Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 8130, del 19-09-2017 (2017/7889)

RESOLUCIÓ de 18 d'agost de 2017, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient número 26/17-AIA.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8130

Data del DOGV
:   19-09-2017

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2017/7889


Data del document
:   18-08-2017

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 18 d'agost de 2017, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient número 26/17-AIA. [2017/7889]  
De conformitat amb l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 26/17-AIA.  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 026/0919-WBZ.  
Títol: Nova conducció del marge esquerre del posttransvasament Xúquer-Vinalopó. Primera fase. Tram embassament del Toscar-Agost.  
Òrgan substantiu: Direcció General de l'Aigua.  
Promotor: Servei d'Infraestructures Hidràuliques Urbanes.  
Localització: Monòver, Novelda, Monforte del Cid, Agost i Petrer.  
  
Objecte  
L'objecte d'aquest projecte és la definició, justificació tècnica i valoració de les obres necessàries per a una nova conducció que distribuirà les aigües provinents del transvasament Xúquer-Vinalopó a les entitats de reg existents en el marge esquerre del Vinalopó. Els termes municipals afectats són Monòver, Novelda, Monforte del Cid, Agost i Petrer.  
La conducció compta amb:  
Conducció principal: canonada de 1.400 mm de diàmetre i 22.238,59 m de longitud que discorrerà des de la Bassa del Toscar a Monòver fins passats uns dos quilòmetres a l'est de les basses del Cid a Monforte. La profunditat mitjana a què anirà soterrada la canonada serà de 2,75 m. Els primers 2.800 m de la conducció (entre el Toscar i la carretera CV-830) constitueixen el tram «0». El material emprat és acer.  
Ramal de Monforte del Cid o de Las Águilas: canonada de 630 mm de diàmetre i 8.100,86 m de longitud que discorrerà de la bassa més gran del conjunt mencionat i denominat basses del Cid i finalitza en la bassa de Las Águilas. La profunditat mitjana a què anirà soterrada la canonada serà d'1,80 m i serà de canonada de PVC-Orientat.  
Ramal d'Agost: canonada de 700 mm de diàmetre i 5.680,99 m de longitud que discorrerà des de l'extrem final de la conducció principal fins a l'embassament de Casas. La profunditat mitjana a què anirà soterrada la canonada serà de 2 m i serà de canonada de fosa dúctil.  
Segons es vaja disposant de l'alçament del terreny i de les autoritzacions per a l'execució del projecte aniran realitzant-se sensibles variacions i ajustant la solució definitiva. No obstant això, es tracten de modificacions menors, de manera que la valoració ambiental serà molt semblant. En el moment d'emissió d'aquesta declaració d'impacte ambiental està totalment definit i ajustat als condicionants de les autoritzacions el denominat tram «0».  
Derivacions i preses:  
Des de la conducció principal:  
- Presa de Percamp (C.R. Percamp, T.M. Monòver)  
- Presa de l'embassament de la Mola (C.R. de Novelda, T.M.Novelda)  
- Presa de l'embassament Montagut (C.R. Montagut, T.M. Novelda)  
- Presa de l'embassament Cid-Agost (C.R.Agost, T.M. Novelda)  
- Presa de l'embassament de San Pascual (SA.T. San Pascual, T.M. Monforte del Cid)  
- Presa de l'embassament del Cid (C.R.Monforte del Cid, T.M.Monforte del Cid)  
- Presa de la C.R. d'Agost (T.M. Agost)  
Des del ramal de Monforte del Cid:  
- Presa de l'embassament de Gil-Martínez (C.R.Monforte del Cid, T.M. Monforte del Cid).  
- Presa de l'embassament Sierra de las Águilas (C.R. Monforte del Cid, T.M. Monforte del Cid).  
Des del ramal d'Agost:  
- Presa de l'embassament Canalillo-Moclem (C.R. Agost, T.M. Agost)  
- Presa dels embassaments Caseta Mira i Pla Oliva (C.R.Agost,T.M. Agost)  
- Presa de l'embassament de Casas (C.R. Agost, T.M. d'Agost)  
Ximenera d'equilibri:  
Canonada de 1.200 mm de diàmetre i 981 m de longitud que discorrerà des de la Bassa del Toscar fins a la Lloma de la Buitrera. Es construirà amb canonada de formigó amb camisa de xapa d'acer.  
El terreny ha de presentar una superfície regular, horitzontal o amb un lleuger pendent transversal, sobre el qual poder excavar les rases, col·locar la canonada i procedir a emplenar-les i tapar-les. Serà necessària una plataforma de 14 -15 m, corresponent a les rases projectades (es requereixen 4 metres), als resguards en les vores de la rasa (1 metre a un costat i a l'altre de la rasa com a distància de seguretat), a l'ocupació de les terres excavades (es deixaran uns altres 4 metres), a l'ocupació dels tubs arreplegats (uns 2 metres) i al camí necessari per al treball i pas de la maquinària (aproximadament 3 metres). Encara que en l'estudi d'impacte ambiental que s'ha remés indica que aquestes dimensions de plataforma seran únicament necessàries per a la conducció principal, contrastat aquest punt amb els tècnics del Servei d'Infraestructures Hidràuliques Urbanes, serà molt semblant en els ramals d'Agost i Monforte.  
L'execució de les obres preveu en primer lloc el condicionament del terreny, consistent en neteja i desbrossament, així com, si és el cas, demolició de construccions. A continuació, es procedirà a l'excavació per a l'obertura de la rasa.  
Per a la conducció principal es poden resumir fonamentalment en els criteris següents:  
- Amplària de la rasa: en la base: 2,40 m per a l'acer.  
- Alçària de la rasa: variable (mínim 1,0 m sobre la clau de la canonada).  
- Talussos interiors de la rasa: 1H/5V.  
Per al ramal de Monforte:  
- Amplària de la rasa en la base: 1,30 m per a PVC-O (DN 630 mm)  
- Alçària de la rasa: variable (mínim 1,10 m sobre la clau de la canonada)  
- Talussos interiors de la rasa: 1H/5V  
Per al ramal d'Agost:  
- Amplària de la rasa en la base: 1,40 m per a la fosa diàmetre 700 mm  
- Alçària de la rasa: variable (mínim 1,0 m sobre la clau de la canonada)  
- Talussos interiors de la rasa: 1H/5V  
Per a la ximenera d'equilibri:  
- Amplària de la rasa: en la base: 2,54 m per al formigó i 2,40 m per a l'acer.  
- Alçària de la rasa: variable (mínim 1,0 m sobre la clau de la canonada).  
- Talussos interiors de la rasa: 1H/5V.  
Finalitzada l'excavació es procedirà a col·locar i muntar la canonada. Les unions dels distints tubs es realitzen a l'interior de la rasa, la qual cosa permet no ser molt estrictes amb l'ample de la plataforma i reduir l'amplària en aquells trams que calga.  
A continuació, es realitzarà l'emplenament de rases per mitjà de tres zones diferents:  
- Capa de suport: graveta provinent de pedrera.  
- Capa de protecció: balast seleccionar a 1» per mitjà d'insistència dels materials provinents de l'excavació de la rasa. Per a l'obtenció del balast, es transportarà el material excavat sobrant a dues zones d'arreplega (al costat de la traça i amb una distància mitjana de transport de 8 km) que comptaran amb una planta mòbil d'insistència per a fabricar tot el balast necessari per al farciment de protecció de les canonades i per a la reposició de camins.  
- Farciment de tapadora: material d'excavació de les rases eliminant elements grossos (majors de 15 cm).  
Posteriorment es compactaran.  
El sobrant de terres es deixarà en els dos punts d'arreplega per a una posterior utilització en l'execució d'altres obres, que està previst executar en la zona.  
Durant la fase d'explotació les úniques accions previstes seran les relatives a operacions puntuals de reparació i/o manteniment de les infraestructures. Per a aquestes operacions seran necessàries accions d'excavació, reparació o/i substitució del tram danyat i finalment el farciment de rases, compactació i transport de terres sobrants a abocador.  
  
El termini d'execució de les obres es fixa en 30 mesos.  
  
Marc normatiu  
L'avaluació d'impacte ambiental de projectes queda regulada en la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental de la Generalitat Valenciana, els reglaments que la despleguen (Decret 162/1990 i Decret 32/2006, que modifica l'anterior) i la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental (d'ara en avant LAA).  
La legislació ambiental tipifica en els seus annexos els projectes que han de ser sotmesos a avaluació d'impacte ambiental.  
L'objecte del projecte Nova «conducció del marge esquerre del posttransvasament Xúquer-Vinalopó. 1a fase. Tram Embassament del Toscar-Agost» està inclòs en l'annex I del Decret 162/1990, Grup 7, «Transports per canonada (aqüeductes, oleoductes i gasoductes) de nova construcció, l'itinerari del qual transcórrega íntegrament en el territori de la Comunitat Valenciana, quan discórreguen per terrenys seminaturals, naturals o incultes classificats com a sòl no urbanitzable, excepte en els casos que desenvolupen traçats arreplegats en instruments d'ordenació del territori amb declaració d'impacte ambiental», per això el procediment que li correspon és el d'avaluació d'impacte ambiental ordinària.  
El procediment d'avaluació d'impacte ambiental ordinària queda regulada en la secció primera, del capítol II del títol II de la LAA.  
  
  
Tramitació  
El dia 2 de març de 2016 té entrada en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental una nota de règim intern del director general de l'Aigua en què s'indica que prèviament a l'inici del procediment de licitació de les obres de «Nova conducció del marge esquerre del posttransvasament Xúquer-Vinalopó. 1a Fase. Tram Embassament del Toscar-Agost» és necessària l'obtenció de la declaració d'impacte ambiental del projecte. Amb motiu de la comunicació esmentada, s'incoa l'expedient 027/5130-KSW.  
En contestació a la consulta, en data 10 de març de 2016, el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental informa que per a iniciar l'avaluació d'impacte ambiental, l'òrgan substantiu haurà de realitzar la informació pública i les consultes a les administracions públiques afectades i a les persones interessades, i s'indica que, com a mínim, han de considerar-se les següents administracions públiques afectades:  
- Ajuntaments de Monòver, de Novelda, Monforte del Cid, Agost i Petrer  
- Subdirecció General de Medi Natural (per la seua competència en vida silvestre i en ordenació i gestió forestal)  
- Servei Territorial de Medi Ambient d'Alacant  
- Subdirecció General d'Ordenació del Territori i Paisatge (per la seua competència en matèria de paisatge i en riscos d'inundació)  
- Confederació Hidrogràfica del Xúquer  
- Direcció General de Cultura i Patrimoni (per la seua competència en patrimoni cultural)  
- Comunitats de regants afectades  
I persones interessades: Acció Ecologista - Agró; Aviana de Villena; Els Verds de Villena; Salvatierra Villena; Ecologistes en Acció i Grup Naturalista Helíaca de Monòver.  
En data 20 de febrer de 2017, el Servei d'Infraestructures Hidràuliques Urbanes remet al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental la sol·licitud d'inici d'avaluació d'impacte ambiental ordinària del projecte «Nova conducció del marge esquerre del posttransvasament Xúquer-Vinalopó. Primera fase: tram Embassament del Toscar-Agost», que afecta els termes municipals de Monòver, Novelda, Monforte del Cid, Agost i Petrer. El Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental incoa l'expedient 026/8297-PCE.  
En data 22 de març de 2017, el Servei d'Infraestructures Hidràuliques Urbanes remet el resultat del certificat de la informació pública i el seu resultat i l'informe de la Subdirecció General de Medi Natural.  
  
En data 2 de juny de 2017 es manté una reunió entre els tècnics de l'òrgan substantiu i òrgan ambiental, a fi de comunicar els principals problemes detectats en l'anàlisi ambiental de la documentació rebuda.  
  
En data 11 de juliol de 2017 la subdirectora general comunica a la Direcció General de l'Aigua que es continua a l'espera de la documentació tècnica per a poder procedir a l'emissió de la pertinent declaració d'impacte ambiental.  
En data 18 de juliol de 2017, el Servei d'Infraestructures Hidràuliques Urbanes aporta documentació tècnica addicional. Analitzada aquesta documentació, en data 25 de juliol de 2017, la subdirectora general requereix l'esmena d'una sèrie de deficiències tècniques apreciades.  
  
Informació pública i consulta a les administracions públiques afectades i a les persones interessades  
La Direcció General de l'Aigua va sotmetre el projecte de «Nova conducció del marge esquerre del posttransvasament Xúquer-Vinalopó. 1a fase. Tram embassament del Toscar-Agost» a informació pública, per mitjà d'anunci publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de data 22 d'abril de 2016, per un termini de 30 dies hàbils. Es va disposar còpia de la documentació tècnica en el Servei d'Infraestructures Hidràuliques Urbanes, de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, en l'Ajuntament de Monòver, en l'Ajuntament de Novelda, en l'Ajuntament de Monforte del Cid, en l'Ajuntament d'Agost i en l'Ajuntament de Petrer, així com en l'adreça web facilitada. Així consta en el certificat d'informació pública i el seu resultat, realitzat pel director general de l'Aigua, de data 23 de desembre de 2016.  
  
Informe de la Comunitat de Regants Montagut de Novelda (realitzat el 26.04.2016)  
«[...] la conducció proposada s'entrecreua en diversos punts amb les canonades generals de la xarxa de reg per degoteig d'aquesta comunitat de regants, per la qual cosa l'execució futura de les obres posttransvasament marge esquerre podrien produir talls en el subministrament d'aigua en períodes de reg substancials per al desenvolupament dels cultius.  
[?]considerant que l'execució de les obres pot suposar un període de temps prou llarg que pot produir danys i perjuís a aquesta comunitat en cas de ruptura de les canonades generals de reg, és per això que sol·licitem dins del termini i en la forma corresponent [?] que [?] l'execució d'aquest tram de conducció del marge esquerre es realitze fora de la campanya de reg, durant els mesos de novembre a febrer».  
  
  
Informe del Servei d'Ordenació del Territori (realitzat el 03.05.2016)  
«[...] L'actuació bàsicament tracta sobre el projecte de conducció principal, col·lectors, ramals i preses de la xarxa de distribució, que van soterrats en el terreny i que donen subministrament últim de l'aigua als distints punts del tram Toscar-Agost. [?] Atés que la secció tipus va soterrada al llarg del seu traçat, és obvi que no produeix afecció a tercers en els encreuaments amb zones inundables. No obstant això, s'haurà d'evitar realitzar en zones cartografiades com inundables, obres superficials, tipus arquetes o semblants, que puguen suposar una afecció a tercers.»  
  
Informe de la Secció Forestal (realitzat el 05.05.2016)  
«Afeccions: Vies pecuàries [?]  
Monòver: Assagador Reial de Velaire [...] Vereda de la Buitrera [?] Vereda de la Safra [?] Vereda de Matamoros [?]  
Novelda: Assagador Reial de Montagut [?] Assagador Reial del Camí de les Fonts d'Asp [?] Vereda del Barranc de Salinetes [?]  
Agost: Sendera de Tibi [?]  
Monforte del Cid: Vereda de Castella [?] Vereda del Cid [?] Vereda de los Frailes [?] Carrerada de la carretera de Novelda a Agost [?]  
Se sol·licitarà ocupació de domini públic pecuari [?]  
Forests gestionades: zona de la Serra de les Penyes de l'AL 123 «Conjunt de forests de Novelda» pertanyent a l'ajuntament. Se sol·licitarà ocupació de forest pública.  
Sòl forestal: hi ha afecció a distintes zones de sòl forestal en la trajectòria de l'obra. S'haurà de complir el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants.  
Hàbitats: hi ha afecció a distints hàbitats en la trajectòria de l'obra.  
  
Paratges naturals: paratge natural municipal Sierra de las Águilas i San Pascual, longitud de conducció de 244 m.  
No hi ha afeccions a paisatge protegit, LIC, ZEPAS, zones humides»  
  
Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer (realitzat el 09.05.2016)  
«Les infraestructures per a la distribució dels recursos transferits del Xúquer al Vinalopó als usuaris situats en el marge esquerre del riu Vinalopó, arreplega en el programa de mesures del Pla hidrològic de la demarcació amb el nom Conducció Xúquer-Vinalopó. [?] és una obra estratègica que permetrà ampliar la capacitat de distribució dels recursos transvasats del riu Xúquer als usuaris del sistema Vinalopó-Alacantí. Aquests nous recursos permetran substituir part de les seues actuals captacions d'aigües subterrànies, la qual cosa és necessari per a assolir els objectius ambientals establits en les masses d'aigua d'aquest sistema d'explotació.  
Respecte a la possible afecció ambiental d'aquesta infraestructura, cal indicar que qualsevol actuació promoguda [?] haurà d'assegurar tant durant la fase de construcció com d'explotació el no deteriorament de l'estat de les masses d'aigua ni impedir la consecució del seu bon estat o el seu bon potencial ecològic. En el cas que l'òrgan promotor preveja que la realització d'aquest projecte pot ocasionar noves modificacions o alteracions en l'estat de masses d'aigua haurà d'observar-se allò que s'ha indicat en l'article 33 de la normativa del Pla hidrològic de la demarcació hidrogràfica del Xúquer [?]»  
  
Informe de l'Ajuntament de Petrer (realitzat el 09.05.2016)  
«[...] no s'observen afeccions mediambientals quant al traçat de la conducció proposada, ja que aquesta transcorre en el terme municipal de Petrer pel traçat de la via verda d'Agost, amb la desviació lateral per a evitar el pas per l'interior del túnel i la col·locació de la conducció sobre el corredor lateral volat del viaducte per a salvar-lo.  
  
[?] en la fase d'execució de les obres, hauran de complir-se escrupolosament les mesures preventives, correctores i compensatòries i el programa de vigilància ambiental de l'estudi d'impacte ambiental a fi de minimitzar els impactes que puguen produir-se en aquesta fase del projecte»  
  
Informe de l'Ajuntament de Monforte del Cid (realitzat el 12.05.2016)  
«[...] la canalització discorre per sòl no urbanitzable comú sense cap protecció específica de caràcter mediambiental ni per presència de restes arqueològiques»  
  
Informe del Ministeri de Foment: (realitzat el 23.05.2016)  
«[...] Només es fa referència als encreuaments amb la línia d'alta velocitat i hauria de mencionar-se també la línia convencional. D'altra banda, ateses les limitacions que imposen les servituds definides per als terrenys immediats al ferrocarril, haurà de comptar-se amb autorització de l'Administrador d'Infraestructures (ADIF) per a executar el clavament de canonades previst per a salvar les infraestructures ferroviàries».  
  
  
Informe de la Subdirecció General d'Energia i Mines (realitzat el 30.05.2016)  
«En l'apartat [?] Punts singulars: encreuaments [?] hauran de tindre's en compte les servituds de pas, tant aeri com subterrani, de les infraestructures elèctriques [?]  
En l'apartat [?] Punts singulars: encreuaments [?] hauran de tindre's en compte les infraestructures de gas [?]  
En matèria de mineria, en l'actualitat hi ha registres miners que poden veure's afectats».  
  
Informe del Grup Naturalista Helíaca de Monòver (realitzat el 03.06.2016)  
«[...] Els oms (Ulmus minor) que es troben quasi al final de la rambla del Desexat han de respectar-se encara que alguns presenten grafiosis. En la restauració posterior es pot reforçar aquesta població amb exemplars lliures de grafiosis. També es tindrà en compte la possibilitat de derivar les aigües que passen al costat dels oms pel camí i finalment s'hi perden. La proposta és facilitar que les aigües discórreguen per la part sud de l'omeda per a no afectar el camí.  
En l'apartat [?] Vegetals [?] no es fa menció de la vegetació típica de rambles amb presència d'aigua ni al bosc de ribera del riu Vinalopó. En ambients semiàrids són formacions singulars que han de tindre's en compte a l'hora de valorar els impactes i proposar mesures correctores.  
  
En l'apartat de fauna [?] fins a tres espècies d'amfibis s'han observat en la rambla del Desexat: Bufo calamita, Pelophylax perezi i Alytes obstetricans.  
[?]Les poblacions d'amfibis són les més vulnerables, ja que les seues densitats són baixes i estan supeditats a la presència d'aigua. Per això durant els treballs s'ha de tindre en compte l'existència d'aquestes espècies.  
[...]Una rambla d'uns 500 m amb aigua permanent i amb vegetació associada d'espècies dels gèneres Nerium, Juncus, Arundo, Bova i Tamarix ha de considerar-se una zona humida, per la qual cosa en la fase de restauració aquestes espècies, si se n'exceptua Arundo, poden ser idònies per a reforçar les poblacions existents.  
Els treballs que es realitzen en el tram que recorre paral·lel a la part alta de la rambla del Desexat no han de superar cap afecció a la rambla, especialment els abocaments que puguen ocasionar una alteració al corrent d'aigua que hi discorre de forma permanent al llarg d'uns 250 m. En aquesta part de la rambla es troben hàbitats d'interés comunitari, concretament «Galeries i matolls riberencs termomediterranis», codi 92D0, que alberguen espècies com: Nerium oleander, Tamarix.  
  
En les actuacions que es duguen a terme en la rambla del Desexat que es troba a uns 300 m del riu Vinalopó i en concret a l'hora de travessar i transitar per les zones on hi ha corrent d'aigua, s'han de prendre les mesures necessàries perquè l'afecció es minimitze. Es tracta de l'única zona del terme en què discorre aigua en una longitud per damunt dels 100 m. En aquest cas supera els 500 m la presència d'aigua i aquest enclavament funciona com un reducte d'espècies de fauna i vegetació lligades a corrents d'aigua, que en el context d'un ambient semiàrid es pot considerar com d'alt valor ecològic per la seua singularitat i fragilitat. S'ha observat la presència d'invertebrats aquàtics com: Nepa, Gammarus, Melanopsis.  
En la rambla del Desexat en el marge esquerre hi ha afloraments d'algeps, especialment en el meandre que es troba aigües avall del pronunciat pendent, que han de ser tinguts en compte per tractar-se d'hàbitats prioritaris. Codi 1520 Vegetació gipsícola ibèrica.  
  
En la zona de la Rajols, abans de travessar la carretera de Novelda, al llarg d'uns 500 m el traçat coincideix amb una zona d'afloraments d'algeps on creixen entre altres espècies: Teucrium libanitis, Ononis tridentata, Helianthemum squamatum, Helianthemum syriacum, Herniaria fruticosa, Thymus moroderi, Atractylis humilis, Thymus zigis, Launaea fragilis. Aquests matolls gipsícoles ibèrics, codi: 1520, són considerats com a vegetació prioritària per la Directiva 92/43/CEE, per a la conservació de la qual cal designar zones d'especial conservació.  
  
L'afecció ha de ser mínima sobre aquests hàbitats, per la qual cosa la circulació de la maquinària s'ha de limitar a les zones necessàries, no són objecte de proposta d'aparcament dels vehicles, ni com a zona d'aplec de materials o de terra. En la fase de restauració es prioritzarà l'ús d'alguna d'aquestes espècies. Per exemple, Ononis tridentata és idònia per ser lleguminosa i afavorir un estrat arbustiu ben desenvolupat; H. squamatum i H. syriacum per recolonitzar amb rapidesa sòls remoguts».  
Informe de l'Ajuntament de Monòver (realitzat el 03.06.2016)  
«[...] Pel que fa al traçat en el terme municipal de Monòver, s'han localitzat uns quants encreuaments amb canonades d'aigua potable, tant de la xarxa d'abastiment municipal com d'altres xarxes de titularitat privada. Aquests punts hauran d'identificar-se amb tota exactitud durant la fase de replantejament de les obres.  
[?] Com a criteri general [?] aquest Ajuntament planteja la necessitat que la canonada de reg se situe ocupant camins o veredes de titularitat pública, evitant en la mesura que es puga travessar finques en les zones on hi haja algun camí pròxim i paral·lel a la traça.  
[?] Una vegada analitzada la documentació existent i les afeccions territorials, ambientals i paisatgístiques de l'entorn del traçat proposat [?] proposa [?] les qüestions següents:  
- Que es tinga en compte l'afecció a les vies pecuàries classificades afectades en el terme municipal de Monòver, i les reposen en la seua amplària legal i necessària corresponent.  
- Que es realitzen estudis d'inundabilitat de les rambles i barrancs afectats i que tenen la consideració de zones de risc d'inundabilitat geomorfològica, a fi de determinar la perillositat real i l'adequació d'aquesta infraestructura a les zones inundables existents en el terme municipal de Monòver.  
- Que es realitze un seguiment arqueològic i etnològic del traçat al seu pas pel terme municipal de Monòver, amb especial atenció als focus d'interés patrimonial.  
[?] Respecte a l'afecció arqueològica [?] hi ha dues zones de possibles afeccions. La primera i principal és la que s'ubica al final del camí dels Molins, al costat de la rambla del Salnitre, molt pròxim al límit del terme municipal amb Novelda. En aquest cas la conducció circula entre els jaciments de Sambo (edat del bronze i paleoandalusí) i el de la Cova de la Serreta Vella. [?] A més [?] no s'ha d'oblidar que el traçat transcorre per almenys dues zones d'un cert valor etnològic, la rambla del Safareig i el camí dels Molins.  
En conseqüència, seria oportú com a mesura cautelar el seguiment arqueològic de la traça al seu pas pel terme municipal de Monòver».  
  
  
Informe de la Direcció General de Cultura i Patrimoni (remés el 17 de febrer de 2017 directament al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental)  
«[...] Des de la consideració del patrimoni arquitectònic i arqueològic, els serveis tècnics d'aquesta direcció general informen que el projecte referit no planteja afecció als béns d'aquesta índole.  
  
Des de la consideració del patrimoni paleontològic, els serveis tècnics d'aquesta direcció general informen el següent:  
[?]s'adjunten les coordenades dels [...] jaciments perquè en prenguen coneixement durant la fase de construcció del projecte i s'adopten les mesures adequades per a evitar qualsevol impacte negatiu sobre aquests.  
Es transcriu únicament part de la taula facilitada en l'informe:  
El Mosquit:  
Coordenada X 705489  
Coordenada I 4253981  
El Negret  
Coordenada X 706819  
Coordenada I 4254830  
Espillera  
Coordenada X 704642  
Coordenada I 4252807  
[?]la incidència sobre el patrimoni paleontològic, no serà significativa. No obstant això, qualsevol troballa paleontològica d'interés rellevant que es realitze durant l'execució del projecte haurà de comunicar-se immediatament a aquest centre directiu o als ajuntaments implicats de conformitat amb el que disposa l'article 63 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
Des de la consideració del patrimoni etnològic, els serveis tècnics informen el següent:  
[?]En les conclusions indica: «La presència de 13 béns immobles de naturalesa etnològica i/o arquitectònica de divers origen i consideració. [?]  
A continuació proposen les següents mesures correctores:  
1. Mesures preventives generals  
1.a. La magnitud de les obres a desenvolupar aconsella la realització d'un seguiment arqueològic del desenvolupament de les obres de construcció i d'aquelles altres obres complementàries que siguen necessàries per a l'execució d'aquest projecte.  
1.b. El seguiment tindrà un caràcter intensiu en aquells llocs on s'haja documentat l'existència de béns integrants del patrimoni cultural valencià i que apareixen arreplegats en l'apartat de resultats de la present memòria.  
1.c. La modificació ostensible, més enllà dels 50 m de la banda de prospecció, requerirà una prospecció arqueològica prèvia del nou traçat, amb el consegüent informe patrimonial i l'evacuació del permís corresponent dels serveis territorials de la Conselleria de Cultura.  
  
2. Mesures correctores de caràcter específic:  
2.a. Quant al jaciment arqueològic documentat es proposa la realització de sondejos del tram afectat amb l'objectiu de testar la presència o no de restes arqueològiques, a desenvolupar al llarg de tota la banda de prevenció delimitada, segons el pla núm. 10 de localització de jaciments arqueològics. L'aparició de restes arqueològiques en els dits sondejos comportarà l'excavació integral de totes les restes que hagen de ser afectats.  
2.b. Quant a la resta de béns immobles de caràcter etnològic i arquitectònic s'evitarà l'afecció directa de les obres, sempre que les condicions tècniques del projecte així ho permeten, es modificarà la traça si és possible. Si algun dels béns és alterat o desmantellat, parcialment o totalment, per imperatius tècnics, s'executarà per la zona de menor valor patrimonial a determinar pel tècnic arqueòleg designat per al seguiment arqueològic. Així mateix, es procedirà prèviament a la documentació exhaustiva del bé, amb l'alçament de plantes i alçats, documentació fotogràfica i descriptiva que acompanyarà la corresponent memòria documental que es remetrà a la Direcció General de Patrimoni i Cultura. Una vegada finalitzades les obres en aquest tram es procedirà a reposició original de les parts afectades que es restituiran amb la mateixa tècnica i material original.  
2.c. En el cas concret dels marges de pedra seca, s'evitarà l'afecció dels evacuadors en detriment del marge de pedra seca, així com en el cas dels conjunts hidràulics s'evitarà l'afecció dels elements més notables, es considera de menor rellevància els canals o séquies secundàries de menor singularitat.  
2.d. En previsió que aquests béns siguen afectats per la plataforma de 15 m d'ample que necessita l'execució de la rasa com a espai auxiliar per a arreplega de terres, materials, etc. es procedirà a la seua senyalització i abalisament i s'evitarà que siguen afectats de cap manera.  
  
Es considera que pot existir afecció al patrimoni etnològic i que per tant són oportunes les mesures correctores proposades en la present memòria per a la seua execució durant les obres del projecte. Especialment s'haurà de tindre màxima cautela en l'element 9.5 Pont del Forn del Vidre. S'entén per la planimetria entregada del projecte que la conducció salva l'esmentat barranc passant pel pont esmentat, així doncs el projecte haurà d'estudiar mesures concretes per a la mínima afecció i impacte sobre l'esmentat element patrimonial.  
Per això, vist el precepte indicat i de conformitat amb l'informe dels serveis tècnics s'emet un informe favorable als efectes patrimonials previstos en l'art. 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, memòria de la prospecció i estudi patrimonial corresponent al projecte Obres de la nova conducció del marge esquerre del posttransvasament Xúquer-Vinalopó. 1a Fase. Tram embassament del Toscar-Agost en els termes municipals de Monòver, Novelda, Monforte del Cid, Petrer i Agost sempre que es complisquen les mesures correctores establides en la memòria per a la seua execució durant les obres del projecte, especialment s'haurà de tindre màxima cautela en l'element 9.5 del Pont del Forn del Vidre. S'entén per la planimetria entregada del projecte que la conducció salva l'esmentat barranc passant pel pont esmentat, així doncs el projecte haurà d'estudiar mesures concretes per a la mínima afecció i impacte sobre l'element patrimonial esmentat.»  
  
  
Informe de la Subdirecció General de Medi Natural: (rebut el 22.03.2017)  
Part 1: Informe del Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits  
«[...] El ramal de Monforte del Cid [?] l'últim tram (en els seus últims 244 m) de la conducció afecta el paratge natural municipal de la Sierra de las Águilas i San Pascual (aprovat pel Decret 29/2012, de 3 de febrer, del Consell) [?]  
Les normes del paratge natural municipal de la Sierra de las Àguilas i San Pascual relatives a infraestructures s'arrepleguen en l'apartat 1 de l'article 62 Normes generals sobre les obres d'infraestructures de la part dispositiva del pla de protecció del paratge natural municipal Sierra de las Águilas i San Pascual, que disposa el següent:  
«Article 62. Normes generals sobre les obres d'infraestructures  
1. Per norma general, no es permet la instal·lació de noves infraestructures en l'àmbit del paratge, sense perjuí d'allò que estableix la Llei 10/2004, de 9 de desembre de la Generalitat, del sòl no urbanitzable. En el cas que siga necessària la realització de noves infraestructures que travessen el paratge natural municipal a causa de la seua particular fisonomia, com ara línies elèctriques, de telecomunicacions o infraestructures viàries, s'optarà per aquelles solucions que des del punt de vista ambiental causen menor impacte sobre l'espai, és necessària l'obtenció de l'informe favorable previ de la conselleria competent en matèria d'espais naturals protegits, sense perjuí de l'obligació d'obtindre les llicències o autoritzacions que siguen aplicables amb caràcter sectorial».  
  
Ja que cal realitzar l'obra d'infraestructura, el tram de la conducció que afecta queda exceptuada de la prohibició per norma general.  
  
En relació amb les normes particulars, cal mencionar que el tram de la conducció afecta la zona forestal del paratge natural municipal, on, en relació amb les infraestructures s'aplica a l'apartat 2.f de l'article 72 Limitacions d'ús de la part dispositiva de la declaració, el qual disposa el següent:  
«2. Queden específicament prohibits en aquests espais:  
[?]f) Infraestructures de qualsevol tipus, excepte les directament vinculades a la prevenció i control d'incendis forestals o destinades al servei d'edificacions o instal·lacions permeses, les previstes en les normatives sectorials, així com aquelles destinades a l'interés general[...]» La infraestructura sobre la qual s'informa en la present és d'interés general. La disposició esmentada no contradiu les normes generals, les quals no prohibeixen les infraestructures d'interés general en el paratge natural municipal de la Sierra de las Águilas i San Pascual.  
També cal mencionar que l'apartat 2 de l'article 62 de la part dispositiva de la declaració de paratge natural municipal estableix uns requisits genèrics que s'hauran de complir, a més de les normes sectorials que afecten l'execució del projecte, en la part del traçat de la conducció que afecta el paratge natural municipal a tindre en compte en l'execució del projecte:  
«2. La realització d'obres per a la instal·lació, manteniment o remodelació d'infraestructures de qualsevol tipus haurà d'atindre's, a més de les disposicions de les normatives sectorials aplicables, als següents requisits genèrics:  
a) Els traçats i emplaçaments hauran de realitzar-se tenint en compte les condicions ecològiques i paisatgístiques del territori, a fi d'evitar la creació d'obstacles a la lliure circulació de les aigües o farciments d'aquestes, degradació de la vegetació natural o impactes paisatgístics  
b) Durant la realització de les obres hauran de prendre's les precaucions necessàries per a evitar la destrucció de la coberta vegetal, hauran de procedir, a la terminació de les obres, a la restauració del terreny i a la coberta vegetal. Així mateix, s'evitarà la realització d'obres en aquells períodes en què puguen comportar alteracions i riscos per a la fauna.  
c) Les autoritzacions i la resta de requisits que específicament s'indiquen per a la realització d'infraestructures hauran d'obtindre's, en tot cas, amb caràcter previ a l'atorgament de la llicència urbanística.  
d) Queda estrictament prohibit el depòsit i abocament de residus, tant líquids com sòlids, durant la realització de qualsevol infraestructura, siga quina siga la seua naturalesa i origen»  
Per tot allò que s'ha exposat informe favorablement sobre l'execució del tram que comprén els últims 244 m del ramal de Monforte del Cid, que afecta el paratge natural municipal de Monforte del Cid.  
D'altra banda, s'hauran de complir, a més de la normativa sectorial en l'execució del projecte, les següents condicions establides en l'article 62.2 de la part dispositiva de la declaració del paratge natural municipal.  
A més, d'acord amb l'article 3.1 del Decret 29/2012, de 3 de febrer, del Consell, pel qual es declara paratge natural municipal l'enclavament denominat Sierra de las Águilas i San Pascual, correspon a l'Ajuntament de Monforte del Cid la gestió del paratge natural municipal per això se li haurà de traslladar el projecte i còpia del present informe».  
  
  
Part 2: Informe del Servei de Vida Silvestre  
«[?]1. Espècies catalogades. Consultat el Banc de Dades de la Biodiversitat de la Comunitat Valenciana, quant a espècies prioritàries que puguen veure's afectades significativament per aquest projecte són les següents:  
Gomet comú (lxobrychus minutus)  
Camallonga comuna (Himantopus himantopus)  
Espècies de l'annex I de la Directiva d'Aus, arreplegades en el Llistat d'Espècies Silvestres en Règim de Protecció Especial. Ambdues localitzades en àrea en què el traçat creua el riu Vinalopó, i lligades a l'ambient humit del riu.  
Fartet (Aphanius iberus)  
Espècie en perill d'extinció en el Catàleg Espanyol d'Espècies Amenaçades. Encara que apareix en el Banc de Dades de Biodiversitat en aquesta zona les cites es refereixen a algunes basses per reintroducció veïnal, no es troba en el riu Vinalopó pel que no serà afectada per aquest projecte.  
Per a evitar afeccions a aquestes espècies s'han d'extremar les precaucions en l'encreuament del riu Vinalopó, afectant la menor superfície possible i deixant la plataforma d'ocupació temporal fora de l'entorn de la ribera del riu.  
2. Hàbitats d'interés comunitari. Hi ha algunes zones en el traçat en què apareixen hàbitats protegits per l'article 19 del Decret 70/2009, de 22 de maig, del Consell, pel qual es crea i regula el Catàleg Valencià d'Espècies de Flora Amenaçades i es regulen mesures addicionals de conservació:  
1520\* Vegetació gipsícola ibèrica (Gypsophiletalia)  
Entre els punts del traçat següents: del 8500 a 9000 amb baixa naturalitat, de l'11615 al 12840 amb alta naturalitat i del 12384 al 13645 també amb alta naturalitat. Ha d'evitar-se les afeccions a les comunitats millor conservades.  
Per ser un hàbitat protegit cal tindre en compte l'article 19.2 «Aquests hàbitats hauran de ser objecte d'atenció i tutela en els procediments d'avaluació d'impacte ambiental i avaluació ambiental de plans i programes. Quan els projectes d'obres o plans i programes avaluats pels procediments mencionats puguen afectar hàbitats protegits, hauran de dur l'informe de la direcció general competent en matèria de biodiversitat, que podrà exigir l'aplicació de mesures correctores o compensatòries.»  
El promotor ha de proposar aqueixes mesures correctores o compensatòries.  
En línies generals, per a minimitzar les afeccions als hàbitats gipsòfils, ha de procurar-se que el traçat en aqueixes zones vaja principalment per camins, els moviments de terres per a la creació de la plataforma han de ser també mínims per a no afectar l'escàs horitzó orgànic d'aquestes comunitats i, finalment, l'eliminació de les terres excavades sobrants ha de fer-se també sense afectar aqueix horitzó orgànic, de manera que la recuperació de la comunitat vegetal afectada siga més factible.  
  
3. Afeccions a la Xarxa Natura 2000. El traçat no afecta cap espai de la Xarxa Natura 2000»  
  
Informe de la Secció de Projectes de Carreteres (realitzat el 29.06.2017)  
«[?]S'emet un informe favorable des del punt de vista de planificació viària, ja que s'han estudiat els encreuaments individualment, i en paral·lelismes sempre que les circumstàncies no ho han impedit s'han eixit de la zona de protecció de les carreteres i, si és el cas, se n'han allunyat el màxim possible. No obstant això, es requerirà l'autorització expressa del Servei Territorial d'Obres Públiques d'Alacant per a l'execució tant dels encreuaments com paral·lelismes dins de les zones de protecció de carreteres abans de la seua execució i amb el tràmit establit per a això».  
  
  
Afeccions ambientals  
El traçat triat creua o se solapa amb les següents vies pecuàries: Assagador Reial de Velaire, Vereda de la Buitrera, Vereda de la Safra, Vereda de Matamoros, Assagador Reial de Montagut, Assagador Reial del Camí de les Fonts d'Asp, Carrerada del Barranc de Salinetes, Sendera de Tibi, Vereda de Castella, Vereda del Cid, Vereda de los Frailes i Carrerada de la carretera de Novelda a Agost.  
S'afecta sòl forestal arreplegat com a tal en la cartografia del PATFOR. Pròxim a l'embassament de Montagut, aproximadament en el PK 13+900 s'afecta la forest d'utilitat pública denominada «Conjunt de forests de Novelda».  
Els últims 244 del ramal de Monforte del Cid afecten el paratge natural municipal de la Sierra de las Águilas i San Pascual, en el terme municipal de Monforte del Cid. Atés que es tracta d'una infraestructura d'interés general, la infraestructura és compatible amb la normativa d'aquest, encara que obliga a la restauració del terreny i coberta vegetal després de les obres i prohibeix el depòsit i abocament de residus, tant líquids com sòlids, durant la realització de les obres.  
Es creuen els següents barrancs i llits: rambla de Xinorla, rambla del Bull, rambla del Desexat, rambla de les Salinetes, riu Vinalopó, barranc dels Baladres, barranc de Bonital i barranc del Vidre.  
  
Al costat de la rambla del Desexat, hi ha un conjunt d'uns quants oms (en coordenades UTM aproximades X 690860, I 4255418).  
En creuar el riu Vinalopó poden veure's afectades les espècies de gomet comú (lxobrychus minutus) i camallonga comuna (Himantopus himantopus), per això s'han d'extremar les precaucions, afectant la menor superfície possible i deixant la plataforma d'ocupació temporal fora de l'entorn de la ribera del riu.  
Hi ha zones en què pot afectar-se l'hàbitat d'interés comunitari 1520\* Vegetació gipsícola ibèrica. En concret, entre els PK 8+500 i 9+000 amb baixa naturalitat, entre els PK 11+100 al 12+300 amb alta naturalitat i entre els PK 12+900 al 13+400 també amb alta naturalitat. Han d'evitar-se les afeccions a les comunitats millor conservades. S'han de proposar una sèrie de mesures per a minimitzar les afeccions a aquests hàbitats. En línies generals, per a minimitzar les afeccions als hàbitats gipsòfils, ha de procurar-se que el traçat en aqueixes zones vaja principalment per camins, els moviments de terres per a la creació de la plataforma han de ser també mínims per a no afectar l'escàs horitzó orgànic d'aquestes comunitats i, finalment, l'eliminació de les terres excavades sobrants ha de fer-se també sense afectar aqueix horitzó orgànic, de manera que la recuperació de la comunitat vegetal afectada siga més factible. Encara que no apareix reflectit en l'informe del Servei de Vida Silvestre, pel fet que la zona està cartografiada a escala 1:50.000, hi ha una altra zona amb hàbitats gipsícoles que pot ser afectada pel traçat. Aquesta zona ha sigut identificada en l'informe realitzat pel Grup Naturalista Helíaca de Monòver i s'ha contrastat amb els tècnics del Servei d'Infraestructures Hidràuliques Urbanes, que coincideixen en la seua existència. La seua existència està entre els PK 6+600 i 7+500.  
  
De la intervenció arqueològica desenvolupada amb motiu del projecte en les Obres de la nova conducció del marge esquerre del posttransvasament Xúquer-Vinalopó. 1a Fase. Tram embassament del Toscar-Agost (Monòver, Novelda, Monforte del Cid, Petrer i Agost), es desprén:  
1. La presència de restes arqueològiques mobles en la parcel·la 27 del polígon 41 del cadastre de rústica d'Agost, d'escassa caracterització, no associat a restes d'estructures constructives visibles.  
2. La presència de 13 béns immobles de naturalesa etnològica i/o arquitectònica de divers origen i consideració (encara que 5 d'aquests béns pertanyen a una mateixa infraestructura, l'actual Via Verda Agost-Maigmó)  
3. L'absència de béns d'interés paleontològic  
  
Consideracions ambientals  
És objecte de la present declaració d'impacte ambiental la conducció del marge esquerre del posttransvasament Xúquer-Vinalopó, en el tram entre l'embassament del Toscar i Agost, en línies generals, i en el projecte, el tram 0, entre el PK 0 i el 2+800.  
La següent valoració es realitza considerant el traçat de les conduccions facilitat en data 20 de febrer de 2017, excepte el tram 0, des del PK 0 al 2+800, que es realitza amb el traçat definitiu presentat en data 18 de juliol de 2017, i la seua modificació presentada en data 24 de juliol de 2017. Atés que segons consta en la nota de règim intern de 18 de juliol de 2017, el traçat definitiu en els trams successius en què es desglossa, a partir del PK 2+800, pot patir sensibles variacions, l'aprovació definitiva de cada un dels dits trams i, en conseqüència, la seua corresponent licitació quedarà supeditada a una resolució complementària a la present declaració d'impacte ambiental, que serà formulada per l'òrgan ambiental. Per a l'emissió de les dites resolucions complementàries l'òrgan substantiu presentarà en format pdf i paper amb les escales següents:  
- planta E 1/5.000  
€ perfil longitudinal E 1/500  
€ seccions transversals E 1/100, adjuntant les seccions transversals cada 50 m, així com la planta de la conducció (en què s'observen els PK) en format shape.  
En la definició definitiva de la resta de tram, s'haurà d'evitar l'afecció a:  
- ribera del riu Vinalopó  
- forest d'utilitat pública «Conjunt de forests de Novelda»  
- oms ubicats en la rambla del Desexat  
- hàbitats d'interés comunitari 1520\* Vegetació gipsícola ibèrica, entre els PK: 6+600 a 7+500; 8+500 a 9+000; 11+100 a 12+300; i 12+900 a 13+400  
€ restes arqueològiques, etnològics o arquitectònics  
En el cas que en els dits trams siga inevitable l'afecció als elements anteriorment detallats, s'establiran les mesures correctores i protectores adequades.  
La major part de la conducció es fa coincidir amb camins existents. Després del període d'informació al públic i les consultes a les administracions públiques afectades, el promotor ha procedit a revisar-ne el traçat, atenent el contingut de les al·legacions presentades. En la mesura que siga possible, s'ha intentat situar la traça de la nova conducció ocupant camins o veredes de titularitat pública i evitant travessar finques particulars, tenint en compte que no es permeten radis de curvatura inferiors a 170 m i 230 m en els casos de trams de longitud de canonada de 8,80 m i 12 m respectivament i que l'amplària de la plataforma de treball ha de ser d'uns 15 m d'amplària (valor que excedeix l'amplària dels camins).  
Es proposa un jalonament en el perímetre de la zona d'obres contigu amb la vegetació natural. No obstant això, es recomana que aquest jalonament es realitze al llarg de tot el traçat, amb l'objectiu d'evitar el trasbals de maquinària i operaris a zones externes a l'obra (condicionant 1.1 del punt tercer d'aquesta resolució)  
Durant l'execució de l'obra, en l'encreuament dels barrancs i llits s'ha optat per continuar mantenint la infraestructura subterrània i realitzar els encreuaments perpendicularment als llits. Els moviments de terra necessaris per a configurar la plataforma, així com la maquinària necessària, augmentarà la terbolesa de l'aigua. És també possible que es produïsquen abocaments accidentals que afecten la qualitat de l'aigua. El tram 0 entre els PK 2+770 i 2+800 creua la rambla de Xinorla.  
Per a protegir els llits d'aigua, l'estudi d'impacte ambiental estableix que l'excavació dels llits de rius, barrancs i rambles es realitzarà preferentment quan aquests es troben secs, que s'evitarà el pas de vehicles especialment de maquinària pesant pel llit i, que en els casos que es presumisquen riscos d'erosió, es disposaran barreres de retenció de sediments en les proximitats dels llits travessats, que permetran la retenció dels sediments arrossegats per l'escolament. Aquestes barreres seran retirades en finalitzar la construcció. No obstant això, es considera necessària l'ocupació d'aquestes barreres en tots els encreuaments de llits, no sols en aquells que es presumisquen riscos d'erosió. Així doncs l'ocupació d'aquestes mesures haurà de fer-se extensible i amb caràcter general a tots els llits identificats (condicionant 1.2 del punt tercer d'aquesta resolució). En el tram 0, en l'encreuament amb la rambla de Xinorla hauran d'emprar-se.  
Com a conseqüència del pas de maquinària i del moviment de terres es produirà un augment de sòlids en suspensió en l'atmosfera. El soroll vindrà produït, fonamentalment, pel funcionament de la maquinària i els vehicles d'obra.  
Respecte de la contaminació atmosfèrica i acústica s'han establit les mesures més freqüents en projectes d'infraestructures, açò és: reg periòdic amb aigua de les superfícies de trànsit, pistes d'accés i zones de carreteig (per mitjà de cisternes a raó de 2,5 l/m²); cobriment de materials i camions i de material apilat; per al trànsit per carreteres es llavaran les rodes dels camions; es reduirà la velocitat de circulació i als voltants de l'obra per a evitar l'alçament de pols; selecció de maquinària amb característiques ambientals favorables, s'estableix el primer control sobre les emissions de la maquinària d'obra; seguiment de la reglamentació sobre la inspecció tècnica de vehicles (ITV) establida per la Direcció General de Trànsit, atenent acuradament la data límit establida per a cada vehicle.  
  
Els principals impactes que poden produir-se sobre el sòl són la seua alteració (per la formació de la plataforma i excavació-cobriment de la rasa), compactació (per pas del trànsit de maquinària) i contaminació (per abocaments accidentals). Per al tram «0» els excedents de l'excavació resulten un volum de 4.200 m³.  
  
En les seccions transversals corresponents al tram 0 s'aprecia que, amb caràcter general, es disposa dels 15 m lliures que permeten l'execució de la rasa, marges de seguretat, el pas de la maquinària, l'arreplega del tub i de la terra extreta per a aquesta. En la secció transversal del PK 1+100 es realitza un desmunt i es preveu la reposició del mur actual. En la secció transversal del PK 2+730 és necessari un farciment de terra vegetal.  
Haurà de procedir-se amb la màxima atenció extraient-se les capes del sòl, sense mesclar-se, per a després situar-les en la seua estratigrafia original. En tots els casos es respectarà la fisonomia inicial del curs afectat i el seu comportament hidrològic, i es mantindrà el flux de l'aigua en condicions semblants a les que presentava amb anterioritat al pas de la conducció.  
Respecte de la gestió de terres, amb el material excavat i el sobrant de l'explanació es fabricarà el material granular necessari per al farciment de protecció de les canonades i per a la reposició de camins.  
  
El material sobrant final (4.200 m³) haurà de ser transportat fins a les zones d'arreplega on es condicionarà per mitjà de retroexcavadora per a la seua posterior utilització en l'execució d'altres obres que tinguen lloc en la zona. Atés que no es determina en el projecte quines seran les zones on es depositaran les terres sobrants, es considera adequat que en el programa de vigilància ambiental, durant la fase d'execució de les obres, es determine amb exactitud els llocs on es realitzaran aquests abocaments i es procedisca al seguiment i restauració ambiental.  
  
Durant la fase de desbrossament i rebuig de la pista de treball es produirà un impacte directe sobre la vegetació.  
En els trams en què hi ha formacions arbòries limítrofes, hi ha un risc d'afecció a branques i copes que es projecten sobre la zona d'obra a causa del moviment de la maquinària. Per a la prevenció de danys mecànics a branques i copes per aquesta causa, es preveu l'execució, abans de l'inici de les obres i de forma puntual, de podes degudament justificades de les branques que presenten un major risc d'afecció per la maquinària d'obra. Les podes seran realitzades únicament per personal especialitzat en la matèria.  
En el sòl forestal, els treballs hauran d'ajustar-se a les prescripcions del Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants. En el tram 0, entre el PK 2+080-2+200 i 2+280-2+800 s'afecta terreny forestal segons la cartografia de l'Inventari Forestal i segons el PATFOR, per la qual cosa s'hauran de complir les normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals (condicionant 1.3 del punt tercer d'aquesta resolució)  
  
En el PK 13+900 s'afecta la forest d'utilitat pública denominada «Conjunt de forests de Novelda», per això, abans de l'inici de les obres, se sol·licitarà l'ocupació de la forest pública «Conjunt de forests de Novelda».  
En els punts d'encreuament de la infraestructura amb les vies pecuàries, segons l'informe del Servei Territorial d'Alacant, abans de l'inici de les obres s'haurà de sol·licitar ocupació del domini públic pecuari. Es considera adequat que en el programa de vigilància ambiental s'aporten les dites sol·licituds i ocupacions pertinents (veja el condicionant 2 del punt tercer d'aquesta resolució).  
S'estableix que quan s'afecte exemplars arboris, una vegada concloses les obres, es procedirà a replantar aquestes espècies vegetals en el seu lloc d'origen.  
L'estudi d'impacte ambiental proposa com a mesura l'adequat tractament de marges per a facilitar el creixement de la vegetació de ribera i evitar l'erosió per mitjà de l'ocupació de geotèxtils o materials semblants que permeten fixar la vegetació.  
Es durà a terme la restauració ambiental de l'àrea afectada. Es restaurarà la cobertura vegetal en tota la zona d'afecció, especialment en els marges dels llits, talussos i terraplens així com zona forestal per a evitar l'erosió del terreny. Per a això s'utilitzarà espècies adequades a les condicions edafoclimàtiques de la zona i en general, que requerisquen un baix manteniment. Les espècies emprades conservaran el paisatge tradicional i en el cas de zones forestals s'empraran espècies amb capacitat de rebrot després d'incendis.  
El projecte no afecta béns arquitectònics o arqueològics. Des de la consideració del patrimoni paleontològic, aquesta no serà significativa. Des de la consideració del patrimoni etnològic, hi ha 13 béns immobles de naturalesa etnològica i/o arquitectònica de divers origen i consideració. No obstant això, s'han d'incloure les següents mesures de protecció del patrimoni paleontològic i etnològic que consten en l'informe de la Direcció General de Cultura i Patrimoni (condicionant 1.4 d'aquesta resolució):  
- Seguiment arqueològic del desenvolupament de les obres de construcció.  
- Sondejos en la proximitat del jaciment arqueològic documentat.  
  
- En cas d'afecció a béns immobles de caràcter etnològic i arquitectònic s'evitarà l'afecció directa de les obres, i en cas que no siga possible, es procedirà prèviament a la documentació exhaustiva del bé, amb l'alçament de plantes i alçats, documentació fotogràfica i descriptiva que acompanyarà a la corresponent memòria documental que es remetrà a la Direcció General de Patrimoni i Cultura, i, una vegada finalitzades les obres en aquest tram, es procedirà a reposició original de les parts afectades restituint-les amb la mateixa tècnica i material original.  
  
- En cas d'afecció als marges de pedra seca, s'evitarà l'afecció dels evacuadors en detriment del marge de pedra seca, així com en el cas dels conjunts hidràulics s'evitarà l'afecció dels elements més notables, es consideren de menor rellevància els canals o séquies secundàries de menor singularitat. Si s'afecten aquests béns, es procedirà a la seua senyalització i abalisament i s'evitarà que siguen afectats de cap manera.  
- S'haurà de tindre màxima cautela en l'element 9.5 Pont del Forn del Vidre i estudiar mesures concretes per a la mínima afecció i impacte sobre l'esmentat element patrimonial.  
Amb la posada en funcionament de la infraestructura s'espera que l'ocupació de l'aigua rebuda per la conducció permeta reduir les captacions d'aigües subterrànies i, en conseqüència, millorar la qualitat dels recursos en els aqüífers i assolir els objectius ambientals.  
Encara que es tracta d'una rasa soterrada, l'impacte paisatgístic durant la fase d'ús de la infraestructura ve determinat pel manteniment lliure de la superfície davall la qual es troba la rasa, per a poder realitzar labors de manteniment i conservació de la conducció.  
  
S'han previst activitats de vigilància ambiental durant la fase d'execució d'obres i durant la fase d'explotació de la infraestructura.  
  
S'estableix a continuació com haurà de realitzar-se el seguiment ambiental per part de l'òrgan substantiu (condicionant 2 del punt tercer d'aquesta resolució):  
- L'òrgan substantiu notificarà a l'òrgan ambiental l'inici de la fase d'execució de cada un dels trams.  
- Al final de l'execució de cada un dels trams l'òrgan substantiu notificarà el final de la fase d'execució i adjuntarà un informe sobre el resultat de la vigilància ambiental durant l'execució del tram. L'informe contindrà, com a mínim:  
- una descripció de l'evolució de les obres  
- una descripció de les mesures correctores i protectores dutes a terme en el tram  
- reportatge fotogràfic sobre les mesures  
- relació de documents generats de caràcter ambiental (resultat del seguiment arqueològic, certificacions de maquinària; ocupacions de vies pecuàries, ocupacions de forest pública?)  
- atés que no es determina en el projecte quines seran les zones on es depositaran les terres sobrants, s'aportarà l'estudi d'alternatives per a la seua reutilització o abocament, indicant finalment la solució triada.  
  
- Així mateix, l'òrgan substantiu davant d'imprevistos de caràcter ambiental remetrà a l'òrgan ambiental, un informe sobre aquests fets concrets, que incloguen les mesures correctores i/o protectores que s'han establit i un seguiment dels resultats obtinguts.  
- L'òrgan substantiu notificarà a l'òrgan ambiental l'inici de la fase d'explotació de la conducció.  
- Al cap del primer any de la posada en servei de la conducció, l'òrgan substantiu adjuntarà un informe sobre el resultat de la vigilància ambiental durant aqueix període.  
  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la declaració d'impacte ambiental ordinària, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 41.2 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en la secció 1a del capítol II de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article 13 del Decret 158/2015, de 28 de juny, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural (modificat pel Decret 73/2017, de 2 de juny) atribueix a la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental la competència sobre avaluació ambiental de plans i programes i de projectes.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte de «Nova conducció del marge esquerre del posttransvasament Xúquer-Vinalopó. Primera fase. Tram embassament del Toscar-Agost», sempre que es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establits en l'epígraf segon i tercer d'aquesta declaració.  
  
Segon  
La licitació de cada un dels trams en què es pretenga executar la conducció del marge esquerre del posttransvasament Xúquer-Vinalopó quedarà supeditada a una resolució complementària a la present declaració d'impacte ambiental, per a cada un dels trams, en la que l'òrgan ambiental puga pronunciar-se sobre els efectes ambientals que es deriven del traçat definitiu.  
  
Tercer  
1. El projecte i la proposta de mesures correctores i protectores haurà de completar-se amb les següents mesures, detallades en el cos d'aquesta declaració d'impacte ambiental, que hauran d'executar-se en la fase corresponent de la carretera (execució, garantia o funcionament):  
  
1.1. Es jalonarà tot el traçat de la conducció, per a evitar el trasbals de maquinària i operaris a zones externes a l'obra.  
1.2. Es disposaran barreres de retenció de sediments en les proximitats de tots els llits travessats per la conducció.  
1.3. En el sòl forestal, els treballs hauran d'ajustar-se a les prescripcions del Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants. En concret, en el tram 0, s'aplicaran entre els PK entre el PK 2+080-2+200 i 2+280-2+800  
  
1.4. Mesures en matèria de patrimoni:  
1. Mesures preventives generals  
1.a. La magnitud de les obres a desenvolupar aconsella la realització d'un seguiment arqueològic del desenvolupament de les obres de construcció i d'aquelles altres obres complementàries siguen necessàries per a l'execució d'aquest projecte.  
1.b. El seguiment tindrà un caràcter intensiu en aquells llocs on s'haja documentat l'existència de béns integrants del patrimoni cultural valencià i que apareixen arreplegats en l'apartat de resultats de la present memòria.  
1.c. La modificació ostensible, més enllà dels 50 m de la banda de prospecció, requerirà una prospecció arqueològica prèvia del nou traçat, amb el consegüent informe patrimonial i l'evacuació del permís corresponent dels serveis territorials de la Conselleria de Cultura.  
  
2. Mesures correctores de caràcter específic:  
2.a. Quant al jaciment arqueològic documentat es proposa la realització de sondejos del tram afectat amb l'objectiu de testar la presència o no de restes arqueològiques, a desenvolupar al llarg de tota la banda de prevenció delimitada, segons el pla núm. 10 de localització de jaciments arqueològics. L'aparició de restes arqueològiques en els sondejos comportarà l'excavació integral de totes les restes que hagen de ser afectades.  
2.b. Quant a la resta de béns immobles de caràcter etnològic i arquitectònic s'evitarà l'afecció directa de les obres, sempre que les condicions tècniques del projecte així ho permeten, i es modificarà la traça si és possible. Si algun dels béns és alterat o desmantellat, parcialment o totalment, per imperatius tècnics, s'executarà per la zona de menor valor patrimonial a determinar pel tècnic arqueòleg designat per al seguiment arqueològic. Així mateix, es procedirà prèviament a la documentació exhaustiva del bé, amb l'alçament de plantes i alçats, documentació fotogràfica i descriptiva que acompanyarà la corresponent memòria documental que es remetrà a la Direcció General de Patrimoni i Cultura. Una vegada finalitzades les obres en aquest tram es procedirà a la reposició original de les parts afectades restituint-les amb la mateixa tècnica i material original.  
2.c. En el cas concret dels marges de pedra seca, s'evitarà l'afecció dels evacuadors en detriment del marge de pedra seca, així com en el cas dels conjunts hidràulics s'evitarà l'afecció dels elements més notables, es consideren de menor rellevància els canals o séquies secundàries de menor singularitat.  
2.d. En previsió que aquests béns siguen afectats per la plataforma de 15 m d'ample que necessita l'execució de la rasa com a espai auxiliar per a arreplega de terres, materials, etc. es procedirà a la seua senyalització i abalisament i s'evitarà que siguen afectats de cap manera.  
   
Es considera que pot existir afecció al patrimoni etnològic i que per tant són oportunes les mesures correctores proposades en la present memòria per a la seua execució durant les obres del projecte. Especialment s'haurà de tindre màxima cautela en l'element 9.5 Pont del Forn del Vidre. S'entén per la planimetria entregada del projecte que la conducció salva l'esmentat barranc passant pel pont esmentat, així doncs el projecte haurà d'estudiar mesures concretes per a la mínima afecció i impacte sobre l'esmentat element patrimonial.  
  
2. El Programa de vigilància ambiental haurà d'incloure:  
- L'òrgan substantiu notificarà a l'òrgan ambiental l'inici de la fase d'execució de cada un dels trams.  
- Al final de l'execució de cada un dels trams l'òrgan substantiu notificarà el final de la fase d'execució i adjuntarà un informe sobre el resultat de la vigilància ambiental durant l'execució del tram. L'informe contindrà, com a mínim:  
- una descripció de l'evolució de les obres  
- una descripció de les mesures correctores i protectores dutes a terme en el tram  
- reportatge fotogràfic sobre les mesures  
- relació de documents generats de caràcter ambiental (resultat del seguiment arqueològic, certificacions de maquinària; ocupacions de vies pecuàries?)  
- atés que no es determina en el projecte quines seran les zones on es depositaran les terres sobrants, s'indicarà amb exactitud els llocs on es realitzaran aquests abocaments i es procedirà al seguiment i restauració ambiental.  
- Així mateix, l'òrgan substantiu davant d'imprevistos de caràcter ambiental remetrà a l'òrgan ambiental, un informe sobre aquests fets concrets, que incloguen les mesures correctores i/o protectores que s'han establit i un seguiment dels resultats obtinguts.  
- L'òrgan substantiu notificarà a l'òrgan ambiental l'inici de la fase d'explotació de la conducció.  
3. El projecte i l'estudi d'impacte ambiental inclouran en el seu pressupost totes les mesures correctores i/o protectores previstes en l'estudi d'impacte ambiental i en la present declaració d'impacte ambiental, així com el seu programa de vigilància ambiental i les modificacions que s'hi han introduït.  
4. Qualsevol canvi del projecte que tinga lloc després de l'emissió d'aquesta declaració d'impacte ambiental (ja siga prèviament a l'inici de les obres, siga durant la seua execució o durant la seua explotació) i puga suposar una modificació substancial des del punt de vista de les afeccions ambientals, haurà de ser comunicada a l'òrgan ambiental, que determinarà si és procedent l'avaluació dels seus efectes en el medi ambient i l'establiment, si és el cas, de mesures correctores i/o protectores.  
  
Quart  
Notificar a les parts interessades que, contra la present resolució, no es pot interposar cap recurs, sense perjuí dels que, si és el cas, pertoquen en via administrativa i judicial davant de l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Cinqué  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 41 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
  
  
València, 31 de juliol de 2017.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
València, 18 d'agost de 2017.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.