Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 7875, del 16-09-2016 (2016/7016)

RESOLUCIÓ de 2 de setembre de 2016, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 12/16-AIA Vinaròs.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   7875

Data del DOGV
:   16-09-2016

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2016/7016


Data del document
:   02-09-2016

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 2 de setembre de 2016, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 12/16-AIA Vinaròs. [2016/7016]  
De conformitat amb l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'Avaluació Ambiental, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 12/16-AIA Vinaròs.  
  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 12-2016-AIA.  
Títol: granja porcina d'engreix.  
Promotor: SAT Masía San Gil.  
Òrgan substantiu: Ajuntament de Vinaròs.  
Localització: parcel·la 28 del polígon 1 de Vinaròs (Castelló).  
  
Descripció del projecte  
L'objecte del projecte és la posada en marxa d'una explotació porcina d'engreix per a 2.000 animals a la parcel·la 28, del polígon 1, de Vinaròs que actualment disposa de dos naus sense ús, dedicades anteriorment a l'engreix d'aus, un cobert, una caseta d'eines i una cisterna.  
  
Les naus tenen una superfície de 811 m² (80,71 x 10,05) i una altra nau de 977,8 m² (80,15 x 12,2). La nau de menor dimensió es dividirà en zona de cria i zona de lavabos i vestidors.  
Les soleres de les naus, de formigó armat, es demoliran en part per a construir les fosses de purins que estaran formades per solera i mur perimetral de formigó armat de 15 cm de grossària. La capacitat total d'emmagatzematge de les fosses serà de 1131,17 m³.  
La parcel·la disposa de depòsit d'aigua (cisterna) per a emmagatzemar l'aigua que s'emprarà en l'explotació. L'aigua s'obté de pou propi que compta amb els permisos oportuns. Per a abastir d'energia les instal·lacions, en l'interior de la nau 1 s'instal·larà un grup electrogen.  
  
L'activitat productiva consistirà en l'engreix d'animals des d'un pes de 20 kg fins a un pes aproximat de 100 kg. Una vegada aconseguit el pes adequat es retiren els animals i es realitza un buit sanitari d'1 mes en què s'escometen tasques de neteja i desinfecció de les instal·lacions.  
  
Es preveu un consum d'aigua de 6.898,50 m³/any i 1642500 kg de pinso a l'any.  
El càlcul dels purins generats s'ha realitzat d'acord amb el Reial Decret 324/2000, d'ordenació de les explotacions porcines, i s'ha estimat en 4.300 m³/any la quantitat produïda. Els purins s'extrauran directament de les fosses perquè siguen repartits a camps de cultiu on s'aplicaran com a adob orgànic.  
L'aplicació dels purins es farà seguint el codi valencià de bones pràctiques agràries.  
Com a base de càlcul, s'ha considerat 170 kg/N/ha a l'any, xifra que s'ha corregit en funció de les necessitats de cultiu que s'adobaran a raó de (kg de nitrogen/ha i any) 60 kg en garrofera, 170 kg per a cereals, 75 kg per a fruiter de pinyol i llavor, 170 kg en cítric de regadiu, 75 kg en olivera de secà i 60 kg en vinya de secà.  
L'època de repartiment s'ajustarà a les necessitats dels distints cultius i serà:  
- Garrofera: de febrer a juny.  
- Cereals: d'octubre a febrer.  
- Fruiter: de febrer a juliol.  
- Cítrics: de febrer a juny.  
- Olivera de secà: de febrer a juny.  
- Vinya de secà: de desembre a febrer.  
Les aplicacions previstes es realitzaran en els termes municipals de Càlig, Sant Jordi, Vinaròs, la Salzadella, Cervera del Maestre, Benicarló, Ares i Traiguera.  
D'acord amb aquest pla d'adobament, la capacitat de les fosses seria suficient per a emmagatzemar els purins en els mesos en què no n'és recomanable l'aplicació en el camp.  
  
Tramitació administrativa  
- El 26 de gener de 2016, té entrada en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental l'expedient a l'efecte de l'emissió de la preceptiva declaració d'impacte ambiental.  
- El 23 de febrer de 2016, se sol·licita al promotor, comunicant-ho a l'òrgan substantiu, la necessitat d'aclarir alguns aspectes del projecte. El punt més important és l'ajust del pla d'adobament a les necessitats reals dels distints cultius.  
- El 2 de maig de 2016 té entrada en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental la documentació concorde amb el que s'ha sol·licitat, i es considera l'expedient complet a l'efecte de l'inici de l'avaluació d'impacte ambiental ordinària.  
L'expedient conté:  
- Informe favorable de compatibilitat urbanística de 2 de juny de 2015.  
- Informe de la Direcció Territorial de Castelló en relació amb la Llei 10/2014, de Sòl No Urbanitzable, on s'indica que l'explotació es troba a més de 1.000 metres de nucli urbà i d'altres explotacions porcines existents, complint així la normativa del Reial Decret 324/2000 d'explotacions porcines i de la Llei de Ramaderia de la Comunitat Valenciana.  
- Còpia de la resolució de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer sobre la inscripció en el Registre d'Aigües d'un aprofitament d'aigües subterrànies o de brolladors amb volum inferior a 7.000 m³ a la parcel·la 28 del polígon 1 de Vinaròs.  
- Còpia del compromís d'inscripció en l'associació d'usuaris de casetes de cadàvers de bestiar no boví.  
- Còpia del compromís d'acceptació de residus ramaders perillosos per gestor autoritzat.  
- Permís escrit dels propietaris de les parcel·les on s'utilitzaran els purins amb fins agrícoles.  
La informació pública es va realitzar per mitjà de la publicació d'un anunci en el Butlletí Oficial de la Província de Castelló de data 15 de setembre de 2015; la inserció d'un anunci en el tauler d'edictes de l'Ajuntament, i la notificació a veïns contigus, per un període de 30 dies.  
  
Consideracions ambientals  
Es destaquen els aspectes següents de l'estudi d'impacte ambiental:  
  
1. La parcel·la on s'ubicarà l'explotació s'emmarca en una zona de cultius caracteritzada per la presència de parcel·les amb cultius de garrofera, olivera, ametlers i cítrics.  
La zona de la parcel·la lliure de construccions es troba ocupada per ametlers i garroferes.  
En la zona d'estudi no hi ha espais de la Xarxa Natura 2000. Com a elements més pròxims es destaca el LIC de la Serra d'Irta i LIC Tinença de Benifassà, a suficient distància per a no ser afectats per efectes directes o indirectes.  
A uns 230 metres de distància, coincidint amb el barranc situat a l'oest de l'explotació, es troba una zona on es localitzen els hàbitats següents:  
Vegetació glerícola (3250), comunitats herbàcies higròfiles mediterrànies (86865), canyars amb corretjoles (6430), cap d'aquests prioritaris.  
No s'han localitzat espècies de fauna prioritàries en l'àmbit. Es destaca la possible presència del fardatxo i la serp verda.  
2. Com a impactes inherents a la fase d'obres es destaquen les accions que podran produir impactes com són els moviments de terra en l'interior de les naus, la utilització de maquinària pesada, entre altres.  
  
En la fase de funcionament, l'augment de la generació de residus (sanitaris, animals morts, etc.) i la producció de purins seran els aspectes que poden generar impactes ambientals.  
Els factors del medi susceptibles de ser afectats per l'actuació són:  
- Disminució de la qualitat de l'aire a causa de la generació de pols en la fase d'obres, per increment del soroll i gasos de combustió i per generació de males olors a causa de la gestió dels purins.  
L'impacte causat per emissions de pols a l'atmosfera es considera lleu i admet mesures correctores per a la seua minimització.  
La generació d'olors es considera un impacte lleu atés que es tracta d'un impacte reversible a mitjan termini i que aquest impacte pot reduir-se aplicant mesures correctores.  
L'augment de gasos de combustió en l'atmosfera es considera un efecte reversible sobre el qual cal aplicar mesures correctores.  
L'increment del nivell de soroll es produirà pel trànsit de vehicles, vibracions de la maquinària, presència d'animals. L'impacte es considera poc rellevant.  
- Efecte d'hivernacle: les emissions més importants que es produiran a l'atmosfera són NH3 que és alliberat en la descomposició de la matèria orgànica i produeix acidificació i eutrofització; N2O que es produeix durant el procés de desnitrificació produït en l'emmagatzematge dels purins i en la seua aplicació al terreny contribuint al calfament global; CH4 produït en el tracte digestiu dels animals i en l'emmagatzematge dels fems, i CO2 que juntament amb el metà i l'òxid nitrós és el tercer gas més important originat en l'activitat ramadera i que contribueix a l'augment de l'efecte d'hivernacle.  
- Aigua: en l'emmagatzematge dels purins no s'esperen impactes sobre l'aigua. No obstant això, la gestió dels purins pot produir la contaminació per nitrats de les aigües subterrànies.  
L'impacte es considera moderat, reversible a curt termini i sobre el qual es poden aplicar mesures correctores.  
- Sòl: la utilització dels purins augmentarà la capacitat productiva del sòl. L'impacte és de signe positiu.  
- Fauna: estarà afectada pel soroll i la presència humana. És un impacte poc significatiu.  
  
Mesures preventives i correctores. Es destaquen les següents:  
- Regatge de la zona d'obres.  
- Per a reduir olors en cada buit sanitari, s'ha de realitzar la neteja de les instal·lacions.  
- S'ha de respectar la vegetació existent a la parcel·la.  
- S'ha de respectar la Llei de Patrimoni Cultural Valencià.  
  
Programa de vigilància ambiental  
- Fase d'obres: setmanalment s'ha de vigilar la pols depositada sobre la vegetació. S'han de vigilar les operacions de canvi d'oli de la maquinària i l'adequat reglatge dels vehicles.  
- Fase de funcionament: S'ha de vigilar la correcta aplicació dels purins en el camp.  
  
Consideracions de l'òrgan ambiental  
Com a aspectes complementaris a l'anàlisi realitzada es destaca:  
Com a elements més característics del territori destaca la presència del barranc del Surrac i el camí ramader Canyada Reial de Surrac, situats ambdós a més de 200 metres de l'explotació, per tant no es poden esperar impactes directes sobre aquests elements.  
A 1.900 metres aigües avall del mencionat barranc es localitza la microreserva Barranc d'Aiguadoliva en què es localitzen exemplars de gran port de Quercus faginea i Quercus cerrioides i una altra espècies com ara Centaurea linifolia i Cheirolophus intybaceus.  
El manteniment en bon estat de l'hàbitat que sustenta aquestes espècies implica evitar qualsevol actuació que puga degradar el domini públic hidràulic: contaminació per gestió inadequada de purins, per exemple.  
Referent a les instal·lacions i pel fet que s'aprofitaren les naus existents, no es crearà un nou impacte sobre el territori.  
Quant als impactes que es generaran, es consideren de rellevància l'augment de l'emissió de gasos d'efecte d'hivernacle i la possible contaminació dels recursos subterranis per nitrats a causa d'efectes no previstos per l'adobament amb nitrats o la realització de pràctiques no adequades.  
En relació amb el primer aspecte, és fonamental l'aplicació en la granja de bones pràctiques com ara en el maneig de l'explotació i en l'alimentació del bestiar.  
Quant a la gestió de purins, s'aporten un total de 156,25 ha per a gestionar els purins produïts que es gestionaran segons el que s'ha indicat en apartats anteriors.  
La necessitat de disminuir en alguns cultius les aportacions de 170 Kh/N/ha deriva del fet que els purins presenten elevades taxes de mineralització anuals i el el seu comportament és més pròxim a un adob mineral que a una esmena orgànica perquè el nitrogen que contenen els purins queda ràpidament a disposició del cultiu. Un adobament per damunt de les quantitats necessàries podria percolar al subsòl i contaminar les aigües subterrànies.  
Una vegada realitzat un mostreig de les parcel·les aportades, cal destacar que el còmput de superfícies s'ha cenyit a les subparcel·les cultivades i s'han desglossat les superfícies aportades segons el tipus de cultiu.  
Partint de la base que s'aporten 40,8 ha de garrofera, 45,63 d'olivera, 9,57 de fruiter de secà, 52,12 de cereal, 5,91 ha de cítrics i 0,72 ha de vinya, es consumiran 15.863,12 kg de nitrogen anuals, d'acord amb els kg de nitrogen produïts.  
Cal ressenyar que s'han detectat alguns canvis de cultiu en les parcel·les sense que en general això influïsca en el balanç de nitrogen efectuat. En aquesta declaració d'impacte ambiental es realitzaran una sèrie de recomanacions en relació amb la gestió dels purins generats.  
  
Finalment, cal indicar que al terme d'Ares, algunes de les parcel·les proposades per a l'aplicació de l'adob orgànic estan dins de Xarxa Natura 2000 (LIC/ZEPA l'Alt Maestrat), per tant s'han d'establir indicacions relatives a l'actuació en aquestes zones.  
  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, abans de la la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'annex I, grup 1.a de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'Avaluació Ambiental i l'annex I.h del Decret 162/1990, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental de la Comunitat Valenciana.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en la Llei 21/2013, d'Avaluació Ambiental i les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article 13 del Decret 158/2015, de 18 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural atribueix a la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental la competència sobre avaluació ambiental estratègica i de projectes.  
  
Per tot l'anterior, es resol:  
  
Resolució  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte de granja porcina d'engreix, a la parcel·la 28 del polígon 1 de Vinaròs (Castelló), sempre que s'hi desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
1. En la gestió de purins:  
a) S'han de revisar els canvis de cultiu a les parcel·les on s'han d'aplicar els purins prenent com a base el SIGPAC i la informació que puguen aportar els amos de les parcel·les i s'han de recalcular els purins consumits.  
En el cas que siguen necessàries més parcel·les, aquestes s'han d'aportar, i en el cas que resulte un excés de parcel·les, s'han d'utilitzar per a realitzar-hi una rotació d'aplicació de purins.  
b) El tècnic responsable del projecte ha de transformar les dosis de nitrogen a un paràmetre fàcilment comprensible, com ara cubetes (o part) per unitat de superfície.  
c) Sempre ha d'existir un equilibri entre la superfície on s'aplicaran els purins, la producció i la capacitat d'emmagatzematge, i el promotor del projecte haurà de realitzar les actuacions que siguen necessàries (augment de la capacitat d'emmagatzematge, augment del nombre de parcel·les, gestió per mitjà de gestor autoritzat, etc.) per a garantir aquest equilibri.  
d) Qualsevol variació en parcel·les, dosi d'aplicació o modificació de la capacitat d'emmagatzematge haurà de ser comunicada a l'Ajuntament de Vinaròs i al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental.  
  
e) El tècnic responsable del projecte haurà d'informar l'empresari ramader sobre les bones pràctiques que s'han de realitzar en la utilització dels purins com a adob agrícola. Si cal, ha de recordar les bones pràctiques establides en el codi valencià de bones pràctiques agràries aprovat per Ordre 7/2010, de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, i recomanar sol·licitar l'auxili de les oficines comarcals de l'òrgan competent en agricultura i ramaderia per a la realització de plans de gestió o plans d'adobament.  
f) En l'àmbit de la Xarxa Natura 2000 (terme d'Ares) i en l'àmbit de la microreserva Barranc d'Aiguadoliva s'ha d'evitar que en el transcurs de l'adobament es produïsquen escorriments dels purins en zones amb vegetació natural, s'ha de controlar i evitar qualsevol tipus d'abocament accidental a zones amb vegetació natural, cursos d'aigua o zones d'escolament que puga afectar cursos d'aigua o zones naturals.  
g) Una vegada realitzada l'aplicació dels purins, aquests s'han de soterrar com més prompte millor.  
2. Els purins s'han de gestionar amb preferència, sempre que siga possible, a través de planta de tractament.  
3. Quan acaben les obres es netejaran els residus que s'hagen pogut generar i es gestionaran d'acord amb la legislació vigent.  
  
4. S'ha de controlar la dieta dels animals i les condicions de les naus a fi de reduir l'emissió de gasos d'efecte d'hivernacle, i serà l'òrgan competent qui fixe els límits d'emissió.  
  
Segon  
La declaració d'impacte ambiental no serà objecte de cap recurs sense perjudici dels que, si escau, siguen procedents en via administrativa i judicial davant de l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'Avaluació Ambiental.  
La regulació de la vigència d'aquesta declaració d'impacte ambiental serà l'establida en l'article 43 de la Llei 21/2013 esmentada.  
  
València, 16 de juny de 2016.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
València, 2 de setembre de 2016.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.