Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 7139, del 25-10-2013 (2013/10596)

RESOLUCIÓ de 23 de setembre de 2013, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals d'Alboraya, Tavernes Blanques, València, l'Alcora i Onda.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   7139

Data del DOGV
:   25-10-2013

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2013/10933


Data del document
:   23-09-2013

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Alboraia
    * Onda
    * València
    * Alcora, l'
    * Tavernes Blanques
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 23 de setembre de 2013, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals d'Alboraya, Tavernes Blanques, València, l'Alcora i Onda. [2013/10353]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, el qual establix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26, sense que s'hi hagen plantejat discrepàncies i sense perjuí de la notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc:  
  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 138/05 AIA Alboraya, Tavernes Blanques, València, 122/09 AIA l'Alcora i 24/09 AIA Onda.  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 138/05-AIA.  
Títol: Obres de drenatge del sistema Vera-Palmaret.  
Promotor: Direcció General de l'Aigua de la CMAUV.  
Autoritat substantiva: Direcció General de l'Aigua de la CMAUV.  
Localització: termes municipals d'Alboraya, Tavernes Blanques i València.  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista:  
L'objecte del projecte consistix en l'execució de les obres i instal·lacions necessàries per a augmentar la capacitat de drenatge de la xarxa existent en la zona compresa entre Palmaret Baix i el mar, en els termes municipals d'Alboraya, Tavernes Blanques i València, i així evitar les inundacions periòdiques que es produïxen en trams urbans. Estes obres complementen les actuacions escomeses per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en el barranc del Carraixet.  
Les principals actuacions incloses en el projecte són les següents:  
- Col·lector interceptor.  
Este col·lector té el seu inici en l'arqueta construïda en el col·lector de l'avinguda dels Germans Machado i finalitza en el barranc del Carraixet en el PK 1+874 de la seua canalització, amb una longitud de 2.446,00 m. El col·lector s'ha dissenyat per al període de retorn emprat en les obres de sanejament de l'Ajuntament de València, T=25 anys, i en secció tancada per circular en un entorn eminentment urbà.  
- Reposició de la séquia de Palmaret.  
Es dissenya en secció oberta de formigó armat d'1,60 m d'ample i una alçària variable entre 1,30 i 1,70 m. Estes dimensions es projecten per a poder trasbalsar el màxim cabal per a reg que és necessari mantindre aigües avall. L'excedent de cabal que puga portar la séquia aigües amunt es deriva per mitjà d'un sobreeixidor executat sobre el tram en aqüeducte de la séquia.  
- Sobreeixidor d'emergència.  
A fi d'evitar l'entrada en càrrega del col·lector interceptor es projecta un sobreeixidor d'emergència que connectarà l'interceptor (PK 1+143) amb el pas existent davall de l'estació de metro d'Alboraia. L'alleugeriment de cabals es farà cap a la nova canalització de la séquia de Vera.   
La secció dissenyada per al sobreeixidor és en secció oberta rectangular de formigó armat de 6,00 m d'ample i una alçària variable entre 2,00 m des de la connexió amb el col·lector interceptor, i d'1,50 m en la connexió amb el tram existent. La longitud total del canal és de 740,56 m.  
- Adequació de la séquia de Vera.  
El disseny de la traça de la séquia seguix, en la mesura que és possible, l'actual traçat de la séquia de Vera, i intercepta al llarg del seu recorregut els cabals procedents dels col·lectors Ronda Nord de l'avinguda dels Germans Machado, Benimaclet, séquia de Palmaret i col·lector Universitats, així com l'escolament superficial, per a la qual cosa es projecten séquies paral·leles a la canalització principal que arrepleguen el drenatge dels camps i connecten amb este.   
La longitud d'adequació de la séquia és de 2.745,40 m i finalitza aigües amunt de l'encreuament amb la línia de ferrocarril València-Barcelona. Els cabals de disseny són variables per trams, la qual cosa origina diferents seccions tipus al llarg del seu traçat, tant en secció oberta al seu pas per terrenys agrícoles (trapezial mixta de formigó i geocel·les, amb 6,00 m en la base), com en secció tancada en encreuaments amb altres infraestructures (rectangular o múltiples marcs).   
- Bassa de laminació.  
La bassa es projecta en desmunt en diverses parcel·les rústiques del polígon 7, en el terme municipal de València. Les dimensions en planta de la instal·lació són de 350 m d'ample per 800 m de llarg aproximadament, i l'alçària des de la base a la cota de coronació és d'uns 3,00 m, i els talussos interiors 3H:2V. La coronació de la bassa té 4,50 m d'ample; en esta es projecta un camí perimetral de 3 m d'ample, tanca de tancament metàl·lica i plantació d'espècies arbòries pròpies de zones agrícoles.   
La base de la bassa disposarà de camins de servici per a labors de conservació i manteniment, i estarà formada per una escullera engravada de terra vegetal, en la qual es realitzaran plantacions d'espècies herbàcies hidròfiles. Els talussos estaran formats per geocel·les amb hidrosembra i plantacions d'espècies arbustives.   
El dimensionament d'esta s'ha projectat perquè siga capaç d'emmagatzemar 61.000 m³, que permetrà laminar el cabal punta i reduir-lo fins a la capacitat del tram urbà desaiguant a làmina lliure.  
  
L'alleugeriment de cabal des de la séquia de Vera cap a la bassa de laminació es materialitza per mitjà de 19 sifons de seguretat, amb una capacitat per a desaiguar 1.640 l/s. A l'entrada de la bassa es disposa d'una reixa autonetejadora que impedix la introducció en esta de plàstics o altres elements no desitjats.   
El sistema per a la limitació i regulació de cabals des de la bassa aigües avall està format per quatre clapetes de 1.000 mm de diàmetre i sis comportes motoritzades d'1,50 m d'amplària per 1,00 m d'alçària.   
  
Per al buidatge de la bassa es dissenya una estació de bombament que consta d'una caseta de 10,00 x 5,00 m en dos plantes on s'allotgen els elements accessoris i tres bombes capaces d'elevar, cadascuna, 365 l/s a una alçària manomètrica de 4,1 mca. L'accionament d'estes està previst per mitjà de la instal·lació d'un centre de transformació de 250 kVA, ubicat en una caseta independent adossada a l'anterior. A més, a fi de garantir l'operativitat de les comportes motoritzades es disposarà en la caseta de bombament un grup electrogen de 12 kVA de potència.   
  
De les actuacions incloses en el projecte de referència, únicament la bassa de laminació es troba en els supòsits previstos en l'annex I, punt 8.e. del Reglament d'Impacte Ambiental, aprovat pel Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, que desenrotlla la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Avaluació d'Impacte Ambiental, al considerar-se com una instal·lació destinada a retindre aigua i posseir una capacitat d'embassament superior a 50.000 m³.  
  
