Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9125, del 12-07-2021 (2021/7676)

RESOLUCIÓ de 12 de juliol de 2021, de la consellera de Sanitat Universal i Salut Pública, per la qual es publica la Resolució de 9 de juliol de 2021, de la consellera de Sanitat Universal i Salut Pública, que es dicta a conseqüència de Interlocutòria 271/2021, de la Sala contenciosa administrativa del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, i per un període de 14 dies a contar des del dia de la seua publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9125

Data del DOGV
:   12-07-2021

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2021/7676


Data del document
:   12-07-2021

Organisme emissor
:   Conselleria de Sanitat Universal i Salut Pública

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria de Sanitat Universal i Salut Pública
    * política sanitària
    * salut pública
    * malaltia infecciosa
    * legislació

RESOLUCIÓ de 12 de juliol de 2021, de la consellera de Sanitat Universal i Salut Pública, per la qual es publica la Resolució de 9 de juliol de 2021, de la consellera de Sanitat Universal i Salut Pública, que es dicta a conseqüència de Interlocutòria 271/2021, de la Sala contenciosa administrativa del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, i per un període de 14 dies a contar des del dia de la seua publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana. [2021/7676]  
La Conselleria de Sanitat Universal i Salut Pública va dictar la «Resolució de 9 de juliol de 2021, de la consellera de Sanitat Universal i Salut Pública, per la qual s'acorden mesures relatives a la circulació de persones en determinats municipis de la Comunitat Valenciana i a la permanència de grups de persones en espais privats i públics en tot l'àmbit de la Comunitat Valenciana, a conseqüència de la situació de crisi sanitària ocasionada per la Covid-19, durant un període de 14 dies a comptar des del mateix dia de la seua publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana».  
  
En afectar drets fonamentals, en virtut del que es disposa en l'article 10.8 de la Llei 29/1998, de 13 de juliol, Reguladora de la Jurisdicció contenciosa administrativa, va ser sotmesa a autorització judicial. La Secció Quarta de la Sala contenciosa administrativa del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, per Interlocutòria 271/2021, de 12 de juliol de 2021, acorda «Autoritzar les mesures les mesures adoptades en resolució de 9 de juliol de 2021, de la Consellera de Sanitat Universal i Salut Pública, per la qual s'acorden mesures relatives a la circulació de persones en determinats municipis de la Comunitat Valenciana, i a la permanència de grups de persones en espais públics i privats en tot l'àmbit de la Comunitat Valenciana, a conseqüència de la situació de crisi sanitària ocasionada per la Covid-19, durant el període de 14 dies a comptar des del dia de la seua publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana».  
  
Mitjançant aquesta resolució es publica la resolució citada de 9 de juliol de 2021, de la consellera de Sanitat Universal i Salut Pública, que es reprodueix a continuació:  
  
RESOLUCIÓ de 9 de juliol de 2021, de la consellera de Sanitat Universal i Salut Pública, per la qual s'acorden mesures relatives a la circulació de persones en determinats municipis de la Comunitat Valenciana i a la permanència de grups de persones en espais privats i públics en tot l'àmbit de la Comunitat Valenciana, a conseqüència de la situació de crisi sanitària ocasionada per la Covid-19, durant un període de 14 dies a comptar des del mateix dia de la seua publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
  
Antecedents de fet  
La situació epidemiològica en la Comunitat Valenciana a conseqüència de la crisi sanitària ocasionada per la Covid-19, ha patit un canvi significatiu des de l'últim informe emés per la Direcció General de Salut Pública i Addiccions que motiva la necessitat d'adoptar mesures més idònies amb aquesta situació, que permeten pal·liar l'increment notable de contagi que s'està produint en les últimes dates.  
  
Una vegada iniciada la prudent desescalada per la Generalitat Valenciana en l'àmbit de la Comunitat Valenciana quant a les mesures limitatives de drets bàsics, s'ha evidenciat una reculada important en els indicadors de la situació epidemiològica, situant-nos novament en un nivell de risc alt, tal com diu l'informe emés en data 6 de juliol de 2021, per la Subdirecció General d'Epidemiologia, Vigilància de la Salut i Sanitat Ambiental amb dades d'aqueixa mateixa data.  
  
