Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 6109, del 24-09-2009 (2009/10092)

RESOLUCIÓ de 12 d'agost de 2009, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis d'Albatera, Enguera, Onil-Castalla-Sax i Cabanes.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6109

Data del DOGV
:   24-09-2009

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2009/10895


Data del document
:   12-08-2009

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Onil
    * Sax
    * Albatera
    * Enguera
    * Cabanes
    * Castalla
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 12 d'agost de 2009, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis d'Albatera, Enguera, Onil-Castalla-Sax i Cabanes. [2009/10149]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, el qual estableix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjudici de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental s'haurà de publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 175/05-AIA Albatera, 336/04-AIA Enguera, 404/06-AIA Onil-Castalla-Sax i 200/06-AIA Cabanes.  
València, 12 d'agost de 2009.-La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 175/05-AIA  
Projecte: Embassament regulador per a reg. Fase I  
Promotor: SAT núm. 3569 Virgen del Rosario  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació  
Localització: A la parcel·la 127 del polígon 21 al terme municipal d'Albatera (Alacant)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'activitat del projecte:  
El projecte planteja la construcció d'un embassament regulador revestit amb làmina de polietilé de 2 mm de grossària, amb capacitat per a 160.211 m³, amb una superfície d'ocupació de 38.500 m 2. La finalitat d'aquest és disposar d'aigua per a proveir la societat agrària esmentada, que correspon a una superfície cultivada de 1.400 ha de producció de cítrics majoritàriament.  
El projecte se situa en sòl no urbanitzable de protecció especial, inclòs dins de la forest Sierra Baja i Lomas, núm. 72 del Catàleg de forests d'utilitat pública de la província d'Alacant.  
2. Alternatives:  
No es plantegen alternatives d'ubicació.  
Tramitació administrativa:  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient:  
En data 28 de setembre de 2005, els serveis territorials d'Alacant de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació remeten el projecte esmentat que inclou l'estudi d'impacte ambiental, com també el certificat d'informació pública.  
El projecte va ser sotmés al tràmit d'informació pública, mitjançant un anunci publicat en el BOP núm. 182 d'11 d'agost, i no s'hi han presentat al·legacions, segons els certificats remesos.  
2. Sol·licitud de documentació i informes remesos:  
Es va sol·licitar ampliació de documentació relativa a informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià; informe sobre classificació urbanística dels terrenys i compatibilitat amb el planejament municipal; indicar capacitat de desguàs i canalització per a desembassament ràpid.  
Així mateix s'efectua consulta a la Direcció General d'Interior i als serveis territorials d'Alacant de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
- Dels informes rebuts cal assenyalar els següents:  
L'Ajuntament d'Albatera: informa que el sòl on es projecta l'embassament és sòl forestal que forma part de la forest Sierra i Lomas, catalogada d'utilitat pública amb el núm. 72, i està classificat com a sòl no urbanitzable de protecció especial per les normes subsidiàries definitivament aprovades el 1990, hui vigents.  
Indica que en tractar-se de terrenys d'ús i aprofitament forestal i ser, a més, forest de domini i ús públic catalogada amb el núm. 72, aquests terrenys estan subjectes a un règim específic de protecció i ús, regulat per la legislació de forests i medi ambient.  
Pel que fa a la compatibilitat urbanística, l'Ajuntament fa referència a la Llei 10/2004, i indica que en poder-se considerar l'embassament que s'ha de realitzar com a obres i instal·lacions necessàries per a la gestió dels béns de domini públic o un servei públic, o una activitat d'utilitat pública o d'interés general, cap l'autorització en aquest tipus de sòl i es pot considerar compatible, sense perjudici de la corresponent declaració d'interés comunitari i de l'informe favorable de la conselleria competent en matèria de territori i d'altres autoritzacions preceptives que corresponguen determinades en la legislació sectorial corresponent (legislació de forests, etc.)  
Els serveis territorials de Medi Ambient d'Alacant remeten l'informe de la demarcació sud de la Secció Forestal, que ha sigut subscrit pel tècnic de protecció d'espècies, i que es transcriu a continuació:  
«- L'embassament regulador de 160.211 m² de capacitat, ocuparia una extensió aproximada de 40.000 m², tota aquesta inclosa dins de la forest Sierra Baja i Lomas, núm. 72 del Catàleg de forests d'utilitat pública de la província de València.  
- El Decret 18/1995, de 16 de maig, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, forestal de la Comunitat Valenciana, estableix en l'article 17 que excepcional i restrictivament es podrà autoritzar per raons d'interés particular l'establiment de servituds o ocupacions temporals en forests catalogades, en el cas que se'n justifique la compatibilitat amb la utilitat pública o domini públic de la forest i en siga impossible la substitució fora d'aquesta, i que es prefereix en tot cas la localització d'aquesta en zones desarbrades o d'escàs interés ecològic.  
- L'estudi d'impacte ambiental, com a justificació de la solució adoptada, assenyala que l'embassament se situarà en una zona on no hi haja risc de revingudes, allunyat de poblacions i habitatges aïllats per a evitar danys en cas de ruptura, per la qual cosa no queda justificada la impossibilitat de substitució fora de la forest.  
- D'altra banda, el terreny previst per a l'embassament queda inclòs en el Projecte de restauració ambiental i lluita contra la desertificació a la conca del riu Segura. Forests gestionades per la Conselleria de Medi Ambient (part II) (154/02-A), finançat pel Ministeri de Medi Ambient, Direcció General de Conservació de la Naturalesa amb fons europeus FEDER, per la qual cosa queda descartat l'escàs interés ecològic d'aquest.  
- Per tot l'anteriorment exposat s'informa desfavorablement l'expedient de referència.»  
Afeccions legals:  
L'emplaçament previst per a l'embassament es troba situat en sòl classificat com a sòl no urbanitzable de protecció especial en les normes subsidiàries del municipi d'Albatera.  
La superfície afectada pel projecte es troba inclosa en la totalitat d'aquesta dins de la forest Sierra Baja i Lomas, núm. 72 del Catàleg de forests d'utilitat pública de la província d'Alacant. Pel que qualsevol actuació en aquest es troba subjecta al que estableix el Decret 18/1995, de 16 de maig, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, forestal de la Comunitat Valenciana.  
Consideracions ambientals:  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats pel projecte:  
Els principals factors ambientals que poden resultar afectats són el sòl i vegetació per l'ocupació de terrenys, que en aquest cas corresponen a sòl forestal inclòs en el Catàleg de forests d'utilitat pública. Així mateix es troben classificats com a sòl no urbanitzable de protecció especial en les normes subsidiàries del municipi d'Albatera.  
Vist l'informe anteriorment exposat, emés per la Secció Forestal dels Serveis Territorials d'Alacant, l'actuació projectada s'ha informat desfavorablement, entre altres qüestions per presentar interés ecològic i perquè els terrenys en què es projecta situar l'embassament estan inclosos en el Projecte de restauració ambiental i lluita contra la desertificació a la conca del riu Segura. Forests gestionades per la Conselleria de Medi Ambient (part II), (154/02-A).  
Per tant, es considera que la ubicació prevista per al projecte no resulta compatible amb els valors ambientals del sòl, i no compleix les condicions establides per a l'execució del projecte en sòl no urbanitzable protegit, que s'inclouen en la Llei 10/2004, del sòl no urbanitzable.  
Consideracions jurídiques:  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics del Decret 162/90 pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental de la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta (annex I-8-e).  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article cinqué del Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/89, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta Llei.  
4. L'article 8.3 c) del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar desfavorable, des del punt de vista ambiental, el Projecte d'embassament regulador per a reg. Fase I, que es vol situar a la parcel·la 127 del polígon 21 d'Albatera (Alacant), promogut per la SAT núm. 3569 Virgen del Rosario, per les raons indicades en la part expositiva d'aquesta resolució.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 20 d'abril de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 336/6577-CGR   
Títol: Pla general d'ordenació urbana d'Enguera  
Promotor: Ajuntament d'Enguera  
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Enguera i CTU   
Localització: Terme municipal d'Enguera (València)  
Descripció del projecte   
1. Objecte del projecte  
L'objecte del Pla general és l'ordenació urbanística integral del terme municipal i la definició del model territorial i urbà del municipi d'Enguera i l'ordenació estructural d'aquest.  
El Pla general divideix el territori en dues parts ben diferenciades: una a l'oest de relleus de caràcter forestal, que protegeix; i l'altra a l'est de cultius de secà i en la qual s'ubica el principal assentament de població, la vila d'Enguera. Hi ha diversos caserius disseminats al territori i un segon assentament, l'aldea de Navalón de Arriba i el caseriu de Navalón de Abajo al SO seguint la carretera comarcal, ambdós amb poca població.   
El model urbà es manté i defineix com a compacte al nucli urbà, i s'orienta el creixement residencial d'aquest cap al nord i a l'oest amb un desenvolupament industrial que ordena l'edificació i completa la trama existent, al llarg de la carretera CV-322. S'estableix en les normes urbanístiques que la revisió del planejament general procedirà per esgotament de la seua capacitat o quan es pretenga alterar globalment el model territorial previst.  
D'aquesta manera, el límit del creixement urbà queda definit pels elements següents: al nord el barranc de Cañaret (la Mota) i el traçat de la ronda; al sud el relleu de la Plana, i en direcció est i oest al llarg de la travessia definit per les rotondes de connexió de la ronda.   
El PG estableix en les directrius definitòries de l'estratègia d'evolució urbana i d'ocupació del territori (DEUT), el següent:  
1. Manteniment de l'essència i trama urbana del nucli històric o nucli antic.  
2. Procurar que l'ampliació del nucli es realitze observant una necessària solució de continuïtat amb la malla urbana que hi ha.  
3. Plantejar un creixement urbà moderat i d'acord amb les necessitats actuals i les previsions a deu anys vista.  
4. Orientar el creixement residencial en direcció nord-oest, ateses les barreres físiques i geogràfiques que hi ha, i procurar en tot moment una divisió clara, amb límits significatius entre l'ús residencial i l'industrial.  
5. Afavorir l'assentament d'activitats industrials com a alternativa a l'economia agrícola que domina a Enguera.  
6. Donar cabuda a activitats terciàries ja existents i en projecte (instal·lacions hoteleres, centre geriàtric i serveis socials) compatibles amb l'entorn natural que caracteritza el terme d'Enguera.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
I. El terme municipal d'Enguera pertany a la comarca de la Canal de Navarrés i està situat al SO de la província de València. Disposa d'una superfície de 241,80 km 2 i limita al nord amb Ayora, Quesa, Bolbaite, Chella i Anna; a l'est, amb Montesa; al sud, amb Vallada, Moixent i la Font de la Figuera, i a l'oest, amb Almansa a la província d'Albacete.  
II. L'instrument de planejament actualment vigent al municipi són les normes subsidiàries aprovades definitivament per la Comissió Provincial d'Urbanisme el 23 de desembre de 1986, sense que les esmentades normes foren sotmeses al procediment d'avaluació d'impacte ambiental. El planejament anterior classificava les superfícies següents:  
 Enguera Navalón Total  
- Sòl urbà: 69,12 ha  
Residencial: 29,09 ha 0,90 ha  
Industrial: 4,22 ha  
Serveis i equipaments 33,76 ha 2,05 ha  
- Sòl urbanitzable: 35,53 ha  
Residencial: 4,73 ha  
2ª residència: 30,25 ha  
Parc urbà: 0,55 ha  
- Sòl no urbanitzable: 23.922,52 ha  
No protegit: 6.722,00 ha  
Protegit: 17.200,52 ha  
III. El document de planejament general aprovat provisionalment el 5 de març de 2004 pel Ple municipal classifica, segons la memòria justificativa, les superfícies següents:  
 Enguera Navalón Total  
- Sòl urbà: 67,67 ha 70,30 ha  
Nucli antic: 13,84 ha 2,63 ha  
Ampliació nucli: 51,51 ha  
Industrial (El Vapor): 2,30 ha  
- Sòl urbanitzable: 58,79 ha  
Residencial amb ordenació   
detallada: 26,94 ha  
Industrial amb ordenació   
detallada: 14,39 ha  
Industrial sense ordenació  
detallada: 17,46 ha  
- Sòl no urbanitzable: 23.898,08 ha  
Comú: 5.717,31 ha  
De protecció: 18.180,77 ha  
IV. El sòl no urbanitzable de protecció es divideix en les categories següents (no s'especifiquen en el Pla general les superfícies encara que majoritàriament es correspon amb sòl forestal, excepte les proteccions resultants de l'aplicació de la legislació sectorial vigent):  
- Protecció agrologicoforestal i paisatgística  
- Protecció de llits, barrancs i séquies  
- Protecció d'infraestructures  
- Protecció de camins ramaders   
- Protecció patrimoni històric artístic cultural  
V. El municipi d'Enguera disposa d'una població de 5.635 habitants actuals segons les dades censals de 2006. S'estima un potencial de 1.400 nous habitants, la qual cosa estableix un nou horitzó poblacional de 7.035 habitants totals per al municipi. En resum, el Pla general d'ordenació urbana proposa un creixement moderat al voltant del nucli urbà que, si arriba a desenvolupar-se per complet, comporta un increment del 25% de la població del municipi i del 23% en el consum de sòl respecte al sòl urbà i urbanitzable actual.   
VI. El Pla general inclou un catàleg d'edificis i conjunts d'interés arquitectònic que inventaria mitjançant fitxes (plànol de situació i fotografia de façana) els elements de rellevància al nucli històric. L'esmentat catàleg no recull els jaciments arqueològics catalogats al municipi ni els elements etnològics llistats per la Conselleria Educació, Cultura i Esports, ni els dos BIC que hi ha a la vila, el seu àmbit de protecció i normativa reguladora.  
VII. La classificació i qualificació del sòl limítrof entre termes municipals pot considerar-se ambientalment compatible ja que la majoria dels municipis limítrofs classifiquen el sòl com a sòl no urbanitzable de protecció. El municipi d'Anna classifica com a sòl no urbanitzable de protecció agrícola els terrenys a un costat i a l'altre del riu Anna i com a sòl no urbanitzable comú la resta dels terrenys. També Moixent classifica la zona pròxima a Navalón com a sòl no urbanitzable comú, sense una protecció específica.   
