Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 7637, del 16-10-2015 (2015/8265)

RESOLUCIÓ de 29 de setembre de 2015, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient número 3/15-AIA Morella, Olocau del Rey i comarca dels Ports.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   7637

Data del DOGV
:   16-10-2015

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2015/8265


Data del document
:   29-09-2015

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural
    * Olocau del Rey
    * Morella
    * Els Ports
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 29 de setembre de 2015, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient número 3/15-AIA Morella, Olocau del Rey i comarca dels Ports. [2015/8265]  
De conformitat amb l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 3/15-AIA Morella, Olocau del Rey i comarca dels Ports.  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 3/2344-GGS.  
Promotor: Electra del Maestrazgo, SA.  
Objecte del projecte: línia aèria trifàsica a 20 kv de connexió entre dos línies existents en el port de Querol (Morella).  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Energia de la Conselleria d'Economia, Indústria, Turisme i Ocupació (expedient: ATLINE/2014/54/12).  
Localització: terme municipal de Morella, Olocau del Rey, comarca dels Ports.  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'activitat del projecte.  
Es pretén la construcció i legalització de la línia aèria de 20 Kv que interconnectarà dos línies existents en la zona del port de Querol, en el terme municipal de Morella. Una vegada posada en servei aquesta nova línia es desmantellarà el tram de línia existent que presta servei a la zona i que es va construir en 1972, la qual discorre per un tram de difícil accés que impedeix la solució ràpida d'incidències en cas d'interrupcions del servei causades per condicions meteorològiques adverses.  
Es projecta una línia aèria trifàsica amb 37 nous suports i una longitud de 4.111 m. La línia s'inicia en el suport tipus 24C9000 pertanyent a la línia existent que deriva de la línia principal Xert-Morella, i finalitza en un suport existent tipus Àlber 160E4A-3TA pertanyent a la línia principal mencionda. La línia es projecta amb un tram de triple circuit conductor LA-180 entre suports número 1 i 34 i simple circuit conductor LA-78 entre suports número 34 i 37.  
El traçat de la línia discorre sensiblement paral·lel a la carretera N-232 entre l'ermita de la Bota i l'hostal de la Lloma en una zona de topografia muntanyosa, amb altituds entre 980 i 1.010 msnm.  
Els suports que s'han de col·locar seran metàl·lics galvanitzats de secció quadrangular, tipus gelosia, de distints esforços i alçàries i principalment del tipus C-3000/22, C-7000/26, C-9000/26 i HAR-13964/20. Les creus seran metàl·liques horitzontals de 4 m de longitud tipus RC-20-T, excepte per als suports tipus HAR (falcó reial) amb armats NHR2, els quals s'utilitzaran en l'encreuament de la carretera N-232 i en el barranc de la Bota per a garantir les sol·licitacions mecàniques i alçàries mínimes exigides.  
L'aïllament de la línia estarà format per aïlladors compostos per cadenes d'amarratge completes amb tres discos de vidre tipus U70BS o compòsit.  
El conductor que es preveu és d'alumini-acer de 181,6 mm² de secció, tipus 147-AL1/34-ST1A (LA-78), en triple circuit i de 78,6 mm² de secció, tipus 67-AL1/11-ST1A (LA-78) en simple circuit.  
Els suports s'instal·laran en pous de fonamentació de 11,5 m³ excavats sobre el terreny. El total de terres excavades per a suports serà de 428,05 m³. Les fonamentacions seran de formigó en massa HA-25 d'un sol bloc, de geometria prismàtica i secció quadrada.  
La ubicació dels pals està projectada en llocs de fàcil accés des de la carretera N-232 per pistes o a través de bancals de cultiu (suports 1-16). Serà necessari el condicionament d'accessos de 3 m d'amplària seguint pistes abandonades i clarianes de vegetació per a la ubicació dels suports 17-29 i 33-37. L'accés a l'emplaçament dels suports 30, 31 i 32 es farà per mitjà d'helicòpter.  
Així mateix, es construiran tres camps o zones de treball d'uns 400-500 m² que s'utilitzaran per a instal·lar el compressor per a l'excavació de suports i per al muntatge de les torres dels suports pròxims (camp 1 per als suports 29, 30 i 31, camp 2 per al suport 32 i camp 3 per al suport 36).  
En cap dels tres camps s'arreplegarà o manipularà formigó, ja que es preveu estacionar els tancs de formigó en l'encreuament de la carretera de Vallibona amb la N-232 i que el formigó es trasllade als suports 29, 30, 31, 32 i 36 per mitjà d'helicòpter.  
La maquinària necessària i els mitjans que es preveu utilitzar per a l'execució del projecte és:  
- Un camió de tonatge menor.  
- Una excavadora.  
- Un compressor amb martell hidràulic.  
- Un helicòpter.  
- Quatre operaris.  
La traça de la línia està projectada principalment sobre parcel·les de cultius de cereal de secà (suports 1-8, 10-11 i 13-16) la resta, la major part del traçat, afecta una massa arborada més o menys densa de terreny forestal arbrat (carrascar-roureda) i matollar.  
Els encreuaments, paral·lelismes i proximitats més significatius de la línia i que poden tindre afeccions sobre les infraestructures són els següents:  
  
Tipus d'encreuament Suports Entitat o organisme afectat  
Amb carretera N-232 18-19 Ministeri de Foment  
Amb línia aèria BT Electra del Maestrazgo, SA  
Amb línia telefònica Telefónica de España, SA  
Amb barranc 33-34-36 Confederació Hidrogràfica del Xúquer  
  
  
  
Durant la fase d'explotació es preveu el tractament de la vegetació en el carrer o zona de seguretat de la línia, d'acord amb el que estableix el Decret 150/2010, de 24 de setembre, del Consell, pel qual es modifica el Reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat, Forestal de la Comunitat Valenciana, i s'aprova la instrucció tècnica IT-MVLAT per al tractament de la vegetació en la zona de protecció de les línies elèctriques aèries d'alta tensió amb conductors nus al seu pas per terrenys forestals.  
Atés que l'arbratge de davall de la línia és de creixement baix o mitjà i que les podes es realitzarien cada 5 anys, es considera que la distància a mantindre en les podes hauria de ser de 3,5 m, en aplicació del mencionat Decret 150/2010. D'altra banda es considera que a criteri de l'òrgan competent en matèria forestal s'hauran d'efectuar desbrossaments, podes i tales selectives de matolls i arbustos per a disminuir la combustibilitat de la vegetació en el carrer de seguretat de la línia elèctrica.  
  
2. Alternatives  
En la documentació aportada es preveuen tres alternatives sobre el projecte presentat, i s'ha seleccionat el traçat que presenta menor afecció ambiental i menor dificultat en l'execució i manteniment posterior.  
  
Alternativa 1. Es planteja mantindre el traçat actual del tram a substituir que discorre aproximadament pel fons del barranc de la Bota en la vessant nord del port de Querol (serra d'En Querol). Es tracta d'una zona de gran valor forestal i de biodiversitat que requereix l'obertura de nous accessos. Les obertures actuals dels suports són de gran longitud i es requereix disminuir-ne la distància per a complir els requeriments tècnics de les línies de triple circuit.  
Alternativa 2. Es planteja per la vessant sud de la serra d'En Querol, paral·lela al traçat projectat pel Ministeri de Foment per a les obres de condicionament de la N-232. L'actual carretera es manté en aquest projecte com a via de servei. El traçat de la línia elèctrica discorre entre les dos carreteres i ha de mantindre una distància mínima de 50 m respecte a l'aresta exterior d'ambdós calçades, la qual cosa dificulta l'emplaçament de suports sense afectar les zones de servitud de la carretera. Es requereix l'obertura d'accessos per a l'execució d'alguns suports, mentres que alguns altres es poden executar des de l'actual N-232, amb limitació temporal del servei de la via.  
Alternativa 3 (seleccionada). Discorre sensiblement paral·lela a l'actual carretera N-232 pel seu costat NE, creua al costat SO d'aquesta on l'accés és mes senzill. S'aprofita una antiga pista forestal per a accedir als suports sense interferir amb el trànsit i sense afectar la zona de servitud de l'actual carretera N-232.  
Afeccions legals  
D'acord amb la cartografia temàtica de la web de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, la línia elèctrica projectada afecta sòl qualificat com no urbanitzable de protecció paisatgística-forestal-ecològica en la major part del traçat, excepte el tram inicial entre els suports 1-8 que afecta sòl no urbanitzable comú del terme municipal de Morella. D'altra banda els suports 33, 34 i 35 se situen en sòl no urbanitzable protegit (domini públic hidràulic) del barranc de la Bota.  
  
La major part del traçat dissenyat afecta terrenys cartografiats com a forestals d'acord amb el pla d'acció territorial forestal de la Comunitat Valenciana (PATFOR) excepte el tram inicial que afecta terrenys de cultius de cereal de secà, entre els suports 1-8 i 10-11. Entre els suports 16 i 37 la línia elèctrica afecta terrenys de la forest gestionada per la CITMA denominada forest Vallivana CS032.  
El projecte no afecta vies pecuàries classificades en el terme municipal de Morella, d'acord amb el projecte de classificació de vies pecuàries aprovat per l'Orde Ministerial de data 3 d'octubre de 1984, publicada en el BOE de data 18 de febrer de 1985 i BOP de data 6 de juny de 1998.  
La línia projectada afecta espais que formen part de la Xarxa Natura 2000, com la ZEPA denominada l'Alt Maestrat, Tinença de Benifassà, Turmell i Vallivana i el LIC denominat Tinença de Benifassà, Turmell i Vallivana (codi ES5233001).  
Tramitació administrativa  
1. Remissió de l'expedient.  
El projecte, estudi d'impacte ambiental i estudi d'integració paisatgística de la línia aèria trifàsica a 20 kv, triple circuit conductor LA-180 (147-AL1/34-ST1A) entre suports número 1 i 34 i simple circuit conductor LA-78 (67-AL1/11-ST1A) entre suports número 34 i 37, expedient ATLINE/2014/54/12 que afecta el terme municipal de Morella ha sigut remés en data 1 d'octubre de 2014 pel Servei Territorial d'Energia de Castelló (Conselleria d'Economia, Indústria, Turisme i Ocupació) al Servei Territorial de Medi Ambient de Castelló. (Expedient STMA/EIA/06/2014).  
El 23 de gener de 2015 es remet l'expedient a la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per trobar-se sotmés a avaluació ambiental ordinària, d'acord amb l'annex I de la Llei 21/2013-Annex 9-a-6, i requerir conseqüentment la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, i ser aquesta direcció general l'òrgan ambiental competent per a això.  
La tramitació de l'expedient (ATLINE/2014/19/12) per a l'autorització de la línia elèctrica és competència del Servei Territorial d'Energia de Castelló.  
El projecte ha sigut sotmés a exposició pública per un termini de 30 dies, per mitjà de publicació en el DOCV de data 7 d'agost de 2014, en el BOP de data 29 de juliol de 2014, en el periòdic Mediterráneo de data 25 de juliol de 2014, i en el tauler d'anuncis de l'Ajuntament de Morella des del 25 de juliol al 25 d'agost de 2014.  
D'acord amb l'escrit del cap del Servei Territorial d'Energia de Castelló de data 30 de setembre de 2014, durant el període d'informació pública no s'han presentat al·legacions de caràcter ambiental al projecte.  
  
2. Tramitació de l'expedient  
En data 6 d'octubre de 2014 es remet per a la tramitació en el Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge l'estudi d'integració paisatgística (EIP) del projecte.  
En data 6 d'octubre de 2014 es realitza una consulta a la unitat d'espais naturals en relació amb l'afecció del projecte sobre els espais naturals LIC Tinença de Benifassà, Turmell i Vallivana i ZEPA l'Alt Maestrat, la Tinença de Benifassà, el Turmell i Vallivana, d'acord amb el Decret 60/2012, de 5 d'abril, del Consell.  
En data 4 de novembre de 2014 es remet al promotor un requeriment d'esmena perquè aporte la documentació següent:  
1r. Justificació tècnica i mediambiental del traçat seleccionat enfront de les altres alternatives considerades en el projecte com és l'alternativa 1 (seguint el traçat de línia actual) i l'alternativa 2 (seguint aproximadament el traçat de la carretera N-232).  
2n. Valoració detallada de les afeccions sobre la vegetació i la fauna derivades de les següents accions del projecte:  
- Obertura d'accessos per a l'execució dels suports.  
- Construcció de 3 camps de treball.  
- Tractaments de la vegetació a realitzar en el carrer o zona de seguretat de la línia, d'acord amb el que establix el Decret 150/2010, de 24 de setembre, del Consell.  
En data 1 de desembre de 2014 es rep en el Servei Territorial de Medi Ambient de Castelló documentació complementària en contestació al requeriment d'esmena.  
En data 12 de gener de 2015 es rep en el Servei Territorial de Medi Ambient l'informe favorable del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge a l'estudi d'integració paisatgística que acompanya al projecte de línia elèctrica trifàsica a 20 kV en el port de Querol-Morella.  
  
