Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5121, del 25-10-2005 (2005/11406)

RESOLUCIÓ de 11 d'octubre de 2005, de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per què s'ordena la part dispositiva de les declaracións d'impacte ambiental.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5121

Data del DOGV
:   25-10-2005

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2005/11625


Data del document
:   11-10-2005

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Villar del Arzobispo
    * Sagunt
    * Fuenterrobles
    * Museros
    * Domeño
    * Alacant
    * Casinos
    * Buñol
    * Sinarcas
    * Llíria
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 11 d'octubre de 2005, de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per què s'ordena la part dispositiva de les declaracións d'impacte ambiental. [2005/11214]
  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracións d'impacte ambiental
  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracións d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracións en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En virtut d'això, he resolt:
  
Article únic
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracións d'impacte ambiental corresponent a l'expedients 439/03.1-AIA Museros, 202/03-AIA Lliria, Domeño, Casinos, Villar del Arzobispo, 286/03-AIA Buñol, 145/04-AIA Sagunt, 187/04-AIA Fuenterrobles, 086/03-AIA Sinarcas i 232/02-AIA Alacant, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.
  
València, 11 d'octubre de 2005. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 439/03-AIA
  
Títol: Foneria. Valoració per reciclat de metalls no ferris
  
Promotor: Fundiciones Cuesta, SL
  
Autoritat substantiva: Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana
  
Localització: Av. Constitució, s/n, parcel·la 95-A, sector 5 del polígon industrial Torrubero, del terme municipal de Museros (València)
  
Descripció del projecte
  
Objecte del projecte
  
Fundiciones Cuesta, SL, és una indústria del sector metall-mecànic, dedicada específicament a la fabricació de diverses peces en llautó, que és un aliatge de coure i zinc, de color groc pàl·lid i susceptible de gran brillantor i poliment.
  
Les peces, (ferratges diversos, aixetes, llums, frontisses, etc.) es fabriquen a partir de la valoració per reciclatge de ferralla no fèrrica, concretament: llimadures, borumballes, peces defectuoses, etc., considerats residus no perillosos. Aquests residus procediran de diversos sectors industrials, empreses de residus i plantes de transferència.
  
Encara que no s'assenyala, és ressenyable que en ser l'objecte de la indústria la fabricació de peces de llautó, la instal·lació tindrà capacitat per a gestionar a més dels residus que siguen de matriu llautó, residus de coure, zinc i bronze (aliatge de coure amb estany i a vegades, amb addició de zinc), de més o menys qualitat, addicionant-los al gresol en les proporcions adequades per a obtenir un llautó de la composició desitjada.
  
En haver-se traslladat des de l'emplaçament en què desenvolupava aquestes activitats, fins a un altre en l'interior d'un polígon industrial, Fundiciones Cuesta, SL, sol·licita l'autorització de l'operació de gestió de residus no perillosos d'una banda, i per un altre, sol·licita la llicència municipal d'activitat.
  
Característiques més rellevants de les construccions o de l'activitat
  
Pel que fa a l'emplaçament en què la indústria projecta implantar-se, cal assenyalar que es tracta d'una parcel·la de 704,55 m² d'ús industrial inclòs en el polígon industrial Torrubero. La ubicació elegida disposa dels serveis auxiliars propis del sòl industrial: subministrament d'aigua, xarxa de sanejament, electricitat, gas, accessos, recollida municipal de RSAU, etc.
  
Les activitats que s'hi han de desenvolupar inclouen la recepció de residus de llautó, classificació en funció de la qualitat i la grandària, fosa i posterior emmotllament o injecció en calent de diverses peces de llautó (ferratges diversos, aixetes, llums, frontisses, etc.). Les peces així processades, poden ser sotmeses a un procés d'acabat superficial que incloga totes o alguna de les operacions següents: neteja i poliment mitjançant el bombo de desterrament, granalla, vibro i assecadora. Un altre tipus de poliment, mecanització, cromatge, esmaltatge o envernissada, si és el cas, seria subcontractat a altres empreses. Una vegada finalitzat el procés, les peces s'empaqueten fins a l'expedició d'aquestes.
  
El procés de fosa es du a terme en dos gresols, emprant carbó com a combustible. Es projecta emetre els gasos directament a l'atmosfera a través de les xemeneies.
  
Durant el funcionament normal i manteniment de les instal·lacions, es generaran una sèrie de residus entre els quals ?pel volum d'aquests- cal destacar les cendres i escòries procedents del procés de fosa. També es generaran una altra sèrie de residus com fungibles d'oficina, etc.
  
Es projecta el desenvolupament de les activitats en una nau industrial de planta rectangular, amb dos accessos, coberta a dues aigües i una sola planta, d'alçària tal que permet que, a banda de l'espai destinat a l'activitat industrial, les oficines, lavabos i magatzems s'hagen distribuït en dues plantes interiors.
  
Tramitació administrativa
  
En data 5 de novembre de 2003, el Servei de Residus Industrials remet el Projecte d'activitat i l'estudi d'impacte ambiental del projecte de referència.
  
En data 30 d'agost de 2004, l'Ajuntament de Museros remet la següent documentació de l'expedient municipal d'activitat incoat a petició de Fundiciones Cuesta, SL:
  
- Escrit de la secretària municipal en què s'assenyala que transcorregut el període d'exposició pública en el BOP de València, número 16, de 20 de gener de 2004, no s'hi van presentar al·legacions.
  
- Informe del tècnic municipal en què s'assenyala que pot concedir-se la llicència sol·licitada condicionada a:
  
- La instal·lació d'extracció de fums amb un sistema de llavatge d'aquests.
  
- Es facilitarà a l'Ajuntament còpies dels diferents informes realitzats al focus emissor de contaminants a l'atmosfera que s'efectuen com a conseqüència de l'aplicació de l'article 21 de l'Ordre de 18 d'octubre de 1976.
  
Afeccions legals
  
La indústria sol·licita l'autorització com a gestor de residus no perillosos que atorga la Direcció General de Qualitat Ambiental.
  
Així mateix, sol·licita la llicència municipal d'activitat que atorga l'Ajuntament de Museros, que igualment autoritza l'abocament a la xarxa municipal de clavegueram.
  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que escaiga obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.
  
Consideracions ambientals
  
Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat
  
Les accions amb probable incidència ambiental durant la fase de funcionament seran bàsicament la generació d'emissions contaminants i, en menor grau, residus, sorolls i vibracions. Atesa la tipologia de l'activitat i l'antropitzat del lloc en què es projecta dur a terme (en una parcel·la d'un polígon industrial), els elements ambientals més directament afectats pel desenvolupament del projecte podrien ser els mateixos del medi natural inert o abiòtic (aire, sòl i aigua), ja que el medi biòtic (flora, fauna i processos biòtics), perceptual i social es veuran ?en principi- molt lleugerament afectats. Els impactes ambientals directes seran sobre els quals més fàcilment es podran adoptar mesures correctores que, al seu torn, resultaran mesures preventives per als impactes indirectes sobre el medi físic biòtic, perceptual i social.
  
Respecte al sòl i les aigües, és d'assenyalar que la indústria es troba situada en una zona sense risc d'inundació, de mitjana vulnerabilitat a la contaminació de les aigües subterrànies i d'alta accessibilitat potencial als recursos hídrics, tot això d'acord amb la cartografia temàtica de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports de la Generalitat Valenciana.
  
Identificació i valoració d'impactes
  
En l'estudi d'impacte ambiental elaborat per FUNDICIONES CUESTA, SL, per a conéixer l'impacte generat per l'activitat que projecta desenvolupar a l'av. Constitució, s/n, parcel·la 95-A, sector 5 del polígon industrial Torrubero, del terme municipal de Museros (València), s'analitzen les accions generadores d'impactes durant les fases de funcionament, actuant sobre elles per a evitar o reduir la magnitud dels impactes. S'han valorat els impactes sense mesures i amb mesures correctores.
  
Es conclou que les mesures correctores plantejades són eficaces sobre els factors abiòtics, on s'inclouen les mesures contra la pols, soroll i vibracions, com a efectes impactants, i és també eficaç respecte de la sanitat i seguretat de persones i béns. Pel que fa als factors biòtics, i en absència d'impactes indirectes, es conclou que no es pot recuperar els impactes sobre la flora i fauna de la parcel·la, ja que les indústries estan distribuïdes en parcel·les i quadrícules, i no donen opció a restituir espais verds ni millorar l'entorn.
  
Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental
  
1) Contaminació acústica. Vibracions
  
Les fonts d'emissió de sorolls més representatives de l'activitat estan en la zona de vibros i granalladores. S'ha optat per aïllar localment aquesta zona, evitant d'aquesta manera aïllar la totalitat de la nau.
  
L'anàlisi de la transmissió de sorolls a l'exterior de les instal·lacions s'ha dut a terme a partir d'una estimació dels valors màxims de soroll en l'interior del local, d'acord amb els valors estimats en cada zona, amb uns màxims compresos entre els 90 i els 70 dB(A), el valor límit de 50 dB(A) en l'interior d'habitatges o instal·lacions pròximes, o confrontants segons les ordenances vigents, els punts pels quals el so pot trobar una via de fuga i la distància al focus emissor. És ressenyable que s'adopta el criteri de no considerar en els càlculs les superfícies corresponents a les portes a l'exterior, per ser poques i de reduïda superfície relativa enfront de la dels tancaments.
  
Així, després de la reducció o atenuació que comporten els materials de construcció dels paraments verticals (preformat de formigó de 16 cm) i la coberta (sandvitx de placa galvanitzada), es calcula l'atenuació per distància al focus emissor. Els resultats obtinguts es troben per sota dels 40 dB(A).
  
Respecte a les vibracions, s'ha previst aïllar la maquinària mitjançant la fonamentació d'aquesta, intercalant suro i fibra de vidre, taponant amb asfalt i cobrint amb formigó armat, de manera que el conjunt queda totalment aïllat del sòl.
  
2) Contaminació atmosfèrica.
  
Encara que no s'assenyala, és ressenyable que sent l'objecte de la industrial la fabricació de peces de llautó, la instal·lació tindrà capacitat per a gestionar a més dels residus que siguen de matriu llautó, residus de coure, zinc i bronze (aliatge de coure amb estany i a vegades amb addició de zinc), de més o menys qualitat, addicionant-los al gresol en les proporcions adequades per a obtenir un llautó de la composició desitjada. Per tot això, les emissions procedents de la fusió d'uns residus d'alguna naturalesa heterogènia, i al seu torn, de procedència heterogènia, podrien arribar a ser molt variables, podent per exemple introduir en el gresol fonts per a la formació de dioxines com pot ser el PVC del qual es recobreixen els cables de coure.
  
Així, les emissions atmosfèriques del procés de fusió de metalls no ferris, tal com es planteja, podrien dividir-se en:
  
- Els gasos de combustió de coc de petroli (partícules, CO, CO2, SOx, NMVOC i NOx). Aquests gasos podrien haver-se evitat en cas d'haver utilitzat un forn elèctric, o podrien reduir-se, utilitzant altres combustibles més nets.
  
- Les emissions procedents de la fusió dels residus no-fèrrics (partícules, metalls pesants, PCDD/F).
  
Els focus d'emissió seran les xemeneies d'emissió i les emissions fugitives, variables en funció de l'equip de captació utilitzat. No es projecta cap mesura correctora respecte d'això, com podria ser la instal·lació d'un filtre de mànegues o electrostàtic, previ a l'abocament del corrent de gasos a l'atmosfera.
  
En l'estudi d'impacte ambiental es proposa el seguiment de les emissions d'acord amb el que estableix el Decret 833/75 que desenvolupa la Llei 38/1972, de protecció de l'ambient atmosfèric, per estar la indústria especificada en el grup B, punt 2.4., Metal·lúrgia no-fèrria, apartat 2.4.2. Refosa de metalls no-ferris. No obstant això, segons s'indica, els contaminants sobre els quals es proposa el seguiment, així com els límits d'emissió, serien els corresponents al punt 27 Activitats industrials diverses no especificades i el punt 2.1. Instal·lacions que utilitzen carbó.
  
No obstant això, es considera que els contaminants i límits d'emissió serien la combinació - Prenent sempre el paràmetre més restrictiu- del punt 2.1. Instal·lacions que utilitzen carbó de l'apartat 2. Instal·lacions de combustió industrial, amb el punt 5.2. Coure de l'apartat 5. Metal·lúrgia no-fèrria.
  
Així mateix, es considera que no haurà de fer-se el seguiment de l'emissió de PCDD/F (dioxines i furans), sempre que no s'introduïsquen en el gresol els precursors d'aquests composts.
  
Pel que fa a l'emissió de metalls pesants, s'entén que metalls com poden ser Cu, ni, Zn i els composts d'aquests, i una vegada refredats els gasos, haurien de quedar retinguts en forma de partícules en l'equip de tractament de gasos, no obstant això, i dins de l'àmbit de la seguretat i higiene laboral, encara que no es detallen els sistemes de ventilació per a evitar les concentracions de metalls en l'interior de les instal·lacions, des d'un punt de vista ambientalment pragmàtic, el preceptiu Pla de prevenció de riscs laborals certificarà que el valor límit llindar-mitjana ponderada en el temps d'exposició dels treballadors no sobrepassen els nivells reglamentats, i per tant, que la concentració de metalls pesants procedents de les emissions fugaces dels cresols, es manté en uns valors reduïts.
  
3) Usos de l'aigua i contaminació hídrica
  
La indústria s'abasteix de la xarxa municipal de proveïment. Segons s'indica, les úniques aigües residuals que aboca la indústria són les aigües sanitàries de lavabos i vestidors, com també les pluvials, que són directament abocades a la xarxa separativa de sanejament municipal, i les aigües sanitàries són posteriorment enviades per al tractament d'aquestes a l'EDAR de l'Horta Nord, mancomunada entre els municipis de Museros, Albuixech, la Pobla de Farnals, Puçol, Emperador, Massalfassar, Massamagrell, Museros, Puig i Rafelbunyol, el cabal de projecte de l'EDAR és de 18.000 m³/d, i això no obstant, el cabal de funcionament l'any 2003 és de 25.854 m³/d.
  
També s'utilitza aigua en el sistema de refrigeració de la màquina d'injecció. La contaminació d'aquesta aigua és de tipus tèrmic, encara que en disposar d'un aljub de 40 m³ de capacitat, es poden recircular una vegada que han cedit en l'aljub la calor absorbida en la màquina d'injecció. Segons s'indica, no s'abocaran.
  
4) Contaminació del sòl
  
Aquest apartat està íntimament relacionat amb l'anterior per quant que l'afecció sobre les aigües podria desembocar en la contaminació del sòl i viceversa.
  
Dins d'aquest apartat, i recordant que la indústria es troba situada en una zona de mitjana vulnerabilitat a la contaminació de les aigües subterrànies, d'acord amb la cartografia temàtica de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports de la Generalitat Valenciana, és ressenyable que les activitats industrials es desenvoluparan en l'interior d'una nau industrial amb solera de formigó remolinat, de 16 cm de grossària, acabat en zones de treball amb ciment aplanat amb corró, antilliscant i impermeabilitzat.
  
5) Residus generats.
  
Durant el funcionament normal i manteniment de les instal·lacions, es generaran una sèrie de residus entre els quals ?pel volum d'aquests- cal destacar les cendres i escòries procedents del procés de fosa. També es generaran una altra sèrie de residus com els sòlids retinguts en el sistema de tractament de gasos, fungibles d'oficina, etc.
  
En l'estudi d'impacte ambiental no es detalla el mode en què els residus produïts durant l'activitat industrial seran gestionats (gestió intracentre, emmagatzemament temporal, gestió extracentre).
  
6) Programa de vigilància ambiental
  
No es presenta un programa de vigilància ambiental en què es propose el seguiment en el temps de l'estat de les instal·lacions i el compliment de la legalitat en matèria de residus i emissions atmosfèriques.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, ja que tal com estableix el punt 4.A de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, les foneries, es troben sotmeses al tràmit de declaració d'impacte ambiental.
  
En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'Impacte Ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte de valorització per reciclatge de metalls no ferris, promogut per l'empresa Fundiciones Cuesta, SL, que s'ha d'ubicar a l'av. Constitució, s/n, parcel·la 95-A, sector 5 del polígon industrial Torrubero, del terme municipal de Museros (València), en els termes que estableix el projecte d'autorització ambiental integrada i l'estudi d'impacte ambiental, sempre que es complisquen les condicions següents:
  
1. Els diversos residus gestionats, com també els generats durant el funcionament i manteniment de les instal·lacions seran adequadament emmagatzemats, etiquetats i lliurats a un gestor autoritzat, segons la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus.
  
2. Només es durà a terme la gestió de cables elèctrics amb aïllant plàstic ?i altres residus de semblant problemàtica- si en la factoria s'implementen, bé un equip per a eliminar el recobriment dels cables, bé un postcombustor que sotmeta els gasos a la temperatura i temps suficients per a la destrucció de les dioxines i furans.
  
3. Les emissions procedents de la combustió i fusió hauran de ser tractades en un filtre de mànegues o electrostàtic, abans de l'abocament d'aquestes a l'atmosfera.
  
4. Els resultats del programa de vigilància ambiental determinaran si s'han d'implementar les mesures correctores adoptades per a prevenir la contaminació acústica. En tot cas, es complirà el que estableix el títol lV, capítol ll Condicions acústiques de les activitats comercials, industrials i de serveis, i en el títol ll, capítol ll Nivells de pertorbació, de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica.
  
5. L'activitat haurà de disposar d'un llibre de registre per cada un dels focus emissions de contaminants segons el model que apareix en l'annex lV de l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera, on han d'anotar-se tots els mesuraments periòdics d'autocontrol de les emissions a l'atmosfera. El llibre de registre es troba disponible en els Serveis Territorials de la Conselleria de Medi Ambient. Així mateix, haurà de presentar correctament emplenada l'adaptació de l'enquesta que apareix en l'annex V de la mencionada ordre, la qual igualment es troba disponible en els esmentatats Serveis Territorials.
  
6. Pel que fa al programa de vigilància ambiental, constarà de les accions:
  
- Mesuraments de les emissions dels diferents contaminants a l'eixida del filtre, realitzats per un organisme de control autoritzat a la posada en marxa i cada tres anys, ja que l'activitat es troba classificada com a grup B segons l'annex ll del Catàleg d'indústries potencialment contaminants de l'atmosfera del Decret 833/75, de protecció de l'ambient atmosfèric. Els límits dels diferents contaminants seran, d'acord amb allò que s'ha expressat pel promotor, els valors límits d'emissió a l'atmosfera seran la combinació ?prenent sempre el paràmetre més restrictiu- del punt 2.1. Instal·lacions que utilitzen carbó de l'apartat 2. Instal·lacions de combustió industrial, amb el punt 5.2. Cobre de l'apartat 5. Metal·lúrgia no fèrria.
  
- Mesuraments d'autocontrol de les emissions realitzades per un centre qualificat o per la mateixa empresa una vegada cada any.
  
- Mesuraments del soroll ambiental en la parcel·la de l'activitat i en l'interior d'habitatges o instal·lacions pròximes, o confrontants realitzades per un organisme de control autoritzat a la posada en marxa i cada tres anys. Els mesuraments es realitzaran en els llocs explícitament citats en la normativa al respecte (s'elaborarà un informe en què conste el tipus d'instrument amb què s'han realitzat els mesuraments, tenint en compte el soroll de fons, el període de mesura i assenyalant si compleix la normativa vigent).
  
- Mesuraments del soroll ambiental en la parcel·la de l'activitat realitzades per un centre qualificat o per la mateixa empresa una vegada cada any, a fi de comprovar el manteniment de les condicions acústiques de l'entorn.
  
- Controlar les emissions dels equips de procés, per al que s'elaborarà un Pla de vigilància de la salut que, realitzat d'acord al Reial decret 374/2001, de 6 d'abril, sobre la protecció de la salut i la seguretat dels treballadors contra els riscs relacionats amb els agents químics durant el treball, implementarà el Programa de vigilància ambiental.
  