3. Alternatives  
Pel que fa a l'estudi d'alternatives i ateses les característiques del projecte, en l'estudi d'impacte ambiental no s'han analitzat alternatives enteses com a tals, ja que el planejament general es basa en una anàlisi ambiental del territori d'estudi i els elements que l'estructuren, i s'ha introduït una justificació de les solucions adoptades.  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 19 de maig de 2004 la Direcció Territorial de València remet una còpia de la documentació tècnica, inclòs l'estudi d'impacte ambiental, relatiu al Pla general d'ordenació urbana d'Enguera, com també la certificació del resultat del tràmit d'informació pública a què han sigut sotmesos la totalitat dels documents, i s'incoa el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
2. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica inicialment presentada, segons anuncis publicats en els diaris Levante i Las Provincias, de data 22 i 25 de març de 2003, respectivament, i en el DOGV núm. 4467 de data 6 de març de 2003, per període d'un mes, correcció d'errors en el DOGV núm. 4474, de data 4 d'abril de 2003.   
Durant el període d'informació pública es van presentar un total de 30 al·legacions, segons consta en el certificat emés el secretari-interventor de l'Ajuntament d'Enguera, acompanyat en l'expedient administratiu municipal per la certificació d'aprovació provisional per acord del Ple de data 5 de març de 2004.  
3. Resum de les al·legacions  
De les al·legacions presentades, la majoria centren el seu interés perquè determinades disposicions del planejament en les àrees urbanes o urbanitzables siguen modificades, algunes en relació amb les propietats afectades, els immobles inclosos a la zona de recinte historicoartístic, les alienacions o alçàries permeses, les zones verdes o el traçat de vials proposats.   
L'al·legació núm. 6 sol·licita assignar a una determinada finca pròxima al nucli de població, en la partida Umbría, un ús i aprofitament en sòl no urbanitzable comú que permeta construir una residència per a malalts mentals crònics, que és estimada i es delimita un sòl dotacional per a un equipament assistencial (TD).  
L'al·legació núm. 25 sol·licita que s'amplie el sòl dotacional adscrit a residència d'ancians i s'incloga una rotonda de connexió a tots el serveis que hi ha a la vora de la CV-590, que també és estimada. L'al·legació núm.26 sol·licita que es reclassifique a urbà el sòl de l'hotel, siti en la mateixa zona i que s'incloga la rotonda de connexió a la CV-590, que és estimada.  
Les al·legacions de caràcter ambiental o que guarden major relació amb el procediment d'estudi d'impacte ambiental són les que de manera resumida s'exposen a continuació:  
L'al·legació núm. 5, formulada pel Consell Assessor d'Arbres d'Interés Local, sol·licita que es prevegen en el Pla general els arbres d'interés local que al seu dia van ser aprovats per Ple municipal, que és desestimada en argumentar que el Pla general no comporta una modificació d'aquest aspecte, el contingut de la qual queda postergat a la redacció d'una ordenança reguladora.  
L'al·legació núm. 20, formulada per l'Associació per a la Defensa de la Naturalesa d'Enguera (Adene), que és desestimada i proposa:  
- La classificació com a sòl no urbanitzable de protecció agrologicoforestal i paisatgística de les forests de Navalón FUP núm. 74, Los Altos FUP núm.72 i totes les enclavades incloses en els seus límits.   
- Una limitació pel que fa als usos i aprofitaments per a aquest tipus de sòl sòl no urbanitzable de protecció, enfront dels usos permesos en sòl no urbanitzable comú.  
- Pel que fa al patrimoni arquitectònic municipal es destaca l'absència d'agrupacions d'habitatges que complisquen les característiques especials requerides per a ser incloses com a tals, com són: «Hoya Redonda, Benalaz, Benigüengo, Casas de Benacancil..., edificacions lligades a l'aprofitament agroforestal del territori, construïdes amb anterioritat als anys 50 i que representen una forma d'arquitectura característiques dels ambients serrans, disperses per les zones muntanyoses, que al seu moment van tenir un fort vincle amb l'arquitectura, la ramaderia i l'aprofitament forestal.  
- No hi ha figures de protecció municipal de caràcter natural. Es proposa la possible declaració com a paratge natural municipal de determinats paratges, com el Carrascal del Losar.  
- A l'estudi d'impacte ambiental:  
- Dins de l'inventari d'aus no s'inclou la presència al municipi d'una rapaç que sí que ha sigut albirada, l'àguila calçada (Hieraaetus pennatus).  
- Sobre la descripció de la flora i vegetació es comenta que l'incendi de caràcter forestal de l'any 1999 afecta terrenys forestals de matoll majoritàriament, i queden pins adults aïllats com a testimonis de diversos incendisen la zona.  
- Pel que fa als espais naturals protegits, només s'anomena l'existència d'una microreserva de flora, quan són tres les declarades al terme municipal d'Enguera.  
L'al·legació núm. 21, formulada per l'Ajuntament d'Anna, informa que no s'observen disconformitats amb la classificació i qualificació proposades, però s'assenyala la conveniència d'incloure proteccions per als següents elements en el límit administratiu entre municipis:  
- Protecció cultural, per a un jaciment arqueològic que afecta ambdós municipis. Es desestima pel fet de no entendre's l'al·legació plantejada.  
- Protecció dels recursos hidràulics, per a una àrea en un radi de 5.500 m al voltant de l'Albufera d'Anna, que ja està recollit en el seu pla especial de protecció en tràmit. S'hi adjunta l'article referit a aquesta protecció. Es desestima per no poder-se incorporar una determinació d'un document en tramitació.  
L'al·legació núm. 24, formulada per l'entitat mercantil Jazara Servicios, SA, sol·licita la classificació com a sòl urbanitzable residencial d'habitatges adossats (ADO) i el seu desenvolupament mitjançant pla parcial, dels terrenys forestals que es delimiten en un pla, corresponent-se a la finca Lucena, a la zona de Fuente Lucena a la vora de la CV-590, que és desestimada pel fet de no ser d'acord amb l'ordenació estructural del document.  
L'al·legació núm. 30 és desestimada. Està formulada pel Grup Socialista Municipal d'Enguera i de manera resumida incideix sobre els aspectes següents:  
- La ubicació del polígon industrial a l'entrada del nucli de població a la vora de sòls d'ús residencial i que afecta un barranc.  
- L'ordenació detallada proposada de l'àrea industrial a l'oest, producte de l'edificació incontrolada de magatzems.  
- Observacions respecte al sòl urbà.  
- Es qüestiona l'ordenació com a sòl no urbanitzable comú de la zona d'habitatges aïllats de La Solana que no té els serveis urbanístics necessaris, com ara la connexió a la xarxa de sanejament. Es proposa la classificació d'aquesta com a sòl urbanitzable, tal com figurava en el concert previ. En l'informe de desestimació s'apunta la gestió d'aquesta mitjançant pla especial.  
- Amb relació a l'oportuna ordenació de les diverses aldees al terme municipal. El Pla general recull la informació que hi ha respecte a Navalón de Arriba i el caseriu de Navalón de Abajo.  
- En relació amb polígon industrial El Vapor, que s'afirma es resol el problema en paral·lel al Pla general mitjançant la modificació puntual d'aquest.  
4. Peticions d'informació o documentació complementària  
Amb data 22 de març de 2005 es requereix que el ST de Planificació i Ordenació Territorial complete la documentació inicialment presentada amb la informació següent:  
- Informe favorable regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.   
- Informe favorable de l'organisme de conca competent, sobre la disponibilitat de recursos hídrics per als usos previstos en l'ordenació i en especial de la disponibilitat d'aigua potable per al proveïment del municipi amb els sostres poblacionals del Pla general.  
- Els certificats que justifiquen la capacitat de gestió de residus sòlids urbans i inerts.  
- Els certificats que justifiquen la capacitat d'admissió i gestió de les aigües residuals en l'EDAR del municipi.  
Amb data 17 d'agost de 2005, no havent-se rebut resposta a l'ampliació sol·licitada, s'adverteix a l'Ajuntament d'Enguera la caducitat del procediment d'EIA si en el termini de tres mesos no realitza els actes requerits amb anterioritat.  
Amb data 24 de juliol de 2006, l'Ajuntament d'Enguera remet informe tècnic municipal en el qual comunica l'obtenció de l'informe de l'EPSAR, de la Sociedad Española de Abastecimientos, SA (Seasa) i d'Europea de Servicios Públicos, SA, com també la sol·licitud dels informes la CHX i a la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència.  
Amb data 2 d'octubre de 2006, la Direcció Territorial de València remet l'informe de l'EPSAR i el certificat d'Europea de Servicios Públicos, SA. (L'Ajuntament remet per fax novament aquests certificats, amb data 13 de febrer de 2007).  
Amb data 14 de febrer de 2007, l'Ajuntament remet per fax l'informe de Seasa sobre la capacitat i suficiència de la xarxa de proveïment d'aigua al municipi, que és remés també, amb data 20 de febrer de 2007, per la Direcció Territorial de València. Es remeten en el mateix fax, dos escrits de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència en relació amb la documentació necessària a fi de poder emetre l'informe a l'efecte patrimonial.  
Amb data 28 de febrer de 2007, l'Ajuntament remet per fax el certificat d'Egevasa, com a societat concessionària del servei de proveïment d'aigua potable i clavegueram a la població.  
Amb data 23 de març de 2007, la Direcció Territorial remet una còpia de la memòria justificativa a fi de completar el document de Pla general. L'Ajuntament remet, en la mateixa data, el Catàleg d'edificis i conjunts d'interés i un annex a aquest, el qual es remet a l'Àrea de Patrimoni Cultural Valencià.  
Informes sectorials  
Consten en l'expedient administratiu municipal els informes següents:  
- Dictamen de l'Ajuntament de Xàtiva que informa que: «vist que la qualificació del sòl que limita amb el terme municipal d'aquesta ciutat és de sòl no urbanitzable amb protecció agrològica, forestal i paisatgística, hi ha un paral·lelisme entre les dues classes de classificació i els usos».  
- Informe de la Direcció General de Patrimoni Artístic (08/04/03) que diu:  
«...en localitzar-se en l'àmbit que serà objecte d'ordenació integral dos béns d'interés cultural que són el castell i l'església parroquial de San Miguel Arcángel haurà d'avaluar-se amb abast vinculant i, per tant, impeditiu, si és el cas, de la prossecució del procediment, les determinacions del Pla general amb vista a contrastar si s'atenen degudament les exigències protectores que demanen els valors ja formalitzats en els dos immobles de referència i l'àmbit de protecció d'aquests».  
Amb data 4 d'octubre de 2005, l'Ajuntament sol·licita l'informe regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, sense que fins a la data se n'haja remés una còpia.  
- Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer (04/07/03), que es refereix a la necessitat de classificar com a sòl no urbanitzable d'especial protecció el domini públic hidràulic d'acord amb la Llei 4/1992, LSNU i conclou que:  
«...procediria la classificació com a sòl no urbanitzable dels terrenys que tinguen la condició de domini públic hidràulic, i la seua exclusió de qualsevol procés urbanitzador o edificatori».  
Assenyalar que si bé no s'ha obtingut posteriorment un informe favorable sobre la classificació proposada en el pla 11-02, protecció de llits, barranc i séquies, sí que s'observen llits que poden afectar els sòls urbanitzables, a la zona esportiva (RD) i el polígon industrial El Vapor.  
Durant el procediment d'estudi d'impacte ambiental s'han remés els informes següents:  
- Informe d'Europea de Servicios Públicos, SA (25/10/05), que manifesta «la capacitat de recollida i transport a un centre autoritzat dels RSU previstos en el PGOU del municipi d'Enguera»  
- Informe de l'EPSAR (16/11/05) sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració d'Enguera per a admetre els cabals generats pel PGOU, que informa la viabilitat del tractament, encara que adverteix la necessitat d'ampliar l'esmentada infraestructura. Les actuacions necessàries d'ampliació de la planta per a adequar-la per al tractament del nou cabal generat, hauran de ser a càrrec dels desenvolupaments urbanístics previstos, i no està prevista l'ampliació i millora d'aquesta depuradora en el II Pla director de sanejament d'aigües de la CV.  
- Informe de la Sociedad Española de Abastecimientos, SA (26/05/06), que diu:  
«...en l'actualitat no hi ha problemes de proveïment a la població, ja que hi ha suficient capacitat de producció com també d'emmagatzemament als dipòsits de la població, i també li confirmem que no hi haurà problemes de proveïment d'aigua en l'estudi de creixement presentat en el PGOU.   
Per l'anteriorment exposat certifiquem a petició de l'Ajuntament d'Enguera la capacitat i suficiència de la xarxa d'aigua potable a la població.»  
- Informe del tècnic municipal (05/06/06), sobre l'estat de la tramitació del document i en el qual s'interpreta el silenci administratiu relatiu als informes sol·licitats a la CHX sobre la disponibilitat de recursos i també de l'informe regulat en la Llei de patrimoni cultural valencià de caràcter vinculant.  
- Informe d'Egevasa, com a societat concessionària del servei de proveïment d'aigua potable i clavegueram al municipi d'Enguera fins a l'any 2031, que informa que en l'actualitat les dades del subministrament són les següents:  
«Habitants: 5.635  
Producció anual d'aigua potable: 582.106 m³/any  
Hores de funcionament del pou: 4.864 h/any  
Consum mitjà per habitant: 283 l/h/dia  
En el PG es considera un creixement de 1.400 habitants, la qual cosa comportaria una producció de 396,2 m³/dia més, cabal que es pot abastir amb el sistema de proveïment que hi ha»  
I se certifica que «la població d'Enguera, amb el PG aprovat i amb el creixement màxim d'habitants previst, no tindrà problemes de proveïment d'aigua potable amb el sistema actual de proveïment».  
Afeccions legals  
1. Espais naturals protegits. Enguera disposa del Paratge Natural Municipal Umbría La Plana, situat al sud-est del nucli urbà en què s'inclouen elements patrimonials entre els quals destaca el castell, amb la presència de masses de pineda amb alt grau de naturalització i amb la vegetació en barrancs i zones ombrívoles caracteritzada per una alta cobertura i diversitat. L'àmbit protegit disposa d'una superfície de 426,28 ha i va ser declarat per Acord del Consell de la Generalitat de 20 de maig de 2005.   