Aquest informe assenyala en l'apartat de Resum el següent:  
«La situació de la pandèmia de COVID-19 en la Comunitat Valenciana ha empitjorat de manera significativa en les dues últimes setmanes. A pesar que els indicadors de capacitat assistencial se situen en risc baix, la velocitat de canvi en l'evolució de la pandèmia, on en tan sols dues setmanes s'han incrementat els casos en 466,35%, situa a la Comunitat en el nivell de risc alt o alerta 3 seguint els criteris establits en la guia d'Actuacions de resposta coordinada per al control de la transmissió de COVID-19.  
Els indicadors d'avaluació del nivell de transmissió indiquen un nivell de circulació del virus alt amb creixement exponencial en tots ells en les dues últimes setmanes. A data 6 de juliol, la incidència acumulada a 14 dies ascendeix a 216.97 per 100.000 habitants i a 7 dies de 140.61 per 100.000 habitants enfront de 55,98 i 32,06 el 25 de juny.  
Quant a la presència dels nous llinatges del SARS-CoV-2 en la Comunitat Valenciana, la variant Alfa manté la seua tendència decreixent i la variant Delta es troba en expansió. S'estima que la seua prevalença pot arribar a aconseguir el 50%.  
L'anàlisi per grups d'edat mostra un desplaçament de l'impacte de la pandèmia a les cohorts que encara no estan vacunades i molt especialment al grup comprés entre 15 i 29 anys que presenta una taxa de 741.1 casos per 100.000 habitants enfront de 172,3 en l'informe de 25 de juny.  
  
En tan sols 12 dies, s'ha passat de 106 pacients hospitalitzats a 300 el que suposa un increment del 183%.  
Quant a la distribució espacial per nivell de transmissió, 6 Departaments de Salut se situen en alerta 4 o risc molt alt, 7 departaments es troben en alerta 3 o risc alt, 9 departaments en nivell 2 o risc mitjà i 2 en alerta 1 o risc baix. En conjunt, la situació ha empitjorat respecte a l'informe anterior on cap departament es trobava en nivell 4, 10 departaments es trobaven en nivell 3, 5 en nivell 2 i 9 en nivell 1».  
  
Aquestes dades evidencien que es fa necessari adoptar novament aquelles mesures que l'experiència ha demostrat que s'han vist més eficaces en la lluita contra la pandèmia derivada de la Covid-19 i que continuen sent mesures adequades i proporcionades en el sentit de no conéixer-se altres més moderades per a la consecució del propòsit, i que entren dins de l'obligació dels poders públics del seu deure de «organitzar i tutelar la salut pública a través de mesures preventives i de les prestacions i serveis necessaris» establit en l'article 43.2 de la Constitució Espanyola per a garantir el dret a la protecció de la salut.  
  
L'informe d'epidemiologia en les seues Conclusions indica que s'assigna a la «Comunitat Valenciana nivell de risc alt o alerta 3, indicatiu de transmissió comunitària sostinguda i de difícil control amb pressió alta en el sistema sanitari». La decisió d'assignar aquest nivell de risc es deu, entre altres criteris, a la «Velocitat de canvi en l'evolució de la pandèmia amb un ritme de creixement exponencial en les setmanes 25 i 26 (21 de juny-4 de juliol) com mostren els indicadors de nivell de transmissibilitat. La incidència acumulada a 14 dies i a 7 dies, el percentatge global de positivitat de les proves diagnòstiques d'infecció aguda i la proporció dels casos confirmats entre els casos amb simptomatologia lleu que acudeixen a Atenció Primària s'han triplicat en 2 setmanes i es troba en els llindars de risc alt o molt alt. L'evolució del número reproductiu bàsic instantani mostra una tendència creixent situant-se en risc alt» i al fet que el «número de reproducció bàsic instantani es troba a 1,77 pel que s'espera que l'epidèmia continue creixent en els pròxims dies».  
Aquesta situació de gravetat en la transmissió del virus ha de ser tallada a fi de preservar el dret a la salut. L'evidència i les dades demostren que la propagació dels contagis s'ha estés en unes certes localitats de la Comunitat Valenciana i que la vacunació encara que segueix a bon ritme, no eximeix de la probabilitat de contagi. Si bé proporciona a la immensa majoria de les persones vacunades una bona protecció enfront de la malaltia greu i enfront de l'hospitalització, l'efectivitat per a previndre la infecció asimptomàtica i evitar la transmissió de la malaltia a altres persones és més baixa. Per això, es fa totalment indispensable que en aquelles localitats que actualment reflecteix l'informe d'epidemiologia amb un augment important dels indicadors, s'adopten mesures genèriques per a tota la població resident per a limitar la transmissió. No és possible discriminar les persones vacunades de les no vacunades en tant que la immunitat adquirida amb la vacunació no eximeix de poder contagiar-se ni de ser transmissor.  
La idea que les persones adultes, que són percentualment les més vacunades, ja estan protegides per això i que els joves en procés de vacunació afronten més lleument la malaltia, no és exacta. La vacuna no és una garantia per si mateixa de total immunitat. Per això, en moments puntuals, quan els índexs de transmissibilitat es disparen, com ocorre en aquests moments, es fa imprescindible per raó de salut pública, adoptar mesures més restrictives que, encara que limiten drets que aquesta autoritat sanitària haja de protegir, impera el dret fonamental de protecció de la vida.  
Com ja s'ha exposat en anteriors resolucions, no pot negar-se que la pandèmia, amb els seus innegables riscos per a la salut, ha sigut, és i continua sent, un risc per a la vida, és a dir, està en joc el dret fonamental a la vida reconegut en l'article 15 de la Constitució. Però tampoc pot negar-se que l'efectivitat de la deguda protecció d'aquest dret fonamental s'entrecreua amb altres drets fonamentals, com són la lliure circulació i la reunió. En la col·lisió d'aqueixos drets fonamentals, la qüestió és quina nivell de limitació cal implementar.I en aquest conflicte, a l'Administració li incumbeix observar el principi de proporcionalitat, és a dir, que la seua invasió respecte a un dret fonamental siga apropiada i necessària per a aconseguir la seua finalitat, devent aquesta ser constitucionalment legitima.  
Com ja es va invocar anteriorment, és doctrina consolidada del Tribunal Constitucional la que, conforme a la STC 53/1985, el dret fonamental que es proclama en l'article 15 de la Constitució ha de caracteritzar-se de la següent manera:  
«Aquest dret a la vida, reconegut i garantit en la seua doble significació física i moral per l'art. 15 de la Constitució, és la projecció d'un valor superior de l'ordenament jurídic constitucional ?la vida humana- i constitueix el dret fonamental essencial i troncal quan és el supòsit ontològic sense el qual els restants drets no tindrien existència possible».  
  
L'informe de la Direcció General de Salut Pública i Addiccions assenyala de manera clara que la interacció social i els llocs tancats afavoreixen la transmissió i un major contagi. Així indica:  
«L'evolució de la pandèmia en l'actualitat es caracteritza perquè la majoria dels nous casos identificats estan ocorrent en població jove no vacunada associat a l'ocurrència d'esdeveniments super-disseminadors, especialment en ambients tancats, on grups nombrosos de persones passen temps prolongats en situacions amb elevada probabilitat de no seguiment de les mesures de prevenció de la transmissió (ús de la mascareta o manteniment de la distància), o a la celebració de reunions familiars o d'amics en l'esfera privada que suposen el 68,5% dels brots actius en l'àmbit social ?».  
L'expansió de la pandèmia afecta a tota la Comunitat. En aquests moments ja no hi ha cap departament de salut en nivell de nova normalitat i només dos departaments es troben en risc baix. Preocupa especialment els 6 departaments que es troben en reg molt alt o alerta 4 i els 7 que es troben en de risc alt o alerta 3. A nivell municipal, preocupen les poblacions que es troben en risc molt alt i especialment les més grans puix que a major grandària, major probabilitat d'interacció social i, per tant, d'exposició. Entre elles destaca València i la seua àrea metropolitana.  
El ritme de creixement observat també estiga relacionat amb l'expansió de la variant Delta. En la Comunitat s'estima que la seua prevalença ja aconsegueix el 50% en detriment de la variant Alfa de menor transmissibilitat. Aquesta situació ja ha ocorregut en països com el Regne Unit o Portugal amb conseqüències similars en l'evolució de la pandèmia a les quals estem observant.  
A pesar que la campanya de vacunació avança amb el ritme previst, ha quedat clar que el risc persisteix i que fins que no s'aconseguisca la immunitat de grup el ressorgiment d'una nova ona és possible. La relaxació de les mesures de control en les últimes setmanes, relacionat sobretot amb la major mobilitat i interacció social després de la finalització de la limitació de la circulació de persones en horari nocturn i la limitació de grups de persones, ha portat a l'escenari actual. Es fa necessari tornar a escalar mesures no farmacològiques, mesures que han demostrat la seua efectivitat i que han permés a la Comunitat romandre en nivell de risc 1 o risc baix des de principis d'abril (informe de 7 d'abril) fins ara. Si les vacunes arriben amb la planificació realitzada, s'espera iniciar la vacunació de la cohort de 20-29 anys a principis d'agost i la cohort menor de 19 anys la primera setmana de setembre. Es preveu aconseguir la immunitat de grup (estimada en el 70% de la població amb vacunació completa) en la primera quinzena de setembre. Fins a aqueix moment serà necessari mantindre mesures no farmacològiques.  
El gran esforç realitzat per la població i els sectors econòmics al llarg de tant de temps no pot malgastar-se. En tots els informes hem fet referència al fet que el consens científic assenyala la conveniència de limitar la interacció social per a frenar la transmissió del virus en les comunitats en absència immunitat generalitzada i d'un tractament efectiu per a la malaltia. Existeix evidència internacional que les activitats en locals d'oci, incloent restaurants i cafeteries, i les celebracions privades tenen un pes important en la transmissió del virus augmentant de manera estadísticament significativa la probabilitat de contagi i multiplicant l'efecte exposició comparat amb altres activitats de la vida quotidiana en comunitat. La situació actual és fidel reflex d'aquesta evidència. Les mesures que s'adopten han de centrar-se en aquests extrems buscant la proporcionalitat, la pertinència i guardant un equilibri de manera que es protegisca la salut causant el menor mal possible al sector econòmic.  
El nostre objectiu en aquests moments és adoptar mesures dràstiques que ens permeten tornar amb rapidesa a la situació anterior de risc sota mentre avança el programa de vacunació fins i tot en població menor de 50 anys. La situació actual, amb el 54,5% dels pacients ingressats als hospitals menor de 50 anys i el 41,7% dels casos ingressats en UCI per davall dels 45 anys ha d'evitar-se o, almenys, reduir-se tot el possible.   