2. Alternatives:  
L'estudi d'alternatives inclòs en l'annex número 4 del projecte ha analitzat dos solucions, les característiques principals de les quals són les següents:   
Alternativa 1. Desaigüe de tot el cabal per la desembocadura de la séquia de Vera en la platja de la Malva-rosa. Amb esta finalitat s'ha dissenyat una bassa aigües amunt de la V-21 que permeta laminar l'hidrograma entrant i reduir la punta a un valor màxim compatible amb la capacitat del tram urbà.  
Alternativa 2. Derivació del cabal que supera la capacitat del tram a la séquia del Mar, que desemboca en la platja d'Alboraya.  
La diferència entre les dos opcions radica essencialment en l'execució d'una bassa de laminació d'una capacitat aproximada de 60.000 m³ aigües amunt de la V-21 per a l'alternativa 1. Mentres que l'alternativa 2 planteja la construcció d'una nova canalització que derive el cabal que no admet el tram urbà de la séquia de Vera, amb una longitud aproximada de 2.400 m, per a desaiguar a través de la séquia del Mar, i és necessari, a més, el disseny d'una bassa de laminació de menors dimensions que l'anterior.   
Els condicionants de disseny que s'han previst per a l'adopció de l'alternativa 1 han sigut:  
a) Possibilitat de desaiguar en el barranc del Carraixet.  
b) Anàlisi del sistema de reg de la zona i necessitat de cabals.  
c) Seccions d'encreuament existents amb les infraestructures del metro d'Alboraya, la carretera V-21 i amb la línia de ferrocarril.  
d) Punts existents de desaigüe al mar a través de la séquia de Vera i de la séquia del Mar.   
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit:  
En data 3 d'agost de 2005, la Direcció General d'Obres Públiques de la Conselleria d'Infraestructures i Transport va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental (EIA) corresponents al projecte de construcció d'obres de drenatge del sistema Vera-Palmaret (València), i es va incoar el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
  
2. Informació pública:  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del projecte d'obres de drenatge del sistema Vera-Palmaret (València) ha sigut sotmés a informació per mitjà d'anunci publicat en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana núm. 5.084 de 2 de setembre de 2005 durant el termini de 30 dies hàbils.   
3. Resum d'al·legacions:  
Segons el certificat rebut, no s'han presentat al·legacions al projecte de referència.  
4. Peticions d'informes sectorials i documentació complementària:  
  
Se sol·licita un informe al Servici d'Ordenació Territorial en relació amb el risc d'inundació en l'àmbit del projecte.   
En contestació amb la consulta efectuada, es rep l'informe del Servici d'Ordenació Territorial de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, el qual indica que:   
Les obres que es preveuen en el projecte es desenrotllen en els termes municipals de València, Alboraya i Tavernes Blanques.  
L'estudi d'inundabilitat, en la situació actual, inclou el barranc del Carraixet, des de la A-7 fins al mar; la séquia de Vera, des d'aigües amunt de l'estació de metro d'Alboraya fins al mar, i la séquia de Palmaret. En la situació futura incorpora les dos canalitzacions incloses en el projecte de construcció «Prolongació de la canalització del barranc del Carraixet, tram entre Bétera i el Sifó de la séquia de Rascanya (València). Fase I». Els dits llits són: Palmaret Alt, Palmaret Baix, col·lector interceptor, adequació de la séquia de Vera i bassa de laminació.  
  
Les obres incloses en el projecte reduïxen el risc d'inundació en la zona.  
L'estudi hidràulic ha sigut realitzat per tècnics competents i visat per la Conselleria d'Infraestructures i Transport, per la qual cosa cal suposar que els resultats de la modelització i les conclusions a què s'ha arribat són correctes.  
En data 19 de novembre de 2005, es rep una còpia de l'informe emés per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, on s'emet l'informe favorable de l'estudi d'impacte ambiental del projecte de construcció d'obres de drenatge del sistema Vera-Palmaret, als efectes patrimonials previstos en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià.  
En l'informe s'esmenta que algunes de les actuacions previstes en el projecte se situen en l'entorn de protecció del monestir de Sant Miquel dels Reis de València que té la condició de bé d'interés cultural amb la categoria de monument, i es troba incoat com a tal per Resolució de data 8 de juny de 1981 (BOE 29.08.1981), amb entorn de protecció incoat per Resolució de data 24 de juny de 1992 (DOGV de 24.07.1992), per la qual cosa qualssevol actuacions que es realitzen en este o en el seu àmbit d'afecció requerixen l'autorització preceptiva d'esta Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià amb caràcter previ a la seua realització i a l'atorgament de llicència municipal, quan esta resulte preceptiva de conformitat amb el que establixen els articles 35 i 36 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià.  
  
Afeccions legals.  
Segons els informes rebuts, l'estudi d'impacte ambiental i les cartografies temàtiques i estudis integrants dels sistemes d'informació territorial, cal assenyalar que hi ha, per part de les obres projectades, afecció a:   
Patrimoni cultural:  
Consta en l'expedient l'informe favorable emés el 14 de novembre de 2005 per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià d'acord amb l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià.  
En l'esmentat informe s'indica que, amb caràcter previ a l'inici de les obres, en els trams en què el projecte preveu un seguiment arqueològic o una excavació arqueològica, el promotor haurà de presentar un projecte d'intervenció arqueològica per a la pertinent autorització per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià.  
PATRICOVA (Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'Inundació a la Comunitat Valenciana): l'actuació circula per zones que presenten nivells de risc 2, 3 i 5.   
PATHV (Pla d'acció territorial de protecció de l'Horta de València): en relació amb l'instrument d'ordenació, actualment en tramitació, la bassa de laminació projectada es troba ubicada en una àrea denominada reserva d'estudi en el PATH. Estes àrees es caracteritzen per la seua vocació en el planejament municipal d'ordenar sobre estes el creixement futur dels actuals sòls urbans i urbanitzables.  
  
Pel que fa a la classificació i qualificació del sòl, hi ha afecció a sòl no urbanitzable amb protecció en el terme municipal d'Alboraya. La resta de l'actuació circula principalment sobre sòl no urbanitzable comú.  
Consideracions ambientals.  
1. Elements ambientals que poden resultar afectats de forma important per l'actuació:  
Les actuacions compreses en el projecte es troben emmarcades en l'Horta Nord de València, en els termes municipals d'Alboraya, Tavernes Blanques i València. La zona presenta una orografia predominantment plana, la qual cosa dificulta el seu drenatge al mar. Este es fa per mitjà d'una complexa xarxa de séquies, que al seu torn s'usen per a reg. De la xarxa de séquies existent es destaca que en la séquia de Vera, a més, desaigüen diversos col·lectors d'aigües pluvials, o alleugeriment de col·lectors unitaris, de les zones de Benimaclet, Universitats i Malva-rosa. Esta última séquia desaigua, després de circular pel límit entre la Malva-rosa i la Patacona, en l'estació de bombament de la Malva-rosa, la qual disposa d'un sistema de pretractament i desguassa al mar a través d'emissari submarí.   
Hi ha en les zones de cultius agrícoles algunes edificacions disseminades, que es corresponen amb antigues cases d'apers, excepte les que posteriorment es van restaurar per a ser utilitzades com a primera o segona residència pels seus propietaris.   
La vegetació potencial en la zona objecte d'estudi s'ha descrit com la corresponent amb la geosèrie ripària mediterrània del regadiu, i s'ha substituït a causa de l'alta activitat antròpica per zones urbanes, industrials i cultius agrícoles. Estos últims presenten gran productivitat i configuren el paisatge típic de la zona. Destaquen, entre altres, els cultius estacionals de regadiu per a consum humà com ara la creïlla, la xufa i les hortalisses.   
L'àrea d'estudi es troba situada sobre el sistema aqüífer del Pla de València. El nivell freàtic de la conca baixa del Palmaret se situa molt pròxim a la superfície. La vulnerabilitat dels aqüífers està classificada en la totalitat de l'àmbit del projecte com a mitjana, amb valors de permeabilitat alts.   
Els principals efectes ambientals derivats de l'execució del projecte són els referents a l'ocupació de sòl amb la consegüent pèrdua de camps de cultiu de molt elevada capacitat d'ús agrari classe A, els moviments de terra necessaris, l'abocament de pluvials i alleugeriments, l'ocupació durant les obres de vies pecuàries, camins agrícoles i la Via Augusta, i l'afecció a les séquies de reg presents.   
Altres efectes previsibles a destacar i que tindran lloc durant les fases d'execució i de funcionament són els corresponents a l'increment del nivell sonor, la possibilitat de contaminació de l'aigua superficial i subterrània, i l'emissió de males olors per entollades puntuals en la bassa de laminació que poden ocasionar molèsties a la població.   
El col·lector interceptor dissenyat efectuarà l'abocament al barranc del Carraixet, que afectarà el domini públic hidràulic, per la qual cosa haurà d'obtindre les autoritzacions preceptives de l'organisme de conca.  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants:  
  
Amb este epígraf es pretén remarcar els efectes generats per l'actuació que, entre els estudiats en l'EIA, presenten major rellevància.  
  
Així, l'EIA ha valorat com a significatius els impactes següents generats durant la fase de disseny i execució:  
Ocupació de terrenys agrícoles de capacitat d'ús molt elevada classe A, associats al paisatge de l'horta valenciana.  
Augment dels nivells sonors per l'ocupació de maquinària pesada.  
  
Afecció molt puntual a la muralla del monestir de Sant Miquel, a l'entorn d'esta i al molí de Vera.   
Contaminació química deguda a l'abocament de residus no inerts, com ara olis de maquinària, combustibles, productes químics, etc., derivats del parc de maquinària i instal·lacions auxiliars.  
Interrupcions temporals de camins rurals i séquies de reg.   
Quant a les pertorbacions que es generaran durant la fase d'explotació, les més destacables en este cas són les que s'enumeren a continuació:  
Impactes sobre el paisatge. Intrusió visual.  
Pèrdua de sòl agrícola.  
Generació de males olors en determinades zones entollades del fons de la bassa de laminació en períodes d'escassetat pluviomètrica.  
Modificació del règim de flux d'aigua que pot originar alteracions en l'aportació de sediments a la dinàmica litoral.   
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el Programa de Vigilància Ambiental:  
L'estudi d'impacte ambiental ha previst una sèrie de mesures correctores encaminades a minimitzar els impactes significatius derivats de les accions previstes en el projecte.  
L'estudi d'impacte ambiental ha previst les mesures correctores que són d'habitual aplicació en este tipus d'obres. Estes s'encaminen a previndre, minimitzar, eliminar o compensar els impactes derivats de les accions previstes en el projecte.   
A continuació, només es farà referència a aquelles més significatives.  
- Jalonament previ a l'inici del moviment de terres que permeta delimitar el perímetre d'obra i minimitzar-ne l'àrea d'ocupació.  
  
- Identificació i delimitació d'espècies vegetals singulars al llarg de tot el traçat per un tècnic especialista en botànica, amb anterioritat a l'inici de les obres. En cas de resultar afectades per les obres algunes espècies singulars, es procedirà a trasplantar les esmentades espècies a una àrea pròxima i en condicions adequades.  
- Labors de manteniment del fons de la bassa de laminació a través dels camins de servici projectats, així com la implantació de vegetació pròpia de zones entollades com ara bova (Typha latifolia), canyís (Phragmites australis) i junc comú (Scirpus holoschoenus).  
- Retirada, arreplega, manteniment i reposició de terra vegetal.  
- Mesures d'integració paisatgística i de restauració ambiental encaminades a potenciar el desenrotllament de les comunitats vegetals de ribera, augmentar la retenció de sediments i la infiltració d'aigua, reduir les pèrdues de material per erosió en la base, talussos del canal i en la bassa de laminació.   
- Protecció del patrimoni historicoartístic i arqueològic.   
Arqueologia:  
Excavació amb metodologia arqueològica dels fonaments de la muralla del monestir de Sant Miquel dels Reis.  
Seguiment arqueològic del tram d'horta situat entre la muralla i la tàpia que circula paral·lela a la séquia de Rascanya.   
Seguiment arqueològic dels moviments de terra necessaris per a la construcció de la canalització en l'entorn de l'ermita i el molí de Vera.   
  
Abalisament dels elements següents: pont medieval sobre la séquia de Rascanya en el camí de l'alqueria d'Albors, pou de Sant Llorenç, molí de Farinós, molí de Vera, alqueria de Figueroa per proximitat a les obres que es duran a terme, sobretot este últim element per la gran proximitat que presenta a la bassa de laminació.   
Etnologia:  
Abalisament dels elements següents: pont medieval sobre la séquia de Rascanya en el camí de l'alqueria d'Albors, pou de Sant Llorenç, molí de Farinós i molí de Vera.  
La ubicació de les instal·lacions auxiliars d'obra requerirà assessorament arqueològic i elaboració d'un informe arqueològic en què es verifique la desafecció al patrimoni cultural.  
El Programa de Vigilància Ambiental tindrà per objecte establir un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental, i fer un seguiment d'una sèrie de paràmetres que donen una idea de com evoluciona l'entorn a partir de la construcció i el funcionament de l'obra. A manera de síntesi, cal destacar els aspectes bàsics següents objecte de control ambiental:  
- Control del soroll i de l'emissió de pols i fums durant la fase d'execució.  
- Seguiment, control i legalització mediambiental d'abocaments.  
- Control de les activitats i instal·lacions auxiliars d'obra.  
- Control de les actuacions arqueològiques definides i seguiment de la fase de moviment de terres.  
- Control de les actuacions per a la integració paisatgística de les obres.  
El Programa de Vigilància Ambiental ha fixat la periodicitat en la realització dels diferents informes, en els quals es donarà compte del compliment del programa, així com dels efectes derivats de l'aplicació de les mesures correctores i del grau de correspondència d'estos efectes amb què van ser previstos en l'EIA.   
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament; el projecte es troba inclòs en l'annex I.8.e del Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que s'hi apliquen.  
3. L'article 5 del Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, atribuïx la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique esta llei.  
4. L'article 16.2 m) del Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, resolc la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
S'estima acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que s'hi apliquen, el projecte de construcció d'obres de drenatge sistema Vera-Palmaret (València), promogut per la Direcció General de l'Aigua de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, sempre que este es desenrotlle amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establits en l'apartat segon.  
  
  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte esmentat al compliment dels condicionants següents:  
1. El Programa de Vigilància Ambiental haurà d'incloure entre els aspectes bàsics de control ambiental el control d'olors en la bassa de laminació i implementarà a les labors de manteniment del fons de la bassa mesures de desodoració.   
2. L'abocament del col·lector interceptor al barranc del Carraixet haurà de tramitar i obtindre les autoritzacions preceptives de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
3. Els cultius limítrofs que resulten afectats per les obres hauran de restituir-se al seu estat original una vegada finalitzades estes. De la mateixa manera, les séquies de reg i els camins agrícoles afectats per l'execució del projecte s'hauran de posar de nou després de les obres.   
4. Els excedents de terres que no siguen aptes per a les pràctiques agrícoles i que no s'utilitzen en la formació de talussos i ompliments de rases es gestionaran d'acord amb el Decret 200/2004, d'1 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual es regula la utilització de residus inerts adequats en obres de restauració, condicionament i ompliment, o amb fins de construcció, els excedents no aprofitats de terres i pedres no contaminades d'excavació i desmunt, codificats d'acord amb la llista europea de residus com LER 17 05 04 i LER 20 02 02, es consideren residus inerts adequats i queden exempts d'aplicació del RD 1481/2001, de 27 de desembre, pel qual es regula l'eliminació de residus per mitjà de depòsit en abocador.  
  
No obstant això, d'acord amb l'article 6 del decret indicat, els residus inerts adequats estan sotmesos a declaració administrativa, i el titular del residu que pretenga dur-ne a terme la utilització ha de disposar de la corresponent autorització administrativa de residu inert adequat mitjançant una resolució de la Direcció General per al Canvi Climàtic de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge. En l'article 7 de l'esmentat decret s'especifica com iniciar i tramitar el procediment per a obtindre l'autorització administrativa dels abocadors a projectar.  
5. Els residus d'obra, així com els materials procedents de les demolicions de les construccions existents en les parcel·les on s'ubica la bassa de laminació, es gestionaran d'acord amb la seua tipologia.   
6. En cas d'afecció a les vies pecuàries carrerada de València-Meliana i assegador d'Albuixech, es complirà al que establix la Llei 3/1995, de 23 de març, de Vies Pecuàries.   
7. Si durant l'execució de les obres es produïra qualsevol troballa arqueològica, el fet es comunicarà a la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura i Esport, de forma immediata, i s'adoptaran les mesures pertinents amb vista a la seua protecció i conservació, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià.  
  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra esta resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret consideren pertinents.  
  
Quart  
Publicar esta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la manera reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
  
València, 31 de juliol de 2009. - La directora general de Gestió del Medi Natural: María Ángeles Centeno Centeno»  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 122/09-AIA.  
Títol: Fàbrica de paviment i revestiment ceràmics.  
Promotor: Cerámica Artia, SL.  
Autoritat substantiva: Direcció General per al Canvi Climàtic.  
Objecte: obtenció de l'autorització ambiental integrada.  
Localització: l'Alcora (Castelló).  
Descripció del projecte  
Cerámicas Artia, SL, és una empresa dedicada a la fabricació de productes ceràmics ubicada en una parcel·la qualificada com a sòl urbà industrial en el camí de Foyes Ferraes del terme municipal de l'Alcora (Castelló).  
El procés industrial s'inicia amb la recepció de l'argila atomitzada i el seu emmagatzematge en sitges de repòs que es carreguen des de la tremuja de recepció per mitjà d'elevador a catúfols i cinta mòbil. El premsatge de l'argila es fa en premses automàtiques d'acció vertical i sistema hidràulic d'actuació. Posteriorment, es realitza l'assecat de peces premsades en assecadors de gas natural amb eixida per línia de transport amb corretges trapezials fins a les línies d'esmaltadura. L'esmaltadura i la serigrafia de les peces es realitza per mitjà de màquines d'aplicació en sec, per via humida i tintes amb vehicles de suport. Posteriorment, les peces esmaltades s'emmagatzemen sobre carros mòbils a l'espera de la seua cocció en forns tipus monoestrat a corrons. Les peces acabades es classifiquen, empaqueten, paletitzen i s'emmagatzemen fins a la seua expedició.   
La matèria primera principal consumida en el procés industrial és la terra atomitzada, amb un consum aproximat de 62.000 t anuals. Altres matèries primeres consumides són esmalts, colors, additius, coles i envasos de cartó i fusta.  
El consum estimat anual de gas natural és de 62.110.033 tèrmies. I un consum d'energia elèctrica de 6.138.000 kWh anuals. A més, es consumix gasoil per al funcionament dels carretons elevadors.  
El consum d'aigua aproximat és de 19.600 m³/any. L'aigua utilitzada en el procés industrial procedix d'un pou propi i d'un pou mancomunat. L'aigua utilitzada en els servicis higiènics procedix de la xarxa d'abastiment del polígon.  
L'empresa compta amb 8 focus d'emissió de contaminants a l'atmosfera, corresponents a les ximeneres dels forns i els assecadors, i als filtres de mànegues per a les seccions de recepció d'argiles, premsatge i esmaltadura.  
Les aigües residuals industrials procedixen de les seccions de molturació i preparació d'esmalts, esmaltadores i laboratoris. Les aigües residuals són arreplegades per canaletes i conduïdes a una bassa d'emmagatzematge de 160 m³ de capacitat, que disposa d'un sistema d'agitació per insuflació d'aire i un grup de sensors per a la posada en marxa de la bomba d'enviament d'aigua residual a un atomitzador extern.   
  
Les aigües procedents dels lavabos i vestidors són depurades per mitjà d'un tractament d'oxidació total i posteriorment són dirigides a la bassa d'emmagatzematge d'aigües residuals industrials.  
Les aigües pluvials precipitades sobre les cobertes de les naus són conduïdes per canalons, baixants i canonades soterrades fins al vial públic, on per escolament superficial, les aigües es dirigixen al pantà de M.ª Cristina.  
Els residus no perillosos s'emmagatzemen i arrepleguen en contenidors específics i senyalitzats fins a la seua retirada per un gestor. La major part dels residus no perillosos són els produïts per la ruptura de peces cuites i rebutjos en la secció de selecció, els rebutjos dels tamisos i filtres, test cru, etc. Concretament, el rebuig dels filtres d'aspiració i el test cru s'emmagatzemen en sitges estanques i periòdicament s'envien a un atomitzador extern per a la seua gestió.   
La procedència dels residus perillosos generats en el procés productiu s'originen durant el manteniment de les instal·lacions i maquinària, i en les seccions de molturació, preparació d'esmalts i esmaltadura. Els diferents residus perillosos s'emmagatzemen en tres punts de l'interior de la planta diferenciats i identificats.   
D'altra banda, els recipients i bidons procedents de les esmalteres es llaven i es tornen al proveïdor per a la seua reutilització. L'esmentada llavada es fa en l'interior de les naus de producció, en una zona amb solera impermeable i canaletes d'arreplega i conducció fins a la bassa d'emmagatzematge d'aigües residuals industrials. En el cas que algun dels recipients i bidons estiga deteriorat, s'ha de gestionar com a residu perillós.  
Els diferents residus perillosos s'emmagatzemen en tres punts de l'interior de la planta. Cada un dels residus generats es disposarà en recipients adequats a les seues característiques fins a la seua retirada pel corresponent gestor autoritzat.  
Consideracions ambientals.  
1. Elements ambientals que poden resultar afectats pel projecte:  
  
Es tracta d'una indústria existent ubicada en un entorn eminentment industrial, en la qual hi ha altres indústries del sector del taulell. La ubicació de la indústria destaca per la seua proximitat amb atomitzador a què es bomben totes les aigües residuals per mitjà de conducció específica per a la seua gestió.  
Les accions amb probable incidència ambiental durant el desenrotllament de l'activitat són les corresponents a l'emissió de contaminants a l'atmosfera, la generació d'aigües residuals, residus, sorolls, vibracions i el consum de matèries primeres, aigua i energia.   
Respecte al sòl i les aigües subterrànies, cal assenyalar que la indústria s'ubica sobre una zona de conglomerats i argiles, on el risc d'accessibilitat d'aqüífers és mitjà i la vulnerabilitat a la contaminació de les aigües subterrànies és baixa. D'altra banda, la parcel·la industrial disposa de tancament perimetral i es troba totalment pavimentada, la qual cosa li conferix un elevat grau d'impermeabilitat.   
  
El risc de contaminació del sòl i de les aigües deriva de la possible existència de fugues en clavills i fissures en conduccions subterrànies i basses d'emmagatzematge, així com per possibles abocaments accidentals i lixiviats.   
El drenatge de l'escolament superficial es realitza per pendent fins a la seua evacuació al vial públic, i hi ha un risc d'arrossegament i dilució de partícules i substàncies en la circulació de les aigües pluvials per la parcel·la industrial.   
Cal destacar la proximitat del polígon industrial amb l'embassament de M.ª Cristina, que constituïx un element susceptible de patir qualsevol contaminació que es produïsca.   
Els residus perillosos, no perillosos i assimilables a urbans s'emmagatzemen, segreguen i caracteritzen de forma independent, etiquetant-ne cada un en recipients adequats. El rebuig de test cru, la pols de les aspiracions, el rebuig de test cuit i les aigües residuals de procés s'envien a atomitzador extern.  
En la secció d'emmagatzematge d'argiles i premses hi ha dos focus contaminants d'emissió a l'atmosfera, que corresponen als filtres de mànegues de les aspiracions de l'ambient pulverulent en el trasbals de l'argila entre les cintes transportadores, tamisos i tremuges, així com per a la neteja per aspiració ràpida dels vessaments produïts.   
  
Hi ha tres focus d'emissió de contaminants a l'atmosfera que corresponen als assecadors (SC-1, SC-2 i SC-3), dos focus que corresponen a l'evacuació dels fums de combustió generats en els forns (H-1 i H-2) i un focus d'emissió a l'atmosfera del filtre de mànegues de l'aspiració dels nebulitzats d'esmaltadura.   
Així mateix, l'estudi presentat avalua l'impacte ambiental en cas de desmantellament de l'activitat i especifica les mesures correctores aplicables per a disminuir els impactes ambientals associats.  
  
2. Valoració d'impactes:  
La ubicació de la indústria en una parcel·la industrial, així com la proximitat a gestors autoritzats i subministradors de matèries primeres, limita considerablement l'impacte ambiental. L'impacte degut a l'ocupació del sòl i la intrusió visual que exercix la indústria en el medi es consideren compatibles, per tractar-se d'un entorn antropitzat que alberga altres indústries del sector.  
Les accions que produïxen major incidència ambiental són inherents a l'activitat industrial. Els impactes ambientals a l'atmosfera, el sòl i les aigües són tots negatius, encara que la majoria són de caràcter temporal, ja que cessarien en cas de tancament de l'activitat.  
Segons les previsions i conclusions de l'estudi, l'impacte ambiental global de la instal·lació serà compatible i admissible en l'entorn en què s'ubica. Si bé es requerix l'adopció de mesures correctores per a minimitzar les afeccions sobre l'atmosfera, el sòl, els residus, els abocaments i els sorolls, i la implementació d'un programa de vigilància ambiental que assegure el funcionament correcte de la indústria.   
  
3. Característiques sobre les mesures correctores:   
Les mesures correctores descrites en el projecte i en l'estudi d'impacte ambiental per a eliminar o reduir els efectes negatius dels impactes produïts són tant de caràcter general, com de caràcter particular. Entre estes últimes cal assenyalar:  
Instal·lació de tres filtres de mànegues, un corresponent a les aspiracions de la zona d'esmaltadura i dos per a les zones de recepció d'argiles i premses.  
Els residus disposen de recipients adequats a les seues característiques.  
Cobriment i estanquitat de les àrees d'emmagatzematge de residus perillosos.  
Gestió d'envasos reutilitzables per mitjà d'un sistema SDDR (sistema de depòsit, devolució i retorn).  
Transport de matèries primeres en camions coberts amb tendal.  
Els ventiladors i els motors estaran dotats d'encapsulament de material acústic per a reduir el nivell sonor, i es realitzarà l'equilibratge dinàmic i estàtic de les màquines rotatives.  
Mesures de control i emergència perquè no es produïsca cap tipus d'abocament d'aigua residual en la bassa: la bassa disposa de sondes de nivell, i en cas de fallada de les bombes, s'origina un senyal acústic i lluminós.  
Tancament i aspiració en les instal·lacions de recepció de terres. Tancament dels sistemes de transport de matèries primeres pulverulentes que es troben en l'exterior. Instal·lació de sistemes d'aspiració en totes les instal·lacions de càrrega, moviment, trituració o descàrrega de matèries primeres a granel.  
Instal·lació de sistemes fixos o utilització d'equips de neteja i aspiració de pols.  
Instal·lació d'arreplega de residus inerts i emmagatzematge en sitja estanca.  
Pavimentació i neteja contínua de les vies de circulació i àrees d'estacionament de vehicles.  
4. Programa de Vigilància Ambiental:  
S'establix un programa de vigilància ambiental basat en el control i seguiment de les condicions d'operació d'acord amb el projecte d'activitat i l'estudi d'impacte ambiental, la gestió ambiental, les mesures correctores proposades i en la generació de residus.  
  
Realització d'inspeccions periòdiques reglamentàries de les emissions a través d'organismes de control autoritzats. Es portarà un llibre de registre d'emissions.  
Tramitació administrativa  
En data 28 de febrer de 2007, l'Àrea de Qualitat Ambiental d'esta conselleria va remetre el projecte tècnic, l'estudi d'impacte ambiental i el document de síntesi del projecte d'una fàbrica de paviment i revestiment ceràmic en el terme municipal de l'Alcora, promogut per Cerámicas Artia, SL, a fi d'iniciar el tràmit de suficiència de documentació establit en l'article 26 del Decret 127/2006, de 15 de setembre, que desenrotlla la Llei 2/2006, de 5 de maig, de Prevenció de la Contaminació i Qualitat Ambiental. En data 8 de març de 2007, es va remetre un informe com a resposta a la consulta sobre la suficiència de documentació.  
En data 5 de maig de 2008, l'Àrea de Qualitat Ambiental va remetre un informe on sol·licitava l'emissió d'informe sobre l'adequació de la instal·lació de referència.  
En data 9 de maig de 2009, es va sol·licitar a l'òrgan substantiu una còpia del certificat del resultat del tràmit d'informació pública, tal com establix l'article 21.3 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual es va aprovar el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat, d'Impacte Ambiental, modificat parcialment pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
En data 7 de juliol de 2009, l'òrgan substantiu va remetre una còpia del certificat d'informació pública, que indicava que durant el tràmit d'informació pública no es va produir cap al·legació al projecte.  
Atés que es considera suficient la documentació remesa, es procedix a incoar expedient d'avaluació d'impacte ambiental.   
Afeccions legals  
El projecte està sotmés a la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de Prevenció i Control Integrats de la Contaminació, segons el subapartat 3.5 (Indústria per a la fabricació de productes ceràmics per mitjà d'enfornat... amb una capacitat de producció superior a 75 t per dia, i/o una capacitat d'enfornat de més de 4 m³ i de més de 300 kg/m³ de densitat de càrrega per forn) de l'annex I. La indústria tramita l'autorització ambiental integrada que atorga la Direcció General per al Canvi Climàtic, la qual té atribuïdes les competències en matèria de prevenció i control integrats de la contaminació.   
Altres afeccions a considerar són:  
La fabricació de taulellets està catalogada com a activitat potencialment contaminant de l'atmosfera, grup B, del Decret 833/1975.  
Queda sotmesa, així mateix, a la legislació en matèria de contaminació acústica i, en particular, al Decret 266/2004, de 3 de desembre.  
L'activitat està sotmesa a la legislació en matèria de residus, en particular, pel que fa a producció i gestió de residus i residus d'envasos.  
  
La fabricació de taulellets està inclosa com a activitat potencialment contaminant del sòl en l'annex I del RD 9/2005, de 14 de gener.  
  
Tot això, sense perjuí de les autoritzacions que calga obtindre d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga aplicable.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constituïx un dels supòsits en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, amb la resolució administrativa prèvia que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5 de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, i concordants del seu reglament. Tal com establix l'epígraf l) del grup 4 de l'annex 1 del RDL 1/2008, d'11 de gener, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Avaluació d'Impacte Ambiental de projectes, les instal·lacions per a la fabricació de productes ceràmics per mitjà d'enfornat, en particular, teules, rajoles, rajoles refractàries, taulellets, gres o porcellana, amb una capacitat de producció superior a 75 t per dia i/o una capacitat d'enfornat de més de 4 m³ i més de 300 kg/m³ de densitat de càrrega per forn, es troben sotmeses al tràmit d'avaluació d'impacte ambiental.  
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat, i en les altres disposicions que s'hi apliquen.  
  