D'altra banda, són nombroses les cavitats de diferents tipus que hi ha a Enguera. Es considera necessari inventariar i cartografiar les coves i avencs i incloure'ls en el planejament com a elements protegits d'acord amb el que estableix Llei 11/1994, d'espais naturals protegits, i en el reglament d'aquesta pel qual es desenvolupa el règim de protecció de les coves.  
2. Xarxa Natura 2000. La zona sud-oest del municipi, al sud de la CV-590, es troba inclosa en la delimitació del lloc d'interés comunitari (LIC) denominat Serra d'Enguera, zona muntanyosa de gran interés per a la fauna silvestre, ocupada per matolls i fragments de formacions forestals i solcada a més per importants barrancs que alberguen hàbitats rocosos i fluvials d'elevat valor.  
3. Microreserves de vegetació. En l'àmbit de la Serra d'Enguera s'han declarat tres microreserves de flora denominades Los Altos de Enguera amb una extensió d'1,04 ha, El Chorrillo de 8,85 ha i barranc de la Rosa amb 6,70 ha de superfície.  
4. Pla general d'ordenació forestal. La major part dels terrenys del municipi estan cartografiats com a sòl forestal pel PGOF. Enguera disposa de les forests catalogades d'utilitat pública o gestionades per la Conselleria V-1005 i V-155 La Matea i Las Chofleras, V-3002 i V-72 Los Altos, V-74 Navalón i V-75 La Redonda.   
Alguns d'aquests terrenys s'han vist afectats per incendis de caràcter forestal ocorreguts en diferents anys sent el més important el de l'any 1999, que va arrasar una superfície pròxima a les 3.200 ha, la majoria arborades a les forests de Navalón, i els del període 1989-1992 que van assolar la part central del municipi, i afectaren en 1991 més de 2.300 ha i en 1985 prop de 3.000 ha. Aquestes xifres donen una idea sobre el grau de degradació patit per les masses arborades de pi blanc en la mateixa Serra d'Enguera, encara que en l'actualitat es troben en un estat avançat de regeneració.  
5. Domini públic hidràulic. La xarxa hidrogràfica principal al terme municipal està formada per nombrosos llits i barrancs de diferent jerarquia amb orientació oest-est principalment. Entre els principals cursos d'aigua està, al nord, la rambla del Ribazón tributària del riu Grande, que marca el límit del municipi amb Ayora; per la part central, el riu Mínguez, al qual s'uneixen just abans del municipi d'Anna i la seua Albufera els nombrosos barrancs tributaris d'aquest: pel nord, la rambla del Riajuelo i des d'interior de la serra, els barrancs de Benigüengo, Cloches i Sayton. A la zona meridional, el barranc de Las Cuevas i Las Arenas són afluents del de La Hoz, que descendeix travessant la zona del Chorrillo, cap a Moixent i Vallada, fins al riu Canyoles.   
6. Camins ramaders. Al terme municipal d'Enguera hi ha un total de 23 camins ramaders classificats: assegador Reial d'Almansa o de València, assegador Reial de Tortosilla, assegador de la Plana, assegador de Benalí, assegador del Regajo i del Mozo, assegador de l'Escudero, assegador del Centenar, assegador de Las Arenas, assegador de la Fuente del Pino, assegador de Fraga, assegador de Lucena, assegador de la Mota, assegador de la Costera Blanca, assegador de Barbas, assegador de Balsa Blanca, assegador del Borch, assegador de Villaseca, assegador de Benacancil, assegador del camí de Sant Antón, assegador de Toñuna, assegador de Los Corrales, assegador del Riajuelo i l'assegador de la Cebolla.   
A més, hi ha un bon nombre d'abeuradors al llarg del municipi, també recollits en l'estudi d'impacte ambiental, però no en el planejament general.  
7. Patrimoni cultural. L'estudi d'impacte ambiental recull tots els jaciments arqueològics catalogats a Enguera, que segons les dades consultades de l'Àrea de Patrimoni Cultural Valencià són: Abrig del barranc del Jatillo, Altico Redondo; Alto de la Vibac, Alto del Collado, Campo Jacinto, Casa de En Medio, Casa del Cuarto, Casa Guillem, Casa Lucena, Castillico de Las Arenas, castell de Borch, castell de Jácara I, castell de Jácara II, Cebolla, Cerro de las Brujas, Cerro Lucena, Colchón del Moro, Coveta Santa, Coveta Simón, cova de las Brujas, cova de la Carrasquilla, cova de la Virgen, cova de las Calaveras, cueva del Niño, El Castillarejo, El Gatillo, El Santo, Fangachán, El Canaleja, La Perereta, Los Castillets, Los Castillets II, Moseguellas, penya del Tossal, penya La Mota, Punta de Coleto, Punta de les Enmiendas, Santic i Toñuña.   
Segons l'informe de la DG de Patrimoni Artístic, hi ha dos elements catalogats que tenen la consideració de BIC: el castell en la categoria de monument, edifici militar d'arquitectura islàmica enclavat en un turó pròxim a nucli urbà; i l'església parroquial de San Miguel Arcángel del segle xvi-xvii.  
La llista d'etnologia de l'Àrea de Patrimoni Cultural Valencià inclou els elements següents: 1ª bassa de Benalaz, 1ª bassa de la Casa de Martín, 2ª bassa del barranc de la Cierva, 2ª bassa de Benalaz, 3ª bassa de Benalaz, abeurador de la Teja, abeurador del Puntal, abeurador Fuente Santich, aqüeducte de Banalaz, bassa 1 de Fuente Santich, bassa 2 de Fuente Santich, bassa 3 de Fuente Santich, bassa barranc de la Cierva, bassa Casas de Requena, bassa de suport de la Fuente de les Umbrías, bassa de Benicaez, bassa de Benigüengo, bassa de Casas de Lloret (Benacancil), bassa de la Casa de Martín, bassa de la Fuente de les Umbrías, bassa de la Fuente del Conejo, bassa de la Fuente del Puntal, bassa de la Sarga, bassa de la Solana, bassa de la Tejedora (Benacancil), bassa de La Umbría de las Arenas, bassa de las Cantaricas (I,II i III), bassa de Casas del Reig, bassa de Las Tres Bocas, bassa de Los Mimbres, bassa de Los Morenillos (I, II, III, IV, V i VI), bassa del Lavadero del Puntal, bassa del Romero (Benacancil), bassa del Tun, bassa de La Canaleja, bassa Nova de l'Escurzón, bassa Vieja del Escurzón, basses de Benalí, el molí de Navalón, font de la Teja, font de la Tejedora (Benacancil), font de Las Cantaricas, font del Pueblo, llavador, llavador de Benalaz, llavador del Puntal, llavador Fuente Santich, molí de Benalaz, molí del Morenillo, naixement de la séquia Casas de Requena, naixement Fuente de la Sarga, naixement Font Santich, pou de la Solana, pou de Las Casas del Reig, pou del Charral, pou del Pepitín i pou del Saitón.  
L'estudi d'impacte ambiental es refereix a l'inventari i la descripció, per part de l'Ajuntament d'Enguera en la publicació Los cucos de la sierra de Enguera, d'aquestes construccions de pedra seca dedicades a l'ús agrari, com a elements del patrimoni etnològic i rural de valor, i considera prioritària la seua conservació. S'hi adjunta una taula en què s'inclouen els cucos inventariats i la ubicació d'aquests.  
8. Infraestructures lineals. El terme municipal és travessat per una línia de transport d'energia elèctrica d'alta tensió per la part més occidental del municipi. Les infraestructures de comunicació més importants que el travessen són les carreteres CV-590 Aiora - l'Alcúdia de Crespins, que constitueix l'eix vertebrador del territori, de la qual parteixen dues vies distribuïdores, des de la vila d'Enguera la carretera VV-3051 a Casas de Benali i Ayora, i la carretera VV-3053, d'Enguera a Navalón i Moixent, que enllaça amb l'autovia València-Almansa (N-430).  
Consideracions ambientals  
El terme municipal d'Enguera es troba enclavat a la Serra d'Enguera, un espai d'important rellevància mediambiental. L'ús del sòl dominant és el forestal (pròxima al 75% de la superfície municipal), que presenta masses forestals ben desenvolupades i estructurades malgrat els incendis, i destaquen les zones de pi natural adult, sempre acompanyades de matoll termòfil, coscollars en majoria. L'ús agrícola de cultius de secà se situa a l'est, principalment en mosaic de cultius que afavoreix la biodiversitat d'ambients, i en diversos enclavaments entre els sòls forestals.   
- La documentació urbanística avaluada és l'aprovada provisionalment el 5 de març de 2004 en la qual no es fa referència a tots els elements mereixedors de protecció pels seus valors ambientals, que condicionen directament el planejament:  
El Pla general divideix el sòl no urbanitzable en: sòl no urbanitzable de protecció agrologicoforestal i paisatgístic, que comprén les zones de vegetació forestal arbòria i arbustiva, i sòl no urbanitzable comú, segons es tracte d'àrees de cultius herbacis i llenyosos de secà i la zona més atropitzada al voltant de la vila d'Enguera.   
D'aquesta manera, s'inclou com a sòl no urbanitzable de protecció la gran majoria de la zona LIC i la majoria dels terrenys amb cobertura forestal excepte els enclavaments d'ús agropecuari classificats com a sòl no urbanitzable comú en l'entorn de Navalón i algun dels caserius dispersos al terme municipal: Benalí, Cebolleja, Benigüengo, Piqueras, La Cierva, Barranco Balsaret i Molina, Fangachar, La Hoz, Sant Pau i Barranco Gallardo.   
La delimitació com a sòl no urbanitzable comú de diversos enclavaments a la Serra d'Enguera de predomini forestal no respon als seus valors ambientals i naturalesa del terreny, encara sent zones d'ús agrícola lligades a caserius i zones terrassades de cultiu seguint el curs dels barrancs. En molts d'aquests enclavaments hi ha masses forestals importants i en bon estat, com també terres de cultiu abandonades fa algun temps on s'ha desenvolupat vegetació de naturalesa forestal. Es considera necessari delimitar amb més precisió les àrees de cultiu entre sòls forestals, o bé es prendrà com a referència la cartografia de detall del PGOF, que no obstant es classificaran com a sòl no urbanitzable de protecció forestal, i dins d'aquesta classe i categoria, com a zones subjectes a ordenació diferenciada en les quals es permet l'ús agropecuari tradicional. Es mantindrà la prohibició de qualsevol tipus d'edificacions, entre elles, l'habitatge familiar aïllat.  
La distinció entre sòl no urbanitzable de protecció i sòl no urbanitzable comú en la part oriental pot resultar adequada, ja que correspon majoritàriament amb terrenys forestals en mosaic de cultiu. No obstant això, s'ha de considerar una protecció per als terrenys forestals en sòl no urbanitzable comuns següents:   
- A les zones de predomini agrícola d'El Bonaguillo, Cañado Roya i El Borch, entre la rambla del Riajuelo i el riu Mínguez (barranc del Borch), els sòls forestals, que s'han vist reduïts als terrenys a un costat i a l'altre dels llits, s'haurien de conservar ampliant la protecció tenint en compte la cartografia de detall del PGOF o, com a mínim, en una amplària igual a la zona de policia.   
- D'acord amb la mateixa cartografia, s'han de protegir aquells relleus centrals fortament soscavats on predomina la vegetació forestal amb masses arborades, com a la zona de El Saiton, entre el barranc de Saitón i l'assegador Reial d'Almansa o de València.   
- Igualment, per als relleus septentrionals a la partida Farracual, en una zona d'alta erosionabilitat, a la vora del barranc de Peña Roja i el de Las Contiendas.  
La legislació forestal de la Comunitat Valenciana estableix que els terrenys forestals que hagen patit l'efecte d'un incendi no podran dedicar-se o transformar-se en sòls agrícoles fins transcorreguts almenys vint anys, excepte autorització expressa i motivada de l'administració forestal. L'article 3 del Decret 6/2004, pel qual s'estableixen normes generals de protecció en terrenys forestals incendiats, assenta la negativa de minorar les proteccions derivades de l'ús i aprofitament en terrenys forestals classificats com a sòl no urbanitzable que hagen patit l'efecte d'un incendi, i la protecció d'aquests per a la reforestació i reposició de la vegetació en tota la seua superfície.  
El nucli de població se situa tangent al barranc de Cañaret, que conforma el límit nord del creixement urbà previst en el Pla general. El planejament general, a més d'establir una banda de protecció per als llits i barrancs, disposa encertadament de zones verdes al llarg d'aquest barranc excepte en el tram que discorre a través del polígon industrial El Vapor de San Jaime. Resulta d'aquesta manera insuficient la protecció del barranc de Cañaret (La Mota), que ha de classificar-se com a sòl no urbanitzable de protecció en tota la seua longitud amb una amplària mínima que incloga el llit i 5 m de servitud a cada costat en què quede garantit un ús públic. A més, s'haurà de delimitar amb precisió, en els plànols de classificació i qualificació del sòl, el sòl no urbanitzable de protecció de llits, barrancs i séquies atés que la representació d'aquest, mitjançant una línia, no respon a la protecció establida en la normativa ni als valors ambientals propis dels ambients fluvials.  
Encara que al terme municipal d'Enguera no s'inclouen zones de risc d'inundació segons el PATRICOVA, en l'estudi d'impacte ambiental sí que s'ha cartografiat l'existència de risc d'inundació, nivell baix, a l'entorn del barranc de Cañaret (La Mota), des del nucli de població fins a l'àrea en què se situa la depuradora.  
Hi ha més d'un centenar de cavitats de diferent tipologia a Enguera i informació detallada sobre aquestes. Igualment, un bon nombre d'arbres que poden tenir la consideració d'arbres monumentals.   
Alguns dels elements patrimonials que hi ha han sigut inventariats en l'estudi d'impacte ambiental i semblen haver sigut recollits en la categoria de sòl no urbanitzable de protecció patrimoni artístic cultural (patrimoni etnològic i arqueològic), encara que no s'identifiquen en el plànol corresponent (núm.11-02) ni es defineix l'àmbit de protecció d'aquests. Entre els elements que conformen el patrimoni rural de la serra d'Enguera destaquen també les seues construccions, com ara els caserius i els cucos molt abundants per tot el territori.  