En definitiva, l'evolució de la pandèmia en els últims dies ha empitjorat de manera significativa en la Comunitat i en el nostre entorn immediat. Sabem, per l'experiència acumulada al llarg de tot un any, que adoptar mitjanes no farmacològiques a temps comporta disminuir el nivell de circulació del virus i amb això el creixement en el nombre de casos, hospitalitzacions i defuncions. Coneixem l'efectivitat de disminuir la interacció social, especialment amb mesures com la limitació de la de la circulació de persones en horari nocturn i la limitació de grups de persones. Finalment, sabem que la situació actual està relacionada directament amb la relaxació de les mesures en activitats on s'agrupen persones i en les quals resulta difícil portar la mascareta de manera permanent.  
Els municipis de risc molt alt o alerta 4 a nivell de transmissió són els espais on la probabilitat de contagi augmenta de manera significativa amb el consegüent augment de casos. L'evidència científica respecte a que la disminució de la interacció social és una de les mesures no farmacològiques més efectives per a interrompre la propagació del SARSCoV-2 és concloent. L'efectivitat d'aquestes mesures va quedar demostrada amb el confinament que es va fer a Espanya en la primera ona epidèmica. L'experiència adquirida amb la tercera ona ens diu que no és necessari arribar a un confinament d'aquestes característiques per a contindre l'epidèmia, sinó que la limitació de la circulació de persones en horari nocturn i la limitació de grups de persones són prou eficaces per a interrompre la propagació del SARS-CoV-2. En els municipis més xicotets, menors de 5.000 habitants, el nivell d'alerta està relacionat amb la detecció de brots concrets, normalment de xicoteta magnitud, el control de la qual a través dels estudis de contactes comporta la disminució d'aquest nivell d'alerta. En els municipis de major grandària, no obstant això, amb més població i per tant amb major interacció social i major probabilitat d'exposició, el control dels brots que es detecten no és suficient per a interrompre la propagació. D'una banda, es produeixen moltes introduccions del virus en el conjunt de la població de manera simultània que fan impossible interrompre cada cadena de transmissió i, per una altra, aquesta malaltia cursa de manera asimptomàtica en una proporció gens menyspreable, cosa que significa que hi ha persones infectades que poden contagiar i que no prenen mesures d'aïllament al no ser conscients de la seua situació. Les vacunes enfront de COVID-19, igual que ocorre amb les vacunes enfront d'altres malalties, no són efectives al 100%. El risc d'infecció en vacunats persisteix, encara que siga baix o moderat per als vacunats completament. L'objectiu de la vacunació és fonamentalment reduir l'hospitalització i la mort per COVID. La incidència acumulada en persones completament vacunades en les últimes 4 setmanes a Espanya ha oscil·lat entre 8,4 i 20,7 per 100.000 habitants, una incidència al voltant del 85% inferior a la de la població general (informació del Ministeri de Sanitat, 6 de juliol). Els estudis realitzats per Salut Pública a Anglaterra mostren que l'efectivitat de la vacunació completa enfront de la mort es troba entre el 75% i 99%, enfront de l'hospitalització entre el 80 i 99% i enfront de la infecció entre el 65 i 90% depenent de la mena de vacuna. No es disposen de dades enfront de la transmissió, encara que es coneix que les càrregues virals en les persones vacunades són més baixes que en les persones infectades que no han sigut immunitzades pel que és molt probable que reduïsquen el risc de transmissió. En definitiva, els estudis realitzats fins al moment apunten al fet que, si bé les vacunes redueixen el risc de transmissió, no podem dir que l'eliminen; l'efecte protector mai serà del 100%, igual que les vacunes no protegeixen el 100% contra la malaltia simptomàtica. Per aquestes raons, una de les revistes científiques amb major prestigi en ciències de la salut, The New England Journal of Medicine, explica que «les persones vacunades han d'optar per continuar amb altres mesures importants per a previndre la propagació de Covid-19, inclòs l'ús de màscares en espais públics interiors, el distanciament social i evitar entorns interiors abarrotats». Tenint en compte totes aquestes circumstàncies, contindre l'epidèmia comporta, necessàriament, adoptar mesures més dràstiques per a reduir la interacció social. ?».  
  
