Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5698, del 07-02-2008 (2008/1350)

RESOLUCIÓ de 14 de gener de 2008, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per què s'ordena la publicació de determinades declaracións d'impacte ambiental, corresponent als municipis Cullera, Alfarp, Les Coves de Vinromà, Elx, La Pobla Tornesa, Cabanes, Benlloch i Buñol.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5698

Data del DOGV
:   07-02-2008

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2008/1350


Data del document
:   14-01-2008

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Pobla Tornesa, la
    * Cabanes
    * Coves de Vinromà, les
    * Cullera
    * Buñol
    * Benlloc
    * Elx
    * Alfarb
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 14 de gener de 2008, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per què s'ordena la publicació de determinades declaracións d'impacte ambiental, corresponent als municipis Cullera, Alfarp, Les Coves de Vinromà, Elx, La Pobla Tornesa, Cabanes, Benlloch i Buñol. [2008/1350]  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracións d'impacte ambiental  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracións d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracións en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.  
En virtut d'això, he resolt:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracións d'impacte ambiental corresponent a l'expedients 202/05-AIA Cullera, 099/05-AIA Alfarp, 228/05-AIA Les Coves de Vinromà, 185/05-AIA Elx, 024/05-AIA La Pobla Tornesa, Cabanes i Benlloch i 049/05-AIA Buñol, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.  
València, 14 de gener de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 202/05-AIA  
Títol: Línia subterrània trifàsica de mitja tensió a 20 kV, des del nou pas aeri-subterrani en suport núm. 700585 i CT  
Promotor: Iberdrola Distribución Eléctrica SAU   
Autoritat substantiva: conselleria d'Infraestructures i Transport  
Localització: Camí del Mig, parcel·les 6 i 38 del polígon 60, partida Cabeçol del Mareny de Sant Llorenç, Cullera (València)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista  
L'objecte del projecte presentat consisteix a tendir una línia subterrània trifàsica de mitja tensió entre el suport núm. 700585 de la línia aèria de mitja tensió que discorre per les proximitats (en el qual es farà un pas d'aeri a subterrani), seguint el camí i a la vora de les parcel·les 6 i 38 del polígon 60, fins al centre de transformació (CT) projectat que se situarà en la mateixa parcel·la 6 del polígon 60 al costat del camí.  
La longitud de la línia és de 52 m, mentre que la longitud de la rasa que s'ha de realitzar per a soterrar-la és de 36 m. El cable conductor serà tipus SS MT DH-Z1 de 31x1x150 mm² de secció.  
El CT serà un edifici independent prefabricat.  
Es justifica la realització d'esta infraestructura en la demanda de la població agrícola de la zona. Les parcel·les de la zona estan dedicades predominantment a l'agricultura.  
Segons l'estudi d'impacte ambiental, el projecte descrit va associat al projecte d'execució del CT i al d'electrificació en baixa tensió per a subministrament d'energia a diverses parcel·les per a abastir els motors de reg per degoteig de les explotacions agrícoles circumdants.   
2. Alternatives  
Segons s'indica en l'estudi d'impacte ambiental, s'han considerat altres alternatives a l'hora de dissenyar la instal·lació i finalment s'ha seleccionat la projectada. No obstant això, no es descriu cap d'aquestes alternatives ni l'impacte d'aquestes sobre el medi.  
Afeccions legals  
Malgrat que en l'estudi d'impacte ambiental s'indica que la zona on se situa l'actuació no està dins del Parc Natural de l'Albufera, segons la Cartografia d'espais naturals protegits de la conselleria de Territori i Habitatge les parcel·les afectades sí que s'hi troben. Són per tant d'aplicació els requisits establits en el Pla rector d'ús i gestió (PRUG) del Parc Natural de l'Albufera, aprovat per mitjà del Decret 259/2004, de 19 de novembre, del Consell de la Generalitat.  
Així mateix, les parcel·les afectades es troben situades en una zona declarada lloc d'interés comunitari (LIC), zona d'especial protecció d'aus (ZEPA), zona humida i inclosa en el Pla d'ordenació forestal de la Comunitat Valenciana (encara que es tracta de parcel·les de tarongers i cultius de regadiu).   
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important per l'actuació.  
Els factors ambientals considerats en l'estudi d'impacte ambiental són els següents:  
- Flora, tant la vegetació natural (escassa, per tractar-se del marge d'un camí) com la de cultiu  
- Fauna, principalment l'avifauna  
- Terra i sòl, per l'ocupació de vials durant la fase de construcció  
- Aire, per l'emissió de partícules  
- Aigua, per la modificació sobre la xarxa de drenatge i la qualitat de les aigües  
- Paisatge  
- Espais protegits  
- Béns materials (patrimoni). A aquest respecte s'indica que no s'han identificat elements del patrimoni cultural, per la qual cosa no ha considerat necessari sol·licitar informe la conselleria competent  
- Infraestructures  
- Salut i benestar  
- Acceptació social  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants  
Dels factors ambientals la possible afecció del qual s'ha considerat, s'indica que:  
- Es dóna un impacte positiu sobre les infraestructures, la salut i benestar i l'acceptació social  
- No hi ha efecte significatiu sobre la vegetació o el patrimoni.  
- Hi ha efecte negatiu encara que en grau baix sobre la terra-sòl, els espais protegits, l'avifauna i el paisatge  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental  
Com a mesures protectores i correctores es proposen:  
- En la fase de construcció:  
- Minimització de la pols per mitjà de reg  
- Minimització de l'impacte acústic, per mitjà de l'ús de maquinària amb marcat CE  
- Evitar abocaments accidentals per mitjà del correcte manteniment de la maquinària  
- Control de les obres per mitjà de pannells de control  
- Durant la fase posterior a les obres:  
- El traçat subterrani es considera com a mesura preventiva  
- S'impermeabilitza el cablejat  
- Es mantindrà el paisatge, els vials, les séquies i cultius igual que estaven abans de l'actuació prevista  
S'indica que el programa de vigilància ambiental va associat que sorgisquen avaries, per la qual cosa no se'n defineix el contingut sinó només les seues directrius.  
Atés la ubicació de l'actuació i el projecte proposat, cal destacar els aspectes següents:  
- El Pla rector d'ús i gestió del parc natural de l'Albufera estableix en el capítol XIII les normes generals sobre infraestructures, a les quals s'adapta el projecte presentat.   
- Els principals avantatges ambientals adoptats en el projecte són: es tracta d'un traçat subterrani, discorre pel marge d'un camí existent, únicament s'afecta la flora del marge del camí (la qual cosa està permés pel mateix PRUG de l'Albufera), es restaura el camí a l'estat original d'aquest després de les obres i no s'afecta de manera permanent a la circulació d'aigua. El CT se situa al costat del camí i s'eleva un màxim de 3 m sobre el terreny.   
Tramitació administrativa  
Amb data 2 de novembre de 2005, va tenir entrada en els Serveis Centrals de la conselleria de Territori i Habitatge escrit del Servei Territorial d'Energia pel qual es remetia l'expedient del projecte, incloent:  
- Projecte de línia subterrània trifàsica de mitja tensió a 20 kV, des del nou pas aeri subterrani en suport núm. 700585 fins a CT en projecte.  
- Projecte de CT prefabricat de formigó tipus U-4.3.1-Y  
- Estudi d'impacte ambiental  
El mateix escrit de remissió certifica que l'expedient ha sigut sotmés a informació pública per mitjà d'anunci en el BOP, sense que s'hi hagen presentat al·legacions.  
Amb data 30 de novembre de 2005, es va remetre consulta a l'Àrea de Planificació i Ordenació del Territori sobre la compatibilitat ambiental del projecte amb les figures de protecció ambiental que afecten l'àmbit del projecte.  
Amb data 15 de desembre de 2005 es va rebre resposta a aquest escrit, indicant que el projecte és compatible amb el règim d'ordenació del vigent PRUG de l'Albufera i amb la conservació dels valors naturals de la zona humida catalogada i de la ZEPA i LIC de la mateixa denominació. Així mateix indica que el Consell Directiu del parc natural de l'Albufera va emetre en data 18 de novembre de 2003 informe favorable sobre l'assumpte, del qual s'hi adjunta còpia. S'ha observat que aquest informe té vigència d'un any.  
Consideracions jurídiques  
La línia de mitja tensió projectada ha de sotmetre's al procediment d'avaluació d'impacte ambiental d'acord amb l'epígraf 2.g (segon apartat) de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/1989, de 3 de març.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte d'instal·lació de línia elèctrica subterrània de mitja tensió i centre de transformació, promoguda per Iberdrola Distribución Eléctrica SAU al terme municipal de Cullera, partida Cabeçol, sempre que aquesta es realitze amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental.  
Segon  
Addicionalment, s'hi estableixen les condicions següents:  
1. És obligat observar les normes generals sobre infraestructures establides en el capítol XIII de l'annex I del Decret 259/2004, de 19 de novembre. En especial, serà necessari disposar d'informe previ favorable, preceptiu i vinculant del Consell Directiu del Parc Natural de l'Albufera amb anterioritat a l'atorgament de la corresponent llicència.   
2. Es procedirà a la recollida i trasllat a un abocador autoritzat de totes les restes d'obres que s'hagen generat (terres, material elèctric, etc.).   
3. Es restauraran a les seues condicions inicials, totes les àrees que s'hagen vist alterades per les obres.  
4. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a la Direcció General de Gestió del Medi Natural de la conselleria de Territori i Habitatge que establirà, si escau, l'aplicació de noves mesures correctores.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 16 de desembre de 2005.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 99/05-AIA  
Títol: Explotació avícola de cria de polletes  
Promotor: Avícola Asensi, SL  
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Alfarp (València)  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat per a la granja avícola  
Localització: Partida el Realet, polígon 15, parcel·la 13 del terme municipal d'Alfarp (València)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a l'explotació avícola, les característiques de la qual, segons la documentació aportada, són:  
L'activitat avícola, consistirà en la cria de polletes per a ser destinades en un futur a gallines ponedores.  
L'activitat s'exercirà en una nau ja construïda que s'ha destinat amb anterioritat a gallines ponedores. La nau està constituïda per dues plantes amb una superfície total de 1.232 m². A més hi ha un magatzem de 41,18 m² repartits entre les dues plantes. Les instal·lacions auxiliars són una sitja per a pinso, un femer de 104 m² i una balseta de lixiviats de 4 m² de superfície construïda.  
La capacitat de l'explotació serà de 55.000 polletes, que romanen en l'explotació durant 17 setmanes, moment en què ixen destinades a altres explotacions.  
La gallinassa s'acumula en cintes transportadores sota les gàbies, la qual s'extraurà diàriament de la nau i es depositarà en les zones d'emmagatzemament impermeabilitzades, on es practicaran tasques de volteig per a accelerar el procés de descomposició de la matèria orgànica. Es produeix 700 t de gallinassa/any. Aquest residu orgànic serà retirat per Jesús Ortiz Roig (del qual no s'aporta CIF ni identificació legal de l'activitat).  
El proveïment d'aigua en l'explotació procedeix de la xarxa pública d'aigua potable que procedeix al seu torn del pou les Colmenes, pou que abasteix tota la mancomunitat del Marquesat, la qual està tramitant davant de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer la incorporació en la secció C del Registre d'aigües, amb destinació al proveïment dels habitants d'Alfarp, Catadau i Llombai, per mitjà de l'expedient número i referència de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer 1988-IP-3846.  
Es realitzarà la neteja i la desinfecció integral de la nau una vegada buides les gàbies. Es controlarà la proliferació de mosques i altres insectes amb l'aplicació de desinsectacions periòdiques. La lluita contra rosegadors se centrarà en la col·locació de productes raticides en la nau.  
Els cadàvers seran retirats per una empresa gestora autoritzada a l'efecte (no s'aporta document que justifique l'esmentada retirada).  
El nucli de població es localitza a 0,5 km de l'explotació.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública  
El projecte d'activitat, estudi d'impacte ambiental i expedient municipal són remesos per la Comissió de qualificació d'activitats en data 2 de febrer de 2005, documentació que es torna al promotor, a través de l'Ajuntament, per no ajustar-se als continguts mínims que per als estudis d'impacte ambiental d'activitats ramaderes preveu l'Ordre de 3 de gener de 2005, de la conselleria de Territori i Habitatge.  
La documentació actualitzada és remesa de nou, per l'Ajuntament d'Alfarp en data 23 de juny de 2005, i s'acaba de completar en data 12 de desembre de 2005, amb la presentació de l'informe vinculant favorable de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, emés en data 29 de novembre de 2005.  
La informació pública s'ha realitzat en el BOP núm. 265, de 6 de novembre de 2004, així com als veïns limítrofs a l'activitat, sense la presentació d'al·legacions.  
Informes sectorials  
L'expedient municipal recull la informació següent:  
- Informe favorable del cap local de Sanitat.  
- Informe favorable de l'enginyer municipal.  
- Informe favorable de l'arquitecte municipal.  
- Informació pública sense la presentació d'al·legacions.  
- Autorització prèvia de la Direcció General d'Urbanisme i Ordenació Territorial.  
Basant-se en l'article 60 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià, el promotor presenta en data 7 de març de 2005, davant de la conselleria de Cultura, Educació i Esports, el projecte de prospecció arqueològica, amb la finalitat de sotmetre'l a la preceptiva autorització. En data 16 de març de 2005 s'emet un informe tècnic per la Unitat d'Inspecció del Patrimoni Artístic de la mencionada Direcció Territorial, informe en què es proposa autoritzar l'actuació en qüestió. En data 20 d'abril de 2005, l'Àrea de Patrimoni Cultural de la conselleria de Cultura autoritza al promotor el projecte de prospecció arqueològica de la zona afectada per l'explotació avícola. En data 29 de novembre de 2005 la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià emet un informe vinculant favorable al projecte.  
Afeccions legals  
El sòl on se situa l'explotació està classificat com a sòl no urbanitzable de protecció agrícola regadiu, segons normes subsidiàries municipals.  
El municipi d'Alfarp està inclòs en el Decret 13/2000, de 25 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual es designen, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, determinats municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries.   
El projecte no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/1994, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
El projecte no afecta el domini públic hidràulic.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha inclòs una descripció del medi físic en què s'inclou: climatologia, geologia i geomorfologia, edafologia, hidrologia, flora, fauna, paisatge i medi socioeconòmic.  
L'explotació es localitza en una zona fortament antropitzada de topografia plana, dedicada a l'agricultura de regadiu, fonamentalment al cultiu de cítrics i fruiters d'os. L'explotació s'integra paisatgísticament en la zona on se situa, existint altres construccions pròximes de distinta naturalesa.  
No es produeix afecció a comunitats botàniques o faunístiques d'especial interés mediambiental o espècies protegides, endèmiques, en perill d'extinció o de distribució escassa o puntual en el context provincial de la Comunitat Valenciana  
La zona on s'exerceix l'activitat, no presenta valors ambientals rellevants, són els elements ambientals més destacables susceptibles de ser afectats pel projecte: el sòl i l'aigua, per la contaminació associada a la incorrecta gestió en la mateixa explotació de residus orgànics o durant la utilització d'aquests per una empresa externa a l'explotació; i l'aire, per emissió d'olors associades a la fermentació de residus orgànics i presència d'animals principalment.  
Segons la cartografia temàtica de la conselleria de Territori i Habitatge, la vulnerabilitat de l'aqüífer enfront de la contaminació és alta, per la qual cosa han d'extremar-se les mesures per a evitar abocaments incontrolats en la mateixa explotació o una mala gestió dels residus orgànics com a adob orgànic, en cas d'utilitzar-se en la zona.  
2. Identificació i valoració d'impactes  
La identificació d'impactes s'ha dut a terme a partir de l'elaboració d'una matriu de causa-efecte, diferenciant les fases de construcció i de funcionament de l'activitat. Com a resultat es conclou que els impactes més rellevants són:  
Fase de construcció:  
- Impacte sobre l'aire, per emissió de pols durant les obres. L'impacte serà de baixa magnitud. Cal tenir en compte que es condicionarà una nau ja existent.  
Fase de funcionament:  
- Impacte sobre l'aire, per emissió d'olors.  
- Impacte sobre el sòl, per una incorrecta utilització de la gallinassa com a adob orgànic, o per evacuació incontrolada de lixiviats en la mateixa explotació.  
- Impacte sobre l'aigua, per contaminació associada a una incorrecta gestió del residu orgànic originat.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures protectores i correctores. Programa de vigilància ambiental  
Entre les mesures correctores que es descriuen en l'estudi d'impacte ambiental, es recullen les següents:  
- A fi d'evitar l'entrada d'animals i de personal alié a les instal·lacions, s'ha d'instal·lar una tanca perimetral en tota l'àrea d'actuació.  
- Per a minimitzar l'impacte visual, s'instal·laran pantalles vegetals, la missió de les quals serà l'ocultació d'edificacions i infraestructures que puguen ocasionar impactes puntuals.  
- La gallinassa s'emmagatzemarà en un femer construït amb materials impermeables, i amb lleuger pendent per a la canalització de lixiviats a cubeta de recollida, els quals es tornaran a depositar sobre el muntó de gallinassa.  
- S'aplicaran productes desodorants per a minimitzar l'emissió d'olors.  
- Es disposarà de gual sanitari a l'entrada de l'explotació, o sistema de desinfecció equivalent, per a la seua utilització sobre els vehicles que accedisquen a l'explotació.  
- S'instal·larà tela metàl·lica en els buits i finestres de la nau.  
- S'assegurarà la impermeabilitat dels sòls de la nau, així com del femer i cubeta de recollida de lixiviats.  
Les mesures correctores proposades per a la fase de construcció no s'ajusten a la realitat, ja que es parteix d'una nau ja existent que s'adequarà per a utilitzar-la en la nova activitat, per la qual cosa totes les mesures correctores exposades, relacionades amb la construcció d'accessos, gestió de materials sobrants, emissió sonora de les màquines utilitzades en eixa fase així com els regs periòdics associats al moviment de terra, no es consideren necessaris ja que no s'ha d'executar la fase de construcció pròpiament dita.  
En l'estudi d'impacte ambiental s'al·ludix a la relació de contractes firmats amb particulars per a la retirada de la totalitat de gallinassa produïda, dels quals se n'indica la inclusió en l'esmentat document, sense que aquesta aportació d'informació s'haja realitzat realment, per la qual cosa la destinació final de la gallinassa és contradictòria i no queda justificada.  
No s'ha inclòs programa de vigilància ambiental.  
Es considera factible el projecte, des del punt de vista mediambiental, sempre que les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental, s'amplien amb l'adopció dels condicionants arreplegats en aquesta declaració d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 1.h.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Projecte de legalització de l'ampliació de l'explotació avícola, situada al terme municipal d'Alfarp (València), promogut per Avícola Asensi SL, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
- Previ a l'obtenció de la llicència d'obertura, ha de disposar-se de justificació legal (inclusió en el Registre d'aigües de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer del pou que proveïx la mancomunitat del Marquesat) de l'autorització d'aprofitament d'aigua potable.  
- En retirar-se la gallinassa per una empresa aliena a l'explotació, i tal com estableix la Llei 6/2003, de 4 de març, de Generalitat, de ramaderia de la Comunitat Valenciana, l'empresa en qüestió, ha d'efectuar la comunicació de les seues activitats a la conselleria competent, en un termini màxim de tres mesos des de l'entrada en vigor de la llei.  
- Previ a l'obtenció de la llicència d'obertura, ha de justificar-se davant d'aquesta direcció general i davant de l'òrgan substantiu, l'eliminació de cadàvers d'acord amb allò que ha estipulat el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell, de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà. Amb aquest fi, ha de presentar-se un contracte de retirada de cadàvers subscrit amb una empresa autoritzada a l'efecte.  
- Tal com estableix la Llei 6/2003, de 4 de març, de Generalitat, de ramaderia de la Comunitat Valenciana, ha de disposar de femer en l'explotació. El femer serà de formigó impermeabilitzat amb parets d'alçària suficient per a contenir la gallinassa allí acumulada, dissenyat amb lleuger pendent per a recollir els lixiviats en cubeta de recollida de lixiviats. Ha de cobrir-se parcialment per a evitar, en cas de pluges, la generació de lixiviats que puguen sobreeixir de la fossa de lixiviats.  
- Els residus sòlids assimilables a residus sòlids urbans, seran transportats a l'abocador autoritzat.  