Les normes urbanístiques refereixen l'àmbit d'aplicació del sòl no urbanitzable de protecció patrimoni historicoartístic cultural a una relació, sense relació amb l'estudi d'impacte ambiental, de 23 jaciments arqueològics i el seu entorn en un radi de 100 metres; inclou les antigues edificacions lligades a l'aprofitament agroforestal a la Serra d'Enguera i, en especial, les agrupacions de Casas de Requena, Casa de Santich,La Canaleja, El Puntal i Casas de Benalí; i es fa constar la presència de pous, cucos o refugis de pedra en sec, fonts, aljubs, ribassos, etc. com a elements d'interés sense identificar-los.  
No figura entre la documentació presentada un catàleg de béns i espais protegits que incloga tots els elements patrimonials que hi ha: l'àmbit d'aquests; nivell de protecció i normativa, i els elements i espais naturals de valor al municipi.  
Els camins ramaders han sigut inclosos en la categoria de sòl no urbanitzable de protecció de camins ramaders i es grafien i identifiquen en el plànol de classificació del sòl núm.11-02, on s'inclouen les distintes amplàries legals. No obstant això, no s'han inclòs en la protecció els abeuradors allistats en l'estudi d'impacte ambiental. Hi ha una important xarxa de camins rurals i pistes que travessen el municipi, com també ho fa en direcció nord-sud la senda de gran recorregut GR-7 i les sendes SLV-6, SLV-7 i SLV-8 de xicotet recorregut circular.  
- Els nous sectors de sòl urbanitzable que es pretenen incorporar al planejament general municipal comporten una continuïtat del model de ciutat compacta en ser ampliacions del nucli urbà actual de població. Els terrenys afectats per les reclassificacions proposades no presenten valors dignes de protecció i per tant són tots acceptables des del punt de vista ambiental, a excepció dels terrenys afectats pel domini públic hidràulic d'algun barranc, i una vegada justificada l'existència de recursos suficients i la capacitat de gestió dels residus i abocaments, principalment:  
Respecte al proveïment d'aigua potable, en els informes aportats de Seasa i Egevasa no s'indica la procedència del proveïment ni s'hi aporta cap dada de la concessió d'aigua amb què disposa actualment el municipi, l'increment del qual sí que s'ha estimat quantitativament en 396,2 m 3/dia per a 1.400 nous habitants sense preveure els usos industrials, i els esmentats informes certifiquen la capacitat de la xarxa i del sistema de proveïment a la població. És a dir, els esmentats informes fan referència a la infraestructura però no garanteixen les noves demandes d'aigua i que aquestes necessitats no afecten ni menyscaben els usos que ja hi ha.   
Respecte a la depuració de les aigües residuals, actualment són tractades en l'EDAR d'Enguera, amb un cabal de disseny de 1.750 m 3/dia, i és inferior el cabal mitjà actual de 1.470 m³/dia. El cabal previst generat és de 595 m³/dia segons estimacions de l'Ajuntament, per la qual cosa resulta necessària l'ampliació de la depuradora per al complet desenvolupament del planejament.  
Pel que fa a la recollida dels RSU, en el certificat de recollida i transport dels residus no s'indica la destinació final d'aquests, on la gestió i eliminació dels residus ha de realitzar-se d'acord amb el que estableix el Pla zonal de residus de la zona XI, àrea de gestió 2 del PIR. El Pla general reserva un sòl dotacional com a abocador de residus inerts, situat a la vora d'una explotació de graves i àrids en funcionament, al nord del nucli urbà amb accés directe des de la carretera comarcal VV-3051.   
- En l'inventari ambiental s'han descrit prou els principals factors ambientals i els de major valor en el medi físic d'Enguera, com són: la geologia, geomorfologia, hidrologia (superficial i subterrània, i valoració de recursos), flora i vegetació (hàbitats d'interés comunitari i vegetació protegida, vegetació de ribera, espècies endèmiques, rares i amenaçades) i fauna (on destaca a causa de la diversitat d'ambients la presència d'alguns rèptils i amfibis; entre els mamífers, diverses espècies de rates penades; i entre les aus, les rapaces). El paisatge d'Enguera ha sigut estudiat i valorat en l'estudi d'impacte ambiental i representat segons la qualitat d'aquest en el corresponent mapa d'unitats de paisatge.  
S'han cartografiat un total de 9 unitats ambientals, i és la més extensa la definida com a unitat MCMA 8, dolomies i calcàries del Caroig, que ocupa la part central del territori, amb una qualitat ambiental que es defineix com a molt alta. Les altres unitats, menors en extensió, se situen al seu voltant i cap als vores del municipi: una unitat al nord amb una qualitat ambiental alta i les restants per a les quals es defineix una qualitat ambiental molt baixa.  
L'estudi d'impacte ambiental identifica els impactes ambientals previsibles per a cada una de les actuacions que proposa el PG i comporten una reclassificació o canvi significatiu d'ús del sòl, i els valora com a moderats o compatibles, i proposa un conjunt de mesures correctores genèriques per a cada sector o específiques per als impactes més concrets, amb el seu corresponent pla de vigilància ambiental (PVA), i s'apliquen totes les mesures proposades que no entren en contradicció amb la declaració d'impacte ambiental.   
L'únic impacte valorat com a sever és el produït per la ubicació d'un abocador de residus inerts en una zona d'alta qualitat ambiental i alta vulnerabilitat d'aqüífers. No obstant això, els efectes s'atenuen en origen en limitar el tipus de residus, abocador que admet únicament de residus inerts (RI), a més de les mesures correctores proposades que han d'aplicar-se als successius projectes d'execució i gestió.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 8.3 c) del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica de Territori i Medi Ambient la competència sobre avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer   
S'estima acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte del Pla general d'ordenació urbana d'Enguera, promogut per l'Ajuntament d'Enguera, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.  
Segon   
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants següents:  
I. S'ha d'observar el que s'ha indicat en l'informe de la Direcció General de Patrimoni Artístic, de data 3 d'abril de 2003, i obtenir-se informe favorable a l'efecte patrimonial relatiu al document del Pla general, en compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, de patrimoni cultural valencià, de caràcter vinculant per a la declaració d'impacte ambiental.   
II. El Pla general ha d'establir una protecció per als elements naturals següents:   
- D'acord a l'article 16 de la Llei 11/1994, d'espais naturals protegits, es consideren protegides, amb caràcter general, totes les coves, avencs i la resta de cavitats subterrànies síties al municipi, i es prohibeix tota alteració o destrucció de les seues característiques físiques, com també l'extracció o introducció de qualsevol classe de materials naturals o artificials que els afecten. En cas de descobriment fortuït d'alguna cova, ha de procedir-se d'acord amb el procediment previst en el Decret 65/2006, pel qual es desenvolupa el règim de protecció de coves.  
- S'han de considerar elements protegits tots els exemplars que al seu moment van ser reconeguts com a arbres d'interés local pel Ple municipal i formen part del patrimoni natural d'Enguera, protecció aquesta que és concordant amb l'article 6 de la Llei 4/2006, de patrimoni arbori monumental de la Comunitat Valenciana.   
En un termini màxim de 6 mesos s'ha de remetre a l'Àrea Ambiental un catàleg de béns i espais protegits en què han de figurar, almenys, els elements naturals anteriorment esmentats, amb el seu nom, àmbit i normativa de protecció. S'han d'incloure també com a espais protegits les tres microreserves de vegetació declarades al municipi i el paratge natural municipal Umbría La Plana; i es valorarà la protecció d'aquells cucos i caserius d'interés com a construccions del patrimoni rural municipal mereixedores de protecció.  
III. S'ha d'ampliar la superfície classificada com a sòl no urbanitzable de protecció agrologicoforestal i paisatgística, sense perjudici dels usos actuals legalment establits, a les zones que el PGOF estima que són terreny forestal i han de ser catalogades com a àrees de sòl forestal de protecció, d'acord amb el següent:  
- Als relleus al nord, s'ha d'abaixar la cota de protecció al barranc de Las Contiendas i la zona de Farracual i barranc de Peña Roja tenint en compte la cartografia en detall del pla forestal i l'estat actual de la vegetació de les vessants.  
- En els relleus centrals de la zona denominada El Sayton, la protecció forestal s'ha d'ampliar en àrees homogènies seguint la cartografia en detall del PGOF, entre el barranc del mateix nom i l'assegador Reial d'Almansa o de València, d'acord amb la naturalesa d'aquests relleus on predomina la vegetació arborada, en detriment del sòl no urbanitzable comú.   
- Els enclavaments amb ús agropecuari tradicional al voltant dels caserius i agrupacions de cases han de mantenir la classificació de sòl no urbanitzable de protecció, i es podran ordenar com a zones diferenciades d'ús agropecuari: Benalí, Casas del Cuarto, Cebolleja, Benigüengo, Piqueras, Benalaz, El Puntal, Hoya Redona, La Cierva, Casa Matamoros, Santich, Casas de Requena, Brunales, Navalón de Abajo, Tejarico, Fangachar, La Hoz, etc.   
- Pel que fa a les normes urbanístiques en aquesta classe i categoria de sòl:  
- L'ús dominant ha de ser el forestal. La Llei 3/1989, forestal, impedeix expressament la tala d'arbratge, modificació o destrucció de la coberta vegetal sense autorització prèvia de l'administració forestal, i l'ambiental si és procedent.  
- Als terrenys afectats per incendis subjectes a protecció s'ha de permetre la reforestació i reposició de la vegetació en tota la superfície d'aquests.  
- L'ús agrícola es permet en aquelles zones ordenades per a aquest efecte: a les parcel·les amb un ús agrícola tradicional que es troben en cultiu; o als bancals abandonats amb l'autorització prèvia de l'administració forestal. L'ús ramader es permet amb les limitacions pròpies d'aquesta activitat que pot resultar molesta per a la població.   
- Es pot considerar com a ús compatible en els enclavaments o zones d'ús agropecuari les activitats turístiques, d'oci o amb fins educatius relacionades amb el medi ambient per a gaudi públic i aprofitament col·lectiu quan harmonitzen amb els valors ambientals propis del medi rural i natural en el qual se situen, com també els allotjaments rurals quan comporten la rehabilitació o recuperació de construccions o caserius que ja hi ha.  
IV. La protecció que atorga el planejament general proposat al domini públic hidràulic resulta insuficient pel que fa a:  
- El criteri de delimitació, que correspon com a mínim a l'àrea compresa en una faixa igual a l'amplària del llit i la zona de servitud a cada costat del marge, ha d'incloure també les zones on es desenvolupe vegetació de ribera o masses d'arbratge quan travesse sòl no urbanitzable comú.   
- En aquest sentit, s'ha d'ampliar el sòl no urbanitzable de protecció de llits, barrancs i séquies en detriment del sòl no urbanitzable comú, i prendre un dels dos criteris següents: segons la cartografia de detall del PGOF, a tots els terrenys forestals a un costat i a l'altre dels barrancs; o bé, amb criteri general, a una banda de 100 m a un costat i a l'altre per a tots els llits tributaris al riu Mínguez (barrancs de Bonillo, Gallardo, Pocico del Majo, Borch, del Barbas, etc.) que travessen les zones d'El Bonaguillo i Altico de Lucas, Cañada Roya, El Borch i Rechama.   
- En zona de policia es permeten els usos agrícoles tradicionals i els usos i aprofitaments propis del sòl no urbanitzable comú, sense perjudici de l'autorització de l'organisme de conca.  
- La protecció s'ha d'establir al llit en tota la longitud i trams continus d'aquest, inclosos els que discorren tangents o interiors al sòl urbà o urbanitzable, les bandes dels quals es defineixen com a inedificables i d'ús públic (barranc de Cañaret o La Mota).  
- S'estableix una protecció per als pous i les fonts en un àmbit amb un perímetre de 300 metres de radi.  
V. En les fitxes de planejament i gestió, s'ha de supeditar el desenvolupament dels sectors de sòl urbanitzable al compliment de les següents mesures obligatòries, prèvies a l'execució d'aquestes:  
- La possibilitat de tractament real de l'increment del volum d'aigües residuals generades pels nous sectors urbanitzables, mitjançant la connexió efectiva a l'EDAR municipal o la necessària ampliació d'aquestes.  
- La disponibilitat de recursos hídrics, a partir de les infraestructures necessàries per al proveïment a la població, ratificat amb la corresponent concessió de l'organisme de conca.  
- En la unitat d'execució II, III, IX i urbanitzable industrial sense ordenació detallada s'ha d'incorporar la mesura preventiva 1 de l'estudi d'impacte ambiental, i cal estudiar el possible risc d'inundació als voltants del barranc de Cañaret o La Mota, establir les mesures correctores oportunes i evitar que l'esmentat risc puga veure's incrementat per les actuacions proposades.  
- Resulta igualment necessari estudiar l'escorriment i el drenatge natural dels relleus de La Plana que puguen afectar els sòls urbanitzables o dotacionals, i establir mesures correctores a fi que no s'impedisca el pas de l'aigua i se n'evite l'acumulació o afecte terrenys limítrofs.  
- En la unitat d'execució III i IX s'ha d'incorporar la mesura preventiva 8 descrita en el l'estudi d'impacte ambiental, a fi de garantir el compliment de la Llei 3/1995, pel que fa a l'afecció del camí ramader assegador del camí de San Antón.  
VI. Els abeuradors al terme municipal d'Enguera, llistats en l'estudi d'impacte ambiental, han de ser inclosos com a sòl no urbanitzable de protecció de camins ramaders.  
VII. La gestió dels residus ha d'ajustar-se al que estableix el Pla zonal de la zona XI, àrea de gestió 2 del PIR, procurant la recollida selectiva dels residus sòlids urbans (RSU) i reservant l'espai necessari en la xarxa viària per a la ubicació dels contenidors. S'ha d'establir una reserva de sòl dotacional per a la implantació d'un ecoparc tipus C.  
VIII. La zona d'habitatge familiar aïllada consolidada situada a La Solana ha de minimitzar l'impacte territorial i ambienta segons el que preveu la Llei 10/2004, LSNU.  
IX. En sòl no urbanitzable s'ha d'incorporar en les normes urbanístiques la mesura correctora especifica que prohibeix les fosses sèptiques i obliga, en tots els casos en què no siga possible la connexió a la xarxa municipal, a la depuració d'aigües residuals mitjançant sistemes compactes d'oxidació total.  