És per això que l'informe proposa que, en els municipis inclosos en els departaments amb major risc i població superior a 5000 habitants, i solament ells i en un període concret, no superior als 14 dies, es limite la circulació de persones en horari nocturn d'1 a 6 del matí. Aquests municipis són: Almàssera, Buñol, Puig,Tavernes Blanques, Vilamarxant, Benicàssim/Benicàssim, Alboraia, Benaguasil, Benetússer, Benifaió, Eliana (l?), Meliana, Moncada, Picanya, Picassent, Puçol, Requena, Riba-roja de Túria, Sedaví, Silla, Utiel, Sant Vicent del Raspeig/Sant Vicent del Raspeig, Alaquàs, Aldaia, Burjassot, Catarroja, Quart de Poblet, Xirivella, Gandia, Mislata, Paterna i València,  
  
Així mateix, es considera necessari per les raons exposades, limitar el nombre de persones en espais públics i privats, ja que l'àmbit social com indica l'informe epidemiològic, continua sent el predominant dels brots epidèmics, indicatiu que les activitats socials són el principal origen dels contagis. És significatiu així mateix l'àmbit de les activitats recreatives, d'oci i temps lliure, les que pel seu caràcter de major concentració de persones, generen brots importants, especialment en la població juvenil, i major nivell de contagi i transmissió no solament entre aquesta població, sinó també en la població adulta amb la qual conviuen els més joves. Com s'ha dit abans la vacunació protegeix eficaçment enfront de la malaltia greu, però no garanteix de manera absoluta que no es puga contraure la malaltia ni ser vehicle transmissor. És per això que s'estima convenient que aquesta mesura s'implemente en tot el territori de la Comunitat Valenciana per un període curt, de 14 dies, que possibilite la interrupció de la cadena de transmissió.  
  
Aquesta reducció de la mobilitat i de la interacció social, particularment plasmat en la mobilitat nocturna i la limitació d'agrupació de persones, contribueixen, com s'ha pogut constatar, a rebaixar al màxim possible la transmissió del virus, és a dir compleixen l'objectiu últim de protecció de la vida i la salut, que justifiquen i emplenen el principi d'idoneïtat.  
Continuen sent mesures que no suposen de cap manera la suspensió de drets, sinó que se cenyeixen a limitar-los durant períodes concrets de temps i relativament breus, i que en el cas de restricció de la mobilitat se circumscriu territorialment a aquells nuclis amb major incidència, amb aqueixa finalitat de major de major contenció de la transmissió assenyalada, mesures que compleixen amb el principi d'adequació. Com diu la pròpia Sala contenciosa administrativa del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana en el seu Acte 173/2021, al qual continuem al·ludint, «?.. La suspensió té una connotació o caràcter absolut respecte de l'exercici d'un dret, en tant que el component propi de la limitació és la relativitat. Limitar, com el seu propi nom indica, és posar límits a alguna cosa, en aquest cas fixar l'extensió dels drets i facultats d'algú. La suspensió és la privació completa, encara que siga només per algun temps. Per això, la restricció de la circulació i deambulació en un horari determinat ?- i -a més- amb tot un elenc d'importants excepcions, suposa solament la limitació de la llibertat ambulatòria, però no la seua suspensió».  
  
Aquestes mesures que es pretenen establir, són mesures que, adoptades per l'autoritat competent en matèria de salut pública, persegueixen aqueixa fi constitucionalment legítima, ja al·ludit, com és la defensa de la salut pública, la integritat física i la salut de la població, i que continuen resultant indispensables en aquests moments fins que es puga arribar a una situació de normalitat.  
Aquestes circumstàncies que han suposat una reculada en els objectius aconseguits, aconsellen a les autoritats sanitàries el restablir aquelles que suposen una major efectivitat, la limitació de la mobilitat de les persones en un horari concret i la reducció del nombre de persones en ambients familiars i socials privats.  
Tot això porta a l'autoritat sanitària a considerar la necessitat que, a pesar que conflueixen drets fonamentals que aquesta autoritat evidentment respecta, és la nostra obligació preservar el dret fonamental a la vida i a la salut i per això l'adopció de les mesures que aquesta resolució recull.  
  
Fonaments de dret  
1. La Generalitat, mitjançant la Conselleria de Sanitat Universal i Salut Pública, té competència exclusiva en matèria d'higiene, de conformitat amb l'article 49.1.11.a de l'Estatut d'Autonomia, i competencia exclusiva en matèria d'organització, administració i gestió de totes les institucions sanitàries públiques dins del territori de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb l'article 54.1 del mateix text legal.  
  
2. La Llei orgànica 3/1986, de 14 d'abril, de mesures especials en matèria de salut pública, estableix en l'article 1 que «amb la finalitat de protegir la salut pública i previndre'n la pèrdua o la deterioració, les autoritats sanitàries de les diferents administracions públiques podran, dins de l'àmbit de les seues competències, adoptar les mesures previstes  
en la present llei quan així ho exigisquen raons sanitàries d'urgència o necessitat», i en l'article 3, més en concret, que «amb la finalitat de controlar les malalties transmissibles, l'autoritat sanitària, a més de realizar les accions preventives generals, podrà adoptar les mesures oportunes per al control dels malalts, de les persones que estiguen o hagen estat en contacte amb aquests i del medi ambient immediat, així com les que es consideren necessàries en cas de risc de caràcter transmissible».  
  
3. L'article 26.1 de la Llei 14/1986, de 25 d'abril, general de sanitat, preveu: «En cas que existisca o se sospite raonablement l'existència d'un risc imminent i extraordinari per a la salut, les autoritats sanitàries adoptaran les mesures preventives que estimen pertinents, com la confiscació o immobilització de productes, suspensió de l'exercici d'activitats, tancaments d'empreses o les seues instal·lacions, intervenció de mitjans materials i personals i totes les altres que es consideren sanitàriament justificades».  
4. La Llei 33/2011, de 4 d'octubre, general de salut pública, per la seua part, estableix en l'article 54.1 que «sense perjudici de les mesures previstes en la Llei orgànica 3/1986, de 14 d'abril, de mesures especials en matèria de salut pública, amb caràcter excepcional, i quan així ho requerisquen motius d'extraordinària gravetat o urgència, l'Administració general de l'Estat i les de les comunitats autònomes i ciutats de Ceuta i Melilla, en l'àmbit de les seues competències respectives, podran adoptar les mesures que siguen necessàries per a assegurar el compliment de la llei», i en l'apartat 2, que «en particular, sense perjudici del qual preveu la Llei 14/1986, de 25 d'abril, general de sanitat, l'autoritat competent podrà adoptar, mitjançant una resolució motivada, les següents mesures:   
a) La immobilització i, si és procedent, el decomís de productes i substàncies.  
b) La intervenció de mitjans materials o personals.   
c) El tancament preventiu de les instal·lacions, establiments, serveis  
i indústries.  
d) La suspensió de l'exercici d'activitats.  
e) La determinació de condicions prèvies en qualsevol fase de la fabricació o comercialització de productes i substàncies, així com del funcionament de les instal·lacions, establiments, serveis i indústries a què es refereix aquesta llei, amb la finalitat de corregir les deficiències detectades.  
f) Qualsevol altra mesura ajustada a la legalitat vigent si hi ha indicis racionals de risc per a la salut, inclosa la suspensió d'actuacions d'acord amb el que estableix el títol II d'aquesta llei».  
En l'apartat 3 de l'esmentat precepte s'estableix: «Les mesures s'adoptaran prèvia audiència dels interessats, excepte en cas de risc imminent i extraordinari per a la salut de la població, i la seua duración no excedirà del temps exigit per la situació de risc que les va motivar. Les despeses derivades de l'adopció de mesures cautelars previstes en el present article aniran a càrrec de la persona o empresa responsable».  
  
