsabilitat civil que tinga el despatx col·lectiu serà conforme al règim jurídic general que corresponga a la forma d'agrupació utilitzada. A més, tots els professionals de l'advocacia que hagen intervingut en un assumpte hauran de respondre civilment davant del client amb caràcter personal, solidari i il·limitat.  
8. El secret professional incumbeix també les societats d'advocats i advocades i els despatxos col·lectius, de manera que el Col·legi exercirà sobre les societats professionals que estiguen inscrites les mateixes competències que se li atribueixen en relació amb les persones col·legiades, especialment quant a la deontologia i potestat disciplinària.  
9. Per a la millor salvaguarda del secret professional i les relacions de companyonia, les normes reguladores del despatx col·lectiu podran sotmetre a arbitratge col·legial les discrepàncies que puguen sorgir entre els seus membres a causa del funcionament, la separació o la liquidació d'aquest despatx.  
  
Article 30. Del règim de col·laboració multidisciplinària  
1. Les advocades i els advocats es podran associar en règim de col·laboració multidisciplinària amb altres professionals liberals no incompatibles, sense limitació de nombre i sense que això afecte la seua plena capacitat per a l'exercici de la professió davant de qualsevol jurisdicció i tribunal, i utilitzar qualsevol forma lícita en dret, incloses les societats mercantils, sempre que es complisquen les condicions següents:  
a) Que l'agrupació tinga per objecte la prestació de serveis conjunts determinats, incloent-hi serveis jurídics específics que es complementen amb els de les altres professions.  
b) Que l'activitat que s'ha d'exercir no afecte l'exercici correcte de l'advocacia pels membres advocats i/o advocades.  
c) Que es complisquen les condicions establides en l'article anterior en allò que afecte l'exercici de l'advocacia, excepte el que s'ha expressat en l'apartat 2 d'aquest, que no resultarà aplicable, o en l'apartat 4, del qual només serà aplicable l'obligació de deixar constància de la condició de membre del col·lectiu multidisciplinari en les actuacions que es facen i les minutes que s'emeten en el seu àmbit.  
2. Les agrupacions en règim de col·laboració multidisciplinària s'han d'inscriure en el registre especial que a aquest efecte es durà al Col·legi d'Advocats.  
3. Els membres professionals de l'advocacia s'hauran de separar quan qualsevol dels integrants incomplisca les normes sobre prohibicions, incompatibilitats o deontologia pròpies de l'advocacia.  
Els deures d'informació i identificació que estableix l'Estatut General de l'Advocacia Espanyola recauen també sobre les societats multidisciplinàries en les quals són socis professionals de l'advocacia.  
Igualment, el secret professional incumbeix també les societats multidisciplinàries amb participació de professionals de l'advocacia.  
És recomanable que els despatxos multiprofessionals regulen en les seues normes de constitució el règim d'accés i separació dels seus membres, la dissolució i el sotmetiment a mediació o arbitratge per a totes les divergències que puguen sorgir entre els components.  
  
  
CAPÍTOL IV  
De l'exercici de la professió a Espanya per professionals de l'advocacia d'altres estats membres de la Unió Europea   
o d'estats membres de l'Espai Econòmic Europeu  
  
Article 31. De l'exercici a Espanya amb títol professional d'origen  
  
Els professionals de l'advocacia d'un altre estat membre de la Unió Europea o de l'Espai Econòmic Europeu podran desenvolupar a Espanya, en règim de prestació ocasional, les activitats pròpies de l'advocacia, de conformitat amb la legislació vigent, i estaran sotmesos a les mateixes normes professionals i deontològiques que la resta de professionals de l'advocacia.  
  
Article 32. Del dret d'establiment i de la incorporació en el Col·legi com a advocat inscrit  
Els professionals de l'advocacia d'un altre estat membre de la Unió Europea o de l'Espai Econòmic Europeu tindran dret a exercir la seua activitat professional a Espanya, de manera permanent i amb el seu títol professional d'origen, amb la denominació «professional de l'advocacia inscrit», en els termes i amb les limitacions que preveu l'RD 936/2001, de 3 d'agost, pel qual es regula l'exercici permanent a Espanya de la professió amb títol professional obtingut en un altre estat membre de la UE o estat membre de l'Espai Econòmic Europeu.  
  
D'aquests professionals, els que tinguen el domicili professional únic o principal a Espanya en l'àmbit territorial de l'Il·lustre Col·legi de l'Advocacia de Sueca s'hauran d'inscriure prèviament en el registre especial constituït a aquest efecte. A la sol·licitud d'inscripció facilitada pel Col·legi hauran d'acompanyar la documentació que es preveu en l'article 5 de l'RD 936/2001, de 3 d'agost, així com la documentació que acredite el compliment dels requisits que preveu l'article 8 d'aquests estatuts. La quota d'incorporació no podrà ser mai superior a l'exigida a la resta de col·legiades i col·legiats exercents.  
  
Article 33. De la necessitat de concert amb un professional de l'advocacia espanyola  
1. Els professionals de l'advocacia d'un altre estat membre de la Unió Europea o de l'Espai Econòmic Europeu, siga ocasional o amb la categoria de professional de l'advocacia inscrit, hauran d'actuar concertadament amb un/a professional de l'advocacia col·legiat a Espanya en els termes que preveuen les normes aplicables.  
2. El concert s'haurà de comunicar en cada cas al degà o la degana del col·legi de l'advocacia en què vaja a intervindre l'advocat o l'advocada visitant o davant d'aquell en el qual figure registrat com a professional de l'advocacia inscrit, mitjançant un escrit signat pels dos professionals, i s'haurà de fer constar el concert en totes les actuacions professionals que efectue.  
3. El concert obliga el professional de l'advocacia a acompanyar i assistir l'inscrit o visitant en les actuacions professionals.  
  
Article 34. Integració en la professió  
1. Els professionals de l'advocacia que exercisquen en l'àmbit territorial de l'Il·lustre Col·legi de l'Advocacia de Sueca amb el títol professional d'origen, de manera efectiva i regular durant almenys tres anys, i que estiguen col·legiats o col·legiades com a inscrits, podran sol·licitar i obtindre la integració en la professió, de conformitat amb la legislació vigent.  
2. La sol·licitud s'haurà de formular davant de la Junta de Govern i haurà d'anar acompanyada dels informes i la documentació que considere pertinent per a acreditar el nombre i les classes d'assumptes que haja portat.  
3. Rebuda la sol·licitud, aquesta serà analitzada i valorada per la Junta de Govern, es demanarà un informe al Consell General de l'Advocacia Espanyola i s'adoptarà la resolució corresponent motivada en el termini màxim de tres mesos.  
El contingut de la resolució podrà ser:  
a) Denegatori de la sol·licitud, si es considera no acreditat l'exercici efectiu i regular a Espanya durant almenys tres anys en els termes de l'article 17 de l'RD 936/2001, o per considerar que concorren motius d'ordre públic relacionats amb procediments disciplinaris, queixes o incidents de qualsevol mena seguits contra el sol·licitant.  
b) Estimatori de la sol·licitud, la qual cosa comportarà la integració de la persona sol·licitant com a col·legiat o col·legiada exercent, i obtenció de la condició d'advocat o advocada amb caràcter general.  
Adoptada la resolució, es notificarà al sol·licitant i serà susceptible d'un recurs, d'acord amb el que s'estableix en l'article 87 d'aquests estatuts. També es donarà trasllat de la resolució al Consell General de l'Advocacia Espanyola, el Consell Valencià de Col·legis d'Advocats, l'autoritat competent de l'estat d'origen del sol·licitant i també al Ministeri de Justícia.  
  
  
CAPÍTOL V  
Dels honoraris professionals  
  
Article 35. Dels honoraris professionals  
1. L'advocat o l'advocada té dret a una compensació econòmica adequada pels serveis prestats, així com al reintegrament de les despeses que se li hagen causat.  
2. La quantia dels honoraris, així com la forma de retribució fixa, periòdica, per hores o qualsevol altra, serà convinguda lliurement entre client i professional, pel que fa a les normes deontològiques i de competència deslleial. Quant a les costes recobrades de tercers, caldrà ajustar-se al que lliurement acorden les parts.  
3. L'advocada o l'advocat, tan prompte com compte amb les dades necessàries a aquest efecte, haurà d'informar el client sobre els honoraris corresponents a la seua actuació professional i els criteris que pretenga utilitzar per a determinar-ne la quantificació, i haurà de presentar el full corresponent per encàrrec, pressupost o mitjà equivalent. Estarà obligat, així mateix, a informar sobre les conseqüències d'una possible condemna en costes i la quantia aproximada.  
4. S'entén recomanable, en tot cas, que el full per encàrrec o equivalent estiga signat també pel client, i s'hi haurà de fer constar el següent:  
  
a) L'objecte de l'encàrrec.  
b) El detall de les actuacions concretes que expressament queden incloses en l'encàrrec.  
c) Una referència, si és el cas, a les actuacions que no formen part del pressupost, però que s'estimen com a possibles o probables en el desenvolupament de la labor professional.  
d) Els criteris que es tindran en consideració en la determinació dels honoraris professionals i, en la mesura que siga possible, la quantificació exacta. Quan, per les característiques de l'assumpte, s'estime que no és possible la determinació en una quantia exacta, es deixarà constància d'aquesta circumstància, i s'hauran d'indicar, en tot cas, les bases que serviran per a la determinació.  
e) Les quantitats que es requeriran com a bestretes, o per altres circumstàncies, i que no s'incloguen en el preu en el sentit de la lletra d anterior.  
f) Els moments en què és procedent l'abonament de qualssevol quantitats.  
g) Si és el cas, l'esment que el pressupost pot quedar subjecte a eventuals modificacions que puguen motivar el desenvolupament de l'encàrrec, modificacions que s'hauran de sotmetre, igualment, a l'acceptació del client.  
5. Per a la percepció d'honoraris, l'advocat o l'advocada o la societat professional haurà d'expedir una minuta o factura que haurà de lliurar al client. Aquesta factura ha de complir tots els requisits legals i expressar, amb el detall corresponent, tots els elements rellevants per a la seua determinació i, expressament, els diversos conceptes d'honoraris, la llista de despeses i les provisions percebudes.  
6. Amb independència que hi haja, o no, full per encàrrec o pressupost, els professionals de l'advocacia tindran dret a percebre els honoraris corresponents a l'activitat desenvolupada, i podran exercir les accions que la llei establisca per a reclamar-los.  
Article 36. Intervenció del Col·legi en la determinació d'honoraris  
  
1. El Col·legi no podrà establir barems, catàlegs, tarifes o indicacions concretes que conduïsquen directament a la quantificació dels honoraris dels i les professionals, ni tampoc establir recomanacions més àmplies, directrius, normes, regles o criteris orientatius sobre honoraris professionals, encara que no assolisquen aquest grau de concreció.  
  