El 7 de maig de 2015 se sol·licita un informe a la Direcció General del Medi Natural en relació amb l'afecció a Xarxa Natura 2000, així com a la fauna i flora d'interés per a la conservació.  
En data 5 de juny la Direcció General de Medi Natural, d'acord amb el que estableix el Decret 60/2012, de 5 d'abril, del Consell, pel qual es regula el règim especial d'avaluació i d'aprovació, autorització o conformitat de plans, programes i projectes que puguen afectar la Xarxa Natura 2000, emet una resolució de valoració preliminar de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000, per la qual es conclou que el projecte no tindrà efectes apreciables sobre la Xarxa Natura 2000.  
  
En la part expositiva de l'esmentada resolució s'efectua la valoració que es transcriu a continuació:  
Espai o espais Xarxa Natura 2000 afectats i hàbitats i espècies que van motivar-ne la declaració.  
Lloc d'interés comunitari (LIC) «Tinença de Benifassa, Turmell i Vallivana» ES5233001 i zona d'especial protecció per a les aus (ZEPA) «l'Alt Maestrat, Tinença de Benifasà, Turmell i Vallivana» ES0000465.  
  
Consultada la cartografia interna s'observa que en l'àrea proposada, es troben els hàbitats d'interés comunitari:  
5210 Matollars arborescents de Juniperus Spp.  
9240 Rouredes ibèriques de Quercus faginea i Quercus canariensis.  
9340 Alzinars de Quercus ilex i Quercus rotundifolia.  
Consultat el banc de dades de biodiversitat de la Comunitat Valenciana (BDBCV) i realitzat l'informe de la quadrícula UTM 1x1, apareixen en la zona objecte del present informe la següent espècie, protegida, com a reproductora:  
- Ofegabous (Pleurodeles waltl). Catàleg valencià de fauna amenaçada. Annex I, vulnerable.  
No obstant això, la zona, serra d'en Querol, destaca per ser una àrea de campeig de diverses espècies d'aus les poblacions de la qual són considerades vulnerables o sensibles a l'alteració del seu hàbitat. Entre les aus destaquen l'àguila cuabarrada (Aquila fasciata), àguila reial (Aquila chrysaetos), àguila serpera (Circaetus gallicus), astor (Accipiter gentilis), falcó mostatxut (Falque subbuteo), voltor lleonat (Gyps fulvus) i rapaces nocturnes com el gamarús (Strix aluco).  
Les microreserves de flora, reserves de fauna i plans de recuperació, no es veuran afectats per l'actuació.  
Justificació que el projecte no tindrà efectes apreciables sobre la integritat del lloc. Criteris tècnics i indicadors utilitzats en la valoració.  
  
Una vegada revisada la documentació aportada, es constata que l'estudi d'impacte ambiental no té l'apartat específic sobre l'afecció a la Xarxa Natura 2000 i als elements que van motivar la seua declaració. No obstant això, conté els apartats específics d'afecció a la fauna i a la flora i en els plans annexos sí que es reflecteix tant la ZEPA com el LIC, per això, a pesar de l'absència d'aquest apartat, es pot valorar la possible afecció a la Xarxa Natura 2000.  
Analitzada la documentació i, vist el traçat, la ubicació dels suports i la resta de característiques del projecte, es considera que l'alternativa seleccionada és la més adequada.  
Atés que la línia s'ubica en un espai ZEPA haurà de complir totes les mesures establides en el Reial Decret 1432/2008, de 29 d'agost, pel qual s'estableixen mesures per a la protecció de l'avifauna contra la col·lisió i l'electrocució en línies elèctriques d'alta tensió. Encara que en l'estudi d'impacte es menciona que, es col·locaren salvaocells per a evitar les col·lisions, en l'apartat de legislació aplicable no menciona aquest decret, que per trobar-nos en l'àmbit territorial de la ZEPA és aplicable i la línia haurà de complir totes les mesures del decret. Per tant, complint aquest condicionant, no és previsible que les espècies d'aus, abans mencionades, resulten afectades.   
L'ofegabous és una espècie que habita en punts d'aigua, que no es veuran afectats pel projecte.  
Les mesures correctores, proposades en l'estudi d'impacte ambiental, aplicades bàsicament durant la fase de construcció, es consideren apropiades per a evitar l'afecció a les espècies i als hàbitats que van motivar la declaració d'aquestes àrees de la Xarxa Natura 2000.  
Pel que fa al desmantellament previst de la línia antiga, la zona haurà de quedar restaurada després de la finalització de les labors de desmuntatge i retirada dels suports, la qual cosa hauria d'incorporar-se al programa de vigilància ambiental.  
Tal com s'ha comentat, el projecte es localitza dins d'una àrea d'interés per a la conservació de la naturalesa, inclosa en la Xarxa Natura 2000. No obstant això, després de revisar la documentació aportada pel promotor del projecte, aquesta direcció general considera que la realització del projecte no causarà afeccions negatives als espais naturals protegits ni a les seues espècies associades.»  
Consideracions ambientals  
De manera addicional a les consideracions exposades en la mencionada resolució, s'efectua la següent anàlisi ambiental de projecte:  
1. Identificació de les actuacions.  
En l'execució del projecte es considera que es produiran les següents actuacions generadores d'impacte ambiental:  
Fase de construcció:  
- Desbrossaments puntuals.  
- Condicionament d'accessos.  
- Condicionament de camps de treball.  
- Moviment de terres (excavació per a suport).  
- Trànsit de maquinària.  
- Transport de materials.  
- Gestió de residus.  
- Instal·lació del suport.  
- Bandes de protecció davall de la línia.  
Fase d'explotació:  
- Ocupació del terreny.  
- Manteniment de les bandes de protecció.  
- Trànsit de vehicles i maquinària.  
- Generació de camps electromagnètics.  
- Possible afecció a l'avifauna.  
2. Elements ambientals susceptibles d'impacte  
La zona d'actuació es localitza en la part meridional de la serralada ibèrica en la zona d'enllaç amb la serralada costanera catalana, on predominen els materials carbonatats mesozoics. Les estructures del substrat presenten predominantment direcció catalana NE-SW i E-O.  
  
En la zona d'afecció de la línia elèctrica, els materials del subsòl corresponen majoritàriament (suports 12-37) a calcàries i margocalcàries de l'Hauterivià-Barremià (Cretaci Inferior) de baixa/molt baixa ripabilitat amb maquinària convencional, per la qual cosa pot ser necessari l'ús de martell destrossador, la qual cosa suposa un impacte significatiu sobre el sòl. No obstant això, en el seu tram inicial (suports 1-11), la línia discorre per bancals de cultiu formats sobre depòsits d'origen al·luvial-col·luvial i depòsits de vessant d'edat quaternària que presenten ripabilitat alta/mitjana amb maquinària convencional i permeabilitat alta per porositat.  
La línia discorre sensiblement paral·lela al barranc de la Bota al N i el barranc de Querol al S, per una zona topogràficament elevada. Entre els suports 32 i 35 la línia travessa el barranc de la Bota, i els suports 33 i 34 se situen en la zona de policia del llit. D'acord amb la cartografia del PATRICOVA, aquesta zona no presenta risc d'inundació.  
Les afeccions del projecte sobre la vegetació seran escasses en la seua part inicial (suports 1-16), atés que majoritàriament el traçat de la línia afecta terrenys de cultiu de cereal i hi ha camins rurals i accessos suficients.  
En la resta del traçat (suports 16-37) es veuran afectats terrenys cartografiats com a forestals, representats per un matoll termòfil poc desenvolupat caracteritzat per Quercus coccifera, Rhamnus lycioides, Pistacia lentiscus, Juniperus sp., Erica multiflora, Rhamnus alaternus, Rosmarinus officinalis, etc., amb un estrat arbori mes o menys dens de carrasques (Quercus ilex rotundifolia) i en alguns casos roure de fulla menuda (Quercus faginea) i savina negra (Juniperus phoenicia).  
En aquesta zona forestal els hàbitats comunitaris de vegetació que poden veure's afectats corresponen als codis següents:  
9340 Quercetum rotundifoliae (Alzinars de Quercus ilex i Quercus rotundifolia).  
9240 Violo willkommii-Quercetum fagineae (Rouredes ibèriques de Quercus faginea i Q canariensis).  
5210 Quercetum cocciferae (Matollars arborescents de Juniperus spp.).  
L'afecció que suposa la construcció de la línia elèctrica sobre la vegetació forestal queda reflectida en la taula següent:  
  
Terme municipal Tipologia vegetació Afecció per suport Afecció per vol Afecció per accessos  
Morella Cultiu-Cereal 1-8, 10-11 1-8, 38-61 G5, A2, A3, A4  
Morella Matollar 9, 12-16, 34-37 8-10, 11-16, 31-50 Q9, A8, A9  
Morella Arbratge 18-90 28-61 C7, A6, A7  
  
  
L'execució d'excavacions per a la instal·lació dels suports suposa l'eliminació del sòl i la vegetació. En el tram inicial els suports s'ubiquen en zones de cultiu de cereal per la qual cosa aquesta afecció serà molt poc significativa.  
En la zona forestal els suports s'executaran en les clarianes de vegetació per això només es veuran afectats alguns matolls. D'altra banda per al condicionament dels accessos A5, A6 i A8 també es requereix l'eliminació d'alguns arbustos i l'aclarida d'algunes branques. En el cas dels accessos A5 i A6 s'aprofita un antic camí abandonat i per això es considera que generarà un impacte lleu. No obstant això, en el condicionament de l'accés A8 s'afectarà una zona de matoll dens per la qual cosa es preveu un impacte moderat.  
Des del punt de vista faunístic, els relleus calcaris de la serra d'En Querol constitueixen una zona de caça i campeig d'algunes espècies d'aus les poblacions de la qual són considerades vulnerables o sensibles a l'alteració del seu hàbitat. Entre aquestes aus destaquen el voltor lleonat (Gyps fulvus) àguila reial (Aquila chrysaetos) l'àguila serpera (Circaetus gallicus), àguila cuabarrada (Aquila fasciata) l'astor (Accipiter gentilis) i rapaces nocturnes com el gamarús (Strix aluco). Aquest tipus d'aus, a causa de la seua envergadura, tenen un major risc d'electrocució i col·lisió per efecte de la instal·lació de línies elèctriques, per la qual cosa resulta d'especial importància un adequat disseny dels suports i conductors de la línia, a més de la senyalització dels conductors.  
Des del punt de vista paisatgístic el tram del traçat elèctric que discorre paral·lel al barranc de la Teuleria, s'emmarca en la unitat de paisatge UPR01.1 Valls i Serres dels Ports: Menadella i Bovalar que correspon al paisatge de rellevància regional PRR 03 Serres del Bovalar, Menadella i Turmell. Es tracta d'una tipologia de paisatge definida com a planures i moles agroforestals del Maestrat, s'hi intercalen àrees agrícoles de cereal i pastos on s'ubiquen masies i explotacions ramaderes, amb zones boscoses arborades d'alt valor ecològic, que conformen un mosaic territorial. Els impactes sobre el paisatge se centren en la pèrdua de la qualitat visual per la inclusió d'elements artificials com són les torres i les línies elèctriques, sobretot en les zones que discorren per terreny forestal.  
En general els impactes més significatius durant la fase de construcció es produiran pel condicionament d'accessos i la gestió dels residus d'obres, i es consideren lleus o moderats. Durant la fase de funcionament l'impacte més destacable serà el paisatgístic ja que la línia travessa una zona elevada (port de Querol) i d'alt valor ecològic o paisatgístic, encara que aquest efecte es veurà compensat en part per l'eliminació de la línia existent a la qual substitueix.  
En l'estudi d'impacte ambiental s'indica que no es preveuen afeccions al patrimoni cultural en no existir en les proximitats cap jaciment catalogat en l'àrea d'afecció del projecte.  
  
3. Mesures correctores  
En l'estudi d'impacte ambiental es plantegen les següents mesures correctores, aplicades bàsicament durant la fase de construcció:  
- Utilització preferent de la xarxa de camins existents per a l'accés als llocs on s'instal·larà el suport.  
- El material d'excavació i no utilitzat per al reompliment de la part superior del dau de formigó es portarà a un abocador de residus.  
- S'habilitarà un sistema d'humectació i neteja de rodes per a evitar que els vehicles aporten terres sobre les vies públiques.  
- Les zones habilitades per al muntatge seran convenientment restaurades.  
- Limitació de la velocitat de circulació de vehicles pesants.  
- Es restauraran els murs de pedra que puguen veure's afectats.  
- S'abalisarà el perímetre de les obres per a no afectar superfícies limítrofes.  
- Es recomana instal·lar dispositius anticol·lisió o salvaocells en les zones en què la línia elèctrica travesse rutes migratòries, zones humides, rius i colònies de nidificació.  
- Es recomana folrar el conductor i altres per mitjà de tub protector i folrar altres elements (grapes d'amarratge, ròtula llarga) per mitjà de peces premodelades amb materials polimèrics.  
- Els treballs de manteniment es faran fora de l'època de nidificació, reproducció i criança de les aus.  
- Es preveuran mesures i normes de seguretat per a la prevenció d'incendis forestals establides en el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat.  
  
4. Programa de vigilància ambiental  
En l'estudi d'impacte ambiental no es planteja cap programa de vigilància ambiental, ni de caràcter genèric ni amb actuacions concretes, per a verificar el compliment de les mesures correctores proposades. Per tant, s'haurà d'incorporar un programa de vigilància ambiental amb l'objecte de realitzar el seguiment i control del compliment de les mesures correctores proposades en l'estudi i la seua eficàcia, així com de les que s'estableixen en el condicionat de la present resolució. S'emetrà un informe de fi d'obra que arreplegue les actuacions realitzades, així com pel que fa al desmantellament previst de la línia existent, ha de quedar la zona restaurada després de la finalització de les labors de desmuntatge i retirada dels suports. Es realitzarà així mateix la comprovació de l'absència d'afecció sobre l'avifauna, almenys durant el primer any de funcionament de la línia.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, en trobar-se inclòs en l'annex I grup 9-a-6) de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article 5 del Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix les competències a l'òrgan ambiental, per a les declaracions i estimacions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.  
4. L'article 15 del Decret 47/2015, de 17 d'abril, del Consell, pel qual aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, atribueix a la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial la competència en matèria d'avaluació ambiental estratègica i de projectes.  
Per tot això, s'emet la següent resolució  
  
Primer  
Estimar acceptable, només a efecte ambiental i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte de «Línia aèria trifàsica a 20 kv de connexió entre dos línies existents en el port de Querol en el terme municipal de Morella (exp. ATLINE/2014/54/12), promogut per l'empresa Electra del Maestrazgo, SA, sempre que es faça d'acord amb el que estableix la documentació presentada, les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants que s'estableixen a continuació:  
a) Per a la instal·lació dels suports s'utilitzaran de forma preferent els camins existents, i s'evitarà l'obertura de nous accessos. En tot cas, per a l'execució de les obres s'aprofitarà l'existència de bancals, a fi d'evitar afeccions sobre la vegetació forestal.  
b) El condicionament dels accessos A5 i A6 a través de pistes abandonades i de l'A8 es durà a terme sense realitzar moviment de terres, ni obertura de caixa i aprofitant clarianes de vegetació.  
c) Els suports en terreny forestal s'emplaçaran, en tot cas, en zones d'escassa vegetació, sense afectar vegetació arbòria i minimitzant les labors de desbrossament.  
d) Els camps o zones de treball s'habilitaran en zones d'escassa vegetació arbustiva, sense vegetació arbòria i sense realitzar moviment de terres.  
e) Una vegada finalitzades les obres es restituiran els terrenys a l'estat anterior i es reposaran si és el cas els murs, camins, servituds i servicis afectats. Si és el cas, i d'acord amb la direcció d'obra, es realitzaran labors de restauració i revegetació si s'observen danys sobre la vegetació.  
f) Pel que fa al desmantellament previst de la línia existent, la zona afectada haurà de quedar restaurada després de la finalització de les labors de desmuntatge i retirada dels suports.  
g) Es realitzarà una selecció dels residus produïts en l'obra per a la seua entrega a gestor autoritzat. En el cas de materials sobrants de l'excavació hauran de ser retirats de la zona d'actuació i es portaran a un abocador o un gestor autoritzat. En tot cas, part d'aquests materials podran ser utilitzats per al reompliment i restauració del buit ocupat pels suports a eliminar.  
h) En l'execució dels suports 29, 30, 31, 32 i 36 s'utilitzarà l'helicòpter per a aportar els tancs de formigó i per a retirar les terres d'excavació sobrants per mitjà de saques o contenidor.  
i) Els suports a col·locar guardaran les mesures de seguretat pel que fa a la col·locació d'aïllants per a evitar o minimitzar el risc d'electrocució d'aus de mitjana o gran envergadura existents en la zona d'actuació i que puguen utilitzar aquests pals com a atalaiadors.  
j) Es col·locaran els elements anticol·lisió o salvaocells en tota la línia elèctrica d'acord amb la tipologia establida en l'article 7 del Reial Decret 1432/2008, de 29 d'agost.  
k) El projecte a executar s'ajustarà al que estableix el Reial Decret 1432/2008, de 29 d'agost, pel qual s'estableixen mesures per a la protecció de l'avifauna contra la col·lisió i l'electrocució en línies elèctriques d'alta tensió i resolució de 15 d'octubre de 2010, del conseller de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge i vicepresident tercer del Consell, per la qual s'estableixen les zones de protecció de l'avifauna contra la col·lisió i electrocució, i s'ordenen mesures per a la reducció de la mortalitat d'aus en línies elèctriques d'alta tensió.  
  
l) L'execució dels suports 33 i 34 situats pròxims al llit del barranc del Bota haurà de comptar amb autorització prèvia de l'organisme de conca (Confederació Hidrogràfica del Xúquer).  
m) Durant les obres i les tasques de manteniment s'adoptaran les mesures establides en el Decret 7/2004, de 23 de gener, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals.  
n) D'altra banda es considera que a criteri de l'òrgan competent en matèria forestal s'hauran d'efectuar desbrossaments, podes i tales selectives de la vegetació en el carrer o zona de seguretat de la línia elèctrica, d'acord amb el que estableix el Decret 150/2010, de 24 de setembre, del Consell, pel qual es modifica el reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat, forestal de la Comunitat Valenciana, i s'aprova la instrucció tècnica IT-MVLAT per al tractament de la vegetació en la zona de protecció de les línies elèctriques aèries d'alta tensió amb conductors nus al seu pas per terrenys forestals.  
o) Prèviament a l'aprovació del projecte s'haurà de presentar un programa de vigilància ambiental, d'acord amb allò que s'ha indicat en les consideracions ambientals de la present resolució.  
p) Si durant l'execució de les obres es troben restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el promotor haurà de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura de manera immediata, i adoptar les mesures pertinents amb vista a la protecció i conservació de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
q) D'acord amb l'article 226 de la Llei 5/2014, de 5 de juliol, la companyia subministradora ha d'abstindre's d'estendre la xarxa i prestar serveis o subministrament a terrenys, edificacions, instal·lacions, obres o construccions si no se'ls acredita que aquestes compten amb els corresponents instruments d'intervenció urbanística i ambiental per a l'ús efectiu a què es destinen.  
r) L'inici dels treballs haurà de comunicar-se amb antelació a aquesta conselleria perquè siguen supervisats per agents mediambientals de la zona.  
s) Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, haurà de ser comunicada a l'òrgan ambiental competent que establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit, no es pot interposar cap recurs; sense perjuí que puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa dels seus drets s'estimen pertinents.  
  
Tercer  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
  
València, 17 de juny de 2015.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.»  
  
València, 29 de setembre de 2015.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.