- S'asseguraran les condicions d'operació d'acord amb el que estableix el projecte d'activitat i l'estudi d'impacte ambiental, i es comprovarà que les mesures preventives i correctores proposades s'han realitzat i es troben en bon estat de funcionament. Aquestes mesures es completaran amb les propostes en la resolució d'impacte ambiental.
  
- Anualment, es remetrà una còpia del resultat del programa de vigilància ambiental a l'Ajuntament de Museros i a la Direcció General de Gestió del Medi Natural.
  
7. Altres condicionants ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació, com la de l'Ajuntament de Museros.
  
8. Caldrà ajustar-se qualsevol altra condició de caràcter ambiental que establisca en el seu moment la Direcció General de Qualitat Ambiental a través de les autoritzacions per a la producció i gestió de residus.
  
9. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a la Conselleria de Territori i Habitatge, Direcció General de Gestió del Medi Natural, la qual establirà, si escau, l'aplicació de noves mesures correctores.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, pel fet de ser acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no es pot interposar cap recurs; sense perjudici que utilitzen els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 31 d'agost de 2004. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 202/8410SGH
  
Promotor: Gas Natural SDG, SA
  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Infraestructures i Transport
  
Objecte projecte: Projecte de gasoducte ramal Benaguasil - Tuéjar (1a fase de Llíria a Villar del Arzobispo)
  
Localització: Als termes municipals de Llíria, Domeño, Casinos i Villar del Arzobispo.
  
Descripció del projecte
  
La descripció del projecte es fa basant-se en la documentació remesa incloent l'addenda al projecte d'autorització i escrit del promotor sol·licitant el desistiment de la 2a fase remés per la Conselleria d'Infraestructures i Transport.
  
L'objecte del gasoducte és estructurar un eix principal de proveïment de gas que permeta l'ús d'aquesta font d'energia en les àrees densament poblades del Camp del Túria, com també introduir i fomentar l'ús del gas natural en l'àrea dels Serrans, menys poblada i allunyada dels centres economicoadministratius de la província de València. Pretén donar subministrament a consum industrial i domèstic a les poblacions de Llíria, Domeño, Casinos, Villar del Arzobispo, Losa del Obispo, Loriguilla, Calles, Chelva i Tuéjar. En la 1a fase que se sotmet a avaluació ara es realitza l'eix principal fins a Villar del Arzobispo i el ramal cap aquesta població.
  
El punt d'origen del ramal és l'estació existent situada al sud de la CV-35 (eixida VS-5 i VS-6) i discorre pel termes municipals abans referits pròxims als nuclis de població que en un futur pretenen proveir-se'n i com a destinació en aquesta primera fase arribaria fins a Villar del Arzobispo tenint una longitud total de 20,561 km amb un ramal cap a la població de Villar del Arzobispo de 2,198 km.
  
En la segona fase el ramal principal continuaria des de Villar del Arzobispo fins a Tuéjar fins a un punt pròxim a la CV-35 al nord del nucli urbà.
  
Característiques del projecte:
  
- Canonada d'alta pressió A d'acer d'alt límit elàstic. En tot el seu recorregut la conducció s'instal·larà soterrada (profunditat mínima 1 m) i dotada de vàlvules de seccionament manuals. La canonada estarà dotada d'una protecció anticorrosiva doble: protecció passiva mitjançant el revestiment exterior de polietilé tricapa i protecció activa amb sistema de protecció catòdica per corrent imprés, com a sistema associat a la conducció.
  
- En addenda al projecte es produeix un canvi en el diàmetre de les conduccions que passen a tenir de 12- i 8- a 8- i 6?, respectivament, però sense variar l'ample de la pista de treball. L'addenda comunica un ajornament per a una fase posterior de la construcció del tram previst entre Villar del Arzobispo i Tuéjar. Es preveu l'execució immediata de la 1a fase de Llíria a Villar del Arzobispo. En la resposta a les al·legacions que realitza el promotor i dirigeix al Servei Territorial d'Indústria i Energia sol·licita per a la segona fase del projecte (Villar del Arzobispo - Tuéjar) quede desistida en aquesta autorització a fi d'evitar caducitats en l'expedient incoat, per a l'optimització dels procediments administratius que puguen generar-se, a fi de la simplificació de la gestió administrativa no necessària en el moment present.
  
- En el projecte inicial es preveia una estació de protecció catòdica al terme municipal de Tuéjar, que constaria d'un recinte tanca de planta quadrangular de 2 metres de costat, i s'instal·larà una connexió elèctrica en baixa tensió soterrada que es prendrà de la xarxa de Tuéjar no sent la seua longitud superior a 200 m. En l'addenda es manté la protecció catòdica sense especificar-se la nova ubicació de l'estació referida i s'elimina del pressupost la connexió elèctrica de baixa tensió a la protecció catòdica.
  
- Amplària de pista de treball: 10 m utilitzada per a l'excavació de la rasa i l'acumulació de materials extrets d'aquesta, circulació de vehicles i operacions de soldadura. L'amplària de la rasa és de 0,62 m.
  
- Desbrossament i explanació de la pista de treball, estant el balanç d'excavacions i aportes molt compensat, en tant que són els mateixos materials extrets els que posteriorment s'empraran per a realitzar el tapat de la rasa i la restitució de terrenys sobre la pista de treball. Els excedents generats s'empren en esculleres o són traslladats a abocadors controlats.
  
- Les terres d'horitzons superficials de sòl són retirades selectivament i recollides per separat per a posteriorment ser utilitzades en la restitució.
  
- Punts d'encreuament especials: llits, carreteres, etc.
  
Tramitació administrativa i contingut d'informes
  
Antecedents: Expedient de consulta 55/0739-TWA
  
Pel promotor es va remetre la corresponent memòria resum amb alternativa de traçat corresponent al ramal sencer des de Llíria a Tuéjar, i sobre el qual es van efectuar les consultes.
  
Es van efectuar consultes als organismes següents:
  
- Direcció Territorial de València d'aquesta Conselleria:
  
- Tècnic del medi natural: la zona on se situa l'actuació en projecte no afecta cap espai natural protegit ni cap instrument d'ordenació ambiental dels prevists en la Llei 11/1994, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana. Si bé el traçat proposat s'ajusta grosserament a la carretera CV-35, a partir de Losa del Obispo afecta els contraforts dels relleus de la muntanya, territori que alberga flora i fauna catalogada d'interés per a la conservació (com en el cas de l'àguila de panxa blanca), aspecte que haurà de tenir-se en compte a l'hora de plantejar el traçat definitiu i d'establir el cronograma de l'obra.
  
En tot cas, l'estudi d'impacte ambiental haurà de preveure, dins de l'anàlisi de les unitats de vegetació i comunitats faunístiques afectades per les alternatives proposades, les espècies d'avifauna el procés de nidificació de les quals pot veure's afectat per les obres, com també l'afecció a les espècies associades al medi aquàtic en el cas que l'actuació afecte llits i barrancs.
  
- Cap de la secció forestal: s'indica segons els termes municipals els terrenys forestals afectats indicant aquelles zones en què s'afecta forest d'utilitat pública i en conseqüència és necessari obtenir la llicència d'ocupació, previ a l'inici de les obres: Loriguilla (MUP núm. 54, La Sierra), Domeño (MUP núm. 52, La Sierra), Calles (MUP núm. 45, Los Rodenos), Chelva (MUP núm. 51, Las Lomas de Chinchel) i Tuéjar (MUP núm. 61, El Monte).
  
- El tècnic de camins ramaders indica una sèrie de camins ramaders que poden veure's afectats per l'actuació per la qual cosa haurà de sol·licitar-se la preceptiva ocupació temporal d'aquestes conforme a l'article 14 de la Llei 3/95, de 23 de març, de camins ramaders.
  
- Direcció General de Patrimoni de la Conselleria de Cultura: l'informe realitza una sèrie de consideracions sobre elements del patrimoni cultural que poden veure's afectats especialment sobre el bé d'interés cultural (aqüeducte de Peña Cortada) per la qual cosa hauran d'efectuar-se prospeccions arqueològiques i valorar-se de manera detallada les seues afeccions generant les pertinents mesures correctores. El traçat triat en principi és factible sempre que es realitze el preceptiu estudi d'impacte sobre el patrimoni històric, artístic i arqueològic, incloent les consideracions exposades i els resultats de les prospeccions arqueològiques, generant les pertinents mesures correctores i un programa de vigilància ambiental adequat. Haurà de tenir-se en compte el patrimoni etnològic amb especial referència al patrimoni hidràulic.
  
- Direcció General d'Interior de la Conselleria de Justícia i Administracions Públiques: es recomana que es confirme que s'ha tingut en compte el risc de despreniment i de lliscament baix i mitjà que en l'estudi geologicogeotècnic que s'indica s'ha realitzat per al traçat de la conducció. Respecte al risc d'inundacions es recomana que es protegisca el gasoducte en les zones que travessa com a inundables i grafiades en el pla adjunt de la mateixa forma que en els encreuaments amb cursos d'aigua, és a dir amb llastats de tipus A, B o C, segons els plans tipus de gas natural i la conducció en la zona de llastat portarà revestiment doble i protecció antiroca. Igualment haurà de tenir-se en compte en el projecte el risc sísmic en el municipi de Benaguasil i adequar-se a allò que s'ha preceptuat en la norma de construcció sismoresistent.
  
- Ajuntament de Loriguilla.
  
- Ajuntament de Calles.
  
- Ajuntament de Villar del Arzobispo.
  
- Ajuntament de Tuéjar.
  
- Ajuntament de Domeño: informe favorable de l'enginyer industrial i l'informe urbanístic indica que travessa sòl no urbanitzable protegit i segons les dades municipals no afecta jaciments arqueològics.
  
- Ajuntament de Llíria.
  
- Ajuntament de Losa del Obispo: es reitera la sol·licitud d'execució de dos ramals per al proveïment del futur polígon industrial de la Chupadilla (encreuament de la CV-35 Villar Llosa) i el ramal per a proveir el nucli urbà.
  
- Ajuntament de Chelva.
  
- Ajuntament de Casinos.
  
- Ajuntament de Benaguasil.
  
Es va remetre informe per part del servei d'avaluació de l'impacte ambiental respecte al traçat proposat apuntant una sèrie de consideracions que s'havien de tenir en compte al respecte.
  
Expedient. 202/1536-IAW:
  
Es va remetre per la promotora el corresponent estudi d'impacte ambiental i projecte de restauració corresponent al ramal sencer des de Llíria a Tuéjar, optant per l'alternativa central o B.
  
Es van remetre pel promotor els plànols detallats corresponents al traçat del ramal del gasoducte projectat des de Llíria a Tuéjar.
  
Pel Servei Territorial de València de la Conselleria d'Indústria es va remetre el corresponent estudi d'impacte ambiental.
  
Amb data 26 de febrer de 2004 es va remetre pel Servei Territorial d'Indústria un escrit on s'indicava que s'havia exposat al públic el corresponent estudi d'impacte ambiental dins del procediment substantiu adjuntant-se les al·legacions rebudes durant el període d'informació pública (DOGV núm. 4603, de 7 d'octubre de 2003).
  
Amb data 6 d'abril de 2004 es remet per la Unitat Territorial d'Energia de la Conselleria d'Infraestructures i Transports còpia de l'addenda al projecte d'autorització amb les modificacions abans referides i contestació a les al·legacions realitzada per la promotora, on s'indica que es desisteix per part del promotor a la segona fase des de Villar del Arzobispo fins a Tuéjar, s'escometrà només una primera fase des de Llíria fins a Villar del Arzobispo i el ramal secundari previst inicialment fins aqueixa població.
  
A través de l'àrea d'urbanisme d'aquesta Conselleria es remet, amb data 6 de juliol de 2004, informe de 22 de juny de 2004 de la Direcció General de Patrimoni Cultural de la Conselleria de Cultura relativa al projecte en què s'indica el següent en resum:
  
S'informa favorablement l'estudi sobre el patrimoni cultural valencià (patrimoni arquitectònic i etnològic d'interés històric artístic i béns d'interés cultural) complementat per l'estudi arqueològic de detall presentat i les mesures correctores i de vigilància que en ell es recullen.
  
Concloent que en considerar que el projecte pot afectar jaciments arqueològics s'aplicarà el títol III de la Llei 4/1998, de patrimoni cultural valencià, i recordar que per a la realització de les actuacions arqueològiques s'haurà de presentar un projecte d'intervenció arqueològica per a la seua pertinent autorització per part d'aquesta Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià.
  
Respecte als jaciments arqueològics no inventariats que puguen aflorar durant l'execució de les obres, s'hauran de detenir els treballs de construcció immediatament, senyalitzar convenientment la zona afectada i comunicar immediatament la troballa a la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià. Així mateix, s'iniciaran els tràmits necessaris per a l'obtenció dels corresponents permisos d'excavació arqueològica en la zona afectada.
  
En considerar que l'actuació afecta directament, en tres zones, l'aqüeducte de Peña Cortada, incoat bé d'interés cultural, i el seu entorn de protecció s'aplicarà a Llei 4/1998, de patrimoni cultural valencià, i s'haurà de presentar un projecte d'execució de la intervenció per a l'autorització d'aquest per la Conselleria de Cultura, Educació i Esport (art. 35 de la Llei 4/98, de patrimoni cultural valencià).
  
Respecte a l'aqüeducte de Peña Cortada en l'informe s'indica que l'estudi no valora la modificació inicial de la traça fins a la realització dels sondejos arqueològics. S'haurà de tenir present que l'article 62.2 De la Llei 4/1998 de patrimoni cultural valencià recull textualment: una vegada realitzada la intervenció (arqueològica), la Conselleria de Cultura determinarà les conduccions a què d'ajustar-se l'obra a realitzar. Per la qual cosa dels resultats de l'excavació arqueològica es podrien generar propostes de modificació, en fase d'execució d'obres, amb els consegüents problemes que d'això es deriva.
  
Els resultats de la prospecció arqueològica es consideren correctes. No obstant això, per a la conclusió de l'expedient d'arqueologia serà necessari aportar les fitxes d'inventari de jaciments normalitzades i degudament emplenades.
  
Els jaciments ja inventariats i que poden veure's afectats directament són: el Carril, Aljub nou, Hoya Gurrea, S-9, S-87 i S-65.
  
Consultat l'inventari d'aquesta Direcció General s'ha comprovat que no s'ha detectat l'afecció al jaciment de Maset de Corrales, recollit en el PGOU de Llíria.
  
D'acord amb la documentació presentada l'única afecció al patrimoni etnològic, al patrimoni industrial i al patrimoni immaterial es refereix a trams puntuals de les séquies, al distribuïdor d'aigües i a la plaça de bous, proposant mesures de correcció i protecció d'aqueixos elements patrimonials. Hauran d'aplicar-se necessàriament les solucions documentades proposades per a eludir les séquies (aqüeducte romà reutilitzat), com també el partidor d'aigües, actualment en desús, però de probable origen antic.
  
La promotora lliura en mà amb data 21 de juliol de 2004, l'estudi sobre el patrimoni cultural valencià (patrimoni arquitectònic i etnològic d'interés historicoartístic i béns d'interés cultural).
  
Al·legacions
  
Es relacionen a continuació un resum de les al·legacions remeses per la unitat d'energia:
  
1. Ajuntament de Llíria: remet les al·legacions de l'Instituto de los Hermanos de las Escuelas Cristianas i indica que els seus terrenys estan en sòl urbanitzable sector terciari ST-4 La Salle. En comprovar que la instal·lació discorre per un futur viari seria convenient que aquesta infraestructura es puga realitzar sense que afecte de forma negativa la futura gestió de la zona.
  
2. Institut de los Hermanos de las Escuelas Cristianas: el traçat del gasoducte podria ser un greu inconvenient per al desenvolupament de la zona urbanitzable pertanyent a l'institut, la qual cosa podria ser un greu inconvenient per al posterior desenvolupament urbanístic d'aquest sector. Sol·licita a l'Ajuntament que requerisca a l'empresa promotora el canvi del traçat de manera que no implique una càrrega per al desenvolupament urbanístic previst en el PGOU.
  
3. Tierras de Castellón, SA és propietària de diverses concessions mineres que poden veure's afectades pel projecte: Valforsa núm. 2245 per a l'explotació dels recursos miners en Losa del Obispo i Chulilla i Hoya de Gurea núm. 2307 € A de recursos de la secció C en Losa del Obispo. Argumenta que el projecte vulnera una sèrie de drets, el principi de jerarquia normativa, el principi de reserva de la Llei en matèria expropiatòria i l'article 33.3 de la Constitució que indica que ningú podrà ser privat dels seus béns i drets sinó per causa justificada d'utilitat pública o interés social, mitjançant la corresponent indemnització i de conformitat amb el que disposen les lleis. Sol·licita en conseqüència que es canvie la traça del gasoducte en el que afecta els perímetres de les concessions mineres enumerades o si no n'hi ha s'indemnitze d'acord a dret al titular de les concessions.
  
4. Caolines Lapiedra, SL: Que part del projecte afecta concessió minera núm. 1895 La Paz, al terme de Domeño, i que en la llista de béns i drets afectats no figuren, per la qual cosa ha de rectificar-se aquest extrem a l'objecte, que, d'una banda, s'hi concreten mateix les afeccions, servituds, expropiacions, ocupació temporal i la resta de gravàmens que puguen afectar-li i que puguen limitar els indicats drets, i d'una altra, a fi que també puguen concretar-se les indemnitzacions que, per aquestes limitacions, legalment li corresponguen. Sol·licita tenir per afectat per aquest projecte a Caolines Lapiedra, SL, i excloure l'esmentada zona de les afeccions, ocupacions o qualssevol gravamen derivat d'aquest projecte; o en qualsevol altre cas, incloure els drets de la referida empresa entre els afectats d'aquest pla, a l'efecte i objecte exposats en aquest escrit.
  
5. Sra. Rosario Gómez Muñoz: el traçat afecta finques de la seua propietat al terme de Casinos i pot afectar la instal·lació oliveres centenàries de la seua propietat entenent que es perjudicarien notablement també les possibilitats d'ampliació i desdoblament de la carretera València - Ademuz, i sol·licita que discórrega el traçat separant-se de la seua propietat de manera que discórreguen més allunyades de la carretera i evitar així l'arrancada de les oliveres.
  
6. El Sr. Felipe Manzano Martínez: part del traçat afecta finques de la seua propietat (V-LL-120 i V-LL-125) en estar plantades de tarongers en plena producció amb un sistema de séquies i reg per goteig, i sol·licita que es busque un nou traçat per camins a fi d'evitar l'impacte ambiental i econòmic d'arrancar una gran quantitat de tarongers en plena producció i deixar estèril una quantitat d'horta.
  
7. El Sr. Antonio Ramada Cervera i el Sr. Felipe Manzano Martínez: afecta finques de la seua propietat i sol·liciten que es modifique el traçat buscant camins públics a fi d'evitar l'impacte de destruir quantioses xarxes de canonades de reg tant en superfície com soterrades de l'esmentat pou de San Miguel.
  
7bis. El Sr. Antonio Ramada Cervera: presenta una altra al·legació en sol·licitar que es busque un nou traçat per camins per a evitar afectar finques de la seua propietat i arrancar tarongers en plena producció.
  
8. Ajuntament de Tuéjar: la planimetria presentada no és sobre el plànol cadastral per la qual cosa no es coneix amb exactitud l'afecció del gasoducte i la línia elèctrica sobre cada propietari i parcel·la. Seria convenient que la línia de gas s'executara pels camins veïnals i si no fóra possible açò que discorreguera en el límit de dues parcel·les per a perjudicar mínimament els propietaris. Sol·liciten la cartografia cadastral a escala precisa indicant el traçat exacte.
  
