Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 3888, del 29-11-2000 (2000/8965)

RESOLUCIÓ de 24 d'octubre de 2000, de la secretària general de la Conselleria de Justícia i Administracions Públiques, per la qual inscriu l'adaptació a la llei dels Estatuts del Col·legi Oficial d'Arquitectes de la Comunitat Valenciana.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   3888

Data del DOGV
:   29-11-2000

Secció del DOGV
:   III. CONVENIS I ACTES - G) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2000/8965


Data del document
:   24-10-2000

Organisme emissor
:   Conselleria de Justícia i Administracions Públiques

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * professió de l'urbanisme
    * legislació
    * reglament intern
    * col·legi professional

RESOLUCIÓ de 24 d'octubre de 2000, de la secretària general de la Conselleria de Justícia i Administracions Públiques, per la qual inscriu l'adaptació a la llei dels Estatuts del Col·legi Oficial d'Arquitectes de la Comunitat Valenciana. [2000/M8965]
  
Vist l'expedient d'adaptació estatutària instruït a instància del senyor Alberto Peñín Ibáñez, com a degà del Col·legi Oficial d'Arquitectes de la Comunitat Valenciana, inscrit amb el número 5 de la Secció Primera del Registre de Col·legis Professionals i de Consells Valencians de Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana, en què sol·licita la inscripció i registre de l'adaptació dels seus Estatuts a la Llei 6/1997, de 4 de desembre, de la Generalitat Valenciana de Consells i Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana, basant-se en els següents
  
Fets
  
1. Que el degà del mencionat col·legi va presentar el 26 d'abril de 2000 els Estatuts aprovats per l'Assemblea General Extraordinària, celebrada el dia 3 de març de 2000, per a la seua adequació a la Llei 6/1997, de 4 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Consells i Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana.
  
2. Que en exercici del control de legalitat establit per l'article 11 de la mencionada llei autonòmica es va revisar el text estatutari, i es va indicar la conveniència de rectificar determinats punts d'aquests, i es va requerir l'aportació de la documentació necessària per a la inscripció registral, requeriment que ha sigut complimentat el passat dia 20 d'octubre.
  
3. El text annex dels preceptes, objecte d'adaptació estatutària, queda incorporat íntegrament a la present resolució, i es dóna ací per reproduït.
  
Fonaments de dret
  
1. Que els estatuts contenen totes les determinacions exigides en l'article 10 de la Llei 6/1997, de 4 de desembre, de Consells i Col·legis Professionals.
  
2. Que han sigut aprovats amb els requisits i formalitats establits en el dit article i en els mateixos estatuts del col·legi.
  
3. L'expedient ha sigut tramitat pel Servei d'Entitats Jurídiques, adscrit a la Secretaria General de la Conselleria de Justícia i Administracions Públiques, competent perquè així ho disposa l'article 6.1 de la Llei 6/1997, de 4 de desembre, en virtut de les atribucions que té conferides pels decrets 13/1999 i 91/1999, de 30 de juliol, sobre assignació de competències a la Presidència i a les conselleries, i d'aprovació del Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Justícia i Administracions Públiques, respectivament, i en relació amb el Decret 123/1986, de 20 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual es crea el Registre de Col·legis Professionals i de Consells Valencians de Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana.
  
Vistos l'article 36 de la Constitució i l'article 31.22 de l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana; la Llei 6/1997, de 4 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Consells i Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana; la Llei 2/1974, de 13 de febrer, de Col·legis Professionals, amb les seues modificacions posteriors, en els seus preceptes bàsics i altres disposicions complementàries, resolc:
  
Inscriure l'adaptació dels estatuts del Col·legi Oficial d'Arquitectes de la Comunitat Valenciana.
  
Contra aquesta resolució, que posa fi a la via administrativa, es podrà interposar, potestativament, recurs de reposició davant del mateix òrgan que ha dictat l'acte, en el termini d'un mes comptador des de l'endemà al de la seua notificació, o bé, recurs contenciós administratiu davant de la Sala Contenciosa Administrativa del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, en el termini de dos mesos comptadors des de l'endemà al de la seua notificació. Tot això de conformitat amb allò que s'ha establit en els articles 116 i 117 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú, i en els articles 10 i 46 de la Llei 29/1998, de 13 de juliol, Reguladora de la Jurisdicció Contenciosa Administrativa, sense perjuí que s'utilitze qualsevol altra via que es considere oportuna.
  
València, 24 d'octubre de 2000.- La secretària general: Carmen Galipienso Calatayud.
  
Col·legi Oficial d'Arquitectes de la Comunitat Valenciana
  
Estatut de Règim Interior i de Govern del Col·legi Oficial d'Arquitectes de la Comunitat Valenciana
  
Adaptació del Reglament General de Règim Interior i de Govern de 1996 a la Llei 7/97, de 14 d'abril, de Mesures Alliberadores en Matèria de Sòl i de Col·legis Professionals i a la Llei 6/97, de 4 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Consells i Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana, aprovat en l'Assemblea General Extraordinària de 3 de març de 2000, després dels informes emesos com a conseqüència de l'atorgament de visat per part del Consell Superior dels Col·legis d'Arquitectes d'Espanya i de control de la legalitat per part de la Conselleria d'Administracions Públiques.
  
Diligència:
  
Per fer constar que aquest text, que en aquest original consta de 57 folis correlativament numerats de l'1 al 57, coincideix amb l'aprovat per l'Assemblea General del COACV en sessió extraordinària celebrada el dia 3 de març de 2000 i modificacions introduïdes, a requeriment del Servei d'Entitats Jurídiques de la Conselleria de Justícia i Administracions Públiques, segons acord de la Junta de Govern del COACV, de 27 d'abril de 2000.
  
El que subscric a València, 19 d'octubre de 2000.
  
El secretari: Juan Ranchal Padilla.
  
Preàmbul
  
Els vigents estatuts dels Col·legis d'Arquitectes aprovats per Decret de 13 de juny de 1931 i desenrotllats pel Col·legi d'Arquitectes de València per Reglament Intern aprovat en Junta General del mateix any, van demostrar la seua plena validesa al llarg de tan dilatat període, si bé l'evolució de les circumstàncies imperants a l'hora de la seua promulgació i les successives normes dictades des d'aleshores, fan necessària una obra de revisió i adaptació, encara que procurant mantenir els nombrosos passatges no erosionats per l'acció del temps.
  
La constitucionalització dels col·legis professionals en l'article 36 de la Constitució Espanyola, junt amb l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana (Llei Orgànica d'1 de juliol de 1982) i Llei del Procés Autonòmic d'octubre de 1984, configuren un nou marc legislatiu que va justificar la modificació de la Llei de Col·legis Professionals de 1974, per la Llei Estatal 7/1997, de 14 d'abril, i en l'àmbit d'aquesta comunitat per la Llei 6/1997, de 4 de desembre, expressió de la competència exclusiva autonòmica plasmada en l'article 22 del nostre Estatut.
  
El procés de liberalització i la desregulació dels aspectes econòmics de l'exercici professional, iniciats tant en la Llei Estatal de Col·legis Professionals com en l'autonòmica, motiven una obligada adaptació del nostre Reglament General de Règim Interior i de Govern de 1996, d'ara endavant Estatut, i també una incorporació d'altres modificacions parcials, a fi de poder oferir un Text Refós i complimentar allò que s'ha prescrit en la disposició transitòria primera de la Llei Autonòmica de Col·legis Professionals («els col·legis professionals actualment existents en la Comunitat Valenciana adaptaran els seus estatuts i Reglaments de Règim Interior, si cal, a la present Llei, en el termini d'un any, comptador des de la seua entrada en vigor»).
  
El Col·legi d'Arquitectes d'aquesta comunitat en gran mesura es va anticipar a aquestes innovacions legislatives en el Reglament General de Règim Interior i de Govern que va ser aprovat i que avui és objecte d'aquesta adaptació que, fonamentalment, afecta les matèries relacionades amb el cobrament d'honoraris per haver sigut desregulada aquesta matèria en virtut de la Llei de Col·legis Professionals autonòmica i estatal i a la nova ordenació de la deontologia professional continguda en el Manual d'Exercici Professional de l'Arquitecte en la Comunitat Valenciana de 1999.
  
La Llei de Col·legis Professionals, de 13 de febrer de 1974, modificada per la Llei 74/1978, de 26 de desembre, la Constitució Espanyola promulgada en desembre de 1978 i altres normes sectorials de no menor transcendència com les que afecten plenament la formulació d'un nou text estatutari en què, a més a més, han d'incloure's les actuals aspiracions col·legials i el nou esquema territorial de l'estat espanyol i la seua manifestació en l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana, aprovat per Llei Orgànica d'1 de juliol de 1982, així com la Llei de Procés Autonòmic d'octubre de 1984, disposicions aquestes que reforcen la territorialització del col·legi d'arquitectes en coincidència amb el nou estat de les autonomies, al qual ha d'acomodar-se també l'estructura col·legial.
  
El Col·legi d'Arquitectes de la Comunitat Valenciana no podia romandre insensible a tan transcendentals innovacions, i va tractar, en el Reglament, de propiciar un nou disseny organitzatiu tendent, en línies generals, a potenciar la representació interna i el funcionament sectorial dels òrgans centrals en tot l'àmbit col·legial i inspirar-se en els principis de desconcentració de funcions, amb la màxima autonomia, dins de la unitat col·legial. Es va detindre, però, en aquells punts en què, fins i tot sent convenient la seua revisió, això no era possible fins que no es revisaren prèviament els estatuts Generals dels Col·legis d'Arquitectes o s'aprove una llei de col·legis professionals pròpia de la comunitat autònoma.
  
L'Estatut de Règim Interior i de Govern del Col·legi Oficial d'Arquitectes de la Comunitat Valenciana que es presenta té caràcter general i bàsic per a tota l'organització professional valenciana i està constituït pel text del Reglament General aprovat en 1986 i les modificacions que al seu contingut han sigut incorporades després del I Congrés d'Arquitectes del COACV de març de 1994, el model col·legial propugnat per l'antiga demarcació d'Alacant i successives comissions de treball i assemblees, que van finalitzar en l'Assemblea General Extraordinària, de 17 de desembre, i visat final d'aquesta per Acord del Consell Superior, de 23 de novembre de 1995, formalitzat pel president del Consell el 12 de gener de 1996, les modificacions puntuals introduïdes a aquest que afecten les dates i terminis així com al capítol VIII del Règim Disciplinari, i l'actual revisió, que es va prendre en consideració en l'Assemblea General Ordinària, de 21 de desembre de 1999, i es va sotmetre a debat i ulterior aprovació en l'Assemblea General Extraordinària, de 3 de març de 2000, amb les modificacions legals com a conseqüència de l'atorgament de visat per part del Consell Superior i de control per part de la Conselleria d'Administracions Públiques.
  
El col·legi tal i com es configura té personalitat jurídica única en tot l'àmbit de la Comunitat Valenciana, i disposa d'un òrgan de govern propi i una assemblea universal de col·legiats. S'estableix una àmplia autonomia per als col·legis territorials, les antigues demarcacions provincials, que constitueixen òrgans desconcentrats del col·legi autonòmic, que exerciten les atribucions delegades que li són conferides en el present Estatut, més les facultats que les seues juntes territorials de govern reben del Col·legi Oficial d'Arquitectes de la Comunitat Valenciana per a la gestió dels béns i serveis adscrits a aquests. Poders que arriben, quant a responsabilitat, al límit econòmic resultant de dita adscripció, sense que, per tant, els resultats de la seua gestió afecten la resta de l'organització col·legial. Així, econòmicament i pressupostàriament, cada òrgan dels citats té, a través d'aquest Estatut, la seua competència i responsabilitat, i queda el tràmit pressupostari intervingut, quant a control de legalitat i garantia d'igualtat de drets i deures dels col·legiats, per l'Assemblea General i, quant a la seua coordinació i ajustaments, per l'Assemblea de Juntes.
  
Els col·legis territorials adaptaran la seua normativa interna a aquest Estatut, que té caràcter bàsic a aquests efectes, en el termini d'un any.
  
En aquest disseny orgànic es reserva al col·legi oficial i, en concret, a la seua Junta Autonòmica de Govern, no només les competències de representació i coordinació sinó altres de caràcter operatiu. Són aquestes, sense ser exhaustius, la regulació de l'exercici professional en la nostra comunitat, la fixació dels serveis col·legials mínims a prestar a tots els col·legiats, el control d'altes i baixes i l'habilitació professional, les activitats d'interés general, la potestat disciplinària (a través dels òrgans deontològics), la mediació obligada entre col·legis territorials o entre col·legiats, la tutela de la igualtat de drets i obligacions entre aquests i l'atenció a l'usuari, a més a més, de les citades competències de representació davant de tercers a escala autonòmica, estatal o internacional i de coordinació de les actuacions dels col·legis territorials.
  
Queden també sota la seua empara les agrupacions voluntàries de caràcter sectorial i les comissions i ponències que es constituïsquen.
  
Per la Junta de Govern
  
El degà
  
CAPÍTOL I
  
El Col·legi d'Arquitectes de la Comunitat Valenciana
  
Article 1
  
1.1. Naturalesa
  
El Col·legi Oficial d'Arquitectes de la Comunitat Valenciana, d'ara endavant COACV, és una corporació de dret públic amb personalitat jurídica pròpia i plena capacitat per al compliment dels seus fins. És únic en l'àmbit autonòmic, i constitueix com a tal la seu col·legial autonòmica.
  
El COACV està integrat pels arquitectes col·legiats en la Comunitat Valenciana. S'hi agrupen a efectes d'organització i coordinació, per a la millor consecució dels fins d'interés general, els col·legis territorials d'Alacant, Castelló i València, amb una estructura d'economia de mitjans.
  
Cadascun dels col·legis territorials realitzarà amb plena autonomia orgànica, funcional i econòmica els fins i funcions que tinguen assignats i li siguen propis, i per a aquesta finalitat els seus òrgans de govern han sigut apoderats pel col·legi oficial en els termes i abast d'aquest Estatut per a la gestió del patrimoni, béns i serveis del COACV que els han sigut adscrits.
  
1.2. Àmbit
  
L'àmbit territorial del COACV s'estén a tota la Comunitat Valenciana, i el dels col·legis territorials d'Alacant, Castelló i València, s'estén respectivament a les províncies d'Alacant, Castelló i València.
  
La creació o modificació dels àmbits i/o dels col·legis que integren el COACV, serà regulada reglamentàriament.
  
1.3. Fusió, absorció, segregació i dissolució
  
Qualsevol dels supòsits establits en l'article 8 de la Llei Autonòmica de Col·legis Professionals 6/1997, sobre fusió, absorció, segregació i dissolució del COACV, requerirà la prèvia aprovació pel col·legi autonòmic, d'acord amb els tràmits establits en l'article 29 d'aquests estatuts i sense perjuí del compliment de la resta de requisits consignats en el precitat article 8.
  
1.4. Domicili
  
El COACV té la seu a la ciutat de València com a capital autonòmica, carrer d'Hernán Cortés, número 11, sense perjuí de poder realitzar els seus fins i funcions en qualsevol lloc del seu àmbit territorial.
  
CAPÍTOL II
  
Fins i funcions
  
Article 2. Fins
  
2.1. Són fins essencials d'interés general del COACV, sense perjuí de la distribució de funcions entre òrgans autonòmics i de col·legis territorials, els següents:
  
a) Procurar el perfeccionament de l'activitat professional al servei de la societat, analitzar i promoure els diferents camps de desenrotllament professional i atendre i impulsar l'arquitectura i l'urbanisme com a funció social i com a mitjà de millora de les condicions de vida de la població, amb especial incidència en les circumstàncies pròpies de la Comunitat Valenciana.
  
b) Representar els col·legiats en el seu conjunt o agrupats als col·legis territorials, en defensa dels seus drets i competències professionals. Vetlar pel compliment de les seues obligacions professionals i normes deontològiques, procurar la justa retribució econòmica del seu treball i adequar l'activitat professional als interessos de la societat.
  
c) Procurar el correcte exercici de l'activitat professional, analitzar els camps de desenrotllament d'aquesta en atenció a l'arquitectura i a l'urbanisme com a funció social, fomentant la coordinació del seu exercici als col·legis territorials fins a aconseguir la pràctica professional única, amb especial incidència en les circumstàncies pròpies de la Comunitat Valenciana i facilitar als col·legiats la informació de caràcter tècnic, legal i normatiu que afecte la seua activitat professional.
  
d) Intervenir en la redacció i modificació de la legislació vigent, en allò que es relaciona amb la professió de l'arquitectura en general.
  
Per a això, i sense perjuí de les funcions consultives que li encomanen, el Col·legi Oficial d'Arquitectes de la Comunitat Valenciana podrà dirigir-se a les corporacions públiques per proposar aquelles reformes o orientacions que tendisquen a millorar l'exercici professional en els seus diversos aspectes socials.
  
e) Contribuir a la formació de l'arquitecte i al perfeccionament professional dels seus col·legiats, mitjançant la seua intervenció en la confecció dels diferents plans d'estudi i programes d'especialització i reciclatge, sense menyscabament de l'Estatut d'Autonomia Universitari.
  
f) Procurar la integració del col·lectiu en el COACV promovent la participació, l'atenció al recent titulat, al jubilat i a altres grups professionals minoritaris, la realització d'activitats d'interés comú, el respecte mutu i la solidaritat entre els col·legiats. Promocionar la professió, ampliar el seu camp, gestionar borses de treball i promoure concursos i premis.
  
g) Fer complir les normes a què ha de subjectar-se l'actuació professional, tant en la formació de projectes com en la direcció de les obres, així com també en l'esfera pericial.
  
h) Exercir la potestat disciplinària.
  
i) Repartir entre els col·legiats els treballs que s'encarreguen al col·legi, en atenció als mèrits i condicions requerits i amb les majors condicions possibles de publicitat i objectivitat, per a la qual cosa podrà establir el corresponent Reglament Orgànic.
  
j) Regular el treball dels col·legiats, i limitar-ho en forma que l'actuació de l'arquitecte puga ser personal i eficaç, segons el reglament orgànic corresponent.
  
k) Ajudar al millorament de les professions i oficis en relació amb el treball de l'arquitecte, i donar suport per tots els mitjans a les institucions que tendisquen a elevar el seu nivell cultural i econòmic.
  
l) Mantenir relacions permanents amb les administracions públiques, i en especial amb les de la comunitat autònoma.
  
2.2. Sense perjuí dels seus fins essencials i específics, el COACV i els col·legis territorials que el componen, podran desenrotllar altres activitats d'interés general, així com l'explotació o cessió retribuïdes dels elements patrimonials no afectes a la seua finalitat específica sempre que els rendiments obtinguts d'aquestes s'integren i compensen entre si i, si fa el cas, amb la resta dels ingressos i despeses de l'exercici.
  
Article 3. Funcions del COACV
  
El COACV exerceix en el seu àmbit territorial, sense perjuí de les reservades al Consell Superior, quantes funcions li siguen pròpies per a la consecució dels seus fins, les quals s'assignen, tal com s'estableix en l'article 1.1 als òrgans autonòmics o als col·legis territorials en aquest Estatut. Entre aquestes, les assenyalades en els apartats següents:
  
3.1 Funcions dels òrgans autonòmics del COACV.
  
3.1.1. Ostentar la representació dels col·legiats davant l'administració central, autonòmica i Consell Superior i altres organismes de semblant rang, així com la representació que establisquen les lleis per al compliment dels seus fins.
  
3.1.2. Coordinar l'actuació dels col·legis territorials, i facilitar informació actualitzada sobre col·legiació i firma dels arquitectes col·legiats, per fer possible i garantir la fàcil i correcta mobilitat professional dins de la Comunitat Valenciana.
  
3.1.3. Exercir les funcions delegades per l'administració pública de la comunitat autònoma, o les que siguen objecte de convenis de col·laboració amb aquesta, i participar en els consells o organismes consultius de l'administració, en matèries de competència de la professió i a requeriment de l'administració, o quan així es contemple en disposicions aplicables.
  
3.1.4. Resoldre els conflictes entre col·legiats i col·legis territorials, per via de conciliació o arbitratge a petició de les parts.
  
3.1.5. Mitjançar en els conflictes que s'originen entre els col·legis territorials.
  
3.1.6. Fer complir, respectant la legislació vigent, les normes deontològiques per al normal desenrotllament de la professió.
  
3.1.7. Exercir, a través dels òrgans competents la funció disciplinària davant de conductes deontològicament punibles. Establir com a Normes Deontològiques tant les obligacions generals de caràcter eticoprofessional com les derivades de les actuacions concretes de pràctica professional.
  
3.1.8. Elaborar, aprovar i administrar els seus pressupostos i regular i fixar les aportacions dels seus col·legiats.
  
3.1.9. Exercici de la potestat estatutària pròpia, i la de visat dels reglaments dels col·legis territorials.
  
3.1.10. Realitzar totes les activitats que es consideren d'interés comú per als seus col·legiats.
  
3.1.11. Exercir aquelles funcions que li atribuïsca la legislació vigent.
  
3.1.12. Aquelles que convinguen amb els col·legis territorials.
  
3.1.13. Conéixer en via de recurs previ al Tribunal Professional les reclamacions que es plantegen contra actes dels col·legis territorials.
  
3.1.14. Assumir la presència activa en la redacció de normes d'àmbit autonòmic i estatal.
  
3.1.15. Participar en els plans d'estudi, sense menyscabament de l'Estatut d'Autonomia Universitària.
  
3.1.16. Prestació del servei bàsic d'atorgar altes i baixes col·legials.
  
3.1.17. Coordinar la pràctica professional als territoris del seu àmbit, des de la igualtat de drets i obligacions de tots els arquitectes col·legiats de la Comunitat, procurant per la tendència a la unitat de la pràctica professional des del respecte i sensibilitat a les singularitats de cada zona.
  
3.1.18. Establir barems orientatius d'honoraris, quan aquests no estiguen legalment fixats.
  
3.1.19. Regular i fixar contribucions econòmiques de les col·legiades i meritacions per prestació de serveis, en el seu àmbit.
  
3.1.20. Fixar els serveis col·legials mínims a prestar des dels col·legis territorials.
  
3.1.21. Seguir, informar i proposar actuacions respecte als òrgans paracol·legials, com ara la Germandat, Asemas, Caixa d'Arquitectes, Cooperatives de Consum, Arquitasa i altres que pogueren haver en el futur.
  
3.1.22. Regular amb caràcter general i dins del marc legal establit, l'exercici professional dels col·legiats i en especial el concernent al contingut tecnicodocumental dels treballs de l'arquitecte.
  
3.1.23. Atendre i assistir l'usuari.
  
3.2. Funcions dels col·legis territorials
  
Els col·legis territorials exerceixen en el seu àmbit, sense perjuí de les reservades al Consell Superior i al COACV, quantes funcions li siguen pròpies per a la consecució dels seus fins, i entre aquestes:
  
3.2.1. Ostentar la representació davant de les administracions locals i organismes de semblant rang, i assumir la presència activa en la redacció de les normes del seu àmbit local.
  
3.2.2. Col·laborar amb l'administració pública en l'èxit d'interessos comuns, mitjançant convenis, emissió d'informes, estudis i altres activitats afectes al seu àmbit territorial.
  
3.2.3. Vetlar per l'ètica i dignitat professional i pel respecte degut als drets dels particulars i complir i fer complir les sancions disciplinàries en l'ordre col·legial i deontològic.
  
3.2.4. Procurar l'harmonia i col·laboració entre els col·legiats i impedir la competència deslleial.
  
3.2.5. Procurar el perfeccionament de l'activitat professional i la formació continuada dels col·legiats, i organitzar activitats i serveis comunes de caràcter professional, formatiu, cultural, assistencial i anàlegs, que siguen d'interés per als seus col·legiats.
  
3.2.6. Adoptar les mesures conduents a evitar l'intrusisme.
  
3.2.7. Intervenir en via de conciliació o arbitratge en les qüestions que se susciten entre col·legiats prèvia sol·licitud d'aquests.
  
3.2.8. Encarregar-se del cobrament de percepcions, remuneracions i honoraris professionals quan així ho demande el col·legiat.
  
3.2.9. Intervenir mitjançant el visat, segellat o reconeixement de firma, els treballs professionals, d'acord amb la legislació aplicable.
  
3.2.10. Elaborar, aprovar i administrar els seus pressupostos i regular les aportacions dels seus col·legiats.
  
3.2.11. Redactar i modificar els seus reglaments que seran visats per la seua Assemblea General.
  
3.2.12. Totes aquelles funcions que siguen beneficioses per als interessos professionals i aquelles convingudes amb el COACV.
  
3.2.13. Garantir, en l'àmbit de les seues competències, la igualtat de drets i obligacions de tots els col·legiats de la Comunitat Valenciana.
  
3.2.14. Conéixer de les condicions d'habilitació i forma de treball, assegurament i altres circumstàncies que siguen necessàries per a la pràctica professional dels seus residents.
  
3.2.15. Acreditar, a requeriment del col·legiat, la seua situació d'assegurament sobre la seua responsabilitat civil.
  
3.2.16. Facilitar els barems orientatius i resoldre els dubtes que sobre aquests els plantegen els col·legiats o els seus clients.
  
CAPÍTOL III
  
Dels col·legiats
  
Article 4
  
4.1. Per exercir la professió en l'àmbit territorial del COACV, és obligatòria la incorporació com a arquitecte col·legiat o com a arquitecte habilitat.
  
La col·legiació en l'àmbit de la Comunitat Valenciana és única i obligatòria quan s'exercisca en aquesta, excepte en els casos establits en la legislació vigent.
  
Dita col·legiació quedarà inclosa en el registre professional autonòmic creat a tal efecte en el COACV.
  
4.2. Els arquitectes donats d'alta en altres col·legis podran incorporar-se eventualment a aquest com a habilitats.
  
La incorporació com a habilitat serà obligatòria per a realitzar un treball determinat, la qual es tramitarà d'ofici en comunicar l'encàrrec del treball al col·legi territorial corresponent, o a petició pròpia en el de la seua elecció.
  
Dita habilitació podrà ser permanent o temporal i serà comunicada a la Secretaria de l'òrgan autonòmic.
  
4.3. Amb la col·legiació en el COACV, s'efectuarà l'adscripció obligatòria al col·legi territorial on s'exercisca la professió de forma principal a petició de l'interessat, i no podrà estar adscrit a més d'un col·legi territorial.
  
La modificació de l'adscripció es tramitarà a través del COACV, i es justificarà l'alteració de les circumstàncies que van provocar la seua adscripció.
  
4.4. L'adscripció a un col·legi territorial fixarà l'àmbit territorial on s'exerciran els drets i deures per a ser elector i candidat als òrgans col·legials.
  
Així mateix, la incorporació a un col·legi territorial, implicarà la submissió al seu règim econòmic i de gestió.
  
4.5. L'adscripció a un únic territori limita exclusivament els drets i obligacions del col·legiat com a elector i candidat.
  
4.6. Es reconeixen i es defineixen com a sectors del col·lectiu, susceptibles de relació econòmica diferenciada, els següents:
  
1. Primera col·legiació:
  
Arquitecte que ha ingressat en els últims tres anys, per primera vegada i sense haver pertangut anteriorment a cap altre col·legi oficial d'arquitectes.
  
2. Per compte alié:
  
Arquitecte que treballa amb contracte laboral conegut i visat pel col·legi.
  
3. En prestació de serveis per a l'administració:
  
Assalariat per qualsevol administració, que no exercisca la pràctica de l'exercici lliure de la professió.
  
4. Jubilat:
  
Arquitecte que cessa voluntàriament en la seua activitat, i ho comunica al col·legi.
  
5. Exercici lliure:
  
Arquitecte que treballa per compte propi en exercici lliure de la professió, inclosa l'activitat projectual.
  
6. No exercidor:
  
Arquitecte col·legiat que no exerceix l'activitat professional, però que voluntàriament desitja estar col·legiat, i ho comunica al col·legi.
  
7. Arquitecte membre de societat professional inscrita al col·legi.
  
Modalitats de l'exercici professional
  
Article 5
  
5.1. L'arquitecte podrà actuar professionalment:
  
a) Com a professional lliure de forma independent o associat amb un altre o altres arquitectes.
  
b) Com a membre d'una societat professional inscrita en el COACV, sense perjuí de l'obligada col·legiació personal en les circumstàncies que estatutàriament es determinen. En aquest cas podrà sol·licitar del COACV el reconeixement d'aquesta associació amb els efectes econòmics i de responsabilitat professional que siguen convinguts pels associats i siguen acceptats pel COACV, per no resultar contraris a la normativa legal i deontològica de la professió, i interna del COACV.
  
c) Com a professional assalariat d'empreses o d'un altre o altres professionals.
  
d) Com a personal funcionari o contractat al servei de l'administració central, autonòmica o local o dels seus òrgans autònoms.
  
e) Alternant, en el supòsit de compatibilitat, alguna de les modalitats citades.
  
5.2. L'arquitecte haurà de comunicar al col·legi, quan sol·licite la incorporació i sempre que es produïsquen variacions, la forma o formes d'actuació professional en què desitja exercir.
  
En els supòsits de l'article 5.1, apartats c), d) i e), haurà d'acompanyar també còpia del corresponent contracte o manament.
  
5.3. Als efectes col·legials els treballs d'assessorament professional a altres arquitectes, empreses o institucions es consideren inclosos en la modalitat a), sempre que no generen, segons la legislació vigent, una relació contractual dels tipus c) i d).
  
La realització de treballs que no necessiten la titulació d'arquitecte no es considerarà exercici de la professió i no necessitarà ser declarada al COACV, excepte se'n puguen generar supòsits d'incompatibilitat professional. No s'inclouen en aquest tipus de treballs aquells que puguen ser desenrotllats per arquitecte o altres tècnics corresponents, sense competència exclusiva d'uns o altres, els quals constitueixen part de l'exercici de la professió.
  
Incorporació al COACV
  
Article 6
  
6.1. L'ingrés en el COACV se sol·licitarà mitjançant escrit dirigit a la Junta de Govern. Si es tracta de primera col·legiació, el sol·licitant aportarà còpia testimoniada del títol professional, o bé l'ordre supletòria del títol en cas que encara no disposa d'aquest. Si el sol·licitant pertany ja a un altre col·legi, sense nota contradictòria, serà suficient amb el certificat de la secretaria d'aquest que així ho acredite. En tot cas, i sempre que la Junta de Govern ho jutge necessari, el sol·licitant haurà de presentar els documents que li siguen exigits per a comprovar que reuneix els requisits legals que en aquest Estatut s'estableixen.
  
En la instància es farà constar nom i cognoms, nacionalitat, data i lloc de naixement, nombre del NIF i/o CIF, domicili, data i escola en què va ser expedit el títol, especialitat cursada en la carrera, col·legi territorial a què desitja adscriure's, càrrecs que exerceix relacionats amb la professió, si procedeix d'altres col·legis o pertany a uns altres, si comença l'exercici professional, modalitat professional i totes les dades que estime oportú aportar.
  
6.2. Els arquitectes amb títol i/o nacionalitat estrangers se sotmetran per a la seua col·legiació als procediments i requisits establits pel Consell Superior dels Col·legis d'Arquitectes d'Espanya, i en quant als professionals de la Unió Europea seran regits pels termes que resulten de la legislació comunitària i el dret intern d'establiment en desenrotllament de la dita legislació.
  
6.3. La inscripció com a habilitat permanent és podrà produir a sol·licitud expressa de l'interessat, i aportar la documentació pertinent o d'ofici, segons allò que s'ha establit en l'article 4. La inscripció com a habilitat temporal se sotmetrà als procediments i requisits establits pel Consell Superior i els convenis que, en desenvolupament d'aquests, establisca el col·legi.
  
Article 7
  
La sol·licitud d'ingrés com a col·legiat i la documentació prescrita, una vegada rebudes, seran examinades pel secretari i, en el cas que estiguen completes, les elevarà a la Junta de Govern, que resoldrà sobre la seua admissió en la primera sessió ordinària o extraordinària que celebre i sempre en el termini màxim de 30 dies, i s'indicarà si es concedeix definitivament o provisionalment, o si es denega.
  
Si la sol·licitud està incompleta, el secretari requerirà a l'interessat l'esmena de deficiències.
  
En casos d'urgència, i per delegació de la Junta, la decisió sobre aquesta podrà ser decidida per la Comissió Permanent.
  
En els casos d'acord d'incorporació provisional o denegació, la Junta haurà d'expressar els motius de tal decisió, i assenyalarà el termini i el lloc en què l'interessat personalment, per delegació o per escrit, puga presentar els aclariments o al·legacions pertinents.
  
La denegació o suspensió de les col·legiacions podrà tindre lloc quan no es presenten els documents necessaris per a això, o oferisca dubtes la seua legitimitat, quan per algun col·legi o pels tribunals de justícia haguera sofrit l'aspirant sanció o correcció que implique inhabilitació professional. Obtinguda la rehabilitació, haurà d'admetre's com a col·legiat, sense dilació ni excusa.
  
Baixes voluntàries i obligatòries
  
Article 8
  
La baixa en el COACV, en el cas de ser voluntària, es produirà mitjançant petició escrita de l'interessat; s'hi farà constar si és per a cessar indefinidament o temporalment, o bé per a traslladar la seua col·legiació; també farà constar que no intervé en cap treball professional, i s'entendrà per exempt de treball professional quan haja presentat els certificats finals o parcials, si fa el cas, corresponents a tots els treballs realitzats fins a la data.
  
La baixa quedarà supeditada al compliment dels deures professionals o a l'absència de qüestió pendent amb la jurisdicció disciplinària del COACV.
  
La Junta de Govern comprovarà si el peticionari es troba al dia en les seues obligacions econòmiques amb l'organització col·legial, es procedirà, en cas contrari, a la seua reclamació i s'establiran en últim extrem les garanties per al seu cobrament.
  
Una vegada comprovada per la Junta de Govern la justificació de la baixa, aquesta haurà de concedir-se a partir de l'últim dia del mes en què la va sol·licitar.
  
Seran baixes obligatòries les que es decreten reglamentàriament en virtut de correccions disciplinàries que comporten l'expulsió del COACV.
  
Causaran suspensió de drets o baixa forçosa aquells col·legiats que no contribuïsquen a l'alçament de qualsevol tipus de càrregues col·legials i després del procediment incoat a l'efecte, amb els requeriments i preavisos pertinents.
  
La pèrdua de la condició de col·legiat o habilitat haurà de ser notificada als interessats a fi que produïsca efectes i no suposarà impossibilitat per part del COACV de perseguir en l'àmbit col·legial i excol·legial els actes realitzats durant la seua adscripció al col·legi.
  
Reingrés
  
Article 9
  
Els arquitectes que hagen pertangut al COACV i hi desitgen reingressar, hauran de sol·licitar-ho, i la seua sol·licitud passarà pels mateixos tràmits establits en l'article 7.
  
En els casos de baixa forçosa o suspensió de drets per impagament, una vegada s'haja corregit dita situació, es produirà el reingrés automàtic.
  
Inscripció en diversos col·legis
  
Article 10
  
La inscripció com a col·legiat podrà alternar-se amb la realitzada en un altre col·legi d'arquitectes espanyol, si així ho permeten els seus respectius reglaments. En tot cas, la incorporació com a col·legiat en el COACV ha de complir els requisits dels articles 4 i 6, i serà obligatòria per als que tinguen en aquest àmbit territorial el seu domicili professional. La inscripció com a habilitat permanent o temporal necessitarà de la prèvia incorporació com a col·legiat en un altre col·legi espanyol i podrà alternar-se amb habilitacions en altres col·legis.
  
Drets i deures
  
Article 11
  
La condició de col·legiat porta implícita l'obligació del compliment exacte de les prescripcions de l'Estatut General, preceptes dels estatuts i acords dels òrgans de govern sense perjuí a interposar els recursos procedents, gaudirà dels drets i complirà els deures que se'n deriven, i d'una manera especial els que a continuació s'expressen.
  
11.1. Drets
  
a) Ser elector i candidat als càrrecs directius del col·legi en la forma i condicions establides en aquest Estatut.
  
b) Ser defensat pel col·legi si és molestat o perseguit injustament en l'exercici de la professió per un altre col·legiat o per un particular, autoritat o entitat pública o privada, sempre que la Junta de Govern o òrgan competent, per la importància del greuge, estime convenient l'expressada intervenció.
  
c) Dirigir peticions i propostes a la Junta de Govern per al seu estudi i resolució per l'òrgan col·legial corresponent.
  
d) Presentar directament i personalment proposicions a les assemblees generals i territorials per a la seua inclusió en l'ordre del dia, debat i presa en consideració, segons allò que s'ha establit en els articles 24, 28 i 29.
  
e) Sol·licitar convocatòria d'Assemblea General en els termes establits en aquest Estatut i assistir-hi i intervenir-hi amb veu i vot.
  
f) Examinar els llibres d'administració i els documents necessaris per a estudiar la situació econòmica del col·legi, en el termini que la Junta de Govern determine, i que no podrà ser inferior al d'un mes abans de la celebració de l'oportuna Assemblea General Ordinària.
  
g) Examinar els plans i documents d'interés general, si ho considera el president del col·legi territorial respectiu, i aquells altres que l'afecten directament o personalment, inclosos els redactats per altres arquitectes, als quals tindrà accés prèvia sol·licitud o per exhibició d'ofici que efectuarà el president del col·legi territorial, i es podran obtenir les còpies i antecedents que estime oportú, al seu càrrec.
  
h) Conferir poders especials al col·legi perquè aquest puga ser part en litigis que pogueren presentar-se-li i es referisquen a l'exercici de la professió.
  
i) Interposar els recursos establits en els articles 103 i 118 d'aquest Estatut contra els actes i acords dels distints òrgans col·legials que estime lesius per als seus drets o interessos legítims o contraris a l'ordenament jurídic.
  
j) Proposar mocions de censura a les juntes de govern o a algun dels seus membres en la forma establida en l'Estatut.
  
k) Consultar els llibres, revistes, butlletins, normes i altres materials d'estudi i informació que disposen les biblioteques i altres serveis del COACV, amb les condicions que aquestes tinguen establides tant per als residents com per als no-residents en el respectiu col·legi territorial.
  
11.2. Deures
  
a) Assistir a les assemblees generals del COACV i a les territorials del col·legi territorial a què estan adscrits.
  
b) Exercir els càrrecs obligatoris per què és elegit i les comissions que li siguen encomanades pel col·legi.
  
c) Prestar el seu concurs al col·legi per a tot allò que redunde en benefici de la consecució dels fins d'aquest.
  
d) Contribuir, en la forma que acorde el col·legi, a l'alçament de les càrregues col·legials que se li imposaren i satisfer les quotes ordinàries i extraordinàries que s'establisquen.
  
e) Participar a la Junta de Govern, en un termini que no excedisca de 15 dies, les incorporacions que hagueren fet a altres col·legis, els càrrecs honorífics o retribuïts que haguera aconseguit, relacionats amb l'exercici de la professió i els canvis de domicili professional.
  
f) Permetre l'entrada a les obres de la seua direcció al representant de l'òrgan col·legial que siga procedent, per tal de practicar les inspeccions que estimen convenients.
  
g) Comunicar al col·legi, mitjançant el procediment establit, els encàrrecs de treballs professionals i presentar al col·legi tots els projectes, informes i documents pericials subscrits per aquest, perquè siguen intervinguts i visats en la forma que determina el reglament orgànic corresponent.
  
h) Comunicar al col·legi els contractes de treball laboral o administratius formalitzats amb un altre col·legiat, amb particular o entitat a qui preste els seus serveis.
  
i) Tots els col·legiats i habilitats, i en especial els que exercisquen càrrecs públics d'estat, comunitat autònoma, província o municipi, queden obligats a denunciar als col·legis a aquells que exercisquen actes propis de la professió d'arquitecte sense posseir el títol que per a això els autoritza als que, fins i tot tenint-lo, no figuren inclosos en les llistes o registres del col·legi i als que sent col·legiats faltaren a les obligacions que com a tals contrauen.
  
j) Rendir immediatament compte al col·legi quan se sol·licite la seua firma per a treballs realitzats per persona no autoritzada per a exercir la professió, i acompanyar totes les dades que puguen interessar, com són: nom del propietari i de l'intermediari, si n'hi ha, objecte del treball, situació, etc.
  
k) Complir les normes deontològiques de la professió i observar escrupolosament les regles referents a les incompatibilitats en l'exercici professional, així com el deure d'abstenció.
  
11.3. Els arquitectes habilitats tindran els drets assenyalats en l'apartat l d'aquest article, excepte els consignats en les lletres a), d), e), f) i j) i els deures exposats en l'apartat 2 d'aquest article, excepte els consignats en les lletres a) i b), tot això pel que fa a l'àmbit territorial d'aquest col·legi.
  
Deontologia Professional
  
Article 12. Normes Deontològiques d'Actuació Professional
  
12.1. Les Normes Deontològiques d'Actuació Professional que se citen en aquest apartat, seran d'aplicació a tots els arquitectes col·legiats.
  
Tots els arquitectes col·legiats tenen l'obligació de posseir un exacte coneixement de les presents Normes de Deontologia Professional. La seua ignorància, en cap cas podrà al·legar-se com a excusa per al més exacte compliment del que s'hi estableix. La seua infracció serà objecte de sanció professional pels òrgans deontològics.
  
Sense perjuí dels deures establits en el present Estatut, els arquitectes inscrits al col·legi estaran obligats també al més estricte compliment de totes aquelles normes referents a la professió, contingudes tant en l'ordenament jurídic general com en l'específic de l'organització col·legial.
  
Aquestes Normes Deontològiques es coordinaran amb les del Consell Superior dels Col·legis d'Arquitectes d'Espanya.
  
12.2. Competència deslleial
  
Els arquitectes s'abstindran de propiciar amb la seua conducta qualsevol supòsit d'incursió en competència deslleial, tant en l'àmbit de les seues relacions professionals com econòmiques, amb els clients, amb especial atenció al que s'estableix en l'article 16.2, 16.3 i 16.7 d'aquest Estatut.
  
La inobservança d'aquest precepte es considerarà falta greu, segons s'estableix en l'article 104.2.d) d'aquest Estatut.
  
12.3. Propietat intel·lectual
  
Els treballs realitzats per un arquitecte gaudiran de la protecció de la seua propietat intel·lectual, i es podran fer valdre davant de tercers, tant en l'àmbit col·legial com davant de la jurisdicció ordinària, amb especial atenció al que s'estableix en l'article 16.22 d'aquest Estatut.
  
La fraudulenta atribució de la propietat intel·lectual, es considerarà falta greu, segons s'estableix en l'article 104.2.f) d'aquest Estatut.
  
Article 13. Formes d'exercir la professió d'arquitecte
  
13.1. L'arquitecte podrà exercir la seua activitat com a professió liberal independent, en qualitat de funcionari, de tècnic contractat per un organisme públic, com a contractat al servei d'una empresa privada o d'un altre arquitecte, o com a representant de la professió en comissions, tribunals o jurats.
  
Tot arquitecte haurà d'informar prèviament al col·legi de la forma i condicions sota les quals exercirà la seua professió.
  
Comunicarà igualment les modificacions que en elles es produïsquen i les col·laboracions que faça amb altres companys, siguen habituals o purament ocasionals. Es presumirà que hi ha col·laboració entre dos o més arquitectes, encara que no es complisca l'anteriorment establit, quan tinguen despatx conjunt, o quan pels òrgans del col·legi així es deduïsca d'indicis i característiques tècniques dels treballs que realitzen, o quan tal col·laboració siga pública i notòria.
  
13.2. El primer supòsit és el de l'arquitecte que, totalment o parcialment, exerceix la seua professió sense estar sotmés a una relació de dret públic o a les condicions d'un contracte, i ho podrà, bé individualment, bé en col·laboració amb un o diversos companys degudament col·legiats.
  
En l'exercici lliure de la professió, els arquitectes podran associar-se, tant de forma permanent com per a realitzar alguns treballs concrets. No obstant això, no es permetrà l'exercici lliure de la professió a nom d'entitats associatives els estatuts de les quals continguen disposicions contràries a aquestes normes deontològiques o a la resta de disposicions legals i col·legials ordenadores de la professió. A aquest efecte, els arquitectes hauran de comunicar d'immediat al col·legi la constitució d'aquestes entitats i la composició i els estatuts d'aquestes, així com les seues posteriors modificacions i la seua dissolució. Quan es tracte d'entitats de naturalesa mercantil, o en tot cas, amb personalitat jurídica pròpia i distinta de la dels seus membres, serà preceptiva la prèvia autorització o reconeixement exprés per part del col·legi, d'acord amb els criteris i requisits establits a tal fi en garantia de la deguda independència i identificació responsable de les funcions professionals dels arquitectes.
  