2. Únicament es podran elaborar criteris orientatius per als supòsits de taxació de costes, jura de comptes i assistència jurídica gratuïta, és a dir, en el marc d'un procés judicial, i la seua formulació únicament podrà ser a l'efecte de pautes o directrius amb algun grau de generalitat, sense poder incloure cap mena de recomanacions, barems o indicacions d'honoraris.  
3. El Col·legi no atendrà consultes, ni anteriors ni posteriors a l'encàrrec professional, per a la determinació dels honoraris professionals o sobre la consideració d'excessius o adequats d'uns honoraris concrets. El Col·legi únicament podrà intervindre en tasques de resolució extrajudicial de les discrepàncies en matèria d'honoraris professionals, mitjançant els procediments de mediació o arbitratge, que vincularan les parts en els termes que aquestes pacten.  
4. El Col·legi haurà d'informar, únicament a requeriment judicial, siga d'ofici o a instàncies de part, en els processos en què es discutisquen honoraris professionals, en la condició de corporació legalment habilitada per a l'emissió de dictamen pericial i en els termes que s'estableixen en les lleis processals.  
  
  
CAPÍTOL VI  
Del torn d'ofici i torns d'assistència  
  
Article 37. Competència  
1. Correspon a la Junta de Govern del Col·legi de l'Advocacia de Sueca regular i organitzar els serveis d'assistència lletrada i de defensa i representació gratuïtes, i garantir-ne, en tot cas, la continuïtat, atesos els principis d'eficiència i funcionalitat, distribució objectiva i equitativa dels diversos torns i mitjans, i quan el cens de professionals ho permeta, d'especialització per òrgans jurisdiccionals.  
  
La defensa professional d'ofici i l'assistència a la persona detinguda i la víctima la prestaran els col·legiats i les col·legiades exercents residents del Col·legi que s'incorporen als torns esmentats, llevat que la necessitat de la prestació del servei impose l'adscripció obligatòria.  
  
La Junta de Govern del Col·legi de l'Advocacia de Sueca establirà les normes per al repartiment entre els col·legiats i les col·legiades exercents residents que ho sol·liciten, així com els requisits que, a més dels que estableix aquest estatut, hagen de complir els que vulguen o hagen de prestar-lo.  
2. Els advocats i les advocades exerciran les funcions a què es refereix el paràgraf precedent amb la llibertat i independència professionals que els són pròpies i d'acord amb les normes ètiques i deontològiques que regeixen la professió, sense perjudici de les limitacions de la normativa que regula el dret d'assistència jurídica gratuïta.  
Correspon als advocats i les advocades inscrits en el torn d'ofici l'assessorament jurídic i la defensa de les persones que tinguen dret a l'assistència jurídica gratuïta, d'acord amb la legislació vigent i els altres casos legalment previstos.  
3. Així mateix, correspon a les advocades i els advocats del torn d'ofici l'assistència i defensa dels que sol·liciten la designació d'ofici o no designen un advocat o una advocada en la jurisdicció penal, sense perjudici de l'abonament d'honoraris pel client si no li és reconegut el dret a l'assistència jurídica gratuïta.  
4. Igualment correspon a les advocades i els advocats del torn d'ofici l'assistència als detinguts i presos i a les víctimes, en els termes que expresse la legislació vigent.  
  
Article 38. Funcionament  
1. El desenvolupament d'aquestes funcions l'organitzarà el Col·legi de l'Advocacia de Sueca, que procedirà a designar el professional de l'advocacia que haja d'assumir cada assumpte, el control de l'acompliment, l'exigència de les responsabilitats disciplinàries i l'establiment de les normes i els requisits que s'han de complir per a prestar els serveis corresponents, tot això d'acord amb la legislació vigent.  
  
2. L'Administració pública abonarà la remuneració dels serveis que es presten en compliment del que s'estableix en aquest capítol, i podrà efectuar el seguiment i control periòdic del funcionament del servei i de l'aplicació dels fons públics que s'hi destinen, en la forma establida legalment.  
  
Article 39. Requisits generals  
Amb caràcter general, les advocades i els advocats adscrits als torns d'ofici o de defensa al detingut i la víctima, hauran de reunir, en tot moment, les condicions següents, sense perjudici de complir els altres requisits i tràmits que acorde la Junta de Govern:  
a) Estar incorporats com a exercents residents en aquest col·legi, almenys amb tres mesos d'antelació a la sol·licitud d'incorporació al torn, així com tindre el seu despatx únic o principal en l'àmbit del partit judicial de Sueca i comptar amb més de tres anys d'exercici professional.  
b) No estar sotmés a expedient disciplinari ni haver sigut sancionat corporativament, excepte la seua rehabilitació.  
c) Tindre complides les seues obligacions econòmiques amb el Col·legi de l'Advocacia de Sueca.  
d) No estar inscrit en el torn d'ofici ni assistència jurídica gratuïta de cap altre col·legi  
La Junta de Govern podrà excloure dels torns els que, per la seua prestació de serveis a la funció pública o empresarial, estiguen subjectes al compliment d'un horari que els impossibilite o obstaculitze greument el bon compliment de les obligacions inherents al funcionament del torn d'ofici o del torn d'assistència al detingut i la víctima, l'atenció dels quals s'ha de cuidar en tot moment amb el màxim zel i diligència.  
  
L'alta o nova incorporació o reincorporació al torn d'ofici es farà efectiva en l'anualitat immediatament posterior a aquella en la qual se sol·licite.  
  
  
CAPÍTOL VII  
Del règim de responsabilitat de les col·legiades   
i els col·legiats i de les societats professionals  
  
Article 40. De la responsabilitat civil i penal  
1. Les persones integrants del Col·legi i les societats professionals estan subjectes a responsabilitat penal pels delictes i les faltes que cometen en l'exercici de la seua activitat professional.  
2. Les persones integrants del Col·legi i les societats professionals, en el seu exercici professional, estan subjectes a responsabilitat civil quan per dol o negligència danyen els interessos la defensa dels quals els haja sigut confiada, una responsabilitat que serà exigible d'acord amb la legislació ordinària davant dels tribunals de justícia.  
  
Article 41. Normes generals de la responsabilitat disciplinària  
1. Les persones integrants del Col·legi i les societats professionals que, en l'exercici de la professió, incomplisquen els deures que preveuen aquest estatut, l'Estatut General de l'Advocacia, l'Estatut del Consell Valencià de Col·legis d'Advocats, el Codi Deontològic i les altres normes d'aplicació a la professió, incorreran en responsabilitat disciplinària sense perjudici de qualsevol altra responsabilitat penal, civil o administrativa que siga procedent.  
2. L'exercici de la potestat sancionadora respecte de les persones integrants del Col·legi i les societats professionals correspon a la Junta de Govern i s'estén a totes les accions o omissions susceptibles de sanció que tinguen lloc en el seu àmbit territorial, encara que es tracte d'advocades o advocats o societats professionals incorporats a altres col·legis. La Junta de Govern és, igualment, l'òrgan encarregat d'executar les sancions imposades, una vegada fermes.  
3. La potestat disciplinària correspon al Consell Valencià de Col·legis d'Advocats quan la persona afectada tinga la condició d'integrant de la Junta de Govern o de l'òrgan de govern del mateix consell o del Consell General de l'Advocacia Espanyola.  
4. Les sancions disciplinàries es faran públiques en la forma que determine la Junta de Govern, i es faran constar, en tot cas, en l'expedient personal del col·legiat o la col·legiada o en el particular de la societat professional, fins que se'n produïsca la cancel·lació, tot això d'acord amb el que s'estableix en la normativa sobre protecció de dades  
5. Les sancions disciplinàries que comporten la suspensió temporal en l'exercici de l'advocacia o l'expulsió del Col·legi es comunicaran al Consell General de l'Advocacia Espanyola, el Consell Valencià de Col·legis d'Advocats, els jutjats i tribunals, la conselleria competent en matèria de consells i col·legis professionals i, si és procedent, al Ministeri de Justícia, perquè siguen efectives.  
  
Article 42. Procediment disciplinari  
En allò que no s'estableix expressament en aquest estatut, la tipificació de les infraccions disciplinàries i les sancions corresponents i el procediment contradictori que cal seguir per al seu examen i imposició, es regirà pel que es disposa en l'Estatut General de l'Advocacia Espanyola, el Codi Deontològic i el Reglament de procediment disciplinari aprovat pel Consell General de l'Advocacia Espanyola, o les normes que, si és el cas, els substituïsquen.  
1. La responsabilitat disciplinària es declararà prèviament a la formació de l'expedient seguit pels tràmits que s'especifiquen en el Reglament de procediment disciplinari del Consell General de l'Advocacia Espanyola.  
2. La mera presentació de la denúncia no atorga a la persona denunciant la consideració d'interessada. No obstant això, se li comunicaran els acords i les resolucions que posen fi definitivament en via administrativa al procediment disciplinari.  
3. Si la incoació de l'expedient disciplinari ho és a conseqüència d'una denúncia formulada per una persona usuària dels serveis d'assistència jurídica gratuïta, es podrà acordar com a mesura cautelar la separació del servei del professional de l'advocacia presumptament responsable, quan la gravetat del fet denunciat ho aconselle, per un període màxim de sis mesos fins que l'expedient es resolga.  
  
4. Contra la resolució que dicte la Junta de Govern que posarà fi al procediment, les persones interessades podran interposar un recurs d'alçada, que es regularà pel que disposa l'article 87 d'aquest estatut.  
  
  
Article 43. Infraccions i sancions  
Les infraccions que puguen portar aparellada una sanció disciplinària es classifiquen en molt greus, greus i lleus.  
Són infraccions molt greus:  
1. Les regulades com a tals en l'Estatut General de l'Advocacia.  
2. La infracció del règim d'incompatibilitats que regula l'article 17 d'aquest estatut.  
3. Els actes i les omissions que suposen una ofensa greu als deures establits per a les persones integrants del Col·legi en aquest estatut.  
4. L'exercici de la professió en estat d'embriaguesa o sota els efectes de drogues tòxiques i estupefaents quan s'afecte greument aquest exercici o el respecte degut als companys i les companyes i l'Administració de justícia.  
5. La constitució d'associacions o realització d'activitats, la finalitat o la funció de les quals siga la pròpia i exclusiva d'aquest col·legi d'advocats.  
6. La comissió d'una infracció greu per haver sigut sancionat o sancionada per la comissió d'altres dues del mateix caràcter sense que s'haja extingit la responsabilitat d'aquestes.  
7. L'incompliment deliberat i persistent de les normes deontològiques essencials en l'exercici de l'advocacia.  
Són infraccions greus:  
1. Les regulades com a tals en l'Estatut General de l'Advocacia.  
2. L'incompliment greu d'aquests estatuts, dels acords adoptats pels òrgans col·legials en l'àmbit de la seua competència, així com l'incompliment reiterat de l'obligació d'atendre les càrregues col·legials.  
  
3. La falta de respecte, per acció o omissió, o l'atemptat contra la dignitat i l'honor als membres de la Junta de Govern quan actuen en l'exercici de les seues funcions.  
4. Els actes de desconsideració manifesta cap als professionals de l'advocacia en l'exercici de l'activitat professional.  
5. La competència deslleial, quan així haja sigut declarada per l'òrgan competent, i la infracció de les normes de publicitat que estableixen l'Estatut General de l'Advocacia, el Codi Deontològic o les normes que en el futur es dicten i siguen exigibles als professionals de l'advocacia.  
  
6. La comissió d'una infracció lleu, havent sigut prèviament sancionat o sancionada per la comissió d'altres dues del mateix caràcter la responsabilitat de la qual no s'haja extingit.  
7. L'exercici de l'activitat professional per les persones inscrites, ometent amb esment exprés del títol professional d'origen.  
8. La falta de comunicació de qualsevol canvi de domicili i adreça electrònica que dificulte greument o no permeta els actes de notificació en els termes que estableix aquest estatut.  
Són infraccions lleus:  
1. Les regulades com a tals en l'Estatut General de l'Advocacia  
2. La falta de respecte als membres de la Junta de Govern en l'exercici de les seues funcions i als professionals de l'advocacia en l'exercici de la professió, quan no constituïsca una infracció molt greu o greu.  
  
3. La negligència en el compliment dels deures i les obligacions que estableixen aquests estatuts.  
4. L'incompliment lleu dels deures que la professió imposa.  
5. Els actes i les omissions que suposen una vulneració de les obligacions deontològiques i normes ètiques que estableix el Codi Deontològic quan no suposen una infracció molt greu o greu ni estiguen expressament assenyalades com a greus en l'article 125.a de l'Estatut General de l'Advocacia, referit a la vulneració dels deures deontològics.  
  
6. Qualsevol altra falta enumerada en l'article anterior quan no tinga entitat suficient per a ser considerada com a greu.  
  
Article 44. Sancions  
1. Les sancions que es podran imposar als professionals de l'advocacia per les infraccions comeses en l'àmbit d'aquest col·legi són les següents:  
a) Advertència.  
b) Multa pecuniària.  
c) Suspensió de l'exercici de l'advocacia durant un termini no superior a dos anys.  
d) Expulsió del Col·legi.  
En el cas de les societats professionals, podran ser sancionades amb la baixa del registre col·legial corresponent, en els termes que regula l'Estatut General de l'Advocacia.  
2. La imposició de qualsevol sanció guardarà l'adequació deguda entre la gravetat del fet constitutiu de la infracció i la sanció aplicada. Amb aquest fi es considerarà, en tot cas, l'existència de reincidència i reiteració, tenint especialment en compte la naturalesa i l'entitat dels perjudicis causats a tercers o a la professió.  
Les sancions es graduaran de conformitat amb el que disposa l'Estatut General de l'Advocacia Espanyola.  
3. Les sancions que s'imposen als professionals per infraccions greus o molt greus relacionades amb actuacions desenvolupades en la prestació dels serveis del torn d'ofici, comportaran, en tot cas, l'exclusió del professional de l'advocacia d'aquest servei durant un termini mínim de sis mesos, inferior a un any si la infracció és greu i entre un i dos anys si és molt greu.  
4. També podran ser sancionades, d'acord amb l'Estatut General de l'Advocacia Espanyola, per les infraccions comeses pels advocats i les advocades que les integren, les societats professionals quan resulte acreditada la seua responsabilitat concurrent, com a partícips o encobridors, en la comissió d'aquestes infraccions. Es presumirà que hi ha aquesta responsabilitat concurrent quan les infraccions les hagen comés per compte i en profit de la societat professional els seus administradors o els que, seguint les seues instruccions, la representen. En aquests casos, es considerarà la infracció de la societat professional de la mateixa classe que la comesa per l'advocat a l'efecte d'aplicar la sanció corresponent.  
Igualment, es podran sancionar les societats professionals per la realització de conductes directament imputables a la societat que estiguen tipificades com a infraccions per als advocats o les advocades, i es graduaran les infraccions d'acord amb el que preveu l'Estatut General de l'Advocacia Espanyola.  
5. L'actuació en matèria disciplinària del Col·legi, en allò que no regula expressament aquest estatut, s'haurà d'ajustar a la regulació de l'Estatut General de l'Advocacia Espanyola pel que fa a infraccions, sancions i règim de prescripció.  
Article 45. De la mediació del degà o la degana  
L'advocada i/o l'advocat que reba l'encàrrec de promoure actuacions contra un altre professional de l'advocacia sobre responsabilitat emanada de l'exercici professional, haurà d'informar el degà o la degana amb caràcter previ al seu exercici, com a regla de consideració, a fi que duga a terme, si ho considera convenient, una tasca de mediació.  
  
  
TÍTOL III  
Dels òrgans del col·legi  
  
CAPÍTOL I  
Principis rectors i òrgans de govern  
  
Article 46. Principis rectors i òrgans de govern  
1. El govern del Col·legi està presidit pels principis de democràcia, autonomia i transparència. Els seus òrgans de govern són la Junta o Assemblea General, la Junta de Govern i el degà o la degana.  
2. De les sessions i deliberacions dels òrgans col·legiats s'alçarà acta, que signarà el titular de la Secretaria en unió de qui haja presidit la sessió. Les actes se sotmetran a aprovació en la sessió que duga a terme l'òrgan de què es tracte, i serà suficient el vot favorable de la majoria simple dels assistents.  
3. Els acords inclosos en les actes seran immediatament executius sense perjudici d'una aprovació ulterior de l'acta.  
  
  
CAPÍTOL II  
De La Junta de Govern  
  
Secció primera  
Composició  
  
Article 47. De la composició de la Junta de Govern  
1. La Junta de Govern és l'òrgan de direcció, gestió i administració del Col·legi. Estarà integrada per set professionals de l'advocacia exercents i residents i inclourà la degana o el degà, la secretària o el secretari, la tresorera o el tresorer, la bibliotecària o el bibliotecari i tres diputades o diputats numerats ordinalment.  
2. La duració del mandat serà de quatre anys, si bé els titulars podran ser reelegits. La renovació s'efectuarà l'any en què es complisquen els quatre, comptats des de la presa de possessió de cadascun dels membres.  
  
Article 48. De la degana o el degà  
Correspon a la degana o el degà la representació legal del Col·legi en totes les seues relacions, incloses les que mantinga amb els poders públics, les entitats, les corporacions i les persones de qualsevol ordre, la presidència de tots els òrgans col·legiats, dirigint els debats i les votacions, amb vot de qualitat en cas d'empat, i les altres que li atribueix l'Estatut General de l'Advocacia Espanyola.  
  
Article 49. De la vicedegana o el vicedegà  
Qui exercisca el càrrec al qual corresponga el numeral u dels membres de la Junta tindrà la consideració de vicedegana o vicedegà, haurà d'exercir totes les funcions que li conferisca la Junta, i assumirà les del degà o la degana en cas de defunció, absència, malaltia, abstenció, recusació o vacant. En cas que l'afecte alguna d'aquestes circumstàncies, serà substituït pel diputat o la diputada que el seguisca en ordre de numeració.  
  
Article 50. De les diputades i els diputats  
Les diputades i els diputats actuaran com a vocals de la Junta, i exerciran les funcions d'aquesta que la mateixa junta acorde, i les que aquest estatut i les lleis els encomanen. Els seus càrrecs estaran numerats a fi de substituir per ordre numèric creixent al degà o la degana en cas de malaltia, absència o vacant, sempre que no ho puga fer el vicedegà o la vicedegana.  
  
  
Article 51. De la secretària o el secretari  
Qui exercisca la secretaria del Col·legi també actuarà amb aquest caràcter en la Junta de Govern i en la Junta General i tindrà les funcions següents:  
a) Redactar les actes de les juntes generals i de les sessions de la Junta de Govern.  
b) Redactar i dirigir els oficis de citació per a tots els actes del Col·legi, segons les instruccions que reba del Deganat i amb l'anticipació deguda.  
c) Rebre i donar compte de totes les sol·licituds i comunicacions que es remeten al Col·legi.  
d) Portar els llibres necessaris per al millor i més ordenat servei.  
  
e) Expedir, amb el vistiplau del degà o la degana, els certificats que sol·liciten les persones interessades.  
f) Organitzar i dirigir les oficines, ocupar la direcció i proposar la contractació i/o el cessament del personal laboral.  
g) Tindre a càrrec seu l'arxiu i el segell del Col·legi.  
h) Assumir el control de la legalitat dels actes col·legials.  
i) Portar un registre de les col·legiades i els col·legiats exercents en què es consigne el seu historial col·legial.  
j) Revisar cada any la llista de les col·legiades i els col·legiats amb la seua antiguitat i el domicili.  
k) Remetre als òrgans corresponents i els tribunals la llista general de lletrats i lletrades inscrits en els diversos torns d'ofici que hagen d'actuar davant d'aquests.  
l) Elaborar la informació estadística a la qual es refereixen els apartats c i d de l'article 8 d'aquest estatut.  
m) Totes les altres funcions que li encomane la Junta de Govern.  
  