X. Sembla necessari i es recomana la representació gràfica de l'ordenació estructural sobre una cartografia base que permeta la lectura del territori i incloga una representació en detall del relleu amb la xarxa hidrogràfica; les carreteres, pistes i camins; els nuclis de població i els caserius, i la toponímia. S'ha de representar en un únic plànol a l'escala adequada (en diversos fulls si fóra necessari), almenys, la classificació i qualificació del sòl en totes les categories d'aquest, amb expressió de les superfícies assignades. Per tant, per al sòl no ubanitzable:   
- El sòl no urbanitzable de protecció de llits, barrancs i séquies, amb les bandes de protecció a cada costat d'aquests.  
- El sòl no urbanitzable de protecció agrologicoforestal i paisatgística, amb la delimitació de zones d'ordenació d'ús agropecuari tradicional.  
- El sòl no urbanitzable de protecció d'infraestructures amb les seues servituds.  
- El sòl no urbanitzable de protecció de camins ramaders: identificació, traçat i amplària legal.  
- El sòl no urbanitzable de protecció patrimoni historicoartístic cultural, és a dir, els jaciments arqueològics i els elements del patrimoni etnològic o rural, amb el seu àmbit de protecció.  
- I el sòl no urbanitzable comú.  
XI. La declaració d'impacte ambiental relativa al PGOU d'Enguera no eximeix que els projectes que s'han de desenvolupar al terme municipal recollits en la legislació ambiental vigent siguen sotmesos a avaluació d'impacte ambiental, i resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva o autorització corresponent, sobre la base d'un estudi d'impacte ambiental específic i concret de cada un d'aquests.  
Tercer   
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart   
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 4 d'abril de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 404/06-AIA  
Títol: Gasoducte Onil - Sax   
Promotor: Endesa Gas Alicante  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Energia d'Alacant  
Localització: Onil, Castalla i Sax  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
L'objecte del projecte és la construcció d'un gasoducte d'alta pressió A per al subministrament de gas natural al terme municipal de Sax. La longitud total del gasoducte serà de 18.892 metres i diàmetre de 6" dels quals 5.638 metres discorreran pel terme municipal d'Onil, 5.739 metres pel terme municipal de Castalla i 7.515 metres pel terme municipal de Sax.   
A fi de poder efectuar el subministrament als usuaris comercials, s'instal·larà un armari de regulació i mesura AMP/MPA de pressió d'entrada 16 bar i d'eixida regulable entre 0,4 i 0,1 bar.  
Es realitzarà una prova hidràulica a una pressió d'1,3 vegades la pressió màxima de treball i control radiogràfic de les unions soldades.  
En condicions normals d'estesa de la conducció, la profunditat mínima que es preveu en el projecte per a la col·locació de la canonada és 1,00 m. En l'encreuament de rius, torrents o rierols importants, s'ha previst assolir una profunditat mínima de l'ordre d'1,50 a 2,50 metres. Així mateix en els encreuaments de carreteres, autovies, autopistes, ferrocarrils i altres vials, la canonada s'instal·larà a 1,50 metres (mínim). Segons els plànols aportats en el projecte, la pista de treball serà de 14 metres.  
S'ha previst realitzar un sistema de protecció catòdica consistent a unir l'estructura que s'ha de protegir al pol negatiu d'una font de corrent continu. Els elements de protecció catòdica es divideixen en dos grans grups:  
- Estacions de protecció catòdica (EPC): se situarà a la vora de l'armari de regulació i mesura APA/MPA a Sax.  
- Accessoris instal·lats a la canonada.  
Juntament amb la conducció de gas, s'instal·larà un conducte buit de polietilé per a la protecció de cables de telecomunicacions que eventualment s'instal·len en un futur.  
L'afecció a les finques particulars derivades d'aquest projecte, es concreta en l'expropiació forçosa dels terrenys sobre els quals s'han de construir les instal·lacions fixes en superfície i la imposició de servitud permanent amb una amplària de quatre metres.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient  
L'expedient va ser remés pels serveis territorials d'Energia d'Alacant i va tenir entrada en el registre dels serveis centrals de la Conselleria de Territori i Habitatge el dia 30 de novembre de 2006.   
La informació pública va ser realitzada mitjançant un anunci en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana del dia 29 d'agost de 2006 i mitjançant un edicte publicat en el Butlletí Oficial de la Província d'Alacant del dia 18 d'agost de 2006. Durant el període d'informació pública es van rebre al·legacions en els termes següents:  
2. Al·legacions   
- Canvis del traçat perquè s'opte per camins o cunetes i no s'afecten camps de cultiu.  
- Reposició d'infraestructures.  
- Sol·licitud de canalització de rambles i barrancs pròxims al pas del gasoducte.  
- El gasoducte no guarda una alineació lògica amb les vies de comunicació i imposa servituds que no existirien si el gasoducte discorreguera per camins a la zona de protecció de l'autovia.  
Els serveis tècnics de l'Ajuntament d'Onil:  
- El sòl per on discorre el traçat del gasoducte està qualificat pel vigent PGOU d'Onil com a sòl no urbanitzable comú, en discórrer el traçat parcialment per una zona amb risc d'inundabilitat.  
- El traçat proposat del gasoducte creua dos camins ramaders: assegador del Tormo  
i assegador de la Tosquera per la qual cosa caldrà ajustar-se al que disposa la Llei 3/1995, de camins ramaders.  
- El traçat del gasoducte no guarda una alineació lògica.  
- El traçat creua un llit per al qual s'està redactant projecte de canalització.  
- El traçat imposa unes servituds que condicionen la futura revisió del PGOU, per tant considerem que el traçat ha de consensuar-se amb els serveis tècnics municipals perquè l'esmentat traçat siga compatible amb el planejament.   
Gas Alicante manifesta:  
- Que si bé el traçat de la canalització no pot establir-se com una línia recta regular perfectament paral·lela en tot el seu recorregut a la carretera preexistent, ja que hi ha molts altres factors que cal tenir en compte a l'hora de la definició d'aquesta (distàncies reglamentàries a altres infraestructures, zones de protecció ambiental, orografia del terreny...) aquesta empresa analitza una possible variació entre els vèrtexs V-1 a V-36 a Onil on el gasoducte discorreria per camins municipals.  
3. Tramitació complementària:  
El dia 26 de desembre de 2006 es rep en el Registre dels serveis centrals de la Conselleria de Territori i Habitatge plànols amb el nou traçat adoptat entre els vèrtexs VAL-001 i VAL-036 conseqüència de l'acceptació de les al·legacions de l'Ajuntament d'Onil.   
Afeccions legals  
El traçat del gasoducte discorre (fins a arribar al nucli urbà de Sax) per sòl no urbanitzable.  
L'esmentat gasoducte discorrerà, d'acord amb l'informe sectorial corresponent, en part del traçat amb el límit del LIC Maigmó i Serres de Castalla, i del paisatge protegit de la serra del Maigmó i serra del Sit.  
Les afeccions a camins ramaders a priori són les següents:  
- Assegador del Puntal: Sax  
- Assegador dels Valencians: Sax  
- Assegador Reial de l'Empenyador: Castalla  
- Assegador de la Tosquera: Onil  
- Assegador del Tormo: Onil  
A priori, els llits d'aigua afectats són els següents:  
- Barranc del Puntal: Sax  
- Barranc del Portugués: Sax  
- Riu Vinalopó: Sax.  
- Barranc Bolay: Sax  
- Rambla del Carrascar: Sax  
- Barranc Bodegueta: Castalla.  
Risc d'inundabilitat: d'acord amb el PATRICOVA (Pla d'acció territorial de caràcter sectorial de prevenció de riscos d'inundació a la Comunitat Valenciana), al terme municipal d'Onil hi ha una xicoteta afecció a una zona amb risc d'inundació 6 (riu Sec, de Campello).  
L'estudi bàsic sobre el patrimoni cultural valencià, inclòs en els documents del projecte indica que no hi ha, en carta arqueològica oficial, jaciments arqueològics als termes municipals d'Onil, Castalla i Sax que puguen ser modificats o alterats per la conducció del gasoducte Onil - Sax.  
No obstant això, l'informe recomana la necessitat de realitzar una prospecció arqueològica superficial, sistemàtica i intensiva sobre la totalitat del traçat.  
D'acord amb el PGOF (Pla general d'ordenació forestal de la Comunitat Valenciana), hi ha una afecció a vegetació forestal en l'anomenada Loma del Mudo al terme municipal de Sax.  
Informes sectorials  
L'expedient conté l'informe del Servei d'Ordenació Sostenible del Medi del qual s'extracta el següent:  
«El trajecte del gasoducte discorre pels límits dels termes municipals de Biar i Castalla, i coincideix amb el límit del LIC Maigmó i Serres de Castalla.  
El traçat proposat del gasoducte també discorre de manera adjacent sense arribar a afectar el paisatge protegit de la serra del Maigmó i serra del Sit.»  
Respecte a això el decret de declaració del paisatge protegit diu:  
«Article 3. Règim de protecció.  
d) No es permet la col·locació d'estructures i la realització d'activitats fora de les zones ja existents que interrompen l'estètica actual del paisatge. S'entén per aquestes estructures les constituïdes per elements artificials que sobreïsquen de manera notòria i trenquen l'harmonia del paisatge.  
e) Fins que no siga aprovat el Pla rector d'ús i gestió, tota acció, ús, aprofitament, pla o projecte no previst en els apartats anteriors i que, sent capaç d'afectar els valors naturals de l'esmentat espai natural es realitzen en l'àmbit d'aquest, hauran de ser informats per la conselleria competent en matèria de medi ambient amb anterioritat a la concessió o negació de la corresponent llicència o autorització per l'òrgan administratiu corresponent. El pla rector ha d'establir les activitats autoritzades i definir aquelles que hagen de ser objecte d'autorització especial.»  
L'informe continua:  
«L'activitat de canalització de gas ha de ser compatible amb la normativa de l'anteriorment esmentat paisatge protegit ja que discorre pel perímetre d'aquest sense afectar-lo.  
Per tot això, i sense perjudici de les autoritzacions sectorials s'emet informe favorable de l'esmentat projecte, encara que es mencionen a continuació una sèrie de mesures de caràcter preventiu que han ser de compliment obligatori.  
- Evitar tota afecció a LIC o al paisatge protegit.  
- Restablir les condicions originals del medi després de la instal·lació de les canalitzacions de l'esmentat gasoducte.  
- Instal·lació de les àrees auxiliars fora de zones amb alt valor ambiental.  
- Utilització del traçat de camins preexistents com a zona de pas.»  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat  
El traçat del gasoducte discorre per camps de cultiu en producció o abandonats on predominen els cultius de secà. Les afeccions més importants que ha de presentar es deuran a l'encreuament de diverses rambles/barrancs i l'encreuament del riu Vinalopó al terme municipal de Sax.  
Destaca l'estudi d'Impacte ambiental xicotetes afeccions a vegetació natural i la presència en la zona d'espècies com el fardatxo ocel·lat (Lacerta lepidia), la serp verda (Malpolon monspessulanus) espècies protegides d'acord amb el Decret 32/2004, del Consell de la Generalitat, pel qual es crea i regula el Catàleg valencià d'espècies de fauna amenaçades, i s'estableixen categories i normes per a la protecció d'aquestes.  
Pel que fa al paisatge, es qualifica amb un valor alt el tram que discorre pel corredor que formen les serres de la Peña Rubia, el Fraile, i la Serra d'Algueña on destaquen elements de valor com ara les oliveres de gran port, els marges de maçoneria en sec, aljubs i abeuradors.   
D'altra banda, el pas del gasoducte pel riu Vinalopó s'ha de realitzar per una zona prèviament afectada per altres infraestructures.  
2. Identificació i valoració d'impactes  
L'estudi d'impacte ambiental conclou que el projecte proposat no originarà efecte negatiu d'importància sobre la qualitat ambiental. No obstant això, es detecta un risc d'afecció a la fauna, la vegetació i el paisatge.   
3. Consideracions sobre la proposta de mesures protectores, correctores i programa de vigilància ambiental  
L'estudi d'impacte ambiental proposa les mesures correctores següents:  
- Les obres s'han de realitzar de manera que la maquinària no afecte cap element arbori o arbustiu als ribassos dels bancals de cultiu en producció o abandonats pròxims a la conducció de gas. S'evitaran danys als exemplars de Quercus rotundifolia que hi ha en l'àmbit del traçat.   
- Es trasplantaran les oliveres de més de 15 cm de diàmetre de tronc.  
- Es restauraran els marges de maçoneria afectats.  
- Es descompactarà la franja de terreny no afectada pel gasoducte.  
- L'execució de les obres ha de respectar el Decret 7/2004, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes quan s'han d'observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terrenys forestals o en els seus voltants.  
- Tot el material procedent del desbrossament del traçat haurà de ser retirat de la zona d'actuació a un abocador autoritzat.  
- Tots els materials inerts sobrants hauran de ser transportats a un abocador autoritzat.  
El programa de vigilància ambiental verificarà el compliment del projecte en els termes en què s'han descrit.  
Consideracions jurídiques  
1.El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.  
2.En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3.L'article 8.3 c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior formule la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Atés que s'ha realitzat una modificació en el projecte basada en l'acceptació de les al·legacions presentades a aquest però que, a la vista de la documentació presentada, l'esmentada modificació es considera no substancial i no es requereix un nou tràmit d'informació pública a l'efecte de l'article 21 del Decret 32/2006, pel qual es va modificar el Decret 162/1990, de desplegament de La Llei 2/1989, d'impacte ambiental.  
Atés que el traçat del gasoducte afecta el LIC Maigmó i Serres de Castalla i el paisatge protegit de la serra del Maigmó i serra del Sit i que han de complir-se els condicionants proposats per l'òrgan competent.  
Atés que han de minimitzar-se les afeccions tant a la vegetació natural com als exemplars arboris cultivats.  
Atés que en la implantació d'infraestructures i altres projectes ha de realitzar-se sobre la base de la sostenibilitat ambiental i l'adequat respecte als valors naturals, es resol:   
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Projecte gasoducte Onil - Sax sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
1. S'ha d'obtenir l'informe regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, del patrimoni cultural valencià, modificada per la Llei 5/2007. Tant el sentit d'aquest informe com els condicionants emesos en aquest vinculen aquesta declaració d'impacte.   
