Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 6156, del 01-12-2009 (2009/13259)

RESOLUCIÓ de 18 de novembre de 2009, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis de Sagunt, Camporrobles, L'Alcora, Calp i Llíria.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6156

Data del DOGV
:   01-12-2009

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2009/13298


Data del document
:   18-11-2009

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Llíria
    * Alcora, l'
    * Sagunt
    * Camporrobles
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 18 de novembre de 2009, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis de Sagunt, Camporrobles, L'Alcora, Calp i Llíria. [2009/13006]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, el qual estableix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjudici de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental s'haurà de publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 412/06-AIA Sagunt, 034/07-AIA Camporrobles, 243/54-AJI E'Alcora, 018/07-AIA Calp, 003/12-MDR J'Alcora i 346/06-AIA Llíria.  
València, 18 de novembre de 2009.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Descripció del projecte  
L'objecte del projecte presentat és la instal·lació d'una subestació transformadora (ST Morvedre) que s'alimentarà des de la línia L/l'Eliana-Sagunt (220 kV) que discorre prop, mitjançant un doble circuit.   
La ST Morvedre constarà de les instal·lacions següents:  
- Un sistema elèctric de 220 kV amb una configuració de doble barra (DB) tipus interior amb aïllament en SF6 i 8 posicions corresponents a 4 de línia, 3 de transformadors i l'enllaç de barres.  
- Un sistema elèctric de 20 kV amb una configuració de doble barra (DB) tipus interior amb aïllament en SF6, conformat per 3 mòduls de cel·les amb un total de 48 posicions de les quals 30 seran eixides de línia, 3 de transformador, 2 de serveis auxiliars, 2 de mesura, 4 d'unió, 2 d'enllaç de barres, 1 de partició, 1 de remunt i 3 de bateria de condensadors. Aquest sistema es completa amb la dotació de 3 bateries de condensadors (BC).  
- Una transformació dotada amb 2 transformadors de potència de 50 MVA cada un i relació 220/20 kV, amb les corresponents reactàncies trifàsiques limitadores de posada a terra. Per al subministrament dels equips i serveis propis de la subestació es muntaran 2 transformadors de serveis auxiliars (TSA) de relació 20 kV/460-314 E i 250 kVA de potència cada un en la sala d'equips. A la sala de control corresponent als equips de molt alta tensió, s'instal·larà un TSA d'idèntiques característiques als descrits.  
- Totes aquestes instal·lacions quedaran integrades a diferents sales d'un edifici prefabricat en què, així mateix, s'instal·laran els equips de control, protecció, comunicació, alimentació en BT etc., necessaris per al funcionament correcte de la subestació, com també dues xicotetes dependències per a lavabo i vestidor, una a cada sala de control.  
La ST serà un edifici de disseny interior, és a dir, tot l'equipament elèctric queda a l'interior de l'edifici. Els lavabos que s'hi instal·len es proveiran d'aigua a través de la xarxa de proveïment municipal i estaran connectats a la xarxa de clavegueram. Les aigües pluvials recollides es canalitzaran també a la xarxa municipal de clavegueram.  
La parcel·la en què se situarà la ST té una superfície de 3.500 m² i està inclosa en l'actuació Parc Empresarial Sagunt I. Es tracta de sòl urbà industrial (equipament d'infraestructura-servei urbà ID) compatible amb la instal·lació proposada, que s'ocuparà segons un conveni subscrit entre el promotor del projecte i la direcció de Parc Empresarial Sagunt. La parcel·la serà tancada mitjançant tanca metàl·lica.  
L'entorn està en fase d'urbanització, i disposarà de tots els serveis necessaris: proveïment d'aigua, xarxa de sanejament, vials, etc. pròxima a la carretera CV-309.  
Es justifica la realització d'aquesta infraestructura segons els criteris següents:  
- La zona està caracteritzada per un important nivell de demanda relacionada amb l'activitat industrial, la qual augmentarà amb la consolidació de la zona industrial en execució.   
- La ubicació es considera adequada per la proximitat als punts de consum, la qual cosa permet optimitzar les línies de distribució i millors condicions de proveïment.  
- Permet disminuir la pressió sobre la xarxa de 132 kV, i atendre part dels subministraments que es proveeixen actualment des de ST Sagunt i ST Port Sagunt, ambdues de 132/20kV.  
- El doble circuit de nou traçat d'alimentació a la ST Morvedre permetrà eliminar la connexió en T que hi ha des de la L/ l'Eliana-Sagunt fins a les instal·lacions de Sidmed a 220 kV.  
- Tot això redunda en una major fiabilitat i qualitat del subministrament a la zona i major estabilitat proporcionada per la xarxa de 220 kV.  
Afeccions legals  
El RD 9/2005, de 14 de gener, en l'annex I, enumera les activitats potencialment contaminants del sòl, entre les quals es troba la producció i distribució d'energia elèctrica (CNAE-93 Rev1 40,1). El titular de l'activitat estarà obligat a remetre un informe preliminar de situació a l'òrgan autonòmic competent, segons es recull en l'article 3.1. de l'esmentada norma.  
La gestió dels residus generats, en particular dels olis usats, atendrà al que estableix la legislació estatal i autonòmica reguladora de la matèria.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que calga obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important per l'actuació  
Entre les accions que poden generar impactes ambientals, es recullen en l'estudi d'impacte ambiental:  
- Durant la fase de construcció: el transport i abassegament de materials i maquinària, la preparació del terreny, les línies elèctriques, el muntatge de l'edifici i dels equips, generació de residus, ús de mà d'obra i labors de condicionament.  
- Durant la fase de funcionament: l'ocupació de l'espai, els processos de transformació d'electricitat, la generació de residus d'operació i l'ocupació de mà d'obra.  
La fase de construcció es correspon amb la realització de l'obra civil, consistent en l'explanació de la parcel·la, tancament de la parcel·la, realització d'accessos, realització de fonaments i bancada, edificació i canalitzacions exteriors.  
La fase de funcionament únicament porta associada la transformació de tensió elèctrica i el manteniment de les instal·lacions. La ST estarà automatitzada i operada per telecomandament.  
Per a la caracterització de l'entorn, s'ha seleccionat una zona d'estudi de 625 ha que inclou part del terme municipal de Sagunt. Cal destacar la presència en l'àrea d'estudi de la Marjal dels Moros, zona catalogada com a LIC, ZEPA i zona humida, encara que es considera que no es veurà afectada per l'actuació a causa de la distància entre aquesta i la parcel·la (més d'1 km). La presència de l'esmentat espai natural fa augmentar la diversitat faunística. La vegetació actual de la zona està caracteritzada per la presència de cultius (cítrics i fruiters), zones improductives i zona de marjal. La parcel·la en què se situa l'actuació està totalment antropitzada i caracteritzada per un entorn industrial.  
Es valora el paisatge en funció de diversos aspectes com les unitats de paisatge i l'existència d'elements singulars i es valora la qualitat visual de les unitats i el fons i la fragilitat i accessibilitat visual.  
S'identifiquen elements del patrimoni cultural i arqueològic en l'àrea d'estudi (alqueries, torre Grau Vell, un camí ramader) però aquests no es veuran afectats per l'actuació. S'ha realitzat i presentat davant de l'òrgan competent un projecte de prospecció arqueològica i consulta sobre afecció paleontològica.  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants  
Els principals riscs inherents a l'actuació són:  
- Soroll, per la vibració dels debanaments i el funcionament dels ventiladors.  
- Emissió de gasos, per l'eventual pèrdua de SF6 i pols durant la construcció.  
- Abocament de fluids, per la presència d'oli mineral en els transformadors.  
- Electrocució.  
- Generació de residus, de manera puntual durant el funcionament (oli usat).  
- Camps elèctrics i magnètics.  
Els riscos esmenats es veuen mitigats per la idoneïtat de la zona per a situar una instal·lació d'aquestes característiques. En aquest sentit, es tracta d'un entorn industrial i per tant, no s'incideix sobre elements naturals (vegetació, fauna) o d'un altre tipus (patrimoni, paisatge, etc.).  
A causa de les mesures de protecció i seguretat per a prevenir accidents, que la instal·lació ha de complir, en general els impactes han sigut considerats com a no significatius.   
3. Mesures correctores i preventives i el programa de vigilància ambiental  
La solució adoptada, seguint criteris de mínima ocupació i impacte i selecció d'un emplaçament poc sensible, permet per ella mateixa minimitzar els efectes.  
Addicionalment s'han d'adoptar, entre altres, les mesures preventives següents:  
- Per a evitar afeccions sobre el sòl, s'hi minimitzen els abassegaments; només es realitzen canvis d'oli de la maquinària en zones habilitades; s'han de disposar contenidors per a residus; s'han d'eliminar els residus d'obra, i es disposa d'un sistema de recollida d'oli. A aquest respecte, cada transformador disposa d'una cubeta de formigó solidària amb fonamentació i canalització per a conduir una eventual fuita d'oli a un dipòsit de confinament de 40 m³ (capacitat superior al contingut d'oli d'un transformador).  
- S'exigeix el compliment d'alguns límits sonors a la maquinària instal·lada. Addicionalment, l'aïllament proporcionat pels tancaments permet estimar el compliment dels nivells sonors establits.   
- L'oli mineral emprat se sotmet a controls de qualitat periòdics. En el moment en què finalitze la vida útil d'aquest, es lliurarà a una empresa gestora autoritzada. En cap cas s'emmagatzema oli en la instal·lació.  
- Durant la construcció, s'ha d'evitar fer pols per a evitar danys sobre la vegetació.  
- Es reduirà al mínim l'àrea afectada per l'obres.  
- El disseny interior de la instal·lació permet minimitzar l'efecte sobre el paisatge.  
- S'ha realitzat un estudi del camp magnètic en què es conclou que el camp que es preveu que es genere és molt inferior al límit de 100 microtesles.  
Entre les mesures correctores, se citen:  
- Cal disposar d'equips per al maneig (buidatge/ompliment) del SF6.  
- Cal disposar d'un sistema de detecció de fuites, a més del sistema descrit de recollida d'eventuals fuites d'oli mitjançant cubetes i canalització al dipòsit.  
- Es contracta una brigada de gestió de residus encarregada de la gestió en cas d'accidents (ja que no es generen en el funcionament normal de la instal·lació).  
Les actuacions proposades en el programa de vigilància ambiental són les següents:  
- S'ha de comprovar que l'afecció de terrenys és l'estrictament necessària.  
- S'ha de comprovar que totes les actuacions necessàries per a la instal·lació de la ST es realitzen a l'interior de la parcel·la on es projecta l'actuació.  
- S'ha de comprovar que el parc de maquinària, magatzem d'olis i combustibles, etc., com també les llavades de maquinària i posades al punt d'aquesta, es localitzen als llocs autoritzats i no a altres llocs.  
- S'ha de controlar que els residus o qualsevol altre material sobrant de l'obra són retirats de forma convenient.  
- S'ha de controlar que els olis procedents del manteniment dels transformadors són gestionats convenientment.  
- S'ha de comprovar que les alteracions i impactes reals s'ajusten a la valoració realitzada, i en cas necessari, es modificaran les mesures protectores i correctores per a minimitzar els possibles impactes residuals o no previstos.  