  
Article 52. De la tresorera o el tresorer  
Corresponen al membre de la Junta nomenat com a tresorera o tresorer les funcions següents:  
a) Materialitzar la recaptació i custodiar els fons del Col·legi.  
b) Pagar el que resulte dels pressupostos aprovats, dels acords de la Junta de Govern o la Junta General, així com totes les despeses que resulten necessàries per a garantir el bon funcionament del Col·legi.  
  
c) Informar periòdicament la Junta de Govern sobre el compte d'ingressos i despeses, així com de la marxa del pressupost.  
d) Redactar, per a presentar-los a la Junta General, els comptes de l'exercici econòmic vençut i els pressupostos anuals.  
e) Ingressar i retirar fons dels comptes bancaris de què siga titular el Col·legi.  
f) Portar l'inventari dels béns del Col·legi.  
g) Controlar la comptabilitat i verificar la caixa.  
h) Efectuar els cobraments que corresponguen al col·legi.  
i) Totes les altres funcions que li encomane la Junta de Govern.  
  
  
Article 53. De la bibliotecària o el bibliotecari  
La bibliotecària o el bibliotecari tindrà les obligacions següents:  
a) Ser la persona encarregada de la biblioteca i els serveis informàtics, adoptar les mesures que a aquest efecte es requerisquen, amb compliment de les directrius i els acords de la Junta de Govern, a fi que la biblioteca es trobe en adequat ús, i actualitzar permanentment els fons que haja d'acollir, tant bibliogràfics com informàtics o en qualsevol altre suport.  
b) Formar i portar els registres i el catàleg d'obres oportuns.  
c) Proposar a la Junta de Govern les adquisicions de tot ordre que crega necessàries o convenients per al bon servei.  
d) Proposar a la Junta de Govern cursos formatius i organitzar els que resulten aprovats.  
  
Article 54. De les substitucions  
Les persones titulars de la secretaria, tresoreria i biblioteca seran substituïdes, en el supòsit d'absència temporal o definitiva, per la diputada o el diputat que designe la Junta de Govern fins que tinguen lloc eleccions.  
En cas de vacant o cessament de qualsevol diputada o diputat, romandrà el càrrec sense proveir fins a la convocatòria d'eleccions següent. No obstant això, serà potestat de la Junta de Govern acordar la convocatòria amb anterioritat per a proveir aquest càrrec vacant, per necessitat de funcionament de la Junta de Govern. Els que es designen en aquesta elecció per a substituir els que no van esgotar el terme del seu mandat, ocuparan els càrrecs durant el temps legal que falte als substituïts o les substituïdes.  
  
  
Secció segona  
Funcions i funcionament  
  
Article 55. De les atribucions de la Junta de Govern  
A més de les que estableix l'Estatut General de l'Advocacia Espanyola i la resta de normativa que resulta d'aplicació, són atribucions de la Junta de Govern totes les que no s'atribuïsquen expressament a la Junta General, la degana o el degà, la vicedegana o el vicedegà, o les persones que siguen titulars de la secretaria, tresoreria i biblioteca, i s'estableixen amb caràcter merament enunciatiu i no limitatiu les següents:  
1) Convocar els congressos de l'advocacia dins de l'àmbit col·legial.  
2) Promoure el respecte, la divulgació, el coneixement i l'ensenyament de les normes deontològiques.  
3) Sotmetre a referèndum, per sufragi secret, assumptes concrets d'interés col·legial.  
4) Resoldre sobre l'admissió dels que insten la seua incorporació en el Col·legi i sobre la baixa dels col·legiats i les col·legiades que la sol·liciten.  
5) Vetlar perquè les col·legiades i els col·legiats observen una actitud adequada en relació amb els tribunals i els seus companys i clients, així com perquè, en l'exercici de la seua funció, complisquen les normes deontològiques.  
6) Exercitar les accions i actuacions oportunes per a perseguir l'intrusisme, així com impedir l'exercici de la professió als que ho facen en la forma i les condicions contràries a les normes legals i deontològiques.  
  
7) Regular, en els termes establits legalment, el funcionament i la designació per a prestar els serveis d'assistència jurídica gratuïta.  
  
8) Determinar les quotes d'incorporació i les ordinàries que hagen de satisfer els col·legiats i les col·legiades per al sosteniment de les càrregues i els serveis col·legials.  
9) Proposar a la Junta General la imposició de quotes extraordinàries.  
10) Recaptar l'import de les quotes i dels altres recursos establits per al sosteniment de les càrregues del Col·legi.  
11) Emetre els dictàmens que requerisquen els tribunals en relació amb la impugnació d'honoraris, d'acord amb el que disposen les lleis.  
  
12) Convocar eleccions per a proveir els càrrecs de la Junta de Govern.  
13) Convocar les juntes generals ordinàries o extraordinàries, i assenyalar-ne l'ordre del dia.  
14) Exercir la potestat disciplinària en els termes que preveuen aquests estatuts i altres normes aplicables.  
15) Elaborar els reglaments d'ordre intern que estime convenients, que haurà d'aprovar la Junta General.  
16) Establir, crear o aprovar les comissions del Col·legi a les finalitats de la corporació, i regular-ne el funcionament i fixar les seues facultats.  
17) Vetlar perquè en l'exercici professional s'observen les condicions de dignitat i prestigi que corresponen al professional de l'advocacia, així com propiciar l'harmonia i col·laboració entre els integrants.  
  
18) Informar les col·legiades i els col·legiats de totes les qüestions que els puguen afectar, siguen d'índole corporativa, col·legial, professional o cultural.  
19) Defensar les col·legiades i els col·legiats en l'exercici de les funcions de la professió o en ocasió d'aquesta.  
20) Promoure davant de les administracions tot allò que es considere beneficiós per a l'interés comú i per a la recta i ràpida administració de la justícia.  
21) Exercitar els drets i les accions que corresponguen al Col·legi i, en particular, contra els que impedisquen o pertorben el bon funcionament de l'Administració de justícia o la llibertat i independència de l'exercici professional.  
22) Recaptar, administrar i aplicar els fons del Col·legi i de l'obra social, amb la possibilitat d'aplicar els romanents a partides pressupostàries diferents, redactar els pressupostos i rendir els comptes anuals.  
23) L'adquisició, el gravamen i la venda de béns immobles, així com la inversió o disposició del patrimoni col·legial en els casos en què no supere el 20 % de l'actiu del col·legi, exclòs l'immobilitzat, i sempre que no supere al mateix temps el 20 % del pressupost de l'exercici.  
  
24) Emetre consultes i dictàmens, fer arbitratges i dictar laudes arbitrals, així com crear i mantindre tribunals d'arbitratge.  
25) Contractar el personal laboral necessari per a la bona marxa del Col·legi, així com adoptar les decisions que els afecten, excepte les encomanades a qui ocupe la secretaria.  
26) Exercitar totes les accions que corresponguen al Col·legi davant de tota mena d'administracions, organismes i tribunals.  
27) Designar representants entre els membres de la Junta de Govern davant de qualsevol entitat o organisme.  
28) Fomentar les relacions del Col·legi i els seus col·legiats i col·legiades amb els jutges i les jutgesses, els magistrats i les magistrades, els i les fiscals, els lletrats i les lletrades de l'Administració de justícia, així com amb la resta de funcionaris de justícia i representants de l'Administració pública.  
29) Atendre les queixes que els seus membres li plantegen.  
30) Totes les altres que no siguen expressament atribuïdes a la Junta General.  
  
Article 56. Del funcionament de la Junta de Govern  
1. La Junta de Govern es reunirà amb caràcter ordinari almenys una vegada al mes, excepte el mes d'agost. A més, es podrà reunir, amb caràcter extraordinari, totes les vegades que estime necessari o convenient qui la presidisca en funció dels interessos del Col·legi o quan ho sol·liciten almenys tres dels seus components. En aquest últim cas, hauran d'assenyalar l'objecte de la convocatòria.  
La convocatòria per a les reunions serà responsabilitat de qui exercisca la secretaria, amb el mandat previ de la degana o el degà, i es farà amb cinc dies d'antelació, com a mínim, excepte en els casos d'urgència. Es formularà per escrit i anirà acompanyada de l'ordre del dia corresponent. Es remetrà pel mitjà que el convocant estime convenient, sempre que en quede constància, i haurà d'incloure els assumptes següents:  
a) Els que el degà o la degana estime pertinents.  
b) Els que proposen els membres de la Junta de Govern.  
c) Els que hagen proposat les persones col·legiades.  
d) Precs i preguntes.  
Perquè es puguen adoptar acords sobre matèries no incloses en l'ordre del dia n'haurà d'apreciar prèviament la urgència la mateixa Junta per majoria simple.  
2. Quan siguen raons de màxima urgència les que motiven la convocatòria de la junta, es prescindirà de l'ordre del dia i del requisit temporal de coneixement de la convocatòria establit anteriorment, i serà suficient que, per qualsevol mitjà, es faça saber als membres de la Junta el motiu de la convocatòria i el lloc i l'hora de celebració.  
3. La Junta serà presidida pel degà o la degana o la persona que el substituïsca estatutàriament, que dirigirà els debats, donarà el torn de paraula i procurarà que les intervencions siguen concises i ajustades a l'assumpte que és objecte de qüestió.  
4. Els acords s'adoptaran per majoria de vots dels assistents, que s'emetran de manera escrita i secreta si algun membre de la Junta així ho sol·licita. En cas d'empat, decidirà el vot de qualitat de qui presidisca. Tot això, excepte els casos que s'establisquen expressament en una norma de rang superior o es requerisca una majoria qualificada.  
  
5. La documentació relativa als assumptes que s'hi hagen de tractar haurà d'estar en la secretaria del Col·legi a la disposició dels components de la Junta amb almenys 3 dies d'antelació a la celebració de la sessió de què es tracte.  
6. Els membres de la Junta de Govern que tinguen interés directe o indirecte en un assumpte concret inclòs en l'ordre del dia s'absentaran de la sessió durant la discussió i la votació, i s'hi incorporaran una vegada la Junta haja pres la decisió que sobre aquest aspecte haja estimat pertinent. S'haurà de deixar constància d'aquest fet en l'acta.  
  
7. L'assistència a la Junta de Govern és obligatòria per a tots els components, per la qual cosa l'absència injustificada a tres sessions consecutives o cinc alternes en un període d'un any comportarà la pèrdua de la condició de membre de la Junta, amb un acord previ en aquest sentit adoptat per la mateixa junta. Una vegada notificat l'acord, es podran convocar eleccions per a proveir la vacant o les vacants que s'hagen produït per aquest motiu. Els elegits romandran en el seu càrrec pel temps que reste de mandat als membres de la Junta substituïts.  
8. Les actes de les juntes de govern s'hauran de transcriure en el llibre d'actes que a aquest efecte i amb caràcter obligatori es duran al Col·legi. Seran signades pel degà o la degana i pel secretari o la secretària o per qui haja exercit les funcions de qualsevol d'aquests o dels dos en la junta de què es tracte.  
  
Article 57. De les comissions  
La Junta de Govern, perquè el desenvolupament de les seues funcions siga més eficaç, estarà assistida, quan es considere necessari o oportú, per les comissions de les quals acorde la creació, que podran tindre el caràcter de permanents o temporals, i podrà delegar en aquestes les competències que estime oportunes. Podran formar part d'aquestes comissions les col·legiades i els col·legiats exercents, encara que no formen part de la Junta de Govern.  
Serà la Junta de Govern la que, en el moment de la constitució de cadascuna de les comissions, determinarà els membres d'aquesta, així com el funcionament i les atribucions.  
Els membres seran designats per la Junta de Govern i desenvoluparan la seua comesa durant el temps de mandat de la Junta, encara que podran ser destituïts per aquesta en qualsevol moment.  
Les relacions entre cada comissió i la Junta de Govern es mantindran a través del membre de la Junta que aquesta designe o de la persona que en porte la coordinació.  
Totes les comissions i agrupacions existents o que es creen en el futur tindran com a president o presidenta nat el degà o la degana, que podrà delegar en el membre de la Junta que designe o en el respectiu president de la comissió o agrupació.  
  
  
Secció tercera  
Eleccions  
  
Article 58. Del règim electoral  
1. Els membres de la Junta de Govern seran elegits en votació directa i secreta entre els col·legiats i les col·legiades exercents residents del Col·legi. La duració del mandat serà de quatre anys i podran ser reelegits.  
2. Tindran dret de sufragi actiu per a l'elecció dels càrrecs totes les col·legiades i els col·legiats incorporats amb més de tres mesos d'antelació a la data de la convocatòria de les eleccions.  
3. En les eleccions, el vot dels exercents i inscrits tindrà el doble valor que el dels altres col·legiats i col·legiades.  
4. En el cas que opte per a presentar-se a les eleccions algun membre de la Junta de Govern per a un càrrec diferent del que ocupa, es considerarà que renuncia automàticament de tots els seus càrrecs una vegada presentada la candidatura. Si cessen per aquesta raó tots els membres de la Junta, la crida l'efectuarà el consell autonòmic i ocuparà, en aquest cas, el càrrec de degà o degana la més antiga de les persones anomenades i la secretaria, la més moderna.  
  
Article 59. De la capacitat per a ser membre de la Junta de Govern  
  
No podran optar a càrrec en la Junta de Govern les persones que:  
  
a) Hagen sigut condemnades per una sentència ferma que comporte la inhabilitació o suspensió per a càrrecs públics, mentre aquestes subsistisquen.  
b) Hagen sigut sancionades disciplinàriament amb la inhabilitació o suspensió per a l'exercici de la professió per qualsevol col·legi de l'advocacia o pel Consell Valencià de Col·legis d'Advocats, mentre no s'haja cancel·lat la sanció.  
c) Siguen membres d'òrgans rectors d'un altre col·legi professional.  
El que, per haver sigut triat com a membre de junta, es trobe en alguna d'aquestes situacions, ho haurà de posar en coneixement del degà o la degana, i cessar immediatament en el seu càrrec.  
Article 60. Dels requisits per a optar als càrrecs  
Per a optar als càrrecs, les persones candidates no hauran d'estar incloses en les situacions que preveu l'article anterior i hauran de tindre la condició de col·legiades exercents residents.  
Per a optar al càrrec de degà o degana es requereixen quinze anys d'exercici professional continuats, i la persona candidata haurà d'estar col·legiada com a exercent en aquest col·legi durant el mateix termini i amb despatx obert en l'àmbit territorial d'aquest.  
Per a optar als altres càrrecs es requeriran els mateixos requisits que s'especifiquen en l'apartat anterior, a excepció del termini d'exercici professional continuat exigible, que serà de set anys.  
  
Article 61. De la convocatòria d'eleccions  
1. Les eleccions per a la renovació de càrrecs seran convocades per acord de la Junta de Govern, bé com a punt únic de junta extraordinària, bé com a punt de l'ordre del dia de la junta general ordinària, que hauran de tindre lloc en l'últim trimestre de l'any anterior a la presa de possessió del càrrec, i regir-se en tot el que no recull aquest estatut, per la qual cosa s'estableix en aquesta matèria per l'Estatut General de l'Advocacia Espanyola.  
2. En el cas que la convocatòria es faça per a cobrir vacants que es produïsquen en la Junta de Govern durant la vigència del seu mandat, la Junta adoptarà l'acord pertinent per a celebrar eleccions en les dates que considere més convenient.  
3. Les eleccions s'anunciaran com a mínim en un termini de trenta dies naturals d'antelació a la data de la celebració.  
4. L'acord de convocatòria haurà de contindre, en tot cas, els aspectes relatius a l'obertura del període electoral i els tràmits que s'han de seguir, els càrrecs que són objecte d'elecció, els requisits per a optar a cadascun d'aquests, la data, l'hora i el lloc en què tindran lloc les eleccions, que haurà de coincidir amb dia hàbil, la possibilitat d'exercitar el vot per mitjans telemàtics o per correu, així com l'hora de començament i tancament de les votacions, d'acord amb el que s'estableix en els articles següents.  
5. Qui ocupe el càrrec de secretària o secretari serà la persona encarregada de penjar l'acord de convocatòria i el cens electoral en el tauler d'anuncis i en la finestreta única, en un termini no superior a cinc dies des que la Junta de Govern haja pres l'acord. El cens electoral es formarà amb dues llistes separades. Una, amb les col·legiades i els col·legiats exercents i inscrits, i una altra, amb les persones col·legiades com a no exercents.  
6. Els membres del col·legi que vulguen formular una reclamació contra la convocatòria o les llistes electorals ho hauran de verificar dins del termini dels cinc dies següents a l'exposició d'aquestes.  
7. La Junta de Govern, en cas que hi haja reclamacions, les haurà de resoldre dins dels tres dies següents a l'expiració del termini per a formular-les, i s'haurà de notificar la resolució a cada reclamant dins dels cinc dies següents.  
  
Article 62. De la presentació de candidatures  
1. Les candidatures s'hauran de presentar en la secretaria del Col·legi en el termini màxim de quinze dies des de la data de publicació de la convocatòria d'eleccions, i podran ser conjuntes per a diversos càrrecs.  
2. Les candidatures les hauran de subscriure, per a la seua presentació, exclusivament els candidats o les candidates.   
3. Ningú es podrà presentar a més d'un càrrec dels que s'hagen de triar en la mateixa convocatòria.  
4. En el terme de tres dies des de la finalització del termini de presentació de candidatures, la Junta Electoral proclamarà els que reunisquen els requisits. En el cas que hi haja només una persona candidata per a algun dels càrrecs convocats, serà proclamada electa sense més tràmits.  
5. La llista de les persones que resulten proclamades s'exposarà en els taulers d'anuncis del Col·legi i en la seua pàgina web o finestreta única, i es notificarà a les candidates i els candidats. Serà decisió de la Junta de Govern remetre també comunicacions individuals a les persones col·legiades.  
Dins dels tres dies següents a la finalització del termini de presentació de les candidatures, la Junta de Govern elaborarà les paperetes electorals.  
  
Article 63. Del desenvolupament de les votacions  
1. El dia fixat per a les eleccions es constituirà una mesa electoral en el domicili social del Col·legi, integrada per dos membres de la Junta de Govern, entre aquells els càrrecs dels quals no siguen objecte d'elecció, designats per la Junta, un com a president/a i un altre com a secretari/ària. El membre més antic actuarà com a president/a i l'altre com a secretari/ària. Si no hi ha un nombre suficient, la Junta de Govern designarà els components de la mesa electoral entre les col·legiades i els col·legiats que no es presenten a l'elecció.  
2. Constituïda la mesa electoral, els que hagen presentat la candidatura podran nomenar un interventor que els represente durant el desenvolupament de les votacions i fins que finalitze l'escrutini.  
3. En la mesa electoral hi haurà d'haver urnes separades per al depòsit dels vots; una per a les col·legiades i els col·legiats exercents i una altra per a la resta. Les urnes hauran d'estar tancades, i es deixarà únicament una ranura per a depositar-hi els vots.  
4. Les paperetes de votació que edite el Col·legi hauran de ser blanques i portar imprés en l'anvers exclusivament la relació dels càrrecs que es trien i el nombre dels que opten a la candidatura, sense perjudici que es puguen introduir en la papereta de vot les modificacions que siguen necessàries i imprescindibles per a la lectura i el recompte per mitjans telemàtics, i es requerirà en tot cas per a l'edició que la Junta de Govern n'aprove el format.  
5. La papereta s'haurà d'introduir en un sobre de color blanc que a aquest efecte facilitarà el Col·legi.  
6. Les votacions començaran a les nou hores del matí del dia de les eleccions i continuaran ininterrompudament fins a les catorze hores de la vesprada.  
7. Els que vagen a exercir el seu dret a vot hauran d'acreditar a la mesa electoral la seua identitat. La mesa haurà de comprovar la inclusió en el cens electoral de la persona votant i el president pronunciarà en veu alta el seu nom, indicarà que vota i després introduirà el sobre en l'urna que corresponga.  
8. En l'hora prevista per a la finalització es tancaran les portes i només podran votar els col·legiats i les col·legiades que ja estiguen dins de la seu col·legial. La mesa votarà en últim lloc.  
  
Article 64. De la votació anticipada  
1. Sempre que el Col·legi tinga infraestructura tecnològica que ho permeta, i així ho acorde la Junta de Govern, es podrà exercir el dret al vot de manera anticipada i ininterrompuda per mitjans telemàtics dins dels quinze dies anteriors al que s'ha assenyalat per a les eleccions fins a les catorze hores del dia hàbil anterior al de les eleccions.  
El vot telemàtic s'haurà d'exercitar amb una signatura electrònica que garantisca la identitat del votant, per mitjà del programa de vot telemàtic, al qual s'accedirà des del programa que habilite el Col·legi a aquest efecte.  
2. Qui vulga emetre el seu vot per correu haurà de complir les regles següents:  
a) Des de la convocatòria de les eleccions fins a deu dies abans de la celebració, els col·legiats o les col·legiades que vulguen votar per correu hauran de sol·licitar del secretari o la secretària de la Junta l'expedició d'un certificat acreditatiu de la seua inclusió en el cens electoral.  
b) El secretari o la secretària lliurarà el certificat juntament amb dos sobres amb segell i capçalera col·legial en què figurarà l'expressió «Eleccions a Junta de Govern» i la data d'aquestes dins dels tres dies següents a la finalització del termini de sol·licitud previst en el paràgraf anterior.  
c) La persona votant haurà d'introduir la papereta de votació en un dels sobres lliurats, i, una vegada tancat, l'inserirà en l'altre sobre juntament amb el certificat d'estar inclosa en el cens electoral i una còpia del carnet de col·legiat o col·legiada. Aquest sobre serà remés per correu certificat al Col·legi o lliurat directament a la Secretaria.  
  
d) Els sobres remesos quedaran sota la custòdia de la secretària o el secretari de la Junta de Govern fins al moment previ de conducta a l'escrutini, en què els lliurarà el president de la mesa electoral i, amb la comprovació prèvia de la identitat de la persona remitent i del fet que aquesta no ha votat personalment, s'introduiran les paperetes en l'urna corresponent.  
e) Només s'admetran els vots emesos per correu que complisquen els requisits establits i que es registren en el Col·legi fins al moment de tancar-se la votació.  
f) Els sobres rebuts amb posterioritat a l'escrutini seran refusats i retornats pel mateix conducte al remitent.  
3. Els vots anticipats s'hauran d'introduir en les urnes una vegada conclosa la votació presencial. El vot depositat de manera personal anul·larà, en tot cas, l'emés anticipadament.  
  
Article 65. De l'escrutini i la proclamació  
1. Finalitzada la votació començarà l'escrutini que es regirà per les normes següents:  
1) Hauran de ser declarats nuls els vots que continguen expressions alienes a l'estricte contingut de la votació o que continguen ratllades o raspadures.  
2) Les paperetes que estiguen només parcialment formalitzades quant al nombre de candidats, però que reunisquen els requisits exigits perquè siguen vàlides, ho seran per als càrrecs i les persones expressats correctament.  
2. Una vegada finalitzat l'escrutini es proclamaran electes per a cada càrrec les persones candidates que hagen obtingut la majoria.  
En cas d'empat, es considerarà triada la que més vots haja obtingut entre els exercents; si persisteix, la de més temps d'exercici en el Col·legi; i si encara es manté l'empat, la de més edat.  
  
  
Article 66. De la presa de possessió  
Les persones proclamades electes prendran possessió en la primera junta general ordinària següent a la proclamació, amb el jurament previ o la promesa de complir lleialment el càrrec respectiu i guardar secret de les deliberacions de la Junta de Govern. En el mateix acte se'ls imposaran els distintius col·legials acreditatius de la seua condició i cessaran els que resulten substituïts o substituïdes.  
  
Article 67. Disposicions comunes a l'elecció  
1. Els terminis assenyalats en dies exclouran els dissabtes i dies inhàbils.  
2. Les reclamacions i els recursos que s'interposen davant de la Junta de Govern durant el procés electoral o contra el seu resultat seran admesos a un sol efecte i no suspendran la votació, proclamació i presa de possessió de les persones electes, excepte quan així s'acorde per causes excepcionals mitjançant una resolució expressa motivada.  
3. Les resolucions o els acords de la Junta de Govern es podran recórrer en alçada davant del Consell Valencià de Col·legis d'Advocats.  
  
  
Article 68. De la comunicació del resultat  
En el termini de cinc dies des de la nova constitució dels òrgans de govern es comunicarà aquesta al consell autonòmic i al general.  
  
Article 69. Dels cessaments  
Els membres de la Junta de Govern del Col·legi d'Advocats cessaran per les causes següents:  
1. Defunció.  
2. Renúncia.  
3. Falta de concurrència dels requisits estatutaris per a exercir el càrrec.  
4. Expiració del termini per al qual van ser triats.  
5. Falta d'assistència injustificada a les sessions de la Junta de Govern d'acord amb el que estableix l'article 56.7 d'aquest estatut.  
  
6. Aprovació de la moció de censura, segons el que regula l'article següent.  
Quan, per qualsevol causa, tots els càrrecs de la Junta de Govern queden vacants, el Consell Valencià de Col·legis d'Advocats designarà una junta provisional que haurà de convocar, en el termini de trenta dies, eleccions per a la provisió dels càrrecs vacants per al temps de mandat que reste als que siguen substituïts.  
Aquestes eleccions s'hauran de dur a terme en el termini dels trenta dies naturals següents, comptats a partir de la convocatòria.  
  
Article 70. De la moció de censura  
La Junta de Govern íntegrament o algun o alguns dels seus membres podran ser remoguts del seu càrrec per mitjà de vot de censura en junta general extraordinària convocada a petició d'un mínim del 20 % de les persones col·legiades com a exercents incorporades al Col·legi amb una antelació mínima de tres mesos, i haurà d'expressar amb claredat la raó en la qual es funde.  
La junta general extraordinària s'haurà de dur a terme en el termini de trenta dies hàbils des que es presenta la sol·licitud.  
Per a la vàlida constitució d'aquesta junta general extraordinària s'exigirà la concurrència personal de la meitat més un del cens electoral amb dret a vot i, en segona convocatòria, d'una tercera part d'aquest mateix cens.  
El vot no serà delegable i haurà de ser personal, directe i secret.  
  
Si prospera el vot de censura, la Junta de Govern convocarà, tan prompte com siga possible, eleccions per a substituir la persona o les persones censurades pel temps de mandat restant.  
  
  
CAPÍTOL III  
De la Junta General  
  
Article 71. De la Junta General  
La Junta General és l'òrgan màxim de govern del Col·legi en els assumptes propis de la seua competència. Es reunirà amb caràcter ordinari, almenys dues ocasions cada any, i amb caràcter extraordinari quan siga convocada degudament a iniciativa del degà o la degana, de la Junta de Govern o d'un nombre de col·legiats i col·legiades que represente el 30 % del cens d'exercents.  
Tots els col·legiats i les col·legiades que estiguen incorporats al Col·legi amb tres mesos d'anterioritat a la data de la convocatòria de la junta general, podran assistir amb veu i vot, tant siguen juntes ordinàries com extraordinàries.  
La Junta General tindrà les atribucions següents:  
a) Aprovar l'Estatut del Col·legi i les seues modificacions o reformes.  
b) Aprovar el balanç i la liquidació pressupostària de cada exercici, així com els pressupostos anuals d'ingressos i despeses.  
c) Aprovar sobre la reprovació o censura de la Junta de Govern o de qualsevol dels seus membres.  
d) Aprovar la imposició de quotes extraordinàries.  
e) L'adquisició, el gravamen i la venda de béns immobles, així com la inversió o disposició del patrimoni col·legial, en els supòsits no atribuïts a la Junta de Govern.  
f) Aprovar els reglaments de règim interior que li propose la Junta de Govern.  
g) Els assumptes que li sotmeta la Junta de Govern que, al seu entendre, meresquen aquesta atenció, pel que fa a la transcendència col·legial.  
h) Formular qualsevol mena de proposició, dins del marc de la legalitat vigent.  
i) Qualsevol altra facultat que li atribuïsquen les lleis, els reglaments, l'Estatut General de l'Advocacia o aquest estatut.  
  
Article 72. De la convocatòria a junta general ordinària  
Les juntes generals s'hauran de convocar amb una antelació mínima de 15 dies naturals, excepte en els casos d'urgència, en què, segons el parer de la Junta de Govern, s'haja de reduir el termini, i s'haurà de motivar en la convocatòria la causa concreta que ho justifique.  
  
La convocatòria ha d'assenyalar la data, l'hora i el lloc de celebració i expressar numerat correctament l'ordre del dia. Si la convocatòria o algun dels punts que s'han de tractar són a instàncies de col·legiats o col·legiades, caldrà indicar-hi aquesta circumstància.  
La citació es publicarà en els taulers d'anuncis del Col·legi i en la pàgina web mitjançant la finestreta única, i s'haurà de notificar a tots els membres del Col·legi per mitjà de la seua adreça electrònica habilitada.  
En la Secretaria del Col·legi, durant les hores de despatx, estaran a la disposició de les persones col·legiades els antecedents dels assumptes que s'hauran de deliberar en la junta convocada.  
  
Article 73. De les juntes generals extraordinàries  
Les juntes generals extraordinàries tindran lloc a iniciativa del degà o la degana, de la Junta de Govern o a sol·licitud d'almenys el 20 % de les col·legiades i els col·legiats exercents, amb expressió dels assumptes concrets que s'hi hagen de tractar.  
La junta s'haurà de fer en el termini de trenta dies naturals comptats des de l'acord del degà o la degana, de la Junta de Govern o des de la presentació de la sol·licitud pel 20 % d'exercents, i mai podran ser tractats més assumptes que els que s'expressen en la convocatòria.  
  
Només per resolució motivada i en el cas que la proposició siga aliena a les finalitats atribuïdes al Col·legi, la Junta de Govern podrà denegar la celebració de la junta general extraordinària, sense perjudici dels recursos que puguen correspondre als peticionaris.  
  
