Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 8541, del 06-05-2019 (2019/3773)

RESOLUCIÓ de 5 d'abril de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació dels informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedients 28/18-EAE Alacant i 38/18-EAE Xàbia.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8541

Data del DOGV
:   06-05-2019

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2019/3773


Data del document
:   05-04-2019

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural
    * Alacant
    * Xàbia
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 5 d'abril de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació dels informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedients 28/18-EAE Alacant i 38/18-EAE Xàbia. [2019/3773]  
De conformitat amb l'article 51.7 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de l'informe ambiental i territorial estratègic, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana els informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedientes 28/18-EAE Alacant i 38/18-EAE Xàbia.  
  
  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Tràmit: avaluació ambiental de la modificació del polígon B del Pla parcial Ciutat Elegida de Joan XXIII, Llomes del Garbinet.  
Promotor: Ajuntament d'Alacant.  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme d'Alacant.  
  
Localització: terme municipal d'Alacant.  
Expedient: 028 € 2018 € EAE.  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió celebrada el 13 de desembre de 2018, va adoptar l'acord següent:  
Vista la proposta d'informe ambiental i territorial estratègic de la modificació del polígon B del Pla parcial Ciutat Elegida Joan XXIII, Llomes del Garbinet, d'Alacant, en els termes següents:  
En data 11 de juny de 2018 ha tingut entrada en el Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica de la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, una sol·licitud d'inici de l'avaluació ambiental i territorial estratègica de la modificació del polígon B del Pla parcial Ciutat Elegida Joan XXIII, Llomes del Garbinet, d'Alacant.  
  
A) Documentació presentada.  
La sol·licitud d'inici, remesa pel Servei Territorial d'Urbanisme d'Alacant, s'acompanya de l'esborrany de la modificació del pla i del document inicial estratègic amb els continguts de l'article 50 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana (LOTUP). La documentació es presenta en format digital.  
A més, s'hi adjunten cinc fitxes del catàleg: Llomes del Garbinet, el Penyal, Llomes del Garbinet-Equinoderms-Paleogen i Llomes del Garbinet.  
  
B) Planejament vigent  
El planejament municipal vigent és un pla general aprovat el 27 de març de 1987. Aquest pla no va ser sotmés a avaluació ambiental.  
Es va iniciar el procediment per a la seua revisió però finalment se'n va desistir l'any 2015.  
El Pla parcial Ciutat Elegida Joan XXIII va ser aprovat per l'Ordre ministerial de 30 de maig de 1972. Aquest pla dividia l'àmbit en quatre polígons, A, B, C i D. Les parts A i D es van desenvolupar i van quedar pendents les altres dues.  
El Pla general de 1987 va classificar com a urbans els polígons A i D, i com a no urbanitzables els polígons B i C. Un dels propietaris del sòl del polígon B va recórrer en els tribunals, i el TSJCV va estimar el recurs l'any 1993, i l'any 1999 va ser ratificat pel TS, per la qual cosa s'havia de mantindre la qualificació urbanística establida en el pla parcial.  
El carrer Turquesa ha de convertir-se en el Bulevard Ronda Nord de la ciutat i s'aprova un pla especial al desembre de 2004.  
En l'actualitat es tramita un catàleg d'acord amb la LOTUP, on s'ha posat de manifest el valor mediambiental de les Llomes del Garbinet, que estan dins de l'àmbit del pla parcial.  
C) Descripció, objecte i justificació  
Amb la finalitat de salvaguardar els valors ambientals del territori i no perjudicar els drets dels propietaris reconeguts pels tribunals, es tramita aquesta modificació del pla parcial.  
- Per a això es procedeix a modificar l'ordenació detallada del polígon B del sector, destinant la part amb valors ambientals més grans a zona verda i, al seu torn, es procedeix a concentrar l'edificabilitat en la zona limítrofa al Bulevard Ronda Nord (c/ Turquesa). En aquestes parcel·les se situa el 70 % de l'edificabilitat del polígon B, mentre que el 30 % restant es transfereix a altres sectors. (Sense indicar on, i es posposa a l'elaboració d'un nou pla general o mitjançant conveni urbanístic)  
  
