Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 6296, del 24-06-2010 (2010/7162)

RESOLUCIÓ de 9 de juny del 2010, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis de Náquera, l'Alcora, Montitxelvo, Vilafamés, Sant Joan de Moró i la Font de la Figuera.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6296

Data del DOGV
:   24-06-2010

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2010/7162


Data del document
:   09-06-2010

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Nàquera
    * Montitxelvo
    * Sant Joan de Moró
    * Font de la Figuera, la
    * Alcora, l'
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 9 de juny del 2010, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis de Náquera, l'Alcora, Montitxelvo, Vilafamés, Sant Joan de Moró i la Font de la Figuera. [2010/7162]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, el qual estableix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjudici de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental s'haurà de publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 058/06-AIA Náquera, 074/07-AIA l'Alcora, 106/07-AIA Montitxelvo, 144/07-AIA Vilafamés, 152/07-AIA Sant Joan de Moró i 179/05-AIA la Font de la Figuera.  
València, 9 de juny del 2010.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 058/9329-RHI  
Títol: autorització ambiental integrada d'una indústria de lacatge i anodització de perfils i xapes d'alumini.  
Promotor: Anoval, SL.  
Autoritat substantiva: Servei de Control Integrat de la Contaminació de la Direcció General de Qualitat Ambiental.  
Localització: polígon industrial Aljub de Sant Vicent, s/n, al terme municipal de Náquera (València).  
Descripció del projecte   
Objecte del projecte  
El projecte descriu una activitat industrial de lacatge i anodització de perfils i xapes d'alumini amb l'objecte d'obtenir l'autorització ambiental integrada d'acord amb la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació.  
Descripció de les característiques més rellevants del projecte   
D'acord amb el projecte, Anoval, SL, es localitza al polígon industrial Aljub de Sant Vicent, s/n, al terme municipal de Náquera (València). La parcel·la de 85.000 m² se situa en sòl industrial, a la carretera de Montcada a Nàquera al costat del bypass de l'autovia A-7 a València.   
Les necessitats de subministrament d'aigua s'estimen en uns 73.920 m³/any. La indústria disposa de connexió a la xarxa general de proveïment d'aigua potable del polígon industrial. No obstant això, és insuficient per a cobrir les necessitats previstes per a l'activitat i es projecta l'explotació d'un pou, per a la qual cosa, se sol·licita davant de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer l'ampliació del volum de la concessió d'aprofitament aigües subterrànies, el titular de la qual consta com a Alu Nostrum, SA, amb ref. 3124/2004 (2004-IP-0559), des dels 7.000 m³/any actuals fins als 160.000 m³/any.   
L'evacuació de les aigües residuals, una vegada tractades en la depuradora que disposa Anoval, SL, a la seua planta industrial, es projecta mitjançant bombament per canonada per a l'abocament d'aquestes al barranc de Nàquera (coordenades UTM X:721.175, Y: 4.386.625, fus30-ED50), amb un volum estimat en 78.883 m³/any. La canalització per al bombament de les aigües residuals es correspon al col·lector general de la futura estació depuradora d'aigües residuals (EDAR) del polígon industrial, pendent d'executar per acord de l'Ajuntament i de la Conselleria d'Infraestructures i Transports i que, actualment, es troben en fase de licitació.  
Tal com s'ha indicat, Anoval, SL, disposa de depuradora pròpia per al tractament de les aigües residuals. Les residuals industrials són tractades mitjançant preneutralització, neutralització, floculació, sedimentació, compactació amb filtre de premsa i precipitació de metalls pesants de l'efluent. Els llots generats després del tractament es lliuren a un gestor autoritzat. Les aigües residuals domèstiques pateixen un procés de desbast, desarenatge, decantació primària, tractament biològic, decantació secundària i cloració, i són evacuades juntament amb les residuals industrials per a l'abocament. Respecte a les aigües pluvials, s'indica que es disposa d'una xarxa separativa per a la recollida d'aquestes i que s'aboquen, directament, al llit sense passar per l'estació depuradora.  
L'activitat consumirà per al seu funcionament energia elèctrica de la xarxa general, i gas liquat (propà) per al subministrament de les calderes i els forns d'assecatge, forns de radiació i forns de polimerització.   
Es descriuen set focus d'emissió a l'atmosfera. Dos corresponents a les operacions d'anodització i lacatge, dos corresponents a les calderes de vapor i els altres tres corresponents al procés d'assecatge de lacatge, al forn de radiació i al forn de polimerització respectivament. Es disposa d'elements de control de les emissions a l'atmosfera consistents en un llavador de gasos i filtres per a la reducció de l'emissió de pols.  
Pel que fa als residus perillosos generats es recullen, de manera selectiva, en contenidors que s'etiqueten i emmagatzemen en condicions adequades per al lliurament posterior a un gestor autoritzat.   
Alternatives  
Les possibles alternatives, enfront de la solució adoptada, queden condicionades per les característiques pròpies del projecte i les consideracions tingudes en compte en la justificació de la solució adoptada.  
Tramitació administrativa  
Tràmit administratiu  
El 7 de febrer de 2007 l'Àrea de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge remet una nota interna en què se sol·licita declaració d'impacte ambiental per al projecte. En l'expedient 058/8199-VDJ d'avaluació d'impacte ambiental consta la següent documentació remesa per l'Àrea de Qualitat Ambiental:  
- Projecte bàsic d'autorització ambiental integrat en dos toms i annex.  
- Estudi d'impacte ambiental i annex.  
Mitjançant nota interna, de 6 d'abril de 2006, dirigida al Servei de Control Integrat de la Contaminació, com a òrgan substantiu en la tramitació de l'autorització ambiental integrada, es requereix al titular una ampliació d'informació sobre diversos aspectes del projecte:  
- Informe municipal de compatibilitat urbanística del projecte respecte al planejament urbanístic vigent.  
- Estudi acústic exigit per la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de Protecció contra la Contaminació Acústica  
- Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer a l'abocament proposat de les aigües industrials depurades al barranc de Nàquera.  
- Justificació de disposar de suficients recursos hídrics per a l'activitat proposada.  
- Balanç d'aigües de procés i tècniques per a la seua recuperació i reutilització.  
A falta de resposta al requeriment de 6 d'abril de 2006, es realitza nova notificació al titular el 21 de setembre de 2007, en què es reitera l'esmentat requeriment i i que s'atorga un termini de tres mesos, transcorreguts els quals sense rebre resposta, s'informa que caducarà l'expedient per inactivitat de l'interessat.  
El 19 de desembre de 2006 es rep una nota de règim intern de l'Àrea de Qualitat Ambiental, mitjançant la qual es remet nova documentació complementària al projecte en resposta al requeriment de 6 d'abril de 2006. Vista la nova documentació presentada i atés que es considera insuficient, es realitza un nou requeriment d'ampliació d'informació de data 18 de gener de 2007, a través de l'òrgan substantiu, respecte a:  
- Informe municipal de compatibilitat urbanística del projecte respecte al planejament urbanístic vigent.  
- Justificació de disposar de suficients recursos hídrics per a l'activitat proposada.  
- Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer a l'abocament proposat de les aigües industrials depurades al barranc de Carraixet i a la infiltració de les aigües sanitàries depurades al reg de jardins dins de la parcel·la.  
El 13 d'abril de 2007 es rep nota de règim intern de l'Àrea de Qualitat Ambiental, en què es remet una còpia de l'informe preceptiu, de 18 de gener de 2007, de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, d'acord amb Llei 16/2002, d'1 de juliol, juntament amb nova documentació del promotor en resposta al requeriment de 18 de gener de 2007. Vista la documentació presentada i considerant-se insuficient, es realitza un nou requeriment de data 18 d'abril de 2007, a través de l'òrgan substantiu, en què es reitera l'ampliació d'informació respecte a:  
- Informe municipal de compatibilitat urbanística del projecte respecte al planejament urbanístic vigent.  
- Justificació de disposar de suficients recursos hídrics per a l'activitat proposada o presentació d'alternatives.  
- Informe de la Conselleria de Cultura, Educació i Esports, respecte a l'afecció del projecte sobre el patrimoni cultural valencià, d'acord a l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny.  
A falta de resposta al requeriment de 18 d'abril de 2007, es realitza nova notificació al titular l'11 de juny de 2007, en què es reitera l'esmentat requeriment i s'atorga un termini de tres mesos, transcorreguts els quals sense rebre resposta caducarà l'expedient per inactivitat de l'interessat.  
El 7 de juliol de 2007, mitjançant nota de règim intern, l'Àrea de Qualitat Ambiental, remet nova documentació del promotor en resposta al requeriment de 18 d'abril de 2007.  
Informació pública i resum d'al·legacions  
En la nota de règim intern de 7 de febrer de 2007, de l'Àrea de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, per la qual se sol·licita la declaració d'impacte ambiental per al projecte, s'indica que no s'han rebut al·legacions durant la fase d'informació pública, anunciada en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana número 5133, d'11 de novembre de 2005.   
Afeccions legals  
L'activitat projectada constitueix un dels supòsits recollits en l'annex I de la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, on resulta preceptiva l'obtenció de la corresponent autorització ambiental integrada.  