9. El Sr. Miguel Navarro Peña: que el traçat afecta una parcel·la de la seua propietat (en el terme municipal de Llíria) amb cultius majoritaris de cítrics, i sol·licita que s'utilitzen traçats alternatius per a no perjudicar-li: camí vell de Llíria - Casinos, camí que dóna accés a la parcel·la o pel marge de la parcel·la entre la séquia de reg i el límit del camí. Indemnització dels danys produïts en els cultius com per la superfície de la parcel·la afectada per l'obra i inhabilitada per al cultiu o altres usos.
  
10. La Sra. Agustina Diago Zapater: el traçat afecta part de la seua parcel·la a Chelva i sol·licita un canvi de traçat per a aconseguir que els arbres afectats siguen de menor producció i que la finca afectada està al costat d'un polígon industrial i en un futur, en cas d'ampliació d'aquest polígon industrial, podria ser terreny edificable i la nova situació del pas de les canonades deixaria més terreny lliure per a poder edificar-hi.
  
11. El Sr. Salvador Rodilla Romero: la instal·lació afecta terrenys de la seua propietat de tarongers en plena producció i sol·licita la desviació del traçat per a evitar aquests danys. La indemnització pels danys ocasionats.
  
12. El Sr. Santiago Zanón Martínez propietari de parcel·la en el terme municipal de Llíria amb explotació de tarongers en plena producció sol·licita desviació de traça a camí públic pròxim i en cas que no siga possible sol·licita la corresponent indemnització.
  
13. El Sr. Salvador Cerverón Gálvez: la traça afecta parcel·la de la seua propietat cultivada per tarongers, sol·licita que una vegada realitzada la instal·lació s'indemnitze econòmicament i es restituïsca el terreny a les condicions anteriors al pas.
  
14. La Sra. M. Jesús i Sra. M. Carmen Comeche Usach, propietàries de diverses parcel·les a Casinos al·leguen que la conducció discorre pròxima al nucli urbà i constitueix un risc per a la població per la qual cosa hauria de desplaçar-se el seu traçat, a més suposaria un obstacle per al desenvolupament urbanístic del municipi de Casinos per la qual cosa podria discórrer per una zona de sòl no urbanitzable molt extensa del terme de Llíria. Com a alternativa a l'anterior podria discórrer el gasoducte paral·lel a l'autovia V-30 instal·lant-se a aquest efecte en les zones de servitud que la Llei de carreteres, tant estatal com autonòmica, preveuen per a afeccions en el domini públic. Cas de no estimar-se cap de les dues opcions el traçat haurà de discórrer pels camins actualment agrícoles per a produir el menor menyscabament en l'ús actual de les finques.
  
15. El Sr. José Joaquín Murgui Navarro, Sr. Miguel Sánchez Gómez, Sr. Gustavo Muñoz Genovés, Sr. Francisco Sánchez Murgui, Sr. José Manuel Marqués Murgui i Sra. Josefina Sánchez Izquierdo, propietaris de diverses finques síties al terme municipal de Llíria presenten al·legacions i sol·licituds amb idèntic contingut: per causar menor perjudici a les seues finques particulars en explotació consideren més idoni i adequat que el traçat es desvie i fer-lo transcórrer pels límits de les finques en la part més pròxima d'aquestes al camí, amb la qual cosa es produiria menor intromissió en les parcel·les afectades i en definitiva en els cultius, en la major part d'aquests tarongers, evitant-se haver de deixar improductives diverses files d'arbratge.
  
Amb caràcter alternatiu a l'anterior si allò que ja s'ha dit no fóra possible, igualment es manifesta l'interés en què el traçat transcórrega el més pròxim per alguns dels límits del camí vell de Llíria, també a l'efecte d'evitar la destrucció d'arbratge.
  
16. El Sr. Gustavo Muñoz Genovés al·lega que el traçat hauria de transcórrer més pròxim als límits de la finca per a evitar danys en l'arbratge o si no fóra possible, que transcorreguera per alguns dels límits al camí vell de Llíria.
  
17. El Sr. Vicente Gálvez Romero finca VCA-40 sol·licita que es modifique el traçat cap al límit més pròxim. Per a evitar afecció a tarongers.
  
La Unitat Territorial d'Energia de la Conselleria d'Infraestructures i Transports va remetre la contestació a les al·legacions abans referides per part de la promotora, Gas Natural, SDG, SA, sol·licitant l'execució en aquesta autorització exclusivament de la primera fase des de Llíria fins a Villar del Arzobispo, inclusivament, i desistint en aquesta autorització de la segona fase que aniria des de Villar del Arzobispo fins a Tuéjar:
  
A continuació s'allisten les respostes a les al·legacions seguint la numeració abans exposada:
  
1. Ajuntament de Llíria: se li manifesta que les obres es realitzaran d'acord amb les solucions tècniques adoptades en el projecte i amb els condicionats sobre el planejament urbanístic que si és el cas, s'establisquen per l'Ajuntament i organismes competents.
  
2. Instituto de los Hermanos de las Escuelas Cristianas: se li manifesta que no escau la modificació del traçat en discórrer per viari de futura construcció compatible amb el futur desenvolupament urbanístic de la zona, i s'aplicaran, això no obstant, totes les solucions tècniques que establisca l'Ajuntament i els organismes competents.
  
6. El Sr. Felipe Manzano Martínez: se li manifesta que la instal·lació del gasoducte és perfectament compatible amb l'explotació agrícola inicial, de manera que la finca queda apta per al seu cultiu. A més, la prohibició de plantar arbres a una distància menor de 2 metres comptadors des de l'eix de la canonada és perfectament compatible amb el marc de plantació de la zona. Respecte de les séquies i al sistema de reg per degoteig existent, durant l'execució de les obres s'arbitraran les mesures necessàries per a no interrompre el subministrament d'aigua i en el cas que alguna instal·lació siga afectada es restituirà a l'estat inicial d'aquesta amb la major brevetat, tot això sense perjudici que siga valorada la indemnització dels béns i drets afectats que serà objecte del corresponent preu just.
  
Respecte a la variant sol·licitada, ha de desestimar-se ja que el gasoducte ha de seguir un traçat lineal incompatible amb les diverses formes dels camins o límits de les finques pels quals discorre, d'una altra manera el projecte seria tècnicament inviable.
  
7. El Sr. Antonio Ramada Cervera i el Sr. Felipe Manzano Martínez: se'ls manifesta que el gasoducte és perfectament compatible amb les canonades de reg existents en les finques per què discorre. Durant l'execució de les obres s'arbitraran les mesures necessàries per a no interrompre el reg de les finques, de manera que la realització dels encreuaments es faça amb la major celeritat. Així mateix, una vegada finalitzades les obres es restituiran les canalitzacions afectades a l'estat inicial d'aquestes.
  
Respecte a la variant i la segona al·legació del Sr. Antonio Ramada Cervera (7bis) se li manifesta el mateix que allò que s'ha indicat en el número 6.
  
11. Sr. Salvador Rodilla Romero: se li manifesta respecte a la indemnització de danys ocasionats que es procedirà a la valoració de tots els béns i drets afectats per la instal·lació. Respecte a la variant ha de desestimar-se pel fet que el gasoducte ha de seguir un traçat lineal incompatible amb les distintes formes de límits de les finques per què discorre, d'una altra manera el projecte seria tècnicament inviable i, a més, s'indica que la variant afectaria tercers, els quals tindrien el mateix dret a sol·licitar que el traçat no es modificara.
  
16. Sr. Gustavo Muñoz Genovés: se li manifesta respecte a la variant el mateix que en la número 11.
  
9. Sr. Miguel Navarro Peña: la resposta és semblant a la número 11. Analitza les tres alternatives i les desestima tenint en compte que el gasoducte ha de seguir un traçat lineal incompatible amb els traçats dels camins que farien tècnicament inviable el projecte, i a més s'afectaria tercers bé amb la nova servitud o l'ocupació temporal (10 m l). Finalment cal manifestar que l'accés als camins no pot quedar interromput durant l'execució de les obres.
  
12. Sr. Santiago Zanón Martínez: se li manifesta respecte a la modificació de traçat sol·licitada atés que el camí vell de Llíria descriu en aqueix tram un arc en el primer tram i un traçat paral·lel al gasoducte en l'afecció a les finques V-LL-174, V-LL-176, V-LL-177, V-LL-179 i V-LL-180 totes elles confrontants els titulars de les quals manifesten la mateixa proposició en les al·legacions successives i amb la finalitat de minimitzar en la mesura que es puga les afeccions a les plantacions de cítrics accedeix a considerar el desplaçament en el seu conjunt en aqueix tram, tenint en compte les consideracions tècniques del projecte i constructives en l'execució de l'obra i les limitacions referents a infraestructures agrícoles o de configuració que puguen tindre les finques, acostant la traça als límits sud oest de les finques pròxims al camí, sense ocupar-lo en cap cas i mantenint les afeccions de les servituds de pas i les ocupacions temporals en la seua totalitat en les finques.
  
En el curs de l'alçament de les actes prèvies a l'ocupació, es determinaran els acords en el traçat efectiu i les indemnitzacions corresponents procedint-se en la fase prèvia a l'execució de l'obra al replantejament efectiu de la variant.
  
15. Respecte al Sr. José Manuel Marqués Murgui, finca V-LL-176 respecte a la variant sol·licitada s'accepta igual que en la número 12.
  
15. Sra. Josefina Sánchez Izquierdo, finca V-LL-177, respecte a la variant s'accepta igual que en la número 12.
  
15. Sr. Francisco Sánchez Murgui, finca V-LL-179 respecte a la variant s'accepta igual que en la número 12.
  
15. Sr. Miguel Sánchez Gómez, finca V-LL-180 respecte a la variant s'accepta igual que la número 12.
  
13. Sr. Salvador Cerverón Gálvez, finca V-LL-184: se li manifesta que una vegada instal·lada la conducció el terreny es restituirà a l'estat agrícola inicial d'aquesta, quedant apte per al cultiu, sense perjudici que s'indemnitzen tots els béns i drets afectats per la instal·lació del gasoducte mitjançant el corresponent preu just. El ribàs serà restituït en finalitzar les obres en cas d'afectar-se.
  
15. Sr. José Joaquín Murgui Navarrés propietari de la parcel·la 73 del polígon 50 de Llíria: se li manifesta que no es veurà afectada, i s'indica això no obstant que el gasoducte ha de seguir un traçat lineal incompatible amb les distintes formes dels camins o límits de les finques.
  
17. Sr. Vicente Gálvez Romero, finca V-CA-40: se li manifesta que el gasoducte ha de seguir un traçat lineal incompatible amb les distintes formes dels límits o camins per què discorre, d'una altra manera el projecte seria tècnicament inviable.
  
14. Sra. M. Carmen i Sra. M. Jesús Comeche Usach: se'ls manifesta en relació amb el risc i perillositat a la població que el traçat discorre per terrenys rústics fora del nucli urbà i en segon lloc el projecte compleix amb els requisits legals exigits per la legislació sectorial.
  
Sota un criteri urbanístic no es creen divisions en les finques atés que es projecten tenint en compte infraestructures viàries o de canalització i formen part dels serveis necessaris en el desenvolupament de les finques qualificades en els plans urbanístics.
  
Respecte a què la canonada seguisca en paral·lel a l'autovia V-30 es desestima ja que no s'acredita cap justificació tècnica que demostre que aquesta variant siga millor que la del projecte i a més afectaria tercers que tindrien el mateix dret que l'al·legant per a sol·licitar que el traçat no es modifique.
  
5. Sra. Rosario Gómez Muñoz, finca V-CA-187 i VCA-183: se li manifesta que la instal·lació del gasoducte implica la constitució d'una servitud de pas de gas que no divideix la finca i una vegada instal·lada la conducció el terreny queda apte per al posterior cultiu d'aquest. La prohibició de plantar arbres a menor distància de 2 metres de l'eix de la canonada és sempre inferior al marc de la plantació de les oliveres per la qual cosa una vegada acabada l'obra es podran plantar les oliveres de manera que en uns anys escassament es faça perceptible el pas del gasoducte. Tot això sense perjudici, que tots els béns i drets afectats pel projecte seran indemnitzats mitjançant el preu just corresponent. El traçat del gasoducte ha de seguir un traçat lineal i encara que es dissenye tractant de minimitzar les afeccions per a causar el menor dany possible a les explotacions agrícoles no pot estar condicionada per la situació de les plantacions, ja que d'una altra manera el projecte seria inviable. Quant al risc que implica la proximitat a la carretera es complirà amb els requisits o condicionats que si és el cas fixe l'organisme competent o la legislació sectorial.
  
3- Tierras de Castellón, SA respecte als dos primers motius de nul·litat han de desestimar-se ja que l'al·legant sembla ignorar l'existència de la Llei 34/1998, de 7 d'octubre, del sector d'hidrocarburs, ja que en l'article 103 i següents declara, ex lege, la utilitat pública dels gasoductes i regula les servituds i autoritzacions de pas per la qual cosa no hi ha vulneració del principi de jerarquia normativa ni del principi de reserva de llei ja que és una norma amb rang de llei i no reglamentària, la que atorga la potestat expropiatòria.
  
Respecte a la indemnització pels perjudicis causats en la concessió el traçat del gasoducte al terme municipal de Losa del Obispo no serà realitzat en aquesta fase. No obstant això, fins i tot tenint l'al·legant el dret de l'aprofitament d'uns recursos naturals dins d'una àrea de concessió pel qual passara el traçat, açò no significa, que efectivament aqueixos recursos existisquen en la referida franja per la qual discorre el gasoducte. Perquè siga efectiu el dret patrimonial és condició necessària, a més, l'existència d'una concessió, que aqueix dret genèric es concrete en un altre administratiu que és el pla de labors, document en què el concessionari ha de posar de manifest que hi ha el mineral, que és tècnicament explotable i de quina forma pensa explotar-lo, en el temps i en l'espai. En conseqüència no procediria cap indemnització ni se li tindria per part en l'expedient llevat que acreditara a través del pla de labors que realment s'impedeix l'explotació de la concessió.
  
4, 8 i 10. Ajuntament de Tuéjar, Sra. Agustina Diago Zapater i Caolins Lapiedra, SL: no es contesten les al·legacions ja que el traçat del gasoducte en els termes municipals de Tuéjar, Chelva i part de Domeño no serà construït en aquesta fase.
  
En l'escrit de resposta d'al·legacions respecte als informes tècnics remesos per les distintes administracions públiques i organismes afectats:
  
1. Ajuntament de Tuéjar: se li indica que a totalitat del tram que afecta el terme municipal es proposa el desistiment en l'escrit.
  
2. Ajuntament de Losa del Obispo: emet informe desfavorablepel fet de no aportar-se desglossament de preus unitaris per a valorar les obres de recomposició, com tampoc diversos aclariments. Se li manifesta que no escau seguir les actuacions atés que la part del projecte corresponent a aquest terme municipal s'ha proposat en aquest escrit el desistiment de l'autorització.
  
3. Ajuntament de Loriguilla: igualment se li manifesta del desistiment de l'autorització.
  
4. Ajuntament de Domeño: notifica l'atorgament de la llicència d'obres, i manifesta la promotora l'acceptació de les condicions generals de la llicència concedida si bé se li ha remés el desistiment parcial del tram del projecte que no serà construït en aquesta fase.
  
5. Ajuntament de Casinos: notifica l'atorgament de la llicència d'obres, i manifesta la promotora l'acceptació de les condicions generals de la llicència concedida.
  
6. Ajuntament de Villar del Arzobispo: notifica la suspensió de la tramitació de l'expedient, en tant no siga tramitada la llicència d'activitat qualificada, i manifesta la promotora que la Llei 3/1989, de 2 de maig, i el Decret 54/1990, de 26 de març, de la Generalitat Valenciana en el qual es refereixen a les llicències d'activitat no s'apliquen en aquest projecte amb rang de xarxa de distribució. Es notifica a l'Ajuntament el desistiment parcial del tram del projecte que no serà construït en aquesta fase.
  
7. Servei Territorial de carreteres: sol·licita documentació complementària respecte al paral·lelisme i encreuaments, i li és aportada la documentació requerida.
  
8. Conselleria de Cultura: se li manifesta a la Conselleria que el jaciment de Peña Cortada es troba al terme municipal de Chelva en el qual no es produiran actuacions ja que forma part del tram del projecte que no serà construït en aquesta fase.
  
9. Diputació de València: autoritza els paral·lelismes i encreuaments previstos en el projecte, i manifesta la promotora l'acceptació de les condicions tècniques establides en l'autorització.
  
Consideracions ambientals
  
Aquesta declaració d'impacte ambiental avalua ambientalment exclusivament la 1a fase del projecte ramal Benaguasil - Tuéjar, que va des de Llíria fins a Villar del Arzobispo, incloent el ramal cap aquesta última població, pel fet que d'acord amb l'escrit, de data 16 de febrer de 2004, de l'empresa Gas Natural, SDG, SA dirigit a l'òrgan substantiu sol·licita es desistisca en la present autorització de la segona fase que aniria de Villar del Arzobispo a Tuéjar. No s'svalua en aquesta declaració aquesta segona fase per aquest motiu. La segona fase haurà de sotmetre's al procediment de declaració d'impacte ambiental en el seu moment.
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte
  
El traçat del gasoducte en la 1a fase que ara s'avalua discorre afectant cultius majoritàriament de secà (oliveres i vinya) i en menor grau a cítrics, puntualment afecta zona amb vegetació tipus coscollar i pinedes de pi blanc en un terreny pla o ondulat majoritàriament. Es travessen diversos barrancs o rambles: rambla de Montearagón, d'Artaj i de la Aceña. I són aquestes dues últimes les que major valor ambiental presenten.
  
El valor ambiental de la zona és mitjà - baix en conjunt i els principals elements afectats seran el sòl, la vegetació, el paisatge i la fauna.
  
2. Identificació i valoració dels impactes
  
Tenint en compte les característiques de la zona travessada en aquesta primera fase s'estima que l'impacte ambiental en conjunt serà moderat, afectarà principalment el sòl, que es reposarà, i a la vegetació natural en menor grau tenint en compte que la major part del traçat afecta zones de cultiu. Les zones de major impacte serien els encreuaments de rambles, en especial la rambla d'Artaj per l'especial morfologia d'aquesta.
  
Respecte a la fauna, pel tipus de zones travessades es considera que l'impacte serà en principi moderat, puntual i temporal.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del Programa de vigilància ambiental
  
De la documentació presentada es destaquen les següents mesures correctores:
  
- Integració dins de l'equip d'obra de l'assistent tècnic ambiental amb la finalitat específica de definir les zones En què serà necessària l'ocupació de pistes restringides o especials, entenent per tals totes aquelles amb menor amplària que la pista normal (10 m), en totes aquelles zones en què puga constatar-se objectivament i amb anterioritat al començament de la fase d'obres, risc per a la conservació de tapissos vegetals naturals, o la salvaguarda de peus arboris de valor singular.
  
- Els materials sobrants o excedents procedents dels moviments de terres hauran de ser depositats en zones prèviament preparades i transportades amb els mitjans adequats (es recomana particularment l'ocupació de xarxes o lones de cobertura durant el transport d'àrids) a abocadors autoritzats i controlats.
  
- Retirada de l'horitzó de terra vegetal (grossària variable segons zones) dins de la franja d'afecció, que es reposaran una vegada finalitzades les obres.
  
- En encreuaments de llits com a mesura contra l'erosió es disposaran esculleres al llarg de la vora formant una barrera protectora contra el corrent, podent ser substituïda per gabions.
  
- Els encreuaments fluvials es realitzaran mitjançant el sistema d'atalls, ateses les característiques de seguretat i rapidesa d'execució, no interrompent l'escorriment cas d'existir(rambles d'Artaj i Aceña).
  
- Restitució topogràfica cuidadosa, reproduint amb la major fidelitat possible el relleu preexistent.
  
- Es reposaran en la seua totalitat, tanques, límits mollons i qualsevol altre element funcional o ornamental que haja hagut de retirar-se per a la implantació del gasoducte.
  
- En tot el traçat es procedirà a la descompactació i a la reposició de la terra vegetal.
  
- Restauració vegetal en els trams següents:
  
- Rambla d'Artaj V-092 a V-093 en una longitud de tram de 100 m. Vegetació de ribera.
  