El planejament vigent preveu la construcció de 315 habitatges unifamiliars en una estructura viària de traçat irregular. Els sòls dotacionals es disposen al costat del Bulevard Nord (ja s'ha construït l'Institut Les Llomes). La superfície és de 651.000 m² i la seua edificabilitat de 199.818 m²t.  
Cal tindre en compte que no tot el polígon B es va desclassificar en el Pla general de 1987, sinó que la zona oest es va considerar com a urbà. Des de llavors s'han edificat diverses dotacions (camp de futbol, instal·lacions de tir, guarderia) en aqueix àmbit.  
- Es procedeix igualment a un alçament topogràfic més precís redelimitant l'àmbit del polígon B per a adaptar-lo a la realitat existent (equipaments ja construïts, Bulevard Nord i autopista A-70). La superfície del nou polígon B serà de 584.732 m² i amb un aprofitament edificable de 102.300 m²t.  
- El polígon B se subdivideix en dues zones: el nou sector denominat Llomes del Garbinet, al qual s'adjudica el 70 % de la superfície (409.312 m²) i el 70 % de l'aprofitament (71.610 m²t) per a donar cabuda a 651 habitatges; i un parc de la xarxa primària de 175.420 m² al qual s'adjudica el 30 % de l'aprofitament (30.690 m²t) per a donar cabuda a 279 habitatges i que s'adscriu a altres sectors externs.  
D'aquesta manera, es crea una nova zona verda: Llomes del Garbinet, inclosa en la infraestructura verda, de la qual una part s'inclou dins del sector de les Llomes del Garbinet, i una altra part s'adscriu a altres sectors amb aprofitament suficient i que seran definits en el nou pla general estructural.  
La superfície de l'institut ja existent (22.748 m²) es proposa com a reserva de la parcel·la educativa del sector. La resta de magnituds de l'ordenació detallada són aproximades ja que han de ser desenvolupades per un futur pla parcial.  
Es procedeix a modificar la tipologia edificatòria que passa d'habitatges unifamiliars aïllats a habitatges plurifamiliars en bloc.  
- S'han plantejat tres alternatives, a més de la 0, per a materialitzar els aprofitaments privats.  
Alternativa 1: tota l'edificabilitat es materialitza en l'àmbit d'actuació mitjançant torres d'11 plantes i blocs lineals de sis. Es descarta per la dispersió de l'edificació, la inadequada vora urbana afecta les Llomes del Garbinet.  
Alternativa 2: és la que es proposava en la revisió del pla general. Es concentra l'edificabilitat al costat del Bulevard Nord mitjançant torres de nou plantes. Es descarta per l'elevada densitat, generar espais residuals i no rematar adequadament la ciutat.  
Alternativa 3: la seleccionada. Per a evitar la concentració de l'edificabilitat es trasllada part d'aquesta. Es remata la ciutat definint la vora urbana, i es proposa una combinació de tipologies edificatòries de torres i blocs lineals.  
  
 Superfície Habitatges Edificab. Zona verda Xarxa Primària  
Sector Llomes del Garbinet 381.004 860 39.754 543.800  
Adscripció altres sòls 711.711 217 30.170 019.420  
Total 074.213 464 278.285 152.220  
  
  
S'aporta la fitxa de gestió del sector de les Llomes del Garbinet.  
  
D) Document inicial estratègic: possibles efectes sobre el medi ambient.  
L'àmbit d'actuació es troba al nord del nucli urbà, entre les últimes edificacions de la ciutat (barri Joan XXIII), el Bulevard Ronda Nord (pendent d'executar) i l'autopista A-70.  
Les Llomes del Garbinet constitueixen un lloc singular dins de la ciutat d'Alacant, tant pel seu interés paisatgístic com, sobretot, pel seu interés geològic, ja que alberguen el que es coneix com a discordança de Villafranqueza, lloc en el qual l'exposició de les discordances entre sèries d'estrats queda a la vista i permet una exposició molt clara d'aquest procés geològic. A causa d'aquests valors, s'ha inclòs en l'Inventari de llocs d'interés geològic de l'Institut Geològic i Miner d'Espanya (IELIG), pertanyent a l'Inventari espanyol del patrimoni natural i de la biodiversitat. (Llei 42/2007)  
La característica paisatgística més rellevant de tot l'àmbit és la seua topografia. Ens trobem en la zona de major cota altimètrica de la ciutat (126 m) i aquesta elevació confereix al lloc un atractiu especial, tant per les seues característiques internes, amb desnivells de pendent acusat, com per les vistes que ofereix sobre la resta de la ciutat i sobre el mar.  
  
El document aportat indica que l'estat de conservació no és molt bo, tant pel seu grau d'abandó com per la seua antropització. Les obres d'urbanització del sector del polígon B van arribar a iniciar-se i hi ha trams de carretera executats i importants desmunts del terreny que han alterat l'estructura original d'aquests sòls.  
També hi ha constància de l'existència d'assentaments de l'edat del bronze i possibles restes d'una calçada romana.  
El sector fita amb el barri Joan XXIII, que es caracteritza per la presència de blocs oberts de 4 i 9 altures, construïts en la dècada dels 70 per a destinar-los a habitatges socials. Manca de connexions importants amb la resta de la ciutat que el converteix en una zona marginal de forta conflictivitat social.  
Respecte al planejament vigent, es considera que aquesta modificació tindrà efectes positius ja que preserva de l'edificació una gran extensió de sòl. Se'n garantirà la protecció, la posada en valor i la possible conversió en un parc urbà d'interés geològic.  
Igualment, es causaran efectes positius sobre el barri Joan XXIII millorant-ne l'accessibilitat i connexió amb la resta de la ciutat.  
L'afecció sobre el paisatge s'estudiarà en l'estudi d'integració paisatgística que s'ha d'elaborar.  
  
E) Consultes.  
Per part de la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental, la documentació aportada s'ha sotmés a consulta a les administracions afectades següents:  
  
Consulta Informe ADMINISTRACIÓ PÚBLICA CONSULTADA  
22/06/18 01/08/18 Servei Territorial de Medi Ambient (forestal)  
22/06/18 31/08/18 Servei de Vida Silvestre  
 06/09/18 Direcció Territorial d'Agricultura  
 26/09/18 Servei Territorial d'Urbanisme  
22/06/18 12/07/18 SubDG d'Ordenació del Territori i Paisatge: Servei d'Ordenació Territori (PATRICOVA)  
22/06/18 22/10/18 SubDG d'Ordenació del Territori i Paisatge: Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge  
22/06/18 03/07/18 DG de Cultura i Patrimoni  
22/06/18 C. d'Educació, Investigació, Cultura i Esport. Servei d'Infraestructures Educatives  
22/06/18 07/09/18 EPSAR  
22/06/18 Confederació Hidrogràfica del Xúquer  
22/06/18 16/10/18 Institut Geològic Miner (IGME)  
  
  
Nota: els informes rebuts es publicaran en la pàgina web www.agroambient.gva.es/eae juntament amb aquest IATE.  
  