2. S'han d'evitar afeccions als valors protegits pel LIC o el paisatge protegit.  
3. S'han de restablir les condicions originals del medi després de la instal·lació de les canalitzacions del gasoducte.  
4. La instal·lació de les àrees auxiliars s'han de realitzar fora de zones amb alt valor ambiental.  
5. S'han d'utilitzar els camins preexistents com a zones de pas.  
6. La pista de treball s'ha de reduir al màxim a fi d'evitar-hi afeccions innecessàries.   
7. En la fase de replantejament del projecte s'ha d'avaluar la possibilitat d'ajustar el traçat del gasoducte a camins i límits de parcel·les, sempre disposant dels oportuns permisos i autoritzacions.  
8. En l'encreuament de barrancs, rius, cursos d'aigua s'ha de disposar de les autoritzacions oportunes de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer. Els condicionants de les esmentades autoritzacions s'entenen incloses en aquesta declaració d'impacte. A més, ha de respectar-se al màxim qualsevol possible aparició de fauna i flora d'interés en l'encreuament de barrancs i efectuar les correccions paisatgístiques que calguen i s'han de tenir en compte les afeccions derivades de projectes de canalització dels esmentas cursos d'aigua.  
9. S'ha d'evitar l'afecció a la vegetació forestal als voltants de la Loma del Mulo al terme municipal de Sax. Qualsevol altra afecció a terreny forestal ha de disposar del permís de l'òrgan oportú.  
10. S'han de demanar els corresponents permisos d'ocupació i encreuament de camins ramaders.  
11. La terra obtinguda del fons de les rases no s'haurà de mesclar amb la terra vegetal i aquesta no s'haurà d'emprar per a la solera o coberta de les canonades sinó per a restaurar les capes més superficials del sòl.  
12. En el cas de ruptura de marges o límits realitzats amb pedra, terra o qualsevol altre element natural, aquests hauran de ser reposats al seu estat original.  
13. En el desenvolupament de les obres s'han de respectar els preceptes continguts en la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, contra la contaminació acústica i les ordenances municipals dictades respecte d'això.   
14. S'ha d'efectuar una correcta gestió dels residus, d'acord amb la Llei 10/2000, de residus de la Comunitat Valenciana, generats en l'obra, i a l'acabament d'aquesta els terrenys ha de quedar expedits de qualsevol resta procedent d'aquesta. A més, les restes vegetals han d'utilitzar-se en la restauració del terreny prèviament triturat. Les restes vegetals que no puguen triturar-se han de derivar-se cap a un gestor autoritzat i evitar-ne la crema.  
15. Els canvis d'oli de la maquinària s'han de realitzar en tallers autoritzats com cal.  
16. S'han de revisar diàriament les rases a fi d'evacuar-ne la fauna atrapada i s'ha de revisar la correcta disposició de les rampes d'eixida.  
17. S'ha de disposar dels permisos pertinents per a la captació de l'aigua emprada en la prova hidràulica de les canonades. S'han d'implantar mesures per a evitar l'absorció de la fauna per la força de succió de les bombes d'aigua. En el cas d'emprar algun producte químic en la prova hidràulica, s'ha de realitzar una bassa de decantació de manera que els sobrants tinguen les característiques adequades per a l'abocament d'aquests a llit públic. Els productes químics sobrants, s'han de derivar a un gestor autoritzat.  
18. S'ha de tenir en compte, en l'execució del projecte, el risc d'inundació al terme municipal d'Onil, a fi d'efectuar, en el cas que calga, les correccions oportunes en el projecte.  
19. El traçat del gasoducte, quan condicionen futurs desenvolupaments urbanístics, ha de consensuar-se amb els municipis afectats.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.   
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 11 d'abril de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el servei d'avaluació d'impacte ambiental  
Expedient: 200/9531-NJZ  
Títol: Pla parcial reclassificatori i modificatiu del PGOU S-8 industrial de Cabanes (Castelló)   
Promotor: Ajuntament de Cabanes  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Cabanes i DTTH de Castelló  
Localització: Terme municipal de Cabanes  
Descripció del projecte   
1. Objecte de projecte  
El projecte pretén la reclassificació de 178.873 m² de sòl classificat en el Pla general d'ordenació urbana aprovat per la Comissió Provincial d'Urbanisme el 26 de juliol de 1983 com a sòl no urbanitzable comú a sòl urbanitzable industrial, i el desenvolupament del sòl urbanitzable industrial mitjançant l'homologació modificativa del citat PGOU.  
Recentment es va realitzar una homologació de l'entorn del nucli urbà de Cabanes, aprovada el 25 d'octubre de 2002 i que va ser modificada per una declaració d'impacte ambiental, que excloïa el sector que ara es vol desenvolupar, en aquesta es proposa la classificació dels terrenys, com a sòl urbanitzable no programat en l'àmbit del sector 8 amb ús industrial.  
L'àrea objecte d'ordenació se situa a l'oest del terme municipal de Cabanes, a un terreny amb forma triangular i un tant residual en l'actualitat, que se situa al límit del terme municipal de la Vall d'Alba, que limita amb aquest per l'oest, i de Vilafamés situat immediatament al sud, a l'altre costat del barranc. Al sud té la urbanització del polígon del Gaidó, actualment en execució i la resta de l'àrea industrial consolidada quasi en la totalitat d'aquesta, per la qual es connecta a la carretera de la CV-159.  
El sector està limitat per xarxes primàries establides des de l'homologació del nucli de Cabanes, i al sud per un sòl de domini públic de barranc que el separa d'un sòl urbanitzable d'ús industrial.   
En concret els límits proposats per al sector coincideixen amb els seus límits físics i amb sòls de domini públic definits en l'homologació i en actual fase d'execució:  
- Pel sud: sòl de domini públic hidràulic del barranc d'Estrech  
- Per l'est: sòl de domini públic hidràulic del barranc d'Estrech  
- Per l'oest: sòl de domini públic pertanyent al camí ramader Camí de la Ratlla, que delimita la vora amb el terme municipal de la Vall d'Alba.  
- Pel nord: sòl de domini públic pertanyent a la carretera CV-159 entre Cabanes i la Vall d'Alba.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
  
  
\* \* \* \* \*  
  
\* \* \* \* \*  
- Planejament proposat  
- Paràmetres urbanístics  
3. Alternatives proposades  
No es fa un examen de les alternatives tècnicament viables. Únicament es justifica l'elecció de l'emplaçament per diverses raons:  
1. Es troba pròxim al nucli urbà de Cabanes.  
2. El límit nord d'aquest correspon amb la CV-159 per la qual cosa es troba perfectament comunicat.  
3. El terreny és perfectament pla.  
4. No hi ha a la zona espècies vegetals ni monuments d'interés.  
5. Es troba situat a la vora del polígon el Gaidó, ja en funcionament.  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 23 de maig de 2006 la Direcció Territorial de Castelló va remetre documentació relativa al Pla parcial reclassificatori i modificatiu del PGOU S-8 industrial de Cabanes (Castelló), composta per expedient administratiu, estudi d'impacte ambiental i projecte, i s'incoà el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
2. Informació pública  
Es va exposar al públic l'estudi d'impacte ambiental, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el periòdic Mediterráneo de data 20 d'agost de 2004 i en el DOGV núm. 4825, de 23 d'agost de 2004.  
Durant el període d'informació pública es va presentar una única al·legació, realitzada per la mercantil Iberdrola Distribución Eléctrica, SAU, en la qual efectuen una sèrie d'indicacions del projecte, tot això, segons consta en el certificat emés pel secretari de l'Ajuntament de Cabanes de data 30 de desembre de 2005, en els quals s'incloïa el certificat de l'aprovació provisional en ple en sessió celebrada el dia 24 de gener de 2005.  
3. Peticions d'informació o documentació complementària  
En data 30 de juny de 2006 s'emet requeriment de documentació, per part d'aquest Servei, a fi de completar l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental, en el qual se sol·licita la documentació següent:  
1. D'acord amb l'article 18 del Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), haurà de presentar estudi d'inundabilitat aprovat per la Conselleria competent en matèria d'ordenació del territori, amb un informe previ de l'organisme de conca competent.  
En cas de no solucionar favorablement el risc d'inundació del sector S-8, haurà d'excloure de l'esmentat sector aquelles zones de sòl no urbanitzable afectat per risc d'inundació les quals no podran ser objecte de reclassificació com a sòl urbà o urbanitzable, d'acord amb l'article 22 del pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA).  
2. En compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, i especialment davant de l'absència d'informació que justifique o no la possible presència de restes arqueològiques a l'entorn de l'actuació, haurà d'obtenir-se informe favorable de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià. En el cas que l'esmentat informe resulte desfavorable, així haurà d'entendre's també aquesta declaració d'impacte ambiental.  
3. Haurà de presentar informe realitzat per l'entitat de sanejament sobre la viabilitat del sistema de sanejament i depuració de l'EDAR del polígon industrial adjacent el Gaidó per a assumir els cabals generats per l'actuació del sector 8.   
4. Haurà de presentar certificat favorable de l'empresa encarregada de la recollida de residus sòlids urbans per a assumir l'increment generat per l'actuació.  
5. D'acord amb l'article 245 del Reial decret 849/1986, d'11 d'abril, pel qual s'aprova el Reglament del domini públic hidràulic, que desenvolupa els títols preliminar, I, IV, V, VI i VII de la Llei 29/1985, de 2 d'agost, d'aigües, haurà de presentar autorització de l'organisme de conca competent per a l'abocament al barranc d'Estrech de les aigües residuals i pluvials després de ser depurades per l'EDAR.  
En data 30 d'octubre de 2006 la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de Castelló remet documentació complementària la qual consta de:   
- Full d'entrada en registre de l'Ajuntament de l'annex II a l'estudi d'inundabilidad del Sector 8   
- Tràmit en patrimoni (no l'informe d'acord a l'article 11)  
- Certificat EDAR  
- Certificat RSU  
En data 9 de febrer de 2007 es rep de la DTTH de Castelló l'informe del SOT rebut anteriorment i informe del Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
En data 16 de maig de 2007 es rep documentació de la DTTH de Castelló en contestació del requeriment, l'esmentada documentació consta de:   
- Informe de Facsa  
- Informe de recollida de RSU  
- Informe de l'empresa EPSAR sobre la viabilitat del tractament en l'EDAR  
- Prospecció arqueològica.  
Sol·licitud d'informes sectorials  
En l'expedient incoat s'inclouen els informes següents sol·licitats durant la tramitació del pla parcial:  
1. Tercer informe del Servei d'Ordenació Territorial de la Direcció General d'Ordenació del Territori, de data 30 de gener de 2007, en relació amb l'estudi d'inundabilidad de l'homologació modificativa del sector S-8 de Cabanes, el qual es resumeix de la manera següent:  
«...Vist l'informe de data 21 de juny de 2004, emés per la Comissaria d'Aigües de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer sobre la inundabilitat corresponent a l'homologació modificativa dels sectors S-4 i S-8 de les normes subsidiàries de Cabanes.  
Vist el primer informe del Servei d'Ordenació Territorial de data 22 de juliol de 2004, en el qual es considera necessari per a aprovar l'estudi d'inundabilitat que aquest es complete en determinats aspectes tècnics.  
Vist el segon informe del Servei d'Ordenació Territorial de data 7 d'abril de 2005 en el qual, després de revisar la documentació aportada en relació amb els sectors 4 i 8, s'informa desfavorablement l'estudi d'inundabilitat del Sector 8 pel fet de no estimar-se complides suficientment les previsions contingudes en el PATRICOVA.  
Vist el segon informe de data 4 de maig de 2006, emés per la Comissaria d'Aigües de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer sobre la inundabilitat corresponent a l'homologació modificativa dels sectors S-4 i S-8 de les normes subsidiàries de Cabanes.   
Vist el 2n annex complementari a l'estudi d'inundabilidad redactat per l'autor de l'estudi per a donar resposta a l'informe de l'organisme de conca, mitjançant una solució definitiva que garantisca la no-inundabilitat del sector.  
Vist que l'estudi d'inundabilitat està subscrit per un tècnic competent, tal com ho avala el corresponent visat del col·legi professional (article 16.2 normativa PATRICOVA), per la qual cosa cal suposar que els resultats de la modernització i les conclusions a què arriba són correctes.  
Vist l'estudi d'inundabilitat concreta el risc establit a escala regional pel PATRICOVA a una altra escala major (1:5.000) i determina el risc futur després de l'execució de les mesures correctores.  
Vist que el PATRICOVA estableix que el planejament, en cap cas, podrà donar lloc a un increment significatiu del risc al seu terme municipal o en el d'altres municipis potencialment afectats.  
Vist que l'ordenació detallada del sector S-8 disposa de zones verdes públiques situades a la vora del llit, i al llarg de tota l'extensió d'aquest, i compleix les determinacions contingudes en l'article 30 del PATRICOVA respecte a les condicions d'ús del subjecte a la vora dels llits.  
Conclou  
Procedeix informar favorablement l'aprovació de l'estudi d'inundabilitat de l'homologació modificativa dels sector S-8 de les normes subsidiàries de Cabanes, en considerar-se complides les previsions contingudes en el Pla d'acció territorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA). Aprovació de l'estudi que es considerarà subsumida, al moment oportú, en l'instrument de planejament que habilita l'actuació (pla parcial). Hi han de constar les condicions següents:  
- Pel fet que el sector, ateses les característiques geomorfològiques d'aquest, per avaria del sistema de bombament o desbordaments del barranc per a períodes de retorn superiors als previstos en l'estudi d'inundabilitat, pot veure's afectat per risc d'inundació, són exigibles les condicions generals d'adequació de les edificacions i infraestructures en zones inundables establides en els articles 26 i 27 de la normativa del PATRICOVA.  
- El promotor de l'actuació haurà d'executar a càrrec de l'actuació les mesures correctors previstes en l'estudi d'inundabilitat.  
- L'Ajuntament de Cabanes, com a Administració competent per a l'aprovació dels projectes i supervisió de les obres d'urbanització del sector, haurà de comprovar el correcte dimensionament i execució de les infraestructures de drenatge (en particular canalitzacions, estacions de bombament i punts d'abocament) per a no afectar tercers aliens al sector, i haurà de rescabalar dels danys que es produïsquen per aquest motiu.  
D'altra banda, en el moment que l'actuació afecte el domini públic hidràulic i zona de policia o la possible incidència en el règim de corrents, haurà d'ajustar-se al que disposa la normativa vigent (Text refós de la llei d'aigües i la resta de disposicions que la despleguen), igualment s'haurà d'obtenir autorització prèvia per a l'abocament de les aigües pluvials, com també si es preveu realitzar captacions d'aigua superficial o subterrània.»  