- Rambla d'Aceña en una longitud de 85 m. Vegetació de ribera.
  
- Puntal del Mocho entre V-118 a V-119 en una longitud de 140 m. Afecció a taca de pineda.
  
- Es cursarà una sol·licitud d'autorització davant de l'organisme competent, Conselleria d'Agricultura, amb l'objecte d'obtenir el permís d'ocupació temporal del conjunt de camins ramaders afectats per les obres. En l'estudi d'impacte ambiental es relacionen els camins ramaders que poden veure's afectats.
  
- L'estudi de sobre el patrimoni cultural valencià i l'estudi de detall encarregats per la promotora proposen una sèrie de mesures, encara que aquestes estan fonamentalment dirigides a zones que conformaran previsiblement la segona fase del projecte. En qualsevol cas es proposa un pla de mesures correctores i protectores.
  
Es recomana establir com a mesura preventiva bàsica un control arqueològic realitzat per un tècnic competent que comprenga el conjunt de moviments de terra necessaris per a la instal·lació de la canonada.
  
La fase del projecte (1a) que s'avalua en aquesta declaració d'impacte ambiental és la que en principi presenta menor complexitat, no obstant això, les mesures correctores aplicades s'estima que han de ser millorades i complementades per a aconseguir una millor integració de l'obra en el medi i reduir l'impacte sobre aquest.
  
S'ha de complir allò que s'ha indicat en l'informe de la Conselleria de Cultura i les mesures correctores i preventives i Programa de vigilància ambiental dels documents presentats davant de la Conselleria de Cultura i abans referits. Igualment es considera necessari el seguiment dels treballs per un arqueòleg.
  
Igualment se seguiran les indicacions efectuades per la Direcció General d'Interior en l'informe reflectit en aquesta declaració.
  
En relació a l'afecció als camins ramaders se sol·licitaran les autoritzacions pertinents davant d'aquesta Conselleria i no erròniament com es preveu en algun escrit de la promotora davant de la Conselleria d'Agricultura.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte es troba sotmés al procediment de declaració d'impacte ambiental, en estar inclòs en els supòsits prevists en l'annex I apartat 7 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei d'impacte ambiental.
  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta.
  
En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article cinqué del Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
L'article 56 del Decret 81/2003, de 27 de juny, del Consell de la Generalitat, pel qual s'estableix l'estructura orgànica de les conselleries de l'administració de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes,
  
Resolc
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte de gasoducte ramal Benaguasil - Tuéjar (1a fase de Llíria a Villar del Arzobispo segons addenda al projecte d'autorització presentada davant de l'òrgan substantiu amb data, 16 de febrer de 2004) que afecta els termes municipals de Llíria, Domeño, Casinos i Villar del Arzobispo, el promotor del qual és Gas Natural SDG, SA, sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, sempre que es duga a terme d'acord amb allò que s'ha indicat en la documentació presentada, com també els condicionants de l'apartat segon.
  
Segon
  
Condicionants per a la realització de les obres i el funcionament de l'activitat:
  
1. La promotora contractarà una assistència tècnica ambiental encarregada del seguiment de les obres i compliment de les mesures correctores i programa de vigilància ambiental, que inspeccionarà la traça durant el replantejament d'aquesta per a determinar aquells exemplars vegetals de gran envergadura i singulars, tant de cultiu com naturals, sobre els quals s'intentarà evitar l'afecció en la mesura que siga possible. Igualment respecte a la fauna es realitzarà prèviament a l'inici de les obres una inspecció de la traça per a determinar si és necessari aplicar alguna mesura correctora, en especial en els encreuaments de les rambles, séquies i punts d'aigua, per exemple, de limitació del període d'execució d'obres o lleugeres modificacions de traçat.
  
Totes aquestes actuacions es realitzaran sota la supervisió dels agents ambientals de la zona d'aquesta Conselleria que podran introduir les modificacions que consideren oportunes en defensa d'aquests elements. Es posarà especial atenció a les parcel·les 85 i 91 del polígon cadastral 13 de Casinos per a adoptar mesures de manera que s'evite en la mesura que es puga l'afecció als exemplars d'oliveres de major envergadura.
  
2. Respecte al patrimoni cultural es complirà el que estableix l'informe de la Conselleria de Cultura de data, 22 de juny de 2004, reflectit en aquesta declaració d'impacte ambiental, com també allò que s'ha determinat en la documentació presentada en la Conselleria de Cultura: prospeccions arqueològiques prèvies i estudi sobre el patrimoni cultural valencià (patrimoni arquitectònic i etnològic d'interés històric artístic i béns d'interés cultural) complementat per l'estudi arqueològic de detall.
  
Es considera necessari que hi haja un seguiment de les obres per un arqueòleg per al compliment de tot l'anteriorment indicat. Si es produeixen descobriments de jaciments arqueològics o d'interés cultural durant l'execució de les obres s'hauran de detenir-se els treballs de construcció immediatament, senyalitzar la zona convenientment i comunicar la troballa a la Direcció General de Patrimoni Cultural perquè determine les mesures que corresponguen.
  
3. La possible aparició de coves o avencs durant l'avanç de l'obra haurà de ser comunicada immediatament a aquesta Direcció General, a fi que puguen ser inspeccionades, atesa la seua condició d'espais naturals protegits mitjançant l'article 16 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana.
  
4. Els materials inerts procedents de les obres d'obertura de la rasa i pista de treball, que per les característiques d'aquest no puguen ser reutilitzats en el farciment de la rasa hauran de ser depositats en abocadors de residus inerts degudament identificats i legalitzats.
  
Altres materials residuals de l'obra, com a cables, restes de tancaments, etc. el caràcter del qual els faça assimilables a residus sòlids urbans, seran depositats en abocadors autoritzats i aptes per a aquest fi.
  
5. Platges d'abassegament, depòsits de materials i parcs de maquinària:
  
5.1. Les platges d'abassegament de materials que siga necessari establir per a executar les obres, com també els parcs de maquinària, se situaran en tots els casos en terrenys de cultiu sense afectar en la mesura que es puga l'arbratge o desproveïts de vegetació natural.
  
5.2. Els depòsits o abocadors temporals se situaran així mateix en àrees cultivades sense afectar en la mesura que es puga l'arbratge, i en qualsevol cas en terrenys adjacents a vies de comunicació. En el cas que l'impacte paisatgístic fóra elevat, es prendran les mesures necessàries per a aïllar visualment les zones mencionades mitjançant el tancat temporal d'aquestes.
  
5.3. Una vegada finalitzada l'activitat en les instal·lacions auxiliars citades, es procedirà a la restauració d'aquestes d'acord amb les mesures previstes per a la restauració de la traça del gasoducte.
  
6- Préstec de materials:
  
- En el cas que el material extret de la rasa no fóra de qualitat adequada, els materials per al farciment d'aquesta s'obtindran de pedreres existents i legalment autoritzades.
  
7- Es procedirà prèviament a la separació de la capa superficial de sòl en aquells llocs en què siga possible per a la seua posterior reposició en la pista de treball en les labors de restauració. Els materials procedents del desbrossament de la vegetació es reutilitzaran en la mesura que siga possible en la restauració de la pista de treball.
  
Les labors de descompactació seran, en els llocs que ho requerisquen, mitjançant un treball superficial, i en les zones amb afloraments rocosos s'efectuaran manualment, en les zones d'obertura dels clots de plantació.
  
8. Respecte a les actuacions de revegetació:
  
- Rambla d'Artaj V-092 a V-093 en una longitud de tram de 100 m.
  
- Rambla de la Aceña en una longitud de 85 m.
  
- Puntal del Mocho entre V-118 a V-119 en una longitud de 140 m.
  
Una vegada acabades les obres es valoraran xicotets trams de vegetació natural que puguen haver-se vist afectats i en els quals no s'han previst mesures de plantacions per si és necessari una vegada reposat el sòl i les labors de descompactació efectuar mesures complementàries del tipus de plantacions.
  
En els encreuaments de rambles prevists les esculleres que se situaran en la base dels talussos s'engravaran amb terra per a permetre la implantació de la vegetació.
  
Respecte a la rambla d'Artaj s'utilitzaran les següents espècies en substitució de les plantejades: en el llit i marges immediats majoritàriament Nerium oleander (baladre), podent introduir-se també Rhamnus alaternus (aladern) i Juniperus oxycedrus (càdec), i en les terrasses superiors i talussos que es generen s'utilitzaran les espècies següents: Pinus halepensis, Quercus coccifera, Rhamnus lycioides, Rhamnus alaternus, Juniperus oxycedrus, Rosmarinus officinalis, Stipa tenacissima i Anthyllis cytisoides. Les densitats de plantació s'adequaran per a aconseguir cobertures semblants a les existents.
  
Respecte a la rambla de la Aceña: s'utilitzaran les següents espècies en substitució de les plantejades: en el llit i marges immediats majoritàriament baladres, podent introduir-se també en els marges tal com actualment existeix Populus nigra (sense utilitzar varietats de cultiu ni híbrids). En les zones més allunyades: coscoll, romer, arç negre i llentiscle. Les densitats de plantació s'adequaran per a aconseguir cobertures semblants a les existents.
  
Respecte a la revegetació del Puntal del Mocho: V-118 a V-119: s'efectuaran plantacions amb densitats aquestes que permeten alcanzar les característiques de zones pròximes en les mateixes condicions, utilitzant-se les espècies següents: Pinus halepensis (pi blanc), Quercus coccifera (coscoll), Rhamnus lycioides (arç negre), Juniperus oxycedrus (càdec), Stipa tenacissima (espart), Rosmarinus officinalis (romer) i Anthyllis cytisoides (albaida).
  
Es presentaran davant d'aquesta Direcció General les modificacions de les revegetacions plantejades.
  
La revegetació s'efectuarà quan la terra estiga en saó entre octubre i febrer ambdós inclusivament, S'efectuarà reg de plantació i s'efectuarà un seguiment de les plantacions almenys durant dos anys des que es duguen a terme les plantacions per si és necessari adoptar mesures complementàries.
  
9. En les zones amb pendent acusada en què es prevegen problemes erosius i per a facilitar la implantació de la vegetació, es realitzaran cavallons de terra perpendiculars a l'eix de la traça que desaigüe cap als laterals i es valorarà la conveniència de complementar-les amb mesures addicionals: sembres i instal·lació de geotèxtils.
  
En l'encreuament de la rambla d'Artaj s'intentarà restituir en la mesura que es puga la seua particular morfologia, llit d'aigües baixes amb talussos verticals encaixats que donen pas a una terrassa superior àmplia i un últim talús de menor alçària també vertical que dóna pas a la zona cultivada ja fora completament del llit. S'haurà de presentar davant d'aquesta Direcció General prèviament a l'inici de les obres la solució d'encreuament que permeta restituir o aproximar-se en la mesura que siga possible a la morfologia existent per al seu vistiplau.
  
10. Es complirà el que disposa la Llei 3/1995 de camins ramaders en cas d'afecció, sol·licitant les autoritzacions corresponents davant d'aquesta Conselleria.
  
11. Es procedirà a la restitució de tots els murets de pedra seca afectats per les actuacions.
  
12. Per part de l'assistència tècnica ambiental contractada per la promotora es comunicarà a aquesta Direcció General els resultats del seguiment de les obres i del compliment de les mesures correctores i programa de vigilància ambiental.
  
13. S'adoptaran prop de les zones forestals les mesures preventives que s'indiquen pels agents ambientals de la zona d'aquesta Conselleria.
  
Tercer
  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 31 d'agost de 2004. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 286/03-AIA
  
Promotor: CEMEX ESPAñA, SA
  
Tramitació: Servei Territorial d'Indústria. Mines. (València)
  
Objecte del projecte: Ampliació - Modificació del projecte d'explotació de la concessió d'explotació La Rabosera I, núm. 2.400
  
Localització: Terme municipal de Bunyol (València)
  
Descripció del projecte
  
1. Antecedents
  
L'explotació de calcària de la concessió minera La Rabosera I núm. 2.400 es troba en activitat des de fa més de 30 anys, i aquesta es prolonga en la concessió minera La Rabosera II, que en realitat formen una mateixa pedrera. Les esmentades pedreres disposen de les pertinents llicències d'activitat i declaracions d'impacte ambiental en dates 25-10-01, 21-07-94, 30-08-96 (exp. 358/90-AIA, 260/93-AIA i 213/96 AIA) amb caràcter favorable.
  
2. Objectius principals del projecte
  
La proposta tramitada proposa:
  
- L'ampliació de la superfície afectada per l'explotació en 8 ha situades al sud de la mateixa i tocant a aquesta per a incrementar les reserves extraïbles de margues
  
- La millora en la morfologia i pendent del talús final de la pedrera per a la millor integració paisatgística d'aquest.
  
L'empresa condiciona l'ampliació de l'explotació en la zona sud a restaurar prèviament els talussos ja explotats. Amb aquest fi proposa forçar l'explotació en les zones de la pedrera més pròximes al punt final i realitzar les tasques de restauració d'aquestes abans d'allò que s'ha previst, de manera que l'explotació de l'esmentada zona de margues no comporte un augment de l'impacte paisatgístic de la pedrera.
  
Aquest canvi comporta xicotetes modificacions per ajusts en la forma del perímetre total afectat per l'activitat, que no suposaran un augment de la superfície total per contrarestar-se unes zones amb altres.
  
La geometria dels talussos finals de restauració es veurà reduïda respecte a què estan actualment autoritzats i es modificarà la morfologia per a integrar-los més fàcilment en l'entorn. Amb aquest fi incrementen els bancs de treball de 10 m respecte als de 15 m i s'amplien les bermes intermèdies compensant així la reducció de superfície de la plaça de la pedrera.
  
Els talussos de banc de la zona d'explotació calcària es reperfilaran de manera que queden bancs d'entre 7,5 i 10 m d'alçària i 45º d'inclinació respecte l'horitzontal, mentre que en els terrenys margosos la inclinació no podrà superar en cap cas els 35º respecte l'horitzontal.
  
Posteriorment, els talussos i bermes intermèdies seran revegetats.
  
3. Justificació de l'emplaçament i solució adoptada
  
La pedrera Rabosera I, núm. 2400 subministra la matèria primera a la planta de ciments CEMEX a Bunyol, annexa a l'explotació. L'esmentada pedrera disposa d'una major proporció de materials calcaris que de materials margosos i per a compensar aquest dèficit, en el seu dia es va sol·licitar i es va obtenir una nova concessió coneguda com Rabosera II.
  
No obstant això, el traçat definitiu del tren d'alta velocitat (AVE) en l'alternativa nord d'aquest, creua en la seua totalitat la zona sud de Rabosera II, paratge Baltasar que era la zona prevista per a l'extracció de margues, fent totalment impossible l'explotació d'aquesta.
  
Per a solucionar aquest nou dèficit de materials margosos, l'única alternativa a una distància raonable de la planta, són els materials margosos situats sota les elevacions que limiten pel sud la concessió Rabosera I, que no s'havia previst explotar en exercir funcions de pantalla visual.
  
No obstant això, davant de la impossibilitat d'explotar la zona de margues de la CE Rabosera II, s'ha decidit forçar l'explotació en les zones de la pedrera pròximes al punt final d'aquesta, per a poder realitzar la restauració d'aquestes abans d'allò que s'ha previst, de manera que l'explotació de la zona de margues no comporte un augment de l'impacte paisatgístic de la pedrera.
  
Duent a terme aquesta explotació, podria dissenyar-se una millora en la restauració dels talussos finals prevists per a la pedrera rebaixant els pendents finals, ja que seria factible prescindir d'extraure part de la formació margosa existent en el mur de la formació explotada i que discorre per les cotes més baixes de la pedrera en la zona est.
  
Aquests treballs d'explotació de margues i el canvi de la morfologia del talús mitjà final no estaven previstos en el projecte d'explotació vigent i per això se sol·licita aquesta ampliació /modificació del projecte
  
Tramitació administrativa
  
1. Remissió de l'expedient
  
El setembre de 2003, el Servei Territorial d'Indústria remet l'expedient de sol·licitud d'ampliació/ modificació del pla d'explotació del projecte en la concessió d'explotació minera anomenada La Rabosera I núm. 2400, al terme municipal de Bunyol (València).
  
Posteriorment, el novembre de 2003 remet el certificat del resultat de la informació publica de l'expedient, indicant que després d'haver publicat l'estudi d'impacte ambiental en el BOP núm. 236 de data 04.10.03, no es van presentar al·legacions al projecte.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per el projecte d'activitat
  
L'ampliació de margues sol·licitada es troba confrontant al sud amb la CE Rabosera I i queda encaixada entre l'explotació actual, l'autovia A-3 Madrid ?València i la fabrica de ciments. No obstant això, les modificacions previstes en el disseny de talussos se situen dins de l'explotació actual.
  
L'accés a l'explotació es fa per camí privat i a través de les instal·lacions de planta de CEMEX ESPANYA, S.
  
La població més pròxima i directament afectada per la pedrera i per l'ampliació sol·licitada és Bunyol, situat 1 km. al sud de l'explotació a l'altre costat de l'autovia.
  
Segons les normes de planejament urbanístic de Bunyol, tot el terreny que es pretén utilitzar en aquesta ampliació, està qualificat com a sòl no urbanitzable, amb especial protecció a l'explotació de recursos naturals.
  
2. Identificació i valoració dels impactes
  
Els principals efectes ambientals que la modificació / ampliació comportarà són:
  
- D'una banda l'ampliació sol·licitada comporta un increment de l'impacte paisatgístic de la pedrera ja que els monticles que s'han d'explotar feien la funció de pantalla visual cap a l'autovia A-3 Madrid-València.
  
- Increment en la producció de pols provinent de l'extracció i traginada dels materials margosos.
  
- Eliminació de 4 ha de sòl procedent d'antigues explotacions de secà abandonades i cobertes actualment per bosc baix i pi majoritàriament.
  
- D'altra banda, la modificació del projecte de restauració de la pedrera actual implica la reducció en la superfície de la plaça de pedrera, el compromís de restauració del terç occidental de la pedrera previ a l'explotació dels monticles de margues i la reducció de l'angle d'inclinació del talús final de restauració integrant de forma més naturalitzada la pedrera en l'entorn més immediat d'aquesta.
  
- Lleuger increment de la superfície de la conca de recepció i volum d'aigües d'escorriment.
  
- Creació de dues noves places de pedrera en depressió en la zona d'explotació de margues.
  
- Possibles vibracions i projeccions cap a l'autovia A-3 Madrid-València, provinents de la zona d'extracció de margues.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental
  
En principi, el projecte d'explotació de la pedrera Rabosera I ja disposa d'un pla de restauració, per això en la mesura que siga possible es tractarà d'utilitzar les mateixes mesures de restauració aprovades, traslladant-les a les noves zones excepte en el cas que es considere que cal millorar-les.
  
Requeriran mesures correctores noves els impactes derivats de l'ampliació de l'explotació en la zona sud.
  
Per a reduir l'impacte sobre el paisatge serà imprescindible que quan es comence l'eliminació de la pantalla de margues una gran part del talús nord de la pedrera que actualment es troba pròxim al seu final, haja començat la restauració d'aquest, entenent com començat, el fet que ja s'hagen remodelat i conformat els talussos dels bancs de treball, s'haja col·locat la capa de terra vegetal i s'haja procedit a la sembra i plantació d'espècies dos anys abans, a fi que almenys s'amortisquen els impactes cromàtics.
  
Per altra part, l'explotació s'haurà d'incidir en el reg de les pistes de transport, per ser aquesta l'activitat que genera major quantitat de pols.
  
A més, quan un front de treball arribe el punt d'abandó, s'efectuarà la restauració d'aquest, la qual haurà d'incloure la plantació d'espècies arbustives i arbòries autòctones i de ràpida i fàcil implantació.
  
L'explotació de les margues que actualment fan de pantalla visual no començarà fins el 2007, o siga, fins que s'haja començat la restauració dels talussos del terç occidental de la pedrera.
  