F) Identificació i valoració dels possibles efectes sobre el medi ambient.  
D'acord amb el que s'ha estipulat en l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental i territorial determinarà, tenint en consideració els criteris de l'annex VIII, el sotmetiment al procediment d'avaluació ambiental i territorial ordinari o simplificat, en funció de l'existència d'efectes significatius sobre el medi ambient, després de la consulta prèvia a les administracions públiques afectades a les quals fan referència els articles 48.d i 51.1 de la LOTUP.  
- Paisatge. De conformitat amb el que s'estableix en la LOTUP, el paisatge actuarà com a criteri condicionant en la planificació territorial i urbanística.  
El Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge informa que per a les fases següents del procediment:  
· Serà necessari elaborar un estudi d'integració paisatgística i que la proposta de pla incloga un catàleg.  
· El parc delimitat en les Llomes del Garbinet formarà part de la infraestructura verda.  
· Respecte a l'alternativa més idònia no s'ha pogut pronunciar per manca d'informació de caràcter paisatgístic.  
- Risc d'inundació. El Pla d'acció territorial sobre prevenció del risc d'inundació va ser aprovat pel Decret 201/2015, de 29 d'octubre.  
  
Al nord, a l'altre costat de la A-70 va pel barranc d'Orgegia. Pel límit, aquest va pel barranc del Garbinet. El Servei d'Ordenació del Territori ha emés un informe en el qual assenyala que en la cartografia del PATRICOVA l'àmbit està mínimament afectat per risc de nivell 1. En tractar-se d'un sòl urbanitzable sense programar, se li aplica l'article1 9 del PATRICOVA. L'ordenació detallada destina la zona a espais lliures i zones verdes, per la qual cosa és compatible amb la norma del dit PAT. L'informe conclou que la modificació està parcialment afectada per risc d'inundació però és compatible amb les determinacions del PATRICOVA.  
- Urbanisme. El 26 de setembre de 2018, el Servei Territorial d'Urbanisme d'Alacant emet un informe en què assenyala que l'aprovació definitiva serà de la Generalitat en implicar determinacions de l'ordenació estructural. A més, des del punt de vista de les seues competències plantegen quatre objeccions a la proposta, i cal:  
· Elaborar la fitxa de gestió de tot l'àmbit d'actuació, el polígon B, i no únicament del sector de les Llomes del Garbinet.  
· Justificar el manteniment de l'estàndard dotacional.  
· Preveure un mínim d'edificabilitat terciària.  
· Elaborar una memòria de sostenibilitat econòmica.  
- Sòl forestal. El Servei Territorial de Medi Ambient ha emés un informe en matèria forestal on assenyala que si bé el PATFOR considera part dels sòls com a forestals, alguns de caràcter estratègic, ha de considerar-se un error. Si els sòls tenen la consideració d'urbanitzables d'acord amb el que s'estableix en la Llei 3/1993 perden la seua condició de forestal per la qual cosa han d'excloure's de l'inventari del PATFOR.  
  
No s'afecta vies pecuàries ni forest d'utilitat pública.  
- Aigües residuals. L'EPSAR ha emés un informe en què assenyala que l'actual sistema de tractament de les aigües residuals té capacitat per a absorbir les demandes esperades. Es tracta de l'EDAR Racó de Lleó, que està dissenyat per a tractar 75.000 m³/dia, i l'influent en l'actualitat és de 50.269 m³/dia, i s'estima una generació pel sector de 896,70 m³/dia.  
- Agricultura/ ramaderia. Des de la Direcció Territorial d'Agricultura no es posen objeccions a la modificació, i no hi ha explotacions ramaderes que pogueren afectar-la.  
- Patrimoni cultural. El Servei Territorial de Cultura i Esport ha emés un informe en el qual assenyala que és possible que afecte béns de naturalesa arqueològica per la qual cosa estableix una determinació que s'ha inclòs com a condicionant en el text de l'acord.  
La Lloma del Garbinet, la fitxa de l'esborrany de la qual del catàleg s'incorpora en la documentació, està al nord de la zona a edificar i pròxima a ella.  
- Patrimoni geològic. El polígon B del pla parcial se situa sobre el lloc d'interés geològic 872002. Successió eocena de les Llomes del Garbinet, que està inclòs en l'Inventari espanyol de llocs d'interés geològic. La descripció que s'hi inclou és la següent: (http://info.igme.es/ielig):  
  
«La sèrie de llomes del Garbinet, també coneguda com tall de Villafranqueza, se situa sobre materials d'edat eocena, que en una estreta franja de direcció N-S, aflora en les proximitats de la ciutat d'Alacant. La successió aparentment concordant sobre els materials del Cretaci superior està constituïda per una alternança turbidítica de fines capes de margues, biomicrites i biocalcarenites de color gris. A sostre d'aquesta sèrie flyschoide i discordant sobre ella, es poden observar depòsits conglomeràtics d'edat pliocena. Els nivells d'arenisques, calcàries areniscoses i calcàries presenten estructures d'ordenament intern típics dels mitjans de sedimentació, i la seqüència més freqüent és la que presenta laminació paral·lela. Altres seqüències observades al costat d'aquesta són les que presenten: gradació, laminació paral·lela, laminació creuada. La base d'alguns nivells de calcàries areniscoses, està lligada a depòsits de corrent de major densitat que la de terbolesa, i forma grain flow de nummulites. També han pogut observar-se estructures de fuita de fluids, cantells blans i bioturbació.»  
  
L'Institut Geològic Miner d'Espanya ha emés un informe favorable al desenvolupament de l'alternativa 3, a més d'assenyalar recomanacions per al tractament de la zona verda, les quals s'han traslladat com una determinació al text de l'acord.  
  
G) Anàlisi de la previsió dels impactes significatius per l'aplicació del pla.  
Ni el pla general ni el pla parcial que desenvolupa el sector han sigut sotmesos a avaluació ambiental. Per això s'hauria de procedir a analitzar els impactes sobre el medi ambient que suposaria la urbanització i edificació del sector.  
No obstant això, no correspon qüestionar la viabilitat del sector posat que aquesta ha sigut ja reconeguda pels tribunals, per la qual cosa l'objecte de l'avaluació ambiental d'aquesta modificació és corregir els impactes que produiria l'ordenació inicialment aprovada i establir els criteris per a la nova ordenació detallada.  
S'ha buscat un model de ciutat menys dispers concentrant l'edificació en zones concretes. D'aquesta manera es manté la major part del terreny sense segellar per la urbanització ni per l'edificació.  
Així s'aconsegueix preservar els valors geològics de la zona, conservar la capacitat drenant del terreny i no construir en zones inundables.  
Malgrat els avantatges mediambientals que suposa la nova proposta, hi ha determinats aspectes que no s'han estudiat amb profunditat i que hauran d'analitzar-se en les fases posteriors del procediment:  
· Paisatge. Caldrà analitzar la incidència dels volums en la imatge local de l'entorn. No s'han assenyalat les altures que hauran de tindre les edificacions per a poder albergar l'edificabilitat adjudicada al sector de les Llomes del Garbinet.  
· Patrimoni cultural: s'han d'identificar amb precisió els béns existents i estudiar les afeccions que pogueren experimentar adoptant les mesures correctores corresponents.  
· Domini públic hidràulic: atés que la Confederació Hidrogràfica no s'ha pronunciat es desconeix si algun dels barrancs existents pertany a aquest domini. El de més rellevància està en el límit sud-est del sector. En qualsevol cas, en la zona que es pretén edificar no conté llits de barrancs.  
Recursos hídrics: no s'han aportat dades sobre les necessitats hídriques requerides per la població i les activitats que s'implantaran en el sector. Tampoc es coneixen les disponibilitats de subministrament existents i si són suficients per a satisfer aquesta demanda. En el cas que no ho siguen, s'hauran de buscar fonts supletòries de proveïment.  
  
En conseqüència, realitzada l'anàlisi de la documentació presentada, consultada la cartografia temàtica de la Conselleria i tenint en compte els informes de les administracions públiques afectades, es conclou que les modificacions proposades no incideixen en el model territorial del municipi; milloren el planejament vigent, ja que preserven de la transformació i ocupació els terrenys amb elements d'interés identificats, i permeten introduir les mesures protectores i correctores per a eliminar o minimitzar afeccions sobre el paisatge, el patrimoni cultural i el natural (valors geològics). Es considera, per tant, que el procediment d'avaluació ambiental simplificat és suficient per a preveure que no es produïsquen efectes significatius sobre el medi ambient.  
  
El pla podria influir en altres plans, atés que els transfereix part de la seua edificabilitat. La documentació no concreta en quines zones se situarà aquesta edificabilitat i posposa aquesta determinació al pla general en elaboració.  
  
H) Consideracions jurídiques  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció establit en la Directiva 2001/42/CE, del Parlament Europeu i del Consell, de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta directiva s'incorpora al dret intern espanyol mitjançant la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret autonòmic, mitjançant la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
El Reial decret legislatiu 7/2015, de 30 d'octubre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de sòl i rehabilitació urbana, estableix en l'article 22 que els instruments d'ordenació territorial i urbanística estan sotmesos a avaluació ambiental de conformitat amb el que es preveu en la legislació d'avaluació ambiental.  
  
I) Proposta d'acord  
Segons estableix l'article 51 de la LOTUP, d'acord amb els criteris de l'annex VIII d'aquesta llei, el procediment d'avaluació ambiental simplificat és suficient per a determinar que la modificació del pla parcial proposat no presenta efectes significatius addicionals negatius sobre el medi ambient.  
D'acord amb l'exposat, es resol: emetre l'informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica de la modificació del polígon B del Pla parcial Ciutat Elegida Joan XXIII, Llomes del Garbinet, d'Alacant, l'objecte del qual serà el descrit en la documentació remesa, d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la LOTUP, atés que aquest no produeix efectes significatius sobre el medi ambient, sempre que prèviament a la seua aprovació definitiva es complisquen els condicionants descrits a continuació, i correspon continuar la tramitació de la modificació de pla d'acord amb la seua normativa sectorial.  
  
1) La fitxa del sector inclourà els condicionants següents per a la urbanització de la zona verda situada a l'oest de l'elevació denominada Lloma Redona en el visor de la Generalitat o Lloma del Garbinet en la fitxa JA-27 de l'esborrany del Catàleg (pla 04 afeccions territorials):  
  
1a) No es realitzaran moviments de terres superficials, addició de sòl vegetal ni revegetacions.  
1b) Es condicionarà i senyalitzarà una sendera i un mirador, així com la col·locació de panells interpretatius de l'evolució geològica de la zona per al seu ús educatiu i turístic.  
2) S'han d'atendre les determinacions assenyalades pel Servei Territorial d'Urbanisme d'Alacant en el seu informe de 26 de setembre de 2018.  
3) Haurà d'elaborar-se un estudi d'integració paisatgística en els termes assenyalats per l'informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge. Durant la fase de participació pública, s'haurà de sol·licitar un informe al Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge com a administració afectada. Abans de l'aprovació definitiva, caldrà que conste el seu pronunciament.  
4) L'instrument urbanístic haurà d'incloure un apartat específic sobre patrimoni cultural que determine els possibles béns existents, les possibles afeccions i les mesures correctores oportunes a adoptar, i es necessitarà un nou pronunciament, prèviament a la seua aprovació definitiva, de l'òrgan de la conselleria competent en la matèria.  
5) Prèviament a l'aprovació definitiva, haurà d'obtindre un informe favorable de la Confederació Hidrogràfica sobre disponibilitat de recursos hídrics i afecció a domini públic.  
6) S'elaboraran informes de seguiment cada quatre anys, on s'indicarà com evoluciona la tramitació dels instruments urbanístics d'ordenació detallada. Es verificarà que en el projecte d'urbanització s'inclou el condicionant 1. Els informes conclouran amb la justificació gràfica de l'execució d'aquest condicionant.  
7) Els plans parcials que desenvolupen els sectors delimitats i definisquen l'ordenació detallada seran sotmesos a avaluació ambiental i l'òrgan ambiental serà l'Ajuntament.  
En aquests plans parcials s'inclouran las mesures previstes per a previndre, reduir i, en la mesura que siga possible, compensar qualsevol efecte negatiu important en el medi ambient i en el territori, que derive de l'aplicació del pla, així com per a mitigar la seua incidència sobre el canvi climàtic i la seua adaptació a aquest. (Art. 50.2.c LOTUP)  
Segons estableix l'article 51.7 de la LOTUP, l'informe ambiental i territorial estratègic perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana no s'haguera procedit a l'aprovació del pla en el termini màxim de quatre anys des de la seua publicació. En aquest cas, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada de la modificació.  
  
  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic a què fa referència l'article 51.2.b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que es disposa en l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat a l'efecte d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
Vist tot l'anterior, la Comissió d'Avaluació Ambiental, acorda: emetre un informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica de la modificació del polígon B del Pla parcial Ciutat Elegida Joan XXIII, Llomes del Garbinet, d'Alacant, per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en el dit informe.  
Notificar als interessats que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en la via administrativa, no és possible cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret estimen pertinents.  
Cosa que li notifique perquè en prenga coneixement i als efectes oportuns.  
La qual cosa se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se'n deriven, conforme ho autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
València, 18 de desembre de 2018.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
  
  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Tràmit: avaluació ambiental del Programa d'actuació integrada de la unitat d'execució Lluca-8.  
Promotor: Ajuntament.  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme.  
Localització: Xàbia (Alacant).  
Expedient: 30/7057-ZOL.  
  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió celebrada el 13 de desembre de 2018, va adoptar l'acord següent:  
Vista la proposta d'informe ambiental i territorial estratègic del Programa d'actuació integrada de la unitat d'execució Lluca-8 de Xàbia, en els termes següents:  
  
A) Documentació aportada  
En data 11 de juny de 2018 va tindre entrada en el Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica de la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental la sol·licitud de l'Ajuntament de Xàbia, remesa pel Servei Territorial d'Urbanisme d'Alacant, per a iniciar el procés d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Programa d'actuació integrada de la unitat d'execució Lluca-8, al terme municipal de Xàbia.  
  
La sol·licitud s'acompanya del document inicial estratègic (DIE) i de l'esborrany del pla especial, en format digital.  
La documentació aportada és conforme al que s'estableix en l'article 50 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
La documentació queda constituïda pels documents següents:  
1. Document inicial estratègic (DIE).  
2. Esborrany del pla especial.  
  
B) Planejament vigent  
El planejament vigent en el municipi és el pla general aprovat definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme el 31 de gener de 1990 (BOP 26.02.1990).  
El Pla general de Xàbia, en sòl urbà extensiu, subzona Lluca, localitzada al sud del terme municipal, al costat de la CV-740 (carretera del Poble Nou), preveu, entre altres, dues unitats d'execució denominades Lluca 8 i Lluca 6. La UE Lluca 6 ja està totalment consolidada i edificada, mentre que la UE Lluca 8 està pendent de desenvolupament urbanístic.  
El Pla general de Xàbia no va ser avaluat ambientalment.  
  
C) Programa d'actuació integrada de la UE Lluca-8: objecte i justificació.  
Tal com es recull en la documentació aportada, l'objecte del programa d'actuació és el desenvolupament urbanístic de la UE Lluca 8, pendent de gestió, mitjançant una modificació de l'ordenació detallada que el vigent pla general recull per a l'àmbit afectat, de manera que permeta resoldre la problemàtica que ha impedit el desenvolupament de la UE Lluca 8 i regularitzar l'ordenació detallada de la UE Lluca 6, afectada.  
  
Indica la documentació que «es delimita un àmbit per a una homologació que serà parcial en englobar totes dues unitats d'execució, i modificativa, en el sentit de determinar per a aquest àmbit un planejament de reforma interior no previst pel PGOU90, i es passa a delimitar les determinacions de l'ordenació estructural i de la detallada, per a, amb posterioritat, mitjançant el Pla de reforma interior, modificar aspectes de l'ordenació detallada».  
La solució proposada es justifica per a resoldre la problemàtica següent:  
1. La xarxa viària secundària prevista en el vigent PG1990 de Xàbia per a la UE Lluca 8 travessa l'edificació denominada Terra Soler, arreplegada en l'ampliació del Catàleg de béns i espais protegits (fitxa núm. C70), aprovada en la modificació puntual núm. XVII del PG per la Comissió Territorial d'Urbanisme en data 27 de març de 2008, que recull aquest element arquitectònic civil amb un nivell de protecció individual parcial (PIP) amb ús proposat d'habitatge unifamiliar aïllat, procedint a la seua conservació i rehabilitació, la qual cosa fa inviable l'ordenació prevista en el PG1990.  
2. La xarxa viària secundària prevista en el vigent PG1990 per a la UE Lluca 8 quedava delimitada a tots dos marges per una zona verda residual que es disposava a banda i banda del traçat de la via. Es requereix una nova localització per a aquesta zona verda.  
3. En la UE Lluca 6 s'han produït modificacions en la seua ordenació, no previstes en el PG1990, i que no han sigut regularitzades, com són:  
- Derivat de l'anterior problemàtica del viari de la UE Lluca 8 i a fi de donar accés als habitatges afectats, es va procedir a la creació d'un nou viari (c/ Miguel Delibes/Eduardo Barrios).  
- Per a donar accés al centre de transformació situat en el límit nord-oest de la UA Lluca 8, es va dur a terme la prolongació del vial c/ Miguel Delibes.  
- La parcel·la de referència cadastral 2094885SW5228L8728KA, situada en el prolongat c/ Miguel Delibes, núm. 19, pertanyent a la UE Lluca 6, presenta part del seu sòl consolidat en la UE Lluca 8.  
La proposta de modificació de l'ordenació detallada pretén regularitzar aquestes situacions.  
4. En l'extrem sud-oest de la UE Lluca 8 queda afectat per part de l'àrea d'afecció del jaciment catalogat de la Lluca BY-19. Amb data 1 de febrer de 2016 es va autoritzar per part de la Direcció General de Cultura i Patrimoni la intervenció arqueològica de l'àmbit amb subjecció al projecte d'intervenció presentat per l'arqueòleg Sr. Francisco José Perua Barceló (Exp.: 2015/1216-A - ST: A-2015-442).  
  
  
D) Característiques del programa d'actuació de la IUE Lluca 8.  
D.1. Instrument de planejament  
El programa d'actuació que pretén el desenvolupament urbanístic de la UE Lluca 8 s'acompanyarà, atenent l'informe tècnic municipal emés per l'arquitecte municipal de Xàbia en data 15 de juny de 2016, de pla de reforma interior i projecte d'homologació, projecte d'urbanització i projecte de reparcel·lació.  
Amb el Pla de reforma interior es modificarà l'ordenació detallada de l'àmbit i es redelimitarà la delimitació entre les unitats d'execució afectades, objecte de determinació de l'ordenació estructural, i s'ajustarà a les necessitats funcionals de la renovació urbana requerida, i de forma complementària, el document d'homologació parcial habilitarà aquest planejament modificatiu de desenvolupament, plantejant-se la tramitació de tots dos instruments de forma conjunta.  
  
D.2. Àmbit de la proposta  
L'àmbit afectat per la modificació de l'ordenació detallada del PG1990 es correspon amb la delimitació de les unitats d'execució Lluca 6 i Lluca 8 previstes en el planejament vigent, amb una superfície global de 69.996,20 m²; correspon a la UE Lluca 8 una superfície de 13.053,63 m² i a la UE Lluca 6, una de 56.942,57 m².  
  
Imatge núm. 1: àmbit del Pla de reforma interior - UE LLUCA 8 i UE LLUCA 6.  
Ordenació detallada del PG 1990. Font: DIE  
  
  
D.3. Estudi d'alternatives  
El DIE presenta dues alternatives:  
- Alternativa 0: situació actual. Suposa mantindre l'ordenament detallat previst en el vigent Pla general 1990. Es descarta aquesta alternativa ja que aquesta ordenació resulta incompatible amb l'objectiu de conservació i rehabilitació de l'element patrimonial arquitectònic civil catalogat.  
- Alternativa 1: solució proposada per al PAI de la UE Lluca 8. Suposa la modificació de l'ordenació vigent a l'efecte de compatibilitzar la implantació de l'eix de distribució viària del parcel·lari resultant en l'àmbit de la programació, així com de la zona verda de la UE Lluca 8, amb el manteniment de l'element arquitectònic protegit, garantint-se la connexió viària i d'infraestructures, així com dels estàndards dotacionals previstos pel PG1990.  
D.4. Característiques de la proposta  
La proposta del Pla de reforma interior es concreta en:  
- Modificació del traçat del viari de la xarxa secundària i de la zona verda prevista per a la UE Lluca 8 en el PG 1990, per a evitar l'afecció a l'edifici protegit.  
- Regularització dels viaris d'accés i connexions a la UE Lluca 6, adoptant la situació consolidada.  
- Redelimitació de la UE Lluca 8 en el seu límit nord-oest, incorporant en l'àmbit de la UE Lluca 6 la totalitat del sòl de la parcel·la (c/ Miguel Delibes, núm. 9) consolidada per la urbanització i edificació.  
  
  
Imatge núm. 2: delimitació i ordenació detallada de la UE Lluca 8 en PG 1990 (esquerra) i redelimitació i ordenació proposada (dreta).   
Font: DIE.  
  
  
D.5. Efectes previsibles de la modificació sobre el medi ambient  
En l'apartat 3.1.4 del document inicial estratègic (DIE) aporta el diagnòstic del medi ambient, en l'àmbit afectat del qual destaquem que es tracta d'un àmbit de sòl urbà per a ús residencial extensiu, pendent de desenvolupament, antropitzat per les infraestructures presents (basses i conduccions), mancat de masses arbòries d'interés, sense vinculació amb cap element d'interés mediambiental o territorial, excepte la presència dels elements patrimonials catalogats.  
L'apartat 3.1.5 del DIE analitza els efectes previsibles sobre el medi ambient i sobre els elements estratègics del territori i conclou que l'actuació suposa una ocupació del territori d'escassa entitat que completa una previsió de creixement prevista en el PG1990 i enclavada en un entorn de desenvolupament residencial ja consolidat, no afecta masses arbòries ni elements ambientals d'interés, per la qual cosa es considera que la seua afecció mediambiental, territorial i climàtica és escassa.  
  
E) Consultes  
Per part de la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, d'acord amb l'article 51.1 de la LOTUP, la documentació aportada s'ha sotmés a consulta a les administracions públiques afectades següents.  
  
ADMINISTRACIÓ PÚBLICA CONSULTADA Consulta Informe  
C. D'HABITATGE - SDG ORDENACIÓ TERRITORI I PAISATGE - Servei d'Ordenació del Territori (PAISATGE) 22.06.2018 22/11/18  
SERVEI TERRITORIAL D'URBANISME - ALACANT 22.06.2018 01.08.2018  
DIPUTACIÓ ALACANT - Àrea d'Infraestructures 22.06.2018   
C. EDUCACIÓ - DG CULTURA 22.06.2018 25.09.2018  
  
  
Els informes rebuts es publiquen en la pàgina web www.agroambient.gva.es/eae juntament amb l'informe ambiental i territorial estratègic.  
  
F) Identificació i valoració de possibles efectes sobre el medi ambient.  
D'acord amb el que s'ha estipulat en l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental i territorial determinarà, tenint en consideració els criteris de l'annex VIII, el sotmetiment al procediment d'avaluació ambiental i territorial ordinari o simplificat, en funció de la certitud en la determinació de l'existència d'efectes significatius sobre el medi ambient, amb la consulta prèvia a les administracions públiques afectades a les quals fan referència els articles 48.d i 51.1 de la LOTUP.  
La proposta de programació de la unitat d'execució Lluca 8 respon, bàsicament, a les necessitats següents:  
- La gestió del sòl urbà extensiu que preveu el vigent Pla general de Xàbia, recollit en la unitat d'execució Lluca 8, que està pendent de desenvolupament, amb una superfície de 13.053,63 m².  
  
- La resolució dels problemes que inviabilitzaven l'ordenació detallada prevista en el PG 1990 per afecció a l'element arquitectònic civil Terra Soler, recollit en l'ampliació del Catàleg de béns i espais protegits.  
- La incorporació de les consideracions de caràcter ambiental en el procés de desenvolupament urbanístic.  
  
D'altra banda, atesa l'afecció sobre la unitat d'execució Lluca 6, fonamentalment derivada per la necessitat de dotar d'accés adequat als habitatges i regularitzar els existents, el programa d'actuació ha de recollir, a través del Pla de reforma interior, la modificació de l'ordenació detallada tant de la UE Lluca 6 com de la UE Lluca 8, de manera que el seu àmbit arriba a una magnitud de 69.996,20 m².  
  
Es tracta d'un àmbit enclavat entre sòl urbà ja desenvolupat i consolidat per edificació en el qual s'observen els efectes d'anteriors actuacions i transformacions, com són restes de bancals de cultius ja abandonats, la presència de dues basses, una circular en desús, i una altra quadrada utilitzada per al reg del camp de golf situat en les proximitats, i les ruïnes de l'edificació Terra Soler.  
La unitat d'execució Lluca 8 en el límit nord-est, limita amb el carrer de William Shakespeare i la intersecció amb la CV-740 (carretera del Poble Nou), de titularitat de la Diputació d'Alacant. Aquesta carretera segueix el traçat de la carrerada del Puig, amb un ample legal de 3 metres.  
Aquest àmbit no afecta espais protegits per instruments de planificació ambiental ni constitueix sòl forestal.  
Les principals afeccions ambientals en aquest àmbit es corresponen:  
  
- Amb les que el planejament vigent imposa sobre l'element arquitectònic que ha de conservar-se i rehabilitar-se, després de reconéixer el seu valor patrimonial després de la inclusió en el Catàleg de béns i espais protegits, ja que la xarxa viària prevista travessava aquesta edificació.  
- Amb la consideració de l'àrea d'afecció del jaciment catalogat Lluca BY-19.  
Respecte a l'afecció a l'edificació Terra Soler, la proposta presenta una alternativa a d'ordenació detallada que permet respectar aquesta construcció i, alhora, resoldre l'accés per viari a les parcel·les previstes en la unitat d'execució.  
Quant a l'àrea d'afecció del jaciment catalogat Lluca BY-19, s'indica en la documentació aportada que ha autoritzat, amb data 1 de febrer de 2016, la Direcció General de Cultura i Patrimoni a procedir a la intervenció arqueològica d'acord amb el projecte d'intervenció presentat per l'arqueòleg Sr. Francisco José Perua Barceló.  
  
En relació amb això anterior, en data 25 de setembre de 2018, es rep l'informe del Servei Territorial de Cultura i Esports d'Alacant en què s'indica que la proposta és compatible amb la legislació sectorial vigent en matèria de patrimoni cultural tant des del punt de vista arquitectònic com des del punt de vista arqueològic, per la qual cosa no hi ha cap inconvenient per al seu desenvolupament. En aquest últim aspecte, es fa referència al resultat negatiu de la intervenció arqueològica duta a terme.  
Per una altra part, la proposta d'ordenació preveu la reubicació de la zona verda al sud de l'àmbit, en coincidència per part de l'àrea del jaciment catalogat Lluca BY-19, i amb facilitat d'accés des del carrer de William Shakespeare, i això s'estima oportú i convenient per al seu posterior ús públic.  
El Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge emet un informe de data 19 de novembre de 2018, en què s'indica que, atés l'objecte de l'actuació, la modificació proposada no tindrà incidència significativa en el paisatge sempre que no s'alteren els paràmetres urbanístics vigents amb afecció en el paisatge (tipologia, edificabilitat, volumetria, ocupació de parcel·la,?). En aqueix cas, no caldrà l'elaboració d'estudi d'integració paisatgística; en cas contrari, haurà d'analitzar-se la incidència que aquesta modificació tindria en el paisatge a través d'un estudi d'integració paisatgística.  
En data 1 d'agost de 2018, es rep un informe del Servei Territorial d'Urbanisme d'Alacant en el qual s'indica que la modificació proposada afecta l'ordenació estructural, i la seua aprovació correspon a la conselleria competent en ordenació del territori, i no s'adverteix que la proposta contravinga la normativa d'aplicació des del punt de vista d'aquest servei.  
  
G) Consideracions jurídiques  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció establit en la Directiva 2001/42/CE, del Parlament Europeu i del Consell, de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta directiva s'incorpora al dret intern espanyol mitjançant la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret autonòmic, mitjançant la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
El Reial decret legislatiu 7/2015, de 30 d'octubre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de sòl i rehabilitació urbana, estableix en l'article 22 que els instruments d'ordenació territorial i urbanística estan sotmesos a avaluació ambiental, de conformitat amb el que es preveu en la legislació d'avaluació ambiental.  
  
H) Proposta d'acord  
Analitzada la proposta del Programa d'actuació integrada de la unitat d'execució Lluca-8 de Xàbia, cal considerar que aquesta actuació quedaria emmarcada en l'article 46.3 de la LOTUP per considerar que es tracta d'una modificació menor del planejament.  
Per això, segons estableix l'article 51.2.b de la LOTUP, i considerar, d'acord amb els criteris de l'annex VIII d'aquesta llei que la proposta del Programa d'actuació integrada de la unitat d'execució Lluca-8 de Xàbia no té incidència significativa en el model territorial de l municipi de Xàbia, ja que atén la necessitat de desenvolupament urbanístic del sòl urbà, no està afectat per risc d'inundació, no afecta espais protegits ni forestals, no presenta afecció sobre els elements arquitectònics i arqueològics del patrimoni cultural valencià i, havent tingut en compte les consultes realitzades, es pot concloure que el procediment d'avaluació ambiental simplificada és suficient per a determinar que la proposta del Programa d'actuació integrada de la unitat d'execució Lluca-8 de Xàbia no presentarà efectes significatius negatius sobre el medi ambient.  
  
D'acord amb l'exposat, es resol: emetre un informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Programa d'actuació integrada de la unitat d'execució Lluca-8 de Xàbia, d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la LOTUP, per no tindre efectes significatius negatius sobre el medi ambient, i correspon continuar la tramitació del programa d'acord amb la seua normativa sectorial.  
Segons estableix l'article 51.7 de la LOTUP, l'informe ambiental i territorial estratègic perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana no s'haguera procedit a l'aprovació del Programa d'actuació integrada de la unitat d'execució Lluca-8 de Xàbia, en el termini màxim de quatre anys des de la seua publicació. En aquest cas, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada de la proposta.  
  
  
ANNEX I: esborrany Programa d'actuació integrada UE Lluca 8-Xàbia  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic a què fa referència l'article 51.2.b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que es disposa en l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat a l'efecte d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
Vist tot l'anterior, la Comissió d'Avaluació Ambiental, acorda: emetre un informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Programa d'actuació integrada de la unitat d'execució Lluca-8 de Xàbia, per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient.  
  
Notificar als interessats que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en la via administrativa, no és possible cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret consideren pertinents.  
Cosa que li notifique perquè en prenga coneixement i als efectes oportuns.  
La qual cosa se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se'n deriven, conforme ho autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
València, 18 de desembre de 2018.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 5 d'abril de 2019.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.