Tramitació administrativa  
Amb data 7 de desembre de 2006 va tenir entrada en els serveis centrals de la Conselleria de Territori i Habitatge un escrit del Servei Territorial d'Energia de València, pel qual se sol·licitava l'avaluació d'impacte ambiental del projecte i es remetia el corresponent expedient, el qual incloïa:  
- Projecte d'execució de la instal·lació Subestació de transformadors de 220/20 kV, ST Morvedre.   
- Estudi d'impacte ambiental en format paper i electrònic.  
- Document de síntesi de l'estudi d'impacte ambiental.  
El mateix escrit de remissió certifica que l'expedient ha sigut sotmés a informació pública mitjançant un anunci en el DOGV (04.10.2006), sense que s'hi hagen formulat al·legacions.  
Consideracions jurídiques  
El Projecte de subestació transformadora s'ha sotmés al procediment d'avaluació d'impacte ambiental d'acord amb l'epígraf 2.g de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article cinqué de la Llei 2/1989, de 3 de març, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique l'esmentada Llei.   
L'article 8.3.c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Projecte de subestació transformadora de 220/20 kV ST Morvedre, promoguda per Iberdrola Distribución Eléctrica SAU al terme municipal de Sagunt, Parc Empresarial Sagunt I, (coordenades aproximades UTM X: 736.300, Y: 4.392.630, fus 30), sempre que aquesta es desenvolupe amb les previsions del projecte, l'estudi d'impacte ambiental i la resta de documentació que consta en l'expedient.  
Addicionalment, s'estableixen les condicions següents:  
1. Totes les àrees que s'han vist alterades per les obres s'han de restaurar a les condicions inicials i procedir a la correcta gestió dels residus generats.  
2. Les operacions de buidatge i ompliment amb gas SF6 s'han de realitzar mitjançant equips que impedisquen l'emissió lliure del gas a l'atmosfera.  
3. S'ha de disposar de l'informe definitiu establit en l'article 11 de la Llei 4/98, d'11 de juny, emés per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, i s'han d'adoptar les mesures de protecció addicionals que, si escau, establisca aquest. En tot cas, l'aparició de jaciments arqueològics o paleontològics determinarà l'obligació de suspendre els treballs, delimitar el perímetre d'afecció i notificar-ho immediatament a la Conselleria de Cultura, Educació i Esport.   
4. Respecte a les emissions de camps electromagnètics derivades del funcionament de la ST caldrà ajustar-se al que disposa la Direcció General de Salut Pública, òrgan competent en la vigilància sanitària de la contaminació electromagnètica, d'acord amb la Llei 4/2005, de 17 juny. En tot cas, aquestes s'han de mantenir per sota dels límits establits per la recomanació del Consell de Ministres de Sanitat de la Unió Europea, de 12 de juliol (1999/519/CE), fixats en 5 kV/m per al camp elèctric i 100 µT per al camp magnètic.   
5. A la posada en marxa de la subestació transformadora, s'han de mesurar els nivells sonors generats a fi de verificar el compliment de les condicions establides en la legislació vigent, i incorporar els resultats al programa de vigilància ambiental.  
6. Les accions incloses en el programa de vigilància ambiental han de documentar-se, a l'efecte d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de l'eficàcia d'aquestes.  
7. D'acord amb l'article 4 del ULA 8927/1986, de 28 de juny, modificat per la Llei 9/2006, de 28 d'abril, el promotor ha de comunicar a l'òrgan ambiental (per escrit), amb la suficient antelació, la data de començament de l'execució del projecte.  
8. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de ser comunicat a l'òrgan ambiental competent, el qual establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 10 de maig de 2006.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'activitat  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat d'una explotació porcina d'engreix, les característiques de la qual, segons la documentació aportada, són:  
Actualment l'explotació consta de 2 naus i un magatzem amb una superfície construïda total de 523,31 m² i es té projectada la construcció d'una nova nau de 1.305 m², amb la qual cosa la superfície total serà de 1,828,31 m² La capacitat de l'explotació després de l'ampliació prevista serà de 1.975 places d'engreix, porcs des de 20 kg fins a 100 kg (237 UGM). Per les dades proporcionades, s'estima que es podran realitzar una mitjana de 2,4 cicles per any.   
Els canals de recollida de purins seran de formigó H-20, amb parets i pisos arrebossats i impermeabilitzats en la cara interior amb lluït de morter. El volum anual de purins estimat es calcula segons les produccions de purins establides en l'annex I del Reial decret 324/2000, d'ordenació de les explotacions porcines. En aquest cas, puja a 4.248,4 m³ de purins/any. La capacitat de les fosses de les naus es considera suficient per a emmagatzemar els purins per un temps igual als 3 mesos que com a mínim exigeix la legislació en l'article 5 del Reial decret 324/2000. No obstant això, s'indica en el projecte que aquest buidatge es realitzarà amb major freqüència, cada un o dos mesos. Els purins s'empraran com a adob orgànic sobre superfícies agrícoles de diferents parcel·les; i s'adjuntarà el contracte d'acceptació, cèdula de propietat i plànols cadastrals de cada un dels propietaris. Tenint en compte el que estableix el RD 261/1996, la superfície mínima de què s'ha de disposar, per a una dosi d'aplicació de 170 kg N/any, és de 84,27 ha. El promotor disposa d'una superfície de 100, 9592 ha de parcel·les agrícoles, dedicades majoritàriament a cultius herbacis.   
S'ha de disposar d'un grup electrogen per al proveïment d'energia elèctrica. L'explotació disposarà d'un pou propi per al proveïment d'aigua. S'ha concedit per part de la CHX una autorització per a la captació dins de la parcel·la 104.  
Els cadàvers que es generen a l'explotació seran retirats per una empresa gestora autoritzada a aquest efecte; a l'explotació s'ha de disposar d'un dipòsit per a l'emmagatzemament d'aquests.  
La distància al nucli urbà de La Torre d'Utiel és de 1.700 metres.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient  
La Comissió de Qualificació d'Activitats remet expedient constituït per estudi d'impacte ambiental, projecte d'activitat i expedient municipal, el 14 de febrer de 2007.  
L'Ajuntament de Camporrobles ha realitzat la informació pública en el BOP número 45, de 22 de febrer de 2006, amb publicació d'edicte i comunicació als veïns limítrofs, sense que s'hi hagen presentat al·legacions.  
2. Peticions d'informes sectorials i documentació complementària  
L'expedient municipal recull la informació següent:  
- Admissió a tràmit de la sol·licitud.  
- Informe tècnic previ.  
- Informe favorable de l'enginyer tècnic industrial.  
- Informe favorable del veterinari municipal.  
- Informe favorable de l'arquitecte municipal.  
- Decret de l'Alcaldia en què s'emet informe favorable de la sol·licitud de llicència d'activitat.  
Decret de l'Alcaldia de data 4 de desembre de 2006, d'autorització prèvia del projecte, prevista en els articles 20 i 31 de la Llei 10/2004, de sòl no urbanitzable.   
Amb data d'eixida 28 de novembre de 2006, informe favorable de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació d'acord amb el que estableix la Llei 10/2004, de sòl no urbanitzable.  
Amb data eixida 8 de març de 2007, informe definitiu favorable, a l'efecte patrimonial, de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport.  
Amb data eixida 24 de gener de 2007, informe de la CHX, relativa a la sol·licitud d'aprofitament d'aigües subterrànies amb un volum inferior a 7.000 m³/any, en el qual s'autoritza la captació d'aigua dins de la parcel·la 104, polígon 4.  
Afeccions legals  
El sòl on se situa l'explotació està classificat com a sòl no urbanitzable, i qualificat de comú, segons les normes subsidiàries del municipi de Camporrobles.  
El municipi de Camporrobles no està considerat com a zona vulnerable segons el Decret 13/2000, de 25 de gener, del Govern Valencià, pel qual es designen, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, determinats municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte. Identificació i valoració d'impactes  
L'estudi d'impacte ambiental efectua un inventari ambiental de la zona en què se situa l'activitat, i descriu de manera general els elements ambientals: aire, sòl, hidrogeologia, flora, fauna, paisatge i medi socioeconòmic.  
L'explotació està situada al límit administratiu de la província de València. Es tracta d'una zona dedicada majoritàriament al cultiu de secà sobretot de vinya i olivera. Està circumdat per zones forestals d'arbratge natural conformades per boscos de coníferes. Segons la cartografia de biodiversitat en aquesta zona forestal es localitza l'hàbitat, d'acord amb la Directiva 92/43/CEE, de 21 de maig de 1992, codificada amb el codi europeu 9340 corresponent a alzinars de Quercus ilex i Quercus rotundifolia.   
La vulnerabilitat dels aqüífers està classificada com a mitjana en la zona on se situa l'explotació.  
Les accions identificades susceptibles de causar impacte:  
Fase de construcció:  
- Aclarida i desbrossament del terreny.  
- Moviment de terres.  
- Construccions d'edificis i equips.  
- Trànsit de vehicles.  
Fase de funcionament:  
- Presència d'infraestructures.  
- Vehicles de transport.  
- Olors.  
- Generació de purins.  
- Higiene i condicions sanitàries.  
- Evacuació i abocament d'aigües residuals.  
- Consum de recursos.  
- Sorolls  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha inclòs la matriu causa efecte d'identificació d'impactes en les fases de construcció i funcionament, a partir de la qual es realitza la valoració qualitativa dels impactes, i s'obté la matriu d'importància.  
2. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental  
L'estudi d'impacte ambiental proposa, entre altres, les mesures correctores següents tant per a la fase de construcció com d'explotació:  
- Ús de materials de construcció i utilització de colors que harmonitzen amb l'arquitectura tradicional de la zona.  
- Utilització de materials que asseguren la correcta impermeabilització i estanquitat de les fosses de purins.  
- Derivació de les runes generades en l'obra a un abocador autoritzat.  
- Minimització d'eliminació de la vegetació forestal que hi ha a la parcel·la.  
- Ventilació constant de les naus per a mitigar les males olors  
- Neteja periòdica de les instal·lacions.  
- Aplicació d'activador biològic en les fosses de purins a fi de disminuir-ne la càrrega contaminant.   
- Sistemes de desinfecció de les rodes dels vehicles.  
- Neteja total de l'explotació al final de cada cicle.  
- Reducció de l'impacte d'activitats productores de sorolls mitjançant la realització d'aquestes fora d'horari nocturn o durant el cap de setmana.  
- Utilització dels purins procedents de l'explotació en un nombre suficient de parcel·les agrícoles d'acord amb el Reial decret 261/1996, de 16 de febrer, sobre protecció de les aigües enfront de nitrats procedents de fonts agràries.  
- L'aplicació dels purins als camps no es realitzarà en condicions climatològiques desfavorables o quan el terreny tinga un pendent major del 20%.  
- Cal disposar d'un contenidor homologat per a dipositar els animals morts; aquest se situarà fora del recinte de l'explotació.  
El programa de vigilància ambiental, l'objectiu principal del qual és el control dels possibles impactes que es generen sobre el medi, mitjançant la comprovació periòdica del compliment i efectivitat de les mesures correctores proposades; fa especial insistència en els aspectes següents:   
- Revisió periòdica de l'estat de la tanca perimetral i de les portes d'accés a l'explotació.  
- Comprovació de l'estat i de les possibles ruptures de la tela antiocells col·locada a les finestres, a fi d'evitar l'entrada d'animals vectors de malalties.  
- Assegurar la correcta i constant ventilació i renovació de l'aire interior de la nau.  
- Comprovació de l'estanquitat dels canals de recollida de purins, fonamentalment pel que fa a la possibilitat d'aparició de possibles fissures als murs.  
- Anàlisis periòdiques dels purins amb l'aplicació prèvia en el camp per a comprovar l'eficàcia del tractament.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 1.h.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 8.3.c) del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte de granja porcina d'engreix, situada al terme municipal de Camporrobles (València), promoguda per José Manuel Moreno Pérez, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
1. En la distribució dels purins a les parcel·les agrícoles s'han de respectar les distàncies recollides en el RD 324/2000, en el qual s'estableixen les normes bàsiques de les explotacions porcines:   
- 100 metres respecte a altres explotacions amb capacitat fins a 120 UGM  
- 200 metres respecte a explotacions amb capacitat de 120 a 864 UGM i nuclis urbans.  
- En relació als cursos d'aigua, s'ha de respectar el que estableix el Reglament del domini públic hidràulic, que desenvolupa els títols preliminar I, IV, V, VI, i VII de la Llei 29/1985, de 2 d'agost, d'aigües, aprovat pel Reial decret 849/1996, d'11 d'abril, i el que disposen els diversos plans hidrològics de conca.  
2. Aquesta distribució només s'ha de realitzar sobre parcel·les que actualment s'exploten agrícolament. Quan s'apliquen els purins als camps, aquests han de ser soterrats tan ràpidament com siga possible per a evitar pèrdues de nitrogen amoniacal a l'atmosfera i proliferació d'insectes.  
3. S'ha d'evitar l'augment de gasos contaminants produïts pels animals i vigilar la qualitat i la quantitat dels pinsos emprats en l'alimentació d'aquests com també el correcte subministrament d'aigua.   
4. S'ha d'instal·lar un sistema depurador adequat per al tractament de les aigües sanitàries que es generen i que com a mínim garantisca l'oxidació total.   
5. A fi d'atenuar l'impacte paisatgístic s'ha de respectar al màxim la vegetació natural de les parcel·les i s'han de realitzar noves plantacions a fi d'ocultar les instal·lacions en les zones més visibles.  
6. S'ha de disposar de l'assegurança de retirada de cadàvers actualitzada i subscrita per a la totalitat d'animals, de manera que estiga assegurada la retirada d'aquests per una empresa autoritzada a aquest efecte.  
7. La resta dels residus generats en l'explotació han de ser manipulats i emmagatzemats degudament, i s'han d'acumular en contenidors homologats a aquest efecte i retirats per un gestor autoritzat.  
8. S'ha de comunicar qualsevol variació que es produïsca en la destinació i tractament dels residus.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 14 de maig de 2007.- La secretària autonòmic de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte  
Azulejera Técnica, SA (centre 1) és una indústria dedicada a la fabricació de paviment i revestiment ceràmic per monococció. Es tracta d'una planta existent i en funcionament situada a l'Alcora (Castelló). Es preveu una ampliació consistent en la instal·lació de nova maquinària i millora de la que hi ha.  
La indústria es troba situada en una parcel·la de 71.000 m² en la qual se situen les naus i instal·lacions dels dos centres de treball d'Azulejera Técnica SA: centre 1 i centre 2 (abans, Azteca Gres, SL). Es considera que el centre 1 té associada una superfície de solar de 33.095 m² i una superfície de nau construïda de 22.147, 84 m², encara que no hi ha separació física entre ambdues indústries, les seues naus es troben adossades, i comparteixen determinades instal·lacions i recursos.  
La zona està qualificada com a sòl urbà d'ús industrial. Hi ha subministrament d'energia elèctrica i gas natural. L'aigua consumida s'extrau de pou. L'accés es realitza des de la carretera Castelló - l'Alcora.  
Característiques més rellevants de l'activitat  
La capacitat de producció de la indústria arriba a les 110.250 t/any (equivalent a 5.512 m²/any), repartides en paviment de gres esmaltat (5.442 t/any), paviment de gres porcellànic esmaltat (21.118 t/any) i revestiment i paviment esmaltat de suport porós (83.690 t/any). L'emmagatzematge de producte acabat es realitza en dues naus industrials externes a la planta considerada, de distinta titularitat.  
El procés de fabricació que se segueix en l'empresa, de manera esquemàtica, consisteix en la recepció de matèries primeres i emmagatzemament d'argila, preparació d'esmalts, premsatge en sec, assecada de les peces premsades, esmaltada i serigrafia de peces, magatzem de peces en boxs, preassecatge de peces esmaltades, cocció de les peces, magatzem de peces cuites, classificació i embalatge i expedició.  
Les matèries primeres emprades en el procés productiu són argila atomitzada roja i blanca, aigua, esmalts, colors i pigments i additius. L'energia emprada és principalment gas natural i, en menor grau, electricitat. Es disposa de gasoil per a la maquinària mòbil.  
El proveïment d'aigua, segons s'indica, es realitza des d'un pou la titularitat del qual correspon a Azteca Gres, SL i autoritzat únicament per a extraure 6.600 m³/any. El consum total del centre 1 puja a 21.281 m³/any, per la qual cosa se supera el cabal concedit. A aquest respecte, s'ha adjuntat documentació justificativa de la tramitació davant de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer d'una modificació de la concessió per a elevar-la fins a 34.654 m³ i explotar-la conjuntament als centres 1 i 2 (sotmés a informació mitjançant anunci en el BOP de Castelló de 21.04.2007), el qual es completarà, en cas de ser necessari, mitjançant aigua procedent de la Comunitat de Regants Pou de l'Esperança (altres 19.305 m³).  
Tramitació administrativa  
Amb data 29 de juny de 2006, l'àrea de Qualitat Ambiental de la Direcció General de Qualitat Ambiental va sol·licitar l'avaluació ambiental del projecte, a instàncies d'Azulejera Técnica SA. A aquest efecte, s'adjuntava:  
- Projecte bàsic d'autorització ambiental integrada.  
- Estudi d'impacte ambiental.  
- Documentació complementària.  
- Certificat acreditatius de la realització de la informació pública i la no-presentació d'al·legacions.  
Sol·licitats els aclariments referents a aquest, en data 28 de març de 2007 es va rebre contestació del Servei de Control Integrat del Contaminació en data 4 de maig de 2007. En aquesta es trasllada escrit presentat per l'empresa en què es comunica que «en data 15 de novembre de 2006 s'ha realitzat la fusió per absorció de societat participada de les empreses Azulejera Técnica, SA i Azteca Gres, SL», corresponent a la instal·lació avaluada la denominació centre 1. Així mateix, Azulejera Técnica, SA es fa responsable solidària dels dos centres en cas d'accident ambiental.  
Afeccions legals  
El projecte està sotmés a la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, segons el subapartat 3.5 (Instal·lacions per a la fabricació de productes ceràmics mitjançant enfornada..., amb una capacitat de producció de 75 t/dia...) de l'annex I. La indústria sol·licita l'autorització ambiental integrada que atorga la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge. Les competències en matèria de control integrat de la contaminació, qualitat d'aigües, seguiment i control d'aquest recurs, protecció atmosfèrica i acústica, i el seguiment, control i gestió de residus s'atribueixen a la Direcció General de Qualitat Ambiental.  
La fabricació de taulellets i taulells de ceràmica està inclosa com a activitat potencialment contaminant del sòl en l'annex I del RD 9/2005, de 14 de gener.   
La fabricació de taulellets està catalogada com a activitat potencialment contaminant de l'atmosfera, grup B, del Decret 833/1975.  
L'activitat està sotmesa a la legislació en matèria de residus, en particular, pel que fa a producció de residus i envasos.  
Queda sotmesa així mateix a la legislació en matèria de contaminació acústica i en particular, al Decret 266/2004, de 3 de desembre.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que procedisca obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Consideracions ambientals  
En la valoració de la instal·lació, cal tenir en compte que es tracta d'una indústria existent i en funcionament, en procés d'adaptació a la nova normativa. A més, es troba situada en un entorn industrial i antropitzat en el qual predomina el sector ceràmic.   
Respecte al sòl i les aigües, cal assenyalar que la ubicació de la indústria està en una zona sense risc d'inundació, i amb vulnerabilitat mitjana/baixa d'aqüífers, d'acord amb la Cartografia Temàtica de la Conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana.  
Amb caràcter general, la fabricació de paviment i revestiments ceràmics porta associats elevats consums d'aigua i energia i genera emissions a l'atmosfera, soroll, abocaments i residus. No obstant això, el sector gaudeix d'un desenvolupament tecnològic alt que li permet reduir-ne la incidència ambiental.  
El soroll generat per l'activitat, tant en les naus de producció com en les oficines, es considera bastant reduït pels tancaments. Els ventiladors i motors es dotaran d'encapsulat de material acústic. Mitjançant les auditories periòdiques es comprovarà el compliment dels nivells sonors màxims establits, i s'adoptaràn, si no n'hi ha, mesures correctores addicionals. La indústria se situa allunyada de zones habitades.  
Les emissions a l'atmosfera es produeixen principalment a les zones de càrrega, emmagatzematge i trasbals de matèries primeres, als forns i assecadors i en la secció d'esmaltada. La secció d'emmagatzematge d'argiles (en sitges) i premses es caracteritza per un ambient pulverulent, per la qual cosa s'ha dotat de sistemes d'aspiració i filtració mitjançant filtres de mànegues de depuren l'aire. La secció d'esmaltada disposa així mateix de sistema d'aspiració i filtració. Els assecadors, preassecadors i forns emeten directament a l'atmosfera a través de xemeneia.  
Les aigües residuals industrials es generen en distintes fases del procés. Per a la recollida de vessaments de la secció de mòlta es disposa d'un sistema de canaletes impermeables (independent d'altres sistemes de desguàs) que es connecten a una bassa impermeable i estanca (comuna per als dos centres), el contingut de la qual és gestionat per un atomitzador extern. El mateix sistema serveix per a la recollida de l'aigua residual generada durant els treballs de neteja de les zones d'esmaltada, preparació i emmagatzematge d'esmalts. Les aigües negres (procedent de dutxes, lavabos, etc.) s'aboquen per canonades específiques a estacions prefabricades de depuració (dos en total) que funcionen mitjançant un procés d'oxidació total i filtre biològic. L'aigua depurada es canalitza fins a la bassa d'acumulació d'aigua residual industrial (gestionada per atomitzador) mentre que els llots són retirats per una empresa gestora autoritzada i abocaments a EDAR. Hi ha una xarxa específica de recollida d'aigües pluvials que es canalitzen a col·lector, el qual aboca al pantà de María Cristina. Es plantegen diverses mesures de control i manteniment que permeten estimar l'absència d'abocaments al sòl. S'aporta dispensa d'abocaments de l'Ajuntament, justificada basant-se en l'acceptació per a la gestió d'aquests per l'entitat de Sanejament d'Aigües.  
En la majoria de les fases productives es generen residus que són emmagatzemats temporalment en contenidors específics, en el punt de generació. Es disposa en l'exterior de la nau d'un magatzem de residus no perillosos i d'un magatzem cobert de residus perillosos de 132 m² de superfície amb cubetes de contenció de vessaments (comunes per als dos centres de treball). Els residus assimilables a urbans són dipositats als contenidors externs perquè els serveis municipals els recullen. L'empresa està inscrita en el Registre de productors de residus perillosos amb el núm. 123/P/RTP/CV. Els envasos subjectes a un sistema de dipòsit, devolució i retorn es lliuren al proveïdor per a la reutilització d'aquests.  
Respecte a la gestió dels residus i els abocaments, Azulejera Técnica, SA es fa responsable solidària dels dos centres de treball en cas d'accident ambiental a les instal·lacions comunes, encara que del manteniment d'aquestes es farà càrrec el personal del centre en què estan situades.  
A més dels sistemes correctors indicats en els paràgrafs anteriors, entre les millors tècniques disponibles que s'adoptaran per l'empresa se citen, entre altres:   
- Instal·lació de sistemes de recollida de residus inerts i emmagatzematge en sitja estanca.  
- Tancament de part dels sistemes de transport de matèries primeres pulverulentes.  
- El magatzematge de l'argila atomitzada a l'interior de les naus i en sitges tancades.   
- Pavimentació i neteja de les vies de circulació de limitació de la velocitat de circulació.  
- Ús de combustibles i matèries primeres amb baix contingut en fluor, clor o sofre.  
- Control i optimització de la combustió per a reduir la generació de CO.  
- Millorar la integració de la instal·lació en l'entorn.  
- Aïllament dels equips i instal·lacions sorolloses.  
Com a programa de vigilància ambiental, es proposen les mesures de vigilància següents:  
- Inspecció visual dels residus emmagatzemats i els contenidors d'aquests, registre dels productes emmagatzemats i neteja de possibles efluents dels contenidors i dels locals, diàriament.  
- Inspecció visual dels filtres de mànegues i comprovació del funcionament correcte de les depuradores, diàriament.  
- Inspecció setmanal dels camions.  
- Inspecció setmanal exhaustiva dels residus emmagatzemats.  
- Inspecció setmanal de les xemeneies dels forns.  
- Inspecció setmanal visual de les basses d'acumulació d'aigües residuals.  
- Revisió i manteniment mensual de cada una de les màquines i mesures correctores i neteja completa, com també verificació de l'eficàcia dels dispositius de seguretat.  
- Trimestralment, greixatge i verificació de tots els elements dels filtres de mànegues.  
- Anualment, neteja de tota la maquinària  
- Autocontrol de les emissions de manera anual, biennal o triennal, segons corresponga.  
Consideracions jurídiques  
L'activitat ha de sotmetre's al procediment d'avaluació d'impacte ambiental d'acord amb l'apartat l) del grup 4 de l'annex 1 de la Llei 6/2001, de 8 de maig, de modificació del Reial decret legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental (fabricació de productes ceràmics mitjançant enfornada).  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article cinqué de la Llei 2/1989, de 3 de març, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique l'esmentada Llei.   
L'article 8.3.c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte de planta de fabricació de paviment i revestiments ceràmics, promogut per Azulejera Técnica, SA, centre 1, situat a la carretera de l'Alcora km 19,7, terme municipal de l'Alcora (Castelló), en els termes que estableix el projecte, l'estudi d'impacte ambiental, i la resta de documentació que consta en l'expedient.  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'hi estableixen les següents:  
1. Ha d'obtenir-se de la confederació hidrogràfica corresponent la concessió de l'ús de l'aigua de pou d'acord amb el cabal realment extret d'aquest i que reculla la possibilitat de ser aprofitada per aquest centre.  
2. Les arquetes de recollida de vessaments i lixiviats a les zones d'emmagatzematge de residus han de ser estanques, i han de ser gestionades, en cas de produir-se, per una empresa autoritzada.  
3. Les accions incloses en el programa de vigilància ambiental han de documentar-se, a l'efecte d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de l'eficàcia d'aquestes.  
4. D'acord amb l'article 4 del XMD 6619/1986, de 28 de juny, modificat per la Llei 9/2006, de 28 d'abril, el promotor ha de comunicar a l'òrgan ambiental (per escrit), amb la suficient antelació, la data de començament de l'execució del projecte.  
5. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de ser comunicat a l'òrgan ambiental competent el qual establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 14 de maig de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques del projecte  
L'objecte del projecte que se sotmet a avaluació d'impacte ambiental és la reconstrucció d'un camí d'accés als pous d'aigua de la titular, el qual ix des de l'assegador del Salat i permet també arribar a la resta de la finca. L'esmentat camí ha sigut destruït parcialment per les aigües que discorren pel barranc adjacent, també es troba cobert parcialment per rebliments de l'esplanada on aparquen els vehicles de recollida de residus sòlids urbans.  
S'aprofita la reconstrucció del camí per a canalitzar el barranc que desemboca al barranc el Salat, mitjançant una canonada soterrada de fibrociment de 1000 mm de diàmetre. La canalització també drena els residus líquids procedents de la gossera municipal, que està situada a les proximitats.   
L'obra projectada explana el fons del llit del barranc. El volum de terraplenament supera àmpliament el de desmunt. La superfície total del terreny ocupada pel camí és de 3.989 m².  
El camí es dissenya per a una IMDp de 25 a 50 vehicles diaris, és a dir, un tipus de trànsit T41, amb una velocitat de 60 km/h i 6 metres d'amplària, més les cunetes.   
El talús de l'excavació posseeix pendents d'1,5:1 (H:V), en terraplé de 2:1 (H:V), el radi de curvatura mínim és de 25 metres, el pendent longitudinal màxim és del 10% i el pendent transversal del 2 al 5%.   
S'adopta un tipus d'esplanada E1, el sòl subjacent és tolerable. El ferm del camí serà una capa de macadam de 25-30 cm, més un reg de graveta de 10 cm.   
Les cunetes van revestides d'escullera i estan dissenyades per a drenar el cabal d'una intensitat màxima de precipitació pròpia d'un període de retorn de 10 anys. A cada 20 metres connecten amb un baixant que està construït amb peces prefabricades de formigó. La cuneta acaba escampant l'aigua pel terreny natural.  
Els terrenys on se situa el camí estan qualificats i classificats urbanísticament com a sòl no urbanitzable de protecció especial, al seu torn són majoritàriament terreny forestal.  
Els talussos es revegeten amb timó, romer, coscoll, savina, pi blanc i santolina amb un marc de plantació d'1 x 1 metres per a les espècies arbustives (savina i coscoll amb marc de 4 x 4 m), el pi blanc amb marc de 4 x 4 m. La densitat mínima de sembra per a les espècies herbàcies és de 200 kg/ha a zones planes i de 250 kg/ha als talussos.  
2. Alternatives ambientals  
El regidor delegat de Medi Ambient de l'Ajuntament de Calp va dictar el 20 de setembre de 2005 la suspensió dels abocaments de material de desmunt realitzat a la partida barranc Salat, per a la construcció d'un accés a diversos pous situats a la propietat de Teresa Molines Roselló. L'Àrea d'Inspecció de la Conselleria de Territori i Habitatge va obrir l'expedient sancionador D-467/06 a les esmentades obres.  
L'avaluació d'impacte ambiental del camí sorgeix arran dels fets comentats, per la qual cosa no hi ha alternatives ambientals.  
Tramitació administrativa  
1. Tramitació  
En data 1 de febrer de 2007 l'Ajuntament de Calp remet un estudi d'impacte ambiental i el projecte de reconstrucció del camí rural.  
En data 13 de març de 2007 es requereix al titular una ampliació de la documentació.  
El promotor remet el 4 d'abril de 2007 l'ampliació de documentació.  
2.Informació pública  
L'Ajuntament de Calp ha sotmés el projecte de reconstrucció del camí al tràmit d'informació pública i ha publicat, a aquest efecte, un anunci en el DOCV núm. 5400, de l'1 de desembre de 2006; certifica que una vegada transcorregut el termini legalment establit, no s'hi van presentar al·legacions.  
3.Peticions d'informació o documentació complementària  
No se n'han realitzat.  
Informes sectorials.  
No se n'han realitzat.  
Afeccions legals ambientals.  
D'acord amb la informació cartogràfica i ambiental continguda en els sistemes d'informació geogràfica de la Conselleria de Territori i Habitatge, el projecte no presenta afeccions sobre espais naturals i altres figures ambientals protegides per la legislació.  
Consideracions ambientals  
1. Elements que poden veure's afectats de manera important pel projecte de l'activitat.  
Atesa l'escassa longitud del seu traçat, la reconstrucció del camí generarà principalment emissions de pols i sorolls. En menor grau podria danyar l'aigua subterrània i superficial, si no es preveu realitzar el manteniment dels vehicles i maquinària en un taller, fora del lloc.  
2. Identificació i valoració dels impactes.  
S'identifica la generació de residus sòlids i líquids com un dels efectes resultants de la reconstrucció del camí rural, la qual cosa no sols no té justificació, sinó que resulta atípica en aquest tipus d'obra.  
No s'ha tingut en compte el probable impacte sobre l'aigua superficial i subterrània causat per les possibles pèrdues dels líquids que empra la maquinària.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.   
No s'ha previst l'eliminació dels abocaments que hi ha a la zona de les obres.  
Consideracions jurídiques:  
1.El projecte examinat constitueix, segons el que preveu l'apartat 1.j de l'annex I, del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.  
2.En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.  
3.L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.  
4.L'article 8.3.c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tant, en vista de tot l'anterior i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de les autoritzacions administratives prèvies que hi siguen preceptives, el projecte de reconstrucció del camí rural, promogut per Teresa Molines Roselló, sempre que es desenvolupe segons les mesures correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental i les prescripcions establides en l'apartat segon d'aquesta declaració.  
Segon  
Per a l'execució de l'esmentat projecte s'han de complir les condicions següents:  
1. La titular ha de presentar a l'Ajuntament de Calp l'informe final favorable de la Conselleria de Cultura, Educació i Esports, sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, segons estableix l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià. En cas de ser negatiu l'esmentat informe, així ha d'entendre's aquesta declaració.  
2. Abans d'iniciar els treballs de reparació del camí, han de ser retirats a un abocador autoritzat tots els residus que es troben a les proximitats i dins de la propietat.  
3. El promotor ha de col·locar un cartell, a l'entroncament del camí amb la carretera N-332, que prohibisca l'abocament de qualsevol tipus de materials.  
4. Durant la construcció del camí s'ha de mantenir humida la superfície d'aquest al llarg de la jornada laboral.  
5. Les reparacions i manteniment de la maquinària s'han de realitzar en tallers externs a l'explotació.  
6. Les plantes i llavors que s'utilitzen en la repoblació dels terrenys forestals han de complir les disposicions de qualitat i procedència que s'especifiquen en el Decret 15/2006, de 20 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual es regula la producció, comercialització i utilització dels materials forestals de reproducció.  
7. La densitat de sembra ha de ser de 200 kg/ha, com a mínim, per a les zones planes.  
8. S'han d'efectuar els regs i reposició de marres necessaris per a assegurar una ràpida repoblació de les espècies vegetals. Aquesta vigilància ambiental ha de durar fins a dos anys després d'acabada la restauració.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 17 de maig de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte  
Supercerámica SAU és una indústria dedicada a la fabricació de paviment ceràmic esmaltat per monococció (gres) i peces especials. Es tracta d'una planta existent i en funcionament situada a l'Alcora (Castelló). S'aporta llicència d'activitat atorgada en 1978. No es projecta actualment cap ampliació, però s'està tramitant l'autorització ambiental integrada de la instal·lació.  
La indústria es troba situada en una parcel·la de 41.615,01 m² en la qual se situen diverses naus que ocupen una superfície de 23.494,56 m²   
La zona està qualificada com a sòl urbà d'ús industrial compatible amb l'activitat exercida, segons informe de l'ajuntament. Hi ha subministrament d'energia elèctrica i gas natural. L'aigua consumida es condueix a la indústria per canonada des del pou de l'Esperança. Se cita l'existència d'un pou a la parcel·la per al qual es disposa de concessió de la Confederació Hidrogràfica però que aquest està en desús. L'accés es realitza des de la carretera Castelló - l'Alcora (CV-16).  
Característiques més rellevants de l'activitat  
A la instal·lació es desenvolupen dues línies de producció. La producció de paviment ceràmic esmaltat per monococció (gres) s'inicia amb la recepció de la terra atomitzada en tremuges, es transporta mitjançant un sistema de cintes i elevadors de catúfols fins a les sitges d'emmagatzemament. Mitjançant cintes i elevadors de catúfols, després d'un procés de tamisat, es transporta a les tremuges d'alimentació a premses, on s'omplin els motles i es conformen les peces. Aquestes se sotmeten a un procés d'assecatge, esmaltada i cocció en forns monoestrat de corrons. Finalment, se seleccionen, envasen i apilen en palets. D'altra banda, es produeixen peces especials, per a la qual cosa s'adquireix el bescuit cuit (1ª cocció) esmaltat. Manualment, s'alimenta la línia d'esmaltada i s'apliquen engalbes, esmalts i altres aplicacions. Les peces es carreguen en boxs i se sotmeten a una segona cocció. Finalment, es tallen, assequen, seleccionen, envasen i emmagatzemen.  
La capacitat de producció de la indústria és de 7.260.000 m²/any de gres esmaltat i de 6.281 m²/any de peces especials. No obstant això, la producció actual és de 5.507.160 m²/any i de 6.281 m²/any respectivament.   
Les matèries primeres emprades en el procés productiu són argila roja atomitzada, taulellets esmaltats, esmalts i colors i aigua. L'energia emprada en el procés productiu és principalment gas natural i electricitat en maquinària i il·luminació. Es disposa de gasoil per a la maquinària mòbil (carretons elevadores i pales carregadores).  
El proveïment d'aigua per al procés industrial (24.983 t/any), tal com s'ha assenyalat, es realitza des del pou de l'Esperança. L'aigua destinada a consum humà s'adquireix embotellada.   
Consideracions ambientals  
En la valoració de la instal·lació, s'ha tingut en compte que es tracta d'una indústria existent i en funcionament, en procés d'adaptació a la nova normativa. Així mateix, es troba situada en un entorn industrial i antropitzat en el qual predomina el sector ceràmic. No obstant això, es troba molt pròxima a l'embassament de Maria Cristina.  
Respecte al sòl i les aigües, cal assenyalar que la ubicació de la indústria està en una zona sense risc d'inundació, i amb vulnerabilitat mitjana d'aqüífers, d'acord amb la Cartografia Temàtica de la Conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana.  
Amb caràcter general, la fabricació de paviment i revestiments ceràmics porta associats elevats consums d'aigua i energia i genera emissions a l'atmosfera, soroll, abocaments i residus. No obstant això, el sector gaudeix d'un alt desenvolupament tecnològic que li permet reduir la incidència ambiental.  
S'estima que el soroll generat per la maquinària a l'interior de les naus es veu amortit pels tancaments, de manera que el nivell sonor estimat a l'exterior no superaria els límits establits. No s'aporta mesurament dels nivells sonors en l'exterior en les condicions actuals de funcionament (auditoria acústica). La indústria se situa allunyada de zones habitades.  
Respecte a l'emissió de contaminants a l'atmosfera, es produeix principalment a les zones de trasbals de matèries primeres i a les instal·lacions de combustió. Els forns i assecadores (en total, 4 forns i 6 assecadores), en els quals es generen gasos de combustió, disposen únicament de xemeneies per a l'emissió d'aquests per a afavorir la dispersió. Atés que es consumeix gas natural, la càrrega contaminant dels gasos de combustió és baixa i s'estima que no són necessàries mesures correctores addicionals. En les zones d'esmaltada i premses es disposa de sistemes d'aspiració i filtres de mànegues per a depurar els corrents aspirats, prèviament a l'emissió d'aquests a l'atmosfera a través de xemeneies. Totes les matèries primeres s'emmagatzemen en sitges. Els informes de mesurament en xemeneia mostren el compliment dels límits establits en la legislació vigent en la matèria.  
Respecte a les aigües residuals, s'indica que les de caràcter industrial es generen en la neteja de molins i zona d'esmaltat, en la zona de tall (aigua de refrigeració) i en la neteja de naus i equips. Aquestes són recollides mitjançant una xarxa de col·lectors que les condueix a una bassa estanca (se'n revisa periòdicament l'estanquitat) i són lliurades a un gestor extern per al tractament d'aquestes. Les aigües residuals sanitàries, són conduïdes a 4 fosses sèptiques. Després de ser tractades, es porta l'aigua depurada a la bassa d'emmagatzematge d'aigües residuals industrials i els llots són lliurats a un gestor autoritzat (uns 17.488 m³/any) qui els porta a EDAR. Es disposa de dispensa d'abocaments per part de l'Ajuntament. Les aigües pluvials es recullen mitjançant una xarxa de canalitzacions connectada a un col·lector que aboca directament al pantà de Maria Cristina.  
S'estima que no hi ha filtracions al sòl perquè la totalitat de la parcel·la està pavimentada i es controla periòdicament l'estanquitat de totes les basses i dispositius d'emmagatzemament d'aigües residuals, per la qual cosa no pot haver-hi contaminació de sòls.  
Entre els residus generats, els assimilables a urbans es depositen als contenidors municipals. Els residus industrials es lliuren a diversos gestors autoritzats (s'aporten els documents d'acceptació). Els residus perillosos s'emmagatzemen prèviament en contenidors, en un magatzem situat en una nau tancada amb solera impermeable. L'empresa s'ha adherit al sistema integrat de gestió d'envasos d'Ecoembes. S'apliquen tècniques de minimització de residus.  
Com a programa de vigilància ambiental, es proposa:   
- Mesurament de les emissions a l'atmosfera i el registre d'aquestes en el llibre de control.  
- Adoptar un pla de prevenció i reducció de residus perillosos i el compliment d'aquest.  
- Notificar les dades d'emissions al registre EPER.  
- Formació i sensibilització dels treballadors.  
- Vigilància del funcionament correcte dels equips.  
- Revisar les condicions d'emmagatzemament dels residus.  
- Control de la recollida dels residus.  
- Disposar de protocols d'actuació per a casos d'emergència.  
- Addicionalment, s'ha de vigilar l'absència de vessaments al sòl que puguen ser arrossegats cap al pantà.  
Tramitació administrativa  
Amb data 17 de gener de 2006, l'àrea de Qualitat Ambiental de la Direcció General de Qualitat Ambiental va sol·licitar l'avaluació ambiental del projecte, a instàncies de Supercerámica SAU. A aquest efecte, es comunicava la finalització del tràmit d'informació pública de l'expedient, sense que s'hi hagen rebut al·legacions.  
Amb anterioritat, en data 28 de juny de 2006 i a l'efecte de consultar sobre la suficiència i idoneïtat de la documentació (expedient 159-2006/AMB), l'Àrea de Qualitat Ambiental havia remés:  
- Projecte bàsic d'autorització ambiental integrada i annexos.  
- Estudi d'impacte ambiental.  
Afeccions legals  
El projecte està sotmés a la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, segons el subapartat 3.5 (Instal·lacions per a la fabricació de productes ceràmics mitjançant enfornada..., amb una capacitat de producció de 75 t/dia...) de l'annex I. La indústria sol·licita l'autorització ambiental integrada que atorga la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge. Les competències en matèria de control integrat de la contaminació, qualitat d'aigües, seguiment i control d'aquest recurs, protecció atmosfèrica i acústica, i el seguiment, control i gestió de residus s'atribueixen a la Direcció General de Qualitat Ambiental.  
   
Altres afeccions considerades són:  
- La fabricació de taulellets i taulells de ceràmica està inclosa com a activitat potencialment contaminant del sòl en l'annex I del RD 9/2005, de 14 de gener.   
- La fabricació de taulellets està catalogada com a activitat potencialment contaminant de l'atmosfera, grup B, del Decret 833/1975.   
- L'activitat està sotmesa a la legislació en matèria de residus, en particular, pel que fa a producció de residus i residus d'envasos.  
- Queda sotmesa així mateix a la legislació en matèria de contaminació acústica i en particular, al Decret 266/2004, de 3 de desembre.  
D'acord amb l'article 4 del YNU 8712/1986, de 28 de juny, modificat per la Llei 9/2006, de 28 d'abril, el promotor ha de comunicar a l'òrgan ambiental (per escrit), amb la suficient antelació, la data de començament de l'execució del projecte.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que calga obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Consideracions jurídiques  
L'activitat ha de sotmetre's al procediment d'avaluació d'impacte ambiental d'acord amb l'apartat l) del Grup 4 de l'annex 1 de la Llei 6/2001, de 8 de maig, de modificació del Reial decret legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental (fabricació de productes ceràmics mitjançant enfornada).  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article cinqué de la Llei 2/1989, de 3 de març, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique l'esmentada Llei.   
L'article 8.3.c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el Projecte de planta de fabricació de paviment ceràmic, promogut per Supercerámica SAU, situada a la carretera de l'Alcora km 19,4, terme municipal de l'Alcora (Castelló), en els termes que estableix el projecte, l'estudi d'impacte ambiental i la resta de documentació que consta en l'expedient.  
Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de ser comunicat a l'òrgan ambiental competent el qual establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 24 de maig de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
  
Descripció del projecte   
1. Objecte de projecte  
El projecte urbanístic objecte d'estudi d'impacte ambiental és el programa d'actuació integrada d'Industrias Ebanis, que inclou una modificació puntual del Pla general d'ordenació urbana del municipi de Llíria (València), aprovat per la Comissió Territorial d'Urbanisme amb data 26 de setembre de 2003, que proposa la delimitació de l'àrea de repartiment i l'adscripció al sector dels elements de la xarxa primària i estructural de dotacions públiques que siguen procedents.  
La proposta d'ordenació del sòl i de gestió urbanística consisteix, bàsicament, en la reclassificació com a sòl urbanitzable industrial una superfície de 30.558 m² de sòl no urbanitzable comú, per a la continuïtat i ampliació de l'activitat que hi ha.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
1. Localització  
La zona objecte d'estudi es troba situada al sector meridional del terme municipal de Llíria, a poc més d'1 km al nord-oest del seu nucli urbà, a cavall entre les partides de Xercol i Cabeçó de l'Àguila.  
Es tracta d'una franja de terreny que se situa més o menys paral·lela a la carretera C-234 (València-Ademús), amb la qual afronta pel sud, mentre que per l'est limita amb diversos terrenys agrícoles (de cítrics), pel nord afronta amb terrenys ja urbanitzats en els quals es localitzen algunes edificacions, i per l'oest afronta amb un camí asfaltat (senda d'Orihuela) que discorre per la base del Cabeçó de l'Àguila.  
- Planejament proposat. Ordenació prevista i usos  
Es delimita dins del sector una unitat d'execució constituïda per tota la superfície del sector, les característiques més rellevants de la qual són:  
  
Usos globals i incompatibles:  
Ús dominant: industrial. Indústries i magatzems amb activitats qualificades d'acord amb el Nomenclàtor d'activitats molestes, insalubres, nocives i perilloses fins a un índex mitjà-alt grau 4.  
Ús compatible: terciari. Locals comercials i oficines amb condicions específiques definides.  
Usos prohibits: residencial. Es permet la construcció d'un habitatge amb destinació a vigilants i porteria.  
3. Alternatives  
Segons es descriu en la memòria justificativa, aquesta modificació en la classificació de terrenys es planteja en la superfície imprescindible i amb les condicions urbanístiques adequades a la implantació d'ús industrial, a fi de legalitzar l'activitat industrial ja existent en el lloc on se situa actualment i per a l'ampliació de les naus existents atesa la necessària adaptació a les innovacions tècniques del procés productiu i els projectes d'expansió de l'activitat.  
Per això, no es presenta cap alternativa a la proposta ja que l'alternativa d'ordenació triada és l'única que compleix aquestes exigències.  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 4 d'octubre de 2006 es rep de la Secció de Planejament de la Direcció Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge de València la documentació següent relativa a la modificació núm. 2 PGOU sector SI-6-Ebanis de Llíria (València), composta per expedient administratiu, estudi d'impacte ambiental, document de síntesi i projecte, i s'incoa el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.   
2. Informació pública  
Es va exposar al públic la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el DOGV núm. 4817, d'11 d'agost de 2004, i en el periòdic El Mundo de data 5 d'agost de 2004.  
Durant el període d'informació pública es va presentar una al·legació, segons consta en el certificat emés per l'oficial major de l'Ajuntament de Llíria de data 22 de juliol de 2005, en els quals s'incloïa el certificat de l'aprovació provisional per l'Ajuntament en Ple de Llíria en sessió ordinària celebrada el dia 21 de juliol de 2006 i la ratificació de la Resolució 1618/06, per a fer complir l'acord del Ple de 15/09/2005.  
3. Peticions d'informació o documentació complementària  
En data 16 de febrer de 2007 es rep per part del promotor documentació relativa a l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental 346/9663-SGM en la qual s'informa que l'Ajuntament de Llíria ha presentat en els Serveis Territorials d'Urbanisme de València, amb data registre d'entrada del 30 de gener de 2007, composta de:  
- Tres exemplars diligenciats de l'estudi de paisatge i una còpia en suport digital.  
- Dos exemplars de l'estudi acústic de l'àmbit d'ordenació.  
- Sol·licitud a la Conselleria de Cultura, de data 12 de desembre de 2006, perquè emeta un informe que acredite que l'àmbit del sector no està afectat per béns de valor cultural.  
- Sol·licitud a la concessionària del servei municipal de subministrament d'aigua potable, Aqualia, SA, que emeta un informe sobre la disponibilitat de recursos hídrics per als usos prevists en el sector.  
- Certificat justificatiu de la capacitat de gestió dels residus sòlids, urbans i inerts, expedit per la mercantil TransSabater, SA.  
- Certificat municipal justificatiu de la capacitat d'admissió i gestió de les aigües residuals, segons les previsions del PGOU de Llíria.  
Sol·licitud d'informes sectorials  
En l'expedient incoat s'inclouen els següents informes sol·licitats durant la tramitació del pla general:  
1. Informe de l'Oficina del Pla de carreteres de la Secció de Planejament Viari de la Direcció General d'Obres Públiques de la Conselleria d'Infraestructures i Transport, de data 29 de setembre de 2004, sobre el Pla 03 pla parcial SI-6-Ebanis del terme municipal de Llíria, el qual informa del següent:  
«Vista la documentació rebuda:  
1. La rotonda que es grafia més allunyada de la CV-50 ha de connectar a través d'un únic accés amb la zona industrial d'Ebanis (no dos, com hi ha grafiat), amb un disseny normal, sense ramals tangents a la calçada anular (com se n'han grafiat dos), i amb un sol illot deflector en cada entroncament, separant el ramal d'entrada del d'eixida (s'ha dibuixat un entroncament doble amb tres illots deflectors, que implicaria diversos encreuaments complexos que desvirtuarien la senzillesa del concepte de rotonda).  
2. S'ha d'eliminar el vial que discorre entre les dues rotondes per dins del sector per ser redundant amb el vial exterior, que ha de quedar degudament preparat a càrrec de la urbanització del sector.  
3. La zona ocupada per la rotonda més allunyada de l'actuació ha de ser incorporada al sector i ser executada anàlogament dins de l'actuació d'urbanització del sector.  
4. Part del sector queda en la zona de protecció de la CV-50 (grafiada en el full 19 de 23 del pla 5.1 Planta general, del projecte de construcció Autovia de Llíria-Casinos). La zona de protecció ha de quedar qualificada com a espai lliure de reserva viària.  
Per tot això s'emet, en tant que no es resolguen els detalls detectats, informe en sentit desfavorable.»  
2. Segon informe de l'Oficina del Pla de Carreteres de la Secció de Planejament Viari de la Direcció General d'Obres Públiques de la Conselleria d'Infraestructures i Transport, de data 15 de febrer de 2005, en sentit favorable condicionat als aspectes següents:  
1. «L'actuació que ha d'escometre aquesta Conselleria és la compresa en el projecte de desdoblament de la CV-35, que inclou la rotonda més pròxima a la CV-35, i ambdues mercantils han d'encarregar-se de connectar a aquesta.  
2. El vial públic definitiu que connecte la rotonda inclosa en el projecte de desdoblament de la CV-35 amb la rotonda que les mercantils afectades han de construir al nord-oest de l'emplaçament d'Ebanis, ha d'estar dotat de quatre carrils (dos per sentit), amb vorals, i ha de guardar la distància a l'aparcament previst per Ebanis que constructivament siga necessari.  
3. La rotonda abans esmentada, al nord-oest d'Ebanis, a càrrec de les mercantils, haurà d'adoptar el disseny comunament emprat per aquesta Conselleria, i ha d'evitar, per exemple, la tangència del ramal d'eixida cap al nord que s'ha dibuixat.  
4. L'accés definitiu d'Ebanis es produirà exclusivament per la rotonda situada més al sud (la que executa aquesta Conselleria)».  
3. Informe del Servei de Suport Tècnic de la Direcció General d'Ordenació del Territori, de data 2 de març de 2007, sobre l'estudi del paisatge de l'homologació i pla parcial sector industrial El Melero, del municipi d'Utiel (València), el qual conclou el següent:  
«...En conclusió cal informar que: l'objecte d'aquest informe és la modificació núm. 2 del Pla general sector SI-6- Ebanis de Llíria (València), el tràmit d'informació pública de la qual va concloure amb anterioritat a l'entrada en vigor de la LUV, 1 de febrer de 2006, i no va ser-li, per tant i de conformitat amb l'anteriorment assenyalat, exigible l'estudi d'integració paisatgística, sense perjudici que, tal com s'ha indicat anteriorment, el paisatge actuarà com a criteri condicionant.  
Per això, s'emet aquest informe en contestació a la sol·licitud d'aquest Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial, i s'assenyala que per la data d'informació pública de l'expedient de referència no cal que s'acompanye d'instrument de paisatge, per la qual cosa no cal emetre un informe respecte d'això per aquest Servei.»  
4. Certificat de la mercantil Trans Sabater, SA, com a gestor autoritzat per a la gestió de residus industrials per la Conselleria de Territori i Habitatge, de data 20 de desembre de 2006, que té la capacitat suficient per a recollir i gestionar els residus de fusta recollits en les instal·lacions de l'empresa Industrias del Mueble Ebanis, SLL.  
5. Certificat de la mercantil Aqualia, SA, com a empresa subministradora dels recursos hídrics al municipi de Llíria, de data 5 de desembre de 2006, sobre la disponibilitat de recursos hídrics per als usos previstos en la modificació núm.2 del PGOU al sector SI-6-Ebanis de Llíria, el qual informa del següent:  
«Hi ha capacitat suficient per a proveir la demanda prevista de 105,68 m³ diaris d'aigua potable, per a un sector de sòl industrial de 3,0558 ha, que requerirà una dotació de 0,40 l/ha i segon.  
Als voltants del sector discorre una conducció de FC Dn 250 mm, del Servei de Proveïment d'Aigua Potable provinent del dipòsit de Collaico de Los Perros, a la qual s'escometrà la futura connexió i des de la qual es proveeeix actualment mitjançant una derivació de FC Dn 100 mm.  
Segons instruccions de l'Ajuntament de Llíria, els promotors han de contribuir en les inversions que es prevegen en el desenvolupament de la infraestructura hidràulica necessària i que estaran reflectides en el nou Pla director de proveïment.»  
Afeccions legals  
1. Després de la consulta de les cartografies temàtiques i els estudis integrants dels sistemes d'informació territorial publicades per la COPUT, PGOF, CTV, PATRICOVA i xarxa Natura, no s'han detectat afeccions sobre l'àrea d'estudi.  
2. Camins ramaders   
Hi ha a l'àmbit del terme municipal set camins ramaders classificats:  
Han de ser respectats en tot el traçat i amplària d'aquests d'acord amb el que disposa la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders i la Llei 11/1994, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
3. Rambles i llits   
La séquia del Xercol serveix de límit pel marge est de l'actual planta industrial d'Ebanis. En el projecte es proposa la desviació i adequació de l'esmentada séquia.  
Hauran d'entendre's subjectes al que disposa el Reial decret legislatiu 1/01, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text refós de la llei d'aigües i el Reial decret 849/86, d'11 d'abril, pel qual s'aprova el Reglament del domini públic hidràulic que desenvolupa els títols preliminar, I, IV, V, VI i VII de la Llei 29/85, de 2 d'agost, d'aigües.  
4. Infraestructures de transport  
Situada al sud-est del sector i afrontant amb aquest, però exteriorment, es troba la carretera C-234 de València a Ademuz, competència de la Generalitat Valenciana, i dins del Pla de carreteres de la Comunitat Valenciana està catalogada com a autovia CV-35, i actualment n'està previst el desdoblament fins a Casinos.  
Al nord-oest del sector discorre la carretera CV-339 (Llíria-Alcublas).  
Respecte a ambdues infraestructures que hi ha, han de respectar-se les zones de protecció i de domini públic per afecció de vials exposades en la Llei 6/1991, de 27 de març, de carreteres de la Comunitat Valenciana, com també la Llei 14/2005, de 23 de desembre, de mesures fiscals, de gestió financera i administrativa, i d'organització de la Generalitat Valenciana.  
5. Jaciments arqueològics   
Segons l'estudi d'impacte ambiental, als terrenys afectats pel PAI considerat no es troben restes arqueològiques documentades, encara que sí hi ha una zona de protecció arqueològica a uns 80 m al sud d'aquest que conté restes arqueològiques d'època ibera.  
Haurà d'atendre's al que disposa la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
Consideracions ambientals  
1. El relleu de l'àrea d'estudi té una morfologia predominantment plana, ocupada per terreny agrícoles abancalats amb escassa inclinació i sense cap relleu natural important que altere la hidrologia superficial o el règim de vents. Es localitza en una zona de transició, no sols a nivell geomorfològic, sinó també geològic, en les vessants del turó del Cabeçó de l'Àguila, els quals corresponen a cons de dejecció recents en què predominen els materials terciaris.  
Els sòls afectats per a l'actuació es desenvolupen sobre argiles amb cudols, a les parts baixes on es concentren gran quantitat de carbonats al llarg del perfil, i es formen crosta calcària. Són sòls amb escàs contingut en matèria orgànica (pel fet de dedicar-se a cultiu), amb una textura poc equilibrada o elevada proporció de carbonats, i que presenten una capacitat d'ús moderada (classe C). Presenten una erosió actual com a potencial de nivell baix, mentre que es caracteritzen per tenir una vulnerabilitat d'aqüífers alta.  
2. El clima de Llíria es caracteritza per tenir un intens i llarg període d'aridesa estival i per presentar els màxims de precipitació i coincideixen a la tardor i la primavera, característiques típiques dels climes mediterranis.  
La temperatura mitjana anual és de 16º C, i són els mesos més càlids juliol i agost amb 24,6º C de temperatura mitjana mensual, i el mes més fred, gener amb 9,9º C de mitjana. Les precipitacions que es donen en aquesta zona són fonamentalment en forma de pluja, i la precipitació mitjana anual és de 410,5 mm.  
3. El sistema hidràulic de la zona d'estudi ve dominat per la rambla Castellarda a l'oest i la rambla Primera al centre. Desemboquen en el riu Túria a Benaguasil, poc després d'eixir del terme de Llíria, a una distància de 1.600 m una de l'altra. A aquestes rambles s'afigen una sèrie de barrancs que descendint del nord, vénen a desembocar-hi.  
Respecte a la zona d'actuació cal destacar que, la séquia del Xercol serveix de límit pel marge est de l'actual planta industrial d'Ebanis. En el projecte es proposa la desviació i adequació de l'esmentada séquia. La séquia es regirà pels preceptes legals sobre matèria de reg de la Comunitat Valenciana, i qualsevol tipus d'obra que hi afectara, passos, canalitzacions, abocaments, etc., haurà de disposar de l'autorització de la Junta Directiva de la séquia. A més, a causa de l'ocupació del sòl es passara d'un terreny agrícola a una superfície urbanitzada, la qual cosa implica la pavimentació i asfaltat de la majoria del sòl, la qual cosa comportarà una pèrdua de la permeabilitat del terreny i per tant una disminució de la humitat del sòl, la qual cosa serà perjudicial tant per a les zones que s'inclouen en el sector com per a les adjacents. Això comportarà que la séquia, i les ramificacions d'aquesta, reben major aigua d'escorriment en l'època de pluja.  
D'altra banda, en cas de projectar-se per a l'eliminació de les aigües pluvials del sector l'evacuació a la séquia de Xercol, s'ha d'obtenir l'autorització administrativa de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, prèviament a l'actuació, per a l'abocament de les aigües pluvials (article 9 del Reglament de domini públic hidràulic, RD 849/1986).  
4. L'activitat humana ha substituït les antigues vegetacions naturals sorgides com a conseqüència del clima i del substrat natural per comunitats nitròfiles i camps ocupats per garroferes al nord, sud i oest de les naus industrials ja existents, i per antics cultius de cítrics i erms a l'est. Aquests dos tipus d'ambients, terrenys agrícoles i erms, permeten el desenvolupament de dos tipus de vegetació nitròfila, vegetació arvense i vegetació ruderal respectivament, lligades a l'activitat humana.  
En els terrenys agrícoles de les zones afectades podem trobar representants dels pastius subnitròfils vivaços de cobertura moderada (Plantago albicans, Sàlvia verbenaca), comunitats de baixa cobertura (Euphorbia segetalis, Diplotaxis erucoides), comunitats característiques de cultius de regadiu (Poa annua, Diplotaxis erucoides, Anagallis arvensis).  
En els erms, camps abandonats i els camins adjacents podem trobar formacions de gramínies de talla mitjana-alta (Piptatherum miliaceum, Dittrichia viscosa, Foeniculum vulgare).  
Entre aquestes distintes comunitats no trobem cap espècie que estiga considerada com a endèmica, encara que podem trobar entre elles el Thymus vulgaris (timó) i Teucrium capitatum (teucri), les quals es troben incloses en l'annex III de l'Ordre de 20 de desembre de 1985 de la Conselleria d'Agricultura i Pesca de la Generalitat Valenciana sobre protecció d'espècies endèmiques i amenaçades. Per a la tala desarrelament o eliminació d'aquestes espècies s'ha de disposar de l'autorització administrativa corresponent.  
5. L'estudi d'impacte ambiental a l'inici del capítol dedicat a la fauna estableix que en el sector es poden trobar tant espècies pròpies de les zones agrícoles com de les zones urbanes, que en alguns casos són coincidents com també dels romerars i timonedes que es desenvolupen en el pròxim Cabeçó de l'Àguila. La fauna d'aquests ambients es caracteritza per l'elevada capacitat d'adaptació d'aquesta als canvis i les transformacions, sobretot la que es desenvolupa en camps de cultiu i àrees habitades.  
Per tant, el catàleg presentat recull aquelles espècies que d'una manera o altra es relacionen amb l'àrea d'estudi. Aquesta llista és una simple recopilació de noms en què s'assenyala la probabilitat de la presència d'aquests en la zona o no. Per tant, resulta molt bàsica i dóna poca informació sobre la fauna que hi ha al sector, ja que no assenyala en quins punts es pot trobar predominança de cada espècie ni com en fan ús de l'àrea d'estudi, assenyalant si és l'àrea de campeig, de nidificació o quins són els punts més freqüents de pas. Per tant, la informació a aquest respecte resulta insuficient, la qual cosa porta a una difícil valoració de la zona.  
D'altra banda, en la llista presentada en l'estudi d'impacte ambiental s'han trobat algunes de les espècies amb algun tipus de protecció d'acord amb el Decret 32/2004, de 27 de febrer, del Consell de la Generalitat, pel qual es crea i regula el Catàleg valencià d'espècies de fauna amenaçades, i s'estableixen categories i normes per a la protecció d'aquestes, com són el cas del teuladí, estornell negre, granota, fardatxo, serp verda, musaranya comuna. L'estudi d'impacte ambiental no especifica l'afecció del projecte a aquestes espècies que apareixen en la llista.  
Segons l'estudi d'impacte ambiental, no cal indicar la presència d'individus catalogats com d'especial interés o en perill d'extinció, ni es troben en l'àrea d'estudi, cap de les espècies del Catàleg nacional d'espècies amenaçades Reial decret 439/1990, de 30 de març.  
6. En el projecte s'exposa que l'aigua per al proveïment del sector procedeix de la xarxa d'aigües potables de Llíria, subministrada per Aqualia, SA, des de la xarxa de distribució d'aquesta.  
Es disposa d'informe, Aqualia, SA, com a empresa subministradora dels recursos hídrics en el municipi de Llíria, de data 5 de desembre de 2006, sobre la disponibilitat de recursos hídrics per als usos previstos en la modificació núm. 2 del PGOU en el sector SI-6-Ebanis de Llíria, el qual informa que hi ha capacitat suficient per a proveir la demanda prevista de 105,68 m³ diaris d'aigua potable, per al sector de sòl industrial de 3,0558 ha, que requerirà una dotació de 0,40 l/ha i segon.  
Segons l'esmentat informe, als voltants del sector discorre una conducció de FC Dn 250 mm, del Servei de Proveïment d'Aigua Potable provinent del dipòsit de Collaico de los Perros, al qual s'escometrà la futura connexió i des de la qual es proveeix actualment mitjançant una derivació de FC Dn 100 mm.  
Segons les instruccions de l'Ajuntament de Llíria, els promotors han de contribuir en les inversions que es prevegen en el desenvolupament de la infraestructura hidràulica necessària i que estaran reflectides en el nou Pla director de proveïment.   
7. Segons l'informe tècnic de l'Ajuntament de Llíria, sobre el sanejament d'aigües residuals, d'acord amb les previsions del nou PGOU de Llíria, la Conselleria d'Infraestructures i Transports i l'EPSAR de la Comunitat Valenciana, es considera necessari, tant per a aquesta actuació com per a altres actuacions urbanístiques previstes pel PGOU en la zona nord-oest de Llíria, disposar d'un nou col·lector d'aigües residuals i una estació depuradora (EDAR), a la vora de la carretera de Pedralba i la rambla Primera, que preste servei a aquestes i els costos de les quals s'han de repartir entre totes per al compliment de l'objectiu imprescindible de cada programa d'assegurar les infraestructures necessàries per a l'actuació, sense minvar la capacitat de servei de les que hi ha.   
De conformitat amb aquest criteri del PGOU, en l'acord del Ple de 15 de setembre de 2005, sobre aprovació provisional de la Modificació núm. 2 PGOU en el sector SI-6-Ebanis de Llíria, es va establir que aquesta actuació quedarà integrada, juntament amb altres, en l'àmbit d'afecció del nou col·lector d'aigües residuals i de la futura EDAR a la vora de la carretera de Pedralba i la rambla Primera, que s'han de construir per a totes les actuacions urbanístiques situades en la zona nord-oest de Llíria, i els costos de la qual es repartiran entre totes aquestes d'acord amb la Llei. La solució transitòria fins llavors s'haurà de preveure en el projecte d'urbanització.  
Aquesta previsió apareix com a condició de desenvolupament del sector en la fitxa de planejament de la modificació puntual núm.2 del PGOU (p. 14), en la fitxa del pla parcial d'ordenació detallada d'aquest (ps. 22 i 24) i en la memòria justificativa d'aquest (p 6, apartat 2.1), fent constar que «s'integra en l'àmbit d'afecció del col·lector i de l'estació depuradora a la vora de la carretera de Pedralba, dels costos de la qual participarà.». A més, s'ha previst com a element de la xarxa primària adscrita al sector la superfície de 3.931,84 m² localitzada precisament en terrenys destinats a aqueixa EDAR en la rambla Primera, segons la fitxa de planejament i gestió del sector.  
Per tant, és evident que la futura EDAR a la vora de la carretera de Pedralba i la rambla Primera, ha de recollir les aigües residuals provinents d'aquest sector SI-6-EBANIS. Segons informes municipals la nova EDAR tindrà la capacitat adequada per a aquest fi per haver-se dimensionat ja des del principi per a les diferents actuacions a què ha de prestar servei, entre les quals s'inclou aquest sector, que contribuirà fins i tot a l'obtenció de part del sòl necessari a aquest efecte. S'ha de condicionar el desenvolupament del sector a què estiga resolt el sanejament de les aigües residuals que es generaran al sector.  
8. Per a la recollida i la gestió dels residus sòlids urbans es presenta certificat de la mercantil Trans Sabater, SA, com a gestor autoritzat per a la gestió de residus industrials per la Conselleria de Territori i Habitatge, de data 20 de desembre de 2006, que té la capacitat suficient per a recollir i gestionar els residus de fusta recollitts en les instal·lacions de l'empresa Industrias del Mueble Ebanis, SLL.  
Es desconeix quina és la quantitat estimada de RSU que generarà el projecte, per tant, no es pot avaluar la suficiència o insuficiència per a rebre i gestionar els residus que s'hi generaran.  
9. L'estudi d'impacte ambiental fa referència al paisatge en el punt 4.10 (pàgina 27) en el qual es conclou que la fragilitat visual de la zona proposada és alta i, en conseqüència, els efectes previsibles sobre el paisatge també. Segons l'estudi d'impacte ambiental, encara que la fragilitat visual es considere alta, hi ha algunes circumstàncies que el redueixen, sobretot en tractar-se d'una zona que disposa ja d'un determinat desenvolupament de les activitats humanes, com són la proximitat del nucli urbà, les zones urbanitzades, construccions de diversa tipologia, infraestructures (carreteres...), cultius, zones anivellades, etc., la qual cosa confereix una baixa qualitat ambiental al paisatge d'aquestes. Ja que el sector que s'ha d'urbanitzar comporta una prolongació de l'actual planta industrial, l'impacte paisatgístic de les noves construccions serà menor que si es tractara d'una zona encara no urbanitzada.  
D'altra banda, en la documentació de tràmit hi ha un informe del Servei de Suport Tècnic de la Direcció General d'Ordenació del Territori, de data 2 de març de 2007, sobre l'estudi del paisatge de l'homologació i pla parcial sector industrial El Melero, del municipi d'Utiel (València), el qual conclou que el tràmit d'informació pública va concloure amb anterioritat a l'entrada en vigor de la LUV, 1 de febrer de 2006, per tant no li és, de conformitat amb l'anteriorment assenyalat, exigible l'estudi d'integració paisatgística, sense perjudici que, tal com s'ha indicat anteriorment, el paisatge actuarà com a criteri condicionant. Per tant, no cal que s'acompanye d'instrument de paisatge, per la qual cosa no cal emetre un informe respecte d'això per aquest servei.  
10. La futura ampliació està travessada per una línia aèria elèctrica de mitjana tensió de 20 KV. En la documentació del Pla parcial, respecte a aquesta línia, s'indica que es preveu la reposició d'aquesta en sòl de domini públic fins a enllaçar novament amb la línia que hi ha i així reposar el servei.  
D'altra banda, hi ha un centre de transformació propi situat al límit sud del sector a la vora de la carretera C-234 de València a Ademuz. Es tracta d'un centre de transformació de 630 KVA, a 05 PT-866/230 V, el qual té tota la línia de connexió discorrent per l'interior del PAI en canalització subterrània.  
Cal atenir-se a la legislació de línies elèctriques aèries respecte de les zones de protecció i servitud per a l'edificació. També, s'ha de considerar la valoració d'alternatives tècniques que desenvolupen una ordenació detallada que amplie les distàncies mínimes continguda i solucione millor la integració o trasllat d'aquestes.  
11. Situada al sud-est del sector i afrontant amb aquest, però exteriorment, es troba la carretera C-234 de València a Ademuz, competència de la Generalitat Valenciana, i dins del Pla de carreteres de la Comunitat Valenciana està catalogada com a autovia CV-35, i actualment n'està previst el desdoblament fins a Casinos.  
Al nord-oest del sector discorre la carretera CV-339 (Llíria-Alcublas).  
En la documentació de l'expedient hi ha informe desfavorable de l'Oficina del Pla de Carreteres de la Secció de Planejament Viari de la Direcció General d'Obres Públiques de la Conselleria d'Infraestructures i Transport, de data 29 de setembre de 2004, sobre el Pla 03 pla parcial SI-6-Ebanis del terme municipal de Llíria. Després de les pertinents correccions per part del promotor, s'obté un segon informe de l'Oficina del Pla de Carreteres de la Secció de Planejament Viari de la Direcció General d'Obres Públiques de la Conselleria d'Infraestructures i Transport, de data 15 de febrer de 2005, en sentit favorable condicionat als aspectes següents, els quals també recollirà aquesta declaració d'impacte:  
1. L'actuació que ha d'escometre aquesta Conselleria és la compresa en el projecte de desdoblament de la CV-35, que inclou la rotonda més pròxima a la CV-35, i ambdues mercantils han d'encarregar-se de connectar a aquesta.  
2. El vial públic definitiu que connecte la rotonda inclosa en el projecte de desdoblament de la CV-35 amb la rotonda que les mercantils afectades han de construir al nord-oest de l'emplaçament d'Ebanis, ha d'estar dotat de quatre carrils (dos per sentit), amb vorals, i ha de guardar la distància a l'aparcament previst per Ebanis que constructivament siga necessari.  
3. La rotonda abans mencionada, al nord-oest d'Ebanis, a càrrec de les mercantils, ha d'adoptar el disseny comunament emprat per aquesta Conselleria, i evitar, per exemple, la tangència del ramal d'eixida cap al nord que s'ha dibuixat.  
4. L'accés definitiu d'Ebanis es produirà exclusivament per la rotonda situada més al sud (la que executa aquesta Conselleria).  
12. En la documentació aportada s'indica que després de consultar l'Inventari de jaciments arqueològics es desprén que als terrenys afectats per l'actuació no es troben restes arqueològiques documentades, encara que sí que hi ha una zona de protecció arqueològica a uns 80 m al sud d'aquest que conté restes arqueològiques d'època ibera.  
No obstant això, no es presenta l'informe favorable de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià d'acord amb l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.G del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica de Territori i Medi Ambient la competència sobre avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la modificació núm. 2 PGOU sector SI-6-Ebanis de Llíria, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i supeditat al compliment dels condicionants establits a continuació:  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. En compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, i especialment davant de l'absència d'informació que justifique o no la possible presència de restes arqueològiques en l'entorn de l'actuació, s'ha d'obtenir informe favorable de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià. En el cas que l'esmentat informe siga desfavorable, així haurà d'entendre's també aquesta declaració d'impacte ambiental.  
2. D'acord amb les previsions del nou PGOU de Llíria, la Conselleria d'Infraestructures i Transports i l'EPSAR de la Comunitat Valenciana, es considera necessari, tant per a aquesta actuació com per a altres actuacions urbanístiques previstes pel PGOU a la zona nord-oest de Llíria, disposar d'un nou col·lector d'aigües residuals i una estació depuradora (EDAR), a la vora de la carretera de Pedralba i la rambla Primera .  
Per això, la modificació núm. 2 del PGOU al sector SI-6-Ebanis de Llíria ha de quedar integrada en l'àmbit d'afecció del nou col·lector d'aigües residuals i de la futura EDAR, dels costos del qual participarà.   
Per tant, abans de l'aprovació definitiva per aquesta Conselleria, ha d'estar resolt el sanejament i depuració de les aigües residuals de la futura EDAR prevista pel PGOU per a la zona nord-oest.  
Ha de garantir l'aplicació dels paràmetres d'abocament que estableix el model d'ordenances d'abocament de l'entitat de sanejament, respecte als abocaments de les aigües residuals de la indústria abans de realitzar connexió. S'han d'assumir, a més, els condicionants més restrictius que s'hagen establit per al bon funcionament de l'EDAR.  
3. Ha de sol·licitar i tenir resolt el corresponent expedient d'autorització d'abocament de l'efluent de la depuradora i de les aigües pluvials, a la rambla Primera (article 100 del Text refós de la llei d'aigües).  
En l'esmentat procediment s'ha de presentar un estudi hidrogeològic que demostre la innocuïtat de l'abocament i ha de complementar-se la documentació presentada d'acord amb el que exigeix l'article 246 del Reglament del domini públic hidràulic, abans de l'aprovació definitiva d'aquesta Conselleria.  
Queden prohibits els abocaments a la rambla Primera sense depuració prèvia.  
La xarxa d'aigües pluvials ha de travessar un separador de greixos, olis i sòlids en suspensió abans de l'abocament.  
4. Serà necessari disposar abans del punt de connexió amb el nou col·lector d'aigües residuals i de la futura EDAR a la vora de la carretera de Pedralba i la rambla Primera, d'una arqueta de registre que permeta la presa de mostres i la desconnexió de l'abocament.  
5. L'Ajuntament ha d'exigir a l'agent urbanitzador, després de la realització de les obres, els certificats de recepció de residus sòlids inerts per part d'abocadors o empreses autoritzades per a la gestió d'aquest tipus de residus.  
6. En el cas que les construccions afecten els serveis i infraestructures de reg (séquia de Xercol), serà necessària la reposició d'aquests. S'ha de garantir la continuïtat de totes les canalitzacions i canonades que travessen el sector i tinguen una funcionalitat més enllà dels seus límits. Qualsevol desviació o alteració de les esmentades instal·lacions ha de disposar de l'autorització de la comunitat de regants o de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, la qual determinarà la manera en què es duran a terme les actuacions proposades.   
7.Els residus vegetals originats amb la tala de l'arbratge i desbrossament de terrenys s'han de gestionar de manera adequada a la naturalesa d'aquests, i en queda prohibida la incineració in situ.  
8. Cal tenir en compte les limitacions dels usos del sòl i les activitats a les zones contigües a l'autovia CV-35, com també a la servitud, afecció i línia de limitació a l'edificació, que s'estableixen en la Llei 6/1991, de 27 de març, de carreteres de la Comunitat Valenciana, com també la Llei 14/2005, de 23 de desembre, de mesures fiscals, de gestió financera i administrativa, i d'organització de la Generalitat Valenciana.  
Han de complir-se els condicionants del segon informe de l'Oficina del Pla de Carreteres de la Secció de Planejament Viari de la Direcció General d'Obres Públiques de la Conselleria d'Infraestructures i Transport, de data 15 de febrer de 2005.  
9. Cal tenir en compte la legislació de línies elèctriques aèries respecte de les zones de protecció i servitud per a l'edificació. També s'ha de considerar la valoració d'alternatives tècniques que desenvolupen una ordenació detallada que amplie les distàncies mínimes contingudes i solucione millor la integració o trasllat d'aquestes.  
10. En el cas que els cultius limítrofs s'hagen vist afectats durant les obres d'edificació, s'han de realitzar els treballs de restitució a la situació original.  
Quart  
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Cinqué  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publica en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 24 de maig de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo