Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 7910, del 04-11-2016 (2016/8086)

RESOLUCIÓ de 16 de setembre de 2016, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació de la declaració ambiental i territorial estratègica corresponent a l'expedient número 057/12-EAE.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   7910

Data del DOGV
:   04-11-2016

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2016/8086


Data del document
:   16-09-2016

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Correcció d'errades

 Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 16 de setembre de 2016, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació de la declaració ambiental i territorial estratègica corresponent a l'expedient número 057/12-EAE. [2016/8086]  
De conformitat amb l'article 54.8 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la declaració ambiental i territorial estratègica, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la declaració ambiental i territorial estratègica corresponent a l'expedient 057/12-EAE.  
  
«Declaració ambiental i territorial estratègica  
Tràmit: avaluació ambiental i territorial estratègica.  
Promotor: Direcció General del Medi Natural i d'Avaluació Ambiental de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural.  
Autoritat substantiva: Consell de la Generalitat Valenciana.  
Títol: Normes de gestió dels espais de la Xarxa Natura 2000: LIC - Zones d'especial conservació (ZEC): ES5233011 serres de Martés i de l'Ave, ES5233040 Mola de Cortes i el Caroig, ES5233012 Vall d'Aiora i serra del Boquerón, i ES5233045 serra d'Enguera; zones d'especial protecció per a les aus (ZEPA): ES0000212 serres de Martés-Mola de Cortes; zones d'especial conservació (ZEC) i zones d'especial protecció per a les aus (ZEPA): ES5233044 serra de Malacara.  
  
Municipis: Alborache, Anna, Ayora, Bicorp, Bolbaite, Buñol, Catadau, Chella, Cofrentes, Cortes de Pallás, Dos Aguas, Enguera, Guadassuar, Jalance, Jarafuel, la Font de la Figuera, Llombai, Macastre, Millares, Moixent, Montroi, Navarrés, Quesa, Real, Requena, Siete Aguas, Teresa de Cofrents, Tous, Turís, Vallada, Yátova i Zarra.  
  
Núm. d'expedient: 57/5996-UXR.  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió celebrada el 28 d'abril de 2016, va adoptar l'acord següent:  
Vista la proposta de la declaració ambiental i territorial estratègica de la norma de gestió del massís del Caroig dels espais Xarxa Natura 2000, en els termes següents:  
L'objecte de la declaració ambiental i territorial estratègica és valorar la integració dels aspectes ambientals en la proposta de la norma de gestió massís del Caroig subjecta a avaluació ambiental estratègica ordinària d'acord amb la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana (LOTUP). Per a això, verificarà tot el procediment seguit i analitzarà els impactes que es deriven per l'aplicació de la norma de gestió, i establirà, si és el cas, les condicions finals que s'hi hagen d'incorporar prèviament a la seua aprovació.  
Documentació rebuda de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental  
El 24 de febrer de 2016, es va rebre de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental la versió preliminar del projecte de decret.../... del Consell pel qual es declaren com a zones especials de conservació (ZEC) els llocs d'importància comunitària (LIC) serres de Martés i de l'Ave, Mola de Cortes i el Caroig, Vall d'Aiora i serra del Boquerón, serra d'Enguera i serra de Malacara; es modifica l'àmbit territorial de la zona d'especial protecció per a les aus (ZEPA) denominada serres de Martés-Mola de Cortes, i s'aprova la norma de gestió de les dites ZEC i ZEPA, així com de la ZEPA serra de Malacara.  
  
La versió preliminar del projecte de decret inclou en l'annex V la norma de gestió dels espais protegits de la Xarxa Natura 2807 VPH ES5233011 serres de Martés i de l'Ave, ZEC ES5233040 Mola de Cortes i el Caroig, ZEC ES5233012 Vall d'Aiora i serra del Boquerón, ZEC ES5233045 serra d'Enguera, ZEC-ZEPA ES5233044 serra de Malacara i ZEPA ES0000212 serres de Martés-Mola de Cortes (norma de gestió del massís del Caroig). Aquesta norma de gestió, en la seua versió d'exposició al públic (2a exposició de data 27.02.2015), amb un àmbit territorial de 189.920,68 hectàrees, és la que se sotmet a avaluació ambiental i territorial estratègica.  
  
La documentació que acompanya la versió preliminar del projecte de decret, en la seua versió d'exposició al públic (2a exposició de data 27.02.2015), passa a formar part de l'expedient d'avaluació ambiental i territorial estratègica que queda configurat amb els continguts següents:  
  
Expedient d'avaluació ambiental i territorial: en format paper i digital (CD)  
1. Estudi ambiental i territorial estratègic (document per a exposició pública - febrer 2015).  
2. Memòria tècnica de la norma de gestió del massís del Caroig (versió febrer 2015).  
3. Versió preliminar del projecte de decret del Consell (versió febrer 2015).  
4. Proposta de norma de gestió dels espais RN 2000 massís del Caroig. (S'adjunta com a annex V de la versió preliminar del projecte de decret del Consell).  
5. Primera informació pública (05.07.2013):  
- Anunci de la informació pública en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana (DOCV) número 7061, de 5 de juliol de 2013, de la versió preliminar i el pla de participació pública del projecte de decret i la seua memòria tècnica.  
- Certificat del resultat de l'exposició pública, de data 15 d'octubre de 2013.  
- Informe d'al·legacions.  
- Còpia de les consultes realitzades.  
- Còpia dels informes i les al·legacions rebuts.  
6. Segona informació pública (27.03.2015):  
- Anunci de la informació pública en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana (DOCV) número 7494, de 27 de març de 2015, de la versió preliminar del projecte de decret (versió febrer 2015), el seu pla de participació pública, memòria tècnica (versió febrer 2015) i estudi ambiental i territorial estratègic (document per a exposició pública febrer 2015).  
- Certificat del resultat de l'exposició pública, de data 23 de febrer de 2016.  
- Informe d'al·legacions.  
- Còpia de les consultes realitzades.  
- Còpia dels informes i les al·legacions rebuts.  
A) Anàlisi del procés d'avaluació  
Les dates més rellevants del procés d'avaluació ambiental seguit han sigut:  
Cal tenir en consideració, en relació amb la tramitació ambiental efectuada fins aquesta fase, el següent:  
1. El document inicial estratègic de la norma de gestió del massís del Caroig, presentat davant de l'òrgan ambiental, en data 6 d'agost de 2012, va ser sotmés a avaluació ambiental d'acord amb la Llei 9/2006, de 28 d'abril, sobre avaluació de determinats plans i programes en el medi ambient.  
2. La Comissió d'Avaluació Ambiental, vista la proposta d'informe d'avaluació prèvia d'efectes significatius en el medi ambient de la norma de gestió del massís del Caroig, en sessió celebrada el 14 de març de 2013, acorda no sotmetre a avaluació ambiental estratègica la norma de gestió dels espais de la Xarxa Natura 2000 massís del Caroig, per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient.  
  
3. A partir de l'anterior pronunciament de l'òrgan ambiental, la Direcció General del Medi Natural (ara Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental) va procedir a confeccionar la norma de gestió, la qual va ser sotmesa als tràmits procedimentals previstos en la normativa sectorial d'aplicació, entre aquests l'exposició pública, a la qual ens referim com a primera exposició pública, que es va substanciar per mitjà d'anunci publicat en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana (DOCV) número 7061, de 5 de juliol de 2013, de la versió preliminar i el pla de participació pública del projecte de decret i la seua memòria tècnica.  
4. L'Advocacia General de la Generalitat va qüestionar el mencionat acord de la Comissió d'Avaluació Ambiental de 14 de març de 2013, la qual cosa va motivar un nou acord de la Comissió d'Avaluació Ambiental, de data 12 de setembre de 2014, pel qual se sotmet a avaluació ambiental estratègica pel procediment ordinari la norma de gestió del massís del Caroig.  
5. Amb data 28 d'octubre de 2014, la Comissió d'Avaluació Ambiental acorda emetre el document d'abast de la norma de gestió massís del Caroig, i deixa sense efecte l'anterior acord de data 14 de març de 2013.  
6. Tenint en consideració el document d'abast de l'estudi ambiental i territorial estratègic d'aquesta norma de gestió, la Direcció General del Medi Natural (ara Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental) confecciona la documentació tècnica de la norma de gestió del massís del Caroig, que va ser sotmesa a exposició pública, a la qual ens referim com a segona exposició pública, per mitjà d'anunci publicat en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana (DOCV) número 7494, de 27 de març de 2015, de la versió preliminar del projecte de decret (versió febrer 2015), el seu pla de participació pública, la memòria tècnica (versió febrer 2015) i l'estudi ambiental i territorial estratègic (document per a exposició pública febrer 2015).  
  
Tant en la primera com en la segona exposició pública, la Direcció General del Medi Natural (ara Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental), com a òrgan promotor, remet oficis individualitzats a les administracions públiques, als ajuntaments afectats i a les associacions afectades.  
Per tant, se sotmet a avaluació ambiental estratègica la norma de gestió (versió febrer 2015), junt amb els documents que l'acompanyen: projecte de decret, memòria tècnica i estudi ambiental i territorial estratègics (tots aquest de la versió de febrer 2015), que van ser sotmesos a exposició pública (2a exposició pública) mitjançant anunci en el DOCV de data 27 de març de 2015, i el seu àmbit territorial comprén una superfície de 189.920,68 hectàrees.  
La diferència entre els documents que són objecte d'aquesta avaluació ambiental estratègica, amb exposició pública de data 27 març 2015 (2a exposició pública), i els que s'han presentat en data 24 de febrer de 2016 en format paper i digital en aquest Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica, radica en el fet que els primers documents no inclouen l'ampliació de l'àmbit territorial de la ZEPA denominada Serra de Martés-Mola de Cortes (ES0000212), que va dictar la sentència del Tribunal Suprem de data 10 d'octubre de 2014, ratificant la Sentència de 23 de juliol de 2012, del Tribunal superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, relativa a la necessitat d'incorporar a la mencionada ZEPA «les superfícies integrades en l'IBA 161 (Serra d'Enguera - la Canal de Navarrés), inclosa en el TM de Vallada al nord de la carretera N-430, i en el TM d'Enguera limítrof amb l'anterior». No obstant això, en l'anunci del DOCV número 7494, de data 27 de març de 2015 (2a exposició pública), s'indica que es modifica l'àmbit territorial de la zona d'especial protecció per a les aus (ZEPA) denominada Serra de Martés-Mola de Cortes, aspecte que també queda arreplegat en el text dels distints documents tècnics de la norma de gestió del massís del Caroig, sotmesos a informació pública (2a exposició pública), però que, no obstant això, no queda reflectit en la cartografia exposada al públic.  
  
  
B) Anàlisi de l'estudi ambiental i territorial estratègic  
B.1. Continguts d'acord amb l'annex VII de la LOTUP.  
L'estudi ambiental i territorial estratègic (EATE - versió febrer 2015), posat a disposició del públic durant la 2a exposició pública (27.03.2015), presenta, atenent el seu índex, un contingut que s'ajusta a la informació mínima requerida en l'annex VII de la LOTUP.  
  
De l'EATE aportat, cal fer-ne les consideracions següents:  
a) En l'apartat de l'EATE relatiu a l'esbós del contingut de la norma de gestió, fem les consideracions següents:  
- Quan es fa referència a la zonificació establida en la norma de gestió, s'observen les diferències següents respecte al document inicial estratègic (DIE) que va servir de base per a l'emissió del document d'abast de l'EATE:  
- En concret, s'observa que en la zona A s'exclouen aquelles àrees amb presència de l'hàbitat prioritari 6220\* (zones subestèpiques de gramínies i anuals del Thero-Brachypodietea) que passen a incloure's en la zona B per la seua àmplia representativitat. En el DIE s'indicava que la zona a corresponia a totes aquelles àrees amb presència d'hàbitats prioritaris.  
- S'observa, també, que es concreta en l'EATE (versió febrer 2015) la zona D, que en el DIE no quedava molt precisa, incloent-hi en la dita zonificació les àrees urbanitzades i els sòls agrícoles, en general.  
- S'inclou com a zona de connectivitat ecològica (ZCE) el curs del riu Cabriol i les seues riberes (incloent-hi el seu domini públic hidràulic i la zona de servitud) en el tram comprés entre l'àmbit d'aquesta norma i l'espai denominat Gorges del Cabriol (LIC/ZEC/ZEPA). En el DIE no es considerava cap ZCE.  
- Es concreten les normes d'aplicació directa distingint entre:  
- Actuacions que no requeriran avaluació de repercussions sobre Xarxa Natura 2000 pels motius següents:  
- Per considerar-se actuacions incompatibles, per tant, no autoritzables, amb la conservació dels hàbitats i les espècies.  
- Per considerar-se actuacions que no tenen afecció previsible sobre els hàbitats i les espècies.  
- Actuacions que requeriran avaluació de repercussions sobre Xarxa Natura 2000.  
- S'estableixen mesures de gestió activa que es concreten en un programa d'actuacions que arriba a un import de 9.571.186 ?.  
- En l'apartat de l'EATE en què s'assenyalen aquells altres plans i programes territorials amb incidència en l'àmbit territorial de la norma de gestió, advertim:  
Algunes de les dates d'aprovació dels dits plans i programes no estan actualitzades, així també, es fa referència a plans derogats, com el Pla d'acció territorial de caràcter sectorial de corredors d'infraestructures de la Comunitat Valenciana.  
- En la taula en què s'identifiquen aquells altres instruments de planificació i ordenació amb incidència directa en matèria biodiversitat, amb els quals poden encavalcar-se les normes de gestió, observem que falta incloure:  
- El Paratge Natural Municipal Barrancs Carrasca-Gatillo al terme municipal d'Enguera, declarat mitjançant el Decret 129/2012, de 3 d'agost, del Consell.  
La Reserva Valenciana de Caça (RVC) Mola de Cortes. Declarada reserva nacional de caça per la Llei 2/1973, de 17 de març, de creació de tretze reserves nacionals de caça.  
b) La definició de la zonificació establida en l'EATE (versió febrer 2015) difereix de l'arreplegada en els documents de la norma de gestió (annex V) del projecte de decret (versió febrer 2015) i de la memòria tècnica (versió febrer 2015), que es van posar a disposició del públic en la mateixa exposició pública (27 març 2015). En concret, s'indica:  
  
- Zona A: àrees de les ZEC en les quals conste la presència d'hàbitats prioritaris inclosos en l'annex I de la Directiva d'Hàbitats (exceptuant-ne els hàbitats 6220\* i 6110\*, inclosos en la zona B per la seua àmplia representativitat) i dels hàbitats protegits assenyalats en el Decret 70/2009, de 22 de maig, del Consell, pel qual es crea i regula el Catàleg valencià d'espècies de flora amenaçada i es regulen mesures addicionals de conservació.  
- Zona B: àrees de les ZEC en les quals conste la presència d'hàbitats d'interés comunitari de l'annex I de la Directiva d'Hàbitats que no s'hagen inclòs en la categoria anterior, a més dels hàbitats prioritaris 6110\* (prats calcaris o basòfils d'Alysso-Sedion albi) i 6220\* (zones subestèpiques de gramínies i anuals de Thero-Brachypodietea).  
  
c) No obstant l'anterior discrepància en la definició de zona A i zona B, s'observa que la superfície total de l'àmbit (189.920,68 ha) de la norma de gestió, així com la superfície relativa de cada una de les categories de zonificació dins de l'espai esmentat, coincideixen en els tres documents (norma de gestió, EATE i memòria tècnica) exposats al públic durant la 2a exposició pública (27 març 2015).  
En aquest punt, cal fer menció que en els documents exposats al públic (norma de gestió, EATE i memòria tècnica) es fa referència al fet que l'àmbit territorial de la norma de gestió i, en concret, en relació amb l'àmbit de la ZEPA Serra de Martés-Mola de Cortes, pren en consideració la nova delimitació d'aquesta derivada de la Sentència del Tribunal Suprem de 10 d'octubre de 2014, per la qual es ratificava la Sentència de 23 de juliol de 2012, del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, relativa a la necessitat d'incorporar a la mencionada ZEPA «les superfícies integrades en l'IBA 161 (serra d'Enguera - la Canal de Navarrés), inclosa en el TM de Vallada al nord de la carretera N-430, i en el TM d'Enguera limítrof amb l'anterior» (IBA=Important Bird Areas). No obstant això, la cartografia aportada durant l'exposició pública (27.03.2015) no reflecteix aquesta nova delimitació.  
  
  
B.2. Continguts d'acord amb el document d'abast  
En el document d'abast de l'estudi ambiental i territorial estratègic de la norma de gestió del massís del Caroig, emés per l'Acord de la Comissió d'Avaluació Ambiental de data 28 d'octubre de 2014, s'especifica, fonamentalment, en els apartats E) i F) la informació i documentació que ha d'aportar-se en la fase següent de la tramitació ambiental de la norma de gestió. En concret, es requereix:  
  
  
a) Contingut de l'EATE  
Després de l'anàlisi de l'EATE (versió febrer 2015) exposat al públic, es considera que el contingut està d'acord, tant amb allò que ha requerit l'annex VII de la LOTUP com allò que s'ha especificat en el document d'abast.  
b) Consideracions tècniques que han d'arreplegar l'EATE i la norma de gestió.  
S'arreplega la informació i la identificació de pressions i amenaces sol·licitades en el document d'abast sobre els hàbitats aquàtics presents en aquests espais.  
- En la memòria tècnica:  
- Apartat 1.2. Característiques geogràfiques generals: s'assenyalen les masses d'aigües superficials presents en l'àmbit de la norma de gestió i la relació dels embassaments.  
- Apartat 4. Identificació de pressions, impactes i amenaces: es fa menció de la possible afecció dels embassaments de Tous i de Cortes de Pallás sobre el lliure desplaçament de determinades espècies d'interés comunitari, com ara la tortuga de rierol. En especial, es refereixen a l'embassament d'Embarcaderos, ja que sí que s'ha confirmat que la variació de nivell de la seua làmina d'aigua pot afectar negativament l'arpellot de marjal (Circus aeroginosus). En aqueix sentit, s'incorpora una mesura normativa específica, arreplegada en l'apartat 6.1.3. Normes per a la protecció d'espècies de fauna i flora, epígraf 5, en el sentit d'acordar amb l'administració hidràulica i el gestor de l'embassament d'Embarcaderos un protocol d'actuació que evite les afeccions sobre la dita espècie (oscil·lació màxima admissible durant el període de reproducció de l'espècie).  
- En la norma de gestió (annex V de la proposta de projecte de decret):  
- Apartat 5. Normativa d'aplicació directa i règim d'avaluació de repercussions, en concret, en el subapartat 5.1.3. Normes per a la protecció d'espècies de fauna i flora, s'arreplega la mesura específica (mencionada anteriorment) per a protegir l'arpellot de marjal en l'embassament d'Embarcaderos.  
  
Respecte a la consideració realitzada en el document d'abast d'analitzar com a amenaça el risc fitosanitari en les masses forestals, en aplicació de la normativa sectorial de plagues, cal indicar que la memòria tècnica no fa referència específica a aquest risc, es limita, en l'apartat 4. Identificació de pressions, impactes i amenaces, a fer referència al «maneig i l'ús dels boscos (codi B02)».  
Respecte a la consideració de l'impacte de les infraestructures eòliques, la memòria tècnica sí que ho arreplega com a tal i indica que les actuacions que es prevegen en aquesta matèria s'hauran d'ajustar al procediment d'avaluació ambiental i, en conseqüència, al d'avaluació específica de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000. No obstant això, cal indicar que si bé en l'apartat 1.4. Nuclis de població i infraestructures sí que menciona que les zones eòliques 10, 11 i 12 del Pla Eòlic de la Comunitat Valenciana estan dins de l'àmbit territorial de la norma de gestió, en l'apartat 4. Identificació de pressions, impactes i amenaces, només s'arreplega l'afecció de les zones eòliques 10 i 11.  
Respecte de les activitats extractives (mineres, en general), es dedueix del document d'abast que calia un estudi de les explotacions mineres existents en l'àmbit territorial de la norma de gestió, que no està arreplegat en la proposta presentada. D'altra banda, es requeria que en zona A s'analitzara, si és el cas, amb major profusió, quin és l'estat de les activitats mineres (autoritzades, caducades, en fase d'atorgament, etc.), a fi d'estimar la conveniència de no admetre noves explotacions mineres en aquesta zona A.  
No obstant això i tenint en consideració que, segons la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'Avaluació Ambiental, les activitats mineres arreplegades tant en l'annex I com en l'annex II queden subjectes a avaluació d'impacte ambiental i, per tant, d'acord amb el Decret 60/2012, amb obligació de sotmetre's al procediment d'avaluació de repercussions si poden afectar la Xarxa Natura 2000, la norma de gestió arreplega aquesta exigència per a les dites activitats i, a més, concreta:  
  
- L'ampliació de l'àmbit espacial d'aplicació del règim d'avaluació de repercussions en les tres coves catalogades amb presència de quiròpters (Cueva Hermosa, Sima del Campillo i Sima del Alto de Don Pedro) que, a més del propi espai protegit de la cova, ha de considerar l'entorn immediat i el perímetre exterior al dit entorn, espais que queden definits en la mateixa norma de gestió. Aquest aspecte queda arreplegat en l'apartat 5. Normativa d'aplicació directa i règim d'avaluació de repercussions, de la proposta de norma de gestió, en què s'indica que es consideraran com a inclosos en el camp d'aplicació material del Decret 60/2012, de 5 d'abril, del Consell, pel qual es regula el règim especial d'avaluació i aprovació, autorització o conformitat de plans, programes i projectes que poden afectar la Xarxa Natura 2000, els projectes següents:  
  
«12. A fi de conéixer els seus efectes sobre l'hàbitat 8310 i les colònies de quiròpters presents en la Cueva Hermosa, en la Sima del Campillo i en la Sima del Alto de Don Pedro:  
- Els projectes per a l'exercici d'activitats extractives amb tècniques mineres, inclosos els aprofitaments d'àrids que no requerisquen labor subterrània ni ús d'explosius, que es pretenguen implantar tant en l'entorn immediat d'aquestes cavitats -considerant per entorn immediat una àrea d'una hectàrea, resultant d'aplicar un radi de 56,41 metres des de l'obertura principal de la cavitat- o a menys d'1 quilòmetre del perímetre exterior del dit entorn immediat.  
  
- Tots els plans, programes o projectes que impliquen una afecció directa o indirecta al subsòl a través de sondeig, excavació, depòsit o emissió de qualssevol substàncies sòlides, líquides o gasoses que per la seua envergadura o localització puguen alterar l'estructura subterrània de les cavitats, que es pretenguen implantar tant en l'entorn immediat d'aquestes cavitats, així com a menys de 2 quilòmetres del perímetre exterior del dit entorn immediat.»  
- No sotmetre al règim d'avaluació de repercussions del Decret 60/2012, per considerar-les incompatibles amb l'objectiu de conservació de la norma de gestió, les activitats extractives mineres en llits de zones A, B, C i zona de connectivitat ecològica, en què hi haja constància de les espècies indicades en la norma, que entenem fa referència a les espècies d'interés comunitari de l'annex II de la Directiva d'Hàbitats (arreplegades en l'apartat 2.1.1 de la NG), les espècies d'avifauna de l'annex I de la Directiva d'Aus Silvestres (arreplegades en l'apartat 2.1.3 de la NG) i les altres espècies de flora i fauna importants per a la gestió de l'espai (arreplegades en l'apartat 2.1.4 de la NG).  
  
Per tant, en relació amb les consideracions a les normes d'aplicació directa que s'arrepleguen en el document d'abast, i vistes la normativa d'aplicació directa i el règim d'avaluació de repercussions que arreplega l'apartat 5 de la norma de gestió proposada, cal indicar que, en general, s'arrepleguen les consideracions del document d'abast.  
  
c) Contingut de la norma de gestió  
La norma de gestió del massís del Caroig presenta el contingut mínim requerit en l'article 47 ter.1 de la Llei 11/1994, d'Espais Naturals de la Comunitat Valenciana. A més, la memòria tècnica, que acompanya la norma de gestió, complementa la informació de la norma amb la documentació següent, que no és contingut de compliment obligatori segons la Llei 11/1994:  
  
Síntesi descriptiva de l'àrea i les seues característiques principals, incloent-hi l'àmbit de la norma de gestió, les característiques geogràfiques generals i les característiques socioeconòmiques.  
  
Identificació de pressions, impactes i amenaces.  
Per tant, el contingut de la norma de gestió s'adapta a allò que s'ha indicat en el document d'abast, amb les excepcions realitzades en les consideracions de l'apartat anterior.  
  
d) Hàbitats naturals i espècies presents en els espais RN 2000.  
Analitzats els hàbitats i les espècies que es consideraven presents en aquests espais de la RN 2000 en el document inicial estratègic i els que es consideren en la proposta de norma de gestió (annex V) de la versió preliminar del projecte de decret (i en la memòria tècnica que l'acompanya) trobem les diferències següents:  
En relació amb els dits hàbitats d'interés comunitaris, per comparació amb els arreplegats per a cada ZEC en el DIE, observem que alguns desapareixen i d'altres s'hi afigen. En concret, es té:  
La primera diferència és que en l'annex I del DIE s'arreplegaven, de manera particularitzada per a cada ZEC o ZEPA objecte d'aquesta norma de gestió, els hàbitats d'interés comunitari presents en els dits espais de la RN 2000. Per contra, en l'esborrany de la norma de gestió (annex V) de la versió preliminar del projecte de decret i en la seua memòria tècnica, només es reflecteixen els hàbitats d'interés comunitari presents en les ZEC objecte d'aquesta norma de gestió, per tant, els hàbitats d'interés comunitari de la ZEPA Serra de Martés-Mola de Cortes no apareixen detallats.   
En aquest sentit, cal indicar que els hàbitats de dita ZEPA estan arreplegats en les respectives ZEC amb les quals coincideix el seu àmbit territorial.  
En relació amb l'hàbitat 9580\* Boscos mediterranis de Taxus baccata, la memòria tècnica que acompanya l'esborrany de norma de gestió assenyala que el dit hàbitat va ser indicat per error en els formularis normalitzats de dades corresponents als espais ES5233011 € Serres de Martés i de l'AVE i ES5233012 € la Vall d'Aiora i la Serra del Boquerón, en ambdós casos amb cobertura mínima i representativitat molt baixa. Afig que s'ha acreditat científicament l'absència del dit hàbitat en els espais mencionats.  
  
- Espècies d'interés comunitari de l'annex II de la Directiva d'Hàbitats.  
En el DIE apareixen especificades les espècies de mamífers, rèptils, peixos i invertebrats de l'annex II de la Directiva d'Hàbitats que estan presents en els LIC de la RN 2000, objecte de la norma de gestió, en els annexos IIA, IIB, IIC i IID, respectivament.  
No obstant això, en l'esborrany de norma de gestió (annex V) de la versió preliminar del projecte de decret i en la memòria tècnica, pel que fa a les dites espècies, apareixen les diferències següents amb el DIE:  
  
Fem especial menció al fet que en la proposta de norma de gestió no es fa referència a les espècies d'interés comunitari de l'annex II de la Directiva Hàbitats del ZEC Serra de Malacara (que sí que s'assenyalen en el DIE i que es corresponen amb les espècies indicades en la taula anterior).  
- Espècies d'avifauna de l'annex I de la Directiva d'Aus Silvestres.  
  
De la mateixa manera, en relació amb les espècies d'aus presents en els espais RN 2000, trobem les diferències següents entre la informació presentada en el DIE i la proposta de norma de gestió (annex V) de la versió preliminar del projecte de decret.  
En la memòria tècnica s'explica que en 2012 es van realitzar diverses prospeccions en la ZEPA Serra de Martés-Mola de Cortes, al terme de Dos Aguas, on en 2010 i 2011 havia nidificat l'esparver cendrós (A084 Circus Pygargus) i no es va localitzar aquesta espècie per ser zones que van ser afectades per l'incendi de juny de 2012, Per tant, l'espècie no s'inclou en el formulari normalitzat de dades i en la norma de gestió, atés que la colonització de la ZEPA no pot considerar-se encara efectiva.  
  
B.3. Descripció de l'alternativa triada: proposta del pla  
B.3.1. Àmbit territorial  
L'àmbit territorial que és objecte de la norma de gestió massís del Caroig queda determinat pel conjunt de cinc llocs d'importància comunitària (LIC) i dues zones d'especial protecció per a les aus (ZEPA), ubicats tots aquests espais en l'interior de la província de València, que s'estenen, amb poques paraules, d'est a oest entre la plana litoral valenciana i el límit provincial amb Albacete, i de nord a sud queden delimitats per l'autovia A-3, en el nord, i l'autovia A-35 (antiga N-430) pel sud. La superfície territorial de la norma de gestió arriba a 189.920,68 hectàrees, i afecta un total de 33 municipis.  
S'indiquen, a continuació, els espais LIC que són objecte de declaració com a zona d'especial conservació (ZEC) i les zones ZEPA que configuren l'àmbit territorial de la norma de gestió del massís del Caroig:  
A més de l'àmbit anteriorment indicat, coincident amb el territori corresponent als ZEC i ZEPA compresos en la norma de gestió, s'ha previst una zona de connectivitat ecològica de 74,50 hectàrees, situada entre la ZEC la Vall d'Aiora i la Serra del Boquerón, i la ZEC/ZEPA denominada Gorges del Cabriol. La zona de connectivitat ecològica definida coincideix amb el curs del riu Cabriol, incloent-hi el seu domini públic hidràulic, en el tram comprés entre ambdós espais.  
  
  
S'arreplega, en la imatge següent, l'àmbit territorial de la norma de gestió del massís del Caroig.  
En relació amb l'àmbit territorial, hem d'indicar que encara que en els documents exposats al públic en data 27 març 2015 (2a exposició pública), s'indicava que, en compliment de la sentència de data 10 d'octubre de 2014, del Tribunal Suprem, per la qual es ratificava la Sentència de 23 de juliol de 2012, del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, relativa a la necessitat d'incorporar a la ZEPA Serra de Martés-Mola de Cortes (ES0000212) les superfícies integrades en l'IBA 161 (Serra d'Enguera - la Canal de Navarrés), es va considerar oportú estendre l'àmbit d'aplicació de la norma de gestió del massís del Caroig a la nova delimitació de la ZEPA Serra de Martés-Mola de Cortes, el que s'observa és que la cartografia exposada al públic no incorpora aqueixa nova delimitació, i queda també reflectida aquesta circumstància en la superfície total de l'àmbit de la norma de gestió que queda en les indicades 189.920,68 hectàrees enfront de les 195.008,59 hectàrees a què s'arribaria en el cas que s'haguera inclòs en la cartografia la nova delimitació de la ZEPA Serra de Martés-Mola de Cortes, la qual cosa no és obstacle per a poder emetre el pronunciament ambiental que corresponga.  
En la memòria tècnica que acompanya la norma de gestió del massís del Caroig es complementa la informació territorial aportant, de manera genèrica, les característiques geogràfiques, geològiques, climàtiques i hidrològiques d'aquest àmbit, a més, de la caracterització socioeconòmica, incloent-hi els usos predominants del sòl, l'estructura de la propietat, els nuclis de població i les infraestructures supramunicipals que hi ha, com són les vies de comunicació, les infraestructures energètiques (central hidroelèctrica Mola de Cortes i Millares II, la central nuclear de Cofrentes) i eòliques (corresponents a les zones 10, 11 i 12 del Pla Eòlic). S'afig, finalment, la relació dels instruments d'ordenació ambiental (figures de protecció) que hi ha dins de l'àmbit de gestió dels espais objecte de la norma de gestió massís del Caroig, la qual cosa no és obstacle per a poder emetre el procediment ambiental que corresponga.  
  
B.3.2. Objectius  
L'objectiu de la norma de gestió del massís del Caroig és l'establiment de les mesures de conservació i de les mesures necessàries per a prevenir el deteriorament i les alteracions dels hàbitats i les espècies dels espais de la Xarxa Natura 2000 del seu àmbit territorial, a fi de mantenir-los o portar-los a un estat de conservació favorable, i contribuir a fer front a la pèrdua de biodiversitat, i complir així la normativa comunitària (directives 92/43/CEE, de 21 de maig de 1992, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la fauna i flora silvestres, i la Directiva 2009/147/CE, de 30 de novembre de 2009, relativa a la conservació de les aus silvestres), estatal (Llei 42/2007, de 13 de desembre, del Patrimoni Natural i de la Biodiversitat) i autonòmica (Llei 11/1994, de 27 de desembre, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana).  
Els llocs d'importància comunitària han de ser declarats com a zona especial de conservació (ZEC), de conformitat amb el que estableixen l'article 4.4 de la Directiva 92/43/CEE i l'article 42.3 de la Llei bàsica estatal 42/2007, de 13 de desembre, del Patrimoni Natural i de la Biodiversitat, així com l'article 29 bis 4 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana. Aquesta declaració ha d'anar acompanyada de l'aprovació de les mesures de conservació que siguen necessàries per a respondre a les exigències ecològiques dels hàbitats i les espècies que van motivar la inclusió d'aquests llocs en la Xarxa Natura 2000, perquè així s'ha establit en l'article 6.1 de la Directiva 92/43/CEE. De la mateixa manera, la Directiva d'Aus Silvestres també exigeix que en les ZEPA s'establisquen mesures de conservació dels hàbitats de les espècies que han motivat la seua declaració a fi de procurar-ne la supervivència i la reproducció. Ambdues exigències han sigut arreplegades en la legislació estatal, en concret en els articles 42.3 i 45 de la Llei 42/2007, i també en la legislació autonòmica, és a dir, en els articles 14 quater 1.a) i 29 bis 4 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre.  
  
De conformitat amb la Llei 11/1994, les mesures de conservació han de contenir-se en les denominades normes de gestió.  
Al seu torn, la norma de gestió del massís del Caroig, com a instrument de planificació ambiental dels espais RN 2000, incorpora els seus propis objectius de gestió relatius als hàbitats i les espècies presents en el seu àmbit territorial.  
B.3.3. Descripció de la norma de gestió del massís del Caroig  
Descrit l'àmbit territorial objecte de la norma de gestió del massís del Caroig resumim, a continuació, les determinacions contingudes en la norma indicada per a aconseguir l'objectiu específic de fer front a la pèrdua de biodiversitat.  
Q.8.7.8. Inventari de tipus d'hàbitats i espècies presents en els espais, descripció del seu estat de conservació i dels criteris utilitzats per a interpretar-lo.  
- Hàbitats naturals d'interés comunitari.  
La norma de gestió del massís del Caroig identifica per a cada una de les cinc ZEC els hàbitats d'interés comunitari de l'annex I de la Directiva 92/43/CEE (Directiva d'Hàbitats) presents en l'espai.  
- Espècies d'interés comunitari.  
La norma de gestió del massís del Caroig identifica per a cada una de les cinc ZEC les espècies d'interés comunitari de l'annex II de la Directiva 92/43/CEE (Directiva d'Hàbitats) presents en l'espai.  
- Espècies d'avifauna.  
La norma de gestió del massís del Caroig arreplega la informació actualitzada de les espècies d'aus incloses en l'annex I de la Directiva d'Aus Silvestres presents en les dues ZEPA objecte d'aquesta norma. Segons s'indica, hi ha un total de 18 espècies d'aus de l'annex I de la Directiva d'Aus Silvestres que estan presents en aquest àmbit.  
  
- Altres espècies de flora i fauna importants per a la gestió de l'espai.  
En alguns dels ZEC es dóna la presència d'altres espècies importants per a la gestió dels espais. Es tracta d'espècies que han sigut considerades com amenaçades a la Comunitat Valenciana, per estar incloses en les categories «vulnerable» o «en perill d'extinció» en els llistats actualitzats dels catàlegs valencians d'espècies de fauna i flora amenaçades. S'arrepleguen, per tant, en la norma de gestió.  
  
Així mateix, en la ZEPA Serres de Martés-Mola de Cortes es dóna la presència d'algunes espècies de quiròpters que han sigut considerades com a amenaçades a la Comunitat Valenciana, en particular en la Sima del Alto de Don Pedro, cavitat en què també es dóna la presència de l'hàbitat 8310 Coves no explotades pel turisme.  
- Determinació de l'estat de conservació dels hàbitats i les espècies presents en els espais i criteris de valoració.  
La norma de gestió del massís del Caroig arreplega la informació següent:  
  
- Sistema d'avaluació.  
El sistema d'avaluació de l'estat de conservació està basat en les directrius establides per a l'avaluació dels hàbitats i les espècies sota l'informe d'aplicació de les directives d'Hàbitats (article 17) i Aus (article 12). En concret, la metodologia utilitzada s'explica de manera detallada en la Guia per a l'avaluació de l'estat de conservació dels hàbitats i les espècies en Xarxa Natura 2000, que pot consultar-se en la web de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural: http://www.agricultura.gva.es/web/biodiversidad/guia-para-la-evaluacion-del-estado-de-conservacion-de-los-habitats-y-especies-en-red-natura-2000  
Valoració de l'estat de conservació actual dels hàbitats naturals i les espècies.  
La norma de gestió resumeix en taules, per a cada ZEC i ZEPA, l'estat de conservació dels hàbitats naturals i les espècies presents en el seu àmbit territorial.  
- Definició de l'estat de conservació favorable dels hàbitats.  
S'assumeix que l'estat de conservació favorable dels hàbitats per als diferents espais està definit pel manteniment o la millora dels valors actuals dels paràmetres d'avaluació. És a dir, que els hàbitats estaran en estat favorable si mantenen o milloren aqueixos valors actuals (els que van presentar quan es va avaluar l'estat actual dels hàbitats) quan ja han aconseguit l'estat favorable. En aquells casos en què l'estat actual fóra determinat com a desfavorable-inadequat o desfavorable-roín, els hàbitats aconseguiran l'estat favorable si millora la situació d'aquells blocs d'avaluació que han motivat aquests estats.  
  
- Definició de l'estat de conservació favorable de les espècies.  
Per a les espècies que han mostrat una valoració global favorable, es considera que mantindran o milloraran el seu estat de conservació sempre que els valors actuals dels paràmetres d'avaluació es mantinguen estables o s'incrementen respecte als de referència. Per tant, estaran en estat de conservació favorable si es mantenen o incrementen els valors poblacionals de referència favorable, el rang i la superfície i qualitat de l'hàbitat.  
Per a les espècies que han mostrat una valoració global desfavorable, aquestes aconseguiran l'estat favorable una vegada els paràmetres d'avaluació es recuperen fins a aconseguir o superar els valors de referència.  
  
O.4.1.1. Objectius de conservació i gestió  
En la memòria tècnica de la norma de gestió s'arrepleguen els objectius de gestió referents a:  
- Els hàbitats d'interés comunitari de presència confirmada en aquests espais:  
- Actualitzar periòdicament la informació de la superfície i cobertura, així com aquells paràmetres que permeten calcular els diferents índexs dels blocs d'avaluació de l'estat de conservació dels hàbitats.  
  
- Mantenir o millorar la distribució, superfície, cobertura i funcions específiques de cada un dels hàbitats en el moment d'entrada en vigor de la norma de gestió. Amb caràcter general, es permetrà l'evolució natural dels tipus d'hàbitats a altres comunitats, no necessàriament més madures, de la seua sèrie seqüencial, sempre que aquests canvis no siguen deguts a alteracions provocades directament o indirectament per l'activitat humana, i sense perjudici que l'estat de conservació de determinats hàbitats exigisca una intervenció activa en un altre sentit.  
  
  
- Les espècies de l'annex II de la Directiva d'Hàbitats i de l'annex I de la Directiva d'Aus Silvestres presents en aquests espais:  
- Actualitzar de manera periòdica la informació sobre la grandària poblacional, així com d'aquells paràmetres que permeten calcular els diferents índexs dels blocs d'avaluació de l'estat de conservació de l'espècie.  
- Mantenir o millorar la població en el moment d'entrada en vigor de la norma de gestió, sempre que aquest paràmetres permeten considerar que l'espècie està dins «de l'estat de conservació favorable» i que les perspectives de futur per a aquestes variables siguen bones.  
  
- Millorar les poblacions de les espècies l'avaluació global de l'estat de conservació de les quals ha sigut considerat desfavorable.  
- Mantenir els hàbitats de les espècies per mitjà de l'eliminació dels factors que afecten de manera negativa al seu estat de conservació.  
  
- Crear noves zones d'expansió de les espècies en l'àmbit de la norma per mitjà de la restitució, restauració o creació d'hàbitats adequats per a aquestes.  
  
- Al conjunt de l'espai  
A fi d'integrar els diferents objectius específics per als hàbitats i les diferents classificacions d'espècies, els objectius de gestió per al conjunt de l'espai pretenen redimensionar els anteriors de manera que puguen establir-se prioritats d'acord amb les directrius següents:  
  
- Concepció en xarxa  
Contribució de cada hàbitat i/o espècie al conjunt de la Xarxa Natura 2000 a escala regional (Comunitat Valenciana), nacional i europea.  
  
En aquest sentit, es consideren:  
  
- Hàbitats naturals d'interés comunitari que es consideren d'especial prioritat:  
  
Codi Hàbitat  
1520\* Vegetació gipsícola ibèrica (Gypsophiletalia)  
4090 Bruguerars oromediterranis endèmics amb argilaga  
7220\* Brolladors petrificants amb formació de tuf (Cratoneurion)  
8310 Coves no explotades pel turisme  
  
  
Espècies:  
  
Nom espècie  
Anthus campestris Titeta d'estiu  
Aquila chrysaetos Àguila reial  
Austropotamobius pallipes Carranc de riu  
Bubo bubo Duc  
Circaetus gallicus Àguila serpera  
Circus aeruginosus Arpella de marjal  
Falque Peregrinus Falcó pelegrí  
Gomphus graslinii Rodadits esperonat  
Aquila fasciata Àguila de panxa blanca  
Lutra lutra Llúdria  
Myotis capaccinii Rata penada de peus grans  
Oxygastra curtisii Esparver de l'aigua  
Rhinolophus euryale Rata penada de ferradura  
Parachondrostoma arrigonis Madrilla del Xúquer  
  
  
Priorització de recursos  
Les mesures de gestió activa podran iniciar-se d'acord amb un calendari de prioritats basades en el grau d'importància de les espècies en un context de recursos limitats. En aquest sentit, l'ordre de prioritat per a l'execució de mesures de gestió se centrarà sobre els hàbitats prioritaris, en cas que siga necessari, i serà el següent:  
 1520\* Vegetació gipsícola ibèrica (Gypsophiletalia).  
 7220\* Brolladors petrificants amb formació de tuf (Cratoneurion).  
 8310 Coves no explotades pel turisme.  
 4090 Bruguerars oromediterranis endèmics amb argilaga.  
I en les espècies següents:  
 Àguila de panxa blanca (Aquila fasciata).  
 Àguila reial (Aquila chrysaetos).  
 Carranc de riu (Austropotamobius pallipes).  
 Rates penades (Myotis capaccinii, Rhinolophus euryale).  
- Context econòmic, social i territorial  
L'evolució de l'aplicació de la norma de gestió tindrà en compte els canvis en el context econòmic, social i territorial de l'entorn de l'espai, de manera que s'adapte, en la mesura que siga possible, a les diferents necessitats i limitacions imposades pel medi socioeconòmic. Aquesta adaptació podrà tenir lloc sempre que no siguen contràries als objectius de gestió dels hàbitats i les espècies i contribuïsca a aconseguir un estat de conservació favorable d'aquests.  
  
En la mesura que les activitats tradicionals, com l'agricultura de secà, els xicotets regadius de muntanya o la ramaderia extensiva, contribuïsquen a la conservació dels espais previstos en aquesta norma i al manteniment en un estat favorable dels hàbitats i les espècies presents en aquests, es prestarà una atenció preferent a aquelles mesures que, per desenvolupar aquest document, es dirigisquen al foment de les dites activitats, amb especial atenció al suport econòmic derivat de l'aplicació dels instruments financers disponibles per a la Xarxa Natura 2000.  
  
Finalment, es considerarà un marc d'actuació prioritari en el desplegament i aplicació de la norma la informació sobre la Xarxa Natura 2000 entre la població local, així com la conscienciació sobre els objectius que persegueix i la necessària implicació i participació activa dels habitants dels espais inclosos en la Xarxa per a garantir el compliment d'aquests objectius.  
  
T.9.7.3. Zonificació de l'àmbit d'aplicació de la norma de gestió  
  
L'àmbit d'aplicació de la norma de gestió se zonifica, orientativament, a efectes normatius i de gestió, en cinc categories de zones (zona A, zona B, zona C, zona D i zona de connectivitat ecològica).  
- Zona A  
Àrees de les ZEC en què conste la presència d'hàbitats prioritaris inclosos en l'annex I de la Directiva d'Hàbitats (exceptuant-ne els hàbitats 6220\* i 6110\*, inclosos en la zona B per la seua àmplia representativitat) i dels hàbitats protegits assenyalats en el Decret 70/2009, de 22 de maig, del Consell, pel qual es crea i regula el Catàleg valencià d'espècies de flora amenaçada i es regulen mesures addicionals de conservació. Els hàbitats considerats són els següents:  
  
  
Codi Hàbitat  
1520\* Vegetació gipsícola ibèrica (Gypsophiletalia)  
4090 Bruguerars oromediterranis endèmics amb argilaga  
7220\* Brolladors petrificants amb formació de tuf (Cratoneurion)  
8310 Coves no explotades pel turisme  
  
  
Les zones grafiades sota aquesta categoria en la cartografia de la zonificació corresponen als recintes on s'ha contrastat la presència dels hàbitats 1520\* Vegetació gipsícola ibèrica (Gypsophiletalia) i 4090, Bruguerars oromediterranis endèmics amb argilaga. Segons s'indica en la norma de gestió, s'ha constatat la presència de la resta d'hàbitats inclosos en la llista anterior en l'espai, però no amb un grau de detall suficient que en permeta la representació gràfica, tant per la seua entitat puntual com per la seua dificultat en la identificació i delimitació. En aquests casos, l'aplicació de la normativa corresponent a aquesta categoria serà aplicable sobre els hàbitats en tot l'àmbit de les ZEC encara que no es puguen grafiar en el pla de zonificació.  
- Zona B  
Àrees de les ZEC en què conste la presència d'hàbitats d'interés comunitari de l'annex I de la Directiva d'Hàbitats que no s'hagen inclòs en la categoria anterior, a més dels hàbitats prioritaris 6110\* (Prats calcaris o basòfils d'Alysso-Sedion albi) i 6220\* (Zones subestèpiques de gramínies i anuals de Thero- Brachypodietea).  
  
Codi Hàbitat  
3140 Aigües oligomesotròfiques calcàries amb vegetació bentònica de Chara spp  
3150 Llacs eutròfics naturals amb vegetació Magnopotamion o Hydrocharition  
3250 Rius mediterranis de cabal permanent amb Glaucium flavum  
3280 Rius mediterranis de cabal permanent del Paspalo-Agrostidion amb cortines vegetals riberenques de Salix i Populus alba  
5210 Matoll arborescent amb Juniperus spp.  
5330 Matolls termomediterranis i preestèpics  
6110\* Prats calcaris o basòfils d'Alysso-Sedion albi  
6210 Prats secs seminaturals i fàcies de matoll sobre substrats calcaris (Festuco-Brometalia)  
6220\* Zones subestépiques de gramínies i anuals de Thero-Brachypodietea  
6420 Prats humits mediterranis d'herbes altes del Molinion-Holoschoenion  
6430 Megaforbis eutròfics hidròfils dels marges de plana i dels estatges montà a alpí  
8130 Despreniments mediterranis occidentals i termòfils  
8210 Pendents rocosos calcícoles amb vegetació casmofítica  
91B0 Fleixars termòfils de Franxinus angustifolia  
92A0 Boscos de galeria de Salix alba i Populus alba  
92D0 Galeries i matolls riberencs termomediterranis (Nerio-Tamaricetea i Securingion tinctorae)  
9240 Boscos de Quercus faginea  
9340 Alzinars de Quercus ilex i Quercus rotundifolia  
  
  
- Zona C  
Àrees que no coincidisquen amb els criteris establits per a les altres categories de zonificació. En concret, s'aplica aquesta categoria als territoris inclosos en ZEPA que no coincidisquen amb les ZEC, així com a les àrees de les ZEC que no complisquen criteris per a ser incloses com a zones A, B o D. Des d'aquest punt de vista, aquesta categoria de zonificació va dirigida sobretot a la protecció de les poblacions i els hàbitats de les espècies incloses en l'annex I de la Directiva d'Aus en tot l'àmbit de la norma de gestió, així com de les espècies incloses en l'annex II de la Directiva d'Hàbitats que es localitzen fora de les categories A i B d'aquesta zonificació.  
- Zona D  
Comprén la resta dels territoris inclosos en l'àmbit de la norma de gestió i que no compleix els criteris per a ser inclòs en cap de les categories anteriors. Específicament, s'inclouran en aquesta categoria les àrees urbanes i urbanitzables, grans infraestructures i, en general, àmbits que no tinguen qualsevol rellevància des del punt de vista de l'aplicació de la norma i el compliment dels seus objectius.  
- Zona de connectivitat ecològica  
Tenint en compte el paper de riu Cabriol i les seues riberes com a hàbitat de diverses espècies de fauna rellevants als efectes de la present norma, es proposa una zona de connectivitat ecològica que coincideix amb el curs del mencionat riu, incloent-hi el seu domini públic hidràulic i la zona de servitud, en el tram comprés entre l'àmbit d'aquesta norma i l'espai denominat Gorges del Cabriol (LIC/ZEC i ZEPA).  
  
La superfície i contribució relativa de cada una d'aquestes categories de zonificació dins de l'espai és la següent:  
  
Categoria de zonificació Superfície   
(hectàrees) % de l'àmbit de la  
norma de gestió  
Zona A 8.956,11 4,71 %  
Zona B 121.301,21 63,87 %  
Zona C 43.004,99 22,64 %  
Zona D 16.483,97 8,68 %  
Zona de connectivitat ecològica (ZCE) 74,50 0,04 %  
Superfície TOTAL àmbit NG: 189.920,68 100 %  
  
  
  
La representació cartogràfica d'aquesta zonificació s'arreplega en l'annex I de la norma de gestió.  
  
T.3.3.6. Normativa d'aplicació directa i règim d'avaluació de repercussions  
La normativa d'aplicació directa té com a objecte establir normes reglamentàries i administratives que responguen a les exigències ecològiques dels hàbitats i les espècies que van motivar la inclusió dels espais en la Xarxa Natura 2000, així com evitar en general el deteriorament dels hàbitats i les alteracions de les espècies.  
El règim d'avaluació de repercussions té com a fi establir la regulació detallada a què es refereixen els articles 6 i 8 del Decret 60/2012, de 5 d'abril, del Consell, pel qual es regula el règim especial d'avaluació i d'aprovació, autorització o conformitat de plans, programes i projectes que puguen afectar la Xarxa Natura 2000, tenint en compte les característiques específiques de l'espai i les necessitats de conservació dels hàbitats i les espècies que en van motivar la designació per a la seua incorporació a la Xarxa Natura 2000.  
En la normativa d'aplicació directa, proposada en la norma de gestió (apartat 5), es concreta, en funció de la zonificació establida i dels hàbitats i les espècies objecte de conservació, una relació d'activitats i actuacions que, clarament, són considerades incompatibles i, per tant, no subjectes al règim d'avaluació de repercussions del Decret 60/2012. Als efectes d'aquesta norma de gestió, la normativa d'aplicació directa queda agrupada de la manera següent:  
a) Normes per a la protecció d'hàbitats naturals d'interés comunitari d'especial prioritat.  
S'especifiquen les activitats considerades incompatibles en les àrees de la zona A.  
b) Normes per a la protecció d'altres hàbitats naturals d'interés comunitari.  
Per a les àrees incloses en la zona B, s'opta per no establir cap incompatibilitat específica a les actuacions, canvis d'ús i/o plans, programes i projectes que puguen desenvolupar-se en la dita zona, sense perjudici de l'aplicació de les limitacions establides en les diferents legislacions sectorials que concorren i del que estableix l'apartat corresponent de la norma de gestió respecte a l'avaluació de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000. Això suggereix que qualsevol activitat que afecte l'espai de zona B queda subjecta al règim d'avaluació de repercussions.  
Respecte d'això, cal indicar, que en la taula resum «Normes d'aplicació directa i concreció de l'obligació d'avaluar», arreplegada en l'apartat 5 de la norma de gestió, sí que apareixen clarament identificades en la zona B determinades activitats i actuacions incompatibles.  
  
c) Normes per a la protecció d'espècies de fauna i flora.  
S'especifiquen les activitats considerades incompatibles en les àrees zonificades com a A, B i C, així com en la zona de connectivitat ecològica (prevista en l'espai de les Gorges del Cabriol), fins que no estiguen relacionades directament amb mesures de gestió del lloc establides en la mateixa norma de gestió i/o siguen considerades com a tals per part de l'òrgan gestor de la Xarxa Natura 2000.  
  
Pel que fa al règim d'avaluació de repercussions, la norma de gestió indica:  
a) Plans, programes i projectes que clarament queden inclosos en el camp d'aplicació material del Decret 60/2012, de 5 d'abril, d'avaluació de repercussions sobre els espais de la RN 2000 objecte d'aquesta norma de gestió.  
b) Plans, programes i projectes que clarament queden exclosos de l'obligació d'avaluar les seues repercussions sobre els ZEC i ZEPA d'aquesta norma de gestió.  
c) Resta de supòsits. Quedaran subjectes a avaluació detallada de les seues repercussions sobre els espais protegits de la RN 2000 objecte d'aquesta norma de gestió.  
  
Arrepleguem, a continuació, la taula resum amb les normes d'aplicació directa i concreció de l'obligació d'avaluar aportada per la norma de gestió massís del Caroig.  
B.5.0.2. Criteris orientadors i mesures de gestió activa  
- Criteris orientadors  
La norma de gestió conté una relació de criteris que tenen com a objectiu orientar els planificadors i gestors de les polítiques forestals, cinegètiques i de conservació sobre la millor manera de compatibilitzar l'ordenació i la gestió de determinades actuacions relacionades amb els dits àmbits amb les exigències derivades de la normativa de la Xarxa Natura 2000. En concret, s'estableixen els següents:  
- Criteris orientadors per a la planificació i la gestió forestal.  
- Criteris orientadors per a l'ordenació cinegètica.  
- Criteris orientadors per a la creació i el manteniment de punts d'aigua.  
- Criteris orientadors per a la construcció o modificació d'infraestructures.  
  
- Mesures de gestió activa.  
Les mesures de gestió activa constitueixen el conjunt d'actuacions necessàries que han d'executar-se amb la finalitat que els hàbitats i/o les espècies de les ZEC i les ZEPA, i en especial aquells que s'hagen proposat com a objectiu, mantinguen o aconseguisquen un estat de conservació favorable.  
En aquest sentit, la norma de gestió conté un conjunt de mesures, de diversa naturalesa, que poden englobar-se, de manera genèrica, en els apartats següents:  
a) Avaluació de comunitats:  
1. Estudi i seguiment dels hàbitats d'interés comunitari d'especial prioritat i d'altres hàbitats sensibles.  
2. Seguiment de l'estat de conservació de les espècies  
b) Millora, restauració i conservació:  
1. Prevenció d'incendis forestals.  
2. Seguiment i correcció de línies elèctriques perilloses per a l'avifauna.  
3. Maneig sostenible de masses forestals en la reserva valenciana de caça de la Mola de Cortes.  
4. Control d'abocadors il·legals i neteja de les cavitats subterrànies.  
  
5. Instal·lació i seguiment d'un tanca al voltant de la boca de les cavitats subterrani denominades Sima del Campillo i Sima del Alto de Don Pedro.  
6. Eliminació i control d'obstacles en la boca de les cavitats denominades Cueva Hermosa i Sima del Alto de Don Pedro.  
7. Pla de regulació de l'accés a les cavitats subterrànies.  
c) Informació dels valors naturals per a fomentar la conservació i el desenvolupament sostenible de l'entorn.  
Es considera l'actuació següent:  
1. Campanya d'informació i conscienciació ciutadana entre la població local.  
  
K.2.2.7. Programa d'actuacions.  
La norma de gestió presenta un programa d'actuació en què s'arreplega el conjunt de les mesures i/o actuacions de gestió directa, indicant-hi la seua prioritat d'execució en cada zona, la font de finançament, la seua estimació econòmica, la responsabilitat sectorial de l'actuació i la previsió econòmica d'anualitats.  
El programa d'actuacions té un pressupost estimat de 9.571.186 euros.  
Hi fem les observacions següents:  
1. En el programa d'actuacions que presente la norma de gestió (annex V) de la versió preliminar del projecte de decret (amb exposició pública de data 27.03.2015) es fa referència a la Conselleria d'Infraestructura, Territori i Medi Ambient (CITMA) com a responsable sectorial d'algunes de les actuacions i mesures que es proposen i valoren en el dit programa. Hem d'entendre que la dita referència, en el moment actual, correspon a la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural (CAMCiD).  
2. Del pressupost total (9.571.186 euros) del dit programa, la mesura corresponent a prevenció d'incendis forestals, la responsabilitat de la qual correspon a la conselleria competent en matèria de prevenció d'incendis, arriba a 9.433.484 euros, és a dir, el 98,56 % del pressupost estimat total, amb la qual cosa l'import restant (137.702 euros) és responsabilitat de la conselleria competent en matèria de medi ambient.  
  
G.2.9.5. Règim d'avaluació dels resultats de les mesures de conservació sobre els hàbitats i les espècies.  
L'avaluació dels resultats de les mesures de conservació (normativa i criteris i mesures de gestió activa) sobre els hàbitats i les espècies presents en les ZEC i ZEPA objecte de la norma de gestió es realitzarà periòdicament, coincidint en el temps amb la realització dels informes d'aplicació previstos en l'article 17 de la Directiva d'Hàbitats (Directiva 92/43/CEE) i en l'article 12 de la Directiva d'Aus Silvestres (Directiva 2009/147/CE).  
Es proposen dos sistemes d'indicadors: indicadors per al seguiment de l'estat d'aplicació de la norma de gestió i indicadors per al seguiment de l'estat de conservació de les espècies i els hàbitats.  
  
- Indicadors per al seguiment de l'estat de conservació de les espècies i els hàbitats.  
- Indicadors de seguiment de l'estat de conservació de les espècies i els hàbitats.  
Són els mateixos indicadors (paràmetres) que s'utilitzen per a establir l'estat de conservació, que serveixen en aquest cas per a valorar si l'evolució dels elements de gestió és positiva o negativa respecte d'aquest «estat de conservació favorable» a mantenir o aconseguir.  
- Indicadors per a quantificar el progrés de la norma de gestió en relació amb el seguiment.  
S'estableixen dos indicadors:  
- 1. Grau de seguiment: percentatge (%) d'espècies i hàbitats per als quals s'ha avaluat l'estat de conservació als sis anys.  
- 2. Grau d'avanç en objectius de conservació: percentatge (%) d'espècies i hàbitats que:  
a) Mantenen l'estat de conservació.  
b) Milloren l'estat de conservació.  
c) Empitjoren l'estat de conservació.  
  
A aquest efecte, el llindar per a quantificar un canvi en l'estat de conservació es defineix com el pas d'una categoria a una altra, de manera que, en la figura següent, qualsevol canvi de categoria de dreta a esquerra és una millora i un empitjorament en el sentit contrari:  
  
  
Favorable Desfavorable-inadequat Desfavorable-roín  
 Empitjora l'estat de conservació  
 Millora l'estat de conservació  
  
  
El canvi de la categoria desconegut a qualsevol altra categoria no es considera com una millora o empitjorament de l'estat de conservació, encara que sí un avanç en el grau de coneixement de l'espècie o l'hàbitat. De la mateixa manera, el pas d'un estat de conservació conegut a la categoria desconegut, implica només un retrocés en el grau de coneixement.  
  
B.3.4. Infraestructura Verda  
D'acord amb el que s'assenyala en la directriu 38 de l'ETCV, s'hi defineixen els espais que integren la Infraestructura Verda, així com els elements que garanteixen la connectivitat territorial i funcional entre ells.  
De conformitat amb aquesta directriu 38 de l'ETCV, els espais que constitueixen la Xarxa Natura 2000 a la Comunitat Valenciana, declarats d'acord amb la Llei 42/2007, de 13 de desembre, del Patrimoni Natural i Biodiversitat, constitueixen espais que integren la Infraestructura Verda.  
  
  
C) Avaluació del resultat de les consultes realitzades i com s'han pres en consideració.  
C.1. Antecedents.  
Tenint en consideració la tramitació sectorial i ambiental duta a terme, fins a aquest moment, en relació amb la norma de gestió del massís del Caroig, descrita en l'apartat A) Anàlisi del procés d'avaluació del present document, i atés que tal com indica l'informe d'al·legacions corresponent a la 2a exposició pública:  
- Determinades al·legacions realitzades durant la 1a exposició pública han sigut incorporades a la documentació tècnica exposada en data 27 de març de 2015 (2a exposició pública).  
- S'unifica en aquest informe d'al·legacions (2a exposició pública) tant els informes i al·legacions rebuts en la 1a exposició pública com els rebuts durant la 2a exposició pública, amb indicació de la contestació motivada per part de la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental.  
És per això que l'avaluació del resultat de les consultes es fa basant-se en els documents i informes que són objecte del mencionat informe d'al·legacions (2a exposició pública de data 27.02.2015).  
  
C.2. Fase de posada a disposició del públic i consulta a administracions en la 1a exposició pública (5.07.2013).  
La 1a informació pública es fa per mitjà d'anunci en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana (DOCV) número 7061, de 5 de juliol de 2013, i en aquesta queden exposats els documents de la versió preliminar del projecte de decret i el pla de participació.  
Durant la 1a exposició pública (DOCV 5 juliol 2013) es van rebre un total de 43 contestacions i/o al·legacions com a resultat de les consultes fetes pel promotor (Direcció General del Medi Natural), del pla de participació pública i de l'anunci d'informació pública en el DOCV.  
  
D'aquestes, 13 corresponen a informes rebuts de distintes administracions consultades, 13 a al·legacions d'ajuntaments, 11 al·legacions d'associacions, 1 d'empresa privada i 5 de particulars.  
Tots els informes i les al·legacions rebudes en aquesta fase que realitzaven observacions o consideracions als documents exposats al públic van ser degudament contestades de manera motivada per la Direcció General del Medi Natural.  
Resumim, en la taula següent, la relació de consultes realitzades i escrits de contestació rebuts:  
  
C.3. Fase de posada a disposició del públic i consulta a administracions en la 2a exposició pública (27.03.2015).  
Per complir la tramitació ambiental arreplegada en el document d'abast de l'estudi ambiental i territorial estratègic de la norma de gestió del massís del Caroig, emés en data 14 de març de 2013, cal realitzar l'exposició pública de l'estudi ambiental i territorial estratègic i de la versió preliminar de les normes de gestió.  
   
La 2a informació pública es fa mitjançant un anunci en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana (DOCV) número 7494, de 27 de març de 2015, i en aquesta queden exposats els documents de la versió preliminar del projecte de decret, que inclou la norma de gestió, l'estudi ambiental i territorial estratègic, la memòria tècnica i el pla de participació.  
Durant la 2a exposició pública (DOCV 27 març 2015) es van rebre un total de 21 contestacions i/o al·legacions com a resultat de les consultes realitzades pel promotor (Direcció del Medi Natural), del pla de participació pública i de l'anunci d'informació pública en el DOCV.  
  
D'aquestes, 6 corresponen a informes rebuts de distints organismes de l'Administració autonòmica consultats; 4 a al·legacions d'ajuntaments, 8 al·legacions d'associacions, i 3 de particulars. Cal indicar que, en data 2 de febrer de 2016, la Conselleria d'Hisenda i Model Econòmica remet al sotssecretari de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, un informe favorable a la proposta de projecte de decret i documentació que l'acompanya, en relació amb la norma de gestió del massís del Caroig.  
Tots els informes i les al·legacions rebudes després de la segona exposició al públic i consultes que realitzaven observacions o consideracions als documents exposats van ser degudament contestades de manera motivada per la Direcció General del Medi Natural.  
Resumim, en la taula següent, la relació de consultes realitzades i els escrits de contestació rebuts:  
  
C.4. Modificacions introduïdes en els documents de la norma de gestió com a conseqüència de la informació pública i consultes  
Com a resultat del procés d'informació pública i consultes s'introdueixen diverses modificacions als documents exposats que s'incorporen tant a la memòria tècnica com en la norma de gestió (annex V del projecte de decret). Entre les principals modificacions introduïdes, destaquen:  
1. Es corregeixen diversos errors tipogràfics i toponímics detectats. Se substitueix la denominació de la zona 0 per la de zona D.  
2. S'incorpora una àrea de connectivitat ecològica coincident amb el llit del riu Cabriol i el seu domini públic hidràulic a fi de connectar l'àmbit de la norma de gestió amb l'espai denominat Gorges del Cabriol. Per a la dita zona, s'indica l'aplicació del règim general d'avaluació de repercussions previst en el Decret 60/2012, de 5 d'abril.  
  
3. En la memòria tècnica s'incorpora l'apartat 4. Identificació de pressions, impactes i amenaces, en què:  
a) S'actualitza la cartografia de zones afectades per incendis forestals, així com diverses referències relatives a les normes de seguretat en prevenció d'incendis (Decret 7/2004, de 23 de gener) i als plans de prevenció d'incendis.  
b) S'afigen consideracions concretes sobre les activitats actualment existents en l'àmbit de la norma i, en particular, dels efectes dels parcs eòlics.  
4. Es modifica el títol dels apartats denominats directrius de gestió activa que passa a denominar-se criteris orientadors. S'incorporen als dits apartats diversos comentaris i matisacions a partir d'allò que s'ha indicat en les al·legacions que fan referència a aquests.  
5. S'especifiquen alguns aspectes concrets respecte al programa d'actuacions:  
a) En particular, s'aclareix que l'import assignat a la mesura de gestió relativa a correcció i seguiment de línies elèctriques es refereix tan sols als treballs d'identificació de línies i punts perillosos, perquè els costos de correcció corresponen, segons els casos, a l'administració estatal o als titulars.  
b) Respecte a la prevenció d'incendis, s'aclareix, en el document exposat al públic, que l'import establit en el programa d'actuació correspon a l'anualització de la conselleria competent en incendis forestals (indiquen que actualment és la Conselleria de Governació i Justícia) que és la que té previstes una sèrie d'actuacions (dotades tant de mitjans materials com personals) destinades a la prevenció i al foment de la capacitat d'extinció. Deixa, per tant, en mans de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient (CITMA), que actualment es denomina Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori, i que ha d'entendre's com a Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural (CAMCD), realitzar propostes a la conselleria competent en matèria d'extinció d'incendis per a la priorització d'actuacions que hagen de desenvolupar en l'àmbit de la norma de gestió, entre altres, les mesures relatives a millorar la capacitat de vigilància dissuasiva sobre els espais, i incrementar, en la mesura que siga possible, els mitjans destinats a aquesta finalitat.  
  
6. Es modifica puntualment la zonificació proposada en diverses àrees de l'àmbit de la norma. En especial, s'adequa l'àmbit de la zona D en diversos sectors dels termes municipals de Bicorp, Cofrentes, Jalance, Jarafuel, Teresa de Cofrents i Vallada. Igualment, s'amplia la zona C per a incloure-hi la zona denominada Canal de Jarafuel, inicialment inclosa en la zona D.  
7. Es modifica l'apartat corresponent a la normativa d'aplicació directa, reestructurant-ne el contingut. A partir dels suggeriments i les al·legacions presentades, s'han introduït modificacions específiques respecte als aspectes següents:  
a) S'aclareix que la referència a «explotació o aprofitament extractiu» es refereix als miners.  
Respecte d'això, cal indicar que en la proposta de la norma de gestió (annex V) del projecte de decret, en relació amb la normativa d'aplicació directa i règim d'avaluació de repercussions, en concret, en l'apartat 5.1.3. Normes per a la protecció d'espècies de fauna i flora, només s'indica que en les àrees zonificades com a A, B i C, així com en la zona de connectivitat ecològica de les Gorges del Cabriol, es consideren incompatibles, entre altres, l'actuació següent:  
  
«3. Igualment, en els llits en què hi ha constància de la presència de les espècies indicades es consideren incompatibles els aprofitaments extractius miners de qualsevol classe».  
Això mateix es transcriu en l'apartat 6.1.3. Normes per a la protecció d'espècies de fauna i flora de la memòria tècnica exposada al públic.  
  
Com veiem, només es refereix als aprofitaments extractius miners quan afecten llits amb presència de les espècies (entenem que de flora i/o fauna) la conservació de les quals constitueix l'objectiu de la norma de gestió.  
2. S'incorporen a l'apartat 5.2.1. Obligació general d'avaluar, de la proposta de norma de gestió, com específicament subjectes a avaluació de repercussions, les actuacions següents:  
a) Els nous aprofitaments d'aigües superficials que impliquen la canalització i desviació d'aigües, quan afecten àrees amb presència constatada de Coenagrium mercuriale, Oxygastra curtisii, Gomphus graslinii, Austropotamobius pallipes o Pleurodeles walti.  
b) Les activitats d'ús públic del medi en grups organitzats superiors a 30 persones, incloent-hi competicions esportives o altres esdeveniments esportius, lúdics o culturals.  
c) La construcció de línies elèctriques quan no estiguen sotmeses a declaració o estimació d'impacte ambiental.  
d) Els plans de manteniment anual de línies elèctriques previstos en l'article 14 de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, Forestal, de la Comunitat Valenciana.  
e) Els aprofitaments forestals i els treballs de conservació i millora de masses forestals, quan no s'executen per a desenvolupar instruments tècnics de gestió forestal aprovats per la Generalitat Valenciana i que compten amb avaluació de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000 emesa per l'òrgan competent.  
3. S'exclouen del mencionat règim d'avaluació de repercussions, les actuacions següents:  
a) Les actuacions ordinàries de conservació de llits, com la retirada d'elements obstructius, així com l'eliminació d'espècies al·lòctones i les obres d'emergència, quan siguen desenvolupades o expressament autoritzades per l'òrgan de conca.  
b) Totes aquelles actuacions de conservació, rehabilitació, millora o manteniment de les instal·lacions i infraestructures ja existents en l'àmbit de la present norma, fins que no comporten un increment de la superfície o el volum ni se n'altere el traçat o les característiques. Entre aquestes, s'inclou el manteniment o la reparació de camins i pistes rurals i forestals quan no implique ampliació o canvi de traçat.  
  
c) Les activitats i els aprofitaments forestals de qualsevol naturalesa quan es duguen a terme a l'empara d'un instrument tècnic de gestió forestal aprovat per la Generalitat Valencià i que compte amb avaluació de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000 emesa per l'òrgan competent.  
d) La pràctica de l'agricultura (incloent-hi les actuacions habituals relacionades amb aquesta, com ara canvi de cultiu, anivellació i agrupació de parcel·les, mecanització, etc.) en aquells àmbits en què es produïra la dita pràctica a l'entrada en vigor de les presents normes. No es considerarà pràctica agrícola habitual la utilització de llots de depuradora i purins quan afecte l'hàbitat 7220\* Brolladors petrificants amb formació de tuf o utilitzats en àrees compreses en perímetres de protecció d'abastiment a poblacions, així com en aquelles àrees considerades sensibles per a la protecció d'hàbitats aquàtics, les quals hauran de definir-se en desplegament d'aquesta norma.  
  
e) La ramaderia extensiva, excepte en aquelles àrees que de manera explícita s'indiquen per a desenvolupar aquestes normes a fi d'evitar afeccions significatives sobre hàbitats o espècies considerades com especialment sensibles.  
  
D) Anàlisi de la previsió dels impactes significatius per l'aplicació de la norma de gestió.  
La norma de gestió es desenvolupa de conformitat amb la legislació comunitària, estatal i autonòmica d'aplicació, anteriorment referida, i permet integrar les consideracions ambientals, en concret, a través de les mesures de conservació i de les mesures necessàries per a prevenir el deteriorament i les alteracions dels hàbitats i les espècies dels espais de la Xarxa Natura 2000 del seu àmbit territorial, promovent un desenvolupament sostenible, harmonitzant, a més, les seues previsions i determinacions amb els usos preexistents en el dit territori; tot això, amb l'objectiu de fer front a la pèrdua de biodiversitat.  
Les normes d'aplicació directa que s'estableixen en aquesta norma de gestió del massís del Caroig no modificaran de manera significativa les regulacions establides en altres instruments de planificació ambiental presents en aquest àmbit. D'altra banda, la norma de gestió respecta la planificació urbanística pel que fa als sòls urbans i urbanitzables classificats en el seu àmbit, fet que queda patent en incloure les dites àrees en la denominada zona D.  
En relació amb els possibles efectes sobre la planificació territorial i sobre la planificació sectorial implicada, cal recordar que la Llei 11/1994, de 27 de desembre, d'Espais Naturals de la Comunitat Valenciana (art. 47 quater) indica que les normes de gestió «són vinculants tant per a les administracions públiques com per als particulars, i prevaldran sobre el planejament territorial i urbanístic i sobre qualsevol altre instrument sectorial d'ordenació o gestió de recursos naturals».  
  
Tenint en consideració això anterior, cal indicar que tots els espais sobre els quals s'aplica aquesta norma de gestió s'ubiquen en sòl no urbanitzable sobre el qual, a més, com indicàvem i així arreplega la documentació tècnica que acompanya la norma de gestió, hi ha altres planificacions sectorials i ambientals que la norma de gestió arreplega i considera.  
En relació amb els possibles efectes previsibles sobre elements estratègics del territori, cal tindre en compte que la Xarxa Natura 2000 i els distints espais que la conformen, ja són, en si mateixos, un element estratègic del territori, fonamental de la Infraestructura Verda prevista en el Decret 1/2001, de 13 de gener, del Consell, pel qual s'aprova l'Estratègia Territorial de la Comunitat Valenciana (ETCV, directrius 37, 38 i 39) i que també arreplega el títol I de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana (LOTUP). Per això, la norma de gestió tindrà efectes positius sobre els elements estratègics del territori, contribuint a complir l'Estratègia Territorial de la Comunitat Valenciana.  
  
Respecte als efectes ambientals previsibles de la norma de gestió sobre la biodiversitat, la fauna i la flora són positius ja que es tracta d'un instrument d'ordenació orientat a la conservació dels hàbitats i les espècies que han determinat la seua inclusió en els espais de la Xarxa Natura 2000 i a l'establiment de les mesures necessàries per a prevenir el deteriorament i les alteracions dels dits hàbitats i espècies a fi de mantenir-los o portar-los a un estat de conservació favorable.  
En relació amb els altres espais protegits afectats per la norma de gestió, cal destacar que dins de l'àmbit estudiat està inclosa la zona humida catalogada de l'embassament d'Embarcaderos, la delimitació i conca d'afecció de la qual es concreten en els plans a escala 1/2010.000 de les fitxes individualitzades per a cada una de les zones del Catàleg de zones humides de la Comunitat Valenciana. Aquesta zona humida ha sigut convenientment arreplegada per la norma de gestió i en relació amb el dit embassament d'Embarcaderos s'estableix una norma concreta per a la protecció de l'arpella de marjal (Circus aeroginosus), que proposa una actuació coordinada amb l'administració hidràulica i el gest de l'embassament.  
De la mateixa manera, es consideren positius els efectes sobre el paisatge que tindrà l'aplicació de la norma de gestió, ja que sent els espais de la Xarxa Natura 2000 recursos paisatgístics, de conformitat amb la legislació protectora del paisatge, la mateixa norma de gestió pot ser considerada com un instrument que contribuirà a fixar els objectius de qualitat paisatgística per als dits espais.  
La consideració de les normes d'aplicació directa, així com dels criteris orientadors, que s'estableixen en la norma de gestió tindran efectes positius en relació amb els factors climàtics i, en especial, sobre el problema del canvi climàtic, atés que augmentaran la capacitat de resiliència del territori, és a dir, la seua capacitat d'adaptació a aquest problema.  
  
De la mateixa manera, també poden considerar-se com a positius, en general, els efectes sobre la terra, l'aigua i l'aire, atés que la norma de gestió en promou un ús racional dirigit a la seua millora i conservació en bon estat, en l'àmbit dels espais de la Xarxa Natura 2000.  
  
Es consideren positius els efectes sobre la població, en la mesura que contribuiran a garantir la seguretat jurídica a l'hora de desenvolupar les seues actuacions en el marc de la Xarxa Natura 2000 i possibilitaran l'arribada de recursos financers en el marc de les polítiques comunitàries, estatals i autonòmiques de caràcter agrari i regional.  
En aquest sentit, es considera adequada la proposta de normes d'aplicació directa d'aquesta norma de gestió, atés que pretén posar èmfasi en aquelles actuacions que poden tenir major incidència sobre els hàbitats i les espècies de flora i/o fauna d'interés comunitari presents en aquests espais de la Xarxa Natura 2000 i, en especial, sobre la zonificació A. S'observa un esforç important per mantenir aquelles actuacions i activitats realitzades tradicionalment (relacionades fonamentalment amb l'agricultura, la ramaderia, la gestió forestal, els serveis selvícoles i les activitats cinegètiques) que en les condicions que estableix la norma de gestió contribueixen o col·laboren a l'objectiu de prevenir el deteriorament i les alteracions dels hàbitats i les espècies dels espais de la Xarxa Natura 2000 en aquest àmbit territorial, a fi de mantenir-los o portar-los a un estat de conservació favorable. Cal indicar que la norma de gestió es mostra respectuosa, amb aquelles activitats de manteniment i conservació de les infraestructures existents. Pot considerar-se, per tant, que són poques les restriccions que estableix aquesta norma de gestió derivant cap al règim d'avaluació de repercussions l'esforç d'anàlisi i consideració de la gran majoria de les activitats i actuacions que es pretenguen implantar en l'àmbit de la norma.  
  
Per tot l'anterior, es considera que la proposta de norma de gestió del massís del Caroig és adequada per a assolir els objectius de conservació que persegueix per als espais de la Xarxa Natura 2000 inclosos en el seu àmbit territorial i la tramitació duta a terme s'ajusta als requeriments de l'avaluació ambiental estratègica.  
  
E) Accions de seguiment de l'aplicació de la norma de gestió  
En l'apartat 8. Règim d'avaluació dels resultats de les mesures de conservació sobre els hàbitats i les espècies de la norma de gestió del massís del Caroig (annex V del projecte de decret) es proposen dos sistemes d'indicadors per al seguiment: d'una banda, els indicadors per al seguiment de l'estat d'aplicació de la norma de gestió i, d'altra banda, els indicadors per al seguiment de l'estat de conservació de les espècies i hàbitats.  
L'avaluació dels resultats de les mesures de conservació (normativa i criteris i mesures de gestió activa) sobre els hàbitats i espècies presents en les ZEC i ZEPA objecte de la present norma de gestió es farà periòdicament, coincidint en el temps amb la realització dels informes d'aplicació previstos en l'article 17 de la Directiva d'Hàbitats (Directiva 92/43/CEE) i en l'article 12 de la Directiva d'Aus Silvestres (Directiva 2009/147/CE).  
  
F) Acord d'emissió. Determinacions finals.  
De conformitat amb el que disposa l'article 12 de la LEAE, d'acord amb els fonaments que s'han exposat, es proposa donar la conformitat a la proposta de declaració ambiental i territorial estratègica de la norma de gestió del massís del Caroig presentada per la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental, la qual haurà d'anar acompanyada del present document, així com incorporar a la norma de gestió, abans de la seua aprovació definitiva, les determinacions següents:  
  
1. Incorporar en la redacció definitiva de la norma de gestió els aclariments següents:  
1.a) Distingir entre administració competent en matèria d'extinció d'incendis i administració competent en matèria de prevenció d'incendis i, si és el cas, com afecta aquesta circumstància en el programa d'actuacions.  
1.b) Actualitzar la denominació de la conselleria competent en matèria de medi ambient o referir-s'hi de manera genèrica.  
1.c) Especificar el termini de vigència del programa d'actuacions.  
2. Aclarir que en la zona B sí que es consideren algunes activitats i actuacions com clarament incompatibles i, per tant, exemptes del seu sotmetiment al règim d'avaluació de repercussions.  
3. Justificar perquè en la zona C no s'inclouen com no autoritzables (excloses d'avaluació de repercussions per incompatibilitat amb la conservació) aquelles actuacions que «resulten incompatibles amb la classificació i qualificació urbanística dels sòls inclosos en les categories de zonificació indicades en la norma de gestió».  
4. Aclarir la redacció feta a l'indicador de la mesura de gestió activa núm. 4 («4. Maneig sostenible de masses forestals en la reserva valenciana de caça de la Mola de Cortes») que entenem ha de ser la següent: nombre de plans d'ordenació forestal que incorporen en els criteris d'ordenació forestal els de la Xarxa Natura 2000 d'aquesta norma de gestió.  
  
5. Proposar per a la mesura de gestió activa núm. 10 («10. Campanya d'informació i conscienciació ciutadana entre la població local») indicadors de resultat, com pot ser:  
5.a) % de la població que coneix la norma de gestió.  
5.b) % de participació en les activitats divulgatives.  
  
La declaració ambiental i territorial estratègica conté les determinacions finals de caràcter ambiental que han d'incorporar-se a la norma de gestió del massís del Caroig, sense perjudici de qualssevol altres que s'establisquen en els informes i/o les autoritzacions que se li apliquen. La declaració ambiental i territorial estratègica és preceptiva i determinant i ha de ser tinguda en compte immediatament abans de l'aprovació definitiva. La declaració ambiental i territorial estratègica ha de figurar com a document integrant de la documentació definitiva de la dita norma de gestió.  
Respecte als plans i programes que puguen implementar-se en l'àmbit de la norma de gestió, no s'eximeix del seu sotmetiment el tràmit d'avaluació ambiental si així està previst en la normativa en matèria d'avaluació ambiental d'aplicació. De la mateixa manera, aquells projectes, actuacions i activitats que es pretenguen desenvolupar en aquest àmbit, que encara respectant les condicions establides en aquesta norma de gestió, no s'eximeixen, tampoc, del seu sotmetiment al tràmit d'avaluació ambiental si així està previst en la normativa en matèria d'avaluació ambiental d'aplicació.  
De conformitat amb l'article 56 de la LOTUP (Llei 5/2014, de 25 de juliol), una vegada aprovada definitivament la norma de gestió avaluada, l'òrgan promotor posarà a disposició de la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental, com a òrgan ambiental, i de les altres administracions públiques afectades i del públic la documentació següent:  
  
a) Còpia de la norma de gestió aprovada.  
b) Una declaració expressiva que resumisca els aspectes següents:  
1) De quina manera s'han integrat en la dita norma de gestió els aspectes ambientals i territorials.  
2) Com s'han pres en consideració l'estudi ambiental i territorial estratègic, la declaració ambiental i territorial estratègica i el resultat de les consultes, discrepàncies i al·legacions.  
c) Un resum no tècnic sobre la documentació continguda en els punts a) i b).  
Aquesta declaració ambiental i territorial estratègica es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana i es posarà a disposició del públic en la pàgina web de la Conselleria.  
La declaració ambiental i territorial estratègica perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, no s'haguera procedit a l'adopció o aprovació de la norma de gestió en el termini màxim de dos anys des de la seua publicació.  
  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre la declaració ambiental i territorial estratègica a què es refereix l'article 54.6 de la 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'Ordenació del Territori, Urbanisme i Paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb allò que disposa l??article 10.3 del Decret 135/2011, de 30 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament dels òrgans territorials, d'avaluació ambiental i urbanístics de la Generalitat.  
  
A la vista de tot l'anterior, la Comissió d'Avaluació Ambiental acorda: emetre la declaració ambiental i territorial estratègica de la norma de gestió del massís del Caroig dels espais Xarxa Natura 2000, i caldrà incorporar al programa les determinacions finals assenyalades.  
  
Notificar als interessats que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret consideren pertinents.  
La qual cosa li notifique perquè en prenga coneixement i tinga els efectes oportuns.  
La qual cosa se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se'n deriven, tal com ho autoritza l'article 27.5 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú (LRJAP-PAC).  
  
València, 28 d'abril de 2016.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 16 de setembre de 2016.- El director general d??Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.