13.3. Arquitecte funcionari o contractat per un organisme públic és als efectes d'aplicació d'aquest Estatut, el que, de manera permanent o temporal, exerceix la seua professió en una administració pública, siga aquesta de caràcter territorial o institucional. Atesa la funció específica que aquests professionals exerceixen, d'acord amb el que expressament s'estableix en els estatuts, els arquitectes que es troben en aquesta situació tindran obligació com els altres de tenir cura perquè l'exercici de la professió responga a la funció social i pública que ha de complir, i que s'acomode, en tot cas, a allò que s'ha disposat en les lleis, estatuts i reglaments, tant oficials com col·legials.
  
13.4. L'arquitecte podrà exercir també la seua professió, totalment o parcialment, d'acord amb un contracte de treball o d'arrendament de serveis, subscrit amb un altre arquitecte, altres professionals, o amb una empresa privada, qualsevol que siga la forma jurídica que aquesta adopte. El projecte del citat contracte haurà de comunicar-lo al col·legi.
  
13.5. L'arquitecte que actue com a representant de la professió en jurat, comissions o tribunals, haurà de tenir cura, molt especialment, de conéixer els assumptes que hagen de tractar-se, informant-se al respecte amb l'antelació necessària i amb la major amplitud possible, per tal que la seua actuació estiga sempre en consonància amb la representació que ostenta.
  
13.6. Cap arquitecte no podrà, com a tal, actuar o acceptar ocupació o cap lloc que no estiga en consonància amb les atribucions, responsabilitats i condicions establides per a l'exercici de la professió, i haurà de sotmetre qualsevol dubte que al respecte tinguera a la decisió de la Junta de Govern del col·legi.
  
13.7. En tot cas, qualsevol que siga la forma d'exercir la professió, l'arquitecte durà a terme el compliment de la seua funció amb plena autonomia. Al marge de l'estatut jurídic a què personalment puga estar sotmés, assumirà sempre la sencera responsabilitat dels actes que realitze en l'exercici de la seua professió. El convenciment que de tal situació tinga tot professional, constitueix la millor garantia per a salvaguardar la seua independència, així com el fonament de les responsabilitats personals que puguen afectar-lo.
  
Article 14. Obligacions generals de l'arquitecte
  
14.1. Tot arquitecte haurà d'actuar amb la deguda competència professional i dedicació al treball que s'haja compromés a realitzar. No haurà d'acceptar major nombre de càrrecs ni d'encàrrecs que aquells que puga atendre degudament o que superen els mitjans tècnics que dispose.
  
Es considerarà en tot cas infracció greu l'assumpció de funcions per a les quals l'arquitecte no tinga degudament acreditada, per la seua formació i titulació, l'adequada capacitat professional.
  
14.2. L'arquitecte haurà de comportar-se amb honradesa i veracitat en totes les seues actuacions professionals.
  
Quan actue en missió d'expert, perit o jurat, o quan, en alguna de les seues distintes esferes d'actuació, haja d'expedir qualsevol tipus de certificat, basarà el seu criteri en aquells fets provats que així ho justifiquen.
  
14.3. Cap arquitecte no podrà descuidar les obligacions a què com a professional s'haja compromés ni hi cessar, mentre no siga rellevat en la forma que establisquen les normes i reglaments.
  
14.4. L'arquitecte haurà de mantenir i salvaguardar sempre la seua independència de criteri en l'actuació professional, tant oficial com privada, sense que puguen servir de justificació les pressions de qualsevol tipus que poguera rebre, no importa d'on ni de qui procedisquen.
  
14.5. L'arquitecte en qui concórrega qualsevol tipus de vinculació amb l'administració pública, es deurà al servei de la comunitat, i s'abstindrà totalment de l'ocupació de mitjans, facilitats o prerrogatives inherents al seu càrrec o situació, tant en profit propi com de tercers.
  
14.6. Cap arquitecte no podrà al·legar, com a excusa per a eludir l'exacte compliment de les seues obligacions, cap relació de tipus familiar, d'amistat o de camaraderia. Tampoc no podran al·legar-se aquestes relacions per a auxiliar un altre company en l'incompliment dels seus deures professionals o dels que derivaren d'expedients disciplinaris.
  
14.7. L'arquitecte podrà oferir els seus serveis professionals mitjançant missatges publicitaris emesos sota qualsevol forma de comunicació dins dels límits i condicions generals impostos per la Llei 34/1988, d'11 de novembre, General de Publicitat i els especials següents:
  
a) La publicitat només podrà ser de caràcter informatiu i no persuasiu.
  
b) En cap cas no podran establir-se comparacions amb altres professionals, siguen o no arquitectes, ni permetre que altres ho facen en el missatge publicitari.
  
c) Si es divulguen les pròpies obres i èxits professionals, no podrà citar-se la identitat dels clients sense autorització expressa d'aquests, llevat que siguen òbviament públics i notoris, ni dades diferents de les purament tècniques o artístiques.
  
d) Quan el missatge no es difonga en seccions, espais o suports específicament publicitaris haurà d'identificar-se clarament el seu caràcter, i consignar a aquest fi de mode visible i destacat la llegenda «Reportatge Publicitari», «Missatge Publicitari», «Publicitat» o «Remés».
  
No es considera publicitat:
  
a) La divulgació de les pròpies obres i realitzacions en llibres, estudis, revistes i articles de caràcter tècnic, científic, artístic o professional, sempre que no supose cost econòmic per a l'arquitecte i quede assegurada la veracitat del publicat i el respecte a la normativa deontològica i estatutària de la professió.
  
b) La inserció de les dades de l'arquitecte que es referisquen a la seua titulació i especialitats acadèmiques, domicili, telèfon i dades objectives semblants que puguen figurar en guies o seccions especialitzades d'altres publicacions, fins i tot si per a això es necessita l'abonament d'una tarifa o subscripció.
  
14.8. Li estarà absolutament prohibit a tot arquitecte procurar-se treball professional, mitjançant comissions o altres avantatges anàlegs que poguera concedir o obtenir de terceres persones.
  
14.9. Cap arquitecte no podrà revelar fets, dades o informació de caràcter reservat de què tinga coneixement per raó de la seua professió, excepte els casos en què la Llei o els òrgans disciplinaris del col·legi o la seua consciència l'obliguen.
  
14.10. L'arquitecte estarà obligat a tindre un clar coneixement de la marxa de les seues obres, tant en el relatiu a la realització d'aquestes, dins de la seua competència, com a la fidelitat al projecte aprovat.
  
14.11. Cap arquitecte no podrà encobrir amb la seua actuació o amb la seua firma comportament il·legal o contrari als deures professionals d'altres companys. S'abstindrà d'emparar sota la seua firma actuacions d'arquitectes nacionals o estrangers que no estiguen degudament legitimats per a l'exercici de la professió, així com activitats intrusistes realitzades per oficines tècniques, per tècnics que no tinguen la condició d'arquitectes, per contractistes o per simples particulars. Es considerarà com a intrusista qualsevol persona jurídica o física que, sense reunir les condicions legals per a l'exercici de la professió d'arquitecte, actue en treballs propis d'aquest. Estarà prohibit a tot arquitecte la cessió de deures professionals en subordinats o en altres professionals, sempre i quan tal transferència comporte l'exercici de funcions per a les quals aquests no estiguen legalment capacitats.
  
14.12. L'arquitecte que, per qualsevol causa, no estiga en condicions de realitzar eficaçment un determinat treball, haurà d'abstenir-se d'acceptar-lo.
  
14.13. Cap arquitecte no podrà incomplir les obligacions contretes com a professional, i haurà d'assumir no només la responsabilitat legal derivada de les seues actuacions, sinó també aquelles responsabilitats d'ordre professional inherents a l'acceptació del treball.
  
Sense perjuí de les responsabilitats legals que poguera incórrer, respondrà també davant del col·legi dels danys que es puguen causar per incompetència, negligència, error, falta de previsió, riscos, absència de la deguda dedicació o deficiència en la seua actuació professional.
  
14.14. L'arquitecte haurà de tindre en compte, en tot moment, la funció social que exerceix. Haurà d'acomodar-se a la qualificació urbanística del sòl, a les normes i ordenances corresponents i a les condicions en què s'haguera atorgat la llicència d'obres. Quan es tracte de dur a terme la creació o modificació d'una determinada qualificació urbanística o d'interpretar i actualitzar una ja existent, haurà de justificar-ho degudament en funció dels interessos generals de la població, existent o virtual, que resulte o que puga resultar afectada.
  
Article 15. Incompatibilitats
  
15.1. Cap arquitecte no podrà acceptar encàrrec o assumir cap càrrec en condicions d'incompatibilitat.
  
S'entén que hi ha situació d'incompatibilitat, a més a més de quan legalment estiga establida, quan hi haja col·lisió de drets i interessos que puguen col·locar l'arquitecte en una posició equívoca, i implicar un risc per a la seua rectitud o independència. L'exercici de la professió per qui estiguera en situació d'incompatibilitat, es considerarà especialment falta professional, sense perjuí de les actuacions legals procedents.
  
15.2. L'arquitecte que exercisca com a professional lliure, i que tinga interessos econòmics a les empreses constructores o proveïdores de l'obra projectada o dirigida per compte del seu client, estarà obligat a comunicar-li-ho i a obtenir la corresponent autorització d'aquest, excepte quan es tracte d'arquitectes que presten els seus serveis en l'administració, en aquest supòsit, en cap cas podran sol·licitar ni obtenir la citada autorització. Tampoc no podrà l'arquitecte tindre de mode encobert interessos personals o financers en empreses promotores o propietàries que puguen comprometre d'alguna forma el més estricte compliment de les seues obligacions professionals.
  
15.3. Les incompatibilitats que puguen existir per a un determinat professional, s'estendran també als seus col·laboradors i als companys amb ell associats.
  
15.4. Tot arquitecte, concórrega o no en ell la condició de funcionari, haurà d'abstenir-se d'informar exercint funcions de control o de caràcter resolutori en aquells assumptes en què tinga algun interés propi o el tinguen els qui amb ell estiguen en relació de consanguinitat dins del quart grau o d'afinitat dins del segon.
  
15.5. L'arquitecte en qui concórrega la condició de membre del jurat d'un concurs o haguera intervingut en la redacció de les seues bases, sota cap concepte podrà hi concórrer, així com tampoc no cap de les persones a què d'acord amb els articles 15.3 i 15.4 s'estén la relació d'incompatibilitat o d'abstenció. L'arquitecte que haja actuat com a membre del jurat d'un concurs, tampoc no podrà acceptar cap encàrrec relacionat amb aquest.
  
15.6. Tot arquitecte podrà exercir simultàniament aquells càrrecs que no siguen legalment incompatibles, sempre que això no supose cap detriment de la dedicació necessària per a l'exercici d'aquests, d'acord amb allò que s'ha establit en l'article 14.1 d'aquest Estatut.
  
15.7. L'arquitecte en qui concorre la condició de funcionari o estiga contractat per una entitat pública, o que ocupara en alguna d'aquestes algun càrrec en substitució de qui es trobe en tals condicions, haurà de respectar escrupolosament les normes que sobre incompatibilitats amb l'exercici privat de la professió es contenen en la Llei 53/1984, de 26 de desembre, sobre incompatibilitats del personal al servei de les administracions públiques (en especial, arts. 1-3, 11, 12, 14 i 19), en el Reial Decret 598/1985, de 30 d'abril, sobre incompatibilitats del personal al servei de l'estat, de la Seguretat Social i dels ens, organismes i empreses dependents (en particular, arts. 8 a 12), en el text refós de les disposicions vigents en matèria de règim local, aprovat pel Reial Decret Legislatiu 781/1986, de 18 d'abril (article 145) i altres normes que legalment s'establisquen per a la regulació de les incompatibilitats.
  
15.8. Quan un arquitecte ocupa un lloc en una entitat oficial o privada per a la provisió de la qual expressament s'haguera exigit la plena i exclusiva dedicació a aquest, amb prohibició de l'exercici lliure de la professió, s'entendrà que li són també aplicables en tot moment les anteriors normes sobre incompatibilitats.
  
15.9. Davant de qualsevol tipus de dubte sobre la concurrència d'una causa d'incompatibilitat, s'haurà de sotmetre el cas concret a la Junta de Govern del col·legi, amb aportació de tota classe de dades, perquè resolga i dictamine el procedent d'acord amb les normes legals, estatutàries, i les d'actuació professional continguda en aquest Estatut.
  
Article 16. Relacions de l'arquitecte
  
Amb els clients:
  
16.1. L'arquitecte oferirà al client els seus coneixements i la seua experiència, la dedicació necessària per a l'estudi dels projectes i la bona realització dels treballs que se li encarreguen, així com les indicacions i consells que puguen ser necessaris per a la millor realització d'aquests.
  
16.2. Tot arquitecte, abans d'acceptar un determinat encàrrec, fixarà amb el seu client l'abast del treball professional a realitzar, la naturalesa i extensió de la prestació que haja de dur a terme, així com la remuneració a percebre per aquesta.
  
16.3. Els honoraris professionals hauran, en tot cas, de retribuir el treball realitzat i compensar els costos assumits, i complir amb les normes d'una competència lleial i sempre en atenció a facilitar les condicions de qualitat exigible i de dedicació responsable. Cap arquitecte no podrà al·legar per a justificar una deficient actuació professional que la retribució a percebre és insuficient.
  
No podran convenir-se honoraris mitjançant la rebuda de comissions, participacions o altres avantatges anàlegs, quan comprometen o condicionen la independència de criteri i l'objectivitat amb què l'arquitecte ha d'exercir les seues funcions professionals.
  
16.4. Tot arquitecte està obligat a protegir els interessos del seu client, i vetlar per aquesta en la mesura en què no s'oposen als seus deures professionals o a l'interés de la col·lectivitat, circumstància que haurà de ser especialment considerada en el cas que el client que haguera sol·licitat els serveis de l'arquitecte és contractista o promotor professional. D'acord amb l'article 14.14 d'aquestes normes haurà de complir, així mateix, totes les prescripcions legals i estatutàries aplicables als diferents treballs que li hagen sigut encomanats, i haurà de rebutjar dur a terme qualsevol tipus d'actuació que puga infringir dites prescripcions.
  
16.5. L'arquitecte, en l'exercici de la funció social pròpia de la seua professió, tindrà en consideració també la qualitat de l'obra en funció de l'ús a què la mateixa haja de destinar-se.
  
Amb els contractistes i industrials:
  
16.6. Tot arquitecte procurarà que la realització de les obres es faça en les millors condicions de temps, preu, qualitat i seguretat en relació amb l'encàrrec rebut.
  
16.7. Quan haja de sol·licitar-se l'adjudicació d'una obra determinada, l'arquitecte que l'haguera concebut subministrarà per igual a tots els concursants idèntics informes, i estarà prohibit abans de l'adjudicació del concurs comunicar a qualsevol dels concursants les ofertes que els altres pogueren haver realitzat. L'obligació assenyalada en l'apartat anterior s'entendrà extensiva no només als concursos d'obres formalitzades de mode exprés i concret, sinó també a les simples sol·licituds de pressupostos realitzats sense cap formalitat.
  
16.8. Tot arquitecte encarregat de dirigir l'execució d'uns determinats treballs facilitarà oportunament als contractistes i industrials que hagen d'intervenir en aquests totes les indicacions necessàries per a la seua bona realització.
  
16.9. L'arquitecte haurà de mantenir, en tot moment, una completa independència, tant en relació amb els contractistes que executen l'obra com amb els industrials que porten a cap la instal·lació dels corresponents serveis.
  
16.10. Les úniques remuneracions a què l'arquitecte tindrà dret són les constituïdes pels honoraris professionals, o pel sou o retribució que li corresponga com a funcionari o empleat al servei d'una empresa o d'un altre arquitecte, o pels premis que pogueren ser-li atorgats. Conseqüentment, cap arquitecte no podrà sol·licitar ni acceptar de tercers comissió, benefici o cap avantatge, tant siga de caràcter directe com indirecte.
  
16.11. Quan a conseqüència d'alguna discrepància entre el propietari o promotor de l'obra i el contractista siga cridat l'arquitecte per ambdues parts per a mitjançar en aquella, haurà d'actuar de manera imparcial, i s'atendrà als termes del contracte si n'hi haguera, i resolent, en tot cas, amb absoluta independència de juí.
  
Amb altres professionals que actuen com a consellers tècnics o com a col·laboradors:
  
16.12. Tot arquitecte haurà de contribuir lleialment amb els seus coneixements i experiència a l'intercanvi d'informació tècnica amb altres professionals que puguen intervenir, per tal d'obtenir en tot moment la màxima eficàcia en el treball conjunt.
  
16.13. Cap arquitecte no es considerarà rellevat de les obligacions que li són exigibles per la seua funció directora, llevat que li conste per escrit l'acceptació expressa de les corresponents responsabilitats de caràcter parcial per part dels altres professionals tècnics i facultatius que actuen com a col·laboradors seus i estiguen legalment capacitats per a això.
  
16.14. La relació que l'arquitecte puga tindre amb els professionals a què es refereix aquest capítol podrà tindre caràcter habitual o simplement ocasional. En cada cas, quedaran perfectament definides les funcions de cadascun d'aquests, així com el règim econòmic que haja de respondre la citada col·laboració.
  
16.15. L'arquitecte respectarà en tot moment les funcions i interessos dels altres professionals a què es refereix aquest capítol, d'acord amb les normes establides per l'administració pública o pels col·legis respectius.
  
En cap cas no podrà encomanar a altres professionals les funcions que específicament li corresponguen.
  
16.16. De mode especial, els arquitectes tindran cura de les seues relacions amb els aparelladors arquitectes tècnics, la designació dels quals haurà de comptar sempre amb la conformitat d'aquells.
  
Entre arquitectes:
  
16.17. Tot arquitecte té l'obligació de relacionar-se amb els seus companys amb lleialtat i rectitud. Haurà d'abstenir-se de qualsevol intent de suplantar els seus col·legues, evitant tota forma irregular d'obtenció de treballs, tant mitjançant qualsevol tipus de pressions, com actuant amb competència deslleial o prevalent-se de la situació que puga ostentar en virtut del lloc que ocupe.
  
16.18. Tot arquitecte haurà de ser objectiu en les seues crítiques a les obres dels seus col·legues i acceptar les crítiques que amb la mateixa objectivitat aquells facen a les seues.
  
L'arquitecte haurà d'abstenir-se de fer manifestacions que resulten personalment ofensives per als seus companys o per a la professió. Estarà obligat, però, a posar en coneixement del col·legi qualsevol infracció dels deures professionals de què tinga notícia.
  
16.19. Quan un arquitecte siga designat per a prosseguir la realització d'un treball iniciat per un altre, ambdós estaran obligats a intercanviar la necessària informació per a la prossecució d'aquest. En cas de mort, el nou arquitecte, particularment o a través del col·legi, sol·licitarà, si fa el cas, dels hereus del col·legiat mort tots els informes, dades o documents que puguen ser-li útils per a la realització del seu treball.
  
Cap arquitecte no podrà substituir un altre a la direcció d'una obra sense obtenir prèviament, si fa el cas, l'autorització del col·legi, que no la donarà sense conéixer les causes que van motivar la substitució i sense que conste degudament acreditat l'estat actual de les obres.
  
Quan un arquitecte reba un encàrrec que supose alteració de la configuració d'un edifici ja construït, en vida de l'arquitecte que ho va projectar, haurà de comunicar a aquest tal intervenció per mediació del col·legi, a fi que puga, si ho desitja, fer-li arribar les consideracions que jutge oportunes.
  
16.20. L'arquitecte que és designat membre d'un jurat per a la resolució d'un concurs, abans d'emetre el seu juí, verificarà i instarà el perfecte compliment de les normes establides.
  
16.21. Cap arquitecte no haurà de participar en concursos les condicions dels quals hagen sigut declarades no acceptables pel col·legi o pel Consell Superior i que resulten contràries a la funció que la professió ha de complir, en aquest cas està obligat a posar-les en coneixement del col·legi.
  
16.22. Tot arquitecte, bé personalment, bé en col·laboració, tindrà dret a què se li reconeguen com a propis els seus treballs, sense que cap altre puga atribuir-se com a seus aquells de què no siga autor.
  
16.23. L'arquitecte que, amb independència de la seua professió, ocupe un lloc en una entitat pública o privada, no podrà prevaler-se d'aquest en contra d'altres companys.
  
16.24. Tot arquitecte funcionari o contractat per organisme públic, tindrà l'obligació de facilitar al Col·legi, o als seus companys les dades i informacions de caràcter públic, i no reservat que necessiten per al desenrotllament de treballs professionals.
  
Amb el col·legi:
  
16.25. Tot arquitecte, sense perjuí dels recursos que, si fa el cas, puguen correspondre-li, estarà obligat a observar les disposicions generals o particulars que emanen del col·legi, d'acord amb els estatuts Generals i amb aquest Estatut de Règim Intern.
  
Així mateix, l'arquitecte haurà de contribuir a les necessitats econòmiques del col·legi, d'acord amb les normes que en cada moment regulen les aportacions econòmiques que els col·legiats estiguen obligats a efectuar
  
16.26. Els arquitectes hauran de participar en la forma estatutàriament establida en les tasques i actes col·legials, especialment en les assemblees i en les eleccions, per tal que els resultats d'aquestes abasten la major representativitat possible.
  
16.27. Tot arquitecte estarà obligat a acceptar, excepte en els casos d'excusa fundada, els càrrecs col·legials per als quals puga ser elegit. Els càrrecs directius del col·legi hauran de complir les obligacions inherents al lloc que ocupen, amb la deguda dedicació i independència de criteri.
  
No obstant això, no podran formar part de cap dels òrgans de govern del col·legi aquells arquitectes que de manera permanent i amb remuneració hi presten els seus serveis, als quals, en cas de ser elegits per a algun d'aqueixos càrrecs, se'ls reservarà la plaça que ocuparen mentre dure el seu mandat.
  
16.28. Tot arquitecte deurà respecte i lleialtat als càrrecs directius del col·legi, atesa la representativitat que ostenten i el servei que presten. També estarà obligat a aportar directament, amb la deguda promptitud, totes les dades, documents o informes que se li demanen i dels que ell tinga notícia per l'exercici de la seua professió, a fi de facilitar les funcions pròpies dels diferents òrgans del col·legi.
  
Vènia professional
  
Article 17
  
17.1. La substitució d'un arquitecte per un altre en la realització d'un mateix treball professional requereix la vènia del substituït. En defecte de vènia caldrà l'autorització del col·legi, el qual la concedirà així que queden liquidades o eficaçment garantides les quantitats que el col·legi estime meritades per l'arquitecte substituït, incloses les indemnitzacions pactades.
  
17.2. Sense perjuí d'allò que s'ha establit en l'apartat anterior, quan un arquitecte haja de cessar per qualsevol causa com a director d'una obra en curs d'execució, haurà de comunicar-ho d'immediat al col·legi, i aportar certificat que mostre l'estat de les obres realitzades sota la seua direcció.
  
Honoraris professionals
  
Article 18
  
18.1. La remuneració pels treballs professionals s'ajustarà al que lliurement acorden les parts, i hauran de definir-se en el contracte.
  
18.2. Respecte als arquitectes assalariats i al servei de l'administració pública, el col·legi exercirà les accions oportunes perquè les corresponents remuneracions siguen adequades al treball desenrotllat i a la legislació sobre el particular. La col·legiació en aquest supòsit serà voluntària, sempre que l'arquitecte no exercisca altres funcions que en exclusiva dedicació per a l'administració a què està adscrit i, per descomptat, que la seua retribució en l'estricte àmbit administratiu és la que resulte de les normes administratives que li siguen d'aplicació.
  
Segons el contingut dels contractes, podran, si fa el cas, tindre dret a la percepció d'honoraris per cadascun dels encàrrecs de projecte o obres en la quantia i forma pactats.
  
18.3. L'arquitecte podrà sol·licitar del col·legi els informes que calga quant a interpretació i aplicació dels barems orientatius d'honoraris professionals i propostes de contractes.
  
Visat de treballs
  
Article 19
  
19.1. El visat és un acte col·legial de control dels treballs professionals comprensiu dels següents aspectes:
  
a) Acreditar la identitat de l'arquitecte o arquitectes responsables i la seua habilitació legal per al treball de què es tracte.
  
b) Comprovar la suficiència i correcció formals de la documentació integrant del treball, en especial, el compliment de la normativa tant general com col·legial, sobre especificacions tècniques i sobre requisits de presentació en correspondència amb l'objecte de l'encàrrec professional rebut.
  
c) Efectuar les constatacions que al visat encomanen les disposicions legals o reglamentàries vigents.
  
d) Vetlar per l'observança de la deontologia, la lleial competència i altres regles d'una correcta pràctica professional.
  
e) I quantes altres determinacions establisca l'Assemblea de Juntes de Govern a proposta de la Junta Autonòmica o dels col·legis territorials.
  
19.2.
  
1. L'obligació de visat comprén tots els treballs professionals que es mostren documentalment i hagen de ser autoritzats amb la firma dels arquitectes.
  
2. Estan subjectes a l'obligació de visat tots els arquitectes col·legiats sense més excepció que la dels funcionaris i altres personal de les administracions públiques, quan realitzen treballs professionals per al centre o organisme a què es troben adscrits i com a contingut de la seua relació de servei.
  
En cap cas no estan exceptuats de l'obligació de visat els treballs encomanats per l'administració pública a arquitectes, siguen o no funcionaris, en què no es donen els requisits d'adscripció a l'organisme i contingut de la relació de servei a què fa referència el paràgraf anterior.
  
19.3.
  
1. És competent per a l'atorgament del visat el col·legi en la demarcació del qual radiquen les obres o hagen de produir efecte, davant d'autoritats o organismes administratius o judicials de qualsevol classe, els treballs professionals.
  
2. La Junta de Govern del col·legi és titular de la competència de visat, que obligatòriament prestaran per delegació els col·legis territorials, d'acord amb allò que s'ha establit en la normativa general.
  
3. L'admissió a visat requereix la col·legiació, si fa el cas, l'habilitació de l'arquitecte o arquitectes autors al col·legi corresponent.
  
19.4. Els treballs professionals es presentaran a visat en la forma establida per cada col·legi territorial, sense perjuí de les facultats normatives reservades a l'Assemblea General en l'article 24.5 en relació amb l'article 3.1.22. A aquests efectes, s'establiran criteris relatius a l'homogeneïtzació de la documentació a presentar i contingut de l'acte de visat.
  
19.5. Els reglaments d'aplicació que es pogueren establir, s'atindran en els seus aspectes procedimentals als següents principis:
  
1. L'expedient de visat té per objecte la totalitat dels aspectes a què es refereix l'article 19.1 i finalitza per una única resolució que podrà ser d'atorgament o de denegació del visat. La concessió del visat podrà ser condicionada en els casos i situacions específicament establits en la reglamentació pròpia de cada col·legi. En el cas de denegació la resolució haurà de ser raonada.
  
2. Els expedients de visat hauran de resoldre's en el termini màxim de 20 dies hàbils comptadors des de l'endemà al de registre d'entrada al col·legi de la documentació.
  
Els terminis només podran suspendre's mitjançant notificació fefaent a l'arquitecte interessat per a l'aportació de les dades que siguen necessàries per a la decisió sobre el visat. Els motius, duració i efectes de la suspensió del termini hauran de regular-se detalladament en la reglamentació col·legial.
  
3. La denegació del visat donarà lloc a la devolució del treball al seu autor, una vegada notificada i ferma la resolució corresponent. No obstant això, quan la denegació estiga motivada exclusivament per alguna de les constatacions obligatòries a què es refereix l'article 19.1.c d'aquesta normativa, es podrà formalitzar, si la disposició legal aplicable ho permet i sense perjuí del deure de notificació, mitjançant segellat o diligenciament adequats del treball, per al seu despatx a l'arquitecte o persona per ell autoritzada, previ pagament dels drets corresponents.
  
4. El personal arquitecte dels òrgans o serveis col·legials que tinguen encomanat l'exercici de la funció de visat o, en tot cas la proposta de resolució, estaran subjectes a un règim d'incompatibilitat suficient per a garantir la seua independència.
  
19.6. Podran utilitzar-se procediments d'autocontrol per al visat en el referent als aspectes relacionats en els paràgrafs b) i c) de l'article 19.1. A aquest efecte, l'arquitecte autor del treball declararà, sota la seua personal responsabilitat davant del col·legi, l'efectiu i adequat compliment dels referits aspectes mitjançant la formalització de fitxes control prèviament establides.
  
El visat es concedirà després que els serveis col·legials comproven el correcte emplenament de les fitxes, sense perjuí de les verificacions que siguen procedents quant a la correspondència entre allò declarat i la documentació tècnica presentada.
  
19.7.
  
1. Les resolucions col·legials definitives en matèria de visat són susceptibles dels recursos establits en els estatuts col·legials i en la Llei Reguladora de la Jurisdicció Contenciosa Administrativa.
  
2. No estan subjectes a aquest règim general les resolucions denegatòries del visat fundades exclusivament en motius de legalitat urbanística, ja que en aquest supòsit i pel que fa al client, tals resolucions no revesteixen el caràcter d'actes definitius ni impedeixen la subsegüent tramitació de l'expedient municipal de concessió de llicència. En aquest cas, les resolucions són únicament susceptibles de reclamació en el termini de quinze dies hàbils comptadors des de l'endemà al de notificació, davant de la Junta Territorial del col·legi, i la seua resolució ?que s'entendrà negativa de no notificar-se expressament en un mes- conclourà la intervenció col·legial. En tot cas pot l'arquitecte fer ús, potestativament, dels recursos corporatius ordinaris, ja que per a ell la denegació de visat constitueix sempre un acte definitiu.
  
19.8. L'arquitecte podrà sol·licitar del col·legi la informació que calga sobre la normativa de presentació de projectes o sobre la normativa tècnica i urbanística d'aplicació.
  
19.9. El col·legi podrà establir un altre tipus de visats o controls voluntaris, especialment quant als aspectes de qualitat, interdisciplinar i els de documentació parcial de projectes i de direcció d'obra en la forma establida en l'article 19.1 e.
  
CAPÍTOL IV
  
Organització
  
Secció 1ª. Òrgans de govern
  
Article 20
  
La direcció i administració del COACV correspon als seus òrgans de govern autonòmics i territorials, en l'exercici de les seues competències i funcions, segons allò que s'ha disposat en aquest Estatut.
  
Els col·legis territorials podran dotar-se en el seu àmbit territorial i a través dels seus reglaments dels òrgans, estructures i normes complementàries que consideren oportuns.
  
Òrgans autonòmics de govern
  
Article 21
  
21.1. Són òrgans autonòmics del COACV:
  
1. L'Assemblea General de Col·legiats.
  
2. L'Assemblea de Juntes de Govern.
  
3. La Junta Autonòmica de Govern.
  
4. La Comissió Permanent.
  
5. El degà.
  
21.2. La Junta de Govern per a millor compliment dels seus fins, podrà assistir-se de comissions col·laboradores i agrupacions voluntàries, creades a l'empara d'aquest Estatut.
  
21.3. Les comissions constituïdes pels òrgans autonòmics del COACV, actuaran amb l'autonomia reconeguda en les seues normes fundacionals, per promoure, assessorar i informar aquells assumptes compresos en els seus fins.
  
El seu pressupost s'integrarà en l'ordinari dels òrgans autonòmics del COACV.
  
21.4. Els òrgans deontològics actuaran amb autonomia dels òrgans de govern i es regiran per allò que s'ha assenyalat en el capítol VIII.
  
Els òrgans de govern els prestaran col·laboració permanent, executaran les seues resolucions i els dotaran en el seu pressupostos dels mitjans econòmics i personals necessaris per a l'exercici de la seua funció.
  
Òrgans territorials de govern
  
Article 22
  
22.1. Els col·legis territorials establiran reglamentàriament el seu règim organitzatiu (òrgans de govern, delegacions, assemblees, etc.) i electoral.
  
Els col·legis territorials comptaran, almenys, amb els següents òrgans de govern:
  
Assemblea Territorial de Col·legiats.
  
Junta Territorial de Govern.
  
Secció 2ª. Òrgans autonòmics de govern
  
L'Assemblea General
  
Article 23
  
23.1. L'Assemblea General del COACV, integrada pels arquitectes col·legiats que estiguen en plenitud de drets, és el màxim òrgan d'expressió de la voluntat col·legial. Es regirà pels principis democràtics d'igualtat i participació directa, amb les peculiaritats, quant a la representació, establides en aquest Estatut i en l'ordenament jurídic.
  
Serà presidida pel degà o la persona en qui delegue, qui ostentarà les atribucions inherents a la direcció i presidència de l'òrgan, i podrà establir abans de l'adopció d'un acord, el règim de discussió i votació, excepte que per raó de la matèria tinguera específica regulació.
  
23.2. Anualment se celebraran dues assemblees generals ordinàries, per a aprovació i liquidació del pressupost, en desembre i juny respectivament.
  
Les assemblees generals extraordinàries es convocaran a iniciativa del degà, de la Junta de Govern del COACV, d'una Junta de Govern Territorial, o del 5% del total del nombre de col·legiats residents.
  
La seua celebració no tindrà lloc més enllà del termini de 30 dies comptadors de la data de sol·licitud, i és facultat de qui convoca o, si hi manca, de la Junta de Govern, l'assenyalament del lloc, dia i hora de celebració.
  
Competències de l'Assemblea
  
Article 24
  
Són competències de l'Assemblea General:
  
1r. Aprovar el pressupost anual del COACV, en què figuraran les quotes a satisfer pels col·legiats.
  
2n. Conéixer i sancionar la memòria que la Junta de Govern li presente, i resumir la seua actuació durant l'any anterior, així com la gestió dels altres organismes i comissions del Col·legi i els esdeveniments de major relleu en la vida professional que hagen tingut lloc en dit temps.
  
3r. Lectura i aprovació dels comptes de despeses i ingressos de l'exercici anterior.
  
4t. Concedir a la Junta de Govern les atribucions que per a casos no establits en els estatuts estime oportú.
  
5é. Aprovar les normes col·legials i les seues modificacions.
  
Les modificacions de competències territorials contingudes en aquest Estatut només podran ser aprovades a proposta de l'Assemblea territorial interessada o previ pronunciament d'aquesta, mitjançant el procediment establit en l'article 29.2.
  
6é. Visar els reglaments dels col·legis territorials als efectes de verificar la seua conformitat amb el present Estatut General.
  
7é. La creació i modificació dels àmbits dels col·legis territorials.
  
8é. Tractar i, si fa el cas, aprovar mocions de censura en la forma establida en l'article 25.
  
9é. Tractar i, si fa el cas, aprovar proposicions directes dels col·legiats en la forma establida en l'article 29.2.
  
10. Atorgar consideració de fi o funció d'interés comú general als que, no figurant entre els enumerats en aquest Estatut, així ho estime l'Assemblea General.
  
11. Definir, a proposta de l'Assemblea de Juntes, la relació de serveis bàsics, així com la localització de la seua prestació, entenent-se com a tals aquells que resulten fonamentals i necessaris per exercir la professió d'arquitecte, siga quin siga el sector on la desenrotlla.
  
Aquests serveis que l'estructura col·legial està obligada a donar a tots els col·legiats, d'acord amb la seua capacitat econòmica, estaran finançats per tots aquests.
  
12. Aquells assumptes que decidisca sotmetre al seu coneixement la Junta de Govern o l'Assemblea de juntes, ja siga a pròpia iniciativa o a petició de col·legiats.
  
13. Entendre dels precs i preguntes que es plantegen de caràcter ordinari, que podran donar lloc a la presa en consideració de l'assumpte, per a la seua inclusió en l'ordre del dia de la següent assemblea.
  
Les assemblees generals tant ordinàries com extraordinàries només podran ocupar-se dels assumptes objecte de la convocatòria, llevat de la presa en consideració de les propostes acceptades en precs i preguntes.
  
L'assistència a les assemblees és un deure del col·legiat, quan excepcionalment no puga personar-se, estimant com a pitjor representació la seua absència, s'admetrà el pronunciament delegat a mode de vot delegat, amb les següents condicions:
  
a) Serà excepcional i referit específicament a un punt de l'ordre del dia en concret.
  
b) La presència del col·legiat sempre invalidarà la delegació prèvia del vot.
  
c) No es podrà delegar el vot sobre assumptes d'elecció o censura.
  
d) Cada col·legiat podrà ser portador d'un màxim de quatre vots delegats per a cada assumpte referenciat.
  
Mocions de censura
  
Article 25
  
L'Assemblea General dels col·legiats podrà aprovar mocions de censura de caràcter revocatori a la Junta de Govern, sempre que dit assumpte figure en l'ordre del dia i s'aprove per majoria de vots favorables de dos terços dels presents que equivalguen, com a mínim, a la quarta part dels col·legiats amb dret a vot. L'aprovació de la moció de censura implica automàticament la dimissió o cessament de la Junta i l'obligació de convocar per aquesta mateixa eleccions per cobrir els llocs vacants pel període que reste. Fins que es produïsca la presa de possessió de la nova Junta electa, la cessant actuarà en funcions.
  
L'Assemblea General podrà aprovar mocions de censura sense caràcter revocatori contra actuacions concretes de la Junta o d'algun dels seus membres, per majoria.
  
Citació
  
Article 26
  
Les assemblees generals ordinàries es convocaran amb 20 dies d'anticipació i les extraordinàries a deu dies, almenys. En la convocatòria s'expressarà l'ordre del dia. En els casos d'urgència, que es justificaran davant de l'Assemblea, es podrà acurtar el termini de convocatòria de l'Assemblea General Extraordinària.
  
Celebració
  
Article 27
  
27.1. Les sessions començaran a l'hora assenyalada, sempre que assistisquen més de la quarta part dels col·legiats, i en cas de no concórrer aquest nombre, es reunirà en segona convocatòria, mitja hora després de la citada, amb el nombre de col·legiats que hagen concorregut.
  
27.2. Tots els col·legiats no suspesos en tal dret podran assistir amb veu i vot a les assemblees generals i no podrà abstenir-se de votar el col·legiat que es trobe present en l'acte d'una votació.
  
27.3. Oberta pel president una sessió, el secretari o qui el substituïsca donarà lectura a l'acta de la sessió anterior. Si cap col·legiat vol fer observacions sobre l'acta, se li concedirà la paraula. A continuació, es preguntarà si s'aprova l'acta, i se sotmetrà a votació en cas necessari, en què només podran participar els que hi figuren com a assistents.
  
Ordre de discussió
  
Article 28
  
28.1. Posat a discussió un assumpte o proposició, es tractarà prèviament de la seua presa en consideració. Per a això podrà parlar un col·legiat, en pro i un altre en contra, ambdós podran rectificar una sola vegada, i es procedirà seguidament a votació.
  
Si no es pren en consideració, es donarà per acabada la discussió d'aquell assumpte.
  
Excepte els supòsits establits en l'article 29.2 la proposta de la Junta Autonòmica de Govern no necessita sotmetre's a la prèvia presa en consideració.
  
28.2. En la discussió dels assumptes només es permetran tres torns en pro i tres en contra i dues rectificacions a cada col·legiat que prenga part en el debat. No consumiran torn la Junta Autonòmica de Govern, els firmants de les proposicions que es discutisquen i els membres afectats directament per les proposicions sotmeses a la deliberació. Per contestar a les al·lusions es concedirà una sola vegada l'ús de la paraula. Les proposicions incidentals i vots particulars es discutiran amb preferència a la proposició objecte del debat.
  
El col·legiat que, en ús de la paraula, és cridat tres vegades a l'ordre, cessarà en aquell ús.
  
28.3. Les votacions podran ser públiques (ordinàries o nominals) i secretes. Excepte la preceptiva votació secreta ?quan es tracte de qüestions que afecten el decor dels col·legiats-, les distintes modalitats de votació es decidiran en votació prèvia ordinària.
  
Acords
  
Article 29
  
29.1. Els acords presos per majoria en Assemblea General obliguen tots els col·legiats.
  
29.2. Si una proposició d'acord modifica l'organització o l'Estatut General del Col·legi, o qualsevol altre assumpte d'importància de caràcter general, reconegut així per un quòrum del 3% dels col·legiats residents del COACV, es discutirà només als efectes de ser pres en consideració. Si és pres en consideració, en el termini màxim de 30 dies es convocarà Assemblea General per a l'adopció de l'acord procedent l'aprovació del qual requerirà el vot favorable del 3% dels col·legiats residents.
  
Igual tràmit portaran les proposicions personals dels col·legiats incloses directament en l'ordre del dia.
  
29.3. En els assumptes generals i de gran importància, si la diferència de vots a favor i en contra de la proposició no aconseguira un vot per cada deu o fracció del nombre de votants, serà sotmés, a juí de la Junta Autonòmica de Govern, a nova votació en l'Assemblea General següent, en què s'adoptarà per majoria de vots l'acord definitiu.
  
En les convocatòries a aquesta segona assemblea s'inserirà la proposició amb tot detall i s'admetrà l'opinió escrita dels col·legiats, però no el seu vot.
  
29.4. Els acords relatius al règim econòmic del col·legi es regularan per allò que s'ha establit en l'article 76.6 d'aquest Estatut, com a norma de caràcter especial, i supletòriament pel règim genèric de l'adopció d'acords.
  
Actes
  
Article 30
  
De les sessions de l'Assemblea General s'estendrà l'oportuna acta, en què es farà constar suficientment l'ocorregut i acordat en aquesta, i es copiarà literalment les proposicions que es presenten i les manifestacions que es desitge que consten en acta, i amb aquesta finalitat seran redactades per l'interessat en el mateix acte i les autoritza amb la seua firma el degà.
  
Assemblees de Juntes de Govern
  
Article 31
  
31.1. L'Assemblea de Juntes de Govern és un òrgan de govern del COACV compost per la Junta de Govern del COACV, i les juntes de govern dels col·legis territorials.
  
Es regirà pels principis de participació directa, igual i democràtica, computant per a les seues decisions el vot amb valor ponderat de cadascun dels seus membres, amb 10 vots per cada col·legi territorial i un vot per a cada càrrec electe de Junta de Govern del COACV. S'entén per vot ponderat el resultat de dividir 10 pel nombre de components de cada junta territorial.
  
31.2. Anualment en novembre, se celebrarà almenys una assemblea de juntes ordinària, sota la presidència del degà o persona en qui delegue, qui ostentarà les atribucions inherents a la direcció i la presidència de l'òrgan.
  
31.3. Es podran celebrar assemblees de juntes extraordinàries a petició del degà o d'una Junta de Govern.
  
La seua celebració no tindrà lloc més enllà del termini de 15 dies a partir de la data de la seua sol·licitud, i serà facultat de qui convoca l'assenyalament de lloc, dia i hora de celebració.
  
Competències
  
Article 32
  
Són competències de l'Assemblea de Juntes:
  
1) Informar els pressupostos dels Col·legis territorials, així com els del COACV, en els termes establits en l'article 76.1.b.
  
2) Conéixer la memòria de gestió, proposta de tancament d'exercici i liquidació dels òrgans de govern.
  
3) Emetre informe sobre els temes que requerisquen les juntes de govern i, en especial, els que donen lloc a conflicte de competències en la Junta Autonòmica, manifestat per dos presidents, sempre que no es tracte de l'exercici de les funcions enumerades en l'article 3.1. Si la Junta Autonòmica dissenteix de l'informe de l'Assemblea de Juntes podrà sotmetre la qüestió a decisió de l'Assemblea General pel procediment prescrit en l'article 29.2.
  
4) Establir els calendaris d'eleccions de tots els òrgans de govern, així com de la Comissió Deontològica i del Tribunal Professional.
  
5) Nomenar, entre els col·legiats, comissions o ponències personals que l'assistisquen amb els seus informes, en els casos que estime oportú, per a major garantia de la seua actuació.
  
6) Nomenar comissions de coordinació d'entre els seus membres assistits de qui procedisca.
  
7) Emetre informe favorable sobre les propostes de modificació d'estatuts que afecten competències i propostes d'ampliació de nous fins o funcions de la Junta Autonòmica de Govern.
  
Si l'informe és desfavorable haurà de ser raonat i la proposta tornarà a la Junta Autonòmica de Govern la qual podrà, en cas de no assumir aquell, o bé desistir de la proposta o bé elevar-la, en unió de l'informe citat i en el termini màxim de tres mesos, a l'aprovació de l'Assemblea General pel tràmit prescrit en l'article 29.2.
  
Junta Autonòmica de Govern
  
Article 33
  
La Junta Autonòmica de Govern assumeix la plena direcció i administració del col·legi per a la consecució dels seus fins, sense perjuí de les competències de l'Assemblea General de col·legiats, de l'Assemblea de Juntes de Govern i dels col·legis territorials.
  
Article 34
  
D'un mode especial correspon a la Junta Autonòmica de Govern:
  
34.1. En relació als col·legiats
  
a) Resoldre sobre l'admissió dels arquitectes que desitgen incorporar-se al COACV, i podran, en cas d'urgència, delegar la Permanent, la decisió de la qual serà provisional fins que siga sotmesa a la ratificació de la Junta.
  
b) Repartir equitativament entre els col·legiats les càrregues en la forma determinada en aquest Estatut.
  
c) Procedir a requeriment de les autoritats judicials a la designació de perits, i traslladar la petició a l'agrupació corresponent, cas que estiga constituïda, perquè siguen proposats per aquesta, d'acord amb el seu reglament interior.
  
d) Portar a efecte la convocatòria d'eleccions de càrrecs de la Junta de Govern, Comissió Deontològica i Tribunal Professional.
  
e) Fer que tinguen efectivitat, en l'àmbit de les seues competències, les sancions que la Comissió de Deontologia Professional impose als col·legiats.
  
f) Reclamar als col·legiats el pagament de les quantitats que per qualsevol concepte degueren al col·legi i, en cas necessari, procedir al seu cobrament pels procediments legals.
  
g) Coordinar les normes generals dels col·legis territorials, per tal de disposar en tot l'àmbit del COACV de criteris homogenis en temes d'interés general, i retre compte a l'Assemblea General i per circular general a tots els col·legiats.
  
h) Promoure les publicacions del col·legi, revistes, beques d'investigació, conferències i altres activitats en benefici dels col·legiats i en compliment dels fins del col·legi.
  
i) Establir barems i criteris orientatius d'honoraris i altres documents d'interés general per a la pràctica professional dels seus col·legiats, i donar compte a l'Assemblea General i per circular general a tots els col·legiats.
  
j) Entendre de les publicacions del col·legi, revistes, beques d'investigació, cursos de perfeccionament, conferències i altres activitats en benefici dels col·legiats i en compliment dels fins del col·legi.
  
34.2. En relació amb les corporacions oficials:
  
a) Defensar el col·legi i els seus col·legiats quan considere que són molestats o perseguits injustament en l'exercici de les seues funcions professionals.
  
b) Gestionar en representació del col·legi quantes millores estimen convenients al progrés tècnic i als interessos dels arquitectes.
  
c) Representar el col·legi en els actes oficials.
  
d) Establir convenis amb les administracions públiques d'àmbit territorial autonòmic o superior, en compliment dels fins del col·legi.
  
34.3. En relació amb la vida econòmica del col·legi:
  
Correspon a la Junta Autonòmica de Govern:
  
a) Recaptar, distribuir i administrar el pressupost dels òrgans autonòmics, i queden exclosos els pressupostos dels col·legis territorials i el patrimoni assignat a aquests.
  
b) Redactar la proposta de pressupost, la memòria de gestió i tancament de comptes. La proposta de pressupost serà informada per l'Assemblea de les Juntes de Govern, conforme a allò que s'ha disposat en l'article 32.1.
  
c) Donar compte a l'Assemblea General de la inversió dels fons socials
  
34.4. En relació amb les organitzacions col·legials i professionals.
  
a) Les agrupacions i qualssevol altres organismes que pogueren constituir-se per a coadjuvar als fins del col·legi, seran representats, coordinats, inspeccionats i controlats en les seues actuacions per la Junta Autonòmica de Govern, per assegurar el compliment dels seus fins estatutaris i reglamentaris.
  
b) Establir les formes de seguiment més adequades a l'actuació de la Germandat, ASEMAS, Caixa d'Arquitectes, i altres entitats professionals, amb personalitat jurídica pròpia, a fi de permetre la millor defensa dels interessos dels seus col·legiats.
  
Article 35
  
Correspondrà, a més a més, a la Junta Autonòmica de Govern:
  
a) Nomenar entre els col·legiats comissions o ponències personals que l'assistisquen amb els seus informes en els casos que estime oportuns, per a major garantia de la seua actuació. L'acceptació de dits nomenaments és obligatòria per als col·legiats, excepte casos d'incompatibilitat, que resoldrà la Junta a indicació de l'interessat.
  
b) Disposar torns especials per complimentar demandes de tècnics fetes per particulars, entitats i corporacions.
  
c) Proveir interinament les vacants que ocórreguen en els càrrecs de la Junta de Govern, la Comissió Deontològica i Tribunal Professional, excepte el degà, amb les limitacions establides en l'article 87.3.
  
d) Convocar Assemblea General Extraordinària.
  
Registre Autonòmic de Col·legiats
  
Article 36
  
1. La Junta de Govern, per mediació de la Secretaria, portarà una llista o registre dels col·legiats i habilitats i la passarà anualment als membres d'aquesta, als altres col·legis, al Consell Superior i als centres administratius que tinguen relació amb l'actuació professional. Els col·legiats proporcionaran l'actualització de les seues dades censals.
  
D'aquesta llista i de les seues variacions es donarà complida i immediata informació als col·legis territorials.
  
2. Les juntes territorials per mediació de les seues secretaries portaran una llista o registre de l'adscripció dels arquitectes de la seua demarcació a cada delegació comarcal, a efectes d'ordenar i garantir els seus drets col·legials.
  
Convocatòria i règim de sessions
  
Article 37
  
37.1. Les convocatòries per a la Junta de Govern es faran acompanyant l'ordre del dia amb 48 hores d'anticipació. Aquest termini s'acurtarà en els casos de necessària urgència, a juí del degà, qui el justificarà davant de la junta.
  
37.2. La Junta de Govern es reunirà quan l'indique el degà, tres dels seus components o un president de col·legi territorial, i almenys una vegada cada dos mesos.
  
37.3. L'assistència a les juntes de govern, és obligatòria excepte justificació prèvia.
  
37.4. En les juntes de govern es tractaran tots els assumptes que es presenten a la seua consideració, els quals s'incorporaran a l'ordre del dia.
  
37.5. A les sessions de la Junta de Govern podran assistir amb veu però sense vot els presidents dels òrgans deontològics i de les agrupacions constituïts, quan es tracten assumptes proposats per aquestes.
  
37.6. Les sessions de Junta de Govern seran públiques, excepte que els temes afecten l'honor d'un col·legiat o d'especial reserva d'interés general dels col·legiats.
  
Acords
  
Article 38
  
38.1. La Junta de Govern prendrà els seus acords per majoria de presents. Els empats els decidirà el degà amb el seu vot de qualitat.
  
Constitueixen atribucions de les juntes de govern les matèries a què es refereixen els fins i funcions assignats al Col·legi Oficial d'Arquitectes en aquests estatuts, sense perjuí de la plena i sobirana competència de l'Assemblea General.
  
38.2. Els acords de la Junta de Govern es consignaran en les oportunes actes, per ordre de dates, en el llibre que es disposarà per a aquestes.
  
38.3. Perquè els acords de Junta de Govern tinguen validesa, es requerirà la presència de més de la meitat dels seus membres.
  
Composició de la Junta
  
Article 39
  
La Junta de Govern del COACV està constituïda pel degà, el secretari, el tresorer, els presidents dels col·legis territorials o membre de la seua junta en qui deleguen i dos vocals col·legiats residents. Sense perjuí de l'assistència a la Junta dels presidents dels òrgans deontològics i de les agrupacions, conforme a l'article 37.5.
  
Així mateix, seran assignades per la Junta de Govern les comissions i representacions que corresponguen.
  
Permanent de la Junta de Govern
  
Article 40
  
La Comissió Permanent estarà constituïda pel degà, el secretari i el tresorer, que resoldran els assumptes de tràmit, els delegats expressament per la Junta de Govern i aquells que sense haver-ho sigut es consideren urgents pels seus tres membres, i en aquest cas hauran de ser sotmesos a ratificació en la primera sessió ordinària de la Junta.
  
Es reunirà quan es considere convenient a proposta de dos dels seus membres.
  
Les decisions s'adoptaran per majoria.
  
El degà
  
Article 41
  
Correspondrà al degà la representació del COACV en les relacions amb els poders públics, corporacions, entitats o particulars.
  
Exercirà les funcions que reserva a la seua autoritat l'Estatut, presidirà la Junta Autonòmica de Govern, l'Assemblea General de Col·legiats, l'Assemblea de Juntes de Govern i totes les comissions i òrgans col·legials a què assistisca, dirigirà les discussions i expedirà els lliuraments per a la inversió dels fons del col·legi.
  
El degà es considera investit, en l'àmbit de les seues competències, de facultats administratives als efectes de requerir als que siguen denunciats perquè cessen en la seua actuació i instruir l'oportú expedient de comprovació, acabat el qual, el col·legi entaularà l'acció estatutària corresponent.
  
Correspon, a més a més, al degà:
  
a) Ordenar les convocatòries de les juntes i assemblees.
  
b) Firmar els documents que es referisquen a assumptes de la seua competència i els comptes que rendisca la Junta de Govern.
  
c) Autoritzar amb el vistiplau les actes de l'Assemblea General, Assemblea de Juntes de Govern, les de Junta de Govern i tots els certificats i informes expedits pel col·legi.
  
d) Sol·licitar de la Comissió de Deontologia Professional informe reservat previ la tramitació de denúncia de tercer contra arquitecte col·legiat o habilitat.
  
e) Designar, de forma temporal o permanent, un membre de Junta de Govern com a vicedegà per substituir-lo a efectes de representació o delegació.
  
f) Presidir les meses electorals del col·legi.
  
En el cas que alguna d'aquestes funcions poguera o haguera de ser delegada, donarà previ compte a la Junta Autonòmica de Govern.
  
El secretari
  
Article 42
  
El secretari portarà la documentació d'actes, llibres i acords que siguen necessaris i es deduïsquen de les deliberacions i mandats de les assemblees, del degà, de la Junta de Govern i disposicions vigents, i donarà fe amb la seua firma dels acords del COACV, amb el vistiplau del degà.
  
Així mateix, ostentarà la direcció de personal, sense perjuí de les facultats de la Junta de Govern, en ordre a la contractació i remoció d'empleats.
  
Article 43
  
Competeix al secretari:
  
a) Convocar per ordre del degà les juntes i assemblees.
  
b) Redactar i firmar les actes de les juntes i assemblees, així com la dels òrgans a què assistisca en la seua condició de secretari; portar els seus respectius llibres d'actes.
  
c) Portar la llista dels col·legiats i habilitats i consignar nom i cognoms, domicili professional, data del títol i les dades que indiquen els estatuts.
  
d) Custodiar tota la documentació de Secretaria i el segell nominal del col·legi.
  
e) Demanar de les agrupacions i altres òrgans centrals, els informes relatius a la seua actuació, d'acord amb allò que s'ha establit en aquest Estatut.
  
f) Presentar la memòria anual de gestió.
  
g) Donar curs a les instàncies que es presenten, el més aviat possible.
  
h) Portar un llibre inventari del material, mobles i immobles del col·legi, i vetlar pel correcte manteniment d'aquests.
  
i) Atendre les necessitats de la seu social i la seua administració.
  
j) Donar compte als qui corresponga de les disposicions oficials i notícies d'interés general que apareguen en els periòdics que es reben i es relacionen amb la professió.
  
k) Participar als col·legiats i tenir cura de la seua inserció en el butlletí o circular general o provincial de quantes vacants, concursos, oposicions o altres assumptes els puguen interessar en l'àmbit de la comunitat.
  
l) Vetlar pel correcte tracte i la dedicació convinguda del personal del col·legi.
  
En cas que alguna d'aquestes funcions poguera o haguera de ser delegada, donarà previ compte a la Junta Autonòmica de Govern.
  
El tresorer
  
Article 44
  
Competeix al tresorer:
  
a) Recaptar les quotes i deduccions que hagen de satisfer els col·legiats i habilitats al col·legi, segons allò que s'ha aprovat per l'Assemblea General.
  
b) Seguiment i rendició de comptes periòdics del pressupost dels òrgans autonòmics del col·legi a la Junta de Govern.
  
c) Portar el corresponent llibre de caixa i els llibres que el col·legi estime convenient per al bon ordre de la Tresoreria.
  
d) Firmar els lliuraments, xecs i tots els documents que es relacionen amb els cobraments, pagaments i operacions de crèdit del col·legi.
  
e) Custodiar i distribuir els fons i el pressupost dels òrgans autonòmics del col·legi.
  
f) Efectuar un balanç anual de la situació econòmica del COACV i liquidació del pressupost per a coneixement de la Junta Autonòmica de Govern, Assemblea de Juntes de Govern i Assemblea General.
  
g) Portar el control dels deutors, siguen persones físiques o jurídiques.
  
h) Tindre al seu càrrec la intervenció de tots els comptes i de totes les despeses que ocórreguen al col·legi per qualsevol concepte. Per a compliment d'aquestes obligacions tindrà cura que es porten, sota la seua immediata inspecció, els llibres de comptabilitat que siguen necessaris, firmarà els pagaments i lliuraments de totes classes i formularà el balanç general de l'exercici.
  
i) Presentar un projecte de pressupost anual a la Junta Autonòmica de Govern per al seu debat i aprovació.
  
j) Portar els llibres d'ingressos i despeses dels òrgans autonòmics del col·legi.
  
k) Proposar les mesures de política econòmica, coordinació comptable i altres de caràcter economicofinancer que jutge convenients per al COACV.
  
l) Presentar el balanç i la liquidació de comptes de l'exercici anterior a la Junta Autonòmica de Govern per al seu debat i aprovació.
  
En el cas que alguna d'aquestes funcions poguera o haguera de ser delegada, donarà previ compte a la Junta Autonòmica de Govern.
  
Article 45
  
Per a la realització de les funcions citades, el secretari i el tresorer comptaran amb el personal necessari i, en el cas que ho estimen convenient, proposaran a la Junta de Govern el nomenament d'un vocal com a vicesecretari o comptador, o d'una comissió o ponència, amb les comeses i duració que se'ls assigne.
  
Dels membres de la Junta de Govern
  
Article 46
  
Tots els membres de Junta Autonòmica de Govern excepte el degà, secretari i tresorer, tindran la condició de vocals. Competeix als vocals les funcions de caràcter sectorial que els assigne la junta.
  
Els representants dels col·legis territorials assumiran en la Junta Autonòmica de Govern les funcions de representació territorial que els són pròpies.
  
Correspon a la Junta Autonòmica de Govern nomenar els substituts dels membres de la junta.
  
Comissions col·legials autonòmiques
  
Article 47
  
Les comissions o ponències que establisca la Junta Autonòmica de Govern o Assemblea de Juntes, tindran caràcter informatiu, assessor i proponent d'aquells temes que se'ls encomanen.
  
Els seus membres, així com els càrrecs de lliure designació, seran lliurement nomenats i revocats per la Junta de Govern i, en tot cas, cessaran en acabar la funció encomanada o en cessar la Junta Autonòmica de Govern sota el mandat de la qual es van constituir.
  
Totes les comissions o ponències personals disposaran de les seues partides en el pressupost dels òrgans autonòmics del col·legi, d'on es podran detraure per dietes i altres despeses, conformades pel secretari i lliurats pel tresorer, les quantitats necessàries per al seu funcionament.
  
Agrupacions voluntàries d'arquitectes
  
Article 48
  
48.1. Es podran crear en el si del col·legi agrupacions voluntàries d'arquitectes col·legiats, per tal de fomentar i potenciar les diverses formes d'exercici i especialització professional, millorar l'atenció als diversos interessos professionals i propiciar una major participació en la vida col·legial.
  
La seua organització i funcionament s'ajustaran a allò que s'ha establit en aquest Estatut.
  
L'Agrupació disposarà de pressupost propi, i rebrà del col·legi una contribució anual per a les despeses generals de manteniment degudament justificada, i es podran establir quotes internes per als seus membres en la forma que estatutàriament es preveja.
  
El tractament comptable serà de caixa única.
  
Les propostes que formule l'agrupació a la Junta de Govern, hauran de ser necessàriament resoltes per aquesta en qualsevol de les dues sessions següents a la seua presentació a la secretaria del col·legi.
  
Si ho sol·licita el president de l'agrupació, serà oïda abans d'adoptar-se l'acord procedent.
  
El col·legi, en tot cas, ostenta la representació dels arquitectes i de cada una de les respectives formes d'exercici o especialitat professional.
  
48.2. Els sol·licitants seran, com a mínim, vint arquitectes col·legiats residents, en exercici dels seus drets com a tals, i les sol·licituds de creació de les agrupacions es presentaran a la secretaria del col·legi .
  
48.3. La Junta de Govern resoldrà sobre la sol·licitud rebuda, d'acord amb allò que s'ha establit en aquest Estatut.
  
Característiques
  
Article 49
  
49.1. Les agrupacions es constituiran en funció de les formes d'exercici i d'especialitats professionals. Només hi haurà en aquest col·legi una agrupació amb les mateixes característiques, i quedarà la possible segregació o agregació d'aquestes i la resolució dels problemes de duplicitat i concurrència, a decisió de la Junta Autonòmica de Govern. A tal efecte, s'atendran criteris d'identitat amb altres agrupacions establides en altres col·legis, de major participació i d'interés general del col·lectiu.
  
Podran establir seccions de les agrupacions coincidents amb els àmbits dels col·legis territorials o altres que es jutge d'interés per cada agrupació.
  
49.2. La denominació de les agrupacions ha de ser clara i no prestar-se a confusió amb altres dins del col·legi.
  
Competències professionals
  
Article 50
  
L'existència i pertinença a les agrupacions no implica competència excloent de l'associat sobre el no associat en la respectiva matèria, sinó només les condicions de mèrit que l'agrupació i els seus membres sàpiguen transmetre ?per la seua activitat professional- al col·lectiu i a la societat en general.
  
Inscripció
  
Article 51
  
La inscripció en les agrupacions serà voluntària. L'acceptació de la inscripció serà automàtica i es definirà en cada Reglament particular amb els següents criteris:
  
- En els casos d'agrupacions per formes d'exercici professional, amb la simple acreditació de tal condició.
  
- En els casos d'agrupacions per especialitat professional, amb els continguts en el respectiu Reglament, que, en tot cas, contemplaran tres vies d'acreditació: a) Titulació acadèmica o diploma reconegut, b) Experiència professional continuada o, c) presentació de treballs professionals relatius a l'especialitat.
  
Cada agrupació portarà un registre dels seus membres, que serà públic per a tots els col·legiats i que podrà ser requerit, en qualsevol moment, per la Secretaria Col·legial.
  
Organització interna
  
Article 52
  
L'organització interna de les agrupacions serà democràtica i representativa. Constarà d'una Assemblea General de tots els seus associats, una Junta Directiva i un president, amb càrrecs electes i no remunerats. Un dels membres de la Junta Directiva serà el secretari de l'agrupació. La Junta de Govern podrà nomenar un representant en cada Junta Directiva, per assistir a les seues reunions amb veu però sense vot, a més de la presidència nata del degà, que també podrà assistir a les sessions amb veu però sense vot.
  
Els terminis de renovació de càrrecs no seran majors que els establits per als òrgans de govern del col·legi i es regularà en el Reglament el cessament automàtic d'aquests per aprovació de moció de censura.
  
Els arquitectes proponents d'una agrupació es constituiran en la forma que acorden en Comissió Gestora d'aquesta, que quedarà vàlidament constituïda a partir del moment de la comunicació de la seua constitució a la Junta de Govern i l'aprovació per aquesta del reglament presentat. A partir d'aquest moment, i durant el termini màxim de sis mesos, es convocarà Assemblea General constituent per a ratificar les decisions i acords adoptats per la Comissió Gestora i elegir els integrants de la Junta Directiva i president, a través del procediment electiu que haurà sigut prèviament convocat per a la seua celebració en dita sessió.
  
Representativitat
  
Article 53
  
Les agrupacions són òrgans interns de suport i participació dels arquitectes del col·legi, de què l'Assemblea General, Assemblea de Juntes de Govern, Junta de Govern i degà són els seus únics representants ?fins i tot de cada forma d'exercici o especialitat- davant de tercers, i tutela l'actuació de les agrupacions de cara a l'interés general de la professió.
  
Aquests òrgans de govern col·legials podran delegar en cada cas, el president o Junta Directiva de l'agrupació, per a aquells assumptes o gestions que creguen convenients i estiguen relacionats amb aquesta. Les agrupacions podran federar-se a nivell nacional mitjançant l'aprovació dels estatuts corresponents pel Consell Superior de Col·legis d'Arquitectes d'Espanya.
  
Assemblea General de l'Agrupació
  
Article 54
  
L'Assemblea General de cada agrupació estarà constituïda per tots els seus membres sense cap restricció i es reunirà, com a mínim, una vegada a l'any; les seues funcions són les següents:
  
a) Elegir president i Junta Directiva mitjançant votació degudament anunciada i prèvia presentació de candidatures.
  
b) Acordar el cessament de dits òrgans de govern, en els casos de prosperar la moció de censura degudament anunciada, aprovada per dos terços dels assistents a la sessió que representen, almenys, el 25% dels membres de l'agrupació.
  
c) Aprovar el seu pressupost anual.
  
d) Fixar les quotes dels seus membres per a subvenció del pressupost de l'agrupació.
  
e) Distribuir a prorrata entre els seus membres els dèficits que es produïsquen en la liquidació de l'exercici.
  
f) Modificació del reglament de l'agrupació proposada a la Junta de Govern.
  
Junta Directiva
  
Article 55
  
Són funcions de la Junta Directiva de l'agrupació, les següents:
  
a) Executar els acords de l'Assemblea, quan aquesta no haja especificat qui ha de portar-los a terme.
  
b) Resoldre el que escaiga sobre l'acceptació o denegació de nous membres, supòsit aquest últim que sempre haurà de motivar-se amb oferiment dels recursos pertinents.
  
Els reglaments determinaran les formes de sol·licitud i admissió, i haurà d'imperar com a principi en la matèria el del silenci administratiu positiu.
  
c) Totes aquelles funcions inherents al govern i administració de l'agrupació que no estiguen expressament atribuïdes a l'Assemblea.
  
President
  
Article 56
  
Són funcions del president les següents:
  
a) Convocar les sessions, presidir i dirigir els debats dels òrgans de l'agrupació.
  
b) Representar-la davant del col·legi en tots aquells casos per als quals és facultat per la mateixa agrupació o pel col·legi.
  
c) Administrar els fons de l'agrupació i rendir comptes de la seua utilització davant de la seua assemblea i davant del col·legi.
  
Pressupost
  
Article 57
  
57.1. El pressupost que se sotmeta a l'aprovació de l'assemblea haurà de ser anivellat entre ingressos i despeses i de la seua aprovació es donarà trasllat a la Junta de Govern per a la seua ratificació, moment a partir del qual serà efectiu.
  
57.2. L'aportació del col·legi a les agrupacions s'establirà en els seus pressupostos i haurà de contribuir al manteniment de les despeses generals administratives.
  
Dits fons seran lliurats pel tresorer del col·legi al president de l'agrupació després de la presentació per aquests dels oportuns comptes justificats. La Junta Directiva respondrà davant dels membres de la seua agrupació de la gestió pressupostària i de la correcta utilització dels ingressos i despeses previstes.
  
El col·legi i les seues demarcacions posaran a disposició de les agrupacions els locals que necessiten per a reunió i el lloc per als seus arxius, i col·laborarà amb aquestes en tot allò que redunde en la seua viabilitat i eficàcia.
  
Comunicació al col·legi
  
Article 58
  
De les sessions i ordres del dia de Junta Directiva i Assemblea, així com els acords presos, s'informarà a la secretaria del col·legi.
  
Normativa aplicable
  
Article 59
  
Les agrupacions voluntàries dels arquitectes es regiran per allò que s'ha prescrit en aquest Estatut General, pel seu Reglament particular, que no podrà contradir-ho, i subsidiàriament pels estatuts Generals del Col·legi i del Consell Superior de Col·legis d'Arquitectes d'Espanya.
  
Recursos
  
Article 60
  
Tots els actes de les agrupacions seran impugnables mitjançant recurs d'alçada davant de la Junta de Govern del col·legi.
  
Facultats interpretatives
  
Article 61
  
Es reconeix a la Junta de Govern del col·legi competència per interpretar i resoldre quants dubtes se susciten amb motiu de l'aplicació d'aquest Reglament General o dels reglaments particulars de les distintes agrupacions.
  
Secció 3ª. Òrgans de juntes de govern territorials
  
Assemblees territorials
  
Article 62
  
Els col·legiats residents en un col·legi territorial constituïxen l'Assemblea Territorial de col·legiats, òrgan que exercirà les funcions que li siguen pròpies, de les especificades en l'art. 3.2 d'aquest Estatut i, en particular, les següents:
  
a) Aprovació de la proposta de pressupostos del col·legi territorial i de la seua liquidació, que s'integraran posteriorment en el del col·legi.
  
b) Visat de la memòria de gestió de la Junta de Govern Territorial i aprovació dels programes d'activitats de la seua CSI proposats per aquella.
  
c) Establiment del nombre de membres de les juntes de govern territorials, així com els càrrecs d'aquestes, dins d'allò que s'ha establit en aquest Estatut i, si fa el cas, en el Reglament del Col·legi Territorial.
  
d) Debatre i, si escau, aprovar les mocions de censura a la Junta de Govern Territorial.
  
e) Assumptes de règim interior del col·legi territorial que no afecten uns altres, plantejats per les juntes de govern territorials o els col·legiats en la forma reglamentària.
  
f) Aprovar el Reglament del Col·legi Territorial.
  
g) Els que en l'àmbit de la seua competència siguen plantejats per les juntes de govern territorials.
  
h) Qualssevol altres funcions que els assignen els reglaments dels col·legis territorials.
  
Article 63
  
Les assemblees territorials es reuniran amb caràcter ordinari als mesos de novembre i de maig.
  
Article 64
  
Les assemblees territorials podran aprovar mocions de censura en els mateixos termes que l'Assemblea General del col·legi.
  
Juntes de govern territorials i òrgans col·laboradors
  
Article 65
  
Les juntes de govern territorial estaran constituïdes pel president, el secretari, el tresorer i un mínim d'un vocal; tots ells residents a la província. Això sense perjuí de l'obligada presència en tota candidatura a dites juntes d'un arquitecte, com a mínim, que preste el seu servei a l'administració Pública, mentre siga obligatòria la seua col·legiació.
  
Article 66
  
Les atribucions de les juntes directives dels col·legis territorials són:
  
a) Traslladar, degudament informades, a la Junta de Govern les instàncies i documentació necessària dels arquitectes que desitgen incorporar-se al col·legi.
  
b) Intervindre per a la seua validesa la documentació dels projectes i direcció d'obres que hagen de tindre curs administratiu per mitjà del segell del col·legi, visar, d'igual mode, tots els informes pericials, valoracions, etc., els quals hauran de ser registrats, excepte els casos en què crega que haja d'opinar sobre aquests la Junta Autonòmica de Govern.
  
c) Emetre els informes que li siguen encomanats per la Junta Autonòmica de Govern.
  
d) Donar compte a la Junta Autonòmica de Govern, anualment o quan siga requerida per aquesta, de les contribucions percebudes de cada un dels col·legiats.
  
e) Procedir a requeriment de les autoritats judicials locals, a la designació de perits, i trametre la petició a l'agrupació corresponent, en el cas que estiguera constituïda, perquè siguen proposats per aquesta, d'acord amb el seu reglament intern.
  
f) Organitzar els serveis per al cobrament dels honoraris professionals dels seus col·legiats, quan així ho establisquen les parts.
  
g) Recaptar les quotes que per tots els conceptes corresponga satisfer als seus col·legiats.
  
h) Formular un pressupost d'ingressos i despeses per a sotmetre'l a aprovació de la seua assemblea i posterior informe de l'Assemblea de Juntes de Govern, amb caràcter previ a la sanció definitiva per l'Assemblea General, d'acord amb allò que s'ha prescrit en els arts. 32.1) i 76.1.c) d'aquest Estatut.
  
i) Redactar una memòria anual, que es remetrà a la Junta Autonòmica abans de l'1 de maig, i de què s'adonarà a l'Assemblea Territorial.
  
j) Qualssevol altres funcions que els assignen els reglaments dels col·legis territorials.
  
Article 67
  
Les juntes de govern territorials podran establir les comissions i ponències que consideren oportunes, sempre que es dispose o habilite la consignació pressupostària corresponent.
  
Delegacions comarcals
  
Article 68
  
Per a major participació i servei als col·legiats, les juntes de govern territorials podran establir d'acord amb els col·legiats allí residents, i per a un àmbit superior a dos termes municipals, delegacions comarcals. El seu pressupost s'integrarà en l'ordinari del col·legi territorial, i es podran establir quotes addicionals als col·legiats residents en les delegacions comarcals.
  
Les delegacions es relacionaran amb les juntes de govern territorials, a través del vocal a qui s'assigne aquesta missió.
  
El president del col·legi territorial i altres càrrecs
  
El president
  
Article 69
  
Correspondrà al president de la Junta de Govern Territorial la representació d'aquest.
  
Correspondrà a més a més al president:
  
a) Ordenar les convocatòries de juntes de govern territorials i de les assemblees territorials.
  
b) Visar quants documents i assumptes siguen necessaris estendre i entendre pel col·legi territorial, lliuraments i comptes que presente la Junta de Govern Territorial.
  
c) Autoritzar amb el seu vistiplau les actes de l'Assemblea Territorial. Les de la Junta de Govern Territorial i tots els certificats i informes expedits pel col·legi territorial.
  
d) Establir amb caràcter excepcional comissions o ponències que l'assessoren en assumptes del seu interés.
  
e) Qualssevol altres funcions que els assigne els reglaments dels col·legis territorials.
  
D'altres càrrecs
  
Article 70
  
70.1. Correspondran al secretari i tresorer les mateixes funcions assenyalades per als dits càrrecs al col·legi, dins de l'àmbit del seu col·legi territorial. Són competència dels col·legis territorials: el visat de treball professional, el cobrament de drets, quotes, retencions i aportacions; correspondrà als respectius secretaris i tresorers la seua fiscalització i control en el respectiu àmbit competencial.
  
Per a la realització de les funcions citades comptaran amb el personal necessari i, en el cas que ho estimen convenient, proposaran a la Junta de Govern Territorial el nomenament d'un vocal com a vicesecretari o comptador o de comissió o ponència, amb els comesos i termini de vigència que se'ls assigne.
  
70.2. Competeix als vocals les funcions que s'establisquen en els respectius reglaments o els assignen les seues juntes territorials.
  
L'existència de delegacions comarcals implicarà l'adscripció a aquestes, com a delegat, del vocal o vocals que es designen.
  
Excepte que la Junta de Govern Territorial disposara el contrari, el vocal amb major nombre de vots substituïx el president en casos de vacant, absència o malaltia i successivament el secretari i tresorer.
  
En els casos de no poder efectuar-se les substitucions en l'ordre establit, seguirà el torn de substitució del següent vocal.
  
Centres de Serveis i Informes (C. S. I.)
  
Article 71
  
Per al millor compliment dels seus fins, el Col·legi Oficial d'Arquitectes de la Comunitat Valenciana comptarà amb uns centres de serveis i informes dependents de cada col·legi territorial, encarregats d'elaborar estudis, treballs, dictàmens i informes.
  
El Centre de Serveis i informes (CSI) respectiu és l'òrgan assessor dependent de cada Junta de Govern Territorial, encarregat d'elaborar els estudis, treballs, consultes, dictàmens i informes, que se li encomanen. Estarà format per les comissions de treball que en cada col·legi territorial es creen. Davant de cada CSI. Hi haurà un membre de Junta que actuarà com a delegat.
  
Article 72
  
72.1. La Junta Autonòmica de Govern coordinarà les funcions de dits CSI, en el marc d'una major economia i eficàcia.
  
72.2. La Junta Autonòmica de Govern podrà sol·licitar dels CSI, conjuntament o aïlladament, l'elaboració dels treballs i l'emissió d'informes que no estiguen compresos dins del que es consideren serveis mínims garantits, previ acord amb el respectiu col·legi territorial.
  
Article 73
  
La Junta Autonòmica de Govern, d'entre els seus membres, designarà un coordinador dels CSI que exercirà les funcions assignades a aquella en els articles precedents i les que s'arrepleguen a continuació:
  
a) Presidir les reunions entre el CSI del COACV i conéixer les seues activitats, i retre compte a la Junta Autonòmica de Govern.
  
b) Coordinar els distints CSI a través dels seus respectius delegats.
  
c) Representar els CSI davant d'òrgans semblants del Consell Superior i altres col·legis.
  
d) Vetlar per la prestació dels serveis bàsics requeribles per tots els col·legiats i impulsar la prestació de serveis que es consideren d'interés general.
  
Per al desenrotllament de la seua funció com a coordinador dels CSI disposarà dels mitjans que l'habilite en pressupost la Junta Autonòmica de Govern.
  
Article 74
  
Els col·legis territorials establiran en la seua reglamentació interna les característiques orgàniques i de funcionament dels seus respectius CSI.
  
Article 75
  
Qualsevol col·legiat pot adscriure's al CSI o a la comissió de treball corresponent, atenint-se a les condicions de la convocatòria que anualment s'efectuarà a aquests fins.
  
CAPÍTOL V
  
Règim econòmic
  
Article 76
  
76.1.a) El pressupost del col·legi comprén el dels òrgans autonòmics i els dels col·legis territorials.
  
b) El pressupost dels òrgans autonòmics del COACV inclou de forma exclusiva la seua política econòmica, en relació amb les funcions que li són pròpies.
  
El pressupost, el proposa la Junta Autonòmica de Govern, ha de ser informat favorablement per l'Assemblea de Juntes de Govern, i és competent per a la seua aprovació l'Assemblea General de Col·legiats. Si l'informe de l'Assemblea de Juntes de Govern és desfavorable, haurà de ser raonat, i la proposta es tornarà a la Junta Autonòmica de Govern, qui, en cas de mantindre-la, haurà de sotmetre-la a l'Assemblea General, junt amb dit informe, pel procediment de doble convocatòria establit en l'article 29.2.
  
c) Els pressupostos dels col·legis territorials, una vegada aprovats per les seues respectives assemblees, seran incorporats al pressupost del COACV per a la seua sanció definitiva per l'Assemblea General, la qual no podrà denegar-la si no és per motius fundats d'il·legalitat o manifesta vulneració del principi d'igualtat de drets i obligacions dels col·legiats establit en aquest Estatut.
  
76.2. Els òrgans autonòmics del COACV tindran un pressupost anual ordinari, i podran haver, a més a més, pressupostos extraordinaris.
  
En el pressupost ordinari es comprendran aquelles partides l'atenció de les quals siga d'obligada consignació per imperatiu legal, estatutari o reglamentari i no les conjunturals.
  
Els pressupostos extraordinaris podran formular-se per a subvindre necessitats imprevistes, amortització de crèdits, de dèficits no assumits en el pressupost ordinari següent, inversions inicials de caràcter excepcional o escometre actuacions semblants de gran transcendència corporativa. La seua formulació és decisió de la Junta Autonòmica de Govern, en els termes de la seua competència, i l'aprovació, a l'igual que la del pressupost ordinari, es regirà per allò que s'ha establit en l'apartat 1.b) d'aquest article.
  
76.3. Els col·legiats contribuïxen al pressupost dels òrgans autonòmics del COACV, mitjançant contribucions directes i indirectes de la forma següent:
  
a) Una contribució directa anual de cada col·legiat consistent en una quota igual per a cadascun d'aquests. No obstant això, la Junta Autonòmica de Govern podrà proposar reduccions de dita quota en atenció a circumstàncies especials dels col·legiats.
  
La contribució dels col·legiats per quotes serà igual al 40% del pressupost anual dels òrgans autonòmics del COACV.
  
b) Una aportació indirecta anual a través dels col·legis territorials que estarà composta per:
  
- Una quota fixa i igual per a cada col·legi territorial, que serà del 2% del pressupost anual dels òrgans autonòmics del COACV;
  
- Una quota variable que en conjunt ascendirà al 58% del pressupost anual de dits òrgans i que serà aportada per cada col·legi territorial en proporció al volum de treball professional visat pels seus col·legiats adscrits. Aquest volum es considerarà identificat amb la superfície d'obra d'edificació visada distribuïda entre els usos i trams superficials que estadísticament representen la naturalesa i quantia dels treballs dels col·legiats i es disposen per al càlcul de les contribucions al col·legi.
  
A aquests efectes, es considerarà mostra representativa la que abrace entre el 40% i 60% dels treballs i que es realitze sobre la base de les contribucions consolidades dels últims quatre trimestres anteriors a la redacció dels pressupostos del COACV.
  
Una vegada practicada la liquidació de l'exercici, el dèficit o superàvit figurarà en la partida comptable de reserves, fins a la seua destinació definitiva a aprovar junt amb el tancament pressupostari en l'Assemblea General del COACV del mes de juny.
  
76.4. Les aportacions citades al pressupost dels òrgans autonòmics del COACV es realitzarà d'acord amb la següent normativa:
  
a) Les quotes directes dels col·legiats seran abonades per anys naturals anticipats durant el mes de gener de cada any, si bé es podrà fraccionar el pagament mitjançant sol·licitud a la Junta Autonòmica de Govern.
  
Es pagaran directament al COACV mitjançant ingrés o domiciliació bancària, i el col·legiat haurà de comunicar el sistema elegit.
  
b) Les aportacions dels col·legis territorials seran remeses per aquests als òrgans autonòmics de la següent manera:
  
La quota fixa abans del 15 de gener de cada exercici.
  
La quota variable s'aportarà mitjançant dotze pagaments mensuals iguals, i efectuarà el pagament en els cinc primers dies del mes.
  
76.5. Als arquitectes deutors de quotes col·legiales se'ls aplicarà allò que s'ha establit en l'article 8.
  
76.6. El règim econòmic, tant d'ingressos com de despeses, ha d'estendre a satisfer els fins i funcions dels òrgans autonòmics del col·legi. En supòsits excepcionals com a amortització de crèdits, absorció de dèficits extraordinaris sobrevinguts o inversions inusuals, podran establir quotes o modificacions dels límits percentuals extraordinaris que superen les limitacions anteriorment establides. En aquest cas, la proposta de la Junta de Govern ha de tramitar-se amb l'informe preceptiu i vinculant de l'Assemblea de Juntes de Govern i l'aprovació de l'Assemblea General per majoria de dos terços dels presents que equivalga com a mínim al 7% dels col·legiats. La proposta a l'Assemblea General ha de constituir un punt exprés de l'ordre del dia i haurà de debatre's abans de l'aprovació de pressupostos.
  
Despeses
  
Article 77
  
Són despeses dels òrgans autonòmics del col·legi les següents:
  
a) Els necessaris per al sosteniment dels òrgans autonòmics en què es refereix a pagament dels lloguers del local on s'instal·len, empleats, documentació, mobiliari, biblioteques, etc., o qualsevol altra despesa prevista o imprevista que la Junta Autonòmica de Govern acorde sobre aquests particulars.
  
b) Els de protocol, representació i dietes dels membres dels òrgans autonòmics o dels col·legiats comissionats per aquests.
  
c) Els propis d'activitats i serveis previstos en els pressupostos i els originats per la demanda de serveis i informes.
  
d) Els drets de procuradors i honoraris d'advocats quan s'utilitzen els seus serveis en actuacions judicials o extrajudicials.
  
e) Les subvencions anuals a les diferents agrupacions, en la quantia que acorde la Junta Autonòmica de Govern.
  
f) Les quantitats que corresponga aportar al COACV per al sosteniment del Consell Superior dels Col·legis d'Arquitectes.
  
g) Els necessaris per a l'exercici de les funcions dels òrgans autonòmics de govern, la Comissió de Deontologia i el Tribunal Professional.
  
h) Els produïts per edicions a càrrec dels òrgans autonòmics.
  
i) Les quantitats que s'acorde destinar per a beques d'investigació i altres ajudes econòmiques.
  
j) Les subscripcions periòdiques i els donatius extraordinaris amb què s'ajude a entitats socials i culturals i les quotes de les organitzacions de què el COACV forme part.
  
k) Les despeses extraordinàries.
  
l) Els imprevistos i les quantitats destinades a reforçar les partides que tinguen escassa consignació en el pressupost.
  
m) Els altres que s'acorden, si fa el cas.
  
Ingressos
  
Article 78
  
78.1. Constitueixen els ingressos del pressupost dels òrgans autonòmics, principalment, les contribucions per quotes a pagar pels col·legiats, iguals en la seua quantia, i les aportacions realitzades pels col·legis territorials, que són de dos tipus, una igual entre aquests i una altra proporcional al volum de treball professional visat pels seus col·legiats adscrits en el període de 12 mesos anteriors a la redacció del pressupost. A més a més, pot haver-hi altres classes d'ingressos. Pel seu caràcter es consideren uns com a recursos ordinaris i altres com a extraordinaris.
  
78.2. Constitueixen recursos econòmics ordinaris els següents:
  
a) Els productes dels béns i drets que posseïsquen els òrgans autonòmics del Col·legi.
  
b) Els drets d'entrada i incorporació dels col·legiats.
  
c) Les quotes anuals a càrrec dels col·legiats mencionades en l'article 76.3.a).
  
d) Les aportacions dels col·legis territorials en la forma establida en l'article 76.3.b).
  
e) Els honoraris per informes, dictàmens tècnics o assessoraments realitzats pels òrgans autonòmics i que hagen sigut sol·licitats del col·legi per l'estat, la Generalitat Valenciana, corporacions públiques, entitats o particulars.
  
f) Els ingressos que s'obtinguen per les edicions a càrrec dels òrgans autonòmics i pels serveis que aquests tinguen establits.
  
78.3. Constitueixen recursos extraordinaris els següents:
  
a) Les quantitats procedents de convenis, subvencions, donatius, etc., que siguen entregats al col·legi per l'estat, la Generalitat Valenciana, corporacions públiques, entitats o particulars.
  
b) Les quantitats que per qualsevol concepte corresponga percebre als òrgans autonòmics del col·legi, quan per acord de l'Assemblea General administren béns o rendes que se'ls confien amb fins culturals o benèfics.
  
c) El producte dels drets que s'establisquen per a vetlar per la legítima competència professional.
  
d) Els ingressos estatutàriament establits i no consignats en apartats anteriors per a subvindre despeses extraordinàries.
  
Gestió pressupostària
  
Article 79
  
79.1. Si el pressupost col·legial no és aprovat per l'Assemblea General ordinària corresponent, la Junta Autonòmica de Govern acordarà la convocatòria d'Assemblea General Extraordinària.
  
En tot cas, si el pressupost no és aprovat el primer dia de l'exercici en què haja de regir, es prorrogarà el de l'any anterior fins a l'aprovació del nou.
  
79.2 No podran efectuar-se transferències de crèdit dels capítols de despeses l'atenció del qual pel col·legi siga obligatòria i fixa. En el cas d'estar insuficientment atés un concepte, podran transferir-se a aquest quantitats dels capítols els conceptes dels quals s'expressen en els apartats j) (les subscripcions periòdiques i els donatius extraordinaris amb què s'ajude a entitats socials i culturals i les quotes de les organitzacions de què el COACV forma part) i l) (els imprevistos i les quantitats destinades a reforçar les partides que tinguen escassa consignació en el pressupost) de l'article 77.
  
79.3. Al final de cada exercici econòmic es practicarà la liquidació corresponent i el dèficit o superàvit de cada partida es tindran en compte per a la redacció dels pressupostos successius, a l'efecte d'ajustar-los a les quantitats que realment hagen de recaptar-se o invertir-se.
  
79.4 Una vegada practicada la liquidació de l'exercici, el dèficit o superàvit figurarà en la partida comptable de reserves en les condicions establides en l'article 76.3.
  
Pressupostos extraordinaris
  
Article 80
  
Podran formular-se pressupostos extraordinaris de caràcter anual per a subvindre a necessitats imprevistes, amortització de crèdits, atenció de dèficits no absorbibles en el pressupost ordinari següent, inversions inicials de caràcter excepcional o escometre actuacions singulars de gran transcendència corporativa.
  
