Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 7954, del 10-01-2017 (2016/9767)

Informe ambiental i territorial estratègic de la modificació puntual de l'article 16 de les normes urbanístiques del Pla general d'ordenació urbana.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   7954

Data del DOGV
:   10-01-2017

Secció del DOGV
:   V. ANUNCIS - A) ORDENAMENT DEL TERRITORI I URBANISME

Número del document
:   2016/9767


Data del document
:   05-12-2016

Organisme emissor
:   Ajuntament de la Nucia

Tipus de document
:   Anunci

Descriptors 

:   * Nucia, la
    * administració local
    * pla d'urbanisme

Informe ambiental i territorial estratègic de la modificació puntual de l'article 16 de les normes urbanístiques del Pla general d'ordenació urbana. [2016/9767]  
De conformitat amb l'article 51.7 de la Llei 5/2014, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, es publica l'informe ambiental i territorial estratègic de la modificació puntual de l'article 16 de les NNUU PGOU, del tenor literal següent,  
  
«La Junta de Govern Local, celebrada en data 2 de desembre de 2016, va acordar:  
  
A. Antecedents  
El Ple de l'Ajuntament de la Nucia, en la seua condició d'òrgan substantiu, va adoptar acord en sessió celebrada el dia 31 de març de 2016 pel qual aprovava el document d'inici de l'avaluació ambiental i territorial estratègica sobre la modificació del text de l'article 16 de les NNUU del Pla general, per la incorporació de normes particulars relatives a espais de titularitat pública d'equipaments educatius el fi de les quals siga la construcció de centres escolars (art. 16.bis) i normes particulars relatives als espais de titularitat pública d'equipaments d'ús esportiu (art. 16.ter).  
  
Així mateix, s'acorda, en la referida sessió plenària, remetre a la Junta de Govern Local, com a òrgan ambiental i territorial competent, la sol·licitud d'inici i la documentació que l'acompanya, als efectes que se sotmeta a consultes amb les administracions públiques afectades segons el contingut de l'article 49.1.d de la LOTUP i persones interessades per un termini mínim de 20 dies hàbils, i es procedisca, si escau, a elaborar la resolució d'informe ambiental i territorial estratègic de l'article 51 de LOTUP.  
  
B. Documentació presentada  
A la sol·licitud d'inici, remesa pel Ple de l'Ajuntament de la Nucia, s'adjunta esborrany de la modificació, la referida documentació és conforme al que estableix l'article 50 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
  
C. Planejament vigent  
El planejament general vigent en el municipi de la Nucia consisteix en un pla general que compta amb aprovació definitiva per la Comissió Provincial d'Urbanisme d'Alacant, el dia 27 de juliol de l'any 1988. Des de l'aprovació definitiva del Pla general, han sigut tramitades i aprovades 22 modificacions puntuals, la major part de les quals afecten només les ordenances o simples rectificacions de límits, sense provocar incidències en l??ordenació territorial.  
  
D. Modificació: objecte i justificació  
La proposta de modificació de les normes urbanístiques del Pla general afecta la redacció vigent de l'article 16. Equipaments o equip comunitari o dotació.  
Aquesta proposta afecta exclusivament determinacions de l'ordenació detallada, segons el que preveu l'article 19 de la Llei 5/2014 d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, complint la modificació proposada amb les determinacions de l'ordenació detallada previstes en l'article 35 de l'esmentada llei.  
  
La modificació es justifica en el fet que és necessària per a adaptar les ordenances dels sòls educatius destinats a la construcció de centres escolars a les normes de la conselleria competent en la matèria, ja que amb les ordenances actuals no es poden construir centres homologats, i al seu torn, harmonitzar les ordenances dels equipaments d'ús esportiu a tot el terme municipal, aclarint les condicions d'implantació, els usos principals i els permesos, de manera que no hi ha diferències entre les ordenances dels equipaments esportius del municipi.  
  
La modificació es concreta en la incorporació de normes particulars relatives a espais de titularitat pública d'equipaments educatius el fi de les quals siga la construcció de centres escolars (art. 16.bis) i normes particulars relatives als espais de titularitat pública d'equipaments d'ús esportiu (art.16.ter).  
  
E. Possibles efectes sobre el medi ambient  
Realitzada l'anàlisi tècnica de la documentació presentada i consultada la cartografia temàtica de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, s'observa que el desenvolupament de la modificació del Pla General proposada, no presenta afeccions sobre el medi ambient, per la qual cosa es considera que la modificació proposada no pareix que tindrà efecte significatiu sobre el medi ambient.  
  
F. Consultes  
Per part d'aquest Ajuntament, el qual ostenta la condició d'òrgan promotor i òrgan ambiental i territorial, de conformitat amb l'article 48.c.3 de la LOTUP, per afectar la proposta plantejada únicament i exclusivament determinacions de l'ordenació detallada, segons el que preveu l'article 19 de la Llei 5/2014 d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, complint la modificació proposada amb les determinacions de l'ordenació detallada previstes en l'article 35 de l'esmentada llei, d'acord amb l'article 51.1 de la LOTUP, s'ha procedit a sotmetre la documentació indicada a consultes a les següents administracions públiques afectades i persones interessades, per un termini de 45 dies hàbils:  
1r Direcció General de Cultura i Patrimoni de la Generalitat Valenciana.  
Amb data 20 de juny de 2016, (r/s 05.07.2016-núm. 2777) se sotmet a informe d'eixe centre directiu document d'inici d'avaluació ambiental corresponent a la modificació d'ordenances del Pla general, relativa a equipaments per a usos esportius i educatius en l'àmbit del municipi de la Nucia, als efectes previstos en l'articles 51, 57 i següents de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana i article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat, del patrimoni cultural valencià.  
  
Amb requeriment previ a aquest efecte del cap del Servei Territorial de Cultura i Esport d'Alacant, amb data 7 de setembre de 2016, el regidor delegat d'Urbanisme de la Nucia per mitjà del seu escrit de data 5 de setembre de 2016, eixida 6 de setembre de 2016, a fi de completar la documentació inicialment presentada, aporta informe tècnic i pla emés a aquest efecte.  
Amb data d'entrada en l'Ajuntament de la Nucia de 23 de novembre de 2016, (r/e 10.141), es rep informe de la directora general de Cultura i Patrimoni de la Generalitat Valenciana, en què després de l'exposició dels anteriors antecedents s'assenyala:  
Vist el que disposa l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià i en l'exercici de les competències que atribueix a la Conselleria d'Educació, Investigació Cultura i Esport la referida llei sectorial i dins d'aquesta les que el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport, aprovat per Decret 155/2015, de 18 de setembre, del Consell, assigna específicament a la Direcció General de Cultura i Patrimoni, i després d'haver demanat els oportuns informes dels serveis tècnics, per la present resolució se substancia l'informe vinculant legalment previst en els termes següents:  
La modificació pretesa de les ordenances del Pla general no planteja afecció al patrimoni cultural en cap de les seues manifestacions. Tampoc modifica els àmbits d'afecció arqueològica de les zones del PGOU, recollides en el Catàleg de béns i espais protegits, en especial en l'espai del patrimoni arqueològic per la qual cosa vist el precepte indicat i de conformitat amb els informes dels serveis tècnics s'emet un informe favorable als efectes patrimonials previstos en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, modificació d'ordenances del Pla general, relativa a equipaments per a usos esportius i educatius en l'àmbit del municipi de la Nucia.  
  
El present informe es contrau a la documentació ambiental de l'actuació en els termes en què s'ha descrit aquesta literalment i gràficament amb l'expressa advertència que si com a conseqüència de la incidència d'altres legislacions sectorials i protectores, es produïren variacions respecte a la proposta ara informada, haurà de sotmetre's aquesta de nou a l'informe vinculant establit en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
  
G. Valoració dels possibles efectes sobre el medi ambient  
D'acord amb allò que s'ha estipulat en l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental i territorial determinarà, tenint en consideració els criteris de l'annex VIII, el sotmetiment al procediment d'avaluació ambiental i territorial ordinari o simplificat, en funció de l'existència d'efectes significatius sobre el medi ambient, prèvia consulta a les administracions públiques afectades a les quals es refereixen als articles 48.d i 51.1 de la LOTUP.  
Amb data novembre de 2016, i a instàncies de l'Ajuntament de la Nucia, s'emet un informe sobre incidència ambiental i paisatgística de la modificació de l'article 16 del PG de la Nucia, elaborat pel tècnic lat. en CCAA Javier Jerés Escolano, en el qual s'assenyala:  
  
1. Antecedents  
L'Ajuntament de la Nucia ha tramitat una modificació d'ordenances que afecta totes les parcel·les de domini públic destinades a equipaments d'ús esportiu i educatiu, en aquest últim cas sempre que es destinen a usos escolars homologats per la conselleria competent, en el seu terme municipal. L'objectiu de la dita modificació és doble:  
  
D'una banda, harmonitzar els usos dominants i compatibles de les parcel·les esportives, l'edificabilitat permesa, i la resta d'ordenances per a la implantació d'instal·lacions esportives i usos compatibles, per a potenciar l'aposta del municipi per aquestes activitats, i en conseqüència, reforçar l'aposta per a continuar sent un referent en la comarca per les instal·lacions existents.  
D'una altra banda, harmonitzar les ordenances de les parcel·les educatives, sempre que la seua destinació siga la construcció de centres escolars homologats, adaptant les instruccions vigents de la conselleria competent, per a evitar problemes d'incompatibilitat.  
L'àmbit en què s'actua serà tot el municipi de la Nucia, i afecta les classes de sòl urbà i urbanitzable. En la mesura en què aquesta modificació d'ordenances suposa la regulació d'usos i de la resta de paràmetres d'implantació i edificació d'aquestes parcel·les, encara que totes elles són de domini públic, ha sigut necessari tramitar, a l'empara de la legislació vigent, un procediment d'avaluació ambiental. A aquest efecte, l'Ajuntament va presentar davant de l'administració competent en matèria d'ordenació del territori un document inicial d'acord amb el que preveu l'article 121.2 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
Una vegada finalitzades les consultes a les administracions competents, i havent-se determinat que el procediment ambiental resultant correspon a l'avaluació ambiental estratègica simplificada, l'Ajuntament requereix del tècnic que subscriu informe sobre les possibles incidències ambientals i paisatgístiques que podrien derivar-se de l'aplicació efectiva de la dita modificació de les ordenances, motiu pel qual es redacta aqueste document.  
  
2. Objectius  
Els objectius del present informe són els següents:  
- Identificar l'abast de les modificacions proposades, açò és, determinar els espais actualment afectats per aquesta modificació i analitzar si poden afectar, o veure's afectats, en alguna variable d'interés ambiental i/o paisatgístic.  
- Avaluar les possibles incidències en les àrees afectades.  
- Proposar, si escau, mesures preventives i/o correctores que permeten compatibilitzar la proposta amb el seu respectiu entorn, incloent-hi la necessitat de desenvolupar amb posterioritat estudis de major detall.  
  
- Emetre un dictamen general sobre les conclusions obtingudes.  
  
3. Descripció general de la proposta  
Segons consta en el document inicial tramitat per l'Ajuntament, els objectius de la modificació són els següents:  
- Modificar les normes particulars relatives als espais de titularitat pública d'equipaments educatius el fi de les quals siga la construcció de centres escolars, afectant les parcel·les qualificades com a PED (xarxa primària educatiu) i SED (xarxa secundària educativa), sempre que les mateixes es destinen a la construcció de col·legis homologats per la conselleria competent en la matèria, l'àmbit d'aplicació serà el sòl urbà i urbanitzable del municipi, amb preferència sobre les ordenances dels plans parcials aprovats. El sòl per a les dotacions serà de titularitat pública.  
- Modificar les normes particulars relatives als espais de titularitat pública d'equipaments d'ús esportiu, afectant les parcel·les qualificades com a PRD (xarxa primària poliesportiu) i SRD (xarxa secundària esportiu), l'àmbit d'aplicació serà el sòl urbà i urbanitzable del municipi, amb preferència sobre les ordenances dels plans parcials aprovats. El sòl per a les dotacions serà de titularitat pública.  
  
Respecte a l'abast i el contingut de la planificació i de la proposta, consisteix en el contingut següent:  
- Creació de dos nous articles en les ordenances, amb el contingut següent:  
Article 16.bis. Normas particulars relatives als espais de titularitat pública d'equipaments educatius el fi de les quals siga la construcció de centres escolars  
Àmbit d'aplicació. Equipaments d'ús i domini públic. Condicions comunes a PED (xarxa primària educatiu) i SED (xarxa secundària educatiu), sempre que aquestes es destinen a la construcció de col·legis homologats per la conselleria competent en la matèria: l'àmbit d'aplicació serà el sòl urbà i urbanitzable del municipi, amb preferència sobre les ordenances dels plans parcials aprovats.  
  
El sòl per a les dotacions serà de titularitat pública.  
La normativa específica que regula els usos i l'edificació és:  
Serà aplicable la instrucció tècnica 2/2005, sobre directrius per a possibilitar l'emissió dels informes requerits per la legislació urbanística valenciana en matèria educativa, de la conselleria competent en matèria educativa.  
En particular, s'aplicarà l'article 16, amb la condició que les normes urbanístiques d'aplicació a les parcel·les, no establiran condicions limitadores d'edificabilitat més desfavorables que les següents:  
  
- Coeficient d'edificabilitat inferior a 1 m²t/m².  
- Nombre de plantes no inferior a 3.  
- Altura de cornisa inferior a 12 m.  
- Separacions a límits/fatxades, i nombre d'aparcaments igual al nombre d'unitats docents que es projecten.  
- Per a la construcció d'edificis escolars, haurà d'aportar-se estudi d'integració paisatgística per a assegurar les condicions d'integració d'aquests en la parcel·la i el seu entorn, sotmetent la documentació a informació pública en els termes establits en la legislació aplicable.  
  
  
Article 16.ter. Normas particulars relatives als espais de titularitat pública d'equipaments d'ús esportiu  
Àmbit d'aplicació. Equipaments d'ús i domini públic. Condicions comunes a PRD (xarxa primària poliesportiu) i SRD (xarxa secundària esportiu): l'àmbit d'aplicació serà el sòl urbà i urbanitzable del municipi, amb preferència sobre les ordenances dels plans parcials aprovats. El sòl per a les dotacions serà de titularitat pública.  
  
La normativa específica que regula els usos i l'edificació és:  
  
I. Usos admesos i prohibits.  
Ús dominant: recreatiu esportiu.  
S'admeten com a usos compatibles: usos hotelers o assimilats, assistencials i sanitaris, sempre vinculats a les activitats esportives. Haurà d'acreditar-se la vinculació a activitats esportives en la sol·licitud de llicència, només admetent-se l'ús per a esportistes, entrenadors, etc;, centres de rehabilitació i tractament d'esportistes; amb una edificabilitat conjunta màxima per a aquests usos del 25 % de l'edificabilitat de la parcel·la.  
S'admet la restauració i terciari només per a xicotetes botigues esportives, amb una edificabilitat màxima per a aquests usos del 10 % de l'edificabilitat de la parcel·la.  
La resta d'usos estan prohibits.  
  
  
II. Accessos i viari privats.  
Els accessos als equipaments des de les vies públiques hauran de ser utilitzables pels vehicles de minusvàlids. En el seu acabat superficial s'utilitzaran materials antilliscants.  
  
III. Reculades.  
Les edificacions o tancaments d'instal·lacions esportives hauran de tindre una reculada com a mínim igual a 3 m des de l'alineació exterior de les vies i espais lliures públics.  
La reculada entre edificis serà de 10 m.  
  
IV. Percentatge d'ocupació.  
Les limitacions d'ocupació màxima sobre parcel·la neta (%), així com la composició en planta de l'edificació serà el resultat d'aplicar reculades.  
  
V. Altura màxima de les construccions.  
L'altura de l'edificació no haurà d'excedir dènou metres (19 m), i s'admet un màxim de 5 plantes, inclosa la planta baixa.  
  
VI. Aspecte exterior de les edificacions.  
Les edificacions hauran d'estar en harmonia amb el lloc i les construccions de l'entorn. Els tancaments de parcel·la enfront dels espais públics hauran d'estar conformats per materials de qualitat i aspecte equivalent als de les fatxades de les construccions.  
  
VII. Places d'aparcament.  
El nombre de places d'aparcament vindrà determinat per les necessitats de l'ús públic de l'equipament en qüestió, amb remissió a la normativa sectorial. Per a usos hotelers, assistencials, restauració i botigues esportives, serà aplicable la reserva prevista en la legislació vigent per a usos terciaris, reservant-se les places en espais de la pròpia parcel·la o en soterrani.  
  
IX. Edificabilitat.  
L'edificabilitat màxima és la d'1 m²t/m²s.  
  
X. Condicions de parcel·lació i tipologies.  
a) Parcel·la mínima: 1.000 m².  
b) Tipus d'edificació: bloc exempt.  
  
XI. Condicions d'integració paisatgística.  
Per a la construcció d'edificis hotelers o assimilats, assistencials i sanitaris, sempre vinculats a les activitats esportives; haurà d'aportar-se estudi d'integració paisatgística per a assegurar les condicions d'integració d'aquests en la parcel·la i el seu entorn, sotmetent la documentació a informació pública en els termes establits en la legislació aplicable.  
  
4. Abast de l'anàlisi  
L'abast de l'anàlisi correspon a les àrees grafiades en el pla 01 de l'annex, corresponents a les parcel·les dotacionals educatives i esportives dins del terme municipal. En la següent imatge es mostren les àrees delimitades d'acord amb la codificació següent:  
1. P. Xarxa primària  
2. S. Xarxa secundària  
3. ED. Educatiu  
4. RD. Esportiu  
  
  
Emplaçament de les àrees educatives i esportives subjectes a modificació  
  
Sobre aquestes àrees no s'han detectat elements patrimonials en el seu entorn immediat que puguen requerir preservar les actuals línies d'horitzó, de manera que en el cas de les dotacions educatives no és previsible que la modificació proposada introduïsca canvis significatius respecte a la situació actual. Respecte a les àrees esportives, considerant la seua ubicació i extensió, resulta convenient aprofundir respecte a la seua possible incidència visual.  
Per a analitzar la possible incidència ambiental i paisatgística de les àrees d'actuació es contextualitzaran respecte als elements territorials més significatius.  
  
5. Avaluació  
El municipi de la Nucia disposa d'estudi de paisatge, pendent d'aprovació definitiva per part de la Generalitat, on figura la caracterització i valoració de les unitats i recursos paisatgístics. De la mateixa manera compta amb diferents informes ambientals (estudi de capacitat d'acollida del territori, estudi ambiental i territorial estratègic, etc.) que ja identifica les zones ambientalment sensibles, per la qual cosa als efectes d'evitar duplicitats de contingut i produir un document concret i ajustat a l'escala d'anàlisi, únicament es reproduiran gràficament els elements més importants a considerar. Són els següents:  
  
  
LIC ZEPA  
  
  
PAISATGE PROTEGIT SÒL FORESTAL  
  
Vies pecuàries  
  
  
Com es pot apreciar, a priori únicament es detecta una possible afecció d'una parcel·la educativa sobre sòl de caràcter forestal no estratègic, afecció aparent atés que la dita parcel·la ja compta amb la qualificació dotacional i la modificació de l'article no afecta la variable horitzontal (extensió) sinó la vertical (altures). Així, i a la vista que la modificació no incrementaria la seua incidència ambiental respecte a la situació actual, resulta rellevant centrar l'anàlisi respecte a la possible incidència visual, especialment en les zones de major visibilitat (carreteres principals) o exposició.  
Als efectes de determinar si la modificació proposada pot presentar algun tipus d'incompatibilitat amb els objectius de qualitat paisatgística definits en l'estudi de paisatge, s'analitzaran alguns elements sobre els quals es pressuposa una major incidència, com pot ser les zones edificables de les parcel·les esportives de la ciutat esportiva (per la seua visibilitat des de la carretera CV-70 | CV-715) o bé l'àrea educativa localitzada en el Copet, per la seua proximitat a espais protegits. En tot cas, com a norma general, han de tindre's en compte els criteris següents:  
  
  
Criteris generals.  
L'article 8 de la LOTUP, relativa als criteris generals d'ordenació i integració paisatgística, determina que la planificació territorial i urbanística, la implantació d'usos i els projectes d'infraestructures, preservaran i potenciaran la qualitat dels paisatges i la seua percepció visual aplicant els criteris següents:  
a) Les construccions s'adaptaran al medi en què se situen, siga rural o urbà, tenint en compte els elements culturals existents en l'àmbit de l'actuació.  
b) Es respectaran els elements culturals, la topografia i la vegetació com a elements conformadors del caràcter dels paisatges, considerant-los condicionants i referents dels projectes.  
c) Totes les actuacions garantiran la correcta visualització i accés al paisatge. Per a això:  
Mantindran el caràcter i les condicions de visibilitat dels paisatges de major valor, especialment els agropecuaris tradicionals, els oberts i naturals, les perspectives de conjunts urbans històrics o tradicionals, els elements culturals i l'entorn de recorreguts escènics.  
  
Amb caràcter general, es preservaran de la urbanització i de l'edificació els elements dominants que constitueixen referències visuals del territori: crestes de muntanyes, cúspides del terreny, vores de penya-segats, zones amb pendents elevades, fites i elevacions topogràfiques.  
Respectaran zones d'afecció paisatgística i visual entorn dels punts d'observació que faciliten les vistes més significatives de cada lloc i els que contribuïsquen a la posada en valor de la infraestructura verda.  
  
Respecte a les normes i directrius de l'estudi de paisatge del municipi, es determinaven les següents:  
  
Criteris per a la implantació de noves actuacions en el territori.  
1. Respectar la topografia i la vegetació del lloc.  
Es considerarà la topografia integrant els seus elements més significatius, naturals i artificials, i respectant en qualsevol cas les seues funcions, com a referències visuals del territori i espais de gaudi escenogràfic. Així mateix, s'haurà d'integrar la vegetació i l'arbratge existents que siguen determinants del caràcter i la singularitat dels paisatges.  
  
2. Definir adequadament els contorns urbans i espais de transició entre usos.  
Per a aconseguir la integració dels nuclis de població en el paisatge del seu entorn s'haurà de propiciar una estructura urbana adequada, definint els espais de transició, els contorn urbans i la seua silueta, atenent les particularitats de cada un d'ells  
3. Tractar adequadament els accessos a municipis i la seua seqüència visual.  
Es protegiran i ordenaran les vistes cap als recursos paisatgístics, des dels accessos i vies de comunicació, preservant per a això franges d'afecció que es definiran en funció de la conca visual de les esmentades infraestructures, i de les principals vistes cap als recursos que s'obtenen des d'elles.  
4. Integrar paisatgísticament i visualment les noves implantacions en el territori quant a volumetries, materials i colors.  
Qualsevol excepció a aquest criteri s'haurà de justificar adequadament en el marc de l'estratègia territorial.  
5. Preservar les vistes cap als paisatges de major valor.  
Es consideraran les vistes cap als recursos paisatgístics des dels principals punts d'observació. Es garantirà que la planificació, els creixements i les infraestructures mantinguen les condicions de visibilitat pròpies dels paisatges de major valor, procurant la seua localització en àrees de menor exposició visual o prèviament alterades per altres motius, triant les alternatives que presenten un major potencial d'integració paisatgística.  
6. Ubicar les àrees per a activitats econòmiques, de forma preferent, en zones d'ombra visual.  
Es prioritzarà la ubicació d'aquestes àrees en les zones de menor exposició visual i, en especial, fora dels principals accessos als nuclis urbans respectant franges d'afecció visual de com a mínim 100 metres en aquestes àrees, i dotant-les d'un adequat tractament paisatgístic.  
  
7. Potenciar el paisatge del municipi zonificant de manera adequada el sòl no urbanitzable.  
Es limitaran les activitats que puguen alterar la percepció del paisatge, i es proposaran mesures que incentiven el manteniment d'aquest. Es valoraran, per a la seua inclusió en la infraestructura verda, les àrees que s'hagen de preservar per a protegir el patró ecològic, millorar el paisatge visual del nucli o preservar zones de transició física i visual entre distints usos i activitats.  
8. Afavorir l'accés i gaudi als paisatges de major valor en un marc de mobilitat sostenible.  
La planificació territorial i urbanística contribuirà a la consecució de la mobilitat sostenible, tractant-la de manera conjunta amb els usos en el territori, tendint al consum de recursos pròxims, a la reducció del model dispers, de l'empremta ecològica i de les emissions de diòxid de carboni, i incrementant la participació del transport públic i del no motoritzat. La potenciació de la mobilitat sostenible ha de comportar la millora de l'accessibilitat, funcional i visual, als paisatges de major valor, compatibilitzant qualsevol proposta amb la infraestructura verda del territori.  
  
Criteris territorials i paisatgístics per a l'ús públic de la infraestructura verda.  
1. Els usos terciaris i recreatius que estiguen vinculats als espais naturals i que puguen afectar els valors objecte de la protecció, hauran d'integrar-se paisatgísticament, emplaçar-se preferentment en la zona d'amortiment d'impactes o zonificació equivalent i ser compatible, si és el cas, amb el pla d'ús públic de l'espai natural protegit permetent el gaudi de la naturalesa pel públic en general sense amenaçar les característiques del sistema.  
2. Són elements estructurants de l'ús públic de la infraestructura verda, entre altres, les vies pecuàries principals i els camins de l'aigua.  
3. Es crearan connexions blanes que permeten integrar els espais verds urbans amb els paisatges de valor en l'entorn del nucli urbà, facilitant el seu recorregut per sistemes de transport no motoritzat.  
4. Les edificacions, instal·lacions i infraestructures que s'autoritzen en la infraestructura verda del territori hauran de ser qualificadores del medi natural, cultural o econòmic on s'ubiquen o de conformitat amb el que estableix l'estratègia territorial i la legislació vigent.  
  
5. S'establiran miradors i itineraris i s'identificaran els trams des d'on la percepció del paisatge siga més suggeridora.  
6. Es procurarà que els itineraris connecten edificis d'interés, miradors, centres d'interpretació, parcs periurbans i àrees recreatives, organitzant-se en forma de xarxa.  
7. En els miradors i itineraris es fomentaran les actuacions necessàries de condicionament, senyalització, manteniment i difusió a fi de facilitar la percepció dels valors del paisatge, i s'evitarà una artificialització excessiva.  
8. Per a la millora de la percepció del paisatge es procurarà evitar la presència d'elements situats en primera línia que irrompen negativament en el camp visual dels miradors i itineraris.  
9. A fi de millorar la percepció dels recursos paisatgístics s'adoptaran estratègies d'harmonització, mimesi, ocultació o, fins it tot, supressió dels elements de major impacte.  
10. Es fomentarà la restauració dels camins i itineraris paisatgístics amb tècniques de revegetació, utilitzant espècies representatives dels ecosistemes on s'ubiquen.  
  
Criteris d'implantació d'usos en els connectors biològics i territorials.  
1. En espais identificats com a connectors biològics i territorials, es donarà prioritat a l'aprofitament sostenible dels recursos naturals, paisatgístics i agrícoles i als usos del sòl compatibles amb la conservació de les funcions ecològiques i territorials dels connectors.  
  
2. Els desenvolupaments urbanístics en aquests espais seran excepcionals, i convenientment justificats de ser la millor alternativa, en la realitat territorial existent i de no generar un impacte significatiu en les funcions de connectivitat que realitzen aquests espais. En tals casos s'hauran d'observar els següents criteris d'ordenació:  
- Les zones verdes i espais oberts se situaran preferentment en els connectors biològics i territorials, limitant-se les edificacions i els creixements del sòl impermeabilitzat.  
- Les infraestructures lineals que s'instal·len en els corredors territorials minimitzaran l'efecte barrera, procurant la continuïtat de la xarxa de camins i sendes, executant mesures correctores de permeabilitat amb disseny adequat a la seua finalitat, adoptant criteris de manteniment de la connectivitat ecològica i territorial en totes les fases de planificació, construcció i gestió de les dites infraestructures.  
3. Els trams dels corredors fluvials urbans hauran de ser tractats amb el major grau de naturalització possible, i en aquest sentit es plantejarà:  
- Actuacions de revegetació amb espècies de ribera fluvial semblants a les existents aigües amunt i avall del nucli urbà, i reduint al mínim possible la presència de mobiliari urbà.  
- La no-construcció d'edificacions a menys de 20 metres de la ribera del llit. Quan aquesto connectors transcórreguen per sòls urbanitzables i no urbanitzables la dita franja es podrà elevar fins a 50 metres.  
  
Com pot observar-se, la modificació proposada no introdueix modificacions que puguen alterar, a priori, els objectius i criteris definits amb anterioritat atés que introdueix un canvi menor que afecta fonamentalment les altures i que es preveu d'escassa entitat. Per això, es desenvolupa una anàlisi de visibilitat sobre una de les àrees edificables de major repercussió pel seu potencial visual (nombre d'observadors) dins de la ciutat esportiva. En el cas de resultar poc significativa, ha d'entendre's que les conclusions són extrapolables a la resta d'àrees subjectes a la modificació mentre no hi hagueren elements sensibles que pogueren veure's afectats per la dita modificació.  
  
Anàlisi de la incidència visual de la modificació sobre la ciutat esportiva.  
La ciutat esportiva es localitza en la zona estructural de paisatge número 7 (la Serreta). D'acord amb l'estudi de paisatge del Pla general, aquesta zona està situada al sud del nucli urbà de la Nucia, en la zona central del terme municipal, els límits de la qual són: al nord-oest, el barranc del Barranquet que intersecta al nord amb la carretera CV-760, tancant la zona en aquest punt; a l'est, amb les zones baixes del Captivador; al sud-est, amb la pedrera de grava i el traçat del riu Sec, així com el traçat de la CV-70, principal carretera d'accés al nucli urbà.  
  
La zona es caracteritza fonamentalment pel seu mosaic agroforestal, definida per grans extensions de pineda de pi blanc, com a espècie arbòria principal, encara que es pot evidenciar la presència d'algunes àrees agrícoles en fase d'abandó. Aquestes zones agrícoles es caracteritzen per la grandària reduïda de les parcel·les i pel caràcter de secà d'aquestes, amb aprofitaments d'ametler i olivera fonamentalment. Actualment compta amb un pla parcial aprovat que desenvoluparà urbanísticament aquesta zona. El citat pla parcial manté en el seu estat actual gran part de la superfície localitzada en el Tossal del Captivador, la qual cosa permet que la majoria de les zones forestals en millors condicions de densitat, diversitat i estat fitosanitari, queden preservades futures transformacions.  
Com a límit sud de la zona de la Serreta, es troba una gran pedrera d'extracció d'àrids i graves que en l'actualitat segueix en fase d'explotació. La cara nord de la xicoteta serra que la conté és la que es troba en explotació, mentre que la cara sud manté totes les seues característiques naturals.  
Per a la valoració de la integració paisatgística és necessari estimar el potencial visual de l'actuació a les distàncies de 500 m, 1.500 m i 3.000 m de ràdio. El factor escala és fonamental per a ajustar l'anàlisi, ja que l'increment previsible d'altures d'edificacions no és significatiu, almenys des del punt de vista de la seua incidència en el paisatge. Cal tindre en compte, a més, que els dits increments es troben per davall del marge de resolució del modelatge (models digitals del terreny i elevacions) que aquest tipus d'estudis, per l'escala d'anàlisi realitzada, comprenen.  
L'administració autonòmica recomana que les anàlisis de visibilitat es realitzen a partir dels MDT, a escala 1:20.000, subministrats per l'ICV. Aquests models digitals del terreny reflecteixen la superfície del sòl i els principals elements verticals del terreny, discriminant la vegetació.  
  
  
  
  
MDT (isohipses) escala 1:20.000  
  
  
No obstant això, és possible ajustar el grau de sensibilitat utilitzant les imatges LIDAR que l'IGN proporciona, on és possible, per mitjà de l'ús de sistemes d'informació geogràfica, filtrat dels punts de retorn, i posterior modelatge tant del terreny com d'elevacions (MDT i MDE). Per a aquest informe s'ha optat per un modelitzat en dos etapes: d'una banda, per mitjà de filtrat dels punts de retorn LIDAR de sòl i edificacions; i, d'un altre, per mitjà de filtrats dels retorns vinculats a vegetació baixa, mitjana i alta. Una vegada obtinguts, s'executen els modelatges i es calculen les àrees de visibilitat (zones visibles/no visibles) a diferents altures i per separat, analitzant les àrees de visibilitat conjuntes. El modelatge de vegetació és especialment sensible a la formació de masses arbòries concentrades i s'utilitza com a anàlisi de contrast. Finalment, es realitza un tanteig de terreny per a verificar els resultats aconseguits.  
Per a la determinació de l'efecte visual que produiria el canvi previst per la proposta presentada, s'analitza la visibilitat a tres cotes: 15, 20 i 25 m [H]. A pesar que la modificació preveu que l'altura de l'edificació no haurà d'excedir dènou metres (19 m), s'amplia l'anàlisi fins als 25 m d'altura sobre el terreny, ja que no és possible determinar, en aquesta fase, la cota real de les rasants. D'aquesta manera es compta amb un marge de seguretat suficient per a determinar la incidència visual que puga produir-se.  
Per a interpretar correctament el resultat dels càlculs realitzats cal tindre en compte que l'anàlisi de visibilitat associat a la vegetació té la limitació que pot presentar canvis en cas de tales, rebaixos i/o aclarides. En aquest cas, és el MDT del sòl junt amb les edificacions inventariades el que predominaria. De la mateixa manera, qualsevol introducció de nous elements entre el focus d'anàlisi i un potencial observador, podria suposar una limitació visual.  
A continuació es mostren els resultats obtinguts (altura mitjana de l'observador en punts distants=1,75 m [h]).  
  
Visibilitat calculada: H=15 i h=1,75  
  
Visibilitat calculada: H=20 i h=1,75  
  
  
  
  
  
Visibilitat calculada: H=25 i h=1,75  
  
  
Com s'ha pogut comprovar en les imatges anteriors, la variació en la visibilitat potencial a diferents cotes no és significativa en la determinació del MDT (sòl+edificacions). Ampliant l'escala d'anàlisi a una ràdio pròxima, i considerant la cota màxima, s'observa que és la CV-70 el punt principal de potencials observadors en què pot veure's afectat.  
  
  
Visibilitat calculada: H=25 i h=1,75 (detall)  
  
  
No obstant això, quan s'introdueix la variable de la vegetació, s'observa que la visibilitat es redueix considerablement. En la imatge següent es mostra el resultat obtingut.  
  
  
Visibilitat corregida: H=25 i h=1,75  
  
  
Punts de visibilitat (corregida): av. de Benidorm [1] i CV-70 [2]  
  
  
  
Amb la visibilitat calculada a partir de l'MDT sense vegetació (màxima) i amb vegetació (corregida o mínima) obtenim el rang de visibilitat teòrica des dels punts de vista principal.  
En les zones identificades, que corresponen a l'avinguda de Benidorm i la CV-70, els punts de major visibilitat es localitzen sobre trajectòries de visualització oposades al punt d'observació, a més de trobar-se a una distància superior a 500 m (pels efectes d'escala que pot produir).  
  
En les imatges obtingudes a partir de visualitzador d'imatges de Google Maps, pot comprovar-se la visibilitat real en direcció al punt analitzat. En el cas de la CV-70 (imatge presa en direcció contrària al sentit de circulació) s'aprecien, lleugerament, les cobertes de les instal·lacions esportives actuals.  
  
En el cas de l'avinguda de Benidorm, ocorre una situació semblant, és a dir, que la zona analitzada podria ser visible des del carril contrari (noteu que l'edificació existent, a la dreta de la imatge, limita considerablement la capacitat de visualització de la zona analitzada).  
  
  
Per a comprovar l'efecte real que la cobertura del terreny actual exerceix sobre la capacitat visual de l'actuació, s'ha continuat la revisió visual del trajecte principal de la CV-70 realitzant el traçat amb cotxe, on s'ha comprovat que, efectivament, hi ha nombrosos elements d'interrupció visual que confirmarien els resultats obtinguts amb els models. Atés que la presa d'imatges durant un trajecte rodat és complicada, s'opta per l'ús de l'eina de Google Maps als efectes de facilitar la visualització del trajecte. En les pàgines següents es mostren una sèrie d'imatges obtingudes per aquest mitjà per a contrastar-les.  
  
Trajecte per la CV-70, en direcció Benidorm a la Nucia  
En la imatge superior s'aprecia un canvi de pendent. La ciutat esportiva es localitzaria a la dreta de la direcció de trànsit  
  
  
  
  
Zona de canvi de pendent, on la vegetació existent limita la visió de l'àmbit analitzat  
  
  
Àrea identificada en l'anàlisi de visibilitat (corregida) on s'aprecien les cobertes de les instal·lacions existents  
  
Una vegada superada la zona de visibilitat, de nou la vegetació intervé com a pantalla visual natural  
  
Tal com ens acostem a la rotonda que uneix la CV-70 amb la CV-175, molt puntualment són observables les actuals instal·lacions  
  
  
Des de l'accés a la rotonda, ja són visibles les actuals instal·lacions  
  
L'anàlisi visual marca el punt central d'aquesta com a punt potencial d'observació.  
  
  
Com s'ha posat de manifest en el conjunt d'imatges anteriors, la visibilitat des de la CV-70 cap a la ciutat esportiva (sentit de trajecte de Benidorm a la Nucia) s'ajustaria al model corregit. No obstant això, en el cas d'eliminació de la coberta vegetal, la visibilitat correspondria a la calculada per al model sense vegetació, per la qual cosa no resultaria necessari realitzar noves anàlisis.  
  
A la vista de l'anàlisi realitzada, la modificació proposada no tindria incidència visual significativa i, a priori, la dita conclusió podria estendre's al conjunt de zones afectades per la modificació. No obstant això, no ha d'estendre's la dita apreciació en relació amb la integració paisatgística i visual d'una actuació concreta quan depén de la solució arquitectònica que es preveja en cada cas en particular.  
  
6. Conclusions.  
Atenent els resultats obtinguts, la modificació de l'article 16 de les normes del PG de la Nucia no té incidència significativa sobre l'accessibilitat visual al paisatge i disposa dels instruments necessaris per a garantir la integració de qualsevol actuació sobre el seu paisatge immediat, ja que preveu l'obligatorietat de realitzar un estudi d'integració paisatgística específic previ al seu desenvolupament.  
Respecte a la seua incidència ambiental, no s'han detectat afeccions sobre espais o paisatges protegits, si bé la parcel·la destinada a dotació educativa localitzada al sud-est del municipi estaria afectada per sòl forestal (comú) d'acord al PATFOR. En aquest sentit cal assenyalar que la modificació proposada no introduiria canvis respecte a la seua condició actual, al no incrementar l'àrea ocupable, per la qual cosa no intensifica la seua possible incidència sobre les variables mediambientals.  
En conclusió, i a judici del tècnic que subscriu, no es considera que la modificació proposada presente incompatibilitats per al seu desenvolupament sempre que es complisquen les determinacions expressades en el seu articulat. És per això que es redacta el present informe d'acord amb l'encàrrec realitzat, sotmés a l'aprovació superior, i subjecte a una opinió millor versada. A Alacant, per a la Nucia, al novembre de 2016.  
  
  
H. Consideracions jurídiques  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE del Parlament Europeu i del Consell de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. La dita directiva s'incorpora al dret intern espanyol per mitjà de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret per mitjà de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
El Reial decret legislatiu 7/2015, de 30 d'octubre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de sòl i rehabilitació urbana, estableix en l'article 22 que els instruments d'ordenació territorial i urbanística estan sotmesos a avaluació ambiental de conformitat amb el que preveu la legislació d'avaluació ambiental.  
Atesa la disposició transitòria primera de la LOTUP, el procediment d'avaluació ambiental previst en la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, serà aplicable als instruments de planejament que s'inicien a partir de l'entrada en vigor de la LOTUP, és a dir, a partir del 20 d'agost de 2014.  
Vista l'aprovació plenària de la sol·licitud d'inici del procediment d'avaluació ambiental, amb data març 2016, i de conformitat amb la disposició transitòria primera, apartat segon, de la mencionada llei, la tramitació ambiental es durà a terme d'acord amb la Llei 5/2014 LOTUP.  
  
I. Justificació per a l'aplicació del procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica  
La modificació de planejament que es pretén afecta únicament i exclusivament determinacions de l'ordenació detallada, segons el que preveu l'article 19 de la Llei 5/2014 d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, complint la modificació proposada amb les determinacions de l'ordenació detallada previstes en l'article 35 de l'esmentada llei. No és susceptible de generar problemes ambientals diferents dels ja previstos.  
No afecta elements del patrimoni natural o cultural i no incompleix les determinacions legals vigents de qualsevol altra àrea afectada que poguera trobar-se sotmesa a algun tipus de protecció.  
Per tant, d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la LOTUP, es considera que no té efectes significatius sobre el medi ambient, i es pot resoldre la seua avaluació ambiental i territorial estratègica per procediment simplificat.  
  
  
J. Òrgan competent  
La lletra c) de l'article 48 de Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, amb la nova redacció que en fa l'article 115 de la Llei 10/2015, de 29 de desembre, de mesures fiscals, de gestió administrativa i financera, i d'organització de la Generalitat (DOCV 31 desembre), determina que l'òrgan ambiental i territorial serà l'ajuntament del terme municipal de l'àmbit del planejament objecte de l'avaluació ambiental, sense perjudici de l'assistència i la cooperació de les diputacions provincials d'acord amb la legislació de règim local, en els casos següents:  
  
1. En els instruments de planejament urbanístic que afecten únicament i exclusivament l'ordenació detallada del sòl urbà definida en la present llei.  
2. En els instruments de planejament urbanístic que, en el desenvolupament de planejament avaluat ambientalment, afecten únicament i exclusivament l'ordenació detallada del sòl urbanitzable definida en la present llei.  
3. En els instruments de planejament urbanístic que afecten únicament i exclusivament l'ordenació estructural del sòl urbà que compte amb els serveis urbanístics efectivament implantats, sense modificar l'ús dominant de la zona establida en l'ordenació estructural.  
  
Així, en aplicació del que disposa l'article 21.1.s de la Llei 7/1985, de 2 d'abril, reguladora de les bases del règim local, correspondrà aquesta competència a l'alcalde al no ser atribuïda expressament per la llei a un altre òrgan municipal.  
Sense perjudici de l'anterior, per delegació d'Alcaldia de data 1 de març de 2016, s'han atribuït a la competència de la Junta de Govern Local, les funcions d'òrgan ambiental i territorial en els supòsits previstos en l'article 48.c de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana amb la redacció que en fa la Llei 10/2015, de 29 de desembre, de mesures fiscals, de gestió administrativa i financera i d'organització de la Generalitat.  
  
K. Conclusions  
Analitzada la proposta de modificació puntual del text de l'article 16 de les NNUU del Pla general, per la incorporació de normes particulars relatives a espais de titularitat pública d'equipaments educatius el fi de les quals siga la construcció de centres escolars (art. 16.bis) i normes particulars relatives als espais de titularitat pública d'equipaments d'ús esportiu (art. 16.ter), cal considerar que la dita actuació quedaria emmarcada en l'article 46.3 de la LOTUP per considerar que es tracta d'una modificació menor del Pla general de la Nucia.  
  
Per això, segons estableix l'article 51.2.b de la LOTUP, d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la dita llei, la proposta de modificació puntual del Pla general de la Nucia plantejada no té incidència significativa en el model territorial del dit municipi, no produeix increment significatiu en el consum de recursos; no suposa afecció sobre elements del patrimoni natural i cultural i, tenint en compte les consultes realitzades, es pot concloure que el procediment d'avaluació simplificada és bastant per a determinar que la proposta de modificació puntual del text de l'article 16 de les NNUU del Pla general, per la incorporació de normes particulars relatives a espais de titularitat pública d'equipaments educatius el fi de les quals siga la construcció de centres escolars (art. 16.bis) i normes particulars relatives als espais de titularitat pública d'equipaments d'ús esportiu (art. 16.ter), no presenta efectes significatius sobre el medi ambient.  
D'acord amb l'anterior, i vist l'informe de la Comissió Tècnica de data 28 de novembre de 2016, sobre el document d'avaluació ambiental i territorial estratègic de la modificació puntual de l'article 16 de les NNUU del PGOU, s'informa:  
Que és procedent emetre un informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica de la modificació puntual de l'article 16 de les NNUU del Pla general, relativa a la incorporació de dos apartats (art.16.bis) ?sobre normes particulars relatives a espais de titularitat pública d'equipaments educatius el fi de les quals siga la construcció de centres escolars- i (art. 16.ter) ?sobre normes particulars relatives als espais de titularitat pública d'equipaments d'ús esportiu- d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la LOTUP, per no tindre efectes significatius sobre el medi ambient, corresponent continuar la tramitació de la modificació d'acord amb la seua normativa sectorial.  
  
Segons estableix l'article 51.7 de la LOTUP, l'informe ambiental i territorial estratègic perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera procedit a l'aprovació de la modificació en el termini màxim de quatre anys des de la seua publicació. En aquest cas, el promotor haurà d'iniciar novament l'informe ambiental i territorial estratègic de la modificació.  
De conformitat amb el que disposa l??article 48.c, 50 i 51 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat Valenciana, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana (LOTUP) i en virtut de la delegació d'Alcaldia de data 1 de març de 2016, per mitjà de la present resolució la Junta de Govern Local aprova:  
  
Primer  
Emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica de la modificació puntual de l'article 16 de les NNUU del Pla general, relativa a la incorporació de dos apartats (art.16.bis) ?sobre normes particulars relatives a espais de titularitat pública d'equipaments educatius el fi de les quals siga la construcció de centres escolars- i (art. 16.ter) segons la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana.  
  
Segon  
Continuar la tramitació de la modificació puntual d'acord amb la seua normativa específica.  
  
Tercer  
Comunicar la present resolució d'informe ambiental i territorial estratègic a l'alcalde i el Ple de l'Ajuntament de la Nucia, en la seua qualitat d'òrgan promotor i substantiu respectivament.  
  
Quart  
Publicar el present informe en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, d'acord amb el que disposa l'article 51.7 de la LOTUP.»  
  
  
La Nucia, 5 de desembre de 2016.- El regidor delegat: Miguel Angel Ivorra Devesa.