Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 6132, del 28-10-2009 (2009/12351)

ORDE de 5 d'octubre de 2009, de la Conselleria d'Educació, per la qual es regula el Pla de Formació Lingüisticotècnica en Llengües del Professorat no Universitari i l'obtenció de les titulacions administratives necessàries per a l'ús vehicular de les llengües en tots els nivells d'ensenyament no universitari.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6132

Data del DOGV
:   28-10-2009

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2009/12732


Data del document
:   05-10-2009

Organisme emissor
:   Conselleria d'Educació

Tipus de document
:   Ordre

Anàlisi jurídica

 Descriptors 

:   * formació del professorat
    * ensenyament d'idiomes
    * lingüística
    * ensenyament primari
    * ensenyament secundari
    * legislació

ORDE de 5 d'octubre de 2009, de la Conselleria d'Educació, per la qual es regula el Pla de Formació Lingüisticotècnica en Llengües del Professorat no Universitari i l'obtenció de les titulacions administratives necessàries per a l'ús vehicular de les llengües en tots els nivells d'ensenyament no universitari. [2009/12285]  
La Llei Orgànica 2/2006, de 3 de maig, d'Educació, regula en els articles 59, 60, 61 i 62 els ensenyaments d'idiomes de règim especial i establix que estos ensenyaments s'organitzaran en tres nivells: bàsic, intermedi i avançat. Desplegant este manament, la Generalitat Valenciana publicà els decrets de currículum de tots els ensenyaments que integren el sistema educatiu valencià no universitari. El conjunt de les mencionades normes compon el referent bàsic de l'acció educativa. De la esmentada normativa es desprén la importància de la formació metodològica del professorat que vehicule en llengües estrangeres per tal d'assegurar que la nostra societat responga adequadament al repte que suposa la multiculturalitat i el multilingüisme.  
L'orde de 5 de febrer de 1997 de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència ha regulat fins al moment el Pla de Formació Lingüisticotècnica en Valencià del Professorat no Universitari i l'obtenció de les titulacions administratives necessàries per a l'ensenyament en valencià i del valencià en tots els nivells no universitaris. En esta orde s'indicaven els itineraris formatius que podia seguir el professorat per a aconseguir les titulacions que exigix el sistema educatiu valencià per a la docència en i del valencià.   
A la Comunitat Valenciana, l'aprenentatge de les dos llengües oficials és considerat en el currículum com un element bàsic del nostre patrimoni cultural i com un vehicle d'aprenentatge dins del projecte lingüístic que aplica cada centre educatiu.   
En eixe mateix sentit, s'han d'atendre les recomanacions del Comité de Ministres del Consell d'Europa que indica, entre altres aspectes, que el ric patrimoni de les distintes llengües i cultures d'Europa constituïx un recurs comú molt valuós que cal protegir i desenrotllar, i que es fa necessari un important esforç educatiu a fi que eixa diversitat deixe de ser un obstacle per a la comunicació i es convertisca en una font d'enriquiment i comprensió mutus, alhora que es facilita la comunicació i la interacció entre europeus. L'aparició d'este document del Consell d'Europa ha suposat una adequació dels currículums i del sistema educatiu valencià, en general, a les directrius emanades del Marc Europeu Comú de Referència per a les Llengües (MCER).  
Amb esta nova orde, per tant, l'administració competent en matèria educativa valenciana obri noves vies de capacitació tecnicodidàctica i comunicativa en valencià, en anglés i en altres llengües estrangeres per tal de possibilitar que el professorat no universitari faça front a les noves demandes d'un sistema educatiu que es proposa, en els nivells educatius no universitaris, que tot l'alumnat valencià assolisca unes competències comunicatives suficients tant en les dos llengües oficials com en llengües estrangeres. És per això que, tenint en compte tots els