Article 81
  
81.1. L'elaboració, tramitació, aprovació, rendiment de comptes i gestió dels pressupostos dels col·legis territorials es desenrotllarà segons els seus reglaments, però, atés el caràcter bàsic d'aquest Estatut, el règim econòmic territorial serà de forma que:
  
a) No podrà haver-hi una altra quota de col·legiació ni adscripció, ja que la col·legiació és única.
  
b) Les contribucions dels col·legiats seran per al pagament dels serveis que se'ls presten o estiguen a la seua disposició i de les despeses generals del col·legi territorial.
  
c) El seu sistema, aplicació i quanties es donaran a conéixer a través de la funció coordinadora de la seu col·legial autonòmica.
  
81.2. Constitueixen els recursos econòmics ordinaris dels col·legis territorials:
  
a) Els productes dels béns i drets que tinguen adscrits.
  
b) Les quotes i contribucions per drets col·legials establides pels col·legis territorials.
  
c) Els honoraris per informes, dictàmens tècnics o assessoraments sol·licitats del col·legi territorial per les administracions públiques, entitats o particulars.
  
d) Els ingressos que obtinguen amb les seues publicacions i pels serveis que tinguen establits.
  
81.3 Els recursos extraordinaris podran establir-se anàlogament a allò que s'ha establit per als òrgans autonòmics en l'article 78.3.
  
81.4. Els pressupostos extraordinaris dels col·legis territorials es regularan de forma anàloga als del col·legi.
  
Comptabilitat
  
Article 82
  
La comptabilitat es portarà en la forma que estableix la legislació vigent.
  
Article 83
  
Sense perjuí dels béns que s'assignen a l'ús i disposició dels òrgans autonòmics, als col·legis territorials s'assigna l'ús i disposició del patrimoni mobiliari i immobiliari propietat del COACV que radique en el seu respectiu territori, i es podran adoptar els acords que estimen pertinents en ordre a la seua alienació, els quals quan es referisquen a béns immobles es notificaran a la Junta de Govern per a la seua ratificació.
  
El mateix règim s'aplicarà a les adquisicions de béns que suposen endeutament.
  
Personal
  
Article 84
  
Per a la bona marxa administrativa dels òrgans autonòmics del col·legi es comptarà amb el nombre d'empleats tècnics i administratius que la Junta Autonòmica de Govern considere necessari d'acord amb les seues possibilitats pressupostàries.
  
Custòdia de fons i valors
  
Article 85
  
La custòdia de fons, valors, segells, etc. dels òrgans autonòmics correspon a la Junta Autonòmica de Govern d'acord amb les atribucions dels seus components. L'ordenació de pagaments i l'acte d'efectuar-los corresponen a la Junta Autonòmica de Govern.
  
CAPÍTOL VI
  
Règim electoral
  
Secció 1ª. Renovació de càrrecs
  
Article 86
  
La duració del mandat de la Junta Autonòmica de Govern, de la Comissió de Deontologia, del Tribunal Professional i dels òrgans de govern dels col·legis territorials serà de tres anys.
  
Cap col·legiat no podrà ocupar el mateix càrrec més de dos mandats consecutius.
  
L'elaboració dels calendaris d'eleccions a la Junta Autonòmica de Govern, Comissió de Deontologia i Tribunal Professional serà competència de l'Assemblea de Juntes de Govern, que aplicarà allò que s'ha establit en aquest Estatut.
  
Article 87
  
87.1. Si es produeix la vacant del degà abans d'expirar el termini per al que va ser elegit, es convocarà a eleccions dins dels 30 dies següents. El nou degà ocuparà el càrrec durant el temps que faltara a la persona que abans l'ocupava.
  
87.2. Si es produeix la vacant d'un altre càrrec, es realitzarà la substitució de les seues funcions per un altre membre de la Junta Autonòmica de Govern, segons allò que s'ha establit en l'article 46, amb caràcter provisional i fins que estatutàriament corresponga convocar noves eleccions. No obstant això, la Junta Autonòmica de Govern podrà proveir interinament dita vacant amb un col·legiat en plenitud de drets, sempre que considere inviable el nomenament d'un altre membre de la Junta.
  
87.3. Si les vacants afecten la meitat o més dels càrrecs electes de la Junta Autonòmica de Govern, es procedirà per part de l'Assemblea de Juntes a la convocatòria d'eleccions en un termini no superior a tres mesos. La Junta seguirà en funcions fins al moment en què prenguen possessió els que siguen elegits en les dites eleccions. Si la convocatòria es produeix dins del primer any del mandat, els nous membres de Junta elegits ho seran pel període que reste per a la renovació ordinària de la junta. Si la convocatòria es produeix en el segon any del mandat, la Junta electa ho serà per la resta del mandat més un nou període de dos anys. Si la convocatòria es produeix en el tercer any de mandat, la junta elegida ho serà per un període normal de tres anys.
  
Article 88
  
Les eleccions per a renovació de càrrecs seran convocades, quan corresponga estatutàriament i amb un mes d'antelació a la seua celebració com a mínim, per acord de la Junta Autonòmica de Govern, segons el calendari aprovat per l'Assemblea de Juntes de Govern.
  
Secció 2ª. Procediment electoral
  
Candidats i candidatures
  
Article 89
  
89.1. Només podran ser electors i elegibles en les eleccions per a càrrecs de la Junta Autonòmica de Govern els col·legiats residents en la Comunitat Valenciana que estiguen en plenitud dels seus drets col·legials i inscrits en el cens electoral.
  
89.2.a) Els col·legiats condemnats a suspensió temporal per causes deontològiques no podran ser candidats a membre de la Junta Autonòmica de Govern durant el temps de la suspensió i tres anys més. A l'acabament d'aquest temps podran ser candidats, si ho sol·liciten en la forma establida.
  
Els col·legiats condemnats a les correccions 3a (amonestació davant de la comissió en ple) i 4a (reprensió pública) de l'article 105.1 no podran ser candidats fins que transcórreguen tres anys des de la data de la fermesa de l'acord sancionador, termini que es redueix a un any per als condemnats a les correccions 1a. (amonestació privada) i 2a. (advertència per ofici).
  
b) No podran ser candidats a la Comissió Deontològica ni al Tribunal Professional els col·legiats amb menys de dos anys d'exercici professional o que hagen sigut condemnats a alguna sanció disciplinària col·legial, si be els sancionats amb les correccions 1a o 2a podran ser-ho una vegada transcorregut un any des de la fermesa de l'acord sancionador.
  
c) Si resulta elegit algun candidat que estiga sotmés a expedient disciplinari, quedarà en suspens la seua presa de possessió fins a l'acabament de l'expedient en totes les seues instàncies i, en el cas que és sancionat, decaurà en el seu dret al lloc per a què va ser elegit i es produirà la corresponent vacant.
  
Article 90
  
Els arquitectes col·legiats que, reunint els requisits citats en l'article 89 i allò que s'ha establit en la Llei de Col·legis Professionals, desitgen ser elegits per ocupar algun càrrec col·legial, presentaran les seues candidatures en qualsevol secretaria col·legial en el termini que s'establisca en la convocatòria d'acord amb les següents normes:
  
1a) La candidatura es redactarà per escrit i constarà de dues parts. En la primera s'escriuran tres columnes: a), b) i c). A la columna a) s'escriuran els càrrecs col·legials elegibles; en la b) el nom del col·legiat que desitja ocupar-lo; i en la c) l'interessat firmarà en senyal de conformitat. Les tres columnes s'escriuran de forma que hi haja correspondència horitzontal entre aquestes. Només podrà posar-se un candidat per càrrec.
  
La segona part de la candidatura inclourà les firmes i el nombre de col·legiat dels proponents i tot allò respecte a l'elecció, intencions, programes d'actuació, etc. dels candidats i proponents que es vulga expressar.
  
2a) Les candidatures i votació a Junta Autonòmica de Govern seran tancades i completes.
  
3a) Les candidatures hauran d'estar presentades, com a mínim, per tants proponents com a càrrecs col·legials s'elegisquen en la convocatòria.
  
Entre els proponents figurarà almenys un de cada col·legi territorial.
  
En cap cas no podrà figurar en aquesta candidatura un col·legiat com a proponent i com a candidat, ni tampoc com a candidat a dos càrrecs diferents.
  
No podrà ser proponent ningú membre de la Junta Autonòmica de Govern.
  
4a) En totes les candidatures a Junta Autonòmica de Govern s'assenyalaran expressament els col·legiats que opten a cada càrrec de degà, secretari, tresorer i vocal.
  
5a) Les candidatures que siguen presentades a les secretaries dels col·legis territorials seran remeses a la Secretaria del COACV en un termini de 24 hores, i es comprovarà que s'ajusten a la normativa.
  
Article 91
  
La proclamació de les candidatures ajustades a la normativa establida en aquest Estatut es realitzarà per la Junta Autonòmica de Govern.
  
Quan només es presente una candidatura, aquesta quedarà automàticament proclamada electa i es deixaran sense efecte els tràmits electorals subsegüents.
  
Si no es presenta cap candidatura es prorrogarà el termini de presentació en 15 dies i si novament quedara deserta la convocatòria, es farà càrrec de les funcions de la Junta Autonòmica de Govern una junta d'edat formada pels tres col·legiats en actiu que porten més anys incorporats al col·legi i es procedirà a la convocatòria de noves eleccions en un termini inferior a tres mesos.
  
Article 92
  
Proclamats els candidats, la Secretaria del COACV confeccionarà una relació amb la còpia literal de les candidatures presentades i les remetrà als col·legis territorials i als col·legiats residents en un termini no superior a 10 dies, junt amb la papereta impresa de cada candidatura, d'igual aspecte extern totes aquestes, que serviran per votar pels procediments assenyalats en aquest Estatut.
  
Llista d'electors
  
Article 93
  
Les llistes de col·legiats que tinguen dret a votar estaran exposades a les secretaries, i es podran fer reclamacions d'inclusió o exclusió fins al dia abans de la celebració de les eleccions. Aquestes reclamacions seran resoltes per la Junta Autonòmica de Govern a proposta de la Comissió d'Eleccions.
  
Comissió d'Eleccions
  
Article 94
  
94.1. L'Assemblea de Juntes de Govern, en determinar el calendari electoral, designarà una Comissió d'Eleccions, que s'encarregarà de coordinar el procés electoral i informar-ne a la Junta Autonòmica de Govern.
  
La dita comissió estarà formada pel secretari del COACV, un representant de cada col·legi territorial i un representant de cada candidatura, designat per aquesta.
  
94.2. La comissió assistirà a la Junta Autonòmica de Govern respecte al procés electoral i dels seus informes donarà compte així mateix a l'Assemblea de Juntes.
  
94.3. Són funcions d'aquesta comissió:
  
1. L'elaboració dels censos electorals.
  
2. La supervisió de la constitució de les meses electorals.
  
3. Resoldre els recursos i reclamacions contra els censos electorals.
  
4. Proposar a la Junta Autonòmica de Govern normes electorals complementàries de les establides en aquest Estatut.
  
5. El seguiment del procés electoral, amb informe i, si fa el seu cas, propostes a la Junta Autonòmica de Govern.
  
6. La recepció de les dades dels escrutinis realitzats en cada mesa electoral.
  
7. L'elaboració de l'escrutini global.
  
Meses electorals
  
Article 95
  
En cada seu col·legial es constituirà una mesa electoral, composta per un col·legiat designat per la Junta Autonòmica de Govern i un altre designat per la Junta de Govern Territorial, i ambdós col·legiats hauran de ser membres electes de juntes, Comissió Deontològica o Tribunal Professional i un representant de cada candidatura elegit per aquestes.
  
Cap candidat no serà membre de mesa electoral.
  
Actuarà com a president de la mesa el membre designat per la Junta Autonòmica de Govern i com a secretari el representant del col·legi territorial.
  
El president tindrà vot de qualitat en qüestions de procediment electoral.
  
En cada una de les delegacions comarcals del col·legi, es constituirà una mesa electoral, per a la qual el col·legi dictarà la normativa de constitució i funcionament adequades.
  
Cens d'electors
  
Article 96
  
El cens d'electors que votarà en cada mesa electoral s'elaborarà en funció de la residència professional de cada col·legiat amb dret a vot, segons censos territorials als quals es donarà suficient publicitat perquè tots els col·legiats coneguen la mesa en què poden exercir el dret al vot.
  
Els col·legiats podran sol·licitar en qualsevol secretaria el canvi de mesa electoral en el termini fixat en la convocatòria d'eleccions.
  
Celebració d'eleccions
  
Article 97
  
Les eleccions se celebraran el dia assenyalat a l'efecte, davant de la mesa electoral, en horari de votació de 10.00 a 19.00 hores, es produirà seguidament l'escrutini i s'estendrà una acta que s'elevara a la Comissió d'Eleccions.
  
Article 98
  
98.1. La votació s'efectuarà entregant cada votant al president de la mesa una papereta oficial impresa, que serà depositada immediatament a l'urna. El secretari assenyalarà en la llista del respectiu cens electoral els noms dels votants a mesura que ho vagen fent.
  
98.2. Els electors absents podran enviar el seu vot per correu, després de sol·licitar-lo a les secretaries col·legials, expressament i personalment.
  
Els esmentats vots han de remetre's en sobre oficial a la mesa electoral corresponent es depositaran en l'urna una vegada finalitzat el temps per votar personalment, i eliminaran aquells que hagen votat en persona. El procediment electoral garantirà l'autenticitat i el secret del vot emés per correu.
  
Només s'admetran els vots per correu que arriben abans del tancament de les meses.
  
Article 99
  
99.1. En cada mesa s'efectuarà l'escrutini i s'alçarà l'acta corresponent. D'aquesta acta es donarà trasllat a la Comissió d'Eleccions.
  
99.2. L'escrutini global de les votacions per a càrrecs de Junta Autonòmica de Govern s'efectuarà i proclamarà en veu alta, i quedarà elegida la llista amb majoria de vots; s'estendrà acta i es fixarà a les secretaries la llista de votants i la dels que hagen obtingut vot, amb expressió del nombre d'ells.
  
Els casos d'empat es decidiran mitjançant nova votació.
  
99.3. Els dubtes que puguen suscitar-se sobre la interpretació o validesa de vots les resoldrà immediatament cada mesa electoral la qual donarà compte a la Comissió d'Eleccions. Els electors i candidats podran examinar en acabar l'escrutini les paperetes que els oferisquen algun dubte.
  
Article 100
  
El resultat de les eleccions es farà públic per la secretaria per mitjà del tauler d'anuncis del COACV i mitjançant circular enviada als col·legiats. D'aquesta es donarà immediat compte a la Junta Autonòmica de Govern a efectes de fixació de data per a la presa de possessió i de verificació del compliment dels requisits legals.
  
Reclamacions i recursos
  
Article 101
  
Les reclamacions sobre la convocatòria i la normativa electoral es dirigiran a la Junta Autonòmica de Govern dins de la setmana següent a la seua publicació.
  
Els recursos contra l'escrutini i els resultats electorals s'interposaran directament davant del Consell Superior dels Col·legis d'Arquitectes, en el termini de 15 dies a comptar des de la publicació del resultat per circular.
  
Secció 3ª. Presa de possessió
  
Article 102
  
En el termini màxim de 15 dies a partir del dia de les eleccions, el degà ixent o en absència d'aquest un membre de la seua junta donarà possessió, davant de la Junta Autonòmica de Govern, reunida per a aquest efecte, als candidats elegits que reunisquen les condicions preceptuades, i disposarà el cessament de la Junta anterior.
  
D'aquest acte s'informarà la respectiva Assemblea General de Col·legiats en la primera sessió.
  
Realitzada la presa de possessió, s'informarà d'aquesta dins dels cinc dies següents al Consell Superior i a la conselleria corresponent.
  
CAPÍTOL VII
  
Règim jurídic
  
Article 103
  
103.1. Les actuacions del col·legi i els seus òrgans es regiran per allò que s'ha disposat en els estatuts Generals, en aquest Estatut, en els reglaments dels col·legis territorials i supletòriament la Llei de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú.
  
103.2. Els actes de tots els òrgans del col·legi, exclosos els de la Comissió de Deontologia Professional i Tribunal Professional, són susceptibles de recurs d'alçada davant de la Junta Autonòmica de Govern, excepte els de la Junta Autonòmica de Govern, l'Assemblea de Juntes i Assemblea General de col·legiats que seran recurribles en reposició.
  
103.3. Les resolucions de recursos en seu col·legial, seran impugnables davant de la jurisdicció competent, excepte en aquells casos que estiga establit el recurs d'alçada davant del Consell Superior dels Col·legis d'Arquitectes.
  
103.4. Els col·legiats que se senten perjudicats directament i personalment per acords d'òrgans col·legials podran sol·licitar de la Junta Autonòmica de Govern la suspensió de l'executivitat de l'acte fins que adquirisca fermesa, si del seu compliment es derivaren perjuís de difícil o impossible reparació.
  
103.5. Els actes de la Comissió de Deontologia Professional i del Tribunal Professional seran recurribles en els casos i forma indicats en el capítol que regula el règim disciplinari.
  
103.6. Els no col·legiats podran accionar contra els actes dels òrgans del col·legi davant de la jurisdicció competent, i no serà d'aplicació el règim ací establit.
  
103.7. Els col·legiats membres dels òrgans col·legials s'abstindran de participar i votar en els casos de denúncies que els afecten personalment.
  
CAPÍTOL VIII
  
Règim disciplinari
  
Secció 1ª. Sancions disciplinàries
  
Article 104
  
La inobservança dels deures professionals reflectits en els estatuts del Consell Superior dels Col·legis d'Arquitectes, aquest Estatut i les Normes Deontològiques d'Actuació Professional per part dels arquitectes col·legiats o habilitats serà objecte de sanció disciplinària.
  
1. Les infraccions es qualificaran com a lleus, greus o molt greus.
  
2. Tindran en principi la qualificació de greus les infraccions que corresponguen a algun dels tipus generals següents:
  
a) Exercici de la professió sense estar incorporat com a col·legiat o habilitat al col·legi corresponent, o trobar-se inhabilitat o suspés en dit exercici.
  
b) Col·laboració a l'exercici d'activitats pròpies de la professió d'arquitecte per part de qui no reunisca els requisits establits per a això.
  
c) Realització d'activitats professionals incompatibles per raó del càrrec o funció exercits, o en associació o col·laboració amb els qui es troben afectats per la dita incompatibilitat.
  
d) Actuacions amb infracció de les normatives ordenadores de la lleial competència entre els arquitectes.
  
e) Substitució de companys en treballs professionals sense haver obtingut la vènia o autorització corresponent en la forma reglamentària.
  
f) Usurpació de l'autoria de treballs professionals aliens.
  
g) Incompliment dels deures professionals de l'arquitecte amb dany del prestigi de la professió o dels legítims interessos de tercers.
  
h) Falsejament o greu inexactitud en la documentació professional.
  
i) Ocultació o simulació de dades que el col·legi haja de conéixer en l'exercici de les seues funcions de control o per al repartiment equitatiu de les càrregues col·legials.
  
j) Actuacions públiques en notori desprestigi de la professió o d'altres professionals, o amb menyspreu de l'autoritat legítima del col·legi.
  
k) Exercici de càrrecs col·legials amb infidelitat, per reiterada negligència en el seu exercici, incompliment d'acords que li vinculen o impediment des del seu càrrec a la contribució establida per al sosteniment dels òrgans col·legials.
  
1. Mereixeran la qualificació de molt greus les infraccions qualificables com a greus en què concórrega alguna de les circumstàncies següents:
  
a) Manifesta intencionalitat en la conducta.
  
b) Negligència professional inexcusable.
  
c) Desobediència reiterada a acords o requeriments col·legials.
  
d) Dany o perjuí greu del client, d'altres arquitectes, del col·legi o de terceres persones.
  
e) Existència d'un lucre il·legítim, propi o aliè, possibilitat per l'actuació irregular de l'arquitecte.
  
f) Abús de confiança depositada pel client, en especial si concorren les circumstàncies de càrrec públic o d'actuació simultània com a promotor o constructor.
  
g) Trobar-se en l'exercici d'un càrrec col·legial o públic en cometre la infracció, quan d'aquesta circumstància es derive un major desprestigi de la imatge o dignitat professional o bé quan la infracció s'haja comés prevalent-se de dit càrrec.
  
h) Haver sigut sancionat anteriorment per resolució ferma a causa de qualsevol infracció greu no cancel·lada.
  
NOTA: segons text aprovat per l'Assemblea General Ordinària de Juntes de Govern dels Col·legis d'Arquitectes d'Espanya, de 27 de novembre de 1998.
  
4. Són lleus les infraccions no compreses en l'apartat 2 d'aquest article i les que, encara que hi estiguen, revestisquen menor entitat per concórrer conjuntament falta d'intencionalitat, escassa importància del dany causat i ànim diligent d'esmenar la falta o remeiar els seus efectes. Altrament, les faltes qualificables en principi com a lleus, seran greus quan concorre alguna de les circumstàncies enumerades en l'apartat 3 d'aquest article.
  
Article 105
  
1. Podran imposar-se les següents sancions disciplinàries:
  
1a. Advertència per ofici.
  
2a. Reprensió pública.
  
3a. Suspensió en l'exercici professional en l'àmbit del col·legi, per un termini de fins a sis mesos.
  
4a. Suspensió en l'àmbit del col·legi, per un termini entre sis mesos i un dia i un any.
  
5a. Suspensió en l'exercici professional en l'àmbit del col·legi, per un termini entre un any i un dia i dos anys.
  
6a. Suspensió en l'exercici professional en l'àmbit del col·legi, per un termini entre dos anys i un dia i tres anys.
  
7a. La sanció 6a. i, a més a més, proposta de suspensió en l'exercici professional en tot el territori espanyol per un termini de fins a dos anys.
  
8a. Expulsió del col·legi amb proposta de suspensió en l'exercici professional en tot el territori espanyol per un termini de fins a tres anys.
  
2. A les infraccions lleus correspondran les sancions 1a. i 2a.; a les greus, les sancions 3a. i 4a., i a les molt greus, les sancions 5a., 6a., 7a. i 8a.
  
Les circumstàncies a què es refereixen els apartats 2, 3 i 4 de l'article 104 operen, a més a més com a determinants, en un primer moment, per a la qualificació de la infracció en molt greu, greu o lleu, com a dada per a precisar, seguidament, la concreta sanció aplicable a la infracció resultant d'entre les diverses previstes per a aquesta, conforme al paràgraf anterior, a l'efecte de la qual s'observaran les següents regles:
  
a) La concurrència d'una sola circumstància d'agravació determinarà que a la infracció, així agreujada en la seua qualificació, s'impose la sanció menys onerosa d'entre les previstes per a la dita qualificació.
  
b) La concurrència d'una sola circumstància d'atenuació determinarà que a la infracció, així atenuada en la seua qualificació, s'impose la sanció més onerosa d'entre les previstes per a dita qualificació.
  
c) La concurrència de dos o més circumstàncies d'agravació i, en tot cas, la reiteració, determinarà que a la infracció, així agreujada en la seua qualificació, s'impose la sanció més onerosa d'entre les previstes per a dita qualificació.
  
d) La concurrència de dos o més circumstàncies d'atenuació determinarà que a la infracció, així atenuada en la seua qualificació, s'impose la sanció menys onerosa d'entre les previstes per a dita qualificació.
  
Quan conforme a les regles precedents no siga possible precisar la concreta sanció aplicable, l'òrgan sancionador, a la vista de les circumstàncies de tot ordre presents en el supòsit considerat, la determinarà al seu prudent arbitri d'acord amb les regles de la sana crítica.
  
3. Les sancions 7a. i 8a. estan subjectes a ratificació del Consell Superior de Col·legis referida únicament a les propostes complementàries de suspensió al territori espanyol. Si el Consell confirma dita proposta en tot o en part, el recurs procedent contra la sanció en la seua totalitat serà davant del Consell Superior; si la rebutja, tornarà l'expedient al col·legi i s'indicarà a l'interessat el recurs procedent.
  
Article 106
  
Execució i efectes de les sancions
  
1. Les sancions no s'executaran ni es faran públiques en el butlletí o circular col·legial mentre no siguen ferms. La sanció 1a. no serà publicada en cap cas.
  
2. Les sancions 3a. a 8a. impliquen accessòriament la suspensió dels drets electorals pel mateix període de la seua duració, així com el cessament en els càrrecs col·legials que s'exerciren.
  
3. De totes les sancions, excepte de la 1a., així com de la seua cancel·lació, es deixarà constància en l'expedient col·legial de l'interessat i s'adonarà al Consell Superior dels Col·legis.
  
Article 107
  
Prescripció i cancel·lació
  
1. Les infraccions i les sancions prescriuen:
  
a) Les lleus, als sis mesos.
  
b) Les greus, als dos anys.
  
c) Les molt greus, als tres anys.
  
Els terminis de prescripció es compten des de la comesa de la infracció o des que és ferma la sanció que es tracte.
  
La prescripció s'interromp per qualsevol acte col·legial exprés i manifest dirigit a investigar la presumpta infracció o a executar la sanció.
  
1. Les sancions es cancel·laran:
  
a) Si foren per infracció lleu, als sis mesos.
  
b) Si foren per infracció greu, als dos anys.
  
c) Si foren per infracció molt greu, als quatre anys.
  
d) Les d'expulsió als sis anys.
  
Els terminis anteriors es comptaran des del dia següent a aquell en què la sanció s'haja executat o acabat de complir o prescrit.
  
La cancel·lació suposa l'anul·lació de l'antecedent a tots els efectes i, en el cas de les sancions d'expulsió, permet a l'interessat sol·licitar la reincorporació al col·legi.
  
Secció 2a. Comissió de Deontologia Professional
  
És l'organisme encarregat de la imposició de tota classe de correccions disciplinàries.
  
Article 108
  
La Comissió de Deontologia Professional estarà integrada per tres membres titulars i tres suplents, que s'elegiran entre els que representen els tres grups d'edat i, alhora, les tres circumscripcions territorials del col·legi.
  
Els suplents actuaran en cas de vacant, absència o malaltia d'algun titular o, quan les necessitats del treball així ho exigisquen.
  
No podran formar part de la comissió els col·legiats que hagen sofrit alguna de les sancions 3a., 4a., 5a., 6a., 7a. i 8a., o la 2a. fins transcorregut un any des del compliment de la sanció.
  
La duració del seu mandat serà de tres anys i la seua renovació es produirà quan corresponga elecció ordinària per cobrir els càrrecs de la Junta Autonòmica de Govern, i s'aplicarà, en quant siga possible el mateix règim electoral, en especial quant es referix a la duració en el càrrec pel límit de dos mandats.
  
En la primera sessió de la comissió, després de la presa de possessió dels seus membres, es fixaran les regles de funcionament elegint d'entre ells el president i el secretari de la comissió. Els membres titulars hauran de comunicar, si fa el cas, la seua impossibilitat d'assistència a determinada sessió amb la deguda antelació, per poder ser substituïts en aquesta per un dels suplents.
  
Article 109
  
Per tal de procedir a l'elecció, la Secretaria del COACV disposarà la formació de les llistes d'arquitectes, dividides en els tres grups mencionats, llistes que s'exposaran als taulers d'anuncis del COACV i dels col·legis territorials i a les quals es donarà la deguda publicitat, per tal que siguen conegudes per tots els col·legiats perquè puguen formular les observacions sobre la inclusió o exclusió amb el respectiu grup.
  
Article 110
  
Una vegada celebrada l'elecció a la comissió no podrà rebutjar-se cap membre, ni fins i tot basant-se en errors de les llistes que hagen servit per a l'elecció.
  
Article 111
  
L'actuació de la comissió serà completament autònoma i podrà sol·licitar de la Junta Autonòmica de Govern i dels òrgans dels col·legis territorials quantes dades i informes estime oportuns, si bé la comissió serà l'única responsable dels seus acords, els quals hauran de ser presos en sessió secreta i amb assistència de les dues terceres parts, com a mínim, dels membres que la integren.
  
Els acords hauran de ser adoptats per la majoria dels assistents.
  
No s'admetran vots particulars.
  
Les sessions de la comissió no podran ser interrompudes fins que s'hagen formulat i firmat la resolució.
  
Article 112
  
El càrrec de membre o suplent d'aquesta comissió és irrenunciable, i serà obligatòria l'assistència a les sessions fins i tot per a aquells que no residisquen en la seu central del col·legi. Les despeses de desplaçament que s'originen seran abonats pel col·legi.
  
En cas d'impossibilitat d'assistència degudament anunciada i justificada o d'incompatibilitat a juí de la Comissió, aquesta designarà i citarà un dels suplents per a la sessió o tema, respectivament, de què es tracte.
  
Article 113
  
Quan la Comissió de Deontologia Professional tinga notícia, per denúncies o per informació pròpia, que la conducta d'un col·legiat s'aparta dels deures socials, professionals o legals relacionats amb la professió i, especialment, dels determinats en els estatuts, Reglaments i acords dels òrgans col·legials, convocarà immediatament una reunió on s'examinaran els antecedents que hagen pogut reunir-se i, en cas necessari, es practicaran investigacions complementàries per adquirir els elements de juí que es jutgen indispensables.
  
Article 114
  
Quan davant de qualsevol òrgan col·legial es produïsca una denúncia de tercer, entés com a persona física o jurídica no col·legiada, per presumptes infraccions deontològiques, la mateixa es passarà al degà, qui, alhora, es dirigirà a la Comissió de Deontologia perquè realitze una informació reservada prèvia, amb audiència de l'interessat.
  
Rebuda aquesta i d'acord amb el seu contingut, el degà sol·licitarà l'obertura del corresponent expedient o bé rebutjarà la denúncia, li ho comunicarà al denunciant i establirà, en aquest últim cas, si la denúncia ha tingut transcendència pública, les accions legals oportunes en defensa del bon nom del col·legiat.
  
Article 115
  
Una vegada que la comissió dispose dels antecedents necessaris i apreciat algun motiu per a la seua intervenció, s'iniciarà l'expedient disciplinari, i es nomenarà instructor el qual establirà l'oportú plec de càrrecs que es passarà al col·legiat inculpat, al qual s'exigirà que justifique la recepció i se li donarà un termini màxim de 10 dies per a la contestació.
  
Article 116
  
L'inculpat contestarà per escrit o sol·licitarà ser oït en sessió davant de la comissió, a què podrà acudir per si o representat per un altre company. En vista d'aquest desig, el president assenyalarà dia i hora per a la vista respectiva i, una vegada sentida la defensa, celebrara sessió secreta, la qual no podrà suspendre's fins a la redacció i firma de la resolució que recaiga.
  
Podrà, així mateix, celebrar-se vista en forma anàloga, a juí de la comissió, fins i tot, quan l'inculpat no l'haguera sol·licitat.
  
Article 117
  
Si s'haguera contestat per escrit el plec de càrrecs a què es refereix a l'article anterior, se citarà a nova reunió, en què si no es creguera necessari oir l'inculpat, continuarà la deliberació i es dictarà la resolució tal i com els estatuts preveuen.
  
Article 118
  
Una vegada recaiguda la resolució, serà notificada per escrit a l'inculpat, amb expressió dels recursos procedents i termini per a interposar-lo i a la Junta Autonòmica de Govern, sense el requisit de la qual mancarà d'eficàcia.
  
També es notificarà al denunciant i a l'òrgan de govern del col·legi territorial de la residència de l'inculpat.
  
Les resolucions hauran de ser motivades, contindran la relació de fets provats amb referència al plec de càrrecs i la qualificació de la seua gravetat.
  
Article 119
  
La comissió, en el cas de no contestació al plec de càrrecs o no compareixença de l'inculpat a la citació, dictarà amb els antecedents que obren en l'expedient.
  
Article 120
  
La Comissió de Deontologia Professional podrà imposar les correccions disciplinàries establides en l'article 105.
  
La imposició de totes aquestes correccions no ha de supeditar-se a l'ordre en què apareixen redactades, sinó a la gravetat de la falta que done origen a la sanció.
  
Cap correcció no podrà ser imposada per la Comissió de Deontologia Professional sense la prèvia formació d'expedient, en què s'oirà l'interessat, i se li permetrà aportar quantes proves estime oportunes i defendre's per si mateix o per mitjà d'un altre company.
  
La Junta Autonòmica de Govern estarà sempre legitimada per a interposar els referits recursos.
  
Article 121
  
Els terminis màxims en què hauran d'emetre la seua resolució seran de sis mesos per a la Comissió de Deontologia, tres mesos per al Tribunal Professional i tres mesos per al Consell Superior de Col·legis, comptats a partir de la recepció de l'expedient.
  
Article 122
  
Mentre no es dicte acord ferm, es respectaran en tota la seua integritat els drets i funcions del col·legiat contra qui es dirigisca l'expedient.
  
Secció 3ª. El Tribunal Professional
  
Article 123
  
El Tribunal Professional que ha d'entendre en els recursos que càpiguen contra les correccions imposades per la Comissió de Deontologia Professional, estarà constituït per tres membres titulars, més tres suplents, que seran elegits d'acord amb el mateix procediment, duració i representativitat que s'ha establit per a la Comissió Deontològica.
  
Els suplents actuaran en cas de vacant o malaltia d'algun titular o, quan les necessitats de treball així ho exigisquen.
  
Article 124
  
El càrrec de vocal és obligatori i irrenunciable. L'assistència serà igualment obligatòria, fins i tot per a aquells col·legiats que no residisquen en la seu central del col·legi, en aquest cas les despeses motivades pel desplaçament correran a càrrec del col·legi. En cas d'evident impossibilitat física, degudament comprovada pels mitjans que estime oportuns el tribunal o d'incompatibilitat, a juí d'aquest, es cridarà per a actuar al suplent i, si aquest tampoc no poguera assistir, es designarà un altre suplent que li seguisca en ordre numèric.
  
En la primera sessió del tribunal després de la presa de possessió dels seus membres es fixaran les regles de funcionament, i s'elegiran d'entre ells el president i el secretari.
  
Article 125
  
Els membres de la Junta Autonòmica de Govern i dels òrgans de govern dels col·legis territorials no podran pertànyer a aquest rribunal.
  
Article 126
  
Davant del Tribunal Professional es donarà audiència a l'interessat amb tota l'amplitud possible, i se li invitarà a aportar quantes proves estime oportunes i a defendre's per si mateix o per mitjà d'un altre company degudament autoritzat.
  
Article 127
  
Els acords no seran favorits si no s'adopten per majoria absoluta, en sessió secreta i amb assistència de les tres quartes parts, com a mínim, dels membres que constituïsquen el tribunal. No s'admetran vots particulars ni apareixeran més juís dels que nasquen del criteri col·lectiu. Les sessions del tribunal, una vegada obertes, no podran suspendre's fins que, després de la deliberació, s'haja formulat i firmat la resolució, que el secretari redactarà amb els resultands i considerands en què es base.
  
Article 128
  
Totes les resolucions sancionatòries seran recurribles en el termini d'un mes davant del Tribunal Professional.
  
Contra les resolucions dictades pel Tribunal Professional en resoldre els recursos, cabrà interposar recurs davant del Consell Superior, en el termini d'un mes quan la sanció imposada siga la 7a. o la 8a.
  
Per als recursos davant del Tribunal Professional el procediment serà el següent:
  
Rebuda pel col·legiat la notificació de la Junta Autonòmica de Govern se li comunicarà la sanció acordada per la Comissió de Deontologia Professional i considerant-la injusta, elevarà, en un termini d'un mes, una instància al president del tribunal, que s'admetrà sota rebut a la Secretaria del COACV i es farà arribar a la seua destinació abans de 48 hores.
  
El president requerirà l'interessat perquè, en un nou termini de deu dies, presente el corresponent plec raonat, acompanyat d'una còpia; el plec quedarà en poder del president i la còpia es remetrà a la Comissió de Deontologia Professional perquè aquesta, alhora, presente en igual forma i termini la seua contestació, acompanyada de la còpia certificada de l'expedient instruït com a base per a la sanció apel·lada.
  
Si ni l'apel·lant ni la Comissió de Deontologia Professional demanen la celebració de vista oral, el tribunal, en el cas de no estimar-ho tampoc necessari, dictarà atenint-se als documents aportats; en el cas contrari, el president convocarà a juí amb vuit dies d'antelació, i fixarà el dia i hora en què ha de tindre lloc. Constituït el tribunal es donarà audiència al recurrent i a un representant de la Comissió de Deontologia Professional, degudament autoritzat per aquesta. Ambdós aportaran tots els justificants que posseïsquen en defensa dels seus punts de vista i exposaran el que creguen d'interés, i es consignarà en acta allò que els interessats demanen.
  
La decisió es basarà en els documents presentats i en les proves i manifestacions que s'hagen fet constar en l'acta, i es constituirà el tribunal en sessió secreta i deliberant amb la major amplitud per dictar la decisió. El tribunal actuarà sempre dins dels terminis fixats.
  
Article 129
  
Les sancions s'aplicaren segons allò que s'ha establit en l'article 105 i d'acord amb el reglament específic corresponent, i el tribunal dictarà d'acord amb el seu criteri mentre estiga aprovat el dit reglament.
  
Secció 4a. Funcionament
  
Article 130
  
En sessió conjunta de la Comissió Deontològica i del Tribunal Professional, s'elegirà, d'entre els membres d'aquella, el secretari de coordinació d'ambdós òrgans, que assumirà les funcions d'admissió, tràmit, notificacions, custòdia de tots els expedients deontològics, i actuarà al mateix temps d'òrgan de relació entre aquests i la Junta de Govern.
  
Seran funcions de l'expressada secretaria:
  
a) Convocar per ordre d'algun dels dos presidents les reunions d'ambdós òrgans.
  
b) Portar el Registre d'Entrada de les denúncies que es presenten (o la presa de coneixement dels assumptes iniciats d'ofici), per a la seua immediata tramesa a la Comissió de Deontologia Professional.
  
c) Comunicar o notificar les resolucions dels òrgans deontològics a les parts interessades.
  
d) Custodiar els expedients dels assumptes que es tramiten pels dos òrgans deontològics col·legials.
  
e) Coordinar les actuacions interdependents d'ambdós òrgans.
  
f) Vetlar per la tramesa en temps i forma dels expedients i documents que un òrgan necessite de l'un altre.
  
g) Seguiment dels terminis impugnatoris.
  
h) Constatació de la fermesa de les resolucions, als efectes de comunicar-ho als òrgans col·legials als qui incumbisca la seua execució.
  
i) Vetlar pel compliment de l'execució material de les resolucions acordades.
  
j) Tramesa dels expedients als òrgans judicials que ho requeriren.
  
k) Ser l'interlocutor permanent dels òrgans deontològics davant de la Junta de Govern i viceversa.
  
a) Aquelles altres per a les quals siga facultat per la comissió i tribunal conjuntament.
  
ll) Traslladar al Consell Superior les denúncies que es produïsquen per raons deontològiques, contra els col·legiats que ostenten la condició de càrrec col·legial.
  
Article 131
  
Totes les sancions definitives dels òrgans deontològics disposaran d'informe jurídic preceptiu.
  
Les resolucions definitives dels òrgans deontològics, abans de ser notificades, es comunicaran al degà per al seu coneixement i aprovació.
  
Article 132
  
Els òrgans deontològics queden facultats per a dotar-se de normes de funcionament i organitzatives pròpies, que hauran de ser ratificades per la Junta de Govern.
  
Els presidents podran assistir a les juntes de govern amb veu però sense vot, quan es tracten assumptes proposats pels seus respectius òrgans deontològics, segons l'article 37.5.
  
CAPÍTOL IX
  
Consell Superior de Col·legis i altres entitats professionals
  
Article 133
  
Aquest col·legi participa en el Consell Superior dels Col·legis d'Arquitectes a través del seu degà, com a òrgan superior de coordinació dels col·legis i de representació a nivell nacional i internacional, que justifica la seua gestió i rep l'aprovació de comptes i pressupostos de l'Assemblea General de Govern, segons allò que s'ha establit en els estatuts per a Règim i Govern dels Col·legis d'Arquitectes i el Reglament de Règim Interior del Consell Superior dels Col·legis d'Arquitectes.
  
Article 134
  
El Col·legi d'Arquitectes de la Comunitat Valenciana té un conseller representant en el ple del Consell, que és el degà.
  
El conseller representant titular podrà assistir als plens acompanyat per un adjunt i els assessors que autoritze el Consell.
  
Article 135
  
El col·legi consignarà en els seus pressupostos les quantitats necessàries per a contribuir al sosteniment de dit Consell Superior.
  
Article 136
  
El Consell Superior, respecte d'aquest col·legi, exercirà dins del marc de les seues competències i sense perjuí de les accions que en compliment de la legalitat vigent puga exercir el col·legi, les següents funcions:
  
a) Dictar disposicions de caràcter executiu sense perjuí de les responsabilitats que, amb tota amplitud, puguen exigir-se a aquest.
  
b) Establir criteris d'interpretació de disposicions legals i reglamentàries en matèria professional i normes de coordinació de l'activitat col·legial.
  
c) Formular recomanacions en matèria de competència col·legial.
  
d) Dirimir els conflictes amb altres col·legis.
  
e) Resoldre els recursos d'apel·lació interposats davant d'aquest contra les sancions 7a. i 8a., quan la sanció implique suspensió de l'exercici professional fora del territori del COACV.
  
f) Resoldre els recursos contra l'escrutini i els resultats electorals del col·legi plantejats en la forma establida en l'article 101.
  
g) Visar l'Estatut del Col·legi Autonòmic i les seues modificacions.
  
h) Les que concedisquen els estatuts i reglaments vigents.
  
Article 137
  
El Consell Superior dels Col·legis d'Arquitectes serà l'òrgan competent, per al coneixement en via de recurs d'alçada, dels recursos que es plantegen contra les sancions 7a. i 8a. imposades pel Tribunal Professional, sempre que aquestes comporten suspensió en l'exercici de la professió en tot l'àmbit de l'estat espanyol.
  
Article 138
  
La Junta Autonòmica de Govern seguirà el funcionament d'altres entitats professionals formades per arquitectes, voluntàriament inscrits, entre aquestes la Germandat Nacional d'Arquitectes, l'Associació d'Assegurances Mútues d'Arquitectes Superiors, ASEMAS, la Caixa Cooperativa d'Arquitectes, la Cooperativa de Consum Valenciana d'Arquitectes o entitats que presten serveis directes al col·lectiu, tals com les que sustenten les assegurances de responsabilitat civil professional, a fi de disposar de la millor informació possible en defensa dels interessos d'aquests.
  
Disposicions finals
  
Primera
  
Queden derogats el Reglament de Règim Intern del Col·legi d'Arquitectes de la zona de València de 1931, el Reglament de Delegacions de 1934 revisat en 1978, el Reglament Orgànic de Forensies de 1931, el Reglament Orgànic de Tributació al Col·legi i Distribució de les càrregues fiscals entre els col·legiats de 1931, el Reglament Orgànic de Distribució de Treballs i Ajuda Econòmica als col·legiats de 1932, els estatuts del Centre de Serveis i informes de 1980, els estatuts de les agrupacions voluntàries de 1985, el Reglament General de Règim Interior i de Govern de 1996 i quants reglaments o normes d'igual o inferior rang s'oposen a aquest Estatut.
  
Segona
  
S'autoritza la Junta Autonòmica de Govern a redactar, per si o a instància de l'Assemblea General o dels òrgans dels col·legis territorials, els reglaments particulars i orgànics que se citen en aquest Estatut General, els quals hauran de ser aprovats per l'Assemblea General i donats a conéixer mitjançant circular general.
  
Així mateix, s'autoritza la Junta Autonòmica de Govern a introduir en el present text les correccions imposades en el tràmit d'aprovació definitiva com a control de legalitat.
  
Tercera
  
Les modificacions que s'introduïsquen a aquests estatuts, se sotmetran als mateixos tràmits que als seguits per a la seua aprovació.
  
Disposicions addicionals
  
Primera
  
Els col·legis territorials, en el termini d'un any, adaptaran els seus reglaments de règim intern a aquest nou Estatut.
  
Segona
  
Aquest text té el caràcter de norma bàsica respecte dels reglaments de règim intern dels col·legis territorials.
  
Tercera
  
Aquest Estatut constitueix legislació supletòria dels reglaments particulars dels col·legis territorials en les matèries pròpies d'aquests.
  
Quarta
  
Es regularà reglamentàriament la delegació entre els membres de les organitzacions de base reconegudes (delegacions, agrupacions, etc.) que en reunions prèvies hagen debatut cap assumpte inclòs en l'ordre del dia de l'Assemblea General per votar en aquesta sobre dits assumptes
  
Disposicions transitòries
  
Primera
  
Aquest text entrarà en vigor l'endemà de la seua publicació per circular.
  
Segona
  
La Junta Autonòmica de Govern adoptarà les mesures que considere oportunes en ordre a l'adequació de l'estructura i composició dels òrgans de govern i deontològics a les determinacions d'aquest Estatut.
  
Tercera