Article 74. Disposicions comunes a la celebració de les juntes generals  
La junta general tindrà lloc el dia i l'hora assenyalats, siga quin siga el nombre d'assistents, excepte en els casos en què aquest estatut o l'Estatut General de l'Advocacia Espanyola exigisca un quòrum d'assistents determinat. Presidirà la junta el degà o la degana, o qui legalment el substituïsca, i serà qui dirigirà el debat. Acabada la discussió, l'assumpte serà sotmés a votació. No es podran prendre acords sobre assumptes no compresos en l'ordre del dia.  
Els acords s'adoptaran per majoria simple, excepte en els casos en què s'exigisca una majoria qualificada. El vot dels exercents i inscrits tindrà un valor doble del de les altres persones col·legiades.  
Les votacions seran a mà alçada. La votació serà secreta quan així ho sol·licite el 10 % dels que assistisquen a la reunió o així s'establisca en aquest estatut.  
Es permetrà la delegació per escrit del vot, que haurà de ser específic per a la junta general a la qual es referisca la delegació, sempre que conste acreditada correctament la seua autenticitat i recaiga en un col·legiat o col·legiada, amb un màxim de 3 delegacions per votant. No es pot delegar el vot per a les eleccions a junta de govern i mocions de censura. El vot per a participar en les juntes generals en què s'haja de tractar el canvi de denominació, la fusió, la segregació, la dissolució i la liquidació del Col·legi tampoc serà delegable.  
Des de la data de la convocatòria i fins al dia de la celebració de la junta, es podran consultar en la secretaria els antecedents relatius al contingut de l'ordre del dia.  
En la junta general ordinària, que haurà de tindre lloc en el primer trimestre de cada any, es podran incloure les proposicions que presenten un mínim d'un 20 % d'exercents. La mateixa junta acordarà, si és el cas, o no, obrir una discussió sobre les proposicions presentades.  
Els acords són obligatoris per a tots els membres del col·legi i immediatament executius, llevat que el mateix acord dispose una altra cosa, sense perjudici dels recursos que corresponguen.  
Del contingut de la junta s'estendrà una acta, que signarà qui presidisca i qui exercisca de secretària o secretari, o les persones que hagen exercit les seues funcions en la junta de què es tracte.  
Les actes de les juntes generals que es facen es transcriuran en un llibre que a aquest efecte, i amb caràcter obligatori, es durà al Col·legi.  
  
  
  
CAPÍTOL IV  
De la modificació de l'estatut  
  
Article 75. De la modificació de l'Estatut  
La modificació d'aquest estatut serà competència de la Junta General, a proposta de la Junta de Govern o d'un grup d'exercents que representen la meitat més un del cens col·legial.  
Els que hagen proposat la modificació hauran de redactar el projecte, que es distribuirà per mitjà de la finestreta única i el correu electrònic a tots els membres del Col·legi perquè en prenguen coneixement, i qualsevol podrà formular esmenes totals o parcials, que haurà de presentar dins del mes següent a la publicació del projecte, les quals seran les úniques que se sotmeten a discussió i votació.  
La Junta General es convocarà dins del mes següent a l'expiració de termini i la recepció d'esmenes, i haurà de tindre lloc abans dels dos mesos següents a la convocatòria.  
En la junta general, el membre de la Junta que designe aquesta defensarà la proposta de modificació i, seguidament, qui haja proposat l'esmena, o si en són diverses, la persona que designen entre aquestes podrà fer ús del dret a la seua defensa. Una vegada finalitzada la intervenció, s'obriran torns a favor i en contra, de manera alternativa per cada esmena presentada, i seguidament se sotmetran a votació.  
Una vegada finalitzat el torn d'esmenes, el text definitiu del projecte se sotmetrà a votació i, si és el cas, i segons el que determine la normativa vigent en aquest moment, s'elevarà al consell corresponent perquè s'aprove. Es remetrà també a l'administració amb competència en matèria de règim jurídic de col·legis professionals, perquè el publique.  
  
  
  
TÍTOL IV  
Del règim econòmic i jurídic del col·legi  
  
CAPÍTOL I  
Del règim econòmic del Col·legi  
  
Article 76. Dels principis informadors i comptes anuals  
De conformitat amb el que disposa l'article 84 de l'Estatut General de l'Advocacia Espanyola, el funcionament econòmic del Col·legi s'haurà d'ajustar al règim de pressupost anual i serà objecte d'una comptabilitat ordenada, i l'exercici econòmic haurà de coincidir amb l'any natural.  
Tots els col·legiats i les col·legiades podran examinar els comptes del Col·legi a partir de la data de convocatòria de la Junta General que els haja d'aprovar.  
La Junta de Govern, a proposta de la Tresoreria, formularà els comptes corresponents a l'exercici de cada any tancat el 31 de desembre, i s'haurà de sotmetre a debat i aprovació de la primera junta general ordinària de l'any.  
Correspon a totes les persones col·legiades el dret d'informació econòmica sobre els comptes anuals formats per la memòria i el compte general de despeses i ingressos, dret que s'exercirà durant els quinze dies hàbils anteriors a la celebració de la primera junta general ordinària de l'any en què s'hagen de sotmetre a examen i aprovació.  
  
  
Article 77. Dels recursos econòmics  
Els recursos econòmics del Col·legi poden ser ordinaris i extraordinaris.  
Constitueixen els recursos ordinaris del Col·legi:  
1. Els rendiments de qualsevol naturalesa que produïsquen els béns o drets que integren el seu patrimoni, així com els rendiments dels fons depositats en els seus comptes.  
2. Els drets d'incorporació en el Col·legi que lliurement determine la Junta de Govern.  
3. Els drets que fixe la Junta de Govern per expedició de certificats, emissió de dictàmens, arbitratges, informes, resolucions o consultes que emeta sobre qualsevol matèria.  
4. L'import de les quotes ordinàries i de les extraordinàries.  
5. Els ingressos procedents de la prestació de serveis en la forma i quantia que la Junta de Govern establisca.  
6. Els ingressos per la promoció entre els col·legiats i les col·legiades de serveis i activitats desenvolupats per tercers.  
7. Els obtinguts per qualsevol altre concepte que legalment corresponga.  
Són recursos extraordinaris:  
1. Les subvencions o els donatius que concedisquen al Col·legi l'Estat o corporacions oficials, entitats o particulars.  
2. Els béns que per qualsevol títol passen a formar part del patrimoni del Col·legi.  
3. Les quantitats que, per qualsevol concepte, corresponga percebre al Col·legi quan administre, en compliment d'algun encàrrec temporal o perpetu, cultural o benèfic, determinats béns o rendes.  
4. Tots els que no tinguen la consideració d'ordinaris.  
  
Article 78. De l'administració  
El patrimoni del Col·legi serà administrat per la Junta de Govern, i per delegació d'aquesta, per la tresorera o el tresorer, amb la col·laboració tècnica que siga necessària a aquest efecte.  
  
Article 79. Del pressupost  
Anualment, la Junta de Govern elaborarà un pressupost de despeses i ingressos que sotmetrà a la segona junta general ordinària perquè n'efectue l'examen, l'esmena i l'aprovació o el rebuig. Si no s'aproven abans del primer dia de l'exercici econòmic corresponent, es consideraran automàticament prorrogats els pressupostos de l'exercici econòmic anterior.  
  
Article 80. De la comptabilitat  
La comptabilitat del Col·legi s'adaptarà en el pla general de comptabilitat que estiga vigent en cada moment.  
  
Article 81. Del personal laboral del Col·legi i dels col·laboradors  
  
Per a l'acompliment de les funcions que té encomanades, el Col·legi es podrà dotar de personal laboral i personal col·laborador.   
Correspondrà a la Junta de Govern, a proposta de la Secretaria, decidir en tot cas, i segons les necessitats del servei, sobre la contractació del personal laboral o la designació de personal col·laborador.   
Serà personal laboral del Col·legi el que, d'acord amb la normativa laboral i la jornada i les condicions que en cada cas s'estipulen, es contracte, en règim de dependència, per a atendre les funcions habituals del Col·legi i els serveis dependents d'aquest. Correspondrà a la Junta del Govern la distribució del treball, el sou i les gratificacions.  
  
El personal de plantilla del Col·legi serà sempre nomenat per concurs i constarà en el pressupost amb les assignacions respectives. La Junta de Govern podrà nomenar, a càrrec d'imprevistos, el personal de caràcter temporal que considere necessari.  
Són col·laboradores les persones col·legiades que, amb caràcter transitori o ocasional, auxilien la Junta de Govern o el Col·legi per al millor acompliment de les seues funcions.   
  
  
CAPÍTOL II  
Del règim jurídic del Col·legi  
 i de la impugnació dels actes col·legials  
  
Article 82. Règim jurídic  
El Col·legi de l'Advocacia de Sueca, com a corporació de dret públic, està subjecte al dret administratiu quan exercisca potestats públiques. Aquest exercici es regirà per la seua normativa estatutària específica i, supletòriament, per les lleis administratives comunes.  
Quant a la resta de la seua activitat, els actes i acords que adopten els òrgans col·legials estaran sotmesos a aquests estatuts i al dret privat, i podran ser objecte d'impugnació, reclamació o exigència de les responsabilitats que, per la naturalesa que té, es puguen derivar davant de la jurisdicció que corresponga per raó de la matèria.  
  
Article 83. De la notificació d'actes i resolucions dels òrgans de govern  
La notificació dels acords i les resolucions dels òrgans col·legiats es durà a terme de conformitat amb les regles següents:  
S'hauran de notificar els acords i les resolucions que afecten drets i interessos de les persones que tenen la condició d'interessades.  
  
Tota notificació d'un acte o una resolució subjecta al dret administratiu haurà de contindre el text íntegre, amb indicació de si posa fi o no a la via administrativa, l'expressió dels recursos que siguen procedents, si és el cas, en via administrativa i judicial, l'òrgan davant del qual s'hauran de presentar i el termini per a interposar-los, sense perjudici que les persones interessades puguen exercitar, si és el cas, qualsevol altre que estimen procedent.  
Les notificacions que continguen el text íntegre de l'acte o resolució, però ometen algun dels altres requisits que es preveuen en l'apartat anterior, tindran efecte a partir de la data en què la part interessada duga a terme actuacions que suposen el coneixement del contingut de l'acte i abast del text o la resolució objecte de la notificació, o interpose qualsevol recurs que siga procedent.  
A l'efecte de les notificacions personals, es considerarà com a domicili a l'efecte de notificació, el domicili professional de les persones col·legiades exercents i inscrites i el domicili que figure en l'arxiu de la corporació per als no exercents. En el cas de terceres persones interessades, es considerarà domicili el que indiquen a aquest efecte.  
  
Amb independència del mitjà utilitzat, les notificacions seran vàlides sempre que es permeta tindre constància de l'enviament o la posada a disposició, la recepció o l'accés a la comunicació per la persona interessada o el seu representant. L'acreditació de la notificació efectuada s'haurà d'incorporar a l'expedient.  
Si les notificacions efectuades per qualsevol dels mitjans regulats en l'article següent resulten infructuoses, serà vàlida la realitzada amb la inserció de l'acte notificat en el tauler d'anuncis d'aquest col·legi durant un termini de quinze dies.  
  
Article 84. De les formes i els mitjans de comunicació del Col·legi  
1. Sempre que ho permeta l'estat de la tecnologia, els integrants del col·legi s'hauran de relacionar amb aquest per mitjans electrònics, d'acord amb el que preveuen les lleis de procediment administratiu, l'Estatut General de l'Advocacia i aquest estatut. Aquesta previsió afecta igualment altres professionals de l'advocacia que es relacionen o s'hagen de relacionar amb el Col·legi per qualsevol causa.  
2. A aquest efecte hauran d'utilitzar els mitjans electrònics, les aplicacions o els sistemes que establisca el Col·legi, que respectarà les garanties i els requisits previstos per al procediment de què es tracte. La Junta de Govern podrà adoptar els acords que siguen oportuns per a una regulació adequada de l'ús de mitjans electrònics a l'efecte de notificacions.  
3. Les notificacions electròniques del Col·legi es podran fer d'una de les dues maneres següents:  
a) Mitjançant la remissió de correu electrònic a l'adreça electrònica de qui es tracte. A aquest efecte, la persona integrant del Col·legi haurà de comunicar i mantindre actualitzada una adreça de correu electrònic, per mitjà de la qual es poden efectuar les notificacions oportunes. Aquesta obligació s'haurà d'omplir en el termini màxim d'un mes des de l'aprovació d'aquest estatut o, si és el cas, des de l'adquisició de la condició d'integrant d'aquest col·legi. Aquesta mateixa comunicació s'haurà de fer a qualsevol altre professional de l'advocacia que haja de mantindre relació amb aquest col·legi.  
b) Mitjançant la posada a disposició de la notificació de què es tracte, en la seu electrònica del Col·legi. En aquest cas, el Col·legi posarà la notificació a la disposició del col·legiat o la col·legiada perquè la reba i tinga el coneixement del contingut en un termini màxim de deu dies a comptar de la posada a disposició. D'aquesta manera, constant la correcta remissió de l'acte de comunicació per aquests mitjans tècnics, de no accedir la persona destinatària al seu contingut en el termini indicat, s'entendrà que la notificació s'ha efectuat legalment desplegant plenament els seus efectes.  
4. En els casos en què el sistema de posada a disposició de la notificació en seu electrònica del Col·legi ho permeta, es remetrà, a més, a la persona destinatària, un avís a la seua adreça electrònica col·legial, sense que la impossibilitat o absència d'aquest avís afecte la validesa de la notificació.  
5. Les notificacions seran vàlides sempre que es puga tindre constància de les dades següents:  
a) L'enviament o la posada a disposició, siga per mitjans electrònics o per mitjans no electrònics.  
b) La recepció i/o l'accés per l'interessat o la interessada o, en els casos de falta d'accés a la notificació, en el transcurs de deu dies sense acceptar-la.  
c) Les dates i hores, tant de remissió o posada a disposició com de l'acceptació per part de la persona interessada o el transcurs del termini indicat sense accedir a aquesta.  
d) La identitat personal o electrònica del remitent i destinatari o destinatària.  
e) En els casos de posada a disposició en seu electrònica, s'acreditaran els casos anteriors mitjançant una certificació de traçabilitat, o equivalent, expedida pel Consell General de l'Advocacia Espanyola. Igualment, tindrà la mateixa consideració la certificació que, d'acord amb els registres que consten en el servidor de correu, emeta el Col·legi de l'Advocacia, en el cas de remissió directa de correu electrònic.  
  
6. En cap cas s'efectuaran per mitjans electrònics les notificacions en les quals els actes que s'han de notificar estiguen acompanyats d'elements que no siguen susceptibles de conversió en format electrònic i les que continguen mitjans de pagament.  
7. En els casos de notificacions per mitjà no electrònic, s'acreditarà amb el justificant de recepció corresponent. Si el destinatari rebutja, expressament o tàcitament, rebre la notificació, es tindrà per efectuada vàlidament i se seguirà amb els altres tràmits.  
8. Es podrà efectuar la notificació per mitjans no electrònics en les circumstàncies següents:  
a) Quan la notificació es faça en ocasió de la presència física de la persona destinatària i aquesta sol·licite o accepte la seua recepció en aquest moment.  
b) Quan el Col·legi considere procedent la pràctica de la notificació per lliurament personal.  
  
Article 85. De l'executivitat i eficàcia dels actes  
1. Els acords i actes dels òrgans col·legials en matèries no subjectes a dret administratiu seran immediatament executius, llevat que en els mateixos acords es dispose una altra cosa.  
2. Els acords i actes sotmesos a dret administratiu, és a dir, els adoptats com a corporació de dret públic, es presumiran vàlids i produiran efectes des de la data en què es dicten, llevat que en aquests es dispose una altra cosa o es referisquen a matèria disciplinària. L'eficàcia quedarà demorada quan així ho exigisca el contingut de l'acte o estiga supeditada a la seua notificació o publicació.  
3. La suspensió dels actes i acords sotmesos a dret administratiu es regirà per les normes que estableix la regulació del procediment administratiu comú. S'exceptuen les sancions imposades en matèria disciplinària, que quedaran automàticament en suspens amb la interposició d'un recurs administratiu o contenciós administratiu, de manera que només s'executaran quan adquirisquen fermesa en via administrativa i, si és el cas, contenciosa administrativa, bé per no ser objecte de recurs administratiu o jurisdiccional, bé per a resultar confirmades després de la resolució dels recursos corresponents.  
  
  
Article 86. Del còmput dels terminis  
Els terminis que es preveuen en aquest estatut expressats en dies s'entendran hàbils, llevat que expressament se'n diga una altra cosa.  
  
Article 87. Dels recursos contra els acords dels òrgans de govern  
  
1. Els acords emanats dels òrgans de govern d'aquest col·legi subjectes al dret administratiu, els actes definitius i els de tràmit que produïsquen indefensió o determinen la impossibilitat de continuar el procediment, seran recurribles en alçada davant del Consell Valencià de Col·legis d'Advocats, dins del termini d'un mes, comptat a partir de l'endemà de l'adopció, o, si és el cas, des de la notificació als interessats.  
  
Els acords de la Junta General seran recurribles tant pels col·legiats i les col·legiades als quals afecte personalment com per la Junta de Govern.  
2. El recurs es podrà interposar davant del Consell Valencià de Col·legis d'Advocats o davant del Col·legi de l'Advocacia de Sueca, que l'elevarà, amb els seus antecedents i l'informe que siga procedent, al Consell Valencià, dins dels quinze dies següents a la data de presentació.  
  
3. El recurrent podrà acudir a la via contenciosa administrativa per desestimació del recurs expressa o presumpta, atés que el silenci tindrà efecte desestimatori dels recursos que s'estableixen en aquest article.  
  
4. La interposició del recurs d'alçada davant del Consell Valencià de Col·legis d'Advocats no suspén l'executivitat dels acords, excepte en els casos següents:  
a) Quan la Junta de Govern interpose un recurs contra acord de la Junta General, fundat en la concurrència d'una causa de nul·litat de ple dret.  
b) Quan es recórrega una sanció disciplinària.  
c) Quan a instàncies de part així ho acorde el Consell Valencià, per concórrer circumstàncies que puguen causar danys difícilment reparables o desproporcionats respecte de l'interés públic tutelat per l'acte.  
  
En els primers dos casos, la simple interposició del recurs suspendrà automàticament l'executivitat de l'acte. La suspensió s'alçarà quan es resolga el recurs.  
En el tercer cas, l'acord no s'entendrà suspés ni tan sols pel transcurs del termini d'un mes, o de qualsevol altre, des que se sol·licite la suspensió sense rebre'n resposta, de manera que, perquè la suspensió s'entenga concedida, es requerirà una resolució expressa del Consell en aquest sentit.  
  
  
CAPÍTOL XII  
De la fusió, segregació, dissolució i liquidació  
  
Article 88. De la fusió, segregació, dissolució i liquidació del Col·legi  
La fusió, absorció i dissolució del Col·legi podrà ser acordada per la junta general extraordinària, convocada especialment a aquest efecte per la Junta de Govern o quan ho sol·liciten, almenys, una quarta part dels col·legiats i les col·legiades exercents residents. A la junta hauran d'assistir personalment, almenys, la meitat més un dels integrants del cens col·legial i l'acord s'haurà d'adoptar pel vot a favor de dues terceres parts dels assistents, i no es permetrà la delegació del vot.  
  
En cas que s'aprove la dissolució del Col·legi, la Junta General proveirà allò que siga necessari respecte de la liquidació, determinarà el nombre de liquidadors, designarà els col·legiats i les col·legiades que hagen d'actuar com a tals, i establirà les atribucions que els correspongueren en l'exercici de les seues funcions i el procediment que s'ha de continuar per a la liquidació.  
  
  
DISPOSICIÓ ADDICIONAL  
  
En tot allò que no preveuen aquests estatuts s'aplicarà el que es preveu en l'Estatut General de l'Advocacia Espanyola i les lleis de col·legis professionals, l'estatal i de la Comunitat Valenciana.  
  
  
DISPOSICIÓ FINAL  
  
Aquests estatuts, una vegada aprovats per la Junta General, es comunicaran al Consell Valencià de Col·legis d'Advocats, el Consell General de l'Advocacia Espanyola i la conselleria competent en matèria de consells i col·legis professionals de la Generalitat Valenciana per a la inscripció en el Registre de col·legis professionals, i publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, moment en el qual se'n produirà l'entrada en vigor.  
  
  
DISPOSICIÓ DEROGATÒRIA  
  
Una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquest estatut, quedaran expressament derogats els estatuts anteriors per al règim i govern de l'Il·lustre Col·legi de l'Advocacia de Sueca i les seues modificacions.»