L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribuïx a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental.  
L'article 16, apartat 2, lletra m), del Decret 217 2007/, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals, el projecte de fàbrica de paviment i revestiment ceràmic, promogut per l'empresa Ceràmica Artia, SL, ubicada en el camí de Foyes Ferraes del terme municipal de l'Alcora (Castelló), sempre que este es desenrotlle d'acord amb el que establix la documentació presentada, amb les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants del punt segon d'esta resolució.   
  
  
Segon  
Com a condicionants addicionals a complir s'establixen els següents:  
1. Les operacions de gestió (emmagatzematge temporal i arreplega per un gestor autoritzat) de les partícules capturades pels filtres de mànegues es faran de manera que s'assegure el confinament de les partícules i s'evite la seua dispersió en l'ambient. Els filtres de mànegues estaran dotats de contenidors o saques adequats per a emmagatzemar les partícules i evitar la deposició directa de les partícules sobre el sòl.  
2. El Programa de Vigilància Ambiental garantirà, en el transcurs del temps, la impermeabilitat i l'estanquitat del sistema de canaletes, canonades de bombament, conducte soterrat fins a atomitzador extern i basses d'emmagatzematge de les aigües residuals industrials.  
3. La parcel·la industrial es mantindrà neta i lliure de restes de partícules i substàncies que puguen ser arrossegades per l'aigua de pluja, en la seua circulació per la parcel·la industrial.   
4. Els recipients i bidons trencats o oberts, que puguen contindre restes de matèries primeres o residus, s'emmagatzemaran en l'interior de les naus i en condicions d'emmagatzematge adequades fins a la seua arreplega per un gestor autoritzat.  
5. Les operacions de transport, càrrega i descàrrega de residus perillosos i de productes químics hauran de realitzar-se en zones degudament impermeabilitzades, de manera que s'impedisca la contaminació del sòl per abocament o vessament accidental.  
6. El test cru s'emmagatzemarà en contenidors específics coberts o envelats.  
7. A fi de garantir la disponibilitat de recursos hídrics per a l'activitat, haurà de regularitzar-se l'explotació d'aqüífers davant dels organismes de conca corresponents d'acord amb el que establix la Llei d'Aigües.  
8. En cas de cessament de l'activitat tots els residus s'entregaran a un gestor autoritzat, es procedirà al buidatge de les basses d'emmagatzematge d'aigües residuals per un gestor autoritzat i els recipients i bidons que continguen restes de matèries primeres es gestionaran convenientment.  
9. Per a l'emmagatzematge de residus líquids i olis es comptarà amb cubetes o sistemes d'arreplega que garantisquen el confinament dels possibles vessaments fins a la seua arreplega, bé amb material absorbent o bé per aspiració, segons siga el cas.  
10. Les accions incloses en el Programa de Vigilància Ambiental hauran de documentar-se, als efectes d'acreditar l'adopció i l'execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de la seua eficàcia.  
11. Altres condicionants ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que hi siguen aplicables.  
12. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a l'òrgan competent en avaluació d'impacte ambiental que establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que, contra esta resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 31 de juliol de 2009. La directora general de Gestió del Medi Natural: María Ángeles Centeno Centeno»  
  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 24/09 € AIA.  
Promotor: Mercury Cerámica SL.  
Autoritat substantiva: Direcció General per al Canvi Climàtic de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.  
Objecte del projecte: sol·licitud de l'autorització ambiental integrada per a la fabricació de revestiments ceràmics.  
Localització: zona industrial UI-6, en el punt quilomètric 7,9 de la carretera CV-20, municipi d'Onda (Castelló).  
Descripció del projecte  
1. Característiques:  
Les instal·lacions estan constituïdes per tres naus industrials i els respectius espais exteriors, que se situen en el punt quilomètric 7,9 de la carretera CV-20 d'Onda a Vila-real. Les superfícies que ocupen cadascuna són 10.810 m², 4.667 m² i 61.198 m².  
Mercury Cerámica, SL, desenrotlla la seua activitat des de 1996. L'Ajuntament d'Onda certifica que l'activitat és compatible amb la normativa urbanística i les ordenances municipals i es desenrotlla en sòl classificat com a urbà industrial UI-6, l'ús dominant del qual és l'industrial, segons el vigent PGOU.  
La capacitat de producció de paviments ceràmics és de 255 tones diàries; atés que supera les 75 t diàries està sotmesa a avaluació d'impacte ambiental, perquè l'actuació està catalogada en l'annex I, grup 4, lletra l del Reial Decret Legislatiu 1/2008, d'11 de gener, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Avaluació d'Impacte Ambiental de Projectes.   
Les matèries primeres que intervenen en el procés són: aigua, argiles atomitzades a granel, additius, colors, engalbes, esmalts, gravetes, serigrafies i tintes.  
L'aigua per a consum procedix d'un pou propi, del qual s'extrauen 46.737 m³/any (dades de l'any 2006) de les quals s'empren 41.959 m³/any en el procés industrial i 4.778 m³/any per a ús domèstic. El pou està registrat en la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
Les instal·lacions consumixen energia elèctrica (10.220,67 MWh anuals) i gas natural (66.387,23 MWh anuals). En menor quantia s'utilitza el gasoil tipus A (38,38 m³ anuals).  
El procés industrial s'inicia amb la descàrrega de l'argila atomitzada en tremuges de recepció per a conduir-les fins unes tremuges d'emmagatzematge. L'argila es tamisa i s'emmagatzema en les tremuges que alimenten les premses, després es comprimixen en motles per a formar els suports o tests, i s'envien a continuació a l'assecador per a reduir-ne la humitat. Els tests s'humitegen prèviament a l'esmaltadura, s'assequen, s'esmalten, es pinten i se serigrafien. Els suports esmaltats passen per l'interior de forns monoestrat on es couen. Els taulells que ixen del forn passen el control de qualitat, s'envasen a continuació i es paletitzen; els palets s'envien al magatzem de productes acabats, a l'espera de la seua expedició als clients.  
Mercury Cerámica, SL, també prepara les tintes, els esmalts i elabora els colors.  
Les aigües residuals industrials es generen en els laboratoris, les línies d'esmaltadura i les àrees de preparació d'esmalts i colors; quan procedixen de la neteja de les naus i envasos es concentren en canaletes situades en la solera i es dirigixen per gravetat cap a la bassa corresponent. Les aigües residuals industrials de les naus 1 i 2 es conduïxen per canonada des de la seua bassa fins a la bassa de la nau 3 situada en l'exterior, des d'on es bomben a Onda Cogeneració, SL, que és el gestor d'este tipus de residus.  
Les aigües residuals domèstiques procedixen dels lavabos i vestidors i es conduïxen fins a la xarxa municipal del mateix tipus.  
Les precipitacions interceptades per les cobertes i superfícies exteriors de les instal·lacions s'aboquen a la xarxa d'arreplega d'aigües pluvials del polígon industrial.  
Les emissions atmosfèriques de gasos i partícules ixen a l'exterior per ximeneres i procedixen de la combustió del gas natural en els forns i assecadors, així com de la depuració pels filtres de mànegues, que actuen sobre les emissions difuses generades en la zona de recepció de les argiles, en les premses i en les línies d'esmaltadura.  
Els residus perillosos que origina l'activitat estan constituïts per oli mineral no clorat, envasos de paper contaminats, envasos de plàstic contaminats, envasos metàl·lics contaminats, reveladors fotogràfics, líquid revelador, líquid fixador, draps i filtres impregnats, tubs fluorescents i llums de descàrrega, bateries de plom; esmalts, engalbes i colors deteriorats i restes de proves realitzades.  
Els residus no perillosos estan compostos per llots aquosos que contenen material ceràmic, suspensions aquoses que contenen material ceràmic, peces en cru trencades, pols, peces cuites trencades, cartó i paper, plàstics diversos, residus metàl·lics, fusta, piles i bateries, cartutxos de tinta i tòners, i residus assimilables a urbans.  
2. Alternatives mediambientals:  
Per tractar-se d'una fàbrica establida en un polígon industrial, no és procedent analitzar les alternatives mediambientals de l'emplaçament actual.  
Tramitació administrativa  
1. Tramitació:   
En data 12 de febrer de 2008, l'Àrea de Qualitat Ambiental remet un exemplar de l'estudi d'impacte ambiental i una còpia del projecte bàsic de sol·licitud d'autorització ambiental integrada; sol·licita que se li informe sobre la idoneïtat de la documentació per a sotmetre-la a avaluació d'impacte ambiental.  
El 4 de març de 2008, l'Àrea d'Impacte Ambiental remet a l'Àrea de Qualitat Ambiental l'informe sobre la idoneïtat de la documentació.  
L'òrgan substantiu remet al Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental, el 20 de maig de 2008, la documentació complementària que aporta el promotor.  
El 18 de febrer de 2009, l'Àrea de Qualitat Ambiental remet els documents següents: còpia de l'anunci publicat en el DOCV per a informació pública de l'actuació, el resultat del tràmit d'informació pública (no hi ha al·legacions), un exemplar de l'annex a l'estudi d'impacte ambiental relatiu a la hidrogeologia local, un certificat d'impermeabilitat i estanquitat de basses d'emmagatzematge d'aigües residuals, una còpia de l'autorització per a abocar les aigües residuals domèstiques a la xarxa de clavegueram municipal, un certificat de l'empresa contractada per a revisar, netejar i desinfectar de Legionella pneumophila les instal·lacions; una còpia de l'auditoria i un annex a l'auditoria acústica. També sol·licita l'avaluació d'impacte ambiental de l'indicat projecte. Es tanca l'expedient 62/08-CON i s'obri el 24/09-AIA.  
  