A partir d'aquesta data i a un ritme de mitjana de 300.000 t/any, l'explotació de l'ampliació es conclourà al voltant del 2020, amb la qual cosa la restauració d'aquesta zona es podrà concloure al voltant del 2022.
  
Pel que fa a la modificació del projecte d'explotació vigent, s'hauran d'aplicar una sèrie de mesures correctores millorades respecte al projecte inicial:
  
- Reducció de la superfície de la plaça de la pedrera actual
  
- Increment de talussos d'explotació de 10 m enfront dels de 15 m.
  
- Augment de superfície horitzontal en les bermes intermèdies dels fronts restaurats.
  
D'altra banda, apareixeran dues places de pedrera noves, zona A i B procedents de la modificació proposada per a l'explotació de margues les quals seran utilitzades com a desguàs natural de les aigües d'escorriment.
  
Totes aquestes accions correctores estan correctament pressupostades i vénen recollides en el pla de restauració proposat, el qual, igual que el d'explotació, es realitzarà per fases o estats intermedis.
  
L'estudi d'impacte ambiental no disposa d'un pla de vigilància ambiental, que garantisca el compliment de les indicacions i mesures correctores contingudes en l'estudi.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta. L'activitat proposada es troba inclosa en l'annex I, apartat 3c.1. del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/89, d'impacte ambiental.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 56, del Decret 81/2003, de 27 de juny, del Consell de la Generalitat, pel qual estableix l'estructura orgànica de les conselleries de l'administració de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule aquesta
  
Declaració d'Impacte Ambiental
  
Primer
  
Estimar favorable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte de modificació/ampliació del projecte d'explotació de la CE Rabosera I núm. 2400, del terme municipal de Bunyol (València), promogut per CEMEX ESPAÑA, sempre que l'activitat s'exercisca de conformitat amb el compliment de les mesures proposades en la documentació tramitada, com també en els condicionants establits en el següent apartat i les modificacions introduïdes per aquests.
  
1. Previ a l'inici de l'ampliació sol·licitada, l'empresa promotora haurà de disposar d'informe favorable d'aquesta Direcció General en què s'indique el compliment dels treballs de restauració duts a terme en el terç occidental de la pedrera. En cas que no siga així, l'empresa promotora quedarà obligada a dur a terme les actuacions previstes i en cap cas s'extrauran els materials margosos de la zona d'ampliació.
  
2. Una vegada finalitzada l'explotació - restauració de la redrera, les places de pedrera que queden deprimides respecte de la topografia de l'entorn seran objecte d'un projecte concret de restauració que haurà de disposar d'un informe favorable o declaració d'impacte ambiental per part d'aquesta Direcció General.
  
3. Haurà de desenvolupar-se un pla de vigilància ambiental, correctament pressupostat, que permeta el control ambiental de l'explotació - restauració i de les mesures correctores que hagen d'aplicar-se a mesura que aquesta discórrega preveient a més la possible modificació dels objectius inicials en funció dels resultats obtinguts. El control ambiental haurà de comprendre la vida de l'explotació més un període de temps posterior a la fase final de restauració de manera que quede correctament garantida la regeneració de l'espai afectat.
  
4. El promotor queda obligat a presentar davant del Servei Territorial d'Indústria i Energia, abans del 31 de gener de cada any, un informe anual, en dos exemplars, on s'arrepleguen el balanç i l'estat actual de l'activitat, respecte als volums extrets i aprofitats, als farciments efectuats i a l'aplicació de les mesures protectores i correctores previstes en el Pla de restauració-estudi d'impacte ambiental i en aquesta declaració d'impacte ambiental, com també qualsevol possible incidència sorgida en el desenvolupament d'aquestes. Aquest servei remetrà una de les còpies a aquesta Direcció General.
  
València, 31 d'agost de 2004. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 145/04-AIA
  
Títol: Fàbrica de ciment
  
Promotor: LAFARGE ASLAND, SA
  
Autoritat substantiva: Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana
  
Localització: C/ Isaac Newton s/n, del polígon industrial Sepes, del terme municipal de Sagunt (València)
  
Descripció del projecte
  
Objecte del projecte
  
La factoria de LAFARGE ASLAND, SA, situada en el carrer Isaac Newton s/n, del polígon industrial Sepes, del terme municipal de Sagunt (València), es destina a la fabricació per via seca de ciment gris, amb una capacitat de producció d'1.950.000 tones/any i ciment blanc, amb una capacitat de producció de 300.000 tones/any.
  
La indústria projecta la modificació de les actuals instal·lacions d'aquesta, amb l'objectiu bàsic d'ampliar la utilització de diversos residus en el procés de fabricació de ciment. Els residus s'emprarien, per aquest ordre, com a matèria primera de substitució en la formulació del cru, com a combustible de substitució (sòlid i líquid) en la fase de cocció, i finalment, com a addició al clínquer en la fabricació del ciment.
  
La substitució de matèries primeres i combustible, per matèries primeres i combustibles derivats de residus, es duu a terme complint amb la normativa ambiental aplicable i els paràmetres de qualitat aplicables a fi de l'activitat de LAFARGE ASLAND, SA: el ciment. Per a poder dur a terme aquesta valoració de residus, la factoria ha de modificar-se bàsicament en el que a tractament i mesurament en continu de les emissions de contaminants atmosfèrics es refereix i la renovació de l'electrofiltre del forn de clínquer blanc, encara que també s'afronta l'emmagatzemament de combustibles líquids derivats de residus, la millora de l'emmagatzemament de clínquer blanc (sitja) i la insonorització d'equips.
  
Aquestes modificacions comporten una sèrie d'avantatges econòmics i ambientals. Entre aquests últims estan la reducció del consum de combustibles fòssils no renovables, la disminució de les emissions globals a l'atmosfera respecte a si els residus que s'han de tractar s'han d'incinerar en instal·lacions específiques o eliminar en abocador, el fet que el tractament dels residus en cimentera no implique la generació de nous residus, ni que les emissions a l'atmosfera es vegen afectades negativament (ja que la interacció dels gasos amb la matèria primera de manera que la part no combustible queda retinguda en el procés i incorporada al clínquer).
  
L'objecte del projecte i estudi d'impacte ambiental presentats és l'obtenció de l'autorització ambiental integrada de la totalitat de la factoria, i és per un altre costat considerat el conjunt de les modificacions plantejades com a ambientalment substancials per l'òrgan competent en la matèria, en necessitar, almenys, l'autorització com a gestor de residus perillosos i no perillosos. A banda d'aquest aspecte legal/administratiu, no sembla que les modificacions plantejades suposen un increment significatiu de les emissions a l'atmosfera, abocament a llits públics o litoral, generació de residus o utilització de recursos naturals.
  
Independentment de l'ordre de les prioritats (econòmiques, ambientals, d'imatge i les interaccions d'aquestes) de la mercantil, la sol·licitud anticipada de l'autorització ambiental integrada ha avançat la programació de mesures correctores i inversions tendents a aconseguir els objectius de la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, i el Decret 40/2004, de 5 de març, del Consell de la Generalitat, pel qual es desenvolupa el règim de prevenció i control integrats de la contaminació a la Comunitat Valenciana.
  
Antecedents
  
En la parcel·la objecte d'avaluació d'impacte ambiental s'exerceix l'activitat de fabricació de ciment des dels anys cinquanta. Des de llavors, s'han vingut modificant les instal·lacions fins a l'estat actual d'aquestes.
  
D'altra banda, cal assenyalar que la factoria que se sotmet a avaluació d'impacte ambiental se situa sobre sòl urbà d'ús industrial, que va ser avaluat ambientalment ?juntament amb la resta del municipi- en el marc de la revisió del PGOU de Sagunt, que disposa de declaració d'impacte ambiental amb condicions, de data 24 de febrer de 1992.
  
Caràcter de la declaració
  
La declaració d'impacte ambiental que conforma aquesta resolució forma part del procés d'autorització ambiental integrada en tràmit, en aplicació de la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, i el Decret 40/2004, de 5 de març, del Consell de la Generalitat, pel qual es desenvolupa el règim de prevenció i control integrats de la contaminació a la Comunitat Valenciana.
  
Aquesta normativa determina el contingut i abast de l'autorització ambiental integrada, la finalitat del qual és integrar en una única resolució totes aquelles autoritzacions i pronunciaments sectorials en matèria d'abocaments d'aigües residuals, producció i gestió de residus i emissions a l'atmosfera competència de la conselleria competent en matèria de medi ambient de la Generalitat, preceptius per a la implantació i posada en marxa de les instal·lacions sotmeses al règim de prevenció i control integrats de la contaminació a la Comunitat Valenciana. En aquesta resolució s'incorporarà, si és el cas, la declaració o estimació d'impacte ambiental.
  
En els casos en què així succeïsca i al mateix temps l'emplaçament ho permeta, escau, per tant, excloure del contingut de la declaració d'impacte ambiental aquells aspectes que la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, i el Decret 40/2004, de 5 de març, del Consell de la Generalitat, pel qual es desenvolupa el règim de prevenció i control integrats de la contaminació a la Comunitat Valenciana, reserven a la resolució administrativa que conté l'autorització ambiental integrada, a fi d'evitar duplicitats innecessàries en el procés d'anàlisi i valoració ambiental, com també en l'establiment de mesures correctores, protectores i la vigilància i control d'aquestes.
  
Cal considerar que l'avaluació d'impacte ambiental de les afeccions ambientals derivades de l'emissió de contaminants atmosfèrics, generació de residus, consum d'aigües i abocament d'aigües residuals, es realitza a través dels informes que emeten organismes i serveis competents en cadascuna de les matèries, els quals al seu torn són consultats pel departament que emet l'autorització ambiental integrada.
  
A la vista de l'article 22 del Decret 40/2004, l'autorització ambiental integrada contindrà, a banda de la declaració d'impacte ambiental, tota una sèrie d'apartats a través dels quals podran minimitzar-se els impactes directes sobre el medi abiòtic i la població. Els impactes ambientals directes seran sobre els quals més fàcilment es podran adoptar mesures correctores que, al seu torn, resultaran mesures preventives dels impactes indirectes sobre el medi natural biòtic, perceptual i social. I seran les afeccions directes, les que durant el funcionament normal de les activitats IPPC poden donar-se sobre els treballadors i el medi natural inert o abiòtic (aire, sòl i aigua) i les indirectes, les que poden donar-se sobre el medi biòtic (flora, fauna i processos biòtics).
  
En conseqüència, la necessària coordinació administrativa entre els diversos departaments de la Conselleria de Territori i Habitatge, si més no exigeix que la declaració d'impacte ambiental, que és succeïda per una autorització ambiental integrada, limite l'àmbit de decisió d'aquesta als aspectes relacionats amb les afeccions directes a la fauna, flora, paisatge, espais naturals protegits, zones humides, formacions geomorfològiques i altres.
  
Tramitació administrativa
  
1. Remissió i contingut de l'expedient, informació pública
  
En data 2 de febrer de 2004, el Servei de Control Integrat de la Contaminació, en sol·licitar la declaració d'impacte ambiental, remet el projecte, l'estudi d'impacte ambiental del projecte de referència i informe per a l'admissibilitat de l'abocament, com també diverses còpies dels informes sol·licitats als serveis de qualitat d'aigües, gestió de residus i protecció de l'ambient atmosfèric, i còpia de l'informe de la Confederació Hidrogràfica. Així mateix, es comunica que transcorregut el període d'informació pública, s'hi van presentar al·legacions. No es comunica el DOGV en què es va realitzar l'anunci.
  
En data 24 de març de 2004, al mateix temps que es remet nova documentació presentada per LAFARGE ASLAND, SA, es reitera la sol·licitud de declaració d'impacte ambiental. S'entén que el termini que fixa la legislació d'impacte ambiental per a la resolució de l'expedient comença a comptar a partir de la recepció de l'última documentació remesa per l'òrgan amb competència substantiva en el procediment d'autorització ambiental integrada.
  
2. Al·legacions
  
Segons escrit firmat pel cap de Servei de Control Integrat de la Contaminació, transcorregut el termini d'exposició pública s'hi van presentar al·legacions. Les al·legacions traslladades per l'Ajuntament de Sagunt, són:
  
Primera. Atesa la naturalesa de les matèries primeres de l'activitat i en particular el clínquer, producte intermedi que és un material molt friable (genera pols amb facilitat), com també les escòries per efecte del vent la finor i absència d'humitat de la pols fa que es traslladen amb facilitat fins i tot més enllà de les instal·lacions de la fàbrica. La manipulació i el confinament d'aquestes haurà de realitzar-se en instal·lacions totalment tancades com sitges o naus amb depressió interna.
  
En el transport interior s'utilitzaran així mateix elements totalment tancats amb equips de desenpolsament en els punts de transferència, a fi de minimitzar en la mesura que es puga aquestes emissions fugitives.
  
Amb aquest objectiu s'hauran d'incrementar de forma notable la freqüència de les operacions d'aspiració i neteja de pols en tota la superfície de la fàbrica.
  
Segona. Atés que un dels impactes més greus que causa la fàbrica està relacionat amb el disparament dels electrofiltres (en evitació d'explosions per excés de CO, parades o incidències en la instal·lació), que produeix amb notable freqüència, i provoca l'abocament directe a l'atmosfera de tot el cabal de pols procedent dels intercanviadors, amb la formació de núvols de pols que són desplaçats a les zones urbanes i agrícoles del seu entorn amb la consegüent alarma social. A fi d'evitar aquests efectes, hauran de proposar-se solucions que suplisquen les actuals desconnexions o alternatives als sistemes actuals de precipitació electrostàtica mitjançant la instal·lació, si és el cas, de filtres híbrids o millors tecnologies disponibles (MTD).
  
Tercera. D'acord amb l'esperit de la directiva europea, convencions internacionals i el principi d'aplicació de les MTD haurà de considerar-se el canvi del tipus de combustible actualment utilitzat, coc de petroli, a combustibles com el gas natural molt més respectuós amb el medi ambient, aprofitant la conjuntura favorable de la ubicació en les seues proximitats de la regasificadora.
  
El combustible coc de petroli, actualment emmagatzemat a la intempèrie, haurà de disposar-se mentrestant, en sitges o en naus tancades les característiques constructives de les quals garantisquen la suficient estanquitat a fi d'evitar tant la dispersió eòlica d'aquest com la filtració dels eventuals lixiviats per efecte de les pluges al subsòl.
  
Quarta. La utilització d'altres residus, a més de les farines animals com a combustibles de substitució se subjectarà al que estableix la legislació vigent i als protocols d'informació i autorització que s'establisquen per part de l'Ajuntament de Sagunt.
  
Cinquena. S'establiran les mesures d'apantallament i aïllament acústic de font oportunes a fi de propiciar un ambient exterior de qualitat, que no superen els nivells de recepció indicats en l'Ordenança municipal de protecció del medi ambient contra sorolls i vibracions i Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica.
  
Sisena. La documentació no preveu mesures per a minimitzar l'important impacte que, el transport mitjançant camions de les matèries primeres i productes acabats, exerceix sobre la xarxa de vials i el trànsit local.
  
Setena. Haurà de tenir-se en compte que si no està la fàbrica de ciment subjecta a les prescripcions contingudes en el Reial decret 1254/1999, de 16 de juliol, pel qual s'aproven mesures de control inherents als accidents greus en què intervinguen substàncies perilloses, sí que es troba situada entre les zones de prevenció i alerta de la planta de fertilitzants de Fertiberia.
  
Vuitena. Hauran d'establir-se mecanismes de mesura i control de les emissions atmosfèriques produïdes per les activitats de la fàbrica, en cada un dels focus d'emissió, implantant allí on els hi haja, analitzadors automàtics en continuïtat establint els sistemes necessaris que facen possible l'accés informàtic als paràmetres d'emissió (partícules, NOx, CO2, SOTA2, etc.) en temps real per part del departament d'activitats i medi ambient, de l'Ajuntament de Sagunt.
  
Novena. Aquest supòsit té un problema afegit:
  
No es tracta d'un assentament d'una nova activitat, sinó que es tracta de legalitzar definitivament i de mode unificador una activitat que inicia el funcionament d'aquesta l'any 1952, concedida Inicialment sota el nom de Ferroland, i que pateix posteriors ampliacions en 1965, 1973, 1986, 2002 totes elles a nom d'ASLAND excepte l'última a nom de LAFARGE ASLAND i encara sense obtenir acta favorable que habilite per al seu funcionament.
  
En ser totes actuacions dins d'un mateix procés productiu, per tant i amb caràcter general dins del present projecte hauran de presentar la resta d'actuacions que falten per obtenir llicència definitiva o si és el cas acta favorable i que no han sigut previstes dins d'aquest projecte o que per ser complementàries, hagen de ser incorporades.
  
A aquest respecte i conforme es recull en el punt seté de l'informe del Sr. enginyer industrial, l'activitat extractiva en les diverses pedreres d'aprovisionament de matèries primeres no es troba, per si mateixa, entre les subjectes a AAI, no obstant, atesa la vinculació exclusiva de l'activitat extractiva al procés fabril que ens ocupa, especialment en el que a la pedrera de calcària Salt del Llop es refereix, sítia en el nostre terme municipal, com també a la importància de les instal·lacions d'aquesta i del fort impacte ambiental que causa en el seu entorn, tot això unit al fet de l'existència de nombroses reclamacions d'afectats pròxims a la zona d'explotació, aconsella la presa en consideració d'aquesta i per tant s'ha de preveure com a part inseparable i integrant de la sol·licitud de l'AAI i s'han d'incorporar a aquest fi els documents i estudis tècnics necessaris complint a allò que s'ha contingut en l'article 12 de la Llei 16/2002.
  
Atés que el Servei de Control Integrat de la Contaminació va sol·licitar la declaració d'impacte ambiental del projecte de referència en data 2 de febrer del 2004 i que, posteriorment en data 24 de març de 2004, l'Àrea de qualitat ambiental va reiterar la sol·licitud realitzada en data 2 de febrer de 2004, s'entén que l'expedient podria estar complet sense la resposta del promotor a les al·legacions de l'Ajuntament de Sagunt, encara que això podria donar lloc a indefensió dels interessats, segons l'article 63.2 de Llei 30/1992, de 26 de novembre de 1992, de règim jurídic de les administracions públiques i de procediment administratiu comú, sempre que encara tot i haver tingut coneixement de les al·legacions, el promotor no haguera tingut res a dir al respecte.
  
Com que aparentment, la Resolució de l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental ha de ser anterior al Tràmit d'audiència a l'interessat, exposat en l'article 19 del Decret 40/2004, de 5 de març, del Consell de la Generalitat, pel qual es desenvolupa el règim de prevenció i control integrats de la contaminació a la Comunitat Valenciana, i que l'òrgan amb competència substantiva va remetre a aquest Servei les al·legacions presentades, però no la resposta del promotor a les esmentades al·legacions, en data 12 de juliol de 2004, es van remetre les al·legacions traslladades per l'Ajuntament de Sagunt al projecte per a l'obtenció de l'autorització ambiental integrada promogut per l'empresa LAFARGE ASLAND, SA, situada en el C/ Isaac Newton s/n, del polígon industrial Sepes, del terme municipal de Sagunt (València), perquè aquesta industrial incorporara al procediment les consideracions que respecte a les esmentades al·legacions estimen oportunes.
  
En data 20 de juliol de 2004, es rep la resposta del promotor a cada una de les al·legacions traslladades per l'Ajuntament de Sagunt:
  
Primera. S'ha de posar de manifest que la fàbrica de ciments titularitat de LAFARGE ASLAND, SA, sítia a Sagunt, en l'actualitat ja disposa d'emmagatzemaments tancats consistents en naus o sitges per a totes les matèries primeres i clínquers d'aquests, d'acord amb allò que s'ha expressat per l'Ajuntament de Sagunt en la primera de les seues al·legacions.
  
Així mateix, dins dels projectes associats a l'autorització ambiental Integrada sol·licitada per aquesta part, es troba la construcció d'una nova sitja per a magatzematge de clínquer blanc que substituïsca a l'emmagatzemament actual en nau-hangar, segons es refereix en l'apartat 14.2.2 Mesures correctores previstes, de l'informe d'autorització ambiental integrada.
  
Pel que fa al coc de petroli, està previst que l'actual emmagatzemament d'aquest siga reemplaçat per un confinament totalment tancat que assegure la minimització de les emissions fugitives, tant durant el seu emmagatzemament com durant la manipulació d'aquest, abans que es concloga l'últim trimestre de l'any 2006. En l'actualitat, i fins que es concloga aquest nou projecte, l'emmagatzemament de coc es tracta superficialment amb una capa asfàltica que minimitza la dispersió de partícules.
  
Finalment, s'han de destacar els següents elements dins de les instal·lacions de fàbrica:
  
- Que totes les cintes de transport de materials estan tancades i disposen d'equips d'espolsat en els punts de transferència.
  
- Que el cent per cent dels vials estan pavimentats i són sotmesos a un circuit diari de neteja mitjançant un equip d'agranadora aspiradora.
  
- Que les diverses àrees de la instal·lació disposen de xarxa de buit per a la neteja de possibles vessaments de materials pulverulents.
  
Segona. El sistema d'espolsat actual del forn de clínquer gris consisteix en un filtre electrostàtic amb uns nivells d'emissió inferiors als 30 mg/Nm³.
  
A aquest efecte, s'ha de posar de manifest que els filtres electrostàtics estan considerats com a una de les millors tècniques disponibles per a la reducció de les emissions de partícules en fonts localitzades, com queda recollit en la Guia de millors tècniques disponibles a Espanya de fabricació de ciment, publicada l'any 2004 pel Ministeri de Medi Ambient.
  
Així mateix, amb la documentació presentada per aquesta part en data 25 de maig de 2004, a requeriment de Direcció General de Qualitat Ambiental, ha quedat acreditat que la suma d'hores de funcionament anòmal causades pels disparaments de l'electrofiltre durant l'any 2003 van aconseguir escassament l'1% del valor límit de 200 hores anuals determinat per la guia esmentada.
  
Tercera. Per motius de competitivitat la substitució del combustible coc de petroli per gas natural és en l'actualitat inviable, encara que de cara a la pròxima implantació en la zona de Sagunt d'una regasificadora es podrà replantejar l'estudi de consum d'aquest combustible o altres combustibles més respectuosos amb el medi ambient.
  
Així mateix, i d'acord amb les manifestacions abocades per aquesta part en l'anterior apartat primer d'aquest escrit, s'ha previst que l'emmagatzemament de coc de petroli es realitze en una nau coberta tancada, que assegure la minimització de les emissions fugitives, tant durant l'emmagatzemament d'aquest com durant la seua manipulació; fins que es concloga aquest nou projecte, l'emmagatzemament es tracta superficialment amb una capa asfàltica que minimitza la dispersió de partícules.
  
Quarta. D'acord amb la documentació presentada per aquesta part junt amb la sol·licitud d'autorització ambiental integrada, la utilització de qualsevol combustible alternatiu estarà subjecta al que estableix la legislació vigent en cada moment.
  
Cinquena. Segons s'exposa en el capítol 10, Sorolls, de l'informe d'autorització ambiental integrada, LAFARGE ASLAND, SA ha contractat els serveis d'una empresa independent especialista en la matèria, per a la realització de l'estudi acústic a partir del qual s'han identificat les mesures de prevenció a escometre per a assegurar el compliment de la normativa vigent.
  
Les mesures d'insonorització previstes es basen en la instal·lació de panells aïllants tipus sandvitx, tancaments acústics WP i silenciadors, que segons es preveu seran connexions en diverses fases, en haver-se finalitzat la primera durant l'any 2003 i estar en marxa la segona de les esmentades fases en aquest exercici 2004.
  
Sisena. Les mesures adoptades per a minimitzar l'impacte del transport sobre la xarxa viària, exposades en la documentació presentada per aquesta part en data 25 de maig de 2004, a requeriment de Direcció General de Qualitat Ambiental, són les següents:
  
- Tots els vials per què circulen els vehicles tant de matèries primeres com de producte acabat estan asfaltats. Aquests vials se sotmeten a una neteja sistemàtica per aspiració.
  
- La velocitat dins del recinte de la fàbrica està limitada a 30 km/h.
  
- El transport es realitza mitjançant camions cisterna o banyera, aquestes últimes dotades de tendals de lona per a evitar vessaments de material.
  
Setena. El pla de seguretat de la fàbrica de ciments de Sagunt titularitat de LAFARGE ASLAND, SA, preveu actuacions a dur a terme com a conseqüència del seu emplaçament respecte a la fàbrica de fertilitzants de la mercantil Fertiberia, d'acord amb allò que s'ha previst en el Reial decret 1254/1999, de 16 de juliol, pel qual s'aproven les mesures de control de riscs inherents als accidents greus en què intervinguen substàncies perilloses.
  
Vuitena. La informació relativa als equips de mesurament en continu es troba relacionada en l'apartat 7.1 de l'estudi d'impacte ambiental i ha sigut ampliada i remesa a la Direcció General de Qualitat Ambiental a petició d'aquesta amb data 25 de maig de 2004. S'adjunta la llista completa i actualitzada dels equips.
  
Novena. Fa referència a una sèrie d'aspectes relacionats amb les llicències municipals que no són de caràcter ambiental, excepte en el cas de les activitats extractives i la inclusió d'aquestes dins de la sol·licitud d'autorització ambiental integrada, en els quals es fan constar les consideracions següents:
  
- La pedrera de calcària Salt del Llop es troba situada a 13 km de la fàbrica i disposa de llicència d'activitat pròpia i independent de la de fabricació de ciment.
  
- L'activitat extractiva es regeix per la Llei 22/1973, de 21 de juliol, de mines i el reglament que la desenvolupa; així mateix, són diferents els òrgans substantius que resolen en matèria de mines i en matèria ambiental.
  
- L'activitat minera no està inclosa dins de l'àmbit d'aplicació de la Llei 16/2002, d'1 de juliol, sobre prevenció i control integrats de la contaminació, per no estar inclosa en les categories d'activitats industrials enumerades en l'annex 1 de l'esmentada llei.
  
- L'activitat minera queda fora de l'àmbit del Decret 40/2004, de 5 de març, pel qual es desenvolupa el règim de prevenció i control integrats de la contaminació a la Comunitat Valenciana, que es remet a les activitats industrials relacionades en l'annex 1 de la Llei 16/2002.
  
Per tot això, es considera l'activitat extractiva exclosa de l'àmbit d'aplicació de l'autorització ambiental integrada sol·licitada per aquesta part davant de la Conselleria de Territori i Habitatge.
  
En data 26 de juliol de 2004, l'Àrea de Qualitat Ambiental comunica que:
  
- El preceptiu període d'informació pública es va realitzar mitjançant un anunci publicat amb data 2 de desembre de 2003, en el DOGV número 4642, la còpia del qual es remet.
  
- En tenir constància que amb data 20 de juliol de 2004 l'empresa ha presentat la resposta requerida per part d'aquesta àrea en relació amb les al·legacions presentades per l'Ajuntament de Sagunt, sol·licitem que prosseguisquen la tramitació de la declaració d'impacte ambiental.
  
Afeccions legals
  
Els condicionants de la declaració d'impacte ambiental de data 24 de febrer de 1992, de resolució de l'expedient 202/91-AIA, d'avaluació d'impacte ambiental de la revisió del PGOU del municipi, com també les mesures protectores previstes en l'estudi d'impacte ambiental de l'esmentat Pla general.
  
La indústria sol·licita l'autorització ambiental integrada que atorga la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge.
  
D'acord amb els articles 18, 19 i 20 de l'Ordre de 9 de setembre de 2003, de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual es desenvolupa el Decret 119/2003, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, les competències en matèria de control integrat de la contaminació, qualitat d'aigües, seguiment i control d'aquest recurs, protecció atmosfèrica i acústica, i el seguiment, control i gestió de residus s'atribueixen a la Direcció General de Qualitat Ambiental.
  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que escaiga obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.
  
Consideracions ambientals
  
Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat
  
Les accions amb probable incidència ambiental durant la fase de funcionament seran bàsicament la generació d'emissions contaminants aigües residuals i, en menor grau, residus, sorolls i vibracions. Atesa la tipologia de l'activitat i l'antropitzat del lloc en què es projecta dur a terme (en una parcel·la d'un polígon industrial), els elements ambientals més directament afectats pel desenvolupament del projecte podrien ser els propis del medi natural inert o abiòtic (aire, sòl i aigua), ja que el medi biòtic (flora, fauna i processos biòtics), perceptual i social es veuran ?en principi- molt lleugerament afectats. Els impactes ambientals directes seran sobre els quals més fàcilment es podran adoptar mesures correctores que, al seu torn, resultaran mesures preventives per als impactes indirectes sobre el medi físic biòtic, perceptual i social.
  
Atés que l'activitat que es desenvolupa des dels anys cinquanta no afecta directament nucli residencial o cap àrea protegida, açò és, qualssevol àrees que puguen estar subjectes a algun tipus de protecció administrativa, com ara ZEPA, LIC, microreserves, etc, només cap la reducció dels impactes directes sobre el medi abiòtic, que al seu torn suposarà la reducció dels fenòmens de transport ?especialment significatius en el cas de grans instal·lacions de combustió- que podrien arribar a afectar la població com poden ser els nuclis del Grau o Sagunt, o a alguna àrea protegida com pot ser la Marjal dels Moros. S'entén que aquests impactes es reduiran a través del compliment de la legalitat vigent en matèria de residus, emissions i abocaments o, si és el cas, amb l'adopció de les millors tecnologies disponibles i els valors límit d'emissió de la legislació IPPC.
  
Respecte al sòl i les aigües, cal assenyalar que la indústria es troba situada en una zona sense risc d'inundació, de mitjana vulnerabilitat a la contaminació de les aigües subterrànies i d'alta accessibilitat potencial als recursos hídrics, tot això d'acord amb la Cartografia Temàtica de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports de la Generalitat Valenciana.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants al Reglament d'aquesta, ja que tal com estableix el punt 3.D de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, la fabricació de ciments, es troba sotmesa al tràmit de declaració d'impacte ambiental.
  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'Impacte Ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte per a l'obtenció de l'autorització ambiental integrada promogut per l'empresa LAFARGE ASLAND, SA, situada al c/ Isaac Newton s/n, del polígon industrial Sepes, del terme municipal de Sagunt (València), en els termes que estableix el projecte d'autorització ambiental integrada i l'estudi d'impacte ambiental, sempre que es complisquen les condicions següents:
  
1. Per la ubicació i temps que exerceix les activitats de fabricació de ciments, es considera que en matèria d'emissions atmosfèriques, soroll, abocament d'aigües residuals i generació de residus, serà prou amb el compliment de la legalitat vigent o, si és el cas, amb l'adopció de les millors tecnologies disponibles i els valors límit d'emissió especificats en el Decret 40/2004, de 5 de març, del Consell de la Generalitat, pel qual es desenvolupa el règim de prevenció i control integrats de la contaminació a la Comunitat Valenciana.
  
2. Altres condicionants de caràcter ambiental derivats del PGOU del municipi.
  
3. Respecte a l'afecció que sobre els recursos naturals suposen les activitats extractives necessàries per a obtenir les matèries primeres que posteriorment s'utilitzaran en la planta de Sagunt de LAFARGE ASLAND, SA, d'acord a l'article 12 de la Llei 16/2002, hauran de ser valorades juntament amb la resta de recursos naturals, matèries primeres i auxiliars. En tot cas, les diverses pedreres de què es nodrisca la planta objecte d'avaluació d'impacte ambiental, hauran de complir els condicionants de les respectives declaracions d'impacte ambiental d'aquestes, com també les mesures protectores previstes en els respectius estudis d'impacte ambiental.
  
4. La Direcció General de Qualitat Ambiental, com a òrgan competent en matèria de qualitat d'aigües, seguiment i control d'aquest recurs, protecció atmosfèrica i acústica, el seguiment, control i gestió de residus i, a més, com a òrgan amb competència substantiva en matèria autorització ambiental integrada, haurà de constatar periòdicament que el funcionament de l'activitat objecte de referència s'ajusta al que reglamenta o, si és el cas, a les millors tecnologies disponibles i els valors límit d'emissió. A aquest efecte, anualment, la Direcció General de Qualitat Ambiental remetrà a la Direcció General de Gestió del Medi Natural el certificat del compliment per part del promotor de tot l'anteriorment especificat en relació amb la producció i programes de minimització de residus, emissions, abocaments, seguiment i control de les activitats relacionades amb els recursos hidrològics de la Comunitat Valenciana i la resta d'aspectes que condicionen ambientalment el projecte.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, pel fet de ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no es pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 31 d'agost de 2004. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient 187/04-AIA
  
Títol Legalització de l'explotació porcina de cicle tancat
  
Promotor Francisco Chaves Martínez
  
Autoritat substantiva Ajuntament de Fuenterrobles (València)
  
Objecte del projecte Obtenció de la llicència d'activitat per a la legalització de l'activitat porcina de cicle tancat
  
Localització: Paratge La Cruz, polígon 5, parcel·les 42, del terme municipal de Fuenterrobles (València)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a la legalització d'una explotació porcina, les característiques de la qual, segons la documentació aportada, són:
  
L'explotació està constituïda per tres naus de planta rectangular, que juntament amb les construccions auxiliars i el pati tancat ocupen una superfície total de 1.625 m², amb capacitat per a 125 femelles reproductores i un màxim d'1.650 places d'encebament (tot i que l'assegurança subscrita per a la retirada de cadàvers s'ha realitzat per a 1.650 porcs d'encebament).
  
Es generen un total de 2547,5 m³ de purí/any. El purí queda retingut en fosses de purí amb capacitat per a contenir 508,64 m³, on se sotmetran a tractament microbiològic que facilite la fermentació del producte i la disminució d'olors. Així mateix, es proposa l'addició de productes desodorants quan s'estime convenient. Una vegada tractat, el purí generat en l'explotació serà destinat com a adob orgànic a camps de cultiu. Es necessita un total de 70,34 ha de superfície agrícola on aplicar el purí com a adob orgànic (Reial decret 324/00, d'Ordenació de les explotacions porcines), i es disposa d'un total de 75,65 ha, de les quals s'ha facilitat contracte d'acceptació subscrit pels propietaris que accepten purí en les seues parcel·les.
  
Entre les mesures higienicosanitàries proposades, s'inclou la de disposar en l'explotació de tanca perimetral, gual sanitari o sistema de desinfecció equivalent a l'entrada de l'explotació de manera que permeta la desinfecció dels vehicles que accedeixen a aquesta, com també tela de galliner en les finestres i buits de les naus de manera que s'impedisca l'accés de vectors a l'interior d'aquestes.
  
Els cadàvers que es generen en l'explotació seran retirats per una empresa gestora autoritzada a aquest efecte.
  
El subministrament d'aigua potable procedeix de la xarxa municipal.
  
L'explotació es localitza a 1,10 km del nucli de població.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient
  
L'expedient es va iniciar el 3 de març de 2003, amb la remissió per la Direcció Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge, del projecte d'activitat, estudi d'impacte ambiental i expedient municipal.
  
La informació pública s'ha realitzat mitjançant la publicació en el BOP núm. 207, de 31 d'agost de 2002, com també als veïns confrontants a l'activitat, sense la presentació d'al·legacions.
  
2. Sol·licitud d'informes sectorials i documentació complementària
  
En data 24 d'abril de 2003 se sol·licita al promotor, a través de l'Ajuntament, la presentació d'un nou estudi d'impacte ambiental, ja que el presentat inicialment no compleix els requisits mínims establerts en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
El nou estudi d'impacte ambiental es rep el 15 de juliol de 2004.
  
Informes sectorials
  
L'expedient municipal recull els informes següents:
  
7) Informe favorable de l'arquitecte municipal.
  
8) Informe favorable de l'enginyer agrònom municipal.
  
9) Informe favorable del cap local de sanitat.
  
10) Informació pública sense la presentació d'al·legacions.
  
11) Autorització prèvia de la COPUT.
  
Afeccions legals
  
El sòl on s'exerceix l'activitat qualifica com a sòl no urbanitzable agrícola, segons normativa urbanística municipal.
  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'han identificat els elements ambientals susceptibles de ser afectats pel projecte, entre els quals s'inclou: sòl, aigua, flora, fauna i medi socioeconòmic
  
L'explotació es localitza en una zona agrícola de secà, amb predomini de vinya, cereals, oliveres i ametlers i explotacions ramaderes.
  
La zona on s'exerceix l'activitat, no presenta valors ambientals destacables, i són els elements ambientals més destacables susceptibles de ser afectats pel projecte: el sòl i l'aigua, per la contaminació associada a la incorrecta gestió en la mateixa explotació de purí o durant la utilització d'aquest com a adob orgànic; i l'aire, per emissió d'olors associades a la fermentació de residus orgànics I presència d'animals principalment.
  
Segons la cartografia temàtica de la Conselleria de Territori i Habitatge, la superfície on s'exerceix l'activitat es localitza en un sòl amb una elevada vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers, per la qual cosa hauran d'extremar-se les mesures que eviten la contaminació de l'aigua per escorriment superficial o percolació de purí.
  
2. Identificació i valoració d'impactes
  
Els impactes més rellevants que pot causar l'activitat, identificats en l'estudi d'impacte ambiental són:
  
- Sobre l'aire, per l'emissió d'olors. Aquest impacte es considera poc rellevant en disposar en l'explotació de ventilació natural, de manera que queda atenuat, considerant-se fora de l'explotació d'escassa rellevància.
  
- Sobre la fauna i la vegetació, es considera molt lleu, ja que l'explotació es desenvolupa en una àrea agrícola i a més es tracta d'una explotació tancada i sense abocaments. Per a evitar l'afecció sobre la vegetació forçada de plantacions confrontants, s'han dimensionat les rases i bassa de purí de manera que puga cobrir-se una producció de purí superior a tres mesos.
  
La valoració d'impactes s'ha realitzat a partir de l'elaboració d'una matriu causa-efecte, proposant una sèrie de mesures correctores sobre els impactes produïts sobre l'aire, sòl, aigua.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i programa de vigilància ambiental
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha proposat, com a mesures correctores, les següents:
  
- Es millorarà la integració paisatgística de l'explotació en l'entorn, mitjançant la creació de barreres vegetals en forma de plantació d'arbres ornamentals.
  
- Es disposarà de gual sanitari a l'entrada de l'explotació, o sistema de desinfecció equivalent.
  
Les mesures correctores recollides en l'estudi d'impacte ambiental hauran d'ampliar-se amb les recollides a continuació:
  
- Haurà de disposar-se de bassa de purí en l'explotació, encerclada i impermeabilitzada, de manera que s'evite el risc de filtració i contaminació de les aigües superficials i subterrànies, assegurant que s'impedisquen pèrdues per vessament o per inestabilitat geotècnica, amb la grandària suficient per a poder emmagatzemar la producció d'almenys tres mesos, que permeta la gestió adequada d'aquests, tal com estableix el Reial decret 324/00, de 3 de març, pel qual s'estableixen normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines.
  
- A l'hora d'utilitzar el purí com a fertilitzant, es limitarà la zona d'aplicació a camps de cultiu i pastius no naturals, evitant les proximitats de corrents d'aigua, rius, rierols, barrancs, etc., com també fonts, conduccions subterrànies d'aigua i altres possibles focus de contaminació. No se superarà la quantitat de 170 kg de N/ha i any. S'haurà d'injectar el purí en el terreny per a evitar les possibles pèrdues de nitrogen amoniacal.
  
- Haurà de realitzar-se un balanç de nutrients per a cada una de les parcel·les en què s'aplica purí, per a no provocar problemes per contaminació per excés d'adobament orgànic o mineral.
  
El programa de vigilància ambiental recollit en l'estudi d'impacte ambiental, proposa la realització d'anàlisis periòdiques del purí per a corroborar la validesa i eficàcia del tractament, proposant la realització d'unes anàlisis trimestrals durant el primer any, en els quals s'incloga el control del pH, conductivitat, sòlids en suspensió, DBO5, DQO, N total, N amoniacal, fòsfor, potassi, coliformes totals, coliformes fecals i estreptococs fecals, com a mínim.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 1.H.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'Impacte Ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la legalització de la granja porcina, situada en el terme municipal de Fuenterrobles (València), promoguda per Francisco Chaves Martínez, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establerts a continuació:
  
- Haurà de disposar-se de bassa de purí en l'explotació, encerclada i impermeabilitzada, de manera que s'evite el risc de filtració i contaminació de les aigües superficials i subterrànies, assegurant que s'impedisquen pèrdues per vessament o per inestabilitat geotècnica, amb la grandària suficient per a poder emmagatzemar la producció d'almenys tres mesos, que permeta la gestió adequada d'aquests, tal com estableix el Reial decret 324/00, de 3 de març, pel qual s'estableixen normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines.
  
- S'assegurarà la correcta impermeabilització de les edificacions on alberguen els animals, com també de les fosses de purí.
  
- S'utilitzarà sistema protector que impedisca l'accés de vectors a les naus, com també malla metàl·lica o semblant.
  
- S'haurà de disposar de tanca perimetral de l'explotació.
  
- Es disposarà de gual sanitari a l'entrada de l'explotació, correctament dissenyat i localitzat, de manera que puga oferir garanties de desinfecció dels vehicles que hi accedisquen.
  
- Tal com es proposa en el programa de vigilància ambiental de l'estudi d'impacte ambiental, el purí serà tractat amb complex bacterià, de manera que millore les seues propietats com a adob orgànic, alhora que disminuïsca la càrrega contaminant d'aquest, com també l'emissió d'olors. Es comprovarà l'eficàcia del tractament de purí i se'n modificarà la manipulació o se substituirà per un altre tractament si s'observa la ineficàcia d'aquest amb la seua correcta manipulació. Amb aquest fi, haurà de dur a terme anàlisis abans de començar el tractament que servisca com a blanc. Aquestes anàlisis hauran de presentar-se davant d'aquesta Direcció General en cas de ser requerides, i es podran aplicar, en cas de ser necessari, les correccions oportunes al tractament. Entre els paràmetres a analitzar es trobaran com mínim: pH, conductivitat, sòlids en suspensió, DBO5, DQO, N total, N amoniacal, P, K, coliformes totals, coliformes fecals i estreptococs fecals.
  
- S'haurà de realitzar un balanç de nutrients en les parcel·les on s'aplica el purí com a adob orgànic, de manera que s'evite la contaminació de sòls o aqüífers.
  
- A l'hora d'utilitzar el purí com a fertilitzant, es limitarà la zona d'aplicació a camps de cultiu i pastius no naturals, evitant les proximitats de corrents d'aigua, rius, rierols, barrancs, etc., com també fonts, conduccions subterrànies d'aigua i altres possibles focus de contaminació. No s'haurà de superar la quantitat de 170 kg de N/ha i any. S'haurà, preferentment, de soterrar immediatament per a evitar les possibles pèrdues de nitrogen amoniacal.
  
- S'haurà de gestionar l'eliminació de cadàvers conforme a allò que s'ha estipulat en el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà.
  
- Es comunicarà a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 2 de setembre de 2004. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 86/03-AIA
  
Títol: Ampliació de l'explotació porcina d'encebament
  
Promotor: José Vicente Crespo Navarro
  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Sinarcas (València)
  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat per a l'ampliació de l'activitat porcina d'encebament
  
Localització: Partida Los Cerritos, polígon 14, parcel·la 184, del terme municipal de Sinarcas (València)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a l'ampliació d'una explotació porcina, les característiques, de la qual segons la documentació aportada, són:
  
L'explotació, que actualment consta de dues naus amb una capacitat per a 400 places d'encebament, s'ampliarà amb la construcció d'una nova nau amb capacitat per a 600 porcs més. La superfície total construïda serà de 1024,03 m². Les naus seran de planta rectangular.
  
 L'explotació es dedicarà a l'engreixament de porcs, els quals es reben en l'explotació amb un pes mitjà de 18-20 kg, i romandran en aquesta fins que arriben a un pes màxim de 90-10 kg. Es realitzaran 2,4 cicles/any.
  
El subministrament d'aigua potable procedeix de la xarxa d'aigües potables de Sinarcas.
  
Els purins que es generen en les dues naus existents, queden continguts en dos canals situats sota de cada nau, a més de disposar de fosses de purÍ, amb una capacitat total d'emmagatzemament de purí de 202,74 m³. En la nova explotació, es construiran 12 canals subterranis, 6 a cada costat de la nau, que la recorreran en sentit longitudinal, amb una capacitat total d'emmagatzemament de purí de 362,55 m³. L'autonomia total de les trapes o canals de dejeccions és de 3,1 mesos, encara que com a màxim als dos mesos són retirats a camp per a aplicar-los com a adob orgànic.
  
Es generarà un total de 2.150 m³ de purí a l'any, amb un contingut en nitrogen de 7250 kg, calculat basant-se en el Reial decret 324/2000 d'ordenació de les explotacions porcines.
  
Es disposa d'una superfície agrícola de 48,52 ha, dedicades majoritàriament al cultiu de vinya i cereal, i es necessiten un total de 42,65 ha. com a mínim per a no sobrepassar el contingut de N màxim permés a aplicar per ha i any.
  
La gestió de les baixes que es generen en l'explotació, es realitzarà en fossa de cadàvers existent en la mateixa explotació, realitzant estratificació amb calç.
  
Entre les mesures higienicosanitàries proposades, s'inclou la realització d'un moll de descàrrega que permeta als camions encarregats del transport del pinso i dels animals no accedir a l'explotació, i s'opta pel mètode de desinfecció de vehicles que puguen accedir a l'explotació el relatiu a l'ús de motxilla amb desinfectant, que s'utilitzarà arruixant els baixos del camió i les rodes abans d'entrar en l'explotació.
  
L'explotació es localitza a 1,75 km del nucli de població.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient
  
L'expedient es va iniciar el 3 de març de 2003, amb la remissió per la Direcció Territorial de la Conselleria de Medi Ambient, del projecte d'activitat i de l'expedient municipal.
  
La informació pública s'ha realitzat mitjançant la publicació en el BOP núm. 160, de 7 de juliol de 2004, com també als veïns confrontants a l'activitat, sense la presentació d'al·legacions.
  
Informes sectorials
  
L'expedient municipal recull els informes següents:
  
- Informe favorable de l'aparellador municipal.
  
- Informe favorable del veterinari d'àrea.
  
- Informació pública sense la presentació d'al·legacions.
  
Afeccions legals
  
El sòl on s'ha de desenvolupar l'activitat es qualifica com a sòl urbà, zona agrícola-ramadera.
  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'han identificat els elements ambientals susceptibles de ser afectats pel projecte, entre els quals s'inclou: aire, sòl, aigua, flora, fauna, paisatge i medi socioeconòmic.
  
L'explotació, s'insereix en una zona en què es combina la superfície agrícola de secà i el sòl forestal, constituït per bosc baix i algun exemplar de carrasca (Quercus ilex). Pròxima a l'explotació, es localitzen altres explotacions de semblant naturalesa.
  
La zona on s'exerceix l'activitat no presenta valors ambientals destacables, i són els elements ambientals més destacables susceptibles de ser afectats pel projecte: el sòl i l'aigua, per la contaminació associada a la incorrecta gestió en la mateixa explotació de residus orgànics o durant la utilització d'aquests per empresa externa a l'explotació; i l'aire, per emissió d'olors associades a la fermentació de residus orgànics I presència d'animals principalment.
  
2. Identificació i valoració d'impactes
  
S'han identificat els impactes que pot causar l'actuació, tant en la fase de construcció com en la de funcionament (encara que únicament s'avalua en aquesta estimació d'impacte ambiental els impactes associats a la fase de funcionament, ja que l'explotació ja està construïda). Els impactes més rellevants que pot causar l'activitat, identificats en l'estudi d'impacte ambiental són: sobre l'aire, per l'emissió d'olors, associats al mateix funcionament de l'explotació i sobre el sòl, per alteració de les propietats físiques, químiques i biològiques d'aquest.
  
Basant-se en les característiques de la zona, es pot afirmar que els valors ambientals que presenta són poc destacables, i es consideren com a elements ambientals més rellevants, susceptibles de ser afectats pel projecte: el sòl i l'aigua, per la contaminació associada a la incorrecta gestió de purí o lixiviats generats en l'explotació i l'aire, per emissió d'olors associades a la fermentació de residus orgànics I presència d'animals principalment.
  
S'han identificat les accions i els factors del medi que presumiblement seran impactats per aquelles, i s'obté una valoració qualitativa a partir de la matriu d'importància, mitjançant la qual es poden considerar els impactes que produeixen una major incidència sobre el medi. La valoració dels impactes és quantitativa, i s'obté un impacte global positiu de la instal·lació.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i programa de vigilància ambiental
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha proposat, com a mesures correctores en la fase de construcció, les següents:
  
- L'impacte associat a l'emissió d'olors, es minimitzarà amb la dotació en la nau de finestres laterals i ximeneres.
  
- Per a neutralitzar l'activitat bacteriana que intervé en les fermentacions anaeròbies responsables de les males olors, es realitzarà amb la incorporació de superfosfat de calç, que crea un mitjà alcalí desfavorable per al desenvolupament dels bacteris, i clor, que té una acció bactericida.
  
Les mesures correctores recollides en l'estudi d'impacte ambiental hauran d'ampliar-se en els punts següents:
  
- Haurà de presentar-se, previ a l'obtenció de la llicència d'activitat, el contracte de retirada de cadàvers subscrit amb una empresa gestora autoritzada a aquest efecte.
  
- Haurà de comprovar-se l'eficàcia del tractament proposat, en considerar que el producte resultant ha de tenir unes característiques aptes per a la utilització d'aquest com a adob orgànic en camps de cultiu. En cas d'observar que el tractament és ineficaç, se substituirà per un altre tractament. Amb aquest fi, haurà de dur a terme unes anàlisis abans de començar el tractament que servisca com a blanc. Aquestes anàlisis hauran de presentar-se davant d'aquesta Direcció General, i es podran proposar, en cas de ser necessari, les correccions oportunes al tractament. Entre els paràmetres a analitzar es trobaran com a mínim: pH, conductivitat, sòlids en suspensió, DBO5, DQO, N total, N amoniacal, P, K, coliformes totals, coliformes fecals i estreptococs fecals.
  
- A l'hora d'utilitzar el purí com a fertilitzant, es limitarà la zona d'aplicació a camps de cultiu i pastius no naturals, evitant les proximitats de corrents d'aigua, rius, rierols, barrancs, etc., com també conduccions subterrànies d'aigua i altres possibles focus de contaminació. No se superarà la quantitat de 170 kg de N/ha i any. S'haurà de llaurar i soterrar immediatament per a evitar les possibles pèrdues de nitrogen amoniacal.
  
Consideracions jurídiques
  
- El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 1.H.
  
- En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
- L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'Impacte Ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la legalització de l'ampliació de la granja porcina, situada en el terme municipal de Sinarcas (València), promoguda per José Vicente Crespo Navarro, sempre que aquesta es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i les modificacions establerts a continuació:
  
- S'assegurarà la correcta impermeabilització de les edificacions on alberguen els animals, com també dels canals de purí.
  
- S'utilitzarà un sistema protector que impedisca l'accés de vectors a les naus, com també malla metàl·lica o semblant.
  
- Es disposarà de tanca perimetral de l'explotació.
  
- Es disposarà de gual sanitari a l'entrada de l'explotació, correctament dissenyat i localitzat, de manera que puga oferir garanties de desinfecció dels vehicles que accedisquen a l'explotació.
  
- Haurà de presentar-se, previ a l'obtenció de la llicència d'activitat, el contracte de retirada de cadàvers subscrit amb una empresa gestora autoritzada a aquest efecte.
  
- Haurà de comprovar-se l'eficàcia del tractament proposat, considerant que el producte resultant ha de tenir unes característiques aptes per a la utilització d'aquest com a adob orgànic en camps de cultiu. En cas d'observar que el tractament és ineficaç, se substituirà per un altre tractament. Amb aquest fi, haurà de dur a terme unes anàlisis abans de començar el tractament que servisca com a blanc. Aquestes anàlisis hauran de presentar-se davant d'aquesta Direcció General, i es poden proposar, en cas de ser necessari, les correccions oportunes al tractament. Entre els paràmetres a analitzar es trobaran com a mínin: pH, conductivitat, sòlids en suspensió, DBO5, DQO, N total, N amoniacal, P, K, coliformes totals, coliformes fecals i estreptococs fecals.
  
- A l'hora d'utilitzar el purí com a fertilitzant, es limitarà la zona d'aplicació a camps de cultiu i pastius no naturals, s'evitarà les proximitats de corrents d'aigua, rius, rierols, barrancs, etc., com també fonts, conduccions subterrànies d'aigua i altres possibles focus de contaminació. No se superarà la quantitat de 170 kg de N/ha i any. S'haurà de llaurar i soterrar immediatament per a evitar les possibles pèrdues de nitrogen amoniacal.
  
- S'haurà de gestionar l'eliminació de cadàvers conforme a allò que s'ha estipulat en el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell, de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà. Previ a l'obtenció de la llicència d'activitat, haurà de presentar-se un contracte de retirada de cadàvers subscrit amb una empresa gestora autoritzada a aquest efecte.
  
- Es comunicarà a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 6 de setembre de 2004. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient 232/02-AIA
  
Títol Legalització d'explotació avícola de posta
  
Promotor Avícola Zapata, SA.
  
Autoritat substantiva Ajuntament d'Alacant
  
Objecte del projecte Obtenció de la llicència d'activitat per a la legalització de l'activitat avícola de posta
  
Localització: Finca la Canal, partida la Canal, s/n, del terme municipal d'Alacant
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a la legalització d'una explotació avícola les característiques de la qual, segons la documentació aportada (documentació inicial i ampliacions), són:
  
L'activitat es dedica a la producció d'ous per a consum humà, com també la classificació d'aquests en el centre disponible a aquest efecte en el centre de classificació d'ous siti en la mateixa partida la Canal, 3, al paratge Alabatre, al terme municipal d'Alacant, propietat del mateix promotor. L'explotació estarà constituïda per una nau amb capacitat per a 24.000 gallines de posta. Les gallines estan allotjades en gàbies disposades en files de bateries (tres alçades i quatre files) tipus compacte, i es disposa de cintes transportadores per a la recollida de gallinassa, centralitzades a una sola cinta que trau de la nau el residu orgànic, el qual queda emmagatzemat en contenidors de 20 m³, els quals es localitzaran en fosses, de manera que aquestes asseguren la seua estabilitat, fins a la retirada, setmanalment, per una empresa aliena a l'explotació.
  
La superfície de la finca és de 75.801 m², mentre que la superfície construïda, corresponent exclusivament a la nau és d'1.192,86 m².
  
Es classifiquen i envasen els ous en edificacions diferents de la construcció existent, i es considera innecessari condicionar alguna zona de la nau per a l'emmagatzemament de productes.
  
Es considera que la producció de gallinassa serà de 1.584 tones/any, la qual serà retirada per una empresa aliena a l'explotació (s'aporta contracte subscrit amb Hermanos Guillen Mendoza, SL. empresa dedicada a la compravenda a l'engròs d'adobs orgànics i derivats, i la duració del contracte és indefinida excepte denúncia expressa d'alguna de les parts. Aquesta informació es contradiu amb la recollida en l'ampliació presentada, en la qual s'indica que la gallinassa serà retirada per l'empresa Ecotriuls, sítia al c/ Alcalde Luis Pascual, de Caudete, per a la qual no s'aporta contracte justificatiu).
  
L'explotació disposa actualment, com a mesures higienicosanitàries, de tanca perimetral de la instal·lació.
  
Els cadàvers generats en l'explotació, s'hauran d'emmagatzemar en contenidors homologats a aquest efecte fins a la seua retirada per l'empresa gestora autoritzada a aquest efecte.
  
El subministrament d'aigua potable prové d'un pou ubicat en la mateixa explotació.
  
No s'ha justificat legalment la procedència d'aigua potable, ja que no s'ha aportat autorització de l'organisme de conca per a la seua utilització.
  
L'explotació es localitza a 6 km de Sant Vicent del Raspeig, encara que insereix en el nucli de població de la Canyada del Fenollar.
  
Segons la documentació aportada, no es faran obres, ja que la nau corresponent a la futura explotació coincideix amb una ja existent.
  
No s'ha justificat la gestió de residus de zoosanitaris de distinta naturalesa.
  
En data 25 de maig del 2005 es realitza visita de camp, en la qual s'observa:
  
- L'explotació de producció avícola de posta no està en funcionament, encara que la nau està construïda.
  
- En el recinte propietat del promotor, actualment s'exerceix l'activitat de manipulació i envasament d'ous en una de les edificacions existents (que no correspon a la nau que pretén habilitar-se per a l'allotjament de les aus de posta) sense que s'haja realitzat la posta d'aquests ous en cap de les naus localitzades en aquest recinte.
  
- L'explotació no disposa de gual sanitari ni sistema de desinfecció equivalent a l'entrada que permeta la desinfecció dels vehicles que hi accedisquen.
  
Tramitació administrativa
  
1 Informació pública
  
L'expedient es va iniciar el 13 de juny del 2002, amb la remissió per part de l'Ajuntament d'Alacant de la còpia de l'estudi d'impacte ambiental, projecte d'activitat i expedient municipal.
  
La informació pública s'ha realitzat mitjançant la publicació en el BOP núm. 233, d'11 de desembre de 1997, com també als veïns confrontants a l'activitat, sense que s'hagen presentat al·legacions dins del termini legalment establit (durant els dies compresos entre l'11 de desembre de 1997 i el 7 de gener de 1998). Per no haver inclòs l'estudi d'impacte ambiental en la informació pública anterior, es realitza novament, per a sotmetre l'expedient complet a informació pública en el DOGV núm. 5030, de 17 de juny del 2005, amb la presentació d'al·legacions.
  
2 Resum de les al·legacions
  
Les al·legacions presentades relatives a l'expedient dins dels terminis legalment reconeguts (totes elles incloses en l'expedient), es recullen a continuació, fent referència únicament a les consideracions de caràcter ambiental en elles incloses:
  
- Miguel Angel Boix Rocamora, exposa la seua oposició a l'inici de l'activitat, ja que l'explotació està enclavada en un nucli poblacional; que l'activitat no té accés a la conducció de clavegueram per a les aigües residuals i la possible afecció que podria causar l'activitat a la capa freàtica.
  
- Gloria Antón Vigrana i altres, exposen la seua oposició a l'inici de l'activitat, ja que es considera una activitat potencialment contaminant de l'atmosfera, en el més alt grau (grup A), segons la Llei 38/1972, de 22 de desembre, de protecció de l'ambient atmosfèric i el seu reglament de desenvolupament aprovat per raó del Decret 833/1975; en la documentació presentada s'han omés una sèrie de circumstàncies i requisits legals (annex II) del Nomenclàtor d'activitats MINP; s'ha omés en la documentació la referència als productes intermedis i acabats en l'activitat i la seua gestió; no s'han plantejat mesures correctores contra sorolls i vibracions ni contra evacuació de fums i olors; es considera que l'habitatge de la finca de l'explotació està en estat ruïnós, per la qual cosa es posen en dubte les condicions higienicosanitàries d'aquesta; en la documentació s'ha considerat que no es generen aigües residuals, quan sí que es generen (ex.: aigües de neteja i higiene), els lixiviats provinents de l'acumulació dels detrits poden produir possible contaminació d'aqüífers; es troba a faltar un estudi geològic del terreny; molèsties per presència d'insectes i rosegadores.
  
- Amador Ferrándiz Aracil i altres al·legants (superior a 100), exposen la seua oposició a l'inici de l'activitat, presentant de manera individual i per a un text idèntic, al·legació basada en la ubicació de l'explotació en una zona rural àmpliament poblada, existir un col·legi públic en els seus voltants; per ser negatius els efectes ambientals que pot produir l'activitat en aquest nucli poblacional, com també per deficiències en l'estudi d'impacte ambiental presentat.
  
Les mesures correctores i els condicionants exigits en aquesta declaració d'impacte ambiental tracten de minimitzar l'afecció que l'activitat puga causar en l'entorn, contestant d'aquesta manera les al·legacions de caràcter ambiental presentades.
  
3 Petició d'informes sectorials i documentació complementària
  
En data 19 de febrer del 2004, se sol·licita al promotor, a través de l'Ajuntament, la presentació de la documentació següent:
  
- Justificació quantitat de gallinassa. L'estudi d'impacte ambiental infravalora la quantitat de residu orgànic generat, segons la informació de què disposa aquest Servei, per la qual cosa s'haurà de presentar aquest càlcul novament.
  
- Sistema de gestió de gallinassa. El sistema elegit per a emmagatzemar el residu abans de la retirada no compleix el que estableix la Llei 6/2003, de 4 de març, de la Generalitat, de ramaderia de la Comunitat Valenciana. S'haurà de presentar documentació del disseny del femer (plànol de situació, dimensions i característiques que el definisquen).
  
- Tractament previ dels residus orgànics. Segons la cartografia consultada, l'explotació es troba a una distància aproximada de 300 m d'un col·legi d'educació primària i a 100 m de dos habitatges tocant a la parcel·la, que podrien veure's afectats per olors procedents de l'explotació. Es presentarà un tractament de la gallinassa, per a reduir l'emissió de males olors, disminuir la càrrega contaminant i millorar les seues característiques com a adob orgànic.
  
- Retirada de gallinassa. L'estudi d'impacte ambiental explica que s'ha subscrit contracte amb empresa especialitzada, que retira la gallinassa de l'explotació, però no s'adjunta document que ho acredite. S'haurà de presentar aquest contracte, vigent i firmat per ambdues parts.
  
- Justificació d'eliminació de cadàvers. Haurà de justificar-se l'eliminació de cadàvers conforme al que s'estipula en el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell de 3 d'octubre del 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà. En concret, es presentarà contracte, vigent i firmat per ambdues parts, amb empresa autoritzada per a gestionar aquest tipus de residus.
  
- Sistema de desinfecció de vehicles. El projecte no preveu la construcció d'un gual sanitari o sistema de desinfecció equivalent per a vehicles a l'entrada de l'explotació. S'haurà d'adjuntar plànol de situació d'aquest, a més de pla de detall i característiques que ho definisquen.
  
- Protecció contra risc d'inundació. Segons la cartografia consultada, l'explotació es troba en zona de risc per inundació. Aquesta situació haurà de ser considerada en el projecte, i s'hauran d'adoptar les mesures que s'estimen convenients per a prevenir situacions de risc i es presentarà davant d'aquesta Direcció General una descripció detallada d'aquestes (construcció d'un sistema de captació i evacuació d'aigües de vessament, manteniment i conservació d'obres de drenatge, etc.).
  
El promotor, després d'haver-li-ho sol·licitar en data 20 de maig del 2004 i 10 de novembre del mateix any (dates referides al registre d'entrada en aquesta Conselleria), remet part de l'ampliació sol·licitada en data 20 de maig del 2004, i acaba de completar-la en data 23 de febrer del 2005, encara que l'apartat relatiu a la protecció contra risc d'inundació no ha sigut contestat. En la documentació presentada s'aporta la informació següent:
  
- Contracte de retirada de gallinassa, subscrit amb l'empresa Hermanos Guillén Mendoza, SL. amb NIF B-30760128, empresa dedicada a la compravenda d'adobs orgànics i derivats, amb domicili a Fuente Álamo (Múrcia).
  
- Per a una capacitat de 24.000 gallines ponedores, es generaran un total de 1.584 tones/any.
  
- Per a retirar la gallinassa, s'instal·laran dos contenidors on s'emmagatzemarà provisionalment, de 20 m³ cadascun, que s'asseguraran en el terreny, per a evitar bolcades i vessaments.
  
- Per a disminuir la humitat en les dejeccions, s'instal·laran en les gàbies abeuradors de tetina, i s'evitaran pèrdues d'aigua a la cinta de gallinassa.
  
- Els cadàvers seran retirats per una empresa gestora autoritzada a aquest efecte (no s'ha aportat contracte justificatiu a aquest efecte).
  
- Es controlarà la desinfecció realitzada en origen de tots els vehicles que accedisquen a l'explotació.
  
No s'ha tingut en compte la necessitat instal·lar gual sanitari o sistema de desinfecció equivalent a l'entrada de l'explotació.
  
S'ha modificat substancialment la capacitat proposada de l'explotació, que en la documentació inicial era de 35.000 gallines, i ara s'indica que és de 24.000.
  
En l'última documentació aportada s'indica a una altra empresa com a encarregada de retirar la gallinassa de l'explotació, sense que s'haja aportat justificació al respecte.
  
No s'ha aportat plànol de situació, dimensionat, ni descripció de les característiques constructives del femer que haurà de localitzar-se en l'explotació, i es considera inadequada la utilització de contenidors, ja que pot causar problemes per desbordament en cas d'inundació en pretendre's ubicar a més en fosses per a assegurar la seua estabilitat.
  
Informes sectorials
  
L'expedient municipal recull els informes següents:
  
- Certificat d'informació pública, en el BOP núm. 233, d'11 de desembre de 1997, en el qual s'informa que no s'han presentat al·legacions en el termini atorgat per fer-ho, encara que sí que s'han presentat fora d'aquest termini.
  
- Informe de l'aparellador municipal en què s'indica que l'emplaçament es considera apte, d'acord amb els usos permesos per les normes del Pla general d'ordenació urbana.
  
Falta l'informe del cap local de sanitat i del veterinari d'àrea.
  
Afeccions legals
  
El sòl on s'exerceix l'activitat es qualifica com a sòl no urbanitzable comú, segons normativa urbanística municipal. Basant-se en l'article 8 de la Llei 4/1992, de 5 de juny de 1992, de la Generalitat Valenciana, sobre sòl no urbanitzable, l'autorització prèvia urbanística, per a municipis de població superior als 50.000 habitants, serà atorgada pel mateix Ajuntament, que podrà subsumir en la llicència d'obres. La Llei 10/2004, de 9 de desembre, de la Generalitat, del sòl no urbanitzable, indica en l'article 31 que les instal·lacions ramaderes seran autoritzables per l'ajuntament mitjançant l'atorgament de les corresponents llicències municipals, amb els informes o les autoritzacions previs legalment exigibles, emesos per les conselleries competents per raó de la matèria, i amb les condicions assenyalades per aquelles. Per la qual cosa, en tot cas, la competència urbanística és municipal, i la ubicació de l'explotació és compatible amb els usos reconeguts per al sòl que ocupa, és per tant l'òrgan substantiu qui ha d'iniciar la proposta de rectificació d'usos compatibles en aquest sòl, per a modificar la normativa urbanística municipal vigent.
  
La Llei 10/1998, de residus, aplicable a qualsevol tipus de residu, és exceptuable, entre altres, als residus produïts en les explotacions agrícoles i ramaderes consistents en matèries fecals i altres substàncies naturals no perilloses quan s'utilitzen exclusivament en el marc de les explotacions agràries, en allò que s'ha reglat en el Reial decret 261/1996, de 16 de febrer, sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda pels nitrats procedents de fonts agràries i en la normativa aprovada pel Govern per raó del que estableix la disposició addicional cinquena.
  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província d'Alacant ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desenvolupament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'han identificat com a elements ambientals susceptibles de ser afectats pel projecte: sòl, aire, aigua, fauna, flora i paisatge.
  
La descripció de l'àmbit de referència que s'inclou en l'estudi d'impacte ambiental no s'ajusta a la realitat, ja que s'indica que en un radi de 300-500 m a la ubicació de l'explotació, hi ha cultiu de cítrics i hortalissa, i l'ús del sòl és bàsicament agrícola i sense cultiu (entenent-se com a tal terrenys erms). A pesar que la identificació anterior no és incorrecta, es considera incompleta, ja que realment l'explotació es localitza en una zona en què hi ha escassos cultius agrícoles, entre els que predomina el cultiu de cítrics, i abunden en tota la zona els habitatges unifamiliars aïllats, de les quals no es coneix la situació legal, en no haver-se aportat cèdula d'habitabilitat de cap d'aquestes (Decret 162/1989, de 30 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual es regula el procediment d'expedició de les cèdules d'habitabilitat), encara que la ubicació de l'explotació en aquest sòl, qualificat com a no urbanitzable comú, s'ajusta als usos legalment permesos per a aquest sòl, segons la normativa urbanística vigent al municipi d'Alacant.
  
La zona on s'ubica l'explotació ramadera té risc d'inundació nivell 3, (i està parcialment inclosa en aquesta zona la nau on pretén desenvolupar-se l'activitat) segons el Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA). Aquest nivell de risc d'inundació, s'estableix quan la probabilitat que en un any qualsevol es patisca, almenys, una inundació superior a 0,04 (equivalent a un període de retorn inferior a 25 anys), amb un calat màxim generalitzat assolit per l'aigua inferior a vuitanta centímetres (80 cm). Els usos i les activitats prohibits en sòl no urbanitzable afectat per risc d'inundació de nivell 3 són: habitatges, estables, granges i vivers d'animals, estacions de subministraments de carburants, indústries qualificades o amb risc químic; establiments hotelers i campaments de turisme; centres hípics i parcs zoològics; serveis funeraris i cementeris; depòsits d'emmagatzemament de residus i abocadors; equipaments estratègics com a centres d'emergència, parcs de bombers, quarters, centres escolars i sanitaris, i pavellons esportius coberts; infraestructures puntuals estratègiques com plantes potabilitzadores i centres de producció transformació i emmagatzemament d'energia. Per la qual cosa per a totes les edificacions presents en aquesta zona (tant per a l'explotació ramadera com per als habitatges unifamiliars aïllats) haurà de considerar-se la viabilitat de la seua ubicació en aquest sòl i les mesures preventives que s'han de desenvolupar per a evitar situacions de risc en cas d'inundació.
  
La zona on s'exerceix l'activitat, presenta uns valors ambientals poc destacables, i es troba fortament antropitzada, sent els elements ambientals més rellevants susceptibles de ser afectats pel projecte: el sòl i l'aigua, per la contaminació associada a la incorrecta gestió en la pròpia explotació de residus orgànics o durant la seua utilització per empresa externa a l'explotació; i l'aire, per emissió d'olors associades a la fermentació de residus orgànics i presència d'animals, principalment.
  
2. Identificació i valoració d'impactes
  
Els impactes que ocasionarà l'activitat, identificats en l'estudi d'impacte ambiental, se centren en: impacte sobre l'aire per emissió de partícules en suspensió generades per la ventilació de la pròpia nau; sobre l'aigua, ja que es generen aigües de llavatge que poden produir efectes contaminants en les aigües superficials o subterrànies, encara que, segons la documentació presentada, aquestes aigües s'evaporen amb la posada en marxa dels ventiladors per a l'assecatge i l'evaporació d'aquesta; sobre el paisatge, encara que es considera poc significatiu en existir la nau que allotjarà les aus; sobre el sòl, per contaminació associada als residus que es generen, constituïts per la gallinassa, que anualment es calcula en 575 tones, amb una humitat final del 55%.
  
No s'ha utilitzat cap mètode de valoració d'impactes, i es passa directament a proposar mesures correctores al respecte.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i programa de vigilància ambiental
  
A l'hora de plantejar mesures correctores als impactes que ocasionarà l'activitat, en la documentació aportada, s'inclouen les consideracions següents:
  
- L'impacte sobre el paisatge es considera insignificant, ja que l'explotació a penes pot veure's des de la carretera de Sant Vicent del Raspeig a l'Alcoraia, i no destaca sobre l'entorn ja que està integrada en el seu conjunt.
  
- L'impacte sobre l'aire, associat a l'emissió d'olors (que no s'ha considerat en l'apartat corresponent a l'avaluació d'impactes), es considera baix ja que l'explotació disposa de suficient ventilació forçada per a evitar l'acumulació d'olors i proporcionar aire net en l'interior de les naus, la qual cosa, unit al fet que l'explotació està a 6 km del nucli urbà, fa que no hi haja afecció a la població per soroll i olors.
  
Les mesures correctores exposades es consideren insuficients, ja que no s'han tingut en compte de manera global els possibles impactes que podrà causar l'activitat en l'entorn, ni la proximitat a habitatges unifamiliars aïllats, per la qual cosa hauran d'ampliar-se amb l'adopció de les mesures correctores recollides a continuació i els condicionants establits en aquesta declaració d'impacte ambiental:
  
- Per a minimitzar l'excés d'humitat de la gallinassa, millorant la seua manipulació i emmagatzemament en femer (en cas que calga), s'aplicarà ventilació forçada a l'altura de les cintes transportadores, i queda el residu amb un menor grau d'humitat.
  
- Respecte a la gestió de gallinassa, i en ser retirada en successives ocasions (periodicitat setmanal) de l'explotació, i prevenint que no es donen acumulacions incontrolades del residu en l'explotació en no sincronitzar la seua extracció de la nau amb la seua retirada de l'explotació per empresa aliena a aquesta, haurà de disposar-se de femer, impermeabilitzat i estanc, amb capacitat per a emmagatzemar almenys la gallinassa produïda durant un cicle d'engreixament, amb lleuger pendent en la solera i canalització de possibles lixiviats que puguen generar-se, cap a una bassa de recollida d'aquestes, i poden abocar novament en el muntó. El femer haurà de dissenyar-se elevat, a una altura superior a 1 m per damunt de la cota del terreny, i disposar de rampa d'accés a aquest (o un altre sistema constructiu que conferisca les mateixes propietats), de manera que no puga haver-hi fugues del residu acumulat en cas d'inundació.
  
- La nau on s'exercirà l'activitat haurà de condicionar-se, impermeabilitzant les parets i disposant de solera de formigó impermeabilitzada per a evitar filtracions. Així mateix, haurà de complir les exigències constructives que marque la legislació vigent.
  
- A fi de minimitzar les pèrdues d'aigua i afavorir la disminució d'humitat de les dejeccions, s'hauran d'instal·lar abeuradors en l'explotació tipus vàlvula o semblant, disposats sobre canaleta recuperadora, a més es podrà valorar realitzar la neteja de les instal·lacions en sec, mitjançant aplicació d'aire a pressió que desprenga la brutícia permetent la seua fàcil eliminació de la nau per agranada. En tot cas, haurà de disposar-se de sistema d'evacuació d'aigües de neteja (mitjançant albellons que dirigisquen les aigües residuals a la xarxa general municipal).
  
Consideracions jurídiques
  
- El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu reglament, annex I apartat 1.h.
  
- En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que se li apliquen.
  
- L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'Impacte Ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, la legalització de la granja avícola, situada al terme municipal d'Alacant, promoguda per Avícola Zapata, SA., sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:
  
- L'òrgan substantiu haurà de plantejar la revisió urbanística dels usos previstos en el sòl no urbanitzable on s'ubica l'explotació ramadera i els habitatges unifamiliars aïllades pròximes (per a les quals s'atorga reconeixement legal sempre que disposen de la corresponent cèdula d'habitabilitat), de manera que els usos permesos per la legislació urbanística municipal no conduïsquen a confrontació pel que fa a la compatibilitat d'aquests.
  
- Prèviament a l'obtenció de la llicència d'obertura, el promotor haurà de presentar davant d'aquesta Conselleria i davant de l'òrgan substantiu, la justificació legal de la utilització d'aigua en l'explotació. En tractar-se de pou propi, haurà de presentar concessió per a la seua explotació de l'organisme de conca, o justificació de la seua inclusió en el Registre d'aigües. En tot cas, el promotor podria plantejar davant de l'òrgan substantiu l'abastiment de l'explotació des de la xarxa d'abastiment municipal que suposadament proveeix els habitatges aïllats pròxims.
  
- La nau haurà de disposar de gual sanitari o sistema de desinfecció equivalent del trànsit rodat que hi accedisca. A més, haurà de tenir un sistema protector que impedisca l'accés de vectors a les naus, com ara malla metàl·lica o semblant, però de manera que la seua llum de malla no permeta el pas de vectors de dimensió reduïda.
  
- Atés el grau de risc d'inundació de la zona on es localitza l'explotació, previ a la concessió de la llicència d'obertura, haurà de desenvolupar-se les mesures que s'estimen convenients encaminades a prevenir situacions de risc i es presentarà davant d'aquesta Direcció General una descripció detallada d'aquestes (construcció d'un sistema de captació i evacuació d'aigües de vessament, manteniment i conservació d'obres de drenatge, etc.).
  
- Per a minimitzar els riscos de contaminació, la neteja de l'habitatge inclòs en el recinte de l'explotació, haurà de connectar amb la xarxa de clavegueram municipal comú als habitatges aïllats pròximes, per a evacuar les aigües residuals que puguen generar-s'hi.
  
- Haurà de disposar-se de femer en l'explotació, de manera que puga emmagatzemar-se la gallinassa generada fins a la seua retirada per una empresa gestora. El femer haurà de dissenyar-se de manera que tinga capacitat suficient per a contenir la gallinassa generada, com mínim, durant dues setmanes, i haurà d'estar perfectament impermeabilitzat i construït a base de solera i parets de formigó impermeabilitzat amb lleuger pendent que falicite la canalització i recollida de lixiviats en una bassa de recollida d'aquests, que podran novament ser incorporats al muntó. Haurà de construir-se elevat, conforme s'ha descrit en aquesta declaració impacte ambiental. Prèviament a l'obtenció de la llicència d'obertura, haurà de presentar-se davant d'aquesta Conselleria i davant de l'òrgan substantiu, plànols d'ubicació del femer, general, planta i alçat, com també descripció detallada de les característiques constructives del mateix.
  
- Prèviament a l'obtenció de la llicència d'obertura, haurà de presentar-se davant d'aquesta Conselleria i davant de l'òrgan substantiu proposta de tractament de la gallinassa, de manera que assegure la reducció de l'emissió d'olors, i disminuir al mateix temps la seua càrrega contaminant i millore les seues característiques com a adob orgànic.
  
- Haurà d'aplicar-se tractaments de desinfecció i desratització adequats en la nau, s'utilitzarà productes d'eliminació d'insectes vectors de manera que s'evite molèsties a la població de la zona circumdant.
  
- El promotor haurà de presentar davant d'aquesta Conselleria, contracte de retirada de gallinassa, on s'incloga la identificació fiscal d'aquesta. Tal com estableix la Llei 6/2003, de 4 de març, de Generalitat, de ramaderia de la Comunitat Valenciana, els establiments diferents de les explotacions ramaderes que realitzen activitats de recollida, concentració i tractament de fems i purins, hauran d'efectuar la comunicació de les seues activitats a la conselleria competent, en un termini màxim de tres mesos des de l'entrada en vigor de la llei, comunicació que haurà de formalitzar l'empresa amb què se subscriga en contracte abans mencionat.
  
- Els residus zoosanitaris infecciosos i químics que puguen produir-se en l'explotació, hauran de ser manipulats i emmagatzemats degudament, acumulant-se en contenidors homologats a aquest efecte i retirats per un gestor autoritzat.
  
- S'haurà de gestionar l'eliminació de cadàvers conforme a allò que s'ha estipulat en el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu, i del Consell de 3 d'octubre del 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà.
  
- En relació amb les normes mínimes de benestar animal, s'haurà de tenir en compte allò que es recull en el Reial Decret 3/2002, d'11 de gener, pel qual s'estableixen les normes mínimes de protecció de les gallines ponedores.
  
- Es comunicarà a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte definitiu en via administrativa, no hi cap cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.