5. L'article 83.2 de la Llei 10/2014, de 29 de desembre, de la Generalitat, de Salut de la Comunitat Valenciana, estableix: «Així mateix, les activitats públiques i privades que, directament o indirectament, puga derivar-se un risc per a la salut i seguretat de les persones, incloses les de promoció i publicitat, se sotmetran a les mesures d'intervenció que  
reglamentàriament s'establisquen».  
I l'article 86.2.b de l'esmentada Llei de salut de la Comunitat Valenciana, de regulació de les mesures especials cautelars i definitives, assenyala:  
«Quan l'activitat exercida poguera tindre una repercussió excepcional i negativa en la salut, les autoritats públiques sanitàries, a través dels seus òrgans competents en cada cas, podran procedir a l'adopció de les mesures especials que siguen necessàries per a garantir la salut i seguretat de les persones, que tindran caràcter cautelar o, després del corresponent procediment contradictori, caràcter definitiu.  
Sense perjudici del que es disposa en la normativa bàsica estatal, les mesures que pot utilitzar l'Administració seran, entre d'altres, les següents:  
a) El tancament d'empreses o les seues instal·lacions.  
b) La suspensió de l'exercici d'activitats.  
(...)».  
6. La Llei 2/2021, de 29 de març, de mesures urgents de prevenció, contenció i coordinació per a fer front a la crisi sanitària ocasionada pel Covid-19, aplicable en tot el territori nacional, estableix aquestes mesures mentre no siga declarada oficialment la finalització de la situación de crisi sanitària, i assenyala que correspon a les administracions competents assegurar les normes de prevenció, d'higiene, d'aforament, organitzatives i totes aquelles necessàries per a previndre els riscos de contagi i d'aglomeracions, tant en espais tancats com en la via pública a l'aire lliure, i el compliment per les persones i entitats titulars d'establiments comercials, d'allotjaments, d'hostaleria, restauració, d'equipaments culturals, activitats recreatives, instal·lacions esportives i d'altres equipaments, locals, centres i llocs d'altres sectors, així com l'observança per part de les entitats organitzadores d'activitats i esdeveniments.  
  
7. L'Acord de 19 de juny de 2020, del Consell, sobre mesures de prevenció contra la Covid-19, que segueix en vigor fins a la finalització de la crisi sanitària ocasionada per la Covid-19, assenyala que és posible l'adopció de mesures extraordinàries en salvaguarda de la salut pública a causa de la pandèmia per coronavirus SARS-CoV2 per part de la Conselleria de Sanitat Universal i Salut Pública. De manera exacta, l'Acord disposa:  
«Seté. Seguiment  
Les mesures preventives recollides en aquest acord seran objecte de seguiment per a garantir l'adequació a la situació epidemiológica i sanitària. A aquest efecte, podran ser modificades o suprimides mitjançant un acord del Consell o una resolució de la persona titular de la Conselleria de Sanitat Universal i Salut Pública.  
Així mateix, correspon a la persona titular de la Conselleria de Sanitat Universal i Salut Pública adoptar les mesures necessàries per a l'aplicació del present acord i establir, d'acord amb la normativa aplicable i a la vista de l'evolució de la situació sanitària, totes aquelles mesures addicionals o complementàries que siguen necessàries».  
  
Sobre la base de tot això, i de conformitat amb l'article 81.1.b de la Llei 10/2014, de 29 de desembre, de la Generalitat, de salut de la Comunitat Valenciana, resolc:  
  
Primer. Mesures relatives a la circulació de persones  
1. Queda limitada la llibertat de circulació de les persones en horari nocturn entre la 01.00 i les 06.00 hores en els següents municipis:  
  
- A la província d'Alacant: Sant Vicent del Raspeig.  
- A la província de Castelló: Benicàssim.  
- A la província de València: Alaquàs, Alboraia, Aldaia, Almàssera, Benaguasil, Benetússer, Benifaió, Bunyol, Burjassot, Catarroja, El Puig, Gandia, L'Eliana, Meliana, Mislata, Moncada, Paterna, Picanya, Picassent, Puçol, Quart de Poblet, Requena, Riba-roja de Túria, Sedaví, Silla, Tavernes Blanques, Utiel, València, Vilamarxant i Xirivella.  
2. S'excepciona d'aquesta limitació la realització d'alguna de les activitats següents:  
a) Adquisició de medicaments, productes sanitaris i altres béns de primera necessitat.  
b) Assistència a centres, serveis i establiments sanitaris.  
c) Assistència a centres d'atenció veterinària per motius d'urgència.  
d) Compliment d'obligacions laborals, professionals, empresarials, institucionals o legals.  
e) Retorn al lloc de residència habitual després de realitzar algunes de les activitats previstes en aquest apartat.  
f) Assistència i cura a majors, menors, dependents, persones amb discapacitat o persones especialment vulnerables.  
g) Desenvolupament d'activitats cinegètiques vinculades al control de la sobreabundància d'espècies cinegètiques que puguen causar danys als ecosistemes, en els cicles productius de l'agricultura i la ramaderia i en la seguretat viària.  
h) Per causa de força major o situació de necessitat.  
i) Qualsevol altra activitat d'anàloga naturalesa, degudament acreditada.  
j) Proveïment de carburant en gasolineres o estacions de servei, quan resulte necessari per a la realització de les activitats previstes en els paràgrafs anteriors.  
  
Segon. Mesures relatives a la permanència de grups de persones en espais privats i públics, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana  
1. En domicilis i espais d'ús privat i en espais d'ús públic, tant tancats com a l'aire lliure, no es podran formar grups de més de 10 persones, llevat que es tracte de persones convivents o llevat que es tracte de dos nuclis de convivència, i sense perjudici de les excepcions previstes en els següents apartats d'aquesta resolució, així com en altres actes administratius que siguen aplicable.  
2. S'exceptuen de les limitacions establides en els apartats anteriors, les següents situacions:  
a) Les activitats no professionals relacionades amb la criança i les cures, com l'atenció i acompanyament a persones menors d'edat, persones majors, en situació de dependència, amb diversitat funcional o en situació d'especial vulnerabilitat.  
b) La convivència alterna de fills i filles amb els seus progenitors o progenitores no convivents entre ells.  
c) L'acolliment familiar de persones menors d'edat en qualsevol de les seues tipologies.  
d) La reunió de persones amb vincle matrimonial o de parella que viuen en domicilis diferents.  
e) Les persones que viuen soles, que es podran incorporar, durant tot el període de vigencia de la mesura, a una altra única unitat de convivència, sempre que en aquesta unitat de convivencia només s'incorpore una única persona que viva sola.  
3. Tampoc estan incloses en les limitacions previstes en l'apartat anterior, les activitats laborals, les institucionals, les de transport i les dels centres docents que imparteixen els ensenyaments a les quals fa referència l'article 3 de la Llei orgànica d'Educació, inclosa l'ensenyament universitari, ni aquelles activitats per a les quals s'estableixen mesures específiques.  
  
Tercer. Col·laboració  
Sol·licitar per al compliment de la present resolució, la col·laboració de la Delegació del Govern de la Comunitat Valenciana i dels Ajuntaments de la Comunitat Valenciana, a l'efecte de cooperació, en el seu cas, a través dels cossos i forces de seguretat i de la policia local, per al control i aplicació de les mesures adoptades.  
  
Quart. Règim sancionador  
L'incompliment de les mesures de la present resolució quedarà subjecte al procediment de l'activitat inspectora i al règim sancionador establit en el Decret llei 11/2020, de 24 de juliol, del Consell, de règim sancionador específic contra els incompliments de les disposicions reguladores de les mesures de prevenció davant la Covid-19.  
  
Cinqué. Eficàcia i vigència.  
1. Aquesta Resolució queda pendent de la seua publicació i eficàcia a la seua autorització pels òrgans judicials competents.  
2. Una vegada autoritzada, produirà efectes durant un període de 14 dies des del mateix dia de la seua publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
  
Sisé. Autorització judicial  
Notifique's a l'Advocacia de la Generalitat en ordre, en el seu cas, a sol·licitar l'autorització judicial prevista en article 10.8 de la Llei 29/1998, de 13 de juliol, Reguladora de la Jurisdicció contenciosa administrativa.  
  
La present resolució posa fi a la via administrativa podent interposar-se recurs contenciós administratiu en el termini de dos mesos, comptats des de l'endemà de la seua notificació, davant la Sala contenciosa administrativa del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, d'acord amb el que s'estableix en els articles 10.1 i 46.1 de la Llei 29/1998, de 13 de juliol, reguladora de la jurisdicció contenciosa administrativa, o recurs potestatiu de reposició davant el mateix òrgan que va dictar l'acte, en el termini d'un mes, de conformitat amb els articles 123 i 124 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques. Tot això sense perjudici que puga interposar-se qualsevol altre recurs dels previstos en la legislació vigent.   
  
València, 12 de juliol de 2021.- La consellera de Sanitat Universal i Salut Pública: Ana Barceló Chico.