2. Informe de la Comissaria d'Aigües de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, de data 7 de setembre de 2006, sobre les actuacions urbanístiques en l'àmbit del terme municipal de Cabanes (Castelló), el qual, respecte al programa d'actuació integrada sector S-8 del Pla parcial de Cabanes, es pronuncia de la manera següent:  
«Afecció al domini públic hidràulic i a les seues zones d'afecció de servitud i policia  
El Programa d'actuació integrada sector S-8 es troba immediatament aigües avall de la confluència del barranc de la Font amb el barranc de Cabanes o Ravatxol, en zona de domini públic hidràulic i les seues zones d'afecció de servitud i policia.»  
Disponibilitat de recursos hídrics  
S'extrau que: pel que fa a la demanda futura d'aigua previsible per al proveïment del Programa d'actuació integrada sector S-8 del pla parcial de Cabanes, s'informa que per a una superfície de 10,79 ha, estimant una dotació de 4.000 m 3 /ha/any, l'increment de consum estimat per a ús industrial del sector serà de 43.160 m 3/any = 0,04717 hm 3 /any.  
Incidència en el règim de corrents  
«Respecte al Programa d'actuació integrada sector S-8 es troba immediatament aigües avall de la confluència del barranc de la Font amb el barranc de Cabanes o del Ravatxol, i es troba afectat segons el PATRICOVA: Zona CI68 barranc de Fontaneres, Belloch i del Metge, amb risc d'inundació 4-6, i en concret risc 6 a l'entorn de la zona d'actuació (freqüència entre 100 i 500 anys, calat < 0,8 m)»  
Conclou que: «Per tot l'exposat, us fem saber que mentre no s'aporte la documentació aquesta Confederació no pot emetre l'informe relatiu a les diferents actuacions d'acord amb els articles 25.4 del Text refós de la llei d'aigües i 19.2 de la Llei 4/2004, d'ordenació del territori i protecció del paisatge.»  
3. Informe de la mercantil Facsa (Sociedad de Fomento Agrícola Castellonense, SA), de data 1 d'abril de 2004, com a actual concessionària del servei per al subministrament d'aigua potable del municipi de Cabanes, el qual conclou el següent:  
«El subministrament d'aigua potable previst per al desenvolupament urbanístic del sector de sòl no urbanitzable, situat a la vora del pla parcial del polígon del Cardo, al terme municipal de Cabanes, està garantit, amb anàloga regularitat que gaudeixen la resta de construccions del terme municipal, i l'esmentada urbanització no comportarà minva addicional respecte a les disponibilitats de cabal existents, sempre que es complisquen els requisits urbanístics:  
... es conclou que el municipi de Cabanes necessita un nou dipòsit regulador d'aigua potable de 2.000 m³ de capacitat, en previsió a futures demandes i a fi de tenir una reserva de subministrament d'un dia.  
...La xarxa de proveïment del nou polígon que volen desenvolupar, ha de partir de la canonada projectada que s'ha d'instal·lar al polígon en fase d'execució a la vora d'aquest i hauran de connectar a la vora de la depuradora.  
La xarxa principal haurà de discórrer paral·lelament a la carretera Cabanes-la Vall d'Alba (tal com s'indica en el plànol adjunt), i haurà de ser de polietilé de 10 at de pressió i de 250 mm de diàmetre. Quan estiguen en el procés hauran de posar-se en contacte amb aquesta empresa, per a la supervisió d'aquesta.»  
4. Informe de l'EPSAR (entitat de sanejament d'aigües), de data 30 de maig de 2006, sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració de Cabanes per a admetre els cabals d'aigües residuals generats pel desenvolupament del Programa d'actuació integrada del sector industrial S-8 de Cabanes (Castelló), el qual conclou el següent:  
«Pel que s'ha assenyalat anteriorment, i per al cas en què l'urbanitzador responsable del desenvolupament urbanístic decidisca no resoldre el sanejament i depuració de les aigües residuals generats per les seues actuacions mitjançant la construcció d'una EDAR pròpia i haja de sol·licitar en un futur la connexió a un sistema públic de sanejament i depuració, aquesta Entitat de Sanejament d'Aigües informa la viabilitat del tractament de l'EDAR de Cabanes de les aigües residuals generades pel desenvolupament del Programa d'actuació integrada S-8 Industrial de Cabanes (Castelló) sempre que es complisca amb els condicionants següents»  
5. Certificat de l'alcalde-president de l'Ajuntament de Cabanes, de data 29 de setembre de 2006, sobre el servei de recollida de fems del municipi de Cabanes, el qual certifica el següent:  
«En aquesta localitat, el servei de recollida de fems es presta a través de l'oportú contracte de gestió de serveis públics per l'empresa FCC Medio Ambiante, la qual disposa dels mitjans suficients i necessaris tant tècnics com humans per a fer front a la gestió dels residus sòlids urbans que es generen en el desenvolupament del sector S-8.   
Igualment es fa constar que independentment del sistema de gestió dels residus sòlids urbans, una vegada executat l'esmentat sector i rebudes les obres d'urbanització, el sector S-8 s'integrarà en el sistema de gestió municipal, i quedarà garantida la gestió d'aquest en els termes que establisca la legislació vigent.»  
Afeccions legals  
1. Després de la consulta de les cartografies temàtiques i estudis integrants dels sistemes d'informació territorial publicades per la COPUT, PGOF, CTV i xarxa Natura, no s'han detectat afeccions sobre l'àrea d'estudi.   
2. PATRICOVA  
El sector S-8 Industrial es troba en la zona d'inundació CI68, barrancs de Fontaneres, Benlloch i del Metge, considerada de risc 6 pel PATRICOVA.  
Hauran de complir-se les condicions d'ús del sòl a la vora dels llits exigides pel PATRICOVA, com també, si és procedent, les condicions d'adequació de les edificacions i infraestructures previstes en el PATRICOVA.  
3. Camins ramaders  
El límit occidental del sector S-8 coincideix amb el traçat del camí ramader assegador de la Ratlla o dels Romans (núm. 7), amb una amplària legal de 20,88 metres.  
Per això, haurà d'adequar-se d'acord amb la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders.  
4. Rambles i llits  
El sector S-8 se situa en una zona pràcticament de plana on conflueixen els barrancs del Ravatxol, el Metge i Cabanes. Concretament el barranc de Cabanes constitueix el límit est del sector.   
S'ha d'entendre subjecte al que disposa el Reial decret legislatiu 1/01, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text refós de la llei d'aigües i el Reial decret 849/86, d'11 d'abril, pel qual s'aprova el Reglament del domini públic hidràulic que desenvolupa els títols preliminar, I, IV, V, VI i VII de la Llei 29/85, de 2 d'agost, d'aigües.  
5. Jaciments arqueològics  
En l'àmbit d'estudi no es troben jaciments arqueològics, no obstant això, haurà d'obtenir-se informe relatiu al compliment del que disposa la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
6. Infraestructures de transport  
La infraestructura més pròxima localitzada és la carretera CV-159 que forma el límit nord de la parcel·la en qüestió, la qual es veurà afectada de manera directa i indirecta per l'actuació.  
Hauran de respectar-se les zones de protecció i de domini públic per afecció de vials exposades en la Llei 6/1991, de 27 de març, de carreteres de la Comunitat Valenciana, com també la Llei 14/2005, de 23 de desembre, de mesures fiscals, de gestió financera i administrativa, i d'organització de la Generalitat Valenciana.  
7. Infraestructures de transport d'energia  
Hi ha una canalització de gas pertanyent a les xarxes de titularitat de Gas Natural, que travessa el sector d'est a nord-oest, entre el marge nord d'un camí rural que hi ha actualment i el talús de la carretera CV159.  
Haurà d'atendre's al que disposa la Llei 34/1998, de 7 d'octubre, del sector d'hidrocarburs i en el Reial decret 1434/2002, de 27 de desembre, pel qual es regulen les activitats de transport, distribució, comercialització, subministrament i procediments d'autorització d'instal·lacions de gas natural  
Consideracions ambientals   
1. El sector S-8 està ocupat bàsicament per una plana d'escàs pendent, dedicada als cultius de secà, ametlers, oliveres i vinyes. Es tracta de terrenys sense grans desnivells, amb pendents homogenis en sentit nord sud.  
La major part de la zona d'estudi està formada per conglomerats ben cementats de birles d'alguns centímetres de calcàries i arenoses entre les quals s'intercalen a vegades llits argilosos i argiloarenosos. La litologia de la zona es caracteritza per la presència majoritària de conglomerats amb presència de cudols, graves i argiles.  
Això li confereix les característiques següents al sòl: erosió actual molt baixa, erosió potencial baixa, vulnerabilitat d'aqüífers mitjana.  
La capacitat d'ús del sòl és moderada. En l'àmbit d'actuació s'assigna un ús agrícola. No apareixen àrees degradades o relleus deteriorats. No apareixen zones forestals.  
2. D'acord amb l'estudi d'impacte ambiental presentat, en l'àmbit d'actuació no s'ha trobat cap espècie inclosa en els annexos I i II de l'Ordre de 20 de desembre de 1985, de la Conselleria d'Agricultura i Pesca, sobre protecció d'espècies endèmiques o amenaçades. Com tampoc es recull cap espècie del Catàleg nacional d'espècies amenaçades (RD 439/1990 de 30 de març, BOE núm. 82 del 5 d'abril de 1992) actualitzat per les ordres 29 agost de 1996, 9 de juliol de 1998, 9 de juny de 1999, 10 de març de 2000, 28 de maig de 2001, MAM/2734/2002 de 21 d'octubre i MAM/1653/2003 de 10 de juny, publicades totes en el Boletín Oficial del Estado (BOE).  
Segons l'estudi d'impacte ambiental, a més de la presència de les espècies de cultiu es troben formacions de caràcter nitròfil, producte de les activitats de cultiu, principalment de secà, i els camins limítrofs. Atés el grau d'antropització, les espècies trobades solen ser d'àmplia distribució cronològica. És prou escassa i poc diversa.  
No es troben en l'àmbit àrees forestals que hagen patit incendis a partir de l'entrada en vigor de la Llei 4/1992, de sòl no urbanitzable.  
3. En l'estudi d'impacte ambiental no es presenta un llistat d'aquelles espècies que d'alguna manera o altra es relacionen amb l'àrea d'estudi. No es descriuen les característiques biològiques i morfològiques de les espècies, com també la distribució d'aquestes, hàbitat i situació a la Comunitat Valenciana. La probabilitat de la presència d'aquestes a la zona o no. No assenyala en quins punts es pot trobar predominançia de cada espècie ni com fan ús de l'àrea d'estudi, i assenyalar si és l'àrea de campeig, de nidificació o quins són els punts més freqüents de pas.   
L'estudi d'impacte ambiental només dóna una relació de la possible presència d'espècies d'ornitofauna que poden albergar els secans arbrats, com són els fringíl·lids (C. carduelis, C. chloris).   
Segons l'estudi d'impacte ambiental no cal indicar la presència a la parcel·la d'estudi d'individus catalogats com d'especial interés o en perill d'extinció, ni es troben en l'àrea d'estudi cap de les espècies del Catàleg nacional d'espècies amenaçades Reial decret 439/1990, de 30 de març, ni d'espècies incloses en els annexos del Decret 32/2004, de 27 de febrer, del Consell de la Generalitat, pel qual es crea i regula el Catàleg valencià d'espècies de fauna amenaçades.  
Per tot l'anterior, cal dir que l'estudi realitzat de la fauna no és detallat pel que fa a la presència d'espècies i les possibles afeccions del projecte sobre aquestes. No obstant això, atesa la reduïda grandària de la zona d'estudi i l'elevada antropització d'aquesta, la informació respecte d'això resulta suficient.  
4. Segons l'estudi d'impacte ambiental, el subministrament d'aigua demanat per al desenvolupament del sector S-8 s'obtindrà de la xarxa que hi ha de subministrament d'aigua potable al municipi, xarxa d'impulsió fins al dipòsit regulador pròxim al municipi i d'allí per gravetat se subministrarà a la xarxa d'aquest connectada amb els sectors industrials de recent creació amb un diàmetre de 200 mm.  
Segons l'estudi d'impacte ambiental, la connexió a la xarxa d'aigua potable es realitzarà mitjançant les pertinents connexions i xarxa de distribució d'aigua potable, en el punt d'accés més pròxim a la xarxa que hi ha situada fora de l'àmbit d'actuació al polígon limítrof, polígon industrial Gaidó, just a l'altre costat del barranc de Cabanes i que en l'actualitat es troba en fase d'execució.  
Hi ha informe del concessionari de l'aigua de Cabanes (Facsa) sobre la disponibilitat d'aquest recurs. En l'esmentat informe es conclou que el municipi de Cabanes, necessita un nou dipòsit regulador d'aigua potable de 2.000 m³ de capacitat, en previsió a demandes futures i a fi de tenir una reserva de subministrament d'un dia. La xarxa de proveïment del nou polígon que heu de desenvolupar ha de partir de la canonada projectada que s'ha d'instal·lar al polígon en fase d'execució a la vora d'aquest (Gaidó) i hauran de connectar a la vora de la depuradora.  
La xarxa principal haurà de discórrer paral·lelament a la carretera Cabanes-la Vall d'Alba i haurà de ser de polietilé de 10 at de pressió i de 250 mm de diàmetre. Quan estiguen en el procés hauran de posar-se en contacte amb aquesta empresa, per a la supervisió d'aquesta.  
D'altra banda, l'informe de la Comissaria d'Aigües de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, de data 7 de setembre de 2006, sobre la disponibilitat de recursos hídrics, diu que la demanda futura d'aigua previsible per a proveïment del Programa d'actuació integrada sector S-8 del pla parcial de Cabanes, s'informa que per a una superfície de 10,79 ha, en estimar una dotació de 4.000 m³/ha/any, l'increment de consum estimat per a ús industrial del sector serà de 43.160 m³/any = 0,04996 hm³ any.  
El sanejament de les aigües residuals de Cabanes es realitza en l'actualitat a la depuradora situada al mateix municipi. Segons el projecte, la xarxa es realitzarà per gravetat fins a portar el cabal a un punt del sector des d'on es connectarà a l'EDAR que hi ha a l'altre costat del barranc a l'extrem nord del polígon del Gaidó. Les aigües depurades evacuaran al barranc després del procés. S'haurà d'obtenir l'autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a abocar l'efluent depurat al llit del barranc d'Estrech. Haurà d'adoptar una xarxa separativa per a la xarxa de pluvials com la de fecals.  
Es presenta informe d'EPSAR favorable a l'ampliació de cabal tractat per l'EDAR de Cabanes per l'actuació. L'esmentat informe condiciona la viabilitat del tractament al fet que l'abocament generat pel desenvolupament urbanístic haurà de complir amb els límits d'abocament establits en l'ordenança municipal d'abocaments o, si no n'hi ha, en el model d'ordenança d'abocaments de l'entitat de sanejament a fi de preservar la integritat del sistema de sanejament i la qualitat de l'efluent. També assenyala que l'urbanitzador haurà de preveure que abans del punt de connexió ha de disposar una arqueta de registre de la mateixa tipologia que la que figura en el model d'ordenança d'abocaments a la xarxa de clavegueram editat per aquesta entitat, i dotada a més de guies per a la instal·lació d'una arqueta de bagants que permeta la desconnexió de l'abocament. Així mateix, haurà de preveure la construcció sobre l'esmentada arqueta d'una caseta que permeta la instal·lació d'equips de mesurament en continu, tancada amb clau.  
Per a les aigües pluvials, segons el projecte, es realitzarà una xarxa que per gravetat portarà les aigües a un punt des del qual seran bombades al barranc d'Estrech en l'extrem més pròxim d'aquest al límit amb el terme municipal de la Vall d'Alba. Per això, haurà d'obtenir l'autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a l'abocament de les aigües pluvials a l'esmentat barranc.  
5. El sector S-8 Industrial està afectat per un risc d'inundació nivell 6 segons el PATRICOVA. A aquest respecte el promotor presenta estudi d'inundabilidad per a la concreció i modificació de l'esmentat risc, el qual va ser informat desfavorablement per aquesta Conselleria.  
El 2n annex complementari a l'estudi d'inundabilidad redactat per l'autor de l'estudi per a donar resposta a l'informe de l'organisme de conca, mitjançant una solució definitiva que garantisca la no-inundabilitat del sector. A més, està subscrit per un tècnic competent, tal com ho avala el corresponent visat del col·legi professional (article 16.2 normativa PATRICOVA), per la qual cosa cal suposar que els resultats de la modernització i les conclusions a què arriba són correctes.   
L'esmentat estudi d'inundabilitat concreta el risc establit a escala regional pel PATRICOVA a una altra escala major (1:5.000) i determina el risc futur després de l'execució de les mesures correctores. D'altra banda, l'ordenació detallada del sector S-8 disposa de zones verdes públiques situades a la vora del llit, i al llarg de tota l'extensió d'aquest, i compleix les determinacions contingudes en l'article 30 del PATRICOVA respecte a les condicions d'ús del subjecte a la vora dels llits.  
al destacar que el tercer informe del Servei d'Ordenació Territorial de la Direcció General d'Ordenació del Territori, de data 30 de gener de 2007, en relació amb l'estudi d'inundabilidad de l'homologació modificativa del sector S-8 de Cabanes, el qual conclou informar favorablement l'aprovació de l'estudi d'inundabilitat de l'homologació modificativa dels sector S-8 de les normes subsidiàries de Cabanes, en considerar-se complides les previsions contingudes en el Pla d'acció territorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA).   
De l'esmentat informe s'extrau que l'aprovació de l'estudi se supedita al compliment de tres condicions, les quals formaran part del condicionat d'aquesta declaració d'impacte ambiental que es considerarà subsumida, al moment oportú, en l'instrument de planejament que habilita l'actuació (pla parcial).   
6. L'àmbit de l'actuació és travessat per un gasoducte d'est a nord-oest entre el marge nord d'un camí rural que hi ha actualment i el talús de la carretera CV159. El pas d'aquesta línia, com afirma l'estudi d'impacte ambiental, s'integrarà en l'ordenació proposada segons la legislació sectorial corresponent. Cal destacar que en cap punt de la documentació presentada es donen les dades de servitud ni les solucions adoptades per al compliment de la Llei 34/1998, de 7 d'octubre, del sector d'hidrocarburs, i de la resta de legislació que la desenvolupa.   
7. Segons l'estudi d'impacte ambiental, el clima de la zona de Cabanes pertany al clima de la franja de transició entre la plana litoral septentrional i els climes de l'interior. El màxim publiomètric tardorenc disminueix respecte al litoral, s'aprecia un màxim secundari a la primavera, es redueix la sequedat estival per la major freqüència de tempestats en aquesta època, i disminueixen les temperatures mitjanes. Les nevades són escasses però les gelades són més freqüents, afavorides en les cubetes i valls interiors per processos d'inversió tèrmica en les nits aclarides d'hivern. La zona es caracteritza per un clima mediterrani marítim o subtropical, caracteritzat per valors de les variables climàtiques de temperatura mitjana anual de 15,8º C i una precipitació mitjana anual de 554,7 mm.  
8. L'estudi d'impacte ambiental no presenta un estudi acústic. S'hauran d'incorporar a l'estudi d'impacte ambiental mesures correctores per a corregir els efectes provocats per la maquinària i la resta d'elements que poden provocar algun tipus d'alteració del nivell sonor de la zona en la fase d'execució del projecte. Aquestes mesures hauran de preveure's també en el programa de vigilància ambiental.  
L'estudi d'impacte ambiental integra en la documentació un estudi del paisatge, en el qual es fa referència a l'afecció sobre el paisatge mitjançant el punt 3.2. Estudi de paisatge (pàgina 26 de l'estudi d'impacte ambiental), pertanyent al capítol 3. Factors del medi susceptibles de rebre impacte ambiental (pàgina 7 de l'estudi d'impacte ambiental). Segons la documentació referida, el paisatge patirà una alteració transitòria durant la fase d'execució com a conseqüència de l'eliminació de la vegetació, moviment de terres, construcció d'edificis, etc. Se substituirà un típic paisatge agrícola per una zona industrial i es mantindrà l'actual paisatge de les zones limítrofes i exteriors al sector.   
Aquesta actuació, sobretot la construcció d'infraestructures i edificis, provocarà un impacte permanent, d'extensió zonal, que afectarà directament el paisatge de la zona ruralment i indirectament al benestar de les persones.  
D'altra banda, l'estudi d'impacte ambiental no proposa mesures d'integració paisatgística sobre les construccions i la realització d'una pantalla visual a partir de la plantació de flora autòctona.  
9. Segons l'estudi d'impacte ambiental, en l'àmbit d'estudi no es troba cap jaciment arqueològic localitzat ni cap troballa de vestigis arqueològics al sector.  
L'estudi d'impacte ambiental no estableix, com a mesures protectores inicials, que prèviament a qualsevol actuació sobre aquests haurà de realitzar-se un estudi de prospecció arqueològica que una vegada remés a la Conselleria de Cultura i Patrimoni, aquesta mateixa emetrà un informe vinculant a què quedarà subjecte aquest estudi d'impacte ambiental, per tant haurà de presentar-se un annex a aquest que recollirà les mesures correctores, protectores i de vigilància que de l'esmentat informe de la Conselleria de Cultura, Direcció General del Patrimoni Cultural Valencià es deriven.  
S'haurà d'aportar l'informe definitiu previst en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, resultat de preveure en l'estudi d'impacte ambiental aquestes actuacions realitzades, els resultats i el programa de vigilància o mesures correctores respecte d'això. L'esmentat informe serà vinculant per a la resolució final del projecte.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica de Territori i Medi Ambient la competència sobre avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Pla parcial reclassificatori i modificatiu del PGOU S-8 industrial de Cabanes (Castelló), sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i supeditat al compliment dels condicionants establits en l'apartat segon d'aquesta declaració.  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. S'ha d'aportar l'informe definitiu emés per la Direcció General de Patrimoni Valencià en compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià. En el cas que l'esmentat informe siga desfavorable, així haurà d'entendre's també aquesta declaració d'impacte ambiental.  
2. L'abocament generat pel desenvolupament urbanístic ha de complir amb els límits d'abocament establits en l'ordenança municipal d'abocaments o, si no n'hi ha, en el model d'ordenança d'abocaments de l'entitat de sanejament a fi de preservar la integritat del sistema de sanejament i la qualitat de l'efluent.   
L'urbanitzador ha de preveure que abans del punt de connexió ha de disposar una arqueta de registre de la mateixa tipologia que la que figura en el model d'ordenança d'abocaments a la xarxa de clavegueram editat per aquesta entitat, i dotada a més de guies per a la instal·lació d'una arqueta de bagants que permeta la desconnexió de l'abocament. Així mateix, ha de preveure la construcció sobre l'esmentada arqueta d'una caseta que permeta la instal·lació d'equips de mesura en continu, tancada amb clau.  
3. La xarxa d'aigües pluvials del sector ha de travessar un separador de greixos, olis i sòlids en suspensió abans de l'abocament.   
La xarxa de distribució d'aigua ha de ser separativa (aigua potable, aigua residual depurada per a usos industrials i aigua residual depurada per al reg de zones verda o neteja de carrers).  
4. La zona de servitud del barranc d'Estrech ha de mantenir-se expedita, i ha de quedar supeditada l'execució de qualsevol actuació prevista en la zona de policia a l'obtenció d'autorització administrativa per part de l'organisme de conca, tal com s'estableix en l'article 9 del Reglament de domini públic hidràulic (RD 849/1986).  
Així mateix, per raó del que estableix l'article 132 de la Constitució espanyola i els articles 2 i 4 del Text refós de la llei d'aigües, tot sòl pertanyent a domini públic hidràulic és inalienable, imprescriptible i inembargable i, com a tal, ha de quedar al marge de tot procés d'urbanització, i classificar-se com a sòl no urbanitzable d'especial protecció (article 4 de la Llei 10/2004, de la Generalitat Valenciana, del sòl no urbanitzable).  
5. S'ha de presentar l'informe favorable dels serveis territorials de Medi Ambient de Castelló de la Conselleria de Territori i Habitatge relatiu al tractament del camí ramader assegador de la Ratlla o dels Romans, afectat per l'actuació.  
Aquelles consideracions que es desprenguen d'aquest informe seran considerades com a pròpies d'aquesta declaració.  
En el cas que l'esmentat informe resulte desfavorable, així haurà d'entendre's també aquesta declaració d'impacte ambiental.  
6. Ha de sol·licitar i tenir resolt el corresponent expedient d'autorització d'abocament de l'efluent de la depuradora i de les aigües pluvials al barranc d'Estrech (article 100 del Text refós de la llei d'aigües) i la complementària autorització o concessió per a la reutilització de l'esmentat efluent, en el cas d'aprofitar aquesta aigua per al reg de les zones verdes.  
Queden prohibits els abocaments al barranc sense depuració prèvia.  
7. L'Ajuntament ha d'exigir a les empreses, després de la realització de les obres, certificats de recepció de residus sòlids inerts per part d'abocadors o empreses autoritzades per a la gestió d'aquest tipus de residus.  
8. El Pla parcial ha de preveure i exigir el compliment de les condicions generals d'adequació de les edificacions i infraestructures en zones inundables establides en els articles 26 i 27 de la normativa del PATRICOVA, pel fet que el sector, ateses les característiques geomorfològiques d'aquest, per avaria del sistema de bombament o desbordaments del barranc per a períodes de retorn superiors als previstos en l'estudi d'inundabilitat, pot veure's afectat per risc d'inundació.   
També ha de preveure que l'Ajuntament de Cabanes, com a Administració competent per a l'aprovació dels projectes i supervisió de les obres d'urbanització del sector, ha de comprovar el correcte dimensionament i execució de les infraestructures de drenatge (en particular canalitzacions, estacions de bombament i punts d'abocament) per a no afectar tercers aliens al sector, i ha de rescabalar els danys que es produïsquen per aquest motiu.  
El promotor de l'actuació ha d'executar a càrrec de l'actuació les mesures correctors previstes en l'estudi d'inundabilitat.  
9. Han de respectar-se les servituds de pas del gasoducte que travessa d'est a nord-oest la zona d'actuació, com també complir amb les mesures d'ordenació exposades en la Llei 34/1998, de 7 d'octubre, del sector d'hidrocarburs, i de la resta de legislació que la desenvolupa.  
Ha d'obtenir autorització de l'empresa propietària del gasoducte (Gas Natural) per a la realització d'obres que es desenvolupen a una distància menor a 5 metres de la conducció, i ha de complir les condicions generals d'execució que l'esmentada empresa establisca respecte d'això.  
10. Durant la fase d'execució s'ha de definir l'àrea on quedarà aparcada temporalment la maquinària d'obra i indicar, si és procedent, el lloc on s'han de dur a terme les labors de neteja i manteniment d'aquesta. Així mateix, es recorda que els canvis d'oli, filtres i qualsevol altre residu de manteniment de maquinària i vehicles han de ser gestionats com cal per un taller o gestor de residus tòxics i perillosos degudament autoritzat. S'exigirà a les empreses els certificats que acrediten el lliurament dels residus generats a empreses gestores autoritzades.  
11. Durant la fase d'execució, s'ha de preveure i identificar una zona per a l'abassegament dels materials que s'han d'emprar en les obres d'urbanització i edificació, i evitar l'ocupació dels terrenys limítrofs.  
12. Han de respectar-se les zones de protecció i de domini públic per afecció de la carretera CV-159 en el límit nord de la parcel·la, exposades en la Llei 6/1991, de 27 de març, de carreteres de la Comunitat Valenciana, com també la Llei 14/2005, de 23 de desembre, de mesures fiscals, de gestió financera i administrativa, i d'organització de la Generalitat Valenciana.   
13. En el cas que les construccions afecten els serveis i infraestructures de reg, serà necessària la reposició. S'ha de garantir la continuïtat de totes les canalitzacions i canonades que travessen el sector i tinguen una funcionalitat més enllà dels límits d'aquest. Qualsevol desviació o alteració ha de disposar de l'autorització de la comunitat de regants propietària o, en tot cas, de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, la qual determinarà la manera en què s'han de dur a terme les actuacions proposades.   
14. En el cas que els cultius limítrofs es vegen afectats durant les obres d'edificació, s'han de realitzar els treballs de restitució de la situació original d'aquests.  
Tercer  
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 31 de maig de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.