Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9722, del 10-11-2023 (2023/10239)

RESOLUCIÓ de 28 de setembre de 2023, de la Direcció General d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe ambiental i territorial estratègic del Pla de mobilitat urbana sostenible de Massalfassar. Expedient 40/7668-OGG.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9722

Data del DOGV
:   10-11-2023

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2023/10984


Data del document
:   28-09-2023

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 28 de setembre de 2023, de la Direcció General d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe ambiental i territorial estratègic del Pla de mobilitat urbana sostenible de Massalfassar. Expedient 40/1876-OYW. [2023/10610]  
De conformitat amb l'article 53.7 del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, que estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de l'informe ambiental i territorial estratègic, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana l'informe ambiental i territorial estratègic corresponent a l'expedient 40/5845-AMS Massalfassar (València).  
  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Objecte Pla de mobilitat urbana sostenible de Massalfassar  
Tràmit Avaluació ambiental estratègica del pla  
Promotor Ajuntament de Massalfassar  
Autoritat substantiva Ajuntament  
Localització Massalfassar (València)  
Núm. expedient 040/6014-GLW  
  
  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió celebrada el 5 de març de 2021, va adoptar el següent:  
Acord:  
Vista la proposta d'informe ambiental i territorial estratègic del Pla de mobilitat urbana sostenible (PMUS) de Massalfassar, en els següents termes:  
A. Fonaments pels quals se sotmet el pla a avaluació ambiental estratègica  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE, del Parlament Europeu i del Consell, de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta directiva s'incorpora al dret intern espanyol mitjançant la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret autonòmic mitjançant la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
La Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, estableix en l'article 6 quins plans i programes, així com les modificacions d'aquests, estan sotmesos a avaluació ambiental estratègica de conformitat amb els procediments establits en la legislació d'avaluació ambiental.  
D'acord amb el que estipula l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental determinarà si un pla o programa ha de ser objecte d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada o ordinària, en els supòsits que s'hi preveuen i tenint en compte els criteris establits en l'annex VIII de la Llei, tot això amb la consulta prèvia a les administracions públiques afectades i d'acord amb les fases de la tramitació exposades en l'article 49. En aquest context, l'avaluació ambiental estratègica és aplicable als plans de mobilitat.  
B. Document inicial estratègic  
B.1 Documentació aportada  
En data 5 de març de 2019 va tindre entrada, en el Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica de la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental, la sol·licitud de l'Ajuntament de Massalfassar per a iniciar el procés d'avaluació ambiental i territorial estratègica de l'esborrany del Pla de mobilitat urbana sostenible (PMUS) de Massalfassar juntament amb el document inicial estratègic (DIE).  
Posteriorment, l'Ajuntament de Massalfassar remet notificació, de data d'entrada 16 d'abril de 2019, en què s'adjunta un nou document de PMUS, signat digitalment.  
La documentació aportada és conforme al que estableix l'article 50 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
La documentació queda constituïda pels documents següents:  
1. Document inicial estratègic (DIE)  
2. Esborrany del Pla de mobilitat urbana sostenible.  
La Subdirecció General d'Avaluació Ambiental comunica l'obertura de l'expedient (exp. 40/0045-WVC) en escrit de data 6 de maig de 2019.  
  
Té entrada en el Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica, el 15 de novembre de 2019, l'escrit de l'Ajuntament de Massalfassar en el qual es fa arribar la Resolució d'alcaldia, de 28 d'octubre de 2019, per la qual, després de les reunions mantingudes amb el Servei de Mobilitat, es va considerar necessari adaptar el PMUS dins de l'àmbit d'aquestes competències, per la qual cosa comunica que s'està treballant en la revisió d'un nou document.  
El 4 de febrer de 2020, el Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica efectua un requeriment a l'Ajuntament de Massalfassar de la documentació pendent.  
El 31 de juliol de 2020, té entrada en el Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica la documentació corresponent a la nova versió del PMUS, juntament amb un informe del Servei de Mobilitat, de 30 de juny de 2020, sol·licitat directament per l'Ajuntament de Massalfassar.  
  
B.2. Informació territorial  
El municipi de Massalfassar, situat a la comarca de l'Horta Nord a la província de València, té una població de 2.462 habitants (segons l'IVE a 01.01.2017). La superfície del terme municipal és de 2,53 km². Se situa a una altitud de 12 msnm i a una distància d'11,9 km de València.  
Limita amb la mar Mediterrània a l'est; Massamagrell i València (Rafalell i Vistabella) al nord; Museros a l'oest, i Albuixec al sud. La superfície és completament plana, amb sediments quaternaris del període holocé. La marjal es va transformar artificialment, ja que se'n va omplir i elevar el nivell.  
El terme de Massalfassar està travessat de nord a sud per la V-21, que uneix l'AP-7 a l'altura de Puçol amb la ciutat de València, i d'est a oest per la CV-32, que uneix la V-21 amb la CV-300 al terme de Museros. Es troba al seu terme, a més, l'estació de Massalfassar, que té servei de la línia C-6 de Rodalia València. El municipi és, així mateix, fàcilment accessible amb bicicleta, tant a través de la Via Xurra que discorre en aquest tram paral·lela a la CV-300 com a través de la ruta de la Via Augusta, que circula per Massalfassar entre Rafelbunyol i Mauella.  
  
No obstant això, encara no té solucionada la circulació a l'interior del municipi, i és necessària la realització del carril bici que travessarà el municipi d'est a oest.  
L'àmbit d'actuació del PMUS és el terme municipal de Massalfassar. En aquest àmbit, ha de planificar actuacions de caràcter municipal, si bé han de considerar-se influïdes i en funció d'actuacions supramunicipals en matèria de mobilitat que requereix Massalfassar que han de considerar-se dins del Pla de mobilitat metropolitana de València (PMoMe València), i estan sent sotmeses a avaluació ambiental i territorial estratègica ordinària amb la tramitació del PMoMe de València.  
  
El PMUS de Massalfassar recull, doncs, les actuacions de competència municipal, situades totes en sòl urbà consolidat (excepte la connexió a l'estació del tren i els camins rurals, que s'estenen a través de sòl no urbanitzable).  
B.3. Planejament vigent  
El planejament vigent al municipi és el Pla general amb aprovació definitiva parcial (d'acord amb la base de dades d'Urbanisme) per la Comissió Territorial d'Urbanisme de València, el 7 de novembre de 2007 (BOP de 15.04.2009).  
El Pla general de Massalfassar va ser sotmés a avaluació ambiental (exp. 131/1875-ENB), i es va emetre en data 25 de juny de 2007 una declaració d'impacte ambiental amb condicionants.  
Segons l'esborrany presentat, el sòl urbà de Massalfassar està configurat per un nucli residencial compacte, dos nuclis industrials i un altre de comercial. La comunicació entre aquests espais és, hui dia, mitjançant vies de trànsit rodat. Els espais no urbanitzats tenen un alt valor mediambiental, per la seua naturalesa agrària o natural, relacionada amb les zones humides, amb elements etnològics d'interés, com les ceberes tradicionals, el safareig, les séquies, els camins històrics i la seua platja natural.  
Relacionat amb el PMUS, s'han avaluat diferents figures de planejament tant a escala supramunicipal com de desplegament del pla general, que tenen relació amb la mobilitat i que han de ser considerades en aquest tràmit ambiental:  
• Plad'acció territorial d'ordenació i dinamització de l'Horta de València (PATODHV).  
- Aprovat per Decret 219/2018 del Consell.  
- El PATODHV desclassifica part del sòl urbanitzable sense programar del PGOU, i deixa una franja perimetral a l'entorn de sòl consolidat per a la zona d'amortiment d'impacte sobre l'horta, que s'emprarà per a la creació de recorreguts ciclistes i per als vianants, i es crearà, a més, un sector de recuperació de l'horta en el cantó nord del sòl urbà.  
  
- Entre les seues directrius quant a qüestions de mobilitat, estableix:  
- Article 59. Objectius generals d'implantació de noves infraestructures:  
«Afavorir la relació de les infraestructures de mobilitat amb l'ús públic de la infraestructura verda».  
- Article 63. Vies de distribució que discorren per espais agraris sensibles. «d) Potenciar la mobilitat sostenible fomentant el trànsit per als vianants i ciclistes»  
- Article 71. Itineraris verds  
Aquesta xarxa posa en valor trets característics del paisatge i estarà formada, entre altres, segons l'apartat 2.a, per «una xarxa principal de connectivitat metropolitana integrada per camins per a vehicles no motoritzats dissenyats segons criteris de mobilitat sostenible que connecten els nuclis de l'Horta i discorren per vies de comunicació i vores urbanes en la major part del seu recorregut, així com vies pecuàries».  
  
- En la cartografia del PAT s'incorpora la següent ordenació:  
- El total del municipi es troba en àrea de protecció de l'horta, grau 3 (H3).  
- Una xicoteta part pegada al sud del nucli urbà es considera zona rural comuna  
- Al nord del nucli urbà, es considera una zona de sectors de recuperació de l'horta.  
 Pla d'acció territorial de la infraestructura verda del litoral de la Comunitat Valenciana (PATIVEL).  
- Aprovat per Decret 58/2018 del Consell.  
- Entre les directrius, quant a l'àmbit de la mobilitat, estableix:  
- Art. 1 Naturalesa, objectius i vinculació.  
g) Facilitar l'accessibilitat i la mobilitat per als vianants i els ciclistes en el litoral i en les seues connexions amb l'interior del territori.  
- Article 17. Ordenació i gestió de la Via Litoral de la Comunitat Valenciana  
«1. La Via del Litoral és un eix estructural que articula els nuclis costaners i forma part de la infraestructura verda del litoral. És un itinerari apte per als sistemes de mobilitat no motoritzada, possibilita el recorregut íntegre del litoral i connecta físicament i funcionalment els elements i espais de major valor ambiental, cultural i paisatgístic d'aquest àmbit.  
2. La planificació territorial i urbanística integrarà en la seua ordenació i gestió la Via del Litoral, podrà proposar alternatives al traçat i establir connexions amb eixos verds de característiques paregudes. En la mesura que siga possible, el traçat discorrerà per la zona de servitud de trànsit».  
- D'acord amb la cartografia del PATIVEL:  
- Els sòls corresponents a la zona rural del municipi se situen quasi íntegrament dins de l'àmbit de connexió, bé com a àmbit ampliat (fins a 1.000 m des de la línia de costa) bé com a àmbit de connexió (fins a 2.000 m des de la línia de costa).  
 Pla d'acció territorial de l'àrea metropolitana de València  
- No aprovat definitivament, però compta, des del punt de vista ambiental, amb document d'abast de l'estudi ambiental i territorial estratègic de data 27 de juliol de 2017 (exp. 60/6895-NVQ).  
- D'acord amb l'esborrany del document, una de les tres visions des de la qual desplega aquest pla és la de les infraestructures de mobilitat, de manera coordinada amb el PMoMe com a pla metropolità sectorial en matèria de mobilitat.  
 Pla de mobilitat metropolitana de València  
- Tampoc ha sigut aprovat definitivament, però compta, des del punt de vista ambiental, amb document d'abast de l'estudi ambiental i territorial estratègic aprovat per la Comissió d'Avaluació Ambiental el 26 de setembre de 2019 (exp. 27/9449-HOS).  
- La localitat de Massalfassar, d'acord amb l'esborrany del pla, es troba dins de l'àmbit estricte del PMoME.  
- Entre els objectius del PMoMe proposats, en relació amb el PMUS de Massalfassar, podem assenyalar, entre altres:  
- Objectiu 2: potenciar el transport públic.  
- Objectiu 3: recuperar espai de la via pública per als mitjans no mecanitzats de transport (vianants i ciclistes).  
- Objectiu 4: millorar la seguretat dels desplaçaments, reduir l'accidentalitat i focalitzar les actuacions atenent l'usuari més vulnerable.  
  
- Objectiu 5: suprimir barreres als desplaçaments de les persones amb mobilitat reduïda (accessibilitat universal).  
- Objectiu 6: gestionar eficaçment el trànsit i el sistema d'estacionament, potenciant el transport públic i els mitjans no mecanitzats de desplaçament.  
- Objectiu 8: reduir les emissions contaminants i el soroll i garantir un consum energètic més eficient en l'àmbit de la mobilitat.  
- Objectiu 9: introduir progressivament noves tecnologies aplicades a la mobilitat per a facilitar la coordinació tarifària, l'intercanvi modal, la millora de l'accessibilitat, la reducció de l'accidentalitat, la informació en temps real i la comoditat de l'usuari.  
- Objectiu 11: facilitar criteris de mobilitat sostenible per a una política urbanística i territorial que aposte per la ciutat compacta mediterrània.  
- Objectiu 12: promoure la participació ciutadana més àmplia.  
- Objectiu 13: informar i educar la població.  
- D'altra banda, entre les propostes del PMoMe es troben aquelles en les quals la Conselleria ha de ser un catalitzador municipal i que, per ser objecte de la competència municipal, han de recollir-se en el PMUS.  
- Subvenció de la redacció i implantació de PMUS municipals.  
- Xarxes ciclistes.  
- Projectes de conversió en zona de vianants.  
- Millorar l'eficiència de la flota de vehicles (elèctrics, híbrids).  
- Implantar xarxa de punts de recàrrega.  
- Actuacions de disseny urbà que afavorisquen el transport públic.  
- Definició i gestió de zones de baixes emissions.  
 Pla especial de reserva de sòl dotacional. Carril per a ciclistes i vianants «Camins a la Mar»  
- Encara en tramitació, va passar la fase d'avaluació ambiental pel procediment simplificat mitjançant informe ambiental i territorial estratègic aprovat per la Comissió d'Avaluació Ambiental de 24 de gener de 2019 (exp. 50/4134-UTS).  
- Aquest pla especial té per objecte determinar el traçat bàsic de la xarxa viària per a ciclistes i vianants més adequat per a connectar els nuclis urbans de Museros i Massalfassar amb la mar i establir la corresponent reserva de sòl dotacional, que permetrà la futura execució del carril per a ciclistes i vianants de Massalfassar «Camins a la Mar».  
- Aquest pla es complementa amb dues actuacions més: la passarel·la per a ciclistes i vianants que es projecta executar sobre la V-21 en el seu tram final i el carril bici que s'executarà al costat del desdoblament de la carretera CV-32 (carretera de la Gombalda) al seu pas pels termes municipals de Museros i Massamagrell. Aquestes actuacions previstes en el seu moment per la Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori permetran connectar la zona de platges amb l'itinerari per a ciclistes i vianants de la Gombalda que comunica el Parc Natural de la Serra Calderona amb l'Horta Nord.  
- S'hauran de tindre en compte les determinacions de la IATE per a la redacció del PMUS de Massalfassar.  
B.4. Objecte de la proposta del PMUS.  
Àmbit de l'actuació  
Encara que el PMUS preveu tot el terme i la relació de tots els espais d'aquest, les actuacions que es duran a terme se centren al nucli urbà de la població i el sòl urbanitzable annex a aquest que conserva el Pla d'acció territorial d'ordenació i dinamització de l'Horta de València (a partir d'ara, PATODHV).  
Les actuacions previstes en el sòl urbà i urbanitzable aprofitaran la infraestructura de la ronda prevista pel PGOU, preveient, a més de les determinacions del PATODHV, el Pla especial de reserva de sòl dotacional per al carril per a ciclistes i vianants de Massalfassar «Camis a la Mar», actualment en tramitació, així com el projecte de passarel·la sobre la V-21 que li dona continuïtat.  
Així mateix, es tindrien en compte les actuacions existents que s'han previst, en la redacció del PMUS, a més del que es descriu en els apartats anteriors, els itineraris existents al terme i que es consideren d'interés, com ara:  
 Connexió amb l'estació de tren:  
- Es tracta de l'antic camí de l'estació, que connecta amb el parc del Llavaner i que, recorrent una ruta enjardinada, arriba fins a l'estació de ferrocarril. Aquesta infraestructura existent només precisa actuacions en millora d'accessibilitat, paviments i il·luminació.  
 Camins rurals:  
- La utilització dels camins rurals com a itineraris per als vianants a l'horta només precisa la millora dels paviments en alguns d'aquests, la senyalització i, en tot cas, l'equipament de les àrees de descans o zones de visió en les fites que, després del procés de participació pública, es determinen.  
- La xarxa de camins rurals configura una trama bastant completa per als objectius que es pretenen, per la qual cosa no és necessària l'execució de nous traçats.  
- El PMUS assenyala la millora que suposaria la realització de més connexions que travessaren totes les barreres descrites (CV-32, via de ferrocarrils, autovia A-7, etc.), si bé no articula cap actuació concreta.  
En sòl no urbanitzable, les actuacions es completarien llavors amb la reorganització del trànsit i el condicionament de ferms (tipus bla) dels camins rurals existents, el parc públic definit en el PGOU i les vies de servei de titularitat municipal que figuren en el PGOU, sense requerir, per tant, la tramitació de cap modificació de planejament que afecte el sòl no urbanitzable, per la qual cosa la tramitació podria realitzar-se en seu municipal i pel procediment simplificat d'elaboració i aprovació dels plans que recull la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana (a partir d'ara, LOTUP).  
Anàlisi i diagnòstic  
Segons el pla, en l'actualitat es perceben problemes de mobilitat sostenible a l'interior del municipi. Una vegada resoltes les infraestructures que el connecten amb l'entorn, cal un estudi en profunditat per a millorar la mobilitat sostenible al nucli urbà i el seu entorn pròxim, així com la connexió amb els punts industrials i d'oci aïllats i amb els nuclis residencials més pròxims.  
Tenint en compte la topografia del municipi (plana), la seua grandària i el seu bon clima, es proposa prioritzar per tot el nucli urbà el trànsit per als vianants, fer un circuit rodat d'una sola direcció i millorar la seguretat ciclista i per als vianants per a les connexions externes al nucli urbà, prioritzant l'estació, que en aquest moment es troba molt mal comunicada.  
Si bé la connexió amb el municipi de Museros es troba resolta, cap a l'est i per la zona marítima es troben dificultats de mobilitat sostenible.  
  
En aquest àmbit del DIE s'analitza la quantitat de desplaçaments requerits pels diferents mitjans de transport, sent aquests el trànsit rodat, que inclou tot vehicle privat, el de vianants, el trànsit de bicicletes i el de vehicles públics.  
Hi ha dues zones diferenciades, el nucli urbà i els polígons. El nucli urbà presenta alguns carrers estrets, encara que, en general, el trànsit és esporàdic i les hores punta són les que presenten problemes, sobretot per la coincidència amb l'horari escolar. És poc freqüentat per habitants d'altres localitats. Els habitants de Massalfassar utilitzen majoritàriament el vehicle privat (turismes).  
Pel que fa als polígons industrials i el comercial (més freqüentats per habitants d'altres municipis), no afecten el trànsit habitual al nucli urbà, amb el problema del trànsit i d'aparcament resolt mitjançant el seu planejament.  
Quant al parc mòbil, segons les dades de la DGT, en els últims anys no hi ha incidents de sinistralitat, ni sancions greus, amb un cens de conductors de 1.574, dels quals 877 són homes i 697 dones. Pel que fa a vehicles, d'un total de 1.849, el 66 % són turismes; el 16 %, motocicletes i ciclomotors, i el 10 %, camions. S'estima que la superfície d'aparcament necessària al nucli urbà serà de 9.041,61 m²  
  
En definitiva, la problemàtica analitzada en l'esborrany del pla pel que fa a la mobilitat actual de municipi se centra en el següent:  
- Dins del nucli urbà hi ha problemes d'accessibilitat amb voreres estretes i vials en dos sentits amb una calçada exclusiva per a vehicles. Dins d'aquest, seria necessari plantejar una nova distribució viària amb carrers en un sentit que permeta la integració de l'ús ciclista, la implantació d'un itinerari escolar i la redistribució de les places d'aparcament.  
  
- Massalfassar no compta amb servei de transport públic (autobusos o taxi) que proporcione la connexió amb altres municipis o amb els diferents nuclis urbans del terme.  
La baixa freqüència del transport ferroviari i l'emplaçament de l'estació, fora del nucli urbà i amb accés per un camí asfaltat sense plataforma per als vianants, és un dels aspectes que s'han de tractar en la millora de la mobilitat.  
Objectius del PMUS  
L'objecte d'aquest pla és, dins de les condicions del territori sobre el qual s'actua, la millora de les condicions de mobilitat de la població, mitjançant la promoció de mitjans de transport no motoritzats; la millora de les condicions de mobilitat del nucli urbà; la millora i posada en valor del medi ambient natural i etnològic mitjançant la generació de  
fites en els recorreguts, i la connexió de les unitats residencials amb la resta dels usos del municipi.  
Segons l'esborrany presentat, el PMUS ha d'establir, a més de les actuacions que s'hi preveuen, el programa d'execució i la gestió posterior de cadascuna d'aquestes.  
En qualsevol cas, serà la intensitat per als vianants existent o prevista la que aconsellarà la limitació completa al trànsit de vehicles al nucli urbà. Per norma general, es recomana la implantació de vies per als vianants o amb prioritat en aquells carrers amb menys de set metres entre paraments. Així mateix, han de considerar-se aquelles sense funcionalitat dins de l'esquema de trànsit, independentment de la intensitat del flux per als vianants. En la implantació resulta aconsellable un desenvolupament per fases a partir d'eixos concrets per a estendre progressivament l'actuació a un conjunt de carrers. Tenint en compte els objectius del PMUS que es descriuen, la seua implantació temporal preveu:  
- A curt termini (1 a 3 anys)  
- La generació d'una xarxa ciclista per als vianants de connexió entre els nuclis urbans de Massalfassar, i d'aquests amb les poblacions pròximes i la xarxa de comunicació supramunicipal. Aquesta xarxa transitaria pel terme en sentit oest-est i arribaria fins a la platja.  
- La reorganització del trànsit al nucli urbà, per tal de millorar la seguretat viària per a vianants, persones amb mobilitat reduïda i ciclistes.  
- La realització del carrer en projecte després del col·legi.  
- La penetració en el nucli urbà de la xarxa per a ciclistes i vianants i els itineraris segurs per a vianants.  
- A mitjà termini (1 a 5 anys)  
- La posada en valor dels elements naturals i d'interés etnològic de l'horta de Massalfassar, amb la millora del Charquet, la creació de fites en els recorreguts projectats i l'extensió d'aquestes fins als espais naturals, imposant les mesures de protecció necessàries per a això.  
  
- Renovacions de tots els carrers del nucli urbà.  
- A llarg termini (1 a 10 anys)  
- La creació d'una xarxa de transport públic que puga substituir en la mesura del possible l'ús del vehicle de motor particular.  
- Les connexions de carril bici amb tots els nuclis urbans de Massalfassar i el seu entorn pròxim: Massamagrell, Museros i Albuixec.  
- Circumval·lació.  
- Ampliació del pàrquing del Manar al polígon industrial contigu.  
  
B.5. Estudi d'alternatives  
D'acord amb l'esborrany del PMUS i el DIE, es fan les següents consideracions sobre les alternatives que s'han d'estudiar, sense que hi haja una diferenciació entre diferents possibilitats.  
L'abast, àmbit i possible contingut de les alternatives recull la planificació d'actuacions que afecten el nucli urbà residencial quant a disseny o traçat i àmbit, per estar en tramitació els instruments de desenvolupament corresponents al «Pla director per a la definició i adequació d'itineraris ciclistes a l'Horta Nord de la província de València», els projectes de desplegament del qual (carril bici i passarel·la sobre la V21) estan subjectes a tramitació independent.  
El plantejament d'alternatives per als traçats es resoldrà en el procediment després del tràmit de participació pública, i es confirmarà o modificarà, entre altres aspectes, el traçat de l'itinerari escolar i el del carril bici, tots sobre el sòl urbà o urbanitzable del PGOU.  
  
La documentació presentada, una vegada fet el diagnòstic, planteja les següents alternatives:  
- Alternativa 0. No fer res  
- Els problemes derivats de la planificació actual continuaran creixent a mesura que s'incrementen els usuaris amb vehicles privats, ja que és el que fomenta la planificació actual.  
- Alternativa 1. Continuar planificant com fins ara, prioritzant vehicles privats  
- La qualitat de vida que es tenia quan els vehicles privats eren escassos passarà a ser història, la contaminació actual s'incrementarà.  
  
- Alternativa 2. Reorganització del trànsit, els aparcaments, la introducció del trànsit de bici i per a vianants  
- Alleujaria part de la contaminació actual, milloraria la qualitat de vida en el municipi.  
- Alternativa 3. Reorganització del trànsit, els aparcaments, la introducció del trànsit de bici i per a vianants. Potenciació de l'ús del transport públic i els vehicles elèctrics  
- Aquesta opció, a més de millorar la vida al municipi, milloraria el trànsit a les ciutats pròximes, així com la contaminació en municipis de l'interior.  
D'acord amb la documentació presentada, es tria l'alternativa 3 per ser la que més beneficia el municipi i el seu entorn. S'opta, en principi, per una solució en la qual, en general, es milloren els vials del municipi, es reorganitza l'aparcament, es fomenta l'ús d'un sistema sostenible de transport, es millora la seguretat del vianant i s'augmenta la qualitat de vida.  
Per als traçats del recorregut escolar, traçat del carril bici i dels itineraris per l'horta, s'haurà de tindre en compte el que estableix aquest document i el projecte del carril bici paral·lel a la CV-32, la connexió amb els nuclis urbans de Massalfassar del qual s'estableixen en diverses fases, atés l'elevat cost de la mesura, difícil de sufragar per un municipi menut.  
S'ha triat aquesta alternativa, tenint en compte el nombre de possibles usuaris i el cost, i en tot moment avançant cap a l'acceptació pels usuaris de criteris sostenibles de mobilitat, augmentant la seguretat viària i creant recorreguts paral·lels segurs per a ciclistes i vianants.  
  
S'opta, en principi, per una solució en la qual, en general, es milloren els vials del municipi, es reorganitza l'aparcament, es fomenta l'ús d'un sistema sostenible de transport, es millora la seguretat del vianant i s'augmenta la qualitat de vida.  
B.6. Propostes del PMUS  
D'acord amb el punt 7 del PMUS, les propostes, que recullen igualment les consideracions recollides en la participació pública, es concreten en les següents:  
1. Organització del trànsit. Carrers per a vianants:  
1.1. Mitjançant la provisió-reorganització de places d'aparcament per a facilitar l'organització del trànsit, tant rodat com per a vianants;  
- Zona de pàrquing en la part posterior de l'ajuntament, en zona del poliesportiu que descongestione el centre històric amb recorreguts per als vianants molt curts.  
1.2. Plantejament dels sentits de circulació del trànsit rodat i altres mesures per a assegurar la seguretat viària.  
• Plataforma única per a vianants i bicicletes. Zona 20.  
- Generalització del sentit únic de circulació als carrers del nucli per a la millora del trànsit rodat.  
- Realització d'una ronda perimetral, que repartisca aparcaments dissuasius en bateria i aporte un carril bici, per a fomentar els desplaçaments radials per als vianants.  
2. Millora de seguretat per a vianants i bicicletes  
- S'establiran zones 20 i 30 per a compatibilitzar l'ús de l'espai dels vehicles amb les bicis i els vianants, així com senyalització en la calçada en carrers de nou metres per a compartir calçada vehicles i bicicletes.  
  
- Es considera prioritària la realització del carrer darrere del col·legi a vint metres d'amplària, actualment en molt males condicions, perquè a futur, una vegada realitzada la circumval·lació, servisca de passeig d'integració amb l'horta, així com de nexe d'unió amb el carril bici a Museros i amb el que circula paral·lel a la CV-32.  
3. Vehicles no contaminants  
- Es proposa l'alternativa d'utilització de vehicles elèctrics no sols a escala ciutadana, sinó també en el servei de transfer a l'estació, així com als nuclis industrials i comercials.  
- Reducció de la contaminació, ambiental i acústica, mitjançant el subministrament de vehicles no contaminants per als serveis municipals.  
  
4. Millora dels itineraris d'accés a l'estació  
- Consistiria en una primera fase d'integració amb el nucli urbà i una altra de posterior amb la possibilitat d'un pas alternatiu segur.  
- Hauria d'estudiar-se la possibilitat de fer un pas per a ciclistes i vianants accessible subterrani a l'estació, ja que la millora en mobilitat seria considerable, integraria el polígon industrial al nucli urbà, consolidant-lo, i eliminaria la barrera que suposa la xarxa viària.  
  
5. Incorporació de servei de transfer, en les hores de major intensitat, per a accés a l'estació de metro de Museros i parades de servei públic.  
6. Planificació del carril bici  
- Es proposa un carril bici que circumde el municipi, que accedisca al carril projectat paral·lel a la CV-32, a fi d'accedir des de cada punt del centre a un punt pròxim amb vial exclusiu de bicicleta.  
- Per a les connexions amb les zones industrials, s'arreglarà convenientment el camí del Charquet, per a donar lloc a un passeig per l'horta i, al seu torn, una connexió per als vianants i de carril bici.  
- Es proposa, a més, la necessitat d'un pas sobre la CV-32 que unisca el centre comercial amb la via per a ciclistes i vianants. Aquest accés és imprescindible per a garantir la seguretat en destinació del carril bici projectat i en vies d'execució paral·leles a la CV-32  
7. Aparcaments  
- Es creen noves zones d'aparcament en tot el vial perimetral acompanyat del carril bici i el pas per als vianants, com a mesura per al futur creixement i la integració a l'accés radial al centre i punts d'atracció.  
- Quant a superfície d'aparcaments de bicicletes, es disposarà de noves places en aparcaments específics en els centres de destinació dels principals desplaçaments (ajuntament, escola, poliesportiu, polígons industrials, etc.).  
- Es proposa l'execució d'una passarel·la que enllace el carril bici en projecte paral·lel a la CV-32 amb la zona comercial del Manar, complementària a la possible ampliació de la zona d'aparcament en aquest.  
  
C. Possibles efectes sobre el medi ambient  
La proposta del PMUS, pel que fa a efectes sobre el medi ambient, determina que el planejament general del municipi, sobre el qual es redactarà el PMUS, compta amb la corresponent avaluació ambiental, com vam veure anteriorment, per la qual cosa queda subjecte de manera general a les seues determinacions. Per aquest motiu, les actuacions previstes en el sòl urbà i urbanitzable aprofitaran la infraestructura de la ronda i altres determinacions previstes en el mateix PGOU.  
En sòl no urbanitzable, les actuacions se centraran en la reorganització del trànsit i el condicionament de ferms (tipus bla) dels camins rurals existents i les vies de servei de titularitat municipal que figuren en el PGOU.  
Dins del diagnòstic de la situació del medi ambient i del territori abans de l'aplicació del PMUS en l'àmbit afectat, s'assenyala en el DIE que en aquest moment el municipi té prioritzat l'ús de vehicles motoritzats, amb una amplària de carrer baixa amb voreres xicotetes, amb una accessibilitat baixa. Una estació de tren fora del nucli urbà amb mal accés i poca freqüència; per a accedir a altres transports públics és necessari, també, anar als municipis contigus.  
  
Per tant, conclou el PMUS que, quant als efectes previsibles sobre el medi ambient i sobre els elements estratègics del territori, com que es promou l'ús de transport no mecanitzat o sense consum de combustibles fòssils, s'abaixa la producció de CO i l'emissió de sorolls, per la qual cosa s'ha de considerar que l'efecte és favorable al medi ambient.  
  
L'execució del Pla de mobilitat millorarà la convivència i la seguretat, i pretén fomentar l'ús d'alternatives més saludables i, per consegüent, un augment en la qualitat de vida.  
D. Consultes realitzades  
Per part de la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, d'acord amb l'article 51.1 de la LOTUP, la documentació aportada s'ha sotmés a consulta a les següents administracions públiques afectades.  
  
Consulta Informe Administració consultada  
08.05.19 11.10.19 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració.  
Direcció Territorial de València. Servei d'Urbanisme.  
08.05.19 01.10.19 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració.  
Sub. Gral. Ord. Territori, Urbanisme i Paisatge. S. Infr. Verda i Paisatge.  
08.05.19 28.06.19 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració.  
Sub. Gral. Ord. Territori, Urbanisme i Paisatge. Ordenació Territori  
08.05.19 03.04.20 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració.  
Sub. Gral. Ord. Territori, Urbanisme i Paisatge. PATRICOVA  
08.05.19 29.05.19 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració.  
Sub. Gral. Ord. Mobilitat. Serv. Mobilitat Urbana  
03.04.21 16.02.21 Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat.  
Sub. Gral. Ord. Mobilitat. Serv. Mobilitat  
08.05.19 Conselleria Agricultura, Medi Ambient, Canvi Clim. i Desenv. Rural  
Sub. Gral. Medi Natural. Servei Ordenació i Gestió Forestal.  
08.05.19 21.05.19 Conselleria Agricultura, Medi Ambient, Canvi Clim. i Desenv. Rural  
Sub. Gral. Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental.  
  
  
Els informes rebuts es publicaran en el web:  
https://mediambient.gva.es/va/web/evaluacion-ambiental/avaluacio-ambiental-estrategica-de-plans-i-programes juntament amb el corresponent pronunciament ambiental.  
E. Identificació i valoració dels possibles efectes sobre el medi ambient  
Segons el que estipula l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental i territorial determinarà, tenint en compte els criteris de l'annex VIII, el sotmetiment al procediment d'avaluació ambiental i territorial ordinari o simplificat, en funció de la certesa en la determinació d'efectes significatius sobre el medi ambient, i amb consulta prèvia a les administracions públiques afectades a què es refereixen els articles 48.d i 51.1 de la LOTUP.  
Conceptualment, els plans de mobilitat urbana sostenible constitueixen l'instrument adequat per a aconseguir donar resposta a les necessitats de mobilitat de les persones i les mercaderies en l'àmbit urbà i reduir les repercussions negatives del sistema de transport sobre l'economia, la societat i el medi ambient. Aquesta mobilitat sostenible ha de perseguir, igualment, l'accessibilitat universal, és a dir, facilitar l'accés de la població als béns, als serveis i als llocs de treball.  
La consecució d'aquests objectius generals es du a terme si s'actua, fonamentalment, sobre dos àmbits:  
- Un nou equilibri dels modes de transport que aposta, fonamentalment, per aquells amb més eficàcia ambiental i social: transport públic davant del privat i formes de transport no motoritzat. Assolir aquest objectiu requereix tant mesures d'estímul cap a les noves formes de transport com mesures dissuasives. Per a fer-ho, s'ha d'actuar sobre aspectes estructurals (infraestructures necessàries) i de regulació urbanística (tipologia edificatòria, relació espais públics/privats, estàndards dels aparcaments per als diferents mitjans de transport).  
  
- La planificació urbana i model de ciutat, amb la disminució de la necessitat de mobilitat urbana tant en necessitat com en longitud de desplaçaments.  
Des del punt de vista ambiental, els PMUS han de contribuir a un ús racional del sòl per a atendre les demandes de mobilitat, el canvi modal amb la priorització dels mitjans més sostenibles, la reducció de la necessitat de desplaçaments tant en nombre com en distància que propicie l'adquisició d'hàbits saludables (caminar i desplaçar-se amb bicicleta) i que contribuïsca, al seu torn, a la disminució de les emissions originades pel sector del transport com són les emissions de gasos d'efecte d'hivernacle (CO2), les emissions de contaminants que perjudiquen la qualitat de vida dels ciutadans (entre altres el diòxid de nitrogen NO2, els compostos orgànics volàtils COV, el monòxid de carboni CO, el diòxid de sofre SO2 o el material particulat PM) i les emissions acústiques originades pel trànsit.  
En aquest sentit s'expressa l'article 10.2 de la Llei 6/2011, d'1 d'abril, de la Generalitat, de mobilitat de la Comunitat Valenciana, quan indica que «2. La definició de paràmetres i objectius assenyalats en el punt anterior s'ha d'acompanyar dels indicadors que es consideren pertinents en relació amb el volum total de desplaçaments i el repartiment modal que tenen, així com dels nivells associats de consums energètics, ocupació de l'espai públic, soroll i emissions atmosfèriques, amb la particularització de les d'efecte d'hivernacle. L'evolució d'aquests últims paràmetres tendirà a la reducció progressiva d'acord amb els ritmes i límits que reglamentàriament s'establisquen en relació amb el desenvolupament de les polítiques energètiques i ambientals».  
Tenint en compte els anteriors criteris, es fa l'avaluació ambiental estratègica del PMUS de Massalfassar en funció de les propostes realitzades, partint de la consideració, tal com recull la documentació aportada, que la pràctica totalitat de les propostes es plantegen en sòl urbà i urbanitzable del municipi (amb l'única afecció a sòl no urbanitzable en l'adequació de viaris per a ciclistes i vianants existents), i sense perjudici de la ulterior incardinació del PMUS de Massalfassar amb altres instruments de mobilitat de caràcter supramunicipal com puga ser el Pla de mobilitat metropolità de València, les previsions i les actuacions del qual no són objecte del PMUS (encara que es descriuen) i, per tant, tampoc d'aquesta avaluació ambiental.  
El PMUS de Massalfassar atén el que, quant a competències administratives, estableix l'article 3.2 de la Llei 6/2011, de mobilitat de la Comunitat Valenciana, per la qual cosa l'avaluació ambiental estratègica d'aquest es farà sobre les propostes que siguen de competència municipal.  
Dit això, en els informes rebuts s'observen les consideracions següents, tant de tipus legal com ambiental, que descrivim a continuació:  
Urbanisme  
El Servei d'Urbanisme de la Direcció Territorial de la Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració emet informe, de data 2 d'octubre de 2019, en el qual valora positivament la proposta respecte a la incidència d'aquesta en l'ordenació urbanística de Massalfassar, pel que fa a la implantació d'un nou model urbà que afavorisca el transport públic i els recorreguts per a vianants i ciclistes, si bé indica les següents consideracions:  
- Com que les principals actuacions del pla es concentren en el nucli urbà, per a aconseguir els objectius del PMUS respecte a la sostenibilitat de la mobilitat serà determinant la coordinació amb els municipis contigus i les altres administracions i la integració del PMUS amb els diferents instruments en tramitació.  
- Per això, a més de les ja esmentades, s'haurà de tindre en compte les consideracions plantejades en el Pla de mobilitat urbana metropolità de València, en tramitació actualment.  
- A més, hauria de valorar-se la possibilitat de recuperar la línia d'autobús interurbà en situacions puntuals.  
- Els vials per a vianants proposats al centre de la població es consideren adequats tant per la morfologia dels carrers com perquè satisfan les necessitats reflectides en el procés de participació pública.  
  
- La combinació d'aquesta conversió en zona de vianants amb el recorregut escolar proposat com a zona 20, de preferència per als vianants sobre el trànsit rodat, genera una sèrie de recorreguts segurs que comuniquen els principals centres tractius d'activitat del municipi.  
- No obstant això, seria necessari plantejar la continuïtat d'aquests itineraris cap a l'exterior del nucli urbà, especialment per a connectar amb l'estació de tren, el polígon industrial i el municipi de Museros, que compta amb una estació de metro situada aproximadament a 2 km del centre de Massalfassar, distància assequible per a recórrer amb bici o a peu.  
- Serà necessari que el pla definitiu adopte en la seua redacció els criteris per a la planificació amb perspectiva de gènere que estableix l'annex XII de la LOTUP (art. 179 de la Llei 1/2019); en particular, l'apartat 2, relatiu a la xarxa d'espais comuns, i l'apartat 9, relatiu a la mobilitat.  
- Haurà de posar-se l'accent en aquest sentit en els recorreguts ciclistes i per a vianants que es plantegen fora del nucli urbà.  
- No s'ha pogut analitzar amb detall la informació relativa a les fitxes de les actuacions a les quals el pla fa referència, ja que no està disponible en la direcció facilitada per a la descàrrega. Per tant, el nivell de definició i concreció de les propostes en la documentació que s'ha pogut consultar és reduït, i, a més, algunes propostes se supediten als resultats de la participació pública per a desenvolupar amb posterioritat a l'esborrany del pla.  
Ordenació del territori  
L'Informe, de 14 de juny de 2019, del Servei d'Ordenació del Territori de la Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració, s'emet com a competent en l'Estratègia territorial de la Comunitat Valenciana i en els plans d'acció territorial, tant el d'ordenació i dinamització de l'Horta (PATHV) de València com el d'infraestructura verda del litoral (PATIVEL). El municipi de Massalfassar pertany a l'àrea funcional de València (comarca de l'Horta Nord) i està inclòs dins del paisatge de rellevància regional PRR-37, «Horta de València»  
  
- Des del punt de vista del PATHV, l'horta del municipi de Massalfassar s'ha qualificat de sòl de protecció agrícola de grau 3 (H3).  
  
- Qualsevol actuació directa o indirecta en l'àmbit de l'Horta haurà de tindre en compte els principis generals d'integració paisatgística previstos en els articles 58 i següents de la normativa del PATHV.  
- Segons estableix l'art. 7 del PATIVEL, els sòls litorals regulats en altres PAT es regeixen pel que estableix el PAT que els regule, excepte en els SNU de protecció litoral, que queden regulats pel que disposa el PATIVEL. D'acord amb això, l'SNU del municipi de Massalfassar queda regulat pel que estableix el PATHV.  
  
Infraestructura verda i paisatge.  
L'Informe, de 14 d'agost de 2019, del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, conclou que és necessària la incorporació al PMUS d'un capítol destinat a la infraestructura verda (IV) que incloga:  
- Anàlisi de la IV que permeta analitzar i valorar els efectes de les propostes i que estudie les implicacions sobre aquesta.  
- Indicació explícita de quins espais i recorreguts d'actuació es consideren adequats, tant pel valor actual com pel valor potencial que tenen, per a la seua incorporació a la IV.  
- Establiment de mesures efectives per a corregir els possibles efectes negatius generats per les propostes plantejades.  
- Compliment de l'ETCV per part de les propostes d'alternativa de traçat i disseny de creació, ampliació o modificació d'infraestructures.  
  
- Compliment del títol VI del PAT de l'Horta, en les directrius que té d'integració paisatgística de les infraestructures, segons el que s'estableix en l'article 64 quant a camins rurals, sendes i vies pecuàries.  
  
- Indicació de determinacions a adoptar per al control dels elements amb incidència en la qualitat del paisatge urbà, que garantisquen amb el disseny dels espais públics i el viari la funcionalitat de la infraestructura verda i el manteniment de les principals vistes i perspectives que el caracteritzen.  
Mobilitat   
- L'Informe, de 27 de maig de 2019, del Servei de Mobilitat de la Direcció General d'Obres Públiques, Transport i Mobilitat, estableix que el document no és pròpiament un pla de mobilitat, sinó que és una memòria prèvia a la redacció d'aquest.  
- L'escàs desenvolupament de l'anàlisi, el diagnòstic i la prognosi de la mobilitat municipal actual, realitzats en aquest document, no permet justificar les propostes que es defineixen en el document ni descartar-ne qualsevol altra d'addicional.  
- És a dir, que la redacció del document complet, amb el necessari procés d'informació i participació pública per a constituir el Pla de mobilitat urbana sostenible que es tramitaria per a l'aprovació, d'acord amb la Llei 6/2011, podria incloure un conjunt de propostes diferents de les previstes.  
- El desplegament adequat del Pla de mobilitat està definit en l'article 10 de la llei. En qualsevol cas, la descripció de la mobilitat municipal ha d'incloure una zonificació adequada del municipi, descripció de nuclis d'atracció/generació de viatges, descripció de la mobilitat per motius i repartiment modal. A més, es farà una anàlisi de la mobilitat en cada mitjà de transport.  
- El PMUS ha de fer el càlcul de les emissions relacionades amb el transport al municipi de Massalfassar, caracteritzant la situació de partida i la que es produirà una vegada implementades les propostes que estableix el PMUS.  
- El Servei de Mobilitat de la Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori està redactant el Pla de mobilitat de l'àrea metropolitana de València, en l'àmbit de la qual està inclòs el municipi de Massalfassar.  
- Durant el procés de redacció del document del Pla de mobilitat municipal hauran de contrastar-se les seues determinacions amb les que estiguen establides en aquell moment en el Pla de mobilitat metropolità.  
  
- A tall d'exemple, l'informe del servei competent estableix una estructura de pla de mobilitat adequada a la grandària de Massalfassar.  
- Amb posterioritat, i després d'ajustos fets per l'Ajuntament, s'emet informe definitiu, de 16 de febrer de 2021, del Servei de Mobilitat de la Direcció General d'Obres Públiques, Transport i Mobilitat, en el qual es conclou que, amb les modificacions que s'hi sol·liciten, els continguts del PMUS són adequats en relació a les determinacions de la Llei 6/2011, de Mobilitat de la Comunitat Valenciana, per la qual cosa s'emet informe favorable condicionat a l'esmena dels punts especificats en aquest informe, relatius a la modificació de les fitxes del PMUS proposat.  
Canvi climàtic i qualitat de l'aire.  
El Servei de Lluita contra el Canvi Climàtic i Protecció de l'Atmosfera emet un informe, de 13 de maig de 2019, en el qual detalla aspectes normatius que cal tindre en compte quant a:  
- Canvi climàtic.  
- Les mesures han d'ajustar-se a les propostes establides en l'Estratègia valenciana contra el canvi climàtic 2013-2020 (aprovada en 2013) i l'Estratègia valenciana d'energia i canvi climàtic 2030 (pendent d'aprovació): Fomentar usos mixtos de transport, promoure la densitat mínima en els plans generals, fomentar la instal·lació de taquilles per a la recollida de compres en línia o proposar la restricció dels vehicles més contaminants en els centres urbans.  
- Unes altres que, segons l'informe, estan recollides en el PMUS de Massalfassar i són coherents amb l'estratègia són:  
- Caracterització d'infraestructura verda tenint en compte els àmbits d'actuació de l'Horta de València i les vies pecuàries.  
- Minimitzar els riscos d'inundació i fomentar l'ús racional del territori deixant lliures les zones necessàries per a permetre els escolaments naturals.  
- Contaminació acústica.  
- Com que es tracta d'un municipi menor de 20.000 habitants, Massalfassar no té obligació de realitzar un pla acústic municipal, per la qual cosa els estudis acústics que corresponguen s'associaran al corresponent instrument de planejament que ho precise, amb el contingut mínim detallat en el Decret 104/2006, de planificació i gestió en matèria de contaminació acústica.  
- Qualitat de l'aire.  
- El municipi de Massalfassar s'inclou en la zona ES1007: Túria.  
- D'acord amb l'avaluació de la qualitat de l'aire feta per la Direcció General, segons dades dels últims anys, es registren superacions dels valors normatius establits en el Reial decret 102/2001, del valor de l'ozó per al període 2013-2017.  
- Per tant, quant als òxids de nitrogen, la disminució del trànsit terrestre de la zona contribuirà a la disminució d'aquest contaminant atmosfèric.  
Risc d'inundació (PATRICOVA)  
- L'Informe del Servei d'Ordenació del Territori, de 24 de març de 2020, respecte al compliment del Pla d'acció territorial sobre prevenció de risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), conclou que l'àmbit d'actuació del Pla de mobilitat urbana sostenible (PMUS) de Massalfassar es troba afectat per perillositat d'inundació i és compatible tenint en compte les consideracions exposades en l'informe que es resumeixen finalment en les següents:  
  
1. El PMUS de Massalfassar es troba afectat per perillositat d'inundació, si bé les mesures hauran de ser concretades en els projectes que des d'aquest es desenvolupen, sobretot en alteració de rasants i les seues afeccions, així com les mesures previstes per a reduir els efectes de la inundabilitat. Es considera el pla compatible amb el PMUS sempre que s'incorporen en les actuacions que es projecten les condicions d'adequació de les infraestructures previstes en l'art. 21 de la normativa de PATRICOVA.  
2. Les actuacions previstes en el PMUS, si s'executen de manera que siguen compatibles amb la infraestructura verda i de reduït impacte, no es preveu que generen un increment significatiu del risc d'inundació.  
  
3. El criteri que, en matèria de risc d'inundació, ha de considerar-se en el PMUS és que els projectes d'execució derivats d'aquest hauran de complir les condicions establides en l'art. 21 de la normativa de PATRICOVA.  
Tenint en compte els anteriors criteris establits al principi d'aquest apartat i a la vista dels informes anteriors, es fa l'avaluació ambiental estratègica del PMUS de Massalfassar en funció de les propostes realitzades, partint de la consideració, tal com recull la documentació aportada, que la pràctica totalitat de les propostes es planteja en sòl urbà i urbanitzable del municipi (amb l'única afecció a sòl no urbanitzable en l'adequació de viaris per a ciclistes i vianants existents), i sense perjudici de la ulterior incardinació del PMUS de Massalfassar amb altres instruments de mobilitat de caràcter supramunicipal com puga ser el Pla d'acció territorial d'ordenació i dinamització de l'Horta de València o el Pla de mobilitat metropolità de València, les previsions i les actuacions dels quals no són objecte del PMUS (encara que s'hi descriuen) i, per tant, l'avaluació ambiental de les actuacions que se'n deriven quedarà sotmesa, d'acord amb la legislació vigent, al corresponent procediment d'avaluació ambiental.  
  
F. Determinació de l'existència d'efectes significatius.  
Segons estableix l'article 46 de la LOTUP, l'òrgan ambiental ha de determinar si un pla o la modificació d'aquest ha de ser objecte d'avaluació ambiental i territorial si es determina l'existència d'efectes significatius en el medi ambient, tenint en compte els criteris establits en l'annex VIII, si és el cas, amb la consulta prèvia a les administracions públiques afectades, i amb les consideracions a les quals es refereix l'article 51 de la LOTUP.  
A la vista de la documentació presentada, conforme als criteris de l'annex VIII de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge (LOTUP), es considera que el Pla de mobilitat urbana sostenible de Massalfassar no afecta negativament espais protegits ni forestals, ja que les seues propostes se circumscriuen al sòl urbà, urbanitzable, i en cas d'afectar el sòl no urbanitzable, no suposa increment de recursos ni suposa actuacions que determinen modificacions del planejament que precisen avaluació ambiental dins de l'abast d'aquest PMUS.  
Tenint en compte tot això i analitzades les propostes del PMUS de Massalfassar, s'entén que en conjunt aquestes propostes:  
1. Col·laboren per a desenvolupar un ús més racional de l'espai públic i de les necessitats socials i econòmiques del municipi.  
2. Propicien el canvi modal cap als tipus de transport més sostenible: El desplaçament a peu i amb bicicleta, amb la consegüent reducció de consum energètic.  
3. Desincentiva l'ús del vehicle privat en favor del públic i/o col·lectiu.  
4. Afavoreix, a llarg termini, la reducció dels impactes associats als transports motoritzats: Emissions contaminants, gasos d'efecte d'hivernacle i emissions acústiques.  
5. Promou la descarbonització del sistema de transport del municipi.  
  
El PMUS indica en el punt 11 «Model de gestió i seguiment del pla» que no es precisen instruments complementaris generals per al seguiment ambiental del pla que es durà a terme, amb independència dels previstos en la LOTUP i dels de seguiment de cadascuna de les actuacions concretes que figuren en les corresponents fitxes de projecte.  
  
Adjunta un quadre de seguiment del PMUS, en el qual no es reflecteix entre els indicadors CAP indicador de tipus mediambiental, tal com expressa l'art. 10.2 de la Llei de mobilitat, que indica que als plans s'incorporaran no sols els indicadors en relació amb el volum total de desplaçaments, el seu repartiment modal o ocupació de l'espai públic, sinó també els nivells associats a consums energètics, soroll i emissions atmosfèriques (particularitzant en les d'efecte d'hivernacle) amb els ritmes i límits que s'establisquen reglamentàriament en el desenvolupament de polítiques energètiques i ambientals.  
Per tant, atés que consta l'estudi d'alguns d'aquests en el PMUS, es concretaran com a indicadors per al seguiment, amb el seu valor inicial, el valor objectiu que es vol assolir, així com la metodologia de càlcul proposada, com a mínim per als següents indicadors mediambientals:  
  
- Ús de vehicles menys contaminants. (Avaluant les tm de GEI CO2/any)  
- Emissions de GEI del sector dels transports (vinculat a l'anterior).  
- Consum total d'energia per part del sector dels transports. (Avalua les tones equivalents de petroli)  
- Estacionament de pesats als afores (s'avalua el nombre de vehicles pesats/any).  
- Disminució del nivell acústic aconseguit en dB (que avalue el nivell sonor de recepció extern (dB) produït pel trànsit en diverses localitzacions municipals que siguen representatives del model de mobilitat proposat).  
- Qualsevol altre indicador que, per a cada proposta, avalue un valor adequat per al compliment efectiu del fet que no se supera el llindar sobre la base de l'estalvi energètic, la disminució d'emissions de GEI, la disminució de contaminants o la disminució del soroll.  
En general, per a tots els indicadors, tant els ja definits com els de caràcter mediambiental, s'haurà de concretar (de manera quantitativa, no merament qualitativa) el valor inicial i quantificar l'objectiu que es vol aconseguir.  
Així doncs, analitzada la documentació presentada i el seu objecte, els informes sectorials emesos, una vegada revisada la cartografia existent en el Sistema d'Informació Territorial d'aquesta conselleria, es pot determinar, respecte del Pla de mobilitat urbana sostenible de Massalfassar, que el procediment d'avaluació simplificada és suficient per a determinar que la modificació no presenta efectes significatius negatius sobre el medi ambient.  
  
G) Proposta d'acord.  
Tenint en compte el que estableix l'article 51.2.b de la LOTUP, d'acord amb el que s'ha exposat, es resol:  
Emetre un informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla de mobilitat urbana sostenible de Massalfassar, d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la LOTUP, per no tindre efectes significatius sobre el medi ambient. Correspondrà, per tant, continuar la tramitació d'aquesta modificació conforme a la seua normativa sectorial, sempre que s'ajuste al descrit en la documentació presentada, així com al que s'estableix en la legislació vigent i els informes emesos respecte als quals s'haurà de tindre en compte, en la redacció definitiva del PMUS de Massalfassar, els següents aspectes:  
  
1. El PMUS s'haurà de completar amb el que indica el Servei de Mobilitat Urbana de la Subdirecció General de Mobilitat en el seu informe de data 16 de febrer de 2021.  
2. El PMUS ha de contindre un capítol relatiu a la infraestructura verda amb els continguts assenyalats en l'informe emés pel Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge.  
3. Pel que fa a les consideracions relatives a canvi climàtic, contaminació acústica i qualitat de l'aire, el PMUS haurà de tindre en compte les consideracions de l'Informe del Servei de Lluita Contra el Canvi Climàtic i Protecció de l'Atmosfera, especialment en el que fa referència a:  
3.1. Incorporar metodologia i càlcul de la petjada de carboni derivada del model de mobilitat proposat i els indicadors de seguiment de caràcter mediambiental que es consideren adequats, en concret, emissions de CO2 equivalents.  
3.2. Incorporar el procediment per al seguiment de la contaminació acústica derivada del model de mobilitat proposat i l'indicador corresponent del nivell sonor extern.  
3.3. Completar la proposta d'indicadors de seguiment amb els valors inicials i els valors objectius que cal aconseguir.  
4. El PMUS incorporarà finalment les qüestions realitzades per l'Informe del Servei de Territorial d'Urbanisme en l'àmbit de la seua competència, així com les del Servei d'Ordenació del Territori relatives al compliment del PATRICOVA, especialment en la consideració de les actuacions derivades del PMUS.  
Segons el que estableix l'article 51.7 de la LOTUP, l'Informe ambiental i territorial estratègic perdrà la vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'ha procedit a l'aprovació del Pla de mobilitat urbana sostenible de Massalfassar en el termini màxim de quatre anys des de la publicació. En aquest cas, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada de la modificació.  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'Informe ambiental i territorial estratègic a què es refereix l'article 51.2.b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, d'acord amb el que disposa l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat a l'efecte d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
A la vista de tot el que antecedeix, la Comissió d'Avaluació Ambiental acorda: emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla de mobilitat urbana sostenible de Massalfassar, per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en l'informe esmentat.  
  
Notificar als interessats que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè es puguen utilitzar els mitjans de defensa que en el seu dret es consideren pertinents.  
Us ho notifique perquè en tingueu coneixement i als efectes oportuns.  
El que se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a la reserva dels termes precisos que se'n deriven, tal com ho autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
València, 10 de març de 2021.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 28 de setembre de 2023.- El director general d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental: Miguel Angel Ivorra Devesa.