2. Informació pública:   
La Direcció General per al Canvi Climàtic va sotmetre l'expedient a informació pública i va publicar, a este efecte, un anunci en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana núm. 5706, del 19 de febrer de 2008; certifica que durant el termini de 30 dies hàbils no s'hi van presentar al·legacions.  
3. Peticions d'informació o documentació complementària:   
S'han requerit al promotor els aspectes previstos en l'informe d'idoneïtat.  
Informes sectorials   
S'ha sol·licitat un informe al Servici de Protecció de l'Ambient Atmosfèric, el qual es transcriu a continuació.  
1. Respecte dels càlculs de les alçàries de les ximeneres realitzades seguint la fórmula que apareix en l'Orde de 18 d'octubre de 1976:  
  
a) L'alçària de ximenera haurà de calcular-se per a cada un dels contaminants que emeta un determinat focus i adoptar el valor que resulte major. Així mateix, per a cada un dels càlculs a realitzar, es tindran en compte valors específics de les variables següents presents en la fórmula de càlcul: Q, F i Cm. D'altra banda, els valors n, v, dt es concretaran per a cada focus, mentres que, el paràmetre A serà comú per a tots els càlculs.  
b) Les diferents ximeneres no sols hauran de complir el que establix l'Orde de 18 d'octubre de 1976, sinó que es recomana que la seua alçària siga tal que en una distància equivalent a deu vegades l'alçària del punt d'abocament no hi haja altres estructures d'alçària superior a la del mateix focus, menys 2 m, que produïsquen un apantallament que dificulte la dispersió; s'haurà de justificar tècnicament la influència de l'efecte down-wash (turbulència o rebuf)).  
2. Quant a les mesures correctores que es consideren més adequades:  
a) Les mesures adoptades per a la reducció de les emissions atmosfèriques que s'esmenten en la memòria del projecte bàsic es consideren adequades.  
b) Les mesures correctores complementàries que, si és el cas, hauria d'adoptar l'empresa per a reduir les emissions atmosfèriques es basen, de forma genèrica, en l'eliminació d'emissions difuses i en el compliment dels límits establits per la normativa per part de les emissions canalitzades.   
Per a això, l'empresa hauria de:  
Realitzar totes les operacions d'emmagatzematge, transport i manipulació de materials pulverulents en naus tancades. Les naus hauran d'estar dotades de sistemes d'aspiració amb depuració posterior.  
  
Canalitzar, en la mesura que siga possible, les emissions de tots els focus.  
Instal·lar els equips separadors de pols pertinents en els distints focus prèviament a la seua emissió a l'ambient exterior.  
Utilitzar combustibles amb baix contingut de cendres.  
Afeccions legals mediambientals  
D'acord amb el Sistema d'Informació Geogràfic (SIG) de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, la via pecuària denominada vereda de la Volta del Corral del Sastre passa pels terrenys exteriors pròxims a la nau núm. 3, sense que en l'actualitat es trobe ocupat el seu traçat.  
Consideracions ambientals  
1. Elements que poden resultar afectats de manera important pel projecte de l'activitat:  
La fabricació de revestiment ceràmic és una activitat que consumix quantitats importants d'energia i genera emissions de partícules sòlides i gasos a l'atmosfera. També es produïxen residus, vibracions i contaminació acústica.  
2. Identificació i valoració dels impactes:   
Els impactes que causa l'activitat sobre el medi ambient han sigut identificats i valorats en l'estudi d'impacte ambiental.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del Programa de Vigilància Ambiental:   
Mercury Cerámica descarrega les argiles atomitzades en llocs coberts i tancats, proveïts de preses d'aspiració connectats a filtres de mànegues.  
Els residus perillosos se segreguen i emmagatzemen pròxims a l'origen, en diversos tipus de recipients. En la nau 1 s'emmagatzemen a la intempèrie gàbies amb paper i cartó contaminats d'esmalts i colors, així com envasos contaminats.  
Les peces defectuoses sense coure, esmaltades o no, són emmagatzemades en contenidors, que una vegada plens es trauen i es recobrixen, fins a ser arreplegats per un gestor de residus autoritzat. Les peces cuites defectuoses se segreguen en altres contenidors diferents.   
Dins de la nau 3 hi ha tres basses amb aigües residuals industrials; en l'exterior i pròxima a la fatxada nord, hi ha una bassa que arreplega les aigües residuals industrials de les tres naus, des d'ací es bomben a un gestor de residus autoritzat. Els residus també es retiren ocasionalment per mitjà de camió cisterna.   
La fàbrica usa forns monoestrat de gas natural, amb la qual cosa es reduïxen les emissions atmosfèriques de gasos i no hi ha partícules provinents del combustible. La calor dels gasos generats en els forns no s'aprofita en els assecadors, sinó que estos posseïxen els seus propis cremadors de gas natural.  
La generació de residus es reduïx al mínim ajustant òptimament la maquinària al procés i realitzant el manteniment preventiu amb regularitat.  
El Servici de Protecció de l'Ambient Atmosfèric comunica que els càlculs de l'alçària de les ximeneres hauran de realitzar-se per a cada un dels contaminants que emeten, i adoptar la major alçària de les resultants; a més, hauran de complir el que establix l'Orde de 18 d'octubre de 1976. També es recomana que l'alçària de cada ximenera siga tal que, en una distància horitzontal equivalent a deu vegades l'alçària del punt d'abocament, no hi haja altres estructures d'alçària superior a la del mateix focus, menys 2 m.  
Les basses que arrepleguen les aigües residuals han sigut acreditades com a impermeables per l'enginyer tècnic industrial Sr. Guillermo Rubert Faulí.  
Mercury Cerámica, SL, disposa de connexions per a les aigües residuals domèstiques i les aigües pluvials que complixen l'ordenança d'abocaments municipal i estan autoritzades per l'Ajuntament d'Onda.  
L'última auditoria sobre emissions atmosfèriques, realitzada per Norcontrol, entitat col·laboradora en matèria de qualitat ambiental, amb data de març i maig de 2003, certifica que les instal·lacions complixen els valors límit d'emissió per als diferents contaminants avaluats, prenent com a referència els límits fixats en l'apartat 27 de l'annex IV, del Decret 833 1975/, de 6 de febrer, pel qual es desplega la Llei 38/1972, de 22 de desembre, de Protecció de l'Ambient Atmosfèric.  
  
Per a depurar les emissions difuses de partícules, les instal·lacions disposen de preses d'aspiració de filtres de mànegues i filtres per via humida en les zones on s'originen.  
El promotor no ha aportat còpia del llibre oficial de registre per a activitats potencialment contaminants, segons establixen l'article 33 i el model de l'annex lV de l'Orde de 18 d'octubre de 1976 (Ministeri d'Indústria), sobre prevenció i correcció de la contaminació atmosfèrica d'origen industrial.  
Marsan, entitat col·laboradora en matèria de qualitat ambiental, ha efectuat l'últim mesurament dels nivells acústics de recepció externs el dia 30 d'abril de 2008. Els valors obtinguts sobrepassen, tant en horari diürn com nocturn, els nivells de recepció de l'annex II, taula 1, de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Protecció Contra la Contaminació Acústica.  
El promotor proposa realitzar les següents mesures correctores dels nivells acústics de recepció externs: instal·lar silenciadors en les ximeneres dels filtres de mànegues, tancar els ventiladors dels filtres de mànegues en caixes aïllants; en la nau 3 projecta instal·lar cortines mòbils i panells insonoritzadors, així com aïllar acústicament els sistemes d'extracció. Si estes mesures no foren suficients, s'insonoritzaria segellant amb panells les obertures laterals de les naus.  
Mercury Cerámica, SL, adjunta un escrit datat el 16 de maig de 2008 i firmat per l'empresa Serviecología y Tratamiento de Aguas, SL, (SERVYECO), per a acreditar que s'encarrega d'analitzar mensualment la presència del bacteri Legionella pneumophila, i desinfectar les xarxes i els depòsits d'aigua. L'última mostra analitzada data del 21 de maig de 2008.  
Consideracions jurídiques   
1. El projecte examinat constituïx, segons el que preveu l'annex I, grup 4, lletra l del Reial Decret Legislatiu 1/2008, d'11 de gener, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Avaluació d'Impacte Ambiental de Projectes, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, després de la resolució administrativa prèvia que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell; segons es desprén de l'article 3.1, de l'esmentat Reial Decret Legislatiu 1/2008.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental.  
3. L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribuïx a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental.  
4. L'article 16, apartat 2, lletra m), del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tant, en vista de tot l'anterior i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer   
Estimar acceptable, només als efectes ambientals, el projecte bàsic de la societat Mercury Cerámica, SL, per a la fabricació de revestiments ceràmics, a fi d'obtindre la corresponent autorització ambiental integrada; sense perjuí de les autoritzacions administratives que hi siguen preceptives, sempre que el projecte es desenrotlle segons la documentació presentada i les prescripcions que s'assenyalen a continuació:  
  
1. La fabricació de revestiments ceràmics és una activitat potencialment contaminant de l'atmosfera, perquè es troba en l'epígraf 2.10.2. de l'annex ll del Decret 833/1975, de 6 de febrer, que desenrotlla la Llei 38/1972, de Protecció de l'Ambient Atmosfèric, de l'Orde de 18 d'octubre de 1976 (Ministeri d'Indústria), sobre prevenció i correcció de la contaminació atmosfèrica d'origen industrial. Per tant, una entitat col·laboradora en matèria de qualitat ambiental (ECMCA) haurà de mesurar les emissions atmosfèriques en cada un dels focus, cada tres anys com a mínim, i realitzar anàlisis d'autocontrol, bé per mitjà d'una ECMCA o bé la mateixa empresa, una vegada cada any (com a mínim), els quals anotarà en el llibre oficial de registre per a activitats potencialment contaminants, segons el model de l'annex lV de l'esmentada orde. Les substàncies objecte d'anàlisi i la freqüència dels mesuraments - si haguera de ser major de l'exposada ací- seran les que determine l'autoritat administrativa substantiva.  
2. El promotor ha d'anotar en el llibre de registre d'emissions les anàlisis de les concentracions de gasos i partícules per a cada un dels focus contaminants, segons el model que apareix en l'annex lV de l'Orde de 18 d'octubre de 1976, sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera. Les anàlisis han de ser realitzats per una ECMCA.  
3. Mercury Cerámica, SL, no complix allò que s'ha estipulat en els articles 12.1, 36.1, 37.1 i 37.3 de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de Protecció Contra la Contaminació Acústica, perquè sobrepassa els nivells acústics de recepció externs. Per tant, ha de realitzar les obres d'insonorització que proposa en la documentació i mesurar a continuació els nivells acústics externs en el termini que determine l'òrgan substantiu, i ha de procedir d'esta manera fins que les emissions acústiques se situen per davall de 60 dB(A) durant el període nocturn i 70 dB(A) durant el període diürn. Sense perjuí que l'autoritat administrativa substantiva ordene una freqüència major, el promotor mesurarà els nivells acústics almenys cada cinc anys.  
4. Mercury Cerámica, SA, haurà de remetre a l'òrgan substantiu els càlculs complets de l'alçària d'aquelles ximeneres en què s'aplique l'annex II de l'Orde de 18 d'octubre de 1976 (Ministeri d'Indústria), sobre prevenció i correcció de la contaminació atmosfèrica d'origen industrial, per a cada un dels contaminants que emeta el focus. Els càlculs han d'adaptar-se a les directrius de l'informe del Servici de Protecció de l'Ambient Atmosfèric que figura en l'apartat «informes sectorials» d'esta declaració.   
5. Els residus tòxics i perillosos s'han de segregar i emmagatzemar sota coberta, etiquetats, classificats per tipus i en un lloc ventilat proveït de solera impermeable. Els residus en estat líquid s'han de col·locar sobre cubetes de seguretat, cada cubeta ha de posseir un volum igual o superior al 10 % del recipient de major volum o a la suma de tots els volums, el que resulte major, i/o el recinte disposarà d'una canaleta impermeabilitzada disposada perimetralment dins del recinte i de dimensions adequades per a albergar els possibles vessaments accidentals. Els residus han de ser arreplegats per gestors autoritzats sense que el seu emmagatzematge sobrepasse els sis mesos.  
6. La via pecuària vereda de la Volta del Corral del Sastre passa per l'esplanada exterior de la nau 3. La vereda es troba actualment expedita, però si el promotor necessitara ocupar en el futur el seu traçat, abans hauria d'obtindre la corresponent autorització davant de l'òrgan administratiu competent per raó de la matèria.  
  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produïx indefensió, no es pot interposar cap recurs; sense perjuí d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret s'estimen pertinents.  
  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana esta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 30 de juliol de 2009. La directora general de Gestió del Medi Natural: María Ángeles Centeno Centeno»  
  
València, 23 setembre de 2013.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.