- Es disposarà de gual sanitari en l'explotació, tanca perimetral, malla en buits que impedisca l'accés a l'interior de les instal·lacions d'animals que puguen ser vectors de malalties, i la resta de mesures higienicosanitàries exigides en la legislació vigent en la matèria.  
- Es comunicarà a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no pot interposar-se cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb allò que disposa l'article 28 Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 20 de desembre de 2005.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 228/05-AIA  
Títol: Instal·lació solar fotovoltaica  
Promotor: Eólica del Montalt  
Autoritat substantiva: conselleria de Territori i Habitatge  
Localització: Terme municipal de les Coves de Vinromà  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista  
L'objecte del projecte és la instal·lació d'un hort fotovoltaic sobre la parcel·la 483 de 8,36 ha de superfície aproximada de sòl classificat com a no urbanitzable rústic sense protecció, situada a la partida Mas de Monges, del municipi de les Coves de Vinromà.  
L'hort constarà d'11 plantes fotovoltaiques amb 23 panells cadascuna, d'una potència de 99,36 kW/planta, la potencial total instal·lada és de 1.092,6 kW, la qual es vendrà acollint-se al RD 436/2004.  
Per a absorbir l'energia produïda, es construirà un centre de transformació que permetrà connectar-se a la línia de mitjana tensió (20 kV) que arriba a escassos 40 metres de la finca.  
També es disposarà d'un edifici annex de dimensions semblants al centre de transformació, en què es disposaran els diversos quadres de comptadors de les 11 instal·lacions previstes, a més de servir de xicotet magatzem per al personal de manteniment.  
L'obra civil necessària per a la instal·lació de les plaques fotovoltaiques estarà formada per bases de formigó cilíndriques, d'1 m de profunditat i 5 m³, per a la fixació dels pals dels seguidors solars. Les rases de pas de cables seran de 80 cm de profunditat en el cas del cablatge de baixa tensió i de 100 cm, per al tram de mitjana tensió que unirà el centre de transformació amb la línia de mitjana tensió. La rasa s'omplirà amb terra compactada extreta de la mateixa excavació i serà degudament senyalitzada.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública  
En data 31 d'octubre de 2005 la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de Castelló va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental (EIA) corresponents a la instal·lació solar fotovoltaica.  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant de la Instal·lació solar fotovoltaica, ha estat sotmés a informació pública mitjançant un anunci publicat en el DOGV núm. 5099 de data 23 de setembre de 2005, i no s'hi han presentat al·legacions.  
2. Peticions d'informes sectorials i documentació complementària  
En data 14 de juny de 2005 es va realitzar la sol·licitud de permís de prospecció en la zona per a realitzar l'estudi d'impacte sobre el patrimoni.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important per l'actuació  
L'àmbit d'estudi es caracteritza per ser una antiga parcel·la de cultiu, actualment abandonada i colonitzada per espècies adventícies i arvenses com l'albaida o la Cephalaria leucantha, delimitada per una tanca perimetral de retrames principalment. Hi ha algun exemplar aïllat de carrasca i pi blanc al centre de la parcel·la.  
Les parcel·les confrontants compten amb plantacions d'ametlers, ullastres, oliveres i alguna parcel·la intercalada d'albercoquers.  
La fauna és l'associada a un territori modificat per l'actuació de l'home i característiques d'un ambient rural.  
Per tant la parcel·la no està situada dins d'una àrea de gran valor ecològic, ni paisatgístic, ni està subjecta a cap protecció especial.  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants  
Durant la fase d'implantació es produirà un impacte sobre el sòl, sobretot en aquells llocs on es localitzen les edificacions i instal·lacions i les rases corregudes per al cablatge i els fonaments per a la fixació dels panells fotovoltaics.  
Un altre impacte que cal tenir en compte és el produït sobre el paisatge, encara que a causa de la llunyania de la població i l'orografia del terreny, no serà visible la instal·lació des del municipi. També ha de tenir-se en compte que la zona quedarà totalment enjardinada afavorint d'aquesta manera la millor integració d'aquesta.  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental  
Les mesures correctores se centraran en la correcció de l'impacte paisatgístic, mitjançant la plantació d'espècies en les zones perimetrals i afavorint el creixement de plantes herbàcies d'escassa alçària als corredors de separació i sota els panells fotovoltaics, d'aquesta manera s'aconsegueix un doble propòsit, la integració paisatgística i evitar-hi l'erosió.  
Els residus sòlids procedents de les obres i els residus inerts generats en la construcció han de ser col·locats en els abocadors municipals, o en llocs controlats prevists per l'Ajuntament de les Coves de Vinromà.  
Respecte al programa de vigilància ambiental aquest tindrà com a objectiu detectar les desviacions ocorregudes sobre les previsions establides en l'estudi d'impacte ambiental, amb aquest fi s'ha d'efectuar principalment un control i seguiment de la zona enjardinada i de l'aparició o no de processos erosius als talussos.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat ha de sotmetre's al procediment d'avaluació d'impacte ambiental segons el que ha indicat l'article 24 de la Llei 10/2004, de 9 de desembre, de la Generalitat, del sòl no urbanitzable.  
L'expedient ha observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Projecte d'instal·lació solar fotovoltaica, promogut per Eólica del Montalt, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establits en l'apartat segon.  
Segon  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'estableixen les següents:  
1. Abans de l'inici dels treballs s'han de realitzar sondejos per a comprovar l'absència o presència de restes arqueològiques, els resultats de les quals han de sotmetre's a la preceptiva avaluació de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, que en aplicació de l'article 62.2 de la Llei 4/1998, determinarà la viabilitat patrimonial de l'actuació o les condicions a què ha de subjectar-se necessàriament aquesta.  
2. S'han de preservar els exemplars de pi blanc i alzina existents en la parcel·la.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb allò que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte ambiental.  
València, 19 de desembre de 2005.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 185/05-AIA  
Títol del projecte: Abocador de residus industrials no perillosos  
Promotor: Urbaser, SA  
Autoritat substantiva: Direcció General de Qualitat Ambiental de la conselleria de Territori i Habitatge. Servei de Control Integrat de la Contaminació  
Ubicació: Diverses parcel·les del polígon 171. Paratge El Ferriol, del terme municipal d'Elx (Alacant).  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació  
El projecte aborda la construcció i explotació d'un abocador de residus inorgànics no perillosos en les parcel·les 99 i 100 del polígon 171, partida El Ferriol del terme municipal d'Elx.   
La superfície total de l'abocador és de 40.326 m² i la capacitat està prevista en 364.287 m³. L'abocador es dividirà en dos vasos 1 i 2 de superfícies 25.940 m² i 13.964 m² respectivament.   
El volum d'abocament anual previst se situa al voltant de les 120.000 t/any que sumades a les 43.200 t/any de terres comporta un volum anual de 184.000 m³ i una vida útil de 23 mesos.  
Les cotes mínima i màxima del vas 1 (oest) són 211 m i 238,5 m. respectivament. Les cotes mínima i màxima del vas 2 (est) són 209 m i 228 m, respectivament.   
Les parcel·les on se situarà l'abocador es troben actualment abancalades per la qual cosa és necessari excavar el vas retirant el sòl edàfic, homogeneïtzant la superfície per a recolzar l'abocador sobre el substrat geològic subjacent i així impermeabilitzar adequadament el vas i construir la xarxa de recollida i emmagatzemament de lixiviats.  
Cada un dels vasos disposa d'una xarxa de recollida de pluvials i lixiviats independent. Les basses de lixiviats i pluvials s'excaven en el terreny i s'impermeabilitzen adequadament.  
Vorejant el vas d'abocament es construeix un camí perimetral i una cuneta de recollida d'aigües pluvials que les condueix cap al seu drenatge natural.  
La totalitat de les instal·lacions es tancarà amb una malla metàl·lica galvanitzada de 3 m d'alçària que evitarà el vol de materials lleugers a l'exterior i l'accés d'animals o persones alienes a les instal·lacions.   
El procés de tractament s'inicia en el moment que el camió de recollida i transport de residus arriba a les instal·lacions i es realitza el control d'accessos i pesatge.  
Els residus, una vegada passat el punt de control, s'aboquen sobre les plataformes d'abocament que es disposen horitzontalment sobre el fons del vas amb una alçària de 3,30 m de grossària que es cobreixen amb capes de terra de 0,2 m. Cada capa de 3,5 m forma una terrassa o escaló que es recolza sobre un dic de tancament perimetral construït amb els materials d'excavació i degudament impermeabilitzat. L'abocador anirà recreixent per mitjà de terrasses separades per bermes intermèdies que configuraran el talús definitiu del vas.   
Cada una de les terrasses d'abocament s'anirà segellant parcialment i una vegada aconseguida la cota final d'abocament es procedirà al segellat i impermeabilització del vas. Sobre la capa de segellat s'aportarà una capa de terra d'1 m de grossària on se sembraran i plantaran espècies autòctones.  
Per a la recollida de les aigües d'escorriment, les terrasses disposaran de cunetes de peu de talús que recullen les aigües i les conduïsquen cap a la bassa de recollida de pluvials.  
Ateses les característiques dels residus a abocar es construirà una xarxa de recollida de gasos que anirà recreixent a mesura que es vagen depositant els residus en l'abocador. Els gasos es tractaran adequadament depenent del volum extret, bé per mitjà de crema en torxa o per mitjà d'aprofitament energètic.  
Per al subministrament elèctric s'instal·larà un grup electrogen que abastirà d'energia la bàscula i la caseta de control.  
Per a accedir a l'abocador s'utilitzarà el camí de Monforte del Cid que enllaça amb la carretera CV-850.  
Al voltant de l'abocador es construirà un camí perimetral de servei de 5m d'ample amb vorals de 1m a un costat i a l'altre amb circulació de camions en un únic sentit.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient.  
En data 19 d'octubre de 2005, l'Àrea de Qualitat Ambiental remet l'expedient relatiu a la sol·licitud d'autorització ambiental Integrada del Projecte d'abocador controlat de residus no perillosos, promogut per l'empresa Urbaser, AA sol·licitant la corresponent declaració d'impacte ambiental. La documentació aportada consta de documents tècnics i còpia dels escrits i requeriments realitzats per la resta d'òrgans que intervenen en la tramitació de l'expedient.  
Documents tècnics:   
- Estudi d'impacte ambiental de la instal·lació juntament amb l'informe favorable vinculant de la conselleria de Cultura, Educació i Esports d'acord a l'article 11 de la Llei 471998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià.  
- Documentació d'esmena requerida pel Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental en data 19 d'agost de 2004.  
- Un exemplar del projecte bàsic d'autorització ambiental integrada  
- Un exemplar de la memòria constructiva i annexos  
- Un exemplar de plànols  
- Un exemplar del plec de prescripcions tècniques  
- Un exemplar del pressupost  
- Certificat del resultat de la informació pública de l'expedient en què s'indica que no s'han presentat al·legacions davant de la conselleria de Territori i Habitatge i en l'Ajuntament d'Elx.  
Informes sectorials rebuts:  
- Àrea de Residus de la conselleria de Territori i Habitatge. S'indica que després de diverses esmenes de documentació s'emet informe favorable el projecte presentat pel que fa a la gestió de residus, d'acord amb la Llei 10/1998, de residus, i la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus de la Comunitat Valenciana, encara que hauran de seguir-se els condicionants establits en els informes emesos pel que fa a la xarxa de drenatge i l'emmagatzemament de lixiviats, tipologia dels residus que s'han d'admetre en l'abocador, control i vigilància de les aigües subterrànies, millora en el segellat de l'abocador, xarxa de drenatge de gasos i despeses de manteniment postclausura.  
- Confederació hidrogràfica del Xúquer. Després de diverses esmenes de documentació s'emet un informe condicionat a la presentació per part del titular de documentació referent a l'abocament de les aigües pluvials interiors a l'abocador i les aigües residuals d'origen domèstic. També se sol·licita de la Direcció General de Qualitat Ambiental certificat sobre la idoneïtat de la ubicació proposada pel que fa a permeabilitat i que es garantisca la total absència d'infiltració tant de les aigües residuals com dels lixiviats generats.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat.  
L'emplaçament proposat per a situar l'abocador es localitza a uns 5 km al nord del municipi d'Elx i 1,5 km a l'est de l'embassament de Vinalopó, i queda emmarcat en una xicoteta vall situada entre el Racó de la Morera i la serra dels Animetes.  
L'accés es realitza des de la carretera CV-850 direcció Elx prenent a mà esquerra el camí de Monforte del Cid i una vegada passat el caseriu de Vallongas es pren a la dreta un camí de terra que condueix a les parcel·les.  
Les parcel·les on s'ubica l'abocador se situen en l'interior d'una vall abancalada amb cultius de regadiu, basses i canalitzacions de reg rodejada de serres que l'aïllen d'altres valls i urbanitzacions pròximes.  
Des del punt de vista geològic els materials que constitueixen el vas de l'abocador són margues miocenes de baixa permeabilitat, no obstant això, el tàlveg es troba cobert per materials quaternaris que seran excavats. L'aflorament margós queda limitat únicament al fons del tàlveg ja que en les vessants que el rodegen afloren arenoses fissurades amb permeabilitat mitja-alta no aptes per a albergar el vas d'abocament.  
La vegetació natural que ocupa les vessants dista bastant de la potencial degut principalment a la pressió antròpica. Actualment trobem vessants ocupades per cultius de secà, matoll termòfil i exemplars de pi dispersos.  
Igual que la vegetació, la fauna de la zona d'estudi no presenta especial valor per a la conservació degut a l'alteració que ha comportat l'antropització del medi. L'avifauna, els rèptils i els xicotets mamífers són els grups més abundants en la zona.  
La morfologia tancada del paisatge fa que la visibilitat de l'àrea siga reduïda, no obstant això, el camí que voreja la zona és freqüentat per caminants i aficionats a la bicicleta de muntanya.  
Pel que fa al clima de la zona es correspon amb un clima semiàrid, mesotèrmic, amb poc o res de superàvit a l'hivern.  
El règim hídric característic de la zona presenta una marcada carència d'aigua al llarg de l'any, molt acusada a l'estiu i amb aigua suficient en un sol període de tres mesos. L'ETP aconsegueix valors de 937 mm.  
Les velocitats mitjanes del vent més elevades es donen en direcció NW i N, i se situen al voltant de 4-8 m/s.  
D'acord amb l'informe emés per l'Ajuntament d'Elx pel que fa a la compatibilitat de l'activitat proposada i la classificació i qualificació del sòl d'acord al PGOU es tracta de sòl no urbanitzable on es permeten aquest tipus d'infraestructures.  
Pel que fa al patrimoni, s'ha realitzat una prospecció arqueològica de l'àrea d'estudi obtenint informe favorable de la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Generalitat Valenciana.  
La zona d'estudi no es troba inclosa en cap dels espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, ni afecta cap LIC ni ZEPA, ni queda inclosa en cap microreserva de flora.  
2. Identificació i valoració d'impactes  
En principi el principal efecte ambiental que pot derivar-se de la construcció, explotació i clausura de l'abocador proposat és l'eliminació de vegetació, desplaçament de la fauna, ocupació de camins, obertura de vials, construcció d'edificacions, producció d'un gran volum de terres d'excavació, alçament de pols, emissió de sorolls i gasos de la maquinària en les obres de construcció i explotació de l'abocador, riscos d'explosions i incendis, generació de lixiviats, possible contaminació de sòls, aigües subterrànies i superficials, modificació de la dinàmica de l'escorriment superficial, possibles riscos geològics, alteració de la geomorfologia, canvis d'usos del sòl, afecció xarxa viària i infraestructures, increment d'elements volàtils i espècies oportunistes en la zona, modificació al paisatge, moviment i trasbals de camions, afecció social i generació d'ocupació.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental  
Com a mesures protectores i correctores l'estudi d'impacte ambiental estableix entre altres, les següents: tanca perimetral de les instal·lacions, pantalla vegetal, control de residus en recepció, estabilització dels talussos de desmunts i terraplens, abassegament de terres i sòl vegetal a resguard del vent, manteniment i control de la maquinària, manteniment i neteja de la xarxa de pluvials, manteniment i control de la xarxa de recollida de lixiviats, control de plagues, control d'olors i gasos, revegetació de talussos i plantació d'espècies arbòries en les instal·lacions, recollida manual de volàtils dispersos en l'abocador, captació i eliminació de biogàs i recreixement del vas d'abocament per mitjà de dics perimetrals.   
Analitzades les mesures correctores proposades, els impactes previsibles i el projecte proposat, es considera necessari introduir una sèrie de modificacions tendents a aconseguir una adequada integració de l'actuació en l'entorn i minimitzar-ne els impactes derivats.  
- En cas d'ampliar o modificar el traçat del camí d'accés a l'abocador haurà d'avaluar-se el projecte i plantejar les mesures correctores i protectores adequades.  
- A mesura que vaja recreixent la massa de residus per damunt de la cota natural del terreny, serà necessari garantir l'estabilitat de la massa de residus, la impermeabilitat i restauració del talús resultant.   
- Pel que fa als lixiviats, les aigües pluvials i les aigües residuals d'origen domèstic haurà de garantir-se'n la correcta gestió.  
- La bassa de lixiviats haurà d'estar tapada evitant males olors i aparició d'insectes i animals no desitjats.  
- Es disposarà d'un sistema de reg i neteja de les instal·lacions.  
- S'haurà de disposar en l'abocador d'abassegaments de terres suficient per a sufocar qualsevol incendi que puga generar-se en el vas d'abocament.  
- Haurà de disposar-se de material impermeable per al recreixement del vas d'abocament.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte es troba sotmés a declaració d'impacte ambiental pel fet de trobar-se inclòs dins dels supòsits previstos en l'annex I, apartat 6 a) del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.   
2. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.  
3. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
4. L'article cinqué del Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a les declaracions i estimacions d'impacte ambiental dels projectes a què s'hi aplique aquesta llei.  
5. El Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Medi Ambient, aprovat per Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribueix a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Formular amb caràcter favorable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, aquesta declaració d'impacte ambiental corresponent a l'abocador de residus inorgànics no perillosos, situat al paratge El Ferriol del terme municipal d'Elx (Alacant), promogut per la mercantil Urbaser, SA, sempre que l'activitat s'exercisca amb l'estricte compliment de totes les mesures proposades en la documentació tramitada i amb les modificacions introduïdes per les condicions següents:  
- Els abassegaments de material hauran de situar-se en l'interior de les parcel·les a resguard del vent en runams d'alçària no superior a 5 m.   
- Les bermes intermèdies de restauració que separen els dics de recreixement hauran d'ampliar-se a un mínim de 3 m de manera que quede garantit el drenatge de les aigües pluvials i la revegetació de les bermes. L'angle d'inclinació de cadascun dels talussos que configuren les terrasses no superarà els 35º d'inclinació respecte de l'horitzontal.   
- La xarxa de recollida de pluvials haurà de complementar-se amb un sistema de canalitzacions verticals que recullen les aigües de desguàs de cadascuna de les terrasses fins al canal principal de desguàs que les conduirà fins a la bassa de pluvials.  
- Les aigües pluvials abans d'evacuar-se a llit públic o utilitzar-se per a regs i neteja hauran de ser analitzades i si és el cas, portar-les a una EDAR.   
- Les aigües residuals d'origen domèstic hauran d'anar a una fossa sèptica impermeabilitzada i entregar-se a un gestor autoritzat.   
- Els lixiviats generats en el vas d'abocament, hauran de tractar-se adequadament de manera que quede garantida la innocuïtat d'aquests o bé lliurar-los a un gestor autoritzat.  
- Les reparacions i manteniment de la maquinària es realitzarà en una àrea adequada per a aquest fi. Els residus perillosos s'envasaran en depòsits homologats degudament segregats per tipus, envasaments, identificats i etiquetats. Disposaran de safates o cubetes que garantisquen el confinament i posterior recollida de possibles vessaments accidentals. Els esmentats residus s'hauran de lliurar en un termini no superior a 6 mesos a un gestor autoritzat.   
- Els camins d'accés es mantindran en òptimes condicions al llarg de tota la vida del projecte. En cas de danys, l'empresa promotora serà la responsable de la seua reparació. Es col·locaran senyals indicatius del trànsit de camions.  
- En cas d'obrir nous camins, ampliar o condicionar els existents, haurà de presentar-se projecte i sotmetre's al procediment d'avaluació d'impacte ambiental que li corresponga.  
Segon   
Es notificarà a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer   
Es publicarà aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 31.5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 21 de desembre de 2005.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 24/05-AIA  
Títol: Autovia de la Plana. Tram: la Pobla Tornesa-Vilanova d'Alcolea  
Promotor: conselleria d'Infraestructures i Transport  
Autoritat substantiva: conselleria d'Infraestructures i Transport  
Localització: La Pobla Tornesa, Cabanes i Benlloch  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista  
El projecte consisteix bàsicament en la conversió en autovia del tram de la CV-10 situat entre la Pobla Tornesa i la intersecció amb la CV-152 d'accés a Benlloch, amb una longitud aproximada d'11 km. En el pas per Cabanes, les obres realitzen la variant oest de la població, a una distància aproximada de 400 m respecte del nucli urbà. La velocitat de projecte és de 100 km/h. El projecte inclou també l'execució de cinc enllaços i de diversos camins de servei.   
La secció tipus de la infraestructura projectada està formada per dues calçades separades de 7,00 m d'amplària amb vorals exteriors de 2,50 m i interiors d'1,50 m, i bermes laterals de 0,75 m. La mitjana és àmplia, amb una amplària de 12,00 m, excepte en el primer tram del traçat que té una amplària de 16,00 m amb l'objecte d'evitar l'afecció del gasoducte València-Barcelona.  
Els talussos emprats tenen un valor màxim en desmunts d'1:1 (H:V) i en terraplens de 2:1 (H:V). Els moviments de terres estimats en el projecte bàsic són de 169.000 m³ d'excavació en desmunts, 147.000 m³ de terra vegetal, mentre que es preveu que seran necessaris aproximadament 1.640.000 m³ de material procedent de préstecs autoritzats per a formació de terraplens.   
2. Alternatives  
En l'anàlisi d'alternatives s'han tingut en compte entre altres condicionants, els de caràcter mediambiental referits a la proximitat de la traça al jaciment paleolític del Pla de la Pitja, l'encreuament amb diversos camins ramaders i els problemes d'inundabilitat en les zones dels barrancs de la Font i el Rabatxol incloses en el PATRICOVA (Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció de riscs d'inundacions a la Comunitat Valenciana).   
Per a l'anàlisi de les alternatives es va dividir el traçat en quatre subtrams amb dues opcions possibles en cada un d'ells, a excepció del subtram II en el qual es van presentar quatre opcions. Les diverses alternatives difereixen poc en el traçat d'aquestes, sense plantejar la necessitat d'allunyar-se del traçat actual de la CV-10, excepte en la variant de Cabanes.  
Les opcions finalment triades són les alternatives denominades A per a cada un dels trams objecte de l'estudi. Els aspectes que s'han considerat especialment determinants en l'adopció de les alternatives idònies per a cada tram són per al tram I: la Pobla Tornesa-Coll de Cabanes, la menor ocupació de terreny en zona d'entollada i la menor afecció sobre el jaciment del Pla de la Pitja; tram II: coll de Cabanes-origen de la variant de Cabanes, bona situació en l'encreuament sobre la zona inundable; tram III: variant de Cabanes, franja de reserva viària prevista en el PGOU de Cabanes; tram IV: final de la variant de Cabanes-accés a Benlloch, limitació d'espai al marge esquerre, al costat del barranc de la Font.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública  
En data 2 de març de 2005 la conselleria d'Infraestructures i Transport va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental (EIA) corresponents al projecte Autovia de la Plana tram: la Pobla Tornesa-Vilanova d'Alcolea(Castelló).  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del projecte Autovia de la Plana tram: la Pobla Tornesa-Vilanova d'Alcolea (Castelló), ha sigut sotmés a informació pública mitjançant sengles anuncis publicats en el BOE núm. 63 de data 15 de març de 2005, i en el DOGV núm. 4980 de data 7 d'abril de 2005, i s'hi han presentat les següents al·legacions i informes:  
- Informe de l'Ajuntament de la Pobla Tornesa.  
- Informe de l'Ajuntament de Vilanova d'Alcolea.  
- Informe de l'Ajuntament de Cabanes.  
- Informe de l'Ajuntament de Benlloch.  
- Informe del Ministeri de Foment.  
- Al·legació d'un particular sense contingut mediambiental.  
- Al·legació del Sr. Francisco González Babiloni en representació de GECEN (Grup per a l'estudi i conservació dels espais naturals).   
2. Resum d'al·legacions  
D'entre les al·legacions dalt indicades es dóna una síntesi de les més significatives, en funció dels aspectes ambientals a què fan menció, i només del que es refereix a aquests aspectes ambientals.  
- Informe de l'Ajuntament de la Pobla de Tornesa: Es refereix principalment a diversos aspectes relacionats amb l'estudi d'impacte acústic, així com a la prolongació de les pantalles acústiques en la urbanització de la Marmudella, a més se sol·licita que se solucione la connexió de vianants entre la Marmudella i el nucli històric de la Pobla Tornesa.  
En resposta a l'Ajuntament, la conselleria d'Infraestructures i Transport explica el procés portat per a confeccionar l'estudi acústic i indica que si se superen els límits en els mesuraments que s'han de realitzar una vegada posada en servei l'autovia, s'instal·laran pantalles acústiques addicionals. La comunicació de vianants entre la Marmudella i la Pobla Tornesa es garantirà mitjançant l'execució d'una andana ciclista de vianants.   
- Informe de l'Ajuntament de Cabanes: Són diversos els punts que tracta l'Ajuntament de Cabanes, la majoria d'ells fan referència a la reposició de serveis afectats, l'ampliació dels marcs bicel·lulars per a permetre el pas de vehicles agraris, les excessives reserves viàries dels enllaços i la prolongació del camí núm. 6 fins a enllaçar amb la desviació prevista per a l'assagador del Camí Vell de Castelló.  
Les respostes donades a aquesta sèrie d'al·legacions per la conselleria d'Infraestructures i Transport són la previsió de reposició dels diversos serveis afectats, la desestimació d'augmentar els gàlibs dels marcs esmentats a causa de l'existència de passos de gàlib complet pròxims tant pel nord com pel sud i la impossibilitat de continuïtat del camí núm. 6 com a conseqüència de l'existència d'un barranc.   
- Francisco González Babiloni (GECEN): Les al·legacions presentades responen a la consideració de l'avaluació deficient de la hidrologia superficial i subterrània i el seu impacte, i de les deficients mesures correctores per a evitar la mortaldat de vertebrats terrestres. En l'al·legació es presenten dos annexos en els quals es té diversos estudis realitzats sobre la cova de l'Ullal.  
La resposta a aquesta al·legació condueix després d'una argumentació basada entre altres en el estudi hidrogeològic de l'entorn de l'ullal de Miravet i avaluació de la repercussió de la carretera Orpesa-Cabanes sobre les aigües subterrànies, a concloure que no hi ha connexió entre els albellons del pla de Cabanes i l'ullal de Miravet, i que l'afecció a l'ullal de Miravet és improbable. Pel que fa a les mesures correctores per a evitar l'afecció a la fauna se citen els apartats on es poden consultar en el projecte bàsic.   
Afeccions legals  
Segons els informes rebuts, l'estudi d'impacte ambiental i de les investigacions realitzades, cal assenyalar que existeix, per part de les obres projectades, afecció a   
- Segons l'article 2 del Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text refós de la llei d'aigües, hi ha afecció a:  
- Barranc de la Pobla.  
- Barranc de Rabatxol.  
- Barranc de la Font.   
- Per raó de la Llei 3/95, de camins ramaders, el traçat afecta a les vies pecuàries:  
- Assagador del Camí Vell de Castelló.   
- Assagador del Pou de la Blanca.  
- Assagador del Corral d'Alverich.   
- Assagador del Pou del Bou.  
- Assagador de l'Arc Romà.   
- Assagador del Ventorrillo.  
- Pel que fa a la classificació i qualificació del sòl, l'autovia afecta sòls classificats com a sòl no urbanitzable normal, vulnerable o no vulnerable a la contaminació i sòl urbanitzable industrial a Cabanes, i sòl no urbanitzable comú a Benlloch.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important per l'actuació  
Els nivells de soroll en la zona no són excessivament elevats sent la mateixa carretera el principal focus d'emissió de sorolls. S'ha realitzat un estudi dels nivells de soroll en tres zones, dues d'elles corresponen a dos nuclis d'habitatges a la Pobla Tornesa i la tercera correspon al polígon industrial de Cabanes.  
L'àrea d'estudi es troba situada en el sector llevantí de la serralada Ibèrica en la zona Sud-oriental Fallada, concretament dins del sistema de fosses litorals del Maestrat Oriental. Tota la traça discorre sobre materials detrítics plioquaternaris.  
En la zona de la Pobla Tornesa la fisiografia és de vessants suaus, mentre que a Cabanes i Benlloch la fisiografia és plana.   
No hi ha cursos d'aigua amb cabals permanents. El traçat travessa els barrancs de la Pobla i de Rabatxol; i discorre paral·lel al barranc de la Font al seu pas per Cabanes i Benlloch. Hi ha zones en què se solen produir entollades.  
Segons el PATRICOVA hi ha dues zones inundables dins de l'àrea d'actuació, una amb nivell 4 (barranc de la Font de Benlloch) i una altra amb nivell 6 (barranc de Rabatxol a Cabanes).  
Respecte a la vegetació existent en la zona, l'estudi s'ha referit a cultius de llenyosos en secà i l'existència de vegetació natural composta per alguna comunitat arbustiva (romerars i garrigues) amb coscolls, margallons, romers, etc. En les zones entollades apareixen herbàcies de zones humides i canyars, i en els barrancs baladres. Els cultius predominants en la zona són els ametlers i en menor quantitat garroferes i oliveres. També hi ha algunes vinyes amb fruiters com els albercoquers, les pruneres i els cirerers.  
L'hàbitat afectat pel projecte està constituït en general per cultius de secà. La fauna resident en aquestes zones presenta unes característiques pròpies de zones amb una alta activitat antròpica, amb espècies que toleren la presència humana. No obstant això, en la zona també hi ha formacions arbòries i arbustives de gran interés que alberguen multitud d'espècies animals. D'entre les més habituals se citen: salamandra, renoc d'esperons, tortuga europea, esparver cendrós, àguila marcenca, arpella de marjal, àguila calçada, àguila-astor de panxa blanca, enganyapastors europeu, còlbit negre i busquereta cuallarga. En l'estudi es destaquen principalment les poblacions d'esparver cendrós i de distintes espècies d'amfibis.   
El paisatge s'ha descrit en el pla de fons configurat per tres panoràmiques diferents; en primer terme estan els contraforts muntanyosos i el secà interior, en segon terme l'horta i en últim terme les marjals. El pla mitjà correspon a cultius de secà, i el primer pla ofereix elements el valor paisatgístic dels quals no és destacable.  
En l'estudi s'han especificat l'existència de diversos camins ramaders que es veuran afectats per l'autovia al llarg del traçat d'aquesta.  
Respecte al patrimoni cultural en l'estudi se cita la proximitat de l'autovia als jaciments arqueològics de pla de la Pitja, el coll de Cabanes i el coll de Cabanes II. De la prospecció arqueològica realitzada s'han trobat elements de caràcter etnològic i fragments ceràmics.   
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants  
Sota aquest epígraf es pretén fer insistència en els efectes generats per l'actuació que, d'entre els estudiats en l'EIA, presenten major rellevància.  
En línia amb l'anterior, ens centrarem primerament en les pertorbacions pròpies de la fase de construcció i en les conseqüències més sobreïxents de cada una d'elles.   
Les accions derivades de la construcció l'impacte sobre l'entorn de les quals s'ha valorat com major, són les generades directament o indirectament pel moviment de terres. S'ha estimat com de gran magnitud negativa les associades a l'explotació de pedreres, habilitació d'abocadors, reutilització de materials i l'afecció sobre elements d'interés patrimonial i sobre les edificacions. No obstant això, s'han considerat com de magnitud mitjana els impactes derivats de la interrupció de línies de drenatge, l'increment de soroll a causa del trànsit de maquinària pesant, la modificació dels hàbitats de les espècies existents i la disminució de la qualitat de l'aire.   
Pel que fa a les pertorbacions que es generaran durant la fase d'explotació, les més destacables en aquest cas són les que s'enumeren i valoren a continuació:  
L'increment en el nivell de soroll és una de les afeccions valorades com a mitjana en la zona de pedreres i baixa en les zones poblades al costat de la carretera a la Pobla Tornesa i al polígon industrial de Cabanes.  
L'ocupació i pèrdua de sòls vegetals és una de les afeccions valorada com a mitjana durant aquesta fase.  
La contaminació atmosfèrica durant l'explotació de la via és també considerada com un impacte moderat, atés el seu caràcter continu.  
D'altra banda en l'estudi es fa referència al possible efecte barrera que es produïsca per al trànsit d'espècies, considerat com a mitigat arran de les obres de drenatge previstes en el traçat.   
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental  
L'estudi d'impacte ambiental ha previst les mesures correctores que són d'habitual aplicació en obres lineals. Aquestes s'encaminen a minimitzar els impactes derivats de les accions que són inherents a la construcció i explotació d'aquest tipus d'infraestructures viàries.  
A continuació, només es farà referència a aquelles més significatives.  
Com a mesura correctora addicional per a la salvaguarda d'espècies singulars es té el seguiment ambiental de les obres realitzat per un expert en zoologia.  
Segons l'estudi es té previst col·locar passos canadencs en les proximitats d'enllaços per a evitar el pas de mamífers mitjans i grans a l'autovia, a més es projecten dispositius de fuita que permeten l'eixida d'animals que puguen entrar en l'entorn de l'autovia. També es disposen per a la fuita d'animals de rampes rugoses en cunetes i rampes rugoses en arquetes.  
Com a passos de fauna s'utilitzaran les obres de drenatge projectades, adequant-les en accessos.  
Com a conseqüència de l'estudi acústic realitzat de la carretera, es preveu l'execució de pantalles acústiques al marge esquerre de la carretera en, la zona poblada del Boqueró, formades per pantalles d'alumini perforat de 2 a 3 metres d'alçària.  
En les zones assenyalades en el PATRICOVA com a inundables amb nivell de risc 4 (barranc de la Font a Benlloch) i nivell 6 (barranc de Rabatxol a Cabanes) es projecten obres de drenatge formades per un marc de sis cèl·lules de 4x2 m i un marc bicel·lular de 5x2 m, respectivament.  
Una mesura compensatòria prevista en l'estudi és la senyalització, abalisament i disposicions per a afavorir l'entollament de la zona entollada l'Arenal i Beneito.   
Menció especial mereix la protecció paisatgística de la Senda dels Romans i de l'Arc de Cabanes els quals són objecte d'un pla especial de protecció per l'Ajuntament de Cabanes, el qual es trobava en el moment de redactar l'estudi en període d'informació pública.  
Durant la fase de desbrossament i moviment de terres es té previst el seguiment de l'obra per part d'un zoòleg, especialment en les zones del pla de la Pitja i del coll de Cabanes I i II.   
Pel que fa al programa de vigilància ambiental tindrà com a objecte establir un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental, i fer un seguiment d'una sèrie de paràmetres que donen una idea de com evoluciona l'entorn a partir de la construcció i funcionament de l'obra. A manera de síntesi, cal destacar els següents aspectes bàsics objecte de control ambiental:  
- Vigilància de l'estacatge de l'àrea ocupada per les obres, comprovant-se si es correspon amb les zones expropiades i amb les afeccions previstes.  
- Control de la procedència de les terres de préstecs. Legalització de jaciments i pedreres.  
- Control dels nivells sonors en la fase d'explotació. Campanya de mesuraments de soroll.   
- Revisió dels accessos, verificant-se si el disposen totes les propietats afectades i revisió de la continuïtat dels camins agrícoles i dels camins ramaders.  
- Seguiment de l'efectivitat de les obres de drenatge.  
- Prospecció i seguiment extensiu o intensiu paleontològic, etnològic i arqueològic durant la fase de moviment de terres. Presa de mostres, documentació, inventari i trasllats en el cas que siga necessari.  
- Evitar que es produïsca l'ocupació innecessària de zones d'interés faunístic per part d'equipaments de l'obra, camins d'accés, etc.  
- Control del compliment de les accions per a reduir els riscs d'incendi forestal d'acord amb allò que estableix l'operació de vigilància relativa al desbrossament.  
- Detectar zones de l'obra especialment sensibles que requerisquen prendre mesures correctores no previstes en el pla d'obres i els protocols de treball.   
- Control de les obres i de l'adequació del calendari de treballs per a no afectar la població reproductora d'esparver cendrós.  
- Control dels elements de protecció ambiental (passos de fauna, tanques, etc.).  
- El lloc d'inspecció serà tot el traçat, sistemes de drenatge i cunetes, especialment quan la traça travesse un biòtop d'alt valor.  
Finalment, el Programa de vigilància ambiental ha de fixar amb una determinada periodicitat la realització d'informes en els quals s'informarà del compliment del programa com també dels efectes derivats de l'aplicació de les mesures correctores i del grau de correspondència d'aquests efectes amb què van ser prevists en l'estudi d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 8-a) de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental  
L'expedient ha observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, propose la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte Autovia de la Plana tram: la Pobla Tornesa-Vilanova d'Alcolea (Castelló), promogut per la Direcció General d'Obres Públiques de la conselleria d'Infraestructures i Transport, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establits en l'apartat segon.  
Segon  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'estableixen les següents:  
1. Els diversos documents del projecte de construcció (memòria, plànols, plec de prescripcions tècniques i pressupost) incorporaran tots els aspectes concernents a les mesures protectores i correctores incloses en l'estudi d'impacte ambiental, com també els derivats d'aquests condicionants, tot això amb el grau de detall necessari per a la seua contractació i execució conjunta amb la resta de les obres. Així, el pressupost del projecte de construcció incorporarà, preferentment en una única partida, totes les unitats d'obra que es referisquen a les mesures correctores que s'han d'emprendre.  
També es valoraran i proveiran pressupostàriament totes les despeses derivades del programa de vigilància ambiental.  
2. En tots els trams de carretera que queden en desús es procedirà a picar el ferm i després cobrir-lo amb terra vegetal amb grossària suficient per a la posterior revegetació d'aquests.  
3. S'inclouran tant les labors de restauració i revegetació, com el seguiment del programa de vigilància ambiental en el pla d'obra, adequant-se i reestructurant-se amb el desenvolupament d'aquesta.  
El director de les obres ha d'estar informat de l'execució de les unitats d'obra que puguen tenir repercussions ambientals. Així mateix, se li ha de notificar amb antelació la situació dels talls o llocs on s'actuarà i el període previst de permanència, de manera que siga possible establir els punts d'inspecció oportuns, d'acord amb els indicadors que s'han de controlar establits en aquest programa.  
4. Els materials de farciment i els llasts que siguen necessàries per a l'execució del projecte, s'obtindran de préstecs o pedreres existents i legalment autoritzades. En cas de noves obertures se sotmetran aquestes, amb caràcter previ a la seua utilització, al procediment de declaració d'impacte ambiental.   
De la mateixa manera, el lloc que es trie com a abocador o runam, si no es tracta d'un abocador de residus degudament identificat i legalitzat, s'ha de sotmetre, abans de la utilització d'aquest, al procediment d'estimació d'impacte ambiental. No obstant això, d'acord amb el Decret 200/2004, d'1 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, si es tracta de residus inerts adequats, els abocadors quedaran exempts del procediment d'estimació d'impacte ambiental. No obstant això, s'ha d'obtenir una autorització administrativa de residu inert adequat mitjançant una resolució de la conselleria competent en medi ambient.   
5. El projecte de construcció incorporarà un estudi específic sobre l'efecte barrera que l'obra produirà sobre la fauna. En particular, aquest estudi preveurà l'adequació de les obres de drenatge com a passos per a amfibis, rèptils i xicotets mamífers, amb la ubicació, dimensions i característiques dels referits passos, de manera que s'assegure la duplicitat funcional. El programa de vigilància ambiental, per a la fase d'explotació, incorporarà les campanyes de mostratge necessàries per a verificar l'eficàcia de les mesures aplicades.  
6. La direcció d'obra exigirà, una vegada executades i acabades les obres, la retirada a un abocador controlat de totes aquelles runes, materials sobrants i la resta de deixalles d'obra que hagen sigut depositats, abocats o abandonats en qualsevol àrea de terreny que s'haja vist afectada per les obres executades.  
Així mateix, es recorda al promotor la prohibició de realitzar qualsevol abocament no autoritzat en la zona. En tot cas, els canvis d'oli, filtres o qualsevol altre residu procedent del manteniment de la maquinària i vehicles, hauran de ser degudament gestionats per un taller o gestor autoritzat de residus tòxics i perillosos.  
En cas d'abocament, ha de sol·licitar-se autorització a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, a fi que aquest organisme jutge la conveniència o no d'abocar les esmentades aigües.  
7. La direcció d'obra exigirà el compliment de les mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental com també dels condicionants d'aquesta declaració d'impacte ambiental, per a la qual cosa s'establiran en el pressupost del projecte de construcció, com ja s'ha indicat, les partides pressupostàries necessàries.  
8. Fruit de la campanya de mesuraments acústics realitzats, totes les edificacions industrials o residencials que queden dins de l'àmbit de les isòfones llindar especificades per llei, tant per al període diürn com per al nocturn, han de ser objecte d'establiment de mesures correctores.  
9. Atesa l'afecció als camins ramaders assagador del Pou de la Blanca, assagador del Corral Nou, assagador del Pou del Bou, assagador de l'Arc Romà, assagador del camí vell de Castelló i assagador del Ventorrillo, ha d'iniciar-se, prèviament al començament de les obres, la tramitació del corresponent expedient de modificació (o reposició de pas) davant de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de Castelló, obtenint l'autorització corresponent d'acord amb la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders.   
10. Si durant l'execució de les obres es produïra qualsevol troballa arqueològica, el fet s'informarà a la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de la conselleria de Cultura, Educació i Esport, de manera immediata, adoptant les mesures pertinents amb vista a la protecció i conservació d'aquesta, de conformitat amb allò que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
Així mateix, prèviament a l'aprovació definitiva del projecte, es requerirà que s'informe favorablement aquest per part de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de la conselleria de Cultura, Educació i Esport, en informe preceptiu emés pel mencionat organisme, en compliment de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià  
11. Igualment, si durant la fase d'execució de les obres aparegueren coves, avencs o altres cavitats subterrànies, el fet es comunicarà a la conselleria de Territori i Habitatge, atés que aquest tipus de formacions es troben protegides per l'article 16 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
12. Minimització de l'afecció a les aigües superficials i subterrànies.  
- Les basses de tractament d'aigües residuals han de ser convenientment impermeabilitzades amb geotèxtils o semblants. Les aigües residuals de les casetes d'obra han de ser dipositades en fosses sèptiques convenientment estanques. En funció del volum, aquestes aigües seran retirades per una empresa especialitzada i transportades a l'estació depuradora d'aigües residuals més pròxima.  
13. Amb l'objecte de no augmentar la incidència negativa sobre la vegetació i el sòl, les instal·lacions auxiliars d'obra (oficines, tallers, parc de maquinària, magatzems, etc.) es construiran sobre terrenys desproveïts de vegetació. El mateix es farà respecte als accessos provisionals a aquestes instal·lacions; en aquest cas s'intentarà aprofitar en la mesura que es puga el traçat dels camins agrícoles existents.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb allò que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 22 de desembre de 2005.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 49/9208-XCI.  
Promotor: Asociación Ecologista Tamus  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Buñol  
Objecte projecte: Enllaç i recuperació de zones verdes.  
Localització: Al barranc de Los Mudos al terme municipal de Buñol (València).  
Descripció del projecte  
L'objecte del projecte és el condicionament del barranc per mitjà de la plantació d'espècies vegetals amb una finalitat didàctica, i crear xicotetes basses d'escassa profunditat per mitjà de la construcció de dics que permeten l'existència de salts d'aigua i construint xicotetes infraestructures d'accés per als vianants de manera que es puga circular per determinats trams del barranc tenint accés a la xarxa viària.  
Característiques de les actuacions:  
- Neteja del llit: desbrossament i retirada de tota la vegetació invasiva, com també de les runes i objectes diversos.  
- Correcció i regulació hidrològica del llit: construcció de dic de capçalera per a regular avingudes i a aigües avall nou preses més xicotetes. Els dics s'executaran com a murs de formigó armat trasdosats amb mur de maçoneria concertada. Els dics tindran una amplària d'entre 2,8 i 10 metres aproximadament i una alçària d'1,5 m.  
- Manteniment, millora i restauració paisatgística:  
- Neteja, poda i millora de la coberta vegetal existent.  
- Introducció per mitjà de plantació amb arbres d'espècies autòctones afins amb el medi i intentant recrear ambients naturals.  
- Plantació d'espècies foranes afins als llocs determinats.  
- Localització i senyalització d'arbres d'especial rellevància per la seua importància i monumentalitat.  
- Execució de senda de vianants en la zona 5 per a comunicar el barranc amb el Parc Urios.  
- Execució d'un accés per escala en la zona 6 per a comunicar el barranc amb el carrer Guillén Sorolla.  
La superfície d'actuació total és de 22.432,96 m².  
L'accés de maquinària a les zones 1 i 2 es farà utilitzant les vies d'accés existents. L'accés a les zones 3 i 4 serà l'existent al parc del pont de Ventas i d'aquest, per una rampa que existeix fins al barranc, podent moure's la maquinària amb facilitat una vegada en aquest. En la resta d'àrees no és possible l'accés de maquinària, i és només possible l'accés de maquinària per mitjà de baixada amb grua, la qual cosa s'ha descartat en un principi enfront de l'ús de mà d'obra.  
Respecte a l'ús de maquinària per a la construcció de dics des de la zona 4 d'ara en avant és actuar manualment i baixar materials amb grua des de zones de fàcil accés.  
Tramitació administrativa  
Amb data 11 d'abril de 2005 es va remetre per l'Ajuntament de Buñol i en relació amb l'expedient núm. 155/04 de llicència d'obres per al projecte en qüestió, còpia de l'expedient que incloïa projecte, estudi d'impacte ambiental. En l'expedient municipal s'indica la necessitat d'obtenció d'autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, com també que els terrenys que s'han d'afectar estan classificats com a sòl no urbanitzable amb destinació a parc públic des del pont de Guillén Sorolla al pont Ventas i sòl urbà amb destinació a parc públic des de Guillén Sorolla al riu Buñol.  
Amb data 11 de maig de 2005 es van efectuar consultes als organismes següents:  
- Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
- Servei de Prevenció i Planificació de la Direcció General d'Interior de la conselleria de Justícia i Administracions Públiques: no es plantegen objeccions al projecte, indicant que el desbrossament de la vegetació podria alterar l'estabilitat dels talussos fins al desenvolupament de les espècies previstes.  
- Servei de Conservació de la Biodiversitat: informa que el projecte pretén l'enjardinament tipus urbà de zona molt degradada al llarg del segle XX.   
1. Respecte a les espècies que s'han d'utilitzar s'indica el següent:  
- Considera que, les limitacions a l'ús de planta al·lòctona, en tractar-se d'un enjardinament en àmbit urbà no són tan serioses com en les de plantacions en entorns naturals. De fet, moltes de les espècies al·lòctones proposades són tradicionalment plantades per la mateixa Generalitat Valenciana en les seues àrees recreatives sense mostrar habitualment patrons d'assilvestrament.  
- Atés la finalitat ludicoeducativa, l'ús de flora al·lòctona és més acceptable, encara que sempre podria recomanar-se l'ús alternatiu o paral·lel d'espècies agràries tradicionals com ara Crataegus azarolus, Mespillus germanica, etc. o de races tradicionals locals de fruiters.  
- Algunes espècies al·lòctones proposades poden exposar problemes d'adaptació o creixement derivats de les seues exigències d'hàbitat, condicions climàtiques, etc. i si es proposa seguir criteris de xerojardineria l'ús d'aquestes espècies pot ser menys recomanable: Alnus glutinosa, Tilia cordata, T. tomentosa, Larix decidua, etc.  
- La majoria de les espècies no autòctones proposades no exhibeixen conducta invasora a la Comunitat Valenciana o almenys no ho fan per a les condicions edafoclimàtiques d'aquesta zona. No obstant això, ha d'evitar-se l'ocupació d'Ulmus pumila que es mostra com a planta altament invasora. Respecte a Nerium oleander seria recomanable l'ús de la raça silvestre autòctona, en compte d'híbrids o traces habituals de jardineria.  
- És recomanable donar prioritat a l'ús d'espècies autòctones i, en la mesura que es puga, assegurar l'ús de material de reproducció l'origen de la qual siga el més pròxim possible, en termes genètics a les poblacions de plantes locals. Si com es preveu la implantació de plantes al·lòctones respon sobretot a motius didàctics, i per tractar-se d'espècies poc expansives i d'entorns urbans n'és acceptable la implantació, és recomanable que almenys el pes de les esmentades espècies es reduïsca dins de la globalitat de l'enjardinament, p.ex., plantant més exemplars de cada espècie autòctona, reunint les espècies al·lòctones en llocs concrets de parada de futurs recorreguts didàctics, etc.  
2. Respecte al control d'espècies invasores:  
- És recomanable l'eliminació de totes les espècies que posseeixen l'esmentat caràcter invasor, particularment per a Agave americana, Ipomoea indica, Nicotiana sp., Opuntia maxima, Ulmus pumila.  
- Les espècies d'implantació molt antiga (Cupressus sempervirens) i les agràries d'ús tradicional (Junglans regia) poden sotmetre's a extracció o si és el cas integrar-se en l'enjardinament. Respecte a Celtis australis es tendeix a considerar com a autòctona si bé moltes de les seues poblacions són d'origen clarament artificial i en principi no sembla necessària ni prioritària la seua eradicació, igual que les espècies abans citades.  
- Respecte a Arundo donax és una planta que no fa sospitar que haja de considerar-se com a al·lòctona encara que moltes poblacions actuals procedeixen de plantació. En conseqüència i llevat que el seu control siga prioritari per altres raons és preferible concentrar-se en l'extracció de les espècies invasores abans indicades.  
- És convenient l'eliminació d'espècies i híbrids invasors del gènere Vitis: espècies americanes pures, híbrids europeu-americans o americà-americans.  
- Respecte a l'eficàcia de l'eliminació, s'indica que aquesta és quasi impossible havent de parlar-se de control. La seua eficàcia estarà íntimament relacionada amb la intensitat de l'extracció i la periodicitat del seguiment i extraccions periòdiques ulteriors. Es considera que podrà ser alta en Aloe vera o Agave americana.  
3. Recomanacions finals: respecte a Ligustrum vulgare i Vitex agnusdei castus hauria de corroborar-se la identitat d'aquestes espècies i si procedeix de plantació antiga o de poblacions naturals.  
Es va sol·licitar amb data 11 de maig de 2005 al promotor a través de l'Ajuntament ampliació de l'estudi i documentació presentada.  
Es va procedir a sotmetre a informació pública l'estudi d'impacte ambiental, no havent-se rebut al·legacions a aquest com certifica tant el secretari de l'Ajuntament de Buñol com el cap de negociat d'Informació i Registre d'aquesta conselleria (DOGV núm. 5023 de data 08-06-2005).  
Amb data entrada de 23 de novembre de 2005 es va remetre per l'Ajuntament documentació remesa pel promotor com a resposta a la sol·licitud realitzada. Consta d'informe del redactor de l'estudi en relació amb els accessos al barranc per a l'execució dels treballs i les plantacions que s'han de realitzar, plànols modificats del projecte i sol·licitud del promotor de prospecció arqueològica a la Unitat d'Inspecció del Patrimoni de la Direcció Territorial de la conselleria de Cultura.  
Amb data 2 de desembre de 2005 es remet per l'Ajuntament de Buñol còpia de l'autorització de prospecció arqueològica i etnològica de la zona per part de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià.  
Consideracions ambientals  
1. El barranc de Los Mudos, l'origen del qual és la serra de la Cabrera pròxima, travessa la població de Buñol i desemboca al costat d'aquesta en el riu Buñol. Es tracta d'un barranc sobre materials argilosos i margosos terciaris, i s'encaixa de manera important en la major part del seu recorregut en la zona d'actuació.  
La zona d'actuació és una zona degradada de manera significativa al llarg del segle XX i correspon a un àmbit urbà o periurbà.  
A l'altura del parc del pont de Venta hi ha un aflorament canalitzat d'aigua subterrània que abasteix el llit passant a règim permanent.  
La vegetació actual respecte a la potencial està molt modificada per la influència humana, havent-se introduït espècies exòtiques que en alguns llocs han eliminat les autòctones. Entre les exòtiques cal citar a Aloe vera, Agave americana, Ailanthus altissima, Ipomoea indica i Opuntia ficus-barbarica.  
2. Respecte a les mesures correctores s'indiquen les següents de l'estudi:  
- En el cas que s'advertisca que les emissions de fum són superiors a aquelles que s'estimen com a normals, es reemplaçarà la maquinària per una altra.  
- Qualsevol abocament que es produïsca per la maquinària o algun operari serà recollit immediatament sense donar lloc a què s'infiltre en el terreny ni s'escórrega per superfície. Es recollirà tanta quantitat de terra com s'haja vist afectada i se'n procedirà a la gestió.  
- La plantació a portell de les plantes reduirà els efectes erosius. El cobriment amb geotèxtils també té un efecte molt positiu sobre la conservació del sòl.  
- Durant les obres s'ha d'eliminar l'aportació d'aigües existent en el barranc procedent del brollador que aboca a una séquia i d'aquesta al barranc, de manera que facilite l'execució d'aquesta i l'aportació de sòlids suspesos.  
3. Tenint en compte les característiques de l'àmbit d'actuació, àmbit urbà o periurbà, la situació actual del barranc, degradat, les característiques de les obres projectades i que la seua finalitat és en part didacticoeducativa, el projecte es considera acceptable des del punt de vista ambiental, considerant-se necessari adoptar alguna mesura preventiva o correctora addicional respecte a les previstes.  
Respecte a l'eliminació temporal de l'aportació d'aigua existent al barranc es considera que el mode d'execució i la seua necessitat ha de determinar-se pels serveis tècnics de la Direcció Territorial de València d'aquesta conselleria.  
4. Tenint en compte les característiques de la zona d'actuació i allò que ha indicat el Servei de Conservació de la Biodiversitat s'efectuen una sèrie de recomanacions respecte al projecte: espècies que s'han d'utilitzar, espècies que s'han d'eliminar, etc.  
Les indicacions que s'estableixen com a recomanacions es fan només com a tals tenint en compte les característiques de la zona d'actuació i la finalitat didacticoeducativa d'aquesta. Les característiques de la zona fan que siga acceptable des d'un punt de vista ambiental el dur a terme una recuperació de la zona tipus enjardinament urbà utilitzant en part espècies exòtiques sempre que s'establisquen un mínim de mesures preventives i correctores per a evitar l'eliminació de determinades espècies o exemplars existents i la implantació d'espècies amb conducta invasora que puguen tenir repercussió en àrees situades fora del lloc d'actuació.  
No obstant això, es recomana, fins i tot des d'un punt de vista didacticoeducatiu, el que la recuperació de l'espai done prioritat a l'ús d'espècies autòctones pròpies d'un llit i entorn pròxim de la zona (tant edafòfiles com climatòfiles), agràries tradicionals i fins i tot d'espècies exòtiques d'ús tradicional en la zona, enfront de l'ús d'espècies exòtiques o autòctones a nivell de la Comunitat Valenciana però no pròpies de la zona com per exemple Lavandula angustifòlia. En aquest sentit es recomana l'assessorament dels serveis tècnics de la Direcció Territorial de València d'aquesta conselleria.  
5. Respecte a l'afecció al patrimoni cultural en l'estudi s'indica que no és previsible la seua afecció tenint en compte les característiques de l'actuació, havent-se obtingut pel promotor autorització de prospecció arqueològica i etnològica de la conselleria de Cultura.   
Tenint en compte la proximitat al nucli urbà es considera necessari obtenir l'informe favorable de la conselleria de Cultura.  
Consideracions jurídiques  
El projecte es troba sotmés al procediment de declaració d'impacte ambiental, pel fet d'estar inclòs en els supòsits previstos en l'annex I, apartat 8 f del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el reglament per a l'execució e la Llei d'impacte ambiental.  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental, i concordants del reglament d'aquesta.  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article cinqué del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'hi aplique aquesta llei.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això i fent ús de la s facultats que legalment tinc atribuïdes  
Resolc  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte d'enllaç i recuperació de zones verdes al barranc de Los Mudos al terme municipal de Buñol (València) el promotor del qual és l'Asociación Ecologista Tamus, sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, com també del compliment d'allò que estableix la documentació aportada i en l'apartat segon d'aquesta declaració.  
Segon  
Condicionants per a l'execució de les obres i el funcionament de l'activitat:  
1. S'haurà d'obtenir prèviament, respecte a la possible afecció a elements del patrimoni cultural, informe favorable de la conselleria de Cultura, de manera que se seguirà el que estableix aquest, com també les mesures preventives i correctores que s'hi indiquen, si és el cas.  
2. S'haurà d'obtenir autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
3. Respecte a l'ús d'espècies en les plantacions, no s'hauran d'utilitzar espècies amb caràcter o conducta invasora d'acord amb el que s'ha indicat en l'informe del Servei de Conservació de la Biodiversitat reflectit en aquesta declaració. Igualment s'aprofitaran en la mesura que es puga les espècies presents en el llit no havent d'afectar-se aquelles que siguen singulars pel tipus d'espècie, port, etc. Aquests condicionants s'hauran de dur a terme amb l'assessorament i supervisió dels serveis tècnics de la Direcció Territorial de València d'aquesta conselleria, que podran introduir les modificacions que estimen oportunes. Prèviament a l'inici es determinarà amb aquests serveis aquells exemplars i espècies que no hauran d'afectar-se.  
4. Respecte a l'eliminació temporal de l'aportació d'aigua al barranc procedent de séquia, prèviament a l'inici s'haurà de determinar pels serveis tècnics de la Direcció Territorial de València d'aquesta conselleria el mode d'efectuar-la i la seua necessitat.  
5. Respecte a l'ús d'Ulmus minor, s'haurà de fer el que determinen els serveis tècnics abans citats tenint en compte la problemàtica de la grafiosi. Tal com s'ha acceptat pel promotor no s'usarà Ulmus pumila pel seu caràcter o conducta invasora.  
Tercer  
Recomanacions:  
1. Donar prioritat a l'ús d'espècies autòctones pròpies d'un llit i entorn pròxim de la zona, de manera, a més, que el material de reproducció tinga un origen el més pròxim possible, en termes genètics, a les poblacions de plantes locals. Aquesta prioritat pot aconseguir-se plantant més exemplars de cada espècie autòctona, reunint les espècies al·lòctones en llocs concrets de parada de futurs recorreguts didàctics, ús alternatiu o paral·lel d'espècies agràries tradicionals com ara Mespillus germanica, Crataegus azarolus, etc.  
Augmentar la diversitat d'espècies autòctones pròpies de la zona introduint per exemple: sarsa, (Smilax aspera), heura (Hedera helix), aladern (Rhamnus alaternus), etc.  
2. Es revise l'ús d'espècies al·lòctones que poden tenir problemes d'adaptació o creixement derivats de les seues exigències d'hàbitat, condicions climàtiques com ara Alnus glutinosa, Tilia cordata, Tilia tomentosa, Larix decidua, etc d'acord amb l'informe del Servei de Conservació de la Biodiversitat abans referit.  
3. L'eliminació de la zona de totes les espècies amb caràcter invasor, especialment: Agave americana, Ipomoea indica, Nicotiana sp., Opuntia maxima i Ulmus pumila.  
4. Eliminació d'espècies i híbrids invasors del gènere Vitis: espècies americanes pures (Vitis rupestris, V. riparia), híbrids europeoamericans (V. berlandieri x vinífera, V. riparia x vinifera, etc.) o americanoamericans (V. berlandieri x riparia, V. riparia x rupestris, etc.).  
5. El manteniment d'espècies d'implantació antiga com Cupressus sempervirens i les agràries d'ús tradicional, Junglans regia, integrant-les en l'enjardinament.  
6. El manteniment d'Arundo donax (canya) excepte si es considera necessari per raons com ara obtenció d'espai per a l'enjardinament, motius fitosanitaris, etc.  
7. Seguiment de l'eliminació d'espècies invasores i realització d'extraccions periòdiques posteriors per a millorar-ne l'eficàcia.  
8. Assessorament i supervisió de les anteriors recomanacions, cas de seguir-se, per part dels serveis tècnics de la Direcció Territorial de València d'aquesta conselleria.  
Quart  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no pot interposar-se cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Cinqué  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 29 de desembre de 2005.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.