D'acord amb l'informe emés per l'Ajuntament de Nàquera se certifica que la ubicació on es pretén desenvolupar l'activitat es correspon amb parcel·la A-5 del polígon industrial els Vents, sector Aljub de Sant Vicent, el programa d'actuació integrada de desenvolupament del qual va ser aprovat el 31 de maig de 2001 per la Comissió Territorial d'Urbanisme, i les obres d'urbanització van ser rebudes el 22 de maig de 2004.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que calga obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Consideracions ambientals  
Identificació, descripció i valoració dels impactes  
Els d'impactes ambientals més significatius descrits en l'estudi d'impacte ambiental derivats de l'actuació projectada són els següents:  
- Emissió de partícules de pols i soroll en la fase de construcció per moviment de terres, maquinària i vehicles.  
- Emissions a l'atmosfera derivades dels processos de lacatge i combustió de calderes i forns.  
- Soroll durant el funcionament de l'activitat i pel trànsit de vehicles.  
- Elevat consum d'aigua que requereix l'activitat.  
Es consideren moderats els impactes resultants de les emissions a l'atmosfera, l'elevada demanda de recursos hídrics i la possible contaminació d'aqüífers.  
Consideracions sobre les mesures protectores i correctores, i del programa de vigilància ambiental  
Respecte a les principals mesures protectores o correctores que es recullen en l'estudi d'impacte ambiental, destaquen les següents:  
- Disposició de filtres de pols en el focus d'emissió de la línia de lacatge.  
- Instal·lació d'una torre de llavatge de gasos per a la depuració dels vapors i boires de les cisternes de tractament.  
- Depuradora d'aigües residuals per al tractament dels efluents dels diversos processos industrials, prèviament a l'abocament d'aquests.  
- Es proposa el seguiment mitjançant registre dels controls realitzats sobre les emissions a l'atmosfera sobre la contaminació de les aigües residuals i de la gestió dels residus.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat s'inclou en l'epígraf g) Instal·lacions per al tractament de la superfície de metalls i materials plàstics per procés electrolític o químic, quan el volum de les cubetes emprades per al tractament siga superior a 30 metres cúbics, del grup 4 de l'annex I, del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i les modificacions d'aquest, per la qual cosa resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 4 de l'esmentat Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny.   
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 5 de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental atribueix a l'òrgan ambiental la competència en formulació la declaració d'impacte ambiental dels projectes sotmesos a aquesta.  
L'article 16.2.m del Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, com també de qualssevol altres accions dutes a terme, tant pels poders públics com per particulars, al territori de la Comunitat Valenciana.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent,  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte d'autorització ambiental integrada d'una indústria de lacatge i anodització de perfils i xapes d'alumini, promogut per Anoval, SL, al polígon industrial Aljub de Sant Vicent, s/n, al terme municipal de Nàquera (València), sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic i la resta de documentació que constitueix l'expedient avaluat.  
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. Disposar de la concessió d'aprofitament d'aigües subterrànies amb destinació a ús industrial de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, per a assegurar els 73.920 m³ anuals de consum d'aigua estimats en el projecte per a l'activitat industrial.  
2. Ha de realitzar-se la connexió dels abocaments d'aigües residuals de la indústria Anoval, SL, a la futura EDAR del polígon, una vegada finalitzades les obres de construcció i posada en funcionament d'aquesta.  
3. S'ha de portar un registre documental del programa de vigilància ambiental proposat en l'estudi d'impacte ambiental que permeta verificar-ne el compliment.  
4. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de ser comunicat a la Direcció General de Gestió del Medi Natural que establirà, si és procedent, l'aplicació de nous condicionants.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
València, 24 de setembre de 2007.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 74/4558-GFW .  
Títol: modificació puntual número 39 del Plan General de Ordenación Urbana de l'Alcora.  
Promotor: Ajuntament de l'Alcora.  
Autoritat substantiva: Ajuntament de l'Alcora i CTU.   
Localització: tres parcel·les al camí Vell de Castelló, corresponents a les posteriors de diverses indústries ceràmiques situades a l'eix de la CV-16.  
Descripció del projecte   
1. Objecte del projecte  
L'objecte de la modificació puntual sotmesa a avaluació d'impacte ambiental és incorporar al planejament vigent les parcel·les posteriors de tres indústries ceràmiques en funcionament, que es destinen en l'actualitat a la recollida de matèries primeres i de producte elaborat. Amb aquest fi es proposa reclassificar un sòl no urbanitzable comú com a sòl urbanitzable d'ús industrial.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
L'instrument de planejament actualment vigent al municipi de l'Alcora el constitueix el Pla general d'ordenació urbana aprovat per la Comissió Territorial d'Urbanisme el 29 de novembre de 1989.  
Quasi simultàniament a la tramitació d'aquesta modificació puntual, l'Ajuntament de l'Alcora ha remés un nou document de concert previ, iniciant així la revisió de l'esmentat planejament general, en el qual es proposa ampliar el sòl industrial que hi ha al llarg de la carretera CV-16 a tot l'àmbit del camí Vell de Castelló, fins a la rambla de la Viuda i el riu de Llucena. És a dir, el model territorial proposat inclou i engloba tot l'àmbit d'estudi com de desenvolupament industrial.  
La reclassificació comprén una superfície total 125.193,37 m², amb destinació a parcel·les d'ús industrial i una zona verda (JL) amb una superfície de 12.625,85 m².  
3. Alternatives  
Les possibles alternatives queden condicionades per l'objecte del projecte, on la decisió de reclassificar sòl no urbanitzable està determinada per l'ocupació d'aquests terrenys per les posteriors de tres indústries ceràmiques en funcionament.   
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 21 de març de 2007, la Direcció Territorial de Castelló remet una còpia de la documentació tècnica, inclòs l'estudi d'impacte ambiental, i el resultat de la informació pública relatiu a la modificació puntual número 39 del Plan General de Ordenación Urbana de l'Alcora, i s'incoa el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
2. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el periòdic Levante, de data 6 d'agost de 2005, i en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana número 5077, de 24 agost de 2005.   
Durant el període d'informació pública no es presentà cap al·legació a l'estudi d'impacte ambiental, segons consta en el certificat emés pel secretari accidental de l'Ajuntament de l'Alcora, de 14 de desembre de 2006.  
En el certificat relatiu a l'aprovació provisional del projecte pel Ple municipal, de data 21 de desembre de 2005, consten cinc al·legacions durant el període d'informació pública de la modificació puntual número 39, formulades per altres instal·lacions industrials situades a la mateixa zona industrial, totes aquestes amb igual contingut, que són desestimades.  
Informes sectorials  
En l'expedient incoat s'inclouen les certificacions i informes següents:  
- Còpia de la sol·licitud a la Confederació Hidrogràfica (02.03.2006) de l'informe regulat en l'article 19.2 de la Llei Orgànica del Territori i Protecció del Paisatge (LOTPP) sobre disponibilitat d'aigua per a la reclassificació de sòl no urbanitzable a sòl urbanitzable industrial. No s'indiquen les dades del projecte aportades per a l'emissió de l'esmentat informe.   
- Informe previ de la Direcció General de Patrimoni Cultural i Museus (16.11.2006) una vegada realitzada la prospecció arqueològica, en la qual, una vegada analitzades totes les possibles afeccions, se sol·licita l'aportació l'estudi d'impacte ambiental amb les actuacions patrimonials, resultats, pla de vigilància i mesures correctores actualitzades, a fi de poder emetre l'informe previst en l'article 11 de la Llei de Patrimoni Cultural Valencià.  
- Informe del Servei de Suport Tècnic (25.06.07) relatiu a l'estudi d'impacte paisatgístic de l'actuació urbanística, que determina únicament la condició del paisatge com a criteri que cal tenir en compte en l'ordenació de nous desenvolupaments urbanístics.   
Afeccions legals   
1. Planejament urbanístic. Els terrenys afectats per la reclassificació proposada estan classificats, segons la documentació relativa a la modificació puntual número 39, com a sòl no urbanitzable comú.   
No obstant això, segons el plànol I-07.2, pla vigent aprovat en 1989, Qualificació, del document de concert previ remés per l'Ajuntament, la classificació és de sòl no urbanitzable de protecció agrícola, per la qual cosa l'actuació proposada comporta la desprotecció i reclassificació directa d'aquest a sòl urbanitzable d'ús industrial. El nou document de concertació classifica aquests terrenys com a sòl urbanitzable amb ús industrial.  
2. Patrimoni Cultural Valencià. La prospecció arqueològica posa de manifest que no s'hi han documentat jaciments arqueològics encara que els desmunts estaven executats prèviament. No s'informa respecte a jaciments paleontològics, mentre que no existeix afecció a jaciments etnològics.  
Consideracions ambientals  
Després de la consulta de les cartografies temàtiques i estudis integrants dels sistemes d'informació territorial publicats per la Conselleria, s'observa que l'actuació no resulta incongruent amb cap d'aquests. No s'afecta terrenys naturals i espais protegits per una legislació sectorial en matèria ambiental.   
L'actuació afecta sòls amb una capacitat moderada per a l'ús agrícola, en estat d'abandó a causa de l'ocupació de la seua superfície per a ús industrial. La classificació d'aquest en el planejament vigent és, segons sembla, de sòl no urbanitzable de protecció agrícola tot i que, estructuralment i funcionalment, pertanyen a una unitat ambiental caracteritzada per la implantació de l'ús industrial, ja que aquests terrenys se situen entre el camí Vell de Castelló i la carretera CV-16.   
Els terrenys afectats per la modificació del planejament general es corresponen amb els posteriors de tres indústries ceràmiques en funcionament, ocupats fins a hores d'ara pels abassegaments de matèries primeres i de producte elaborat de les mateixes indústries. Mitjançant la reclassificació d'aquests es regula, per un costat, l'ús induït al sòl que és industrial i, d'altra banda, es possibilita l'ampliació dels processos i les instal·lacions industrials.  
Aquesta transformació urbanística comporta, no obstant això, acostar el sòl industrial a un sòl d'ús residencial i baixa densitat consolidat, que en el model territorial del concert previ del municipi queda envoltat per tots els costats i enclavat en un entorn completament industrial, amb un ambient atmosfèric determinat pel que fa a qualitat de l'aire (nivells sonors i emissions atmosfèriques), la qual cosa s'ha de tenir en compte com a factor limitador. La proposta disposa molt encertadament al vèrtex nord-est d'aquesta la zona verda del sector a manera de matalàs entre el sòl industrial i el residencial, la qual ha de complir una funció determinant per a la viabilitat ambiental de la modificació com a mesura correctora i zona d'amortització d'impactes.  
En la documentació tècnica s'especifica que els solars resultants tenen garantit l'accés rodat i la dotació de serveis a través de les fàbriques que amplien, que disposen dels subministraments i serveis urbans implantats al camí de les Foies Ferrades, i que són els següents: aigua potable, xarxa de clavegueram i xarxa d'evacuació d'aigües pluvials, subministrament elèctric i de gas i línia telefònica.   
Els impactes ambientals per consum de recursos i emissió de contaminants, tenint en compte l'àmbit de l'actuació, dependran fonamentalment de l'activitat i el procés industrial. S'hi aporten les dades de consum d'aigua potable en l'actualitat i la procedència d'aquesta, de les quals resulta que el municipi disposa de disponibilitat de recursos hídrics per a incorporar aquests terrenys al sòl urbanitzable de l'Alcora.   
L'estudi d'impacte ambiental es refereix en l'apartat relatiu a les aigües residuals industrials a un col·lector general de sanejament i una EDAR industrial en l'àmbit del camí Vell de Castelló amb l'objecte de realitzar un pretractament de les aigües residuals d'origen industrial abans de la conducció d'aquestes fins a l'EDAR municipal per al tractament definitiu, encara que no s'especifica la relació d'aquest aspecte amb la documentació tècnica de la proposta.  
Ateses les característiques de l'actuació els principals efectes ambientals previsibles de la qual són els deguts al consum i transformació del sòl, i els que es deriven de la possible incompatibilitat ambiental per la proximitat entre la zona residencial de baixa densitat i el polígon industrial per a la implantació o ampliació d'indústries del sector ceràmic. Pel que fa a la valoració del paisatge, l'actuació queda integrada en el paisatge urbà industrial del municipi, al sud del camí Vell de Castelló.  
L'estudi d'impacte ambiental valora globalment l'impacte del projecte com a admissible, i és moderat pel que fa al paisatge, sempre que es complisquen les mesures correctores que es proposen, tant per a la fase d'execució com per a la de funcionament.  
L'àmbit de l'actuació urbanística, a la vista de les dimensions i funcions d'aquesta dins del model territorial de l'Alcora, a causa de l'efecte previsible d'aquesta sobre el medi ambient pot considerar-se com una zona de reduït àmbit territorial, per la qual cosa resulta possible l'aplicació de l'avaluació d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article. 16.2.m del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer   
S'estima acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la modificació puntual núm. 39 del Pla general d'ordenació urbana de l'Alcora, promogut pel mateix Ajuntament de l'Alcora, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.  
Segon   
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants següents:  
I. Tenint en compte l'entitat del document que es tramita, el qual es tracta de la modificació del planejament per a la incorporació d'uns terrenys ocupats per diverses indústries ceràmiques a un polígon industrial consolidat, es considera d'aplicació per a l'execució de les obres d'urbanització i consolidació del sòl per activitats industrials les següents mesures addicionals:  
Urbanització per a la producció de solars en sòl urbanitzat (fase d'execució):  
- L'aparició, si s'escau, de restes arqueològiques ha de comunicar-se a l'Àrea de Patrimoni Cultural i Museus, la qual està pendent d'informar a l'efecte patrimonial l'actuació proposada, i és obligada l'adopció de totes les mesures que siguen necessàries per a la seua conservació mentre la Conselleria no n'emeta un informe.  
- Abans d'executar les obres s'han de dur a terme mesuraments acústics a la zona, a fi de conéixer el nivell sonor en ambient exterior en l'estat preoperacional, preveure i valorar el possible impacte acústic sobre la zona residencial adjacent i comprovar l'eficàcia de les mesures correctores que s'adopten en aquesta fase i en fase de funcionament en cas de superar l'objectiu de qualitat acústica per a les zones industrials i residencials.  
- Per a la recepció de les obres d'urbanització és necessària la completa execució i enjardinament de la zona verda a l'extrem nord-est del sector, que dispose d'una pantalla vegetal perimetral d'almenys 5 metres d'amplària, amb alta densitat de plantació i port desenvolupat, que actue de matalàs per a la zona residencial que hi ha.  
- S'han de dur a terme les mesures que es proposen per a la integració paisatgística de l'actuació.  
Condicions per a la implantació d'activitats industrials a les parcel·les urbanitzades (fase de funcionament):  
- No es pot autoritzar l'inici i l'ampliació de les instal·lacions industrials fins que no s'hi hagen produït parcel·les amb tots els serveis urbans i dotacions executats.  
- L'Ajuntament ha de comprovar la suficiència de serveis i dotacions per al tractament definitiu de les aigües residuals sanitàries i les d'origen industrial, pretractades en cas necessari, i l'efectiva connexió d'aquestes a la xarxa de clavegueram i a l'EDAR municipal.  
- Els nivells de soroll ambiental no han de sobrepassar, en cap punt de la zona, els establits en la legislació sectorial vigent per a ús industrial i han d'assegurar el futur benestar de la població, en un entorn consolidat per indústries però amb una zona residencial pròxima.  
- S'ha de comprovar, mitjançant mesuraments acústics, l'efectivitat de la zona verda executada com a matalàs acústic i, si cal, si se sobrepassen al vèrtex nord-est els nivells sonors per a ús residencial s'hauran d'adoptar mesures correctores addicionals.  
- La reclassificació del sòl i l'ampliació de les activitats industrials existents, inclosa l'execució d'edificacions que ocupen i consoliden les parcel·les resultants, no ha de comportar o induir en cap cas l'ocupació dels terrenys limítrofs i parcel·les rústiques per a l'emmagatzematge de matèries primeres, producte acabat, maquinària, residus de qualsevol tipus generats per les indústries, etc.  
- Pel que fa als abassegaments de materials pulverulents, s'han de complir els condicionants en matèria d'emissió de partícules de la resolució per la qual es concedeix a Tierra Atomizada, SA, l'autorització ambiental integrada (AAI).  
II. L'Ajuntament ha de presentar una memòria i un informe en què es done compte del desenvolupament i avanç de l'actuació urbanística, de l'aplicació de les mesures correctores de l'estudi d'impacte ambiental, del compliment dels condicionants i dels controls realitzats. L'informe s'ha de presentar en el termini de dos mesos comptadors des de la finalització de les obres d'urbanització i abans de l'autorització per a la implantació i ampliació d'activitats industrials.  
Tercer   
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart   
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
València, 28 de setembre de 2007.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient:106/8674-AKK   
Títol: modificació puntual número 4 del pla general.   
Promotor: Ajuntament de Montitxelvo.  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Montitxelvo i CTU.  
Localització: ampliació del nucli de població cap al sud, entre el camí Vell de Gandia i el carrer Ravalet  
Descripció del projecte   
1. Objecte del projecte  
L'objecte de la modificació puntual sotmesa a avaluació d'impacte ambiental és reclassificar uns terrenys de sòl no urbanitzable comú, al costat del nucli urbà, a sòl urbanitzable residencial.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
L'instrument de planejament actualment vigent al municipi de Montitxelvo el constitueix el pla general d'ordenació urbana aprovat el 5 de novembre de 1998 per la Comissió Territorial d'Urbanisme, que ha sigut modificat en tres ocasions amb actuacions d'escassa entitat.  
La modificació puntual comprén diverses actuacions i la principal és la que pretén el canvi en la classificació d'uns terrenys d'ús agrícola de secà, al sud de l'actual nucli urbà, per al desenvolupament urbanístic residencial d'aquests. La modificació té com a objecte:  
- Per a la creació d'aquest nou sector de sòl urbanitzable residencial les Pontelles, amb ordenació detallada i una superfície de 25.536 m², es reclassifiquen terrenys de sòl no urbanitzable comú que passen a sòl urbanitzable, per la qual cosa es modifica l'ordenació estructural vigent.  
- Es delimita una nova unitat d'execució, Senda del Mirallo, en sòl urbà amb una superfície de 2.000 m².  
- Es modifica la ubicació d'una zona verda de la xarxa primària del pla general (PJL), des de l'actual ubicació a la senda del Mirallo fins a un nou emplaçament al costat del cementeri i els equipaments esportius, la superfície d'aquesta s'incrementa fins als 2.595 m².  
- I es delimita com a parc públic natural (PQN) una superfície de 22.982 m², de terrenys classificats com a sòl no urbanitzable de protecció paisatgística, ecològica i forestal, adscrit al sector les Pontelles.  
De totes les actuacions anteriors, estan sotmeses a avaluació d'impacte ambiental les que comporten una alteració o modificació de les condicions del sòl no urbanitzable, és a dir, la reclassificació de terrenys per al sector les Pontelles per a un màxim d'uns 90 habitatges nous i la nova zona verda (PJL) al costat del cementeri. També s'avalua ambientalment la delimitació com a parc públic natural (PQN) de terrenys en sòl no urbanitzable de protecció.  
3. Alternatives  
Les possibles alternatives queden condicionades per l'objecte del projecte, on la decisió de reclassificar sòl no urbanitzable a sòl urbanitzable residencial es du a terme en una zona fronterera al nucli urbà, d'acord amb el seu model urbà, i com a creixement natural d'aquest. Mentre que l'ordenació del sector resultant es justifica a partir de la geometria i emplaçament d'aquest i de l'existència de determinats elements condicionants i dotacions limítrofes.  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 11 de maig de 2007, la Direcció Territorial de València remet una còpia de l'expedient administratiu municipal i la documentació tècnica, inclòs l'estudi d'impacte ambiental, relatiu a la modificació puntual número 4 del Pla General de Montitxelvo, i s'incoa el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
2. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el diari Levante, de data 20 de maig de 2006, i en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana número 5037, de 28 de juny de 2005.   
Durant el període d'informació pública no es presenta cap al·legació segons consta en el certificat emés pel secretari interventor de l'Ajuntament de Montitxelvo relatiu a l'acord d'aprovació provisional per Ple de 30 de novembre de 2006.  
Informes sectorials  
En l'expedient municipal s'inclouen els informes següents de caràcter ambiental:  
- Informe de l'arquitecte tècnic de l'Ajuntament de Montitxelvo on es diu que la gestió del subministrament d'aigua potable a la població la porta directament l'Ajuntament de Montitxelvo i que, tenint en compte l'increment generat de sostre residencial del sector (16.598 m²sostre com a màxim, per a uns 90 habitatges nous), hi ha suficiència del subministrament d'aigua potable per a absorbir la demanda generada pel nou desenvolupament urbanístic residencial.   
- Informe de l'Empresa Pública de Sanejament d'aigües Residuals (EPSAR) sobre capacitat d'admissió i gestió de les aigües residuals generades per l'actuació, estimat en 53,20 m³/dia corresponents a 660 habitants equivalents, i n'és viable el tractament a l'EDAR de Montitxelvo, dissenyada per a tractar 200 m³/dia i amb un influent de 137 m³/dia en l'actualitat.   
Afeccions legals  
1. Llits i barrancs. Per la parcel·la de l'actuació discorre canalitzat al pas d'aquest pel nucli urbà el barranc del Tossal, d'escassa entitat, que descendeix des del tossal del mateix nom i apareix als voltants del sector entubat en una canalització de formigó fins que aboca als barrancs del Llop i de la Font. Es proposa mantenir la mateixa solució i tractament al llarg del camí d'Aielo.  
El llit més pròxims són els barrancs del Llop i de la Font, la zona de la proposta està situada a uns 70 metres d'aquest i, per tant, dins de la zona de policia. Serà necessari disposar de l'autorització de l'organisme de conca per a executar les obres.  
2. Camins ramaders. L'assegador Antic Camí de Xàtiva-Gandia, amb amplària legal de 8 m, i l'assegador del camí de l'Orxa, de 6 m d'amplària legal, discorren fins al nucli urbà des del sud del municipi, a un costat i a l'altre de l'actuació, i no els afecta. Els esmentats camins ramaders estan classificats en el pla general com a xarxa viària de la xarxa primària (PRV) en els seus trams urbans.  
3. Cementeri. Al sud-oest del sector, a continuació del parc proposat (PJL), se situa el cementeri, per la qual cosa resulta necessari tenir en compte les distàncies establides per a les condicions d'emplaçament de cementeris (perímetre de protecció de 25 m de zona enjardinada i una segona zona de terreny de 225 m en la qual es restringeixen els usos permesos). En aquest sentit, caldrà ajustar-se al que establisca la Conselleria de Sanitat en l'informe relatiu a l'ús residencial a la vora del cementeri.  
4. Infraestructures. A la zona verda (PJL) proposada a la vora del cementeri es troba un pou que proveeix d'aigua potable el municipi, i és aquest ús i qualificació compatible amb els requeriments de protecció per a les captacions d'aigua destinades al consum humà.   
Una línia elèctrica d'alta tensió travessa el sector fins a un centre de transformació situat a sòl urbà a la zona de la Senda del Mirallo, que es manté en l'ordenació. En la memòria informativa es comunica que no hi ha impediment per al seu soterrament o desviació en funció del que establisca la companyia subministradora.  
5. Patrimoni Cultural Valencià. Cap dels dos jaciments arqueològics catalogats a Montitxelvo es troba a la zona d'estudi. Tampoc s'afecta cap altre element etnològic o paleontològic conegut, ni bé d'interés cultural catalogat.  
Consideracions ambientals  
Els terrenys afectats per la reclassificació corresponen a una zona aterrassada amb bancals de cultius de secà, fruiteres i oliveres, situada a continuació del nucli urbà de Montitxelvo a la vora del cementeri i a les instal·lacions esportives municipals. Des del punt de vista de la vegetació, les espècies associades a aquests cultius i al barranc canalitzat i cobert en la zona d'actuació tenen un escàs valor.   
El paisatge, al seu torn, està condicionat per les activitats humanes relacionades amb l'ús agrícola i l'assentament urbà de la població, és una zona de definició de vora urbana constituïda per habitatges i dos equipaments, un esportiu i el cementeri.  
Ateses les característiques de l'actuació, el principal efecte ambiental previsible és el causat pel consum i canvi d'ús del sòl; per l'increment en el consum del recurs aigua; l'increment en la generació de residus sòlids de diversos tipus i d'abocaments; la proximitat del cementeri; la creació d'un nou paisatge de vora urbana; l'afecció de les infraestructures existents, amb caràcter ambiental, i l'execució de les obres i infraestructures d'urbanització, principalment.   
Es presenta una relació de mesures correctores concretes per als impactes identificats com a previsibles, els de la fase d'execució relacionats amb la qualitat de l'aire i la transformació de l'ús del sòl, amb el corresponent pla de vigilància ambiental (PVA). L'impacte ambiental es valora globalment com a admissible, sent valorats cada un dels impactes identificats i una vegada adoptades les mesures correctores i el seu PVA com a lleu.  
L'àmbit de l'actuació urbanística, tot i ser una modificació d'un pla, a la vista de les dimensions i funció d'aquest dins del model territorial i urbà de Montitxelvo, a causa dels efectes previsibles sobre el medi ambient pot considerar-se com una zona de àmbit territorial reduït, per la qual cosa resulta possible l'aplicació de l'avaluació d'impacte ambiental.  
Pel que fa a les parcel·les de la zona del Tossal proposades per a la cessió en compliment de l'article 13.6 de la Llei 4/2004, LOTPP, la memòria informativa afirma que es tracta de parcel·les rústiques amb cultius de secà classificades com a sòl no urbanitzable de protecció paisatgística, ecològica i forestal pel pla general.   
Consultada la cartografia publicada per la Conselleria, les parcel·les identificades en la memòria justificativa per a formalitzar-ne la cessió, parcel·les contigües número 55, 94, 95, 53 i 52 del polígon 17, es corresponen amb terrenys forestals del puig del Tossal, al vessant del qual l'Ajuntament ha manifestat la voluntat d'obtenir la cessió i a escassos metres del nucli urbà, amb capacitat per a complir la funció de parc públic accessible a la població.  
La delimitació de parcel·les sobre terrenys forestals arbrats, amb valor ambiental i protecció urbanística, com a parc públic natural (PQN), s'ajusta als supòsits de l'article 21 del Decret 67/2006, ROGTU, terrenys susceptibles de cessió per a poder reclassificar i ordre de preferència.   
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 16.2.m del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
S'estima acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la modificació puntual núm. 4 del Pla general d'ordenació urbana de Montitxelvo, promogut pel mateix Ajuntament de Montitxelvo, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.  
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants següents:  
I. Tal com preveu el PVA, l'aparició de restes arqueològiques ha de comunicar-se a l'Àrea de Patrimoni Cultural i Museus, i ha de ser obligada l'adopció de totes les mesures que siguen necessàries per a la conservació d'aquestes en tant aquesta Conselleria no emeta un informe respecte d'això.  
II. L'ordenació detallada proposada comporta la necessitat de soterrar les línies elèctriques aèries quan passen per sòl urbanitzable, i s'ha d'incloure aquesta solució en la fitxa de planejament i gestió i en el projecte d'urbanització. Si no n'hi ha, s'han de tenir en compte les limitacions establides en el Reial Decret 1955/2000, pel qual es regulen les activitats de transport, distribució, comercialització, subministrament i procediments d'autorització d'instal·lacions d'energia elèctrica.  
III. L'Ajuntament ha d'exigir a les empreses encarregades de la urbanització, després de la realització de les obres, lliurar certificats de recepció de residus sòlids inerts (residus de construcció i demolició, RCD) per part d'abocadors o empreses autoritzades per a la gestió d'aquest tipus de residus.  
IV. No es considera una mesura correctora acceptable la següent: «Aigua. [...] en casos excepcionals pot autoritzar-se l'abocament d'aigües residuals urbanes prèviament al pas per una fossa sèptica que en garantisca la depuració i amb l'autorització prèvia d'abocament per part de l'organisme de conca».  
El nou sector de sòl urbanitzat ha de disposar de totes les dotacions i serveis urbans, en particular, s'ha d'executar una xarxa de sanejament separativa connectada amb l'EDAR municipal i a la qual aboquen les aigües residuals dels usos residencials.  
Les fosses sèptiques i els pous cecs han de quedar prohibits al municipi amb caràcter general, i és acceptable l'ús de sistemes estancs d'oxidació total per a aquells usos i activitats propis del sòl no urbanitzable que se situen en aquest tipus de sòl, sòl rústic.  
Tercer   
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart   
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
València, 18 de setembre de 2007.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 144-2007-AIA  
Títol: Projecte d'autorització administrativa d'instal·lació de cogeneració.  
Activitat: cogeneració.  
Promotor: Nuclear Ceramics, SL.  
Localització: Polígon industrial de Vilafamés I, s/n, Vilafamés (Castelló).  
Òrgan substantiu: Direcció General d'Energia Conselleria d'Infraestructures i Transport.  
Descripció del projecte  
Nuevos Productos Cerámicos, SA, és una indústria dedicada a l'atomització d'argiles per al sector ceràmic situada al polígon industrial de Vilafamés I, de Vilafamés (Castelló). La indústria disposa de 4 atomitzadors (3 d'aquests marca Sacmi ATM 200 i el quart marca Sacmi ATM 65) i d'una central de cogeneració de gas natural de 6.800 kW de potència, els gasos de fuga de la qual s'aprofiten en els atomitzadors números 1 i 2 (alternativament) per al procés d'assecatge de l'argila. Aquesta central de cogeneració es va projectar l'any 2004, i va obtenir declaració d'impacte ambiental favorable el 19 de gener de 2005. El recinte en què se situa l'esmentada central de cogeneració es va projectar amb les dimensions suficients (330 m²) per a albergar un segon equip de cogeneració.  
Nuclear Ceramics, SL, filial de Nuevos Productos Cerámicos, SA, ha sol·licitat autorització per a instal·lar el segon equip de cogeneració. L'equip que es desitja instal·lar és un turbogenerador de gas marca Turbomach TBM-T70 de 6.800 kW de potència. Els gasos de fuga de l'equip de cogeneració es dirigiran a les instal·lacions d'atomització. En concret, se'n pot aprofitar la calor residual en els atomitzadors número 2 o 3 alternativament. Cada atomitzador per ell mateix requereix una potència tèrmica superior a la que proporciona cada equip de cogeneració, per la qual cosa es mantenen els cremadors dels atomitzadors per a l'ús d'aquests quan no reben els gasos de fuga de la cogeneració i com a sistema de postcombustió per a elevar la temperatura, en cas de ser necessari.  
Amb l'equip de cogeneració es produirà energia elèctrica amb un rendiment superior al 59% i s'aprofita el 95% de l'energia tèrmica dels gasos de fuga. L'energia elèctrica s'evacuarà a la xarxa de distribució en la totalitat d'aquesta a través d'una nova línia. Els equips auxiliars necessaris per al funcionament de la cogeneració que s'executaran conjuntament amb aquesta són: compressor de gas i estació ERM, centre d'entrega d'energia elèctrica a la xarxa i una línia elèctrica de mitjana tensió per a evacuació d'aquesta.  
Nuevos Productos Cerámicos, SA, a les instal·lacions de la qual se situa l'equip de cogeneració, està situada en sòl industrial segons el pla general d'ordenació urbana del municipi. La indústria ocupa una parcel·la de 111.703,3 m², dels quals, l'edificació ocupa 27.945 m².  
Afeccions legals  
L'activitat de producció d'energia elèctrica en règim especial està regulada pel Reial Decret 661/2007, de 25 de maig.   
La producció i distribució d'energia elèctrica queda sotmesa al règim establit pel Reial Decret 9/2005, de 14 de gener, relatiu a sòls contaminats, per la qual cosa han de remetre a l'òrgan competent els informes de situació establits en aquest.  
L'activitat està sotmesa a la legislació en matèria de residus, en particular, pel que fa a producció de residus perillosos.  
L'activitat està catalogada com a tipus B, per ser potencialment contaminant de l'atmosfera, per la qual cosa ha de portar un registre de les emissions a l'atmosfera.  
Segons el que es regula en la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Protecció contra la Contaminació Acústica i en el Decret 266/2004, de 3 de desembre, pel qual es desenvolupa aquesta, la indústria disposarà d'un llibre de control en què figuraran els informes corresponents a les auditories acústiques periòdiques.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que calga obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Consideracions ambientals  
Nuevos Productos Cerámicos, SA, se situa en sòl industrial. No obstant això, la parcel·la afronta al nord amb un entorn natural associat a la presència del barranc de la Pobla, l'existència del qual no s'ha considerat en l'estudi d'impacte ambiental.  
En la fase d'execució de les obres d'instal·lació de l'equip de cogeneració es consideren com a possibles afeccions ambientals la generació de pols i residus d'obra, anàlogues a les esperades en el cas que es realitzara un futur desmantellament de la instal·lació. En la fase de funcionament, s'estima que es produirà l'emissió a l'atmosfera dels gasos de combustió a través dels atomitzadors, producció de draps bruts emprats en el manteniment, oli industrial usat de la turbina, aigües de llavatge i soroll.  
Durant l'obra, les runes generades s'aprofitaran en aquesta o es lliuraran a un gestor autoritzat. S'estima la producció de pols com a poc significativa, per la qual cosa no s'adopten mesures correctores específiques.  
Per a evitar l'abocament accidental de l'oli de la turbina, aquesta està dotada d'un sistema de retenció i recollida. Així mateix, el grup turbogenerador està dissenyat per a impedir l'abocament del líquid de neteja. S'indica que aquest es buida cap a una arqueta, però no s'indica si aquesta arqueta està connectada al clavegueram, a un dipòsit d'emmagatzemament per a la posterior recollida d'aquest per un gestor autoritzat o si es tracta a la planta. El transformador del centre de lliurament disposa de fossa de recollida amb capacitat suficient per a albergar tot l'oli contingut en aquest.  
Per a reduir l'afecció acústica, el turbogenerador està allotjat en una envolupant que aïlla acústicament. Es considera que els tancaments del recinte on se situa aquest contribueixen a disminuir el soroll tramés. La xemeneia d'eixida dels gasos de combustió (utilitzada en casos d'emergència o de parada dels atomitzadors) disposa de silenciador.  
L'esmentada xemeneia està calculada per a assegurar la correcta dispersió dels contaminants, en el cas que els gasos de fuga s'emeten a l'atmosfera a través d'aquesta. S'estima que les emissions de gasos de fuga del turbogenerador estan per sota dels límits establits en la legislació vigent, segons els valors fixats pel Decret 127/2006, de 15 de setembre.  
Com a programa de vigilància ambiental es proposa comprovar que l'actuació s'execute d'acord amb el que projecta. En particular: adequació de l'execució de les obres, control de les emissions a l'atmosfera, control de sorolls i control de l'adopció de mesures de seguretat. A més, es disposarà de llibre de registre i es realitzaran mesuraments de les emissions a l'atmosfera i del soroll, a la posada en marxa.  
Tramitació administrativa  
Amb data 27 de juny de 2007, va tenir entrada la sol·licitud d'avaluació d'impacte ambiental del projecte, realitzada per la Direcció Territorial d'Energia de la Conselleria d'Infraestructures i Transport. La documentació rebuda és la següent:  
- Projecte d'execució de cogeneració a la planta d'atomització de Nuevos Productos Cerámicos, SA, promoguda per Nuclear Ceramics, SL.  
- Estudi d'impacte ambiental de cogeneració a la planta d'atomització de Nuevos Productos Ceramicos, SA, promoguda per Nuclear Ceramics, SL.  
L'escrit de sol·licitud d'avaluació d'impacte ambiental comunica que l'expedient es va sotmetre a informació pública (DOGV de 18.05.07 i BOP de 26.05.2007) sense que hi consten al·legacions.  
Consideracions jurídiques  
L'activitat ha de sotmetre's al procediment d'avaluació d'impacte ambiental d'acord amb l'epígraf 2.f de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/1989, de 3 de març.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article cinqué de la Llei 2/1989, de 3 de març, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique l'esmentada llei.   
L'article 16 del Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el Projecte de central de cogeneració (generació d'energia elèctrica, 7.133 kW, i tèrmica en forma d'aire calent per a una fàbrica de terra atomitzada) promoguda per Nuclear Ceramics, SL, al terme municipal de Vilafamés (a les instal·lacions de l'empresa Nuevos Productos Cerámicos, SA), sempre que aquesta es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i de la documentació tècnica que consta en l'expedient.   
Segon  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'hi estableixen les següents:   
1. Els residus perillosos generats s'han d'emmagatzemar en una zona coberta amb solera impermeable i cal disposar de cubetes de retenció a la zona d'emmagatzemament d'oli usat el volum de les quals siga com a mínim el de l'envàs més gran o el 10% del total (la més gran d'ambdues quantitats). En tot cas, s'han de gestionar a través d'una empresa autoritzada.  
2. Les aigües de llavatge han de ser gestionades adequadament, mitjançant l'abocament a la xarxa de clavegueram en el cas de disposar del preceptiu permís o mitjançant el lliurament d'aquestes a un gestor autoritzat. Es prohibeix qualsevol abocament al barranc o al terreny.  
3. El titular de la instal·lació està obligat a remetre a la Direcció General de Qualitat Ambiental l'informe de situació especificat en el Reial decret 9/2005, de 14 de gener, pel qual s'estableix la relació d'activitats potencialment contaminants del sòl i els criteris i estàndards per a la declaració de sòls contaminats.  
4. A la posada en marxa de la instal·lació, i de manera periòdica, ha de realitzar-se la preceptiva auditoria acústica, a l'efecte de comprovar el compliment dels nivells sonors establits. En aquest sentit, la responsabilitat en el compliment dels límits sonors establits serà solidària amb l'empresa Nuevos Productos Cerámicos, SA, ja que l'equip de cogeneració comparteix les instal·lacions d'aquesta, la qual cosa dificulta la seua valoració independent.  
5. Els gasos de fuga de la instal·lació han de complir els límits establits en el Decret 127/2006, de 15 de setembre, per al CO, NOx i opacitat.  
6. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, han de ser comunicats a l'òrgan competent en avaluació d'impacte ambiental que ha d'establir, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
7. D'acord amb l'article 4 del Reial Decret Llei 1302/1986, de 28 de juny, modificat per la Llei 9/2006, de 28 d'abril, el promotor ha de comunicar a l'òrgan ambiental (per escrit), amb la suficient antelació, la data de començament de l'execució del projecte.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
València, 4 de setembre de 2007.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 152/07-AIA  
Promotor: Ajuntament de Sant Joan de Moró.  
Autoritat substantiva: Consell de la Generalitat Valenciana.  
Objecte del projecte: Pla Especial del Paratge Natural Municipal el Mollet.  
Localització: Sant Joan de Moró (Castelló).  
Descripció del projecte  
L'objectiu genèric pel qual es redacta el pla especial és l'establiment de les mesures necessàries per a garantir la protecció del paratge el Mollet pel que fa a la conservació i millora de la fauna, flora, singularitats geològiques, paisatge i béns culturals que presenta. El pla inclou les normes generals de regulació d'usos i activitats, les normes particulars i les normes per a la gestió del paratge natural. En les determinacions relatives a la gestió, destaca la creació d'un consell de participació.  
El paratge es troba al nord-est del terme municipal de Sant Joan de Moró. L'àmbit del paratge comprén les partides de: tossal de Mollet, mas de Mollet i coll de les Saleres. Ocupa una superfície de 114,606 ha. El límits d'aquest són:  
Nord: el camí al mas del Panero o camí de la Serra, al límit del terme municipal de Vilafamés.  
Sud: partida Riba-roja, el límit sud-est es correspon amb part de pas de bestiars al mas de Mollet i pel sud-oest amb el pas de bestiars de coll de la Marsella.  
Est: terreny forestal privat i camps de cultiu a l'est del pas de bestiars al mas de Mollet.  
Oest: partida de l'ermita de Sant Miquel, del terme municipal de Vilafamés.  
L'àmbit del paratge queda definit per les següents parcel·les cadastrals del polígon 13: 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 29, 30, 31, 48, 49, 50, 51, 52, 53, 54, 55, 56, 57, 58, 59, 60, 9.006 (part) i 9.015. Les parcel·les són de propietat municipal i privada. Queda exclosa en aquest pla especial la parcel·la 61 a la solana de la forest el Mollet, de 0,48 ha, per no haver-se obtingut el consentiment del seu titular. L'àmbit del paratge comprén, a més, una porció de la forest consorciada denominada ermita de Sant Miquel (CS 3071), que pertany a l'església parroquial de Vilafamés.   
Els terrenys inclosos en el paratge natural municipal estan classificats com a sòl no urbanitzable protegit segons el pla general d'ordenació urbana vigent, aprovat per la Comissió Territorial Urbanisme el 28 de juliol de 2004 i publicat en el Butlletí Oficial de la Província de Castelló de 14 d'agost de 2004. Els de l'entorn del jaciment Forest Mollet (0,25 ha) com a sòl no urbanitzable protegit, zona de jaciments arqueològics. La resta (114,35 ha) com a sòl no urbanitzable, protecció forestal i de forests.  
El pla especial mantindrà aquesta qualificació.  
La zonificació determina dues zones, l'àrea forestal i l'àrea de restauració. L'àrea de restauració correspon a una superfície d'aproximadament 2,5 ha a la zona nord de la forest el Mollet que ha sigut explotada per a l'extracció d'argila.  
Tramitació administrativa  
El projecte del pla especial i l'estudi d'impacte ambiental van ser remesos en data 8 de juny de 2007, des de l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals.   
S'hi adjuntava igualment:  
Amb data 18 de juny de 2007, còpia del certificat sobre l'acord d'aprovació definitiva del pla especial del paratge natural el Mollet. En aquest es recull també el resultat de la informació pública realitzada en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana número 5477, de 26 de març de 2007 i en el periòdic no oficial Mediterráneo de Castelló, amb data 23 de febrer de 2007. No s'hi van presentar al·legacions.  
S'informa també que en data 22 de març de 2007 es va sol·licitar l'informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural. Transcorregut un mes des d'aquesta sol·licitud no es va rebre contestació, per tant es va continuar la tramitació del procediment.  
Decret 15/2007, de data 26 de gener de 2007, pel qual es resol realitzar la informació publica del projecte i la suspensió de l'atorgament de llicències en l'àmbit afectat quan les noves determinacions comporten modificació del règim urbanístic vigent.   
Criteri de conformitat positiu, emés per la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial de 7 de desembre de 2006, a la proposta de l'Ajuntament de Sant Joan de Moró de declaració del paratge natural municipal el Mollet d'acord amb el que disposa l'article 4 del Decret 161/2004, del Govern Valencià, de regulació dels paratges naturals municipals.   
Informe favorable a l'efecte d'atorgar criteri de conformitat, de data 5 de desembre de 2006.   
Amb data 4 de desembre de 2006, certificat de l'Acord plenari de data 30 de novembre de 2006; iniciació d'expedient administratiu per a l'aprovació del projecte del Pla especial del paratge natural municipal el Mollet.  
Consideracions ambientals   
En la documentació s'indica que l'àmbit del paratge està considerat dins del Pla Eòlic de la Comunitat Valenciana, aprovat pel Govern Valencià mitjançant l'Acord de 26 de juliol de 2001, com a zona amb recurs eòlic aprofitable, emmarcat dins dels límits de la zona 5. La qualificació és de zona apta amb compliment de les prescripcions que establisca l'estudi d'impacte ambiental.   
Es ressenya la singularitat geològica de la zona amb afloraments triàsics sota els quals es depositen sediments del paleozoic. Edafològicament són sòls poc evolucionats amb característiques semblants als materials a què pertanyen. La zona d'estudi està compresa entre els 440 i els 696,7 m d'altitud. Els pendents són superiors al 30% en cotes inferiors als 650 m.   
La capacitat agrològica s'ha classificat com a molt baixa atés el risc d'erosió per l'elevat pendent del terreny. Hi ha parcel·les a la zona que presenten abancalaments amb cultius d'ametler i olivera. S'ha observat que en alguna d'aquestes parcel·les es continua mantenint l'activitat agrícola, i es mostren signes evidents de l'ús de productes fitosanitaris per a l'eliminació de males herbes. En les normes generals del pla es regula l'ús d'aquests productes i es prohibeixen en tot cas la utilització d'herbicides volàtils. No obstant això, es considera que en una zona amb un elevat valor ecològic, no s'hi haurien d'utilitzar productes fitosanitaris convencionals, i s'hauria de recórrer a altres tractaments més respectuosos de manera que s'assegure la preservació de la biodiversitat de la zona. Altres de les parcel·les visitades han adquirit signes clars de la seua vocació forestal.  
Respecte a la vegetació actual, a la zona hi ha presència de carrascars a les parts altes del tossal de Mollet i a mitja vessant s'intercalen formacions de carrasca i pineda. En aquestes zones, majoritàriament apareixen masses denses de pi blanc i de vegades de pi roig. En el sotabosc s'observa una regeneració de coscoll i carrasca. De la composició florística de l'estrat arbustiu destaquen el llentiscle, alborç, margalló, matapoll, aladern de fulla estreta, aladern, ullastre i coscoll. També apareixen elements com ara el bruc i el tomaní. A les zones humides hi ha presència de murta, heura i baladre. Es fa al·lusió a l'existència d'estudis de diferents autors, referits a la zona d'actuació, en els quals s'han identificat endemismes i espècies rares a la Comunitat Valenciana.   
El paratge presenta una franja a la zona est, que està representat l'hàbitat d'acord amb la Diectiva 92/43/CEE, de 21 de maig de 1992 amb codi 5330, matolls termomediterranis i preestèpics. Aquest hàbitat conté matolls, sota coberta de pineda, dominats per coscoll i l'espècie acompanyant principal és el llentiscle.  
Respecte a la fauna. S'ha presentat una relació de la diversitat que hi ha, i es distingeix entre els diferents biòtops presents a la zona: matoll, boscos i cultius. S'ha considerat rellevant, entre altres, la presència de pit-roig, picot garcer gros i possiblement de pica-soques blau. També destaca la comunitat de rapaces forestals amb presència d'aligot comú, gamarús, xot i mussol banyut. En la categoria de fauna vulnerable, que figura en el Catàleg valencià de fauna amenaçada, es ressenya la presència de l'àguila de panxa blanca.  
Pel que fa al paisatge. Els valors paisatgístics estan donats per la presència d'una massa boscosa termomediterrània ben conformada que recolza sobre un terreny format per materials geològics relativament singulars. El fet d'estar situat en un entorn antropitzat i degradat li confereix singularitat a nivell local.   
Respecte a la relació d'elements del patrimoni cultural. Es troba catalogat el jaciment Forest de Mollet situat a la part més elevada del tossal de Mollet. Es tracta d'un poblat medieval. Està catalogat com a bé d'interés cultural per presentar elements defensius. Com a mesures de protecció, s'han de respectar les determinacions que s'estableixen en el Pla General d'Ordenació Urbana de Sant Joan de Moró, i s'estableix un perímetre de protecció de 500 m al voltant del jaciment.   
Infraestructures i camins ramaders. El paratge està recorregut d'est a oest pel camí de Sant Miquel, pel qual s'accedeix a l'ermita. A més hi ha un altre camí a les faldes de la forest de Mollet que discorre a major cota prop de l'extrem oriental del paratge i que està connectat amb el camí de Sant Miquel. Pel que fa a camins ramaders, el paratge no està travessat per cap camí ramader segons la classificació realitzada al terme municipal l'any 1956. Únicament al límit nord discorre l'assegador dels Xaparrets que coincideix amb el camí de la Serra. L'amplària legal d'aquest és de 20,98 m per la qual cosa entra en els límits del paratge. Dins de l'àmbit del paratge no hi ha cap línia elèctrica, xarxa de proveïment d'aigua o xarxa de sanejament.  
En l'àrea no s'han identificat cursos d'aigua permanents. La vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers és de grau mitjà en tot l'àmbit del paratge. Hi ha risc de lliscament de nivell mitjà al sector nord-oest. El risc d'erosió actual és moderat en tota la zona d'estudi. L'erosió potencial és molt elevada, amb possibles pèrdues de sòl superiors a 100 t/ha/any. Alguns dels murs de sosteniment dels bancals de la zona de solana es troben derruïts la qual cosa pot ocasionar pèrdues importants de sòl. Aquest fet s'ha observat tant a les parcel·les en què es continuen realitzant labors agrícoles com en aquelles en què aparentment s'ha abandonat com a sòl agrícola.  
Respecte als aprofitaments en l'àmbit del paratge, destaca l'aprofitament dels recursos cinegètics que formen part del vedat CS.10.085 del qual és titular el club esportiu de caçadors El Tordo. En l'actualitat el paratge es troba inclòs en la zona de reserva del vedat per tant existeix la prohibició de caça temporal que s'estendrà durant la vigència del pla tècnic d'aprofitament cinegètic; no obstant això, s'indica que podrà autoritzar-se la caça d'espècies d'aus o mamífers que no siguen amenaçades o protegides quan siga necessari.  
Dins dels límits del paratge es localitza una àrea degradada com a conseqüència de l'activitat minera. L'esmentada àrea es localitza a l'ombria de la forest de Mollet, al límit nord, afrontant amb el terme municipal de Vilafamés. La superfície és d'aproximadament 2,5 ha i en aquesta s'han practicat extraccions d'argila, moviments de terra i l'obertura i ampliació dels camins d'accés. En la zonificació que s'estableix en el PE la zona de la pedrera es correspon amb l'àrea de restauració. En aquesta es permetran aquelles activitats destinades a restaurar l'àrea degradada. Les normes particulars de regulació d'usos i activitats inclouen una sèrie de premisses que s'hauran de preveure en el pla de restauració de l'esmentada pedrera. Una vegada que s'haja aconseguit integrar l'esmentada àrea en la zonificació del paratge passarà a formar part de l'àrea forestal i es regularà per la normativa corresponent.   
En l'ús social s'indica el senderisme sense que hi haja sendes homologades en l'àmbit del paratge, on s'empren camins sense senyalitzar. En l'actualitat s'està treballant per a la senyalització d'aquests. Una altra activitat significativa és la romeria que es realitza a l'ermita de Sant Miquel que té lloc el quart diumenge de Quaresma.  
Consideracions jurídiques  
El projecte es troba sotmés al procediment de declaració d'impacte ambiental, en estar inclòs en els supòsits previstos en l'annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta.  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 36788188, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article cinqué del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.  
L'article 16.2.m) del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, com també de qualssevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars al territori de la Comunitat Valenciana.  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer   
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Pla Especial del Paratge Municipal el Mollet, al terme municipal de Sant Joan de Moró, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establides a continuació:  
1. Respecte a l'àmbit del paratge natural municipal, aquest es considera acceptable sense perjudici que hi haja altres zones amb igual o major valor que reben o puguen rebre mesures de conservació i protecció iguals a les proposades en aquest pla.  
Es recomana que en el futur es revise la delimitació del paratge i s'incloga la parcel·la 61 amb consentiment previ del titular d'aquesta.  
2. D'acord amb el que estableix la legislació d'impacte ambiental, les modificacions als límits del paratge es consideren una modificació del pla especial i per tant està sotmesa al procediment d'avaluació d'impacte ambiental i així ha de reflectir-se en la normativa del pla; annex I, 8 Projectes d'infraestructures, Decret 32/2006, pel qual es modifica el Decret 162/1990, pel qual es va aprovar el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental.   
A més del que estableix el pla especial s'han de sotmetre a avaluació d'impacte ambiental tots els projectes, plans i actuacions quan així ho determine la legislació vigent en aquell moment, tant estatal com autonòmica.  
3. El planejament municipal que s'aprove després de l'entrada en vigor d'aquest pla especial ha d'ajustar-se a les determinacions protectores contingudes en aquest, i assignar les classificacions i qualificacions del sòl d'acord amb el pla especial.  
4. S'ha de respectar el que estableix el Pla Eòlic de la Comunitat Valenciana, aprovat pel Govern Valencià mitjançant l'Acord de 26 de juliol de 2001, com també els usos i les infraestructures que puguen desenvolupar-se a les zones considerades aptes per a aquest en l'àmbit del paratge natural municipal, sense perjudici de la mesures minimitzadores que puguen establir-se en l'avaluació d'impacte ambiental que s'ha de realitzar del pla especial de la zona eòlica número 5.  
5. Qualsevol actuació que es duga a terme i que puga afectar camins ramaders ha de complir el que estableix la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders.  
6. Es considera que la instal·lació d'una fossa sèptica com a sistema de gestió d'aigües sanitàries no ofereix suficients garanties de protecció enfront del risc de contaminació d'aigües superficials o subterrànies. Per la qual cosa la normativa general ha de modificar-se en referència a l'article 12, i indicar que les edificacions que s'hi instal·len han de disposar d'un sistema de depuració d'aigües sanitàries que almenys garantisca l'oxidació total d'aquestes.  
7. Respecte a l'ús públic del paratge, aquest ha de ser d'acord amb els usos permesos als sòls protegits amb caràcter forestal, en relació en especial amb les activitats recreatives i esportives que puguen dur-se a terme a l'àmbit del paratge.   
8. Respecte a les activitats agràries, l'article 30.1 s'ha de corregir en el sentit següent: es consideren compatibles en l'àmbit del pla el manteniment de les activitats agràries que es registren en el moment de l'aprovació d'aquest, sempre que siguen compatibles amb el planejament en vigor en aquest moment i hagen obtingut les autoritzacions corresponents i l'avaluació d'impacte ambiental si és procedent.   
Les pràctiques agrícoles que es permeten en l'àmbit del paratge han de ser acords amb els objectius de protecció, conservació i millora proposats per a aquest. Es considera per tant que no s'hauria d'autoritzar l'ús de cap producte fitosanitari convencional, i caldria fomentar l'ús de tractaments més respectuosos com els que proposa l'agricultura integrada.  
S'han de conservar i restaurar els murs de sosteniment dels bancals per a evitar les pèrdues de sòl.   
9. Respecte al pla de restauració previst de la zona degradada per l'activitat minera, l'esmentat pla s'ha d'ajustar al que disposa el Decret 82/2005, de 22 d'abril, d'ordenació ambiental d'explotacions mineres a espais forestals de la Comunitat Valenciana.  
10. S'ha d'obtenir l'informe vinculant de conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural. S'han d'adoptar les mesures que s'establisquen per a la protecció del jaciment que hi ha a l'àmbit del paratge.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
València, 7 de setembre de 2007.- La directora generalde Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 179/8616-FWY.  
Títol: modificació puntual de les normes subsidiàries de la zona perimetral.  
Promotor: Ajuntament de la Font de la Figuera (Alacant).  
Autoritat substantiva: Ajuntament i CTU.  
Localització: franja perimetral de 200 metres des del límit del terme municipal.  
Descripció del projecte  
1. Objecte de projecte  
L'objecte d'aquest projecte és la revisió puntual de l'articulat de les normes subsidiàries, i en concret del plànol d'ordenació 0.0, Xarxa primària i estructural, zones de protecció, classificació del sòl, i l'article 63 de les ordenances de les normes subsidiàries vigents de la Font de la Figuera.  
La revisió pretén deixar la franja afectada com a sòl no urbanitzable d'especial protecció i forestal amb aquesta mateixa qualificació, i la resta de la franja amb la qualificació de sòl no urbanitzable comú, tal com es troba l'entorn immediat d'aquesta.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
L'àmbit d'aplicació és l'àrea compresa entre el perímetre del terme municipal i una franja de 200 metres d'amplària equidistant cap a l'interior d'aquest.   
3. Alternatives  
No s'hi han presentat alternatives.  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 5 d'octubre de 2005, la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València remet un exemplar de l'expedient integrat per projecte, estudi d'impacte ambiental i expedient administratiu en què s'incloïen informes, resultat d'informació pública i aprovació provisional, i s'incoa el corresponent expedient administratiu.  
2. Informació pública   
L'estudi d'impacte es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el diari Las Provincias de data 6 de juliol de 2004 i en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana número 4788, de data 2 de juliol de 2004.  
Durant el període d'exposició pública, un mes, l'Associació Ecologista de Defensa de la Naturalesa (Aedenat) d'Almansa va presentar una al·legació, segons consta en els certificats emesos per l'Ajuntament, en els quals s'incloïa l'aprovació provisional i l'informe del tràmit d'informació al públic realitzat.  
3. Resum de les al·legacions  
L'al·legació presentada és de caràcter ambiental. En aquesta, l'Associació Ecologista de Defensa de la Naturalesa (Aedenat) d'Almansa al·lega que aquesta modificació permetria la ubicació d'activitats que generen un impacte en el medi ambient no desitjat pels ciutadans de l'esmentat municipi en una zona que no ha vist modificats els seus valors que van donar lloc al seu dia a la qualificació de zona no urbanitzable d'especial protecció.  
Aquesta al·legació va ser desestimada vist l'informe del tècnic de l'Ajuntament, que informa el següent:  
Que no es produeix cap alteració de les condicions ambientals que hi ha ja que es continua mantenint l'ús de sòl no urbanitzable d'especial protecció a la vora dels límits d'Almansa i Enguera, mentre que en la resta es manté la condició de sòl no urbanitzable amb totes les limitacions d'aquest, i s'admet només, amb obtenció prèvia d'autorització de Conselleria, el següent:  
- Execució d'habitatges aïllats.  
- Magatzems i instal·lacions vinculats a l'explotació agrícola, forestal, ramadera i cinegètica.  
- Explotació de pedreres i àrids.  
- Activitats de servei vinculades a carretera.  
Que en sòl no urbanitzable no està permesa la ubicació de cap indústria i menys aquelles que estiguen afectades pel RAMINP. Només quedaria la possibilitat de declaració d'interés comunitari, i aquest seria un procés regulat.  
4. Petició d'informació o documentació complementària   
En data 10 de març de 2006, el Servei d'Impacte Ambiental sol·licita, via fax, ampliació de documentació a l'Ajuntament.  
En data 25 d'abril de 2006, l'Ajuntament remet, via fax, informació complementària a fi d'aclarir les contradiccions trobades en la documentació objecte de projecte.  
En data 2 de maig de 2006, el Servei d'Impacte Ambiental sol·licita via fax a l'Ajuntament informe de patrimoni i completar l'estudi d'impacte ambiental amb apartat patrimoni.  
En data 16 de novembre de 2006, l'Ajuntament remet informe sobre afecció al patrimoni de la franja perimetral de protecció de 200 m emés pel tècnic municipal.  
Sol·licitud d'informes sectorials  
Durant el procés d'avaluació ambiental s'han sol·licitat els informes següents:  
- Informe sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, d'acord amb el que disposa l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià.  
En data de hui, l'interessat no ha presentat l'esmentat informe.  
Afeccions legals  
1. En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la xarxa Natura 2000, com també a l'existència d'espais naturals protegits, no s'ha detectat, en l'àrea d'estudi, afeccions directes a cap figura ambiental.  
2. Jaciments. Durant el procediment d'avaluació ambiental es va detectar una possible afecció a jaciment, per la qual cosa es va sol·licitar un informe sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural emés per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià.  
En el seu lloc, l'arquitecte municipal va emetre un informe en què manifestava que aquesta modificació no afecta cap element previst en el patrimoni històric i arqueològic de la població de la Font de la Figuera, i va aportar plànol de 2 del pla general d'ordenació urbana relatiu als béns d'interés arqueològic i etnològic de data setembre de 1998.  
D'altra banda, com que la modificació només comporta un canvi en la qualificació s'entén que el patrimoni no es veurà afectat. Només la introducció de nous usos podria afectar algun jaciment en el moment del desenvolupament d'aquest, la qual cosa quedaria garantida en el corresponent tràmit d'avaluació ambiental necessari per a l'autorització dels esmentats usos.  
Consideracions ambientals  
Aquesta franja de protecció va ser prevista, segons la normativa del mateix pla general d'ordenació urbana, amb la intenció de prohibir-hi la instal·lació d'abocadors de residus sòlids urbans (RSU) i d'activitats qualificades, i es va observar que aquesta delimitació no es correspon amb cap unitat o figura ambiental singular.  
Per tant, aquesta delimitació, que es va establir a partir de traçar una línia equidistant a partir de la línia de límit municipal, s'entén que no respon a la voluntat de protecció d'uns valors ambientals concrets.  
D'altra banda, es considera que l'eliminació d'aquesta protecció no implicarà una disminució dels valors que hi ha, ja que la major part dels sòls mantenen la seua classificació com a sòl no urbanitzable, i s'enten com a tal, aquell en què per definició no es pot destinar a altres fins distints de l'agrícola, forestal, ramader, cinegètic i, en general, dels vinculats a la utilització racional dels recursos naturals, com defineix la Llei 10/2004, de 9 de desembre, del Sòl No Urbanitzable.  
Els sòls mantenen, en la major part, la classificació d'especial protecció paisatgística i forestal, adaptant-se a la realitat del sòl en què es troba i garantint la protecció dels valors ambientals que hi ha.  
Respecte a la franja que passa a sòl no urbanitzable comú, cal dir que l'esmentada classificació respon, en major grau, a la realitat ambiental de l'esmentat sòl, en què l'ús predominant és l'agrícola de cultius mixtos en secà i regadiu, o de secà.   
Així mateix, l'eliminació en l'article 63 de la prohibició expressa de la ubicació d'abocadors de RSU i d'activitats qualificades, només afectaria el sòl no urbanitzable comú, ja que en sòl forestal els esmentats usos no estan permesos. No obstant això, el fet de permetre aquest tipus d'usos no comporta una pèrdua directa dels valors ambientals, ja que en aquest tipus d'activitats, prèviament a la seua implantació, requeriran declaració d'interés comunitari i, si és procedent, procediment d'avaluació ambiental, en els termes que preveu la Llei 10/2004, de 9 de desembre, del Sòl No Urbanitzable, procediment que garantirà l'adequada protecció dels valors que hi ha.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 16.2.m del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, com també de qualssevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars al territori de la Comunitat Valenciana.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
S'estima acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte de modificació puntual de les normes subsidiàries de la zona perimetral del terme municipal de la Font de la Figuera (València) sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació:  
a) Mantenir la classificació com a sòl no urbanitzable d'especial protecció paisatgística i forestal al límit amb Villena, a la zona del Puntal del Raio, a la vora del camí del Junquerejos, coincidint amb la classificació dels sòls adjacents.  
b) Mantenir la classificació com a sòl no urbanitzable comú agrícola intensiu al límit amb Moixent, a la zona del Bovalar a la vora de la rambla del Milà, coincidint amb la classificació dels sòls adjacents, tant del terme municipal de la Font de la Figuera com de Moixent.  
Segon  
Totes les mesures preventives i correctores proposades, com també aquelles derivades dels condicionants exposats, han de ser recollides per la normativa urbanística de la modificació puntual, tant en allò que fa referència a la modificació en si com en allò corresponent a les posteriors fases d'execució i funcionament.  
Tercer  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
València, 7 de setembre de 2007- La directora general de Gestió del Medi Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno.