Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 6863, del 17-09-2012 (2012/8442)

RESOLUCIÓ de 5 de juliol de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals d'Alacant i Massamagrell. Expedient número 212/05 AIA i 94/0229 RMO.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6863

Data del DOGV
:   17-09-2012

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2012/8442


Data del document
:   05-07-2012

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Alacant
    * Massamagrell
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 5 de juliol de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals d'Alacant i Massamagrell. Expedient número 212/05 AIA i 94/3418 KUP. [2012/8442]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, el qual establix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjuí de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc,  
  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients; 212/05 AIA Alacant i 94/7249 ZOX Massamagrell.  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient 212/05-AIA  
Promotor Yesos Ibéricos, SA.  
Autoritat substantiva: Servici Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de la Conselleria d'Indústria, Comerç i Innovació.  
Objecte del projecte: legalització d'explotació Secció A) tossal Viudes.  
Localització: paratge Pla dels Llops. Parcel·la núm. 64 del polígon 23 del terme municipal Alacant.   
Descripció del Projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació.   
  
L'objecte del projecte és la legalització d'una extracció d'algeps tramitada com a recurs de la Secció A) per la Llei de Mines que porta en explotació més de 30 anys.  
El perímetre d'explotació, amb coordenades UTM són les següents:  
  
  
  
L'explotació de l'algeps es du a terme arrancant i fragmentant el mineral per mitjà de voladures controlades, posteriorment es carrega i transporta fins a la fàbrica, situada a uns 500 m de l'explotació junt amb la carretera en direcció Sant Vicent del Raspeig. Els materials estèrils es depositen en enderrocs temporals.  
La superfície total de la finca cadastral és de 104.140 m². De tota esta superfície, la destinada per a l'explotació - restauració és d'aproximadament 80.000 m², repartida entre dos zones de treball d'aproximadament: zona A (53.000 m²) i zona B (26.000 m²).  
El present projecte pretén continuar amb l'explotació de la pedrera i compaginar les labors d'explotació amb les de restauració. A continuació, es descriuen les labors a realitzar en cada una de les zones de treball.  
- Zona A: es recularan els bancs actuals d'explotació i es rebaixarà el cim de les Viudes fins a la cota 231.   
Es feixarà el tossal de separació entre zones (A i B).   
S'eliminarà el xicotet tossal situat junt amb el camí que voreja el pic de les Viudes pel NE, i crea una terrassa a cota 235.   
Disminució de la cota de la plaça de pedrera fins a 201 m i omplint-la posteriorment de forma parcial amb el material inert extret de les llomes de separació.  
Es remodelarà la topografia i es revegetaran talussos, bermes i plaça de pedrera.  
- Zona B: es recularan els bancs d'explotació actuals.   
Es feixarà el tossal ubicat al N d'esta zona, i se li donarà continuïtat amb els bancs de la zona d'explotació activa.   
Es feixarà la cara N del tossal de separació.   
Es reduirà la cota en la plaça de pedrera fins a 196 m s'omplirà parcialment amb els materials estèrils existents en la pedrera.   
S'eliminarà totalment l'enderroc més xicotet i es reduirà la cota, fins a 230, de la major,i es procedirà a la seua remodelació i revegetació.  
  
Es remodelarà la topografia i es revegetaran talussos, bermes i plaça de pedrera.  
Remodelades les superfícies, es revegetaran els talussos, bermes i les plataformes (zona A i zona B) amb espècies autòctones.   
Espècies utilitzades per a talussos i bermes: Anthillys cytisoides, Brachypodium retusum, Cistus albidus, Festuca arundinacea, Hordeum murinum, Lygeum spartum, Osyris quadripartita, Pistacea lentiscus, Rhamnus lycioides, Rosmarinus officinalis, Stipa tenacissima.  
Espècies utilitzades per a plaça pedrera: Anthillys cytisoides, Brachypodium retusum, Ceratonia siliqua, Cistus albidus, Festuca arundinacea, Hordeum murinum,Lygeum spartum,Osyris quatripartita, Pistacea lentiscus, Rhamnus lycioides, Rosmarinus officinalis, Stipa Tenacissima.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Tramesa de l'expedient.  
Al novembre de 2005, el Servici Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial d'Alacant, remet l'expedient d'autorització d'explotació de recursos de la secció A) denominada tossal de les Viudes del terme municipal d'Alacant.  
S'adjunta certificat del resultat de la informació pública de l'expedient en què s'indica que després d'haver publicat la sol·licitud, en el DOCV núm. 5078, de data 25 d'agost de 2005, i que transcorregut el termini d'informació pública no es presenten al·legacions.  
Amb la documentació remesa, en data 22 de novembre de 2005, es consulta al Servici de Gestió Forestal d'esta Conselleria, sobre la possible incidència del projecte en aspectes de restauració i en vistes a formular la corresponent declaració d'impacte ambiental.  
En data 28 de febrer de 2006, es rep l'informe sol·licitat en què s'indiquen certes deficiències que presenta el projecte de restauració presentat.  
En data 20 de març de 2006, després de revisar la documentació aportada i avaluar l'informe emés pel Servici de Gestió Forestal, es torna al Servici Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial d'Alacant el projecte de restauració i l'estudi d'impacte ambiental, en què se sol·licitava nova documentació que tinga en compte una sèrie d'aspectes i/o directrius que s'ha de seguir:  
- Bancs de restauració d'altura no superior als 7 m i 45º d'inclinació, contrapendents en bermes intermèdies i drenatge d'estes.   
  
- Rebaixar el tossal intermèdia de separació entre les dos places de pedrera per mitjà de feixe de manera que les dos places de la pedrera queden unides per la zona oest de l'explotació.  
- Completar la informació numèrica presentada en els projectes.  
- Representar topografia de l'entorn de l'explotació.  
- Dissenyar el sistema de drenatge del total de l'explotació.  
- Revegetar les bermes i els talussos. L'elecció d'espècies haurà de realitzar-se tenint la relació d'estes amb els paràmetres climàtics, edàfics, fisiogràfics, així com les distintes funcions de la vegetació. Analitzar, la capacitat de retenció d'aigua i l'escolament per a seleccionar les espècies i el mètode de preparació del terreny. Les plantes i llavors empleades per a la restauració dels terrenys forestals han d'adaptar-se a la normativa vigent i, en concret, al Decret 15/2006 de 20 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual es regula la producció, comercialització i utilització dels materials forestals de reproducció.  
  
- Tindre en compte que la utilització de llots de depuradora en les tasques de revegetació està regulat pel RD 1310/1990.  
En data 2 d'octubre de 2006, el promotor sol·licita pròrroga de tres mesos per a presentar la documentació sol·licitada.  
En data 7 de febrer de 2008, té entrada al Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental, els nous projectes remesos pel Servici Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial: estudi d'impacte ambiental i Pla de Restauració, document de síntesi i documents adjunts.  
  
Com a document adjunt presenta l'informe vinculant favorable de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià i còpia de la cèl·lula parcel·lària.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden estar afectats de forma important pel projecte d'activitat.  
Per a arribar a la pedrera des de Sant Vicent del Raspeig, es pren la carretera CV-824 que part des d'este municipi i que contínua direcció l'Alcoraia. Un poc abans del pk 6 prenem un camí cap a la dreta que conduïx directament fins l'explotació.   
El territori estudiat es caracteritza per la seua sequedat, la qual cosa és deu a este efecte pantalla induït per la disposició dels relleus de la serralada Bètica. Les precipitacions mitjanes anuals es troben entre 297 mm a Sant Vicent del Raspeig i 359 mm a Alacant. La major part de les pluges es dóna a la tardor i destaca el caràcter torrencial d'estes, a causa del fenomen de gota freda. Les temperatures arriben als seus màxims a l'estiu 30-35ºC i mínimes a l'hivern, amb valors habituals entre 10.7ºC i 11.8ºC.  
Els algeps que s'exploten en la pedrera formen part del paquet triàsic en fàcies keuper que aflora pel SO de la comarca fins als voltants de les serres Mitjanes i Fontcalent. Este paquet està format per argiles versicolors amb abundants capes d'algeps interestratificades i arenosa de gra fi. Ocasionalment, apareixen trams de calcàries i dolomies grises i negres amb nivells d'algeps blancs i travessats grisos.  
  
Estos terrenys posseïxen una permeabilitat molt baixa i no constituïix cap aqüífer d'interés. Es consideren els nivells triàsics com l'impermeable regional. No obstant això, tant els carbonats com els algeps són capaços de presentar porositat secundària a causa de dissolució i per la qual cosa localment poden mostrar un cert comportament aqüífer.  
El paratge tossal les Viudes constituïx un relleu apreciable format per materials triàsics, algeps massius, calcàries i dolomies, amb pendents d'al voltant del 40%. Hi ha altres relleus de major entitat i major pendent situats a la meitat meridional de l'àrea d'estudi: Sierra Mediana, Cabezo Mediano i Cerro de Los Lobos en què afloren principalment els materials calcaris. La plana situada al N de l'explotació està solcada per la rambla de l'Alabastre adquirint en este sector una orientació aproximada E-W.   
L'aridesa del clima i la naturalesa del substrat n'ha condicionat el desenrotllament edàfic. En l'àmbit de la pedrera podem trobar xerosoles gípsics. La seua productivitat agrícola es troba dificultada pel seu difícil drenatge i la seua elevada salinitat. De totes maneres, la intensa activitat antròpica ha modificat substancialment les condicions edàfiques naturals del terreny.  
La vegetació potencial de la zona està constituïda per una màquia litoral d'arç negre, coscoll i margalló. No obstant això, la degradació de la sèrie dóna lloc a un romerar i timoneda. Destaquen: romer, coroneta de rei, espart, estepa blanca, acàcia, fenàs, pinzell, timó, poliol, cua de gat, etc. També es troba en la zona vegetació gipsícola i canyissers que voregen el llit dels cursos d'aigua i basses formades en el fons de les pedreres d'argiles abandonades. En general, el matoll ocupa la part alta i els talussos dels relleus, mentres que les planes estan ocupades majoritàriament per cultius especialment de secà.  
L'entorn de les explotacions gaudix de gran diversitat faunística a causa de la diversitat d'ambients que es donen als seus voltants: terrenys de cultiu, matolls i penyals i rambles. La fauna més rica i representativa són les aus. Cal destacar pel seu interés conservacionista els rapaços que utilitzen esta zona com a zona de camp.  
Segons el projecte la superfície ocupada per l'explotació minera no es troba en l'àmbit de cap dels espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, LIC, ZEPA, espais inclosos en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals, ni en el Catàleg de Zones Humides i no es troben pròximes a cap microreserva ni afecta cap via pecuària.   
Revisades les normes urbanístiques de l'Ajuntament d'Alacant, el sòl on s'ubica la pedrera està qualificat i classificat com a no urbanitzable on es permet l'ús extractiu.  
2. Identificació i valoració dels impactes. Propostes de mesures correctores.  
Els impactes que es deriven del projecte d'explotació - restauració tramitats són fonamentalment: destrucció del sòl i vegetació associada, desplaçament de la fauna, increment de pols, gasos, soroll i vibracions, contaminació de les aigües superficials per arrossegament de sediments, increment processos erosius i inestabilitats, deteriorament de camins i carreteres, alteració geomorfologia, possible contaminació del sòl per mala gestió d'olis i carburants, eliminació enderrocs i millora paisatgística.  
Com a mesures correctores es proposen les següents:  
Regs continus en vials d'accés i plaça pedrera, control de trànsit, reduir velocitat camions, lona de protecció en els camions que transporten material, mesuraments trimestrals de pols, mesuraments nivells d'immissió en les zones limítrofs a l'explotació, manteniment de la maquinària, treball horari diürn, retirada i arreplega sòl vegetal, taller per a manteniment maquinària en la fàbrica, gestió correcta dels residus, disseny de drenatges i remodelació de la morfologia actual del tossal.  
   
Per a la remodelació de la pedrera, s'ha dissenyat un projecte de restauració que es durà a terme de forma simultània a l'explotació.   
  
Una vegada remodelada la superfície, s'aportarà terra vegetal, s'abonarà i es fertilitzarà el sòl per a posteriorment procedir a la seua revegetació amb la sembra d'espècies herbàcies de ràpid creixement, i la posterior plantació d'espècies arbustives i arbòries pròpies de la zona.  
  
Es realitzaran regs durant els primers anys per a aconseguir el desenrotllament de la vegetació i es realitzaran cures posteriors com a neteja de rases de drenatge, aixadell manual i reposició de malls.  
Es dissenya un Pla de Vigilància Ambiental que té com a objecte garantir el compliment de les mesures correctores propostes en el projecte tant en la fase d'explotació-restauració com en la fase d'abandó. Per a això, es proposa un seguiment i control d'emissions a l'atmosfera: pols i soroll, sobre riscos naturals, control de superfície explotada, control de trànsit de vehicles, manteniment maquinària, avanços fronts d'explotació-restauració, control de la contaminació en sòl i aigua, prevenció de riscos laborals i eficàcia de les revegetacions.  
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del Programa de Vigilància Ambiental.  
Del conjunt de mesures correctores propostes en l'exercici de l'activitat d'explotació i restauració es considera que el sistema d'explotació- restauració projectat que modifica l'actual, permet el rebaix del cim de les Viudes i minimitza l'impacte visual que actualment existix. A més, el feixe dels talussos d'explotació i el de l'enderroc així com el tossal intermedi d'estèrils permetrà donar una continuïtat a tota l'explotació i la unió de les dos places de pedrera donarà un aspecte més naturalitzat a l'explotació.  
Posteriorment, la revegetació proposada permetrà la integració de l'actual pedrera en el seu entorn.  
No obstant això, caldrà aplicar majors mesures per a minimitzar l'impacte generat per l'alçament de pols provocat pels treballs d'explotació i per la circulació de maquinària i camions de transport del mineral.   
Quant als drenatges, és necessari incorporar elements dissipadors d'energia en els canals verticals de drenatge. A més, en la part baixa dels canals, i prèvia a la connexió amb la xarxa natural de drenatge, hauran de construir-se basses de decantació de sediments. Amb estes obres es minimitzaran els fenòmens erosius i la contaminació del sòl i les aigües superficials per arrossegament de sòlids en suspensió.  
El Pla de Vigilància Ambiental permetrà controlar la correcta aplicació de totes les mesures correctores proposades en la documentació tramitada, així com alertar de les possibles desviacions produïdes durant els treballs d'explotació i restauració, i també en la fase posterior a la clausura i prendre les mesures oportunes per a rectificar i aplicar noves accions correctores. No obstant això, dit Pla haurà d'ampliar-se tenint en compte les mesures correctores que es consideren que hagen d'aplicar-se en la present declaració.  
Consideracions jurídiques  
1. El Projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'art. 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament. L'activitat proposada es troba inclosa en l'annex I, apartat 3c.1 del Decret 162/1990 de 15 d'octubre pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/89, d'Impacte Ambiental.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que se li apliquen.  
  
3. L'article 16.2 m) del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx, a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualsevol altres accions dutes a terme, tant pels poders públics com pels particulars en el territori de la Comunitat Valenciana.  
  
A la vista de tot l'anterior, i basant-se en les competències que tinc legalment atribuïdes, formule la present declaració d'impacte ambiental:  
  
Primer  
Estimar favorable, només als efectes ambientals i sense perjuí de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte de legalització de l'explotació d'algeps, secció A) denominada tossal les Viudes que afecta la parcel·la 64 del polígon 23 del terme municipal d'Alacant, promogut per Yesos Ibéricos, SA, sempre que l'activitat s'exercisca de conformitat amb el compliment de les mesures proposades en la documentació tramitada (desembre 2007) i els condicionants establits en el següent apartat, així com les modificacions introduïdes per estos.  
  
Segon  
1. Els camions que transporten el mineral a la fàbrica hauran d'eixir de les instal·lacions amb la caixa tapada per una lona.  
2. Els arreplegues de material, els fronts d'explotació i els vials interns i externs a l'explotació es mantindran al llarg de tot el temps que dure l'activitat en condicions òptimes d'humitat per a evitar l'alçament de pols.  
3. S'asfaltaran els últims 25 m de camí abans d'arribar a la carretera per a evitar fang en la carretera.  
4. En els canals de drenatge s'incorporaran elements dissipadors d'energia. Al peu dels mateixos es construiran basses de retenció de sediments.  
5. Es recorda al promotor la prohibició de realitzar en la zona qualsevol tipus d'abocament no autoritzat i, en particular, dels produïts pels canvis d'oli, combustible i manteniment de la maquinària, que hauran de ser gestionats per taller o gestor de residus degudament autoritzat, d'acord amb el que preveuen la Llei 10/1998, de Residus i el Reial Decret 833/1988, relatiu a la gestió de residus tòxics i perillosos.   
  
6. El promotor queda obligat a presentar davant del Servici Territorial de Indústria i Energia, abans del 31 de gener de cada any, un informe anual, per duplicat, on queden arreplegats el balanç i l'estat actual de l'activitat en relació amb els volums extrets i aprofitables, amb els ompliments realitzats i amb l'aplicació de les mesures protectores i correctores previstes en el Pla de Restauració - estudi d'impacte ambiental i en la present declaració d'impacte ambiental, com també qualsevol possible incidència de caràcter mediambiental sorgida al llarg de l'activitat. Este servici haurà de remetre una de les còpies a esta direcció general.  
  
Tercer  
Es notificarà a les persones interessades que contra esta resolució, ja que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret consideren pertinents.  
Quart  
Es publicarà la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 9 de març de 2009. La directora general de Gestió del Medi Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno»  
  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 94/7836-JYS.  
Títol: supressió del pas a nivell del PK 1+768 de la Línia 3 Rafelbunyol-Mislata.  
Terme municipal de Massamagrell.  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Infraestructures i Transport.  
Localització: terme municipal de Massamagrell.  
Descripció del Projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista.  
Les obres projectades consistixen en l'execució d'un pas inferior davall les vies per a vianants i vehicles, dissenyats per a un ús principalment veïnal amb un gàlib mínim restringit a 5,00 m.  
La inclusió del pas inferior obliga a un nou disseny dels accessos als carrers i vivendes limítrofs, de manera que es permeta la circulació entre totes les possibles destinacions.  
Esta circumstància ha obligat a la remodelació de vials, voreres i zones verdes, així com a la reordenació del trànsit del c/ Francisco Redolat, c/ Joan de Joanes, c/ Ramón y Cajal, c/ La Serreta i av. Major.  
  
En relació amb el trànsit de vehicles, el pas inferior permet creuar a un costat i a l'altre de la via. Per damunt del pas inferior, les dos estructures dissenyades a l'altura del c/ Metge Miguel Servet i el camí agrícola faciliten el trànsit en sentit transversal al pas. A l'eixida i entrada del pas inferior es redissenyen les dos glorietes ja existents, per a adaptar-les a les noves característiques dels vials i al tipus de vehicles que circula per estes. Amb tot això, els sentits de circulació, en alguns carrers, canvien, i inclús en algunes zones es restringix l'accés a determinats vehicles.  
Pel que fa al pas de vianants, es garantix la mobilitat de vianants per tota la zona en condicions de seguretat, ja que l'encreuament entre ambdós costats de les vies es realitza a distint nivell. El trànsit de persones d'un costat a un altre de la via, es permet per mitjà de tres passos subterranis, dos d'estos amb escales i el tercer amb rampes de vianants dissenyades basant-se en la normativa vigent d'accessibilitat en el medi urbà.  
Les rampes de vianants discorren paral·leles a la via, a un costat i a l'altre d'esta, i passen davall les vies pel pas inferior, on els vianants han de circular en direcció paral·lela als vehicles, però en la zona de vianants, dissenyada a distint nivell que la calçada i separada d'esta amb una barana de protecció.  
Al c/ la Serreta, en el costat de les vies junt amb el c/ Metge Miguel Servet, atés l'ajustat de l'espai als costats de l'escala, el trànsit de vianants i vehicles haurà de compartir la mateixa calçada. L'actuació inclou l'execució de zones enjardinades, amb la seua corresponent xarxa de reg, així com el disseny d'una xarxa d'enllumenat, que permeten aconseguir una millora molt important en les condicions d'habitabilitat de la zona.  
2. Alternatives  
Es plantegen alternatives possibles de traçat. En l'elecció de la solució no s'han considerat els factors i efectes mediambientals, encara que atés el caràcter antropitzat de les àrees i la similitud de les propostes plantejades, l'impacte ambiental és semblant en totes estes.  
Les alternatives proposades són:  
- Desembre 2003: es van contemplar distintes alternatives per a la resolució del pas de la Serreta, connectant el carrer Francisco Redolat i l'avinguda Major, bé ajustant-se a la trama actual o bé buscant un recorregut en línia recta, i este últim és més complicat a causa de la necessitat de gàlib de pas. D'altra banda, es planteja l'opció d'un túnel de major desenrotllament que evite també la intersecció amb l'antiga carretera de Barcelona i buscant directament la CV-300. La glorieta inici de l'actuació es localitza al carrer Francisco Redolat, junt amb la plaça de Martínez-Beneyto.  
- abril 2004: es contempla la modificació del traçat del carrer Metge Miguel Servet, i abandonar el traçat recte per a acostar-se més a la via fèrria i, d'esta manera, imposar menys restriccions des del punt de vista de gàlib i permetre que l'esmentat carrer mantinguera un recorregut sensiblement pla en alçat. Esta opció va ser rebutjada per l'Ajuntament de Massamagrell, per la qual cosa el recorregut de dit carrer es manté rectilini conforme al planejament, si bé açò obliga a forçar el seu rasant per a no condicionar el gàlib en el pas inferior.  
- Març 2005: es van plantejar distintes alternatives de resolució de la glorieta en la intersecció de l'avinguda Major i el carrer de Joan de Joanes, i es determina com a alternativa adoptada la que figura en el projecte, amb l'afecció a tres vivendes del cantó de l'avinguda Major i el carrer del camí de Llari.  
- Maig 2005: es planteja el recorregut viari per l'exterior de la zona urbana i el pas de vianants al carrer Mare de Déu del Roser. Es corregix la disposició del carrer Metge Miguel Servet i es planteja la problemàtica dels distints servicis que estan afectats per l'execució de les obres.  
  
- Gener 2006: trasllat de la glorieta origen de l'actuació, des del carrer Francisco Redolat en què s'havia previst inicialment, fins a la intersecció d'este carrer amb el carrer la Serreta i la carretera de Nàquera, a sol·licitud de l'Ajuntament de Massamagrell, per tal que tot el trànsit de pas discórrega per l'exterior de la zona urbana.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública  
En data 26 d'abril de 2007, la Conselleria d'Infraestructures i Transport va remetre el Projecte de Construcció de Supressió del pas a nivell del PK 1+768 de la línia 3 Rafelbunyol-Mislata, terme municipal de Massamagrell i l'estudi d'impacte ambiental corresponent.   
  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del projecte, va ser sotmés a informació pública per un termini de trenta dies hàbils, per mitjà d'anunci publicat en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana núm. 5417, de 29 de desembre de 2006, i en el Boletín Oficial del Estado núm. 305, de 22 de desembre de 2006.  
2. Resum d'al·legacions  
Durant el període d'informació pública es van presentar dos al·legacions, sense tindre cap d'estes caràcter mediambiental, segons consta en l'informe tècnic relatiu a les observacions i al·legacions presentades en els tràmits d'informe oficial i informació pública del projecte, de 18 d'abril de 2007.  
Afeccions legals  
1. Patrimoni:   
En data 21 de novembre de 2008, la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià va informar favorablement, només als efectes patrimonials, el present projecte. Es transcriu íntegrament part d'este:  
  
«Revisat l'estudi i consultat l'inventari de Patrimoni Arquitectònic d'interés històric artístic de la província de València, redactat en 1979 pel Ministeri de Cultura, pel que fa al municipi afectat no hi ha cap constància de l'existència de cap element arquitectònic que puga estar afectat per l'actuació. La prospecció arqueològica no ha localitzat restes de cultura material antiga ni de jaciments arqueològics en l'àrea d'explotació.  
Cal recordar que qualsevol troballa d'índole arqueològica haurà de ser comunicada immediatament a l'administració competent i que l'incompliment d'esta obligació pot ser objecte de sanció.  
Des de la consideració del patrimoni etnològic es conserva un tram de séquia relacionat amb el braç de la sequiola excavada en el terreny; establint mesures per a la seua reposició de forma paral·lela a l'actuació, mantenint en servici en tot moment, i adjuntant-se plans de reposicions de reg i sanejament de l'estat actual com del projectat.»  
  
2. Classificació i qualificació urbanística:  
Les obres projectades discorren parcialment per terrenys qualificats com a sòl no urbanitzable (SNU) des de l'origen en la intersecció de la carretera de Nàquera i el carrer la Serreta, fins al pas inferior. Una vegada sobrepassades les vies de la línia 1 de FGV, el traçat discorre per terrenys qualificats de sòl urbà (SU).  
Consideracions ambientals  
1. Elements que poden estar afectats de forma important per l'actuació.  
- Atmosfera i climatologia: la zona d'estudi es troba en una àrea caracteritzada per un clima mesotèrmic semiàrid, amb poc o res de superàvit a l'hivern. El règim anual de pluges és prou constant, i les màximes precipitacions es presenten entre les estacions de tardor i hivern, i correspon les mínimes a l'estiu. Les màximes temperatures s'aconseguixen en els mesos estivals de juliol i agost, i les menors, al desembre, gener i febrer, i hi ha risc de gelades des de desembre fins a març.  
  
- Geologia i geomorfologia: la zona, des del punt de vista topogràfic, es caracteritza per ser plana i amb una altitud mitjana inferior a 100 m. Litològicament, es troba constituïda per materials detrítics del terciari.  
- Edafologia: la zona d'actuació es troba sobre una extensa àrea amb materials indiferenciats on són abundants els depòsits al·luvials i s'han desenrotllat uns sòls al·luvials ben caracteritzats per tindre un horitzó antròpic superficial.  
- Hidrologia i hidrogeologia: tot l'àrea es troba intensament drenada per nombrosos barrancs que desaigüen a les marjals i al barranc del Carraixet. La zona presenta un grau de vulnerabilitat mitjà respecte a la possible contaminació d'aqüífers.  
- Vegetació: la vegetació de l'àmbit d'estudi està representada per camps de cultiu de tarongers.  
- Fauna: la fauna existent en la zona està fortament antropitzada, associada al cultiu de tarongers.  
- Paisatge: el paisatge es correspon amb relleus suaus, cobert, majoritàriament, per matoll i diversos cultius, sense cursos d'aigües regulars. L'acció antròpica és notable, tant en els cultius, com en la zona urbana limítrof a l'actuació.  
- Patrimoni històric: no hi ha cap jaciment afectat a la zona. S'ha realitzat un informe arqueològic de la zona. En l'informe preliminar de la Conselleria de Cultura es fa referència a l'afecció d'un tram de séquia relacionat directament amb el braç de la sequiola, per això es considera necessari que es plantegen mesures correctores respecte a l'afecció a la dita séquia relatives a la seua reposició i possible reg de parcel·les limítrofs, que s'ha realitzat en l'estudi d'impacte ambiental.  
  
- Vies pecuàries: no s'afecten vies pecuàries en la zona d'estudi.  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants  
Amb este epígraf es pretén remarcar en els efectes generats per l'actuació.   
Així doncs, durant les obres, cal destacar:  
- Emissió de pols i incorporació de partícules i gasos contaminants procedents de la maquinària pesada i del transport de material.  
- Destrucció, per eliminació o compactació, dels sòls.  
- Increment dels nivells sonors existents en l'àrea derivat dels distints fronts de treball.  
- Alteracions sobre el mig geològic a causa dels moviments de terra.  
- Alteracions en les direccions del flux natural de l'escolament superficial  
- Increment dels sòlids en suspensió per arrossegament de partícules de pols i per la incorporació a l'escolament superficial de substàncies contaminants empleats o provinents d'abocaments incontrolats de residus, durant l'execució de les obres.  
- La fauna serà desplaçada durant l'execució de les obres, esperant-se una tornada a la zona ja que es tracta de fauna prou antropitzada.  
- Respecte al volum de terres excavat i necessari per a farciments, l'estudi d'impacte ambiental no en fa referència. No apareix un resum dels volums de desmunte i terraplé necessaris, ni el balanç de terres resultant ni les pedreres o abocadors origen/destinació dels materials.  
- Respecte al patrimoni, l'estudi d'impacte ambiental conclou que no es produïxen impactes. No obstant això, si durant l'execució de les obres es produïx qualsevol troballa arqueològica, el fet s'informarà la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura i Esport, de forma immediata, i s'adoptaran les mesures pertinents amb vista a la seua protecció i conservació.  
- Impacte visual que degrada el paisatge per l'eliminació de la vegetació, els moviments de terres, presència de maquinària, etc.  
- Reducció de les condicions de seguretat per l'increment de trànsit de vehicles durant les obres  
Durant la fase d'explotació, cal destacar:  
- Es milloren les comunicacions de la zona i l'increment en seguretat, ja que s'evita el pas a nivell amb el ferrocarril tan perillós tant per a vehicles com per a persones.  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el Programa de Vigilància Ambiental.  
L'Estudi d'Impacte Ambiental ha contemplat les mesures correctores que són d'habitual aplicació en obres lineals, com és el cas. Estes s'encaminen a minimitzar els impactes derivats de les accions que són inherents a la construcció d'este tipus d'infraestructures viàries. S'ha procedit igualment amb els impactes propis de la fase d'explotació.   
  
Les mesures correctores proposades són:  
- Reg periòdic de tots els vials oberts, les esplanades desproveïdes de vegetació, zones d'arreplega de material i totes aquelles susceptibles d'emetre pols.  
- Manteniment de la maquinària necessària per a l'execució de les obres per a evitar emissions excessives de gasos a l'atmosfera.  
- L'execució dels vials es realitzarà tenint en compte l'estabilitat dels talussos, que hauran de dissenyar-se amb cunetes per a una millor canalització de l'escolament, i evitar l'erosió.  
- Els materials de farcit necessaris per a formació de terraplens, en cas de no poder aprofitar el material procedent de l'excavació o requerir-se major volum que l'aprofitable, s'obtindran de préstecs i/o pedreres existents i legalment autoritzades.  
- El lloc que s'elegisca com a abocador o enderroc, si no es tracta d'un abocador de residus degudament identificat i legalitzat, s'haurà de sotmetre al procediment d'estimació d'impacte ambiental.  
- Es prohibix l'abocament no autoritzat en la zona. En tot cas, els canvis d'oli, filtres i qualsevol altre residu de manteniment de la maquinària i els vehicles hauran de ser degudament gestionats per taller o gestor autoritzat de residus tòxics i perillosos.  
- Es procedirà a la revegetació de talussos, terraplens i superfícies nues afectades per les obres, per mitjà d'espècies autòctones per a evitar l'erosió i integrar estes en el paisatge circumdant.  
- Retirada per mitjà de decapatge i arreplega del perfil edàfic per a la seua posterior utilització en el recobriment de pedreres i abocadors, així com dels talussos.  
- Reposició del canal de drenatge que suposa la séquia Filets. Esta séquia té, actualment, funció de col·lectora de sobrants de reg dels camps annexos i de reforç al sistema d'evacuació de pluvials de la zona. Es dissenya al final del canal reposat un sobreeixidor que permeta donar eixida a les aigües en cas d'avingudes, per tal d'evitar que entre en càrrega. Este drenatge es considera amb caràcter provisional fins que l'Ajuntament complete el drenatge municipal previst en la zona.  
- Recuperació i integració de pedreres, vials i esplanades i totes aquelles zones en què s'haguera realitzat alguna transformació. Per a la integració de vials i esplanades es procedirà a la seua descompactació i posterior revegetació, per mitjà d'extensió de la terra vegetal prèviament retirada i arreplegada.  
- Retirada, amb pa de terra inclòs, dels peus de plantes afectats, i utilització d'estos, sempre que siga possible, per a la revegetació i integració paisatgística de l'obra.  
- S'ubicaran les instal·lacions auxiliars i el parc de maquinària en llocs de mínim impacte visual, i intentar concentrar-les en el mínim espai possible. Tots els desfets d'estes construccions seran retirats, per tal de deixar la zona totalment neta i que siga possible la integració en el seu entorn natural en el mínim de temps possible.  
- Senyalitzar correctament tota la zona afectada per l'obra.  
- Realitzar el transport de materials, en el cas que la direcció d'obra ho estime convenient, cobert per una capa protectora en la seua superfície.  
- Evitar, sempre que siga possible, el pas de maquinària i vehicles pesats per nuclis de població, sobretot, en hores de màxim trànsit.  
  
Quant al programa de vigilància ambiental, tindrà com a objecte establir un sistema que garantisca el compliment de totes les indicacions i mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental, i fer un seguiment d'una sèrie de paràmetres que donen una idea de com evoluciona l'entorn de partir de la construcció i funcionament de l'obra. A manera de síntesi, cal destacar els següents aspectes bàsics objecte de control ambiental:  
En fase de construcció:  
- Comprovar el compliment d'operacions periòdiques:  
1. Reg d'explanacions i altres grans superfícies susceptibles de produir pols.  
2. Neteja de la superfície de l'obra  
3. Depuració de les aigües residuals  
- Comprovació de la recuperació i integració de les pedreres, esplanades i totes aquelles zones on s'haguera realitzat alguna transformació. Es realitzarà un informe sobre l'estat final dels treballs en què s'inclourà un reportatge fotogràfic.  
- Supervisar la senyalització, depuració d'aigües, abocament d'olis i residus de la maquinària, trànsit de maquinària pesada per zones urbanes...  
- Una vegada finalitzada l'obra i dins dels sis primers mesos següents, es presentarà, davant de la Direcció General del Medi Natural, informe acompanyat de reportatge fotogràfic, de l'aplicació de les mesures de restauració i revegetació executades, d'acord amb les directrius plantejades.  
En fase d'explotació:  
- Manteniment i atenció de les plantacions executades durant un any després de la finalització de les obres.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament, annex I, apartat 8.a) del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aproven el Reglament d'Impacte Ambiental; la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article quint del Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/89 d'Impacte Ambiental, atribuïx la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique esta Llei.  
4. L'article 16.2 m) del Decret 131/2007, de 27 de juliol del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el Projecte de Supressió del Pas a Nivell del PK 1+768 de la Línia 3 Rafelbunyol - Mislata. Terme municipal de Massamagrell, sempre que este es desenrotlle amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establits a continuació.  
  
Segon  
Com a condicions addicionals a complir s'establixen les següents:  
1. Les instal·lacions auxiliars s'ubicaran en zones lliures de vegetació natural i el més allunyat possible del nucli urbà, de manera que es generen les menors molèsties possibles a la població pròxima.  
2. El drenatge de la zona (per mitjà de la reposició de la séquia Filets), i el seu sobreeixidor de caràcter provisional, seran revisats abans del començament de les obres per a confirmar la seua connexió amb la xarxa de sanejament municipal, i així evitar l'abocament d'aigües pluvials a la calçada.  
3. Es recuperarà la capa superior del sòl vegetal que puga estar afectada per l'obra per a la seua posterior reutilització en els processos de restauració. En cap cas, estes arreplegues temporals es realitzaran tallant la xarxa de drenatge superficial o els sistemes de reg existents. De la mateixa manera, en finalitzar els treballs, es procedirà a la descompactació per subpaviment de quants terrenys s'hagueren vist afectats per les obres i la maquinària hi emprada.  
4. La jardineria es dissenyarà amb espècies pròpies de la flora local, i s'evitarà l'ocupació d'espècies exòtiques, en especial, d'aquelles de caràcter invasor, que apareixen en els annexos de l'Orde de 10 de setembre de 2007, de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, per la qual s'aproven mesures per al control de les espècies vegetals exòtiques invasores a la Comunitat Valenciana. S'evitarà l'ús de Gazania rigens en la jardineria, ja que està inclosa en l'annex I de l'esmentada orde.  
5. Haurà de determinar-se la destinació final dels materials sobrants de l'excavació i de les demolicions necessàries, bé per al seu ús en la mateixa obra com a material reutilitzable, bé com a residus inerts adequats en el marc del Decret 200/2004, d'1 d'octubre, del Consell de la Generalitat. En cap cas, s'abandonaran els materials sobrants en el mateix emplaçament.  
6. Els materials de farcit i les llasts que foren necessàries per a l'execució del projecte, s'obtindran de préstecs o pedreres existents i legalment autoritzades. En cas de noves obertures se sotmetran estes, amb caràcter previ a la seua utilització, al procediment de declaració d'impacte ambiental.  
7. El Programa de Vigilància Ambiental es completarà amb indicadors que permeten avaluar totes les mesures proposades, la periodicitat, el valor límit i les mesures a prendre. El Programa de Vigilància Ambiental s'inclourà en el pla d'obra, adequant-se i reestructurant-se amb el seu desenrotllament. El director de les obres haurà d'estar informat de l'execució de les unitats d'obra que puguen tindre repercussions ambientals.   
8. S'ajustarà el programa de treballs de manera que els treballs que, obligatòriament, hagen de desenrotllar-se en horari nocturn es realitzen en el mínim de temps possible, de manera que es reduïsquen en el temps les molèsties en les vi vendes pròximes a les obres.  
9. A la posada en ús de l'actuació, durant els sis primers mesos, es comprovarà el nivell sonor transmés en l'entorn. En el cas que se superen els nivells màxims permesos en la legislació vigent, s'hauran d'adoptar les mesures correctores oportunes per a la reducció dels nivells sonors per davall dels màxims. De la mateixa manera, els mesuraments de les vibracions en fase de funcionament seran remeses a l'òrgan ambiental.  
10. La direcció d'obra exigirà el compliment de les mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental, així com dels condicionants de la present declaració d'impacte ambiental.  
  
11. Si durant l'execució de les obres es troba presència de restes arqueològiques, se n'informarà la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura i Esport, de forma immediata, i s'adoptaran les mesures pertinents amb vista a la seua protecció i conservació, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià.  
  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que, contra la present resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del citat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 2 de març de 2009.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª. Ángeles Centeno Centeno»  
  
València, de 5 de juliol de 2012.- El director general d'Avaluació Ambiental i Terrritorial: Juan Giner Corell.