Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9941, del 20-09-2024 (2024/8746)

RESOLUCIÓ de 9 de gener de 2024, de la Direcció General d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual es formula un informe d'impacte ambiental del Projecte de captació d'aigües subterrànies, parcel·la 172 del polígon 2, partida del Puig del terme municipal de Benicarló. Expedient: (3324240) 185/2023/AIA.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9941

Data del DOGV
:   20-09-2024

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2024/8746

CVE
:   DQOU-X-8341-7689

Data del document
:   09-01-2024

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * impacte ambiental

«Informe d’impacte ambiental

Expedient: (3324240) 185/2023/AIA.

Títol: Projecte de captació d’aigües subterrànies.

Titulars: Karl Josef Steinhart.

Òrgan substantiu: Servici Territorial d’Indústria, Energia i Mines (Castelló).

Expedient: ASOSUB/2023/67/12.

Localització: parcel·la 172 del polígon 2, partida del Puig del terme municipal de Benicarló (Castelló).

Tramitació administrativa

Mitjançant l’escrit firmat el 16 d’octubre de 2023 pel cap del Servici Territorial d’Indústria, Energia i Mines de Castelló (referència expedient: ASOSUB/2023/67/12), va tindre entrada en este òrgan ambiental el document ambiental i el projecte corresponent, a fi de ser sotmés al procediment d’avaluació ambiental simplificada, de conformitat amb la Llei 21/2013, de 9 de desembre, i el Reial decret 445/2023, de 13 de juny.

Tal com establix l’article 46 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d’avaluació ambiental (d’ara en avant, LEA), este òrgan ambiental va efectuar una consulta a les administracions públiques afectades. En concret, en data 17 de novembre de 2023, es remet una consulta a l’Ajuntament de Benicarló perquè es pronuncie sobre si el projecte pot causar impactes ambientals significatius, tenint en compte les mesures preventives i correctores previstes en el document ambiental. Transcorregut el termini màxim de consulta establit en l’article esmentat, no s’ha rebut contestació de l’Ajuntament de Benicarló.

En data 15 de desembre de 2023, este òrgan ambiental rep un informe d’afeccions ambientals emés per l’Ajuntament de Benicarló que indica que, vista la documentació que hi ha en l’expedient, no s’evidencia que hi concórreguen impactes ambientals significatius relatius a l’àmbit de competències d’eixa administració i condiciona l’informe al fet que resultarà aplicable durant la fase d’execució del projecte, les consideracions relatives a les emissions acústiques regulades per l’ordenança municipal de protecció contra la contaminació acústica.

Vista la informació que conté l’expedient, s’estima que aporta elements de juí suficients per a continuar el procediment d’avaluació ambiental simplificada.

Criteris ambientals

Per a l’emissió d’este informe d’impacte ambiental, de conformitat amb l’article 47 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d’avaluació ambiental, s’han tingut en compte els criteris de l’apartat Ade l’annex III de la llei esmentada.

Característiques del projecte

Karl Josef Steinhart pretén fer un sondeig de captació d’aigües subterrànies amb la finalitat d’atendre les necessitats hídriques per a ús domèstic (excepte aigua de boca) d’un habitatge unifamiliar de quatre persones, situat a la parcel·la 172 del polígon 2 terme municipal de Benicarló (Castelló). Segons el que establix l’apèndix 8.2 del Reial decret 35/2023, de 24 de gener, pel qual s’aprova la revisió dels plans hidrològics de les demarcacions hidrogràfiques del Cantàbric occidental, Guadalquivir, Ceuta, Melilla, Segura i Xúquer, i de la part espanyola de les demarcacions hidrogràfiques del Cantàbric oriental, Miño-Sil, Duero, Tajo, Guadiana i Ebre, la dotació bruta de referència per a ús urbà no connectat a una xarxa general per a un habitatge unifamiliar és de 350 litres/habitant/dia.

El promotor considera que un volum anual de 450 m³/any serà suficient per a proveir les necessitats hídriques de l’habitatge, per la qual cosa sol·licita autorització que li permeta investigar aigües subterrànies mitjançant la construcció a la seua parcel·la d’un sondeig de 220 m de profunditat que, en cas de ser positiu, li permeta obtindre un cabal d’1,5 l/s.

A causa de les característiques de les formacions que es preveu travessar i els diàmetres a aconseguir, el sondeig es farà pel sistema de rotopercussió amb martell de fons, per a aconseguir una profunditat de 220 m, sempre que la litologia dels terrenys travessats siga favorable. Els primers 40 m de profunditat es faran en una columna amb un diàmetre de perforació de 250 mm perquè puga allotjar la intubació mitjançant una canonada metàl·lica de 230 mm de diàmetre i 5 mm de grossària. Dels 40 als 220 m el diàmetre de perforació es disminuirà als 220 mm i la intubació de la canonada serà de 180 mm de diàmetre, amb la mateixa grossària. En el tram que es troba des dels 150 fins als 220 m, que coincidix amb el tram de l’aqüífer productiu, es col·locarà la canonada de filtre metàl·lic encunyat amb una obertura de reixeta de 2 mm. Amb la finalitat d’evitar l’entrada de les aigües superficials que puguen contaminar les aigües subterrànies o de qualsevol altre agent extern, la canonada de revestiment del sondeig sobreeixirà almenys 30 cm per damunt de la superfície del terreny. En l’espai anular comprés entre la perforació i la intubació definitiva s’executarà una cimentació amb lletada de ciment fins a la profunditat a la qual es col·loque la canonada d’embocadura.

Els residus generats durant les obres (principalment roca triturada) procedixen de la perforació del sondeig i s’emmagatzemaran en una bassa per a depositar-hi *detritus*, excavada al costat del pou. El promotor estima que poden generar-se 8,81 m³ de residus, classificats com a LER 01 05 04 (llots i residus de perforacions que contenen aigua dolça) i els de l’excavació de la bassa com 17 05 04 (materials naturals excavats). No obstant això, la naturalesa litològica dels dos és molt similar, i en els dos casos es tracta de residus inerts que es depositaran en la bassa. Una vegada finalitzada la perforació, esta es condicionarà omplint-la completament, tant pel *detritus*  mateix com pels terrenys extrets inicialment, que estendrà el material i l’anivellarà amb el terreny extret, i deixarà la superfície restaurada. La gestió la durà a terme una empresa autoritzada de residus no perillosos. Així mateix, els olis usats, els draps de neteja i altres residus perillosos els retirarà obligatòriament un gestor autoritzat per a impedir-ne el contacte directe sobre el sòl.

Abans de l’entrada de la maquinària de perforació i condicionament de l’accés es procedirà a retirar la terra vegetal, que es mantindrà per a la reposició posterior en la zona afectada.

Es farà un control periòdic de la mesura del nivell piezomètric a fi de detectar descensos anormals en l’aqüífer per motiu de l’extracció i aprofitament d’aigües subterrànies.

El termini d’execució previst per a fer les obres serà de cinc dies a partir de la firma de l’acta de comprovació de replanteig i autorització de començament, i una vegada obtingudes les autoritzacions necessàries, atorgades pels organismes competents.

Ubicació del projecte

La perforació objecte d’estudi està situada al terme municipal de Benicarló, a més de 6 km al nord del nucli urbà d’este terme i a 5 km a l’oest de Vinaròs, a la partida del Puig, concretament a la parcel·la 172 del polígon 2, en una zona de cultiu de titularitat privada, propietat del promotor. Segons la informació cadastral, esta parcel·la té una superfície de 16.670 m², l’ús principal de la qual és agrari (rústic) i ús residencial (hi ha un habitatge unifamiliar aïllat de 307 m²). Les coordenades UTM (ETRS89, fus 30) són: X = 788.970, Y = 4.486.360, amb una altitud de 82 msnm.

L’accés a la parcel·la es fa des de la carretera CV–138, a l’altura del punt quilomètric 2,25 en sentit oest, en direcció a la població de Càlig, es pren el desviament a la dreta per un camí asfaltat conegut com el camí de les Foies. Continuant per este camí uns 1.200 metres, es gira a l’esquerra per un camí particular sense asfaltar fins a arribar a l’habitatge situat a 120 metres.

Segons s’observa en el visor cartogràfic de l’IDEV, per a executar l’obra no es requerirà l’obertura d’accessos nous ni moviments de terra ni desbrossaments. Es tracta d’una afecció breu, de baixa entitat i que desapareixerà després d’aplicar les mesures protectores i correctores previstes, de manera que, amb això, es garantix l’absència d’impactes residuals significatius.

La perforació es farà en una zona d’interfície agrícola forestal en què predominen fruiteres de secà, cítrics i oliveres, que s’alternen amb zona de matoll. Urbanísticament, el punt de sondeig es troba sobre un sòl qualificat de sòl no urbanitzable, en zona rural comuna forestal. Segons el visor cartogràfic, la parcel·la on es localitza el sondeig es troba justament en el límit de la modificació puntual número 23 del Pla general, classificada com a sòl no urbanitzable protegit (zona rural protegida municipal) i es correspon amb terreny forestal, per la qual cosa la parcel·la és considerada com a zona d’influència forestal segons l’article 57 de la Llei 3/1993, forestal de la Comunitat Valenciana.

Atesa la classificació de les unitats hidrogeològiques, la captació pertany hidrogeològicament al sistema d’explotació Sénia-Maestrat, a la conca hidrogràfica 080 Xúquer. La Unitat Hidrogeològica en la qual se situa l’obra subterrània projectada és la 08.10, Plana de Vinaròs-Peníscola i, dins d’esta, es troba en la massa d’aigua subterrània denominada Plana de Sénia, a la qual correspon el codi d’identificació 080.106 de la demarcació hidrogràfica del Xúquer. La massa d’aigua subterrània té un estat quantitatiu bo, químic i global. No obstant això, es tracta d’una zona qualificada de vulnerabilitat alta, per la qual cosa s’haurà de controlar els riscos que impliquen o puguen produir algun tipus d’abocament que puga afectar les formacions aqüíferes subjacents.

L’estratigrafia del punt on es pretén executar l’obra subterrània està composta en els 40 primers metres per materials d’edat del format per una alternança de conglomerats, graves, arenes i argiles. Dels 40 m als 220 m es compon de materials d’edat del Cretàcic inferior-Gargasià, constituïts per calcàries.

Característiques de l’impacte potencial

Durant els treballs de perforació i intubació, la superfície afectada per les obres serà parcialment ocupada per l’equip de perforació, per les canonades, per la maquinària, pels accessoris i per la bassa per al depòsit de *detritus*. Es produiran una sèrie d’impactes al component atmosfera que suposen la generació d’olors, sorolls i vibracions, així com emissions a l’atmosfera en forma de partícules. Els efectes contaminants de l’actuació es limiten a l’ús de maquinària amb un efecte temporal de cinc dies i de rellevància ambiental escassa. El risc d’accidents queda regulat per les normes laborals i de seguretat minera, que competixen a l’òrgan substantiu, de manera que és poc probable que puga arribar a tindre efectes ambientals de consideració.

L’actuació no afecta cap espai natural protegit ni pertanyent a la Xarxa Natura 2000. Quant a les vies pecuàries, la més pròxima és la vereda del barranc d’Aiguadoliva-vereda del barranc de Surrac o de l’Aiguadoliva, de 20 m d’amplària i que discorre 380 metres al nord de la captació, coincidint amb el límit de terme municipal entre Benicarló i Vinaròs (10 m a cada costat). Tampoc s’afecta cap muntanya d’utilitat pública ni altres elements ambientals.

El promotor no identifica la fauna i flora existent en l’àmbit d’actuació, únicament assenyala que la fauna afectada es correspon principalment amb invertebrats i que la zona es troba desbrossada. Indica que, encara que en la fase d’execució es puguen veure afectats o danyats estos elements per les obres de desbrossament, moviment de terres i perforació del sòl, en la fase d’explotació no es generarà cap mena d’afecció. Quant a la informació que facilita el visor cartogràfic, en la zona no es localitza cap espècie de fauna amenaçada, encara que sí de flora, concretament el roure *Quercus coutinhoi*; un híbrid entre *Quercus faginea*  i *Quercus robur*. En general, no es preveu un impacte significatiu sobre la vegetació, ni sobre la fauna, excepte el que es puga produir amb caràcter puntual i temporal durant l’execució dels treballs a causa de l’ús de la maquinària.

El punt del sondeig queda situat en les proximitats dels hàbitats 6220 (zones subestèpiques de gramínies i anuals del *Thero-Brachypodietea*), 2260 (dunes amb vegetació escleròfila del *Cisto-Lavanduletalia*) i 5330 (matolls termomediterranis i preestèpics). L’impacte sobre el paisatge serà temporal. El sondeig es localitza a 320 m en línia recta al nord-oest del Puig de la Nau, a 800 m de la necròpoli del Puig i a 650 m del poblat iber. No es preveu cap afecció a altres elements ambientals, béns culturals, restes arqueològiques ni altres elements del patrimoni cultural valencià. S’adoptaran, no obstant això, mesures preventives i de control i seguiment per a comprovar el desenvolupament normal de les obres i per si es produïx qualsevol troballa fortuïta o situacions imprevistes.

Al marge de l’aprofitament hídric, l’ús de recursos naturals resulta irrellevant en esta mena d’obres, així com la generació de residus, més enllà del *detritus*  generat per la perforació i els seus additius (escumants) als quals s’afigen els materials procedents de l’excavació de la bassa de llots que, per la magnitud escassa que tenen, caràcter terrigen i naturalesa inerta, no constituiran un problema d’eliminació, segons el projectista. La lixiviabilitat total, el contingut de contaminants en estos i l’ecotoxicitat del lixiviat són poc significatius i, en particular, no hauran de suposar un risc per a la qualitat de les aigües superficials ni subterrànies.

No s’ha plantejat l’acumulació d’efectes negatius respecte d’altres projectes. En tot cas, els possibles efectes hidrogeològics relatius a l’ús i consum de recursos naturals (aigua) entren en les competències directes de l’organisme de conca.

Conclusió

En relació amb els criteris de l’apartat a de l’annex III de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d’avaluació ambiental, es pot concloure que el projecte, en els termes previstos, no tindrà efectes adversos significatius sobre el medi ambient i no requerix cap avaluació d’impacte ambiental ordinària.

Consideracions jurídiques

El projecte constituïx un supòsit d’avaluació d’impacte ambiental simplificat, d’acord amb l’article 7.2 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d’avaluació ambiental, en concordança amb l’epígraf a.3r del grup 3 de l’annex II de la llei esmentada.

L’expedient ha seguit el tràmit d’avaluació d’impacte ambiental simplificada, que preveu la secció 2a, capítol 2, del títol II de la Llei 21/2013.

L’article 9.1 del Decret 147/2023, de 5 de setembre, del Consell, d’aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori, atribuïx a la Direcció General d’Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental la competència en avaluació ambiental estratègica i impacte ambiental, incloent-hi els sistemes indicadors i les avaluacions ambientals.

Per tot el que s’ha esmentat anteriorment, a proposta del Servici d’Avaluació d’Impacte Ambiental i en ús de les atribucions que tinc,

RESOLC

*Primer*

Considerar que el projecte presentat per a l’autorització d’un sondeig de captació d’aigües subterrànies per a atendre les necessitats hídriques per a ús domèstic (excepte aigua de boca) d’un habitatge en el terme municipal de Benicarló (Castelló), promogut per Karl Josef Steinhart, sense perjuí de l’obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, no tindrà efectes significatius sobre el medi ambient i no requerix una avaluació d’impacte ambiental ordinària. Tot això, sempre que s’ajuste a la documentació que consta en l’expedient, a les previsions del projecte i del document ambiental i als termes d’este informe, en particular:

1. El contractista haurà de construir una bassa de llots d’unes dimensions que puga albergar tots els *detritus*, llots i additius generats durant la perforació.

2. Haurà de fer-se un seguiment adequat de les obres a fi de completar-ne la informació hidrogeològica i poder prendre sobre el terreny les decisions tècniques i de seguretat més adequades en cas d’incidències o imprevistos.

3. Des de l’inici es durà a terme el control i la vigilància efectiva de l’execució de les mesures específiques de prevenció i correcció definides en el document ambiental, i l’adequació correcta d’estes a situacions imprevistes que es puguen produir.

4. A fi de preservar la integritat de l’aqüífer i protegir les aigües subterrànies de l’entrada de contaminants tant en la construcció de la captació d’aigua com en el segellament i la clausura del pou, s’hauran de complir les instruccions bàsiques de protecció establides en el reglament de domini públic hidràulic.

5. Es protegiran la vegetació adjacent, les estructures, els camins i les instal·lacions que puguen resultar afectats, per a evitar-ne la deterioració. Les zones en les quals s’hagen produït compactacions a causa de l’estada i el pas de la maquinària es restauraran mitjançant subsolatge i/o passades amb aladre.

6. No es faran actuacions de proveïment de carburant o manteniment de maquinària que puguen contaminar el sòl o les aigües subterrànies. Així mateix, els residus generats es gestionaran segons la normativa vigent i mitjançant un gestor autoritzat.

7. El material extret del sondeig s’ha de reutilitzar d’acord amb l’Orde APM/1007/2017, de 10 d’octubre, sobre normes generals de valorització de materials naturals excavats per a utilitzar-los en operacions de rebliment i obres diferents de les que es van generar. També pel Decret 200/2004, d’1 d’octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual es regula l’ús de residus inerts adequats en obres de restauració, condicionament i rebliment, o amb finalitats de construcció, com preveu l’article 3.1.a.

8. No està previst fer assajos de bombament, atés que el promotor té constància del bon funcionament i comportament hidràulic dels sondejos de la zona. No obstant això, si es fa un assaig de bombeig, i a fi de previndre processos erosius i evitar escolaments incontrolats, l’aigua extreta haurà de ser abocada a llits naturals, directament o a través d’un sistema d’evacuació que amb la laminació de cabals o dissipadors d’energia resulte efectiu per a evitar erosió i possibles danys en infraestructures i propietats adjacents. Si estos es produïxen, els promotors de l’obra hauran de reparar els desperfectes i, si és el cas, indemnitzar els afectats pels perjuís ocasionats.

9. Les coordenades d’ubicació proporcionades pel projectista localitzen el sondeig a menys de 500 m de terreny forestal, per la qual cosa resulta aplicable el que disposa el plec general de normes de seguretat en prevenció d’incendis forestals que s’han d’observar en l’execució d’obres, treballs i aprofitaments forestals, que es facen en terreny forestal o als voltants, incorporat en l’annex IX del Decret 91/2023, de 22 de juny, del Consell, pel qual s’aprova el Reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, forestal de la Comunitat Valenciana.

10. Si, durant l’execució de les obres, s’hi troben restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, els promotors hauran de posar el fet en coneixement de la conselleria competent en matèria de cultura de manera immediata, i adoptar les mesures pertinents per a protegir-les i conservar?les, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d’11 de juny, del patrimoni cultural valencià.

11. En el cas que, per qualsevol motiu (falta de cabal, mala qualitat de l’aigua, solsides en el pou, o qualsevol altra causa) es renuncie a usar el sondeig, caldrà procedir-ne a la clausura i segellament, així com a la restauració del terreny a la situació original, ja que els pous abandonats o en desús constituïxen vies potencials puntuals de contaminació d’aqüífers i de riscos físics per a les persones.

12. S’haurà de preveure que el sondeig quede habilitat i disponible per a controls futurs de piezometria i de mostreig de l’aigua subterrània, llevat que l’òrgan competent el determine innecessari per disposar d’altres opcions o d’una xarxa suficient.

*Segon*

De conformitat amb el que preveu l’article 47 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:

A. L’informe d’impacte ambiental es publicarà en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*, sense perjuí de publicar-lo en la seu electrònica de l’òrgan ambiental.

B. L’informe d’impacte ambiental perdrà la vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*, no s’ha procedit a autoritzar el projecte en el termini màxim de quatre anys des de la publicació d’este, llevat que s’acorde la pròrroga de la vigència de l’informe d’impacte ambiental.

C. L’informe d’impacte ambiental no serà objecte de cap recurs, sense perjuí dels que, si és el cas, siguen procedents en via administrativa o judicial davant de l’acte, si és el cas, d’autorització del projecte.

*Tercer*

L’òrgan substantiu publicarà en el butlletí oficial corresponent la decisió d’autoritzar o denegar el projecte, en els termes que preveu l’article 48 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre.

  

València, 9 de gener de 2024

Miguel Angel Ivorra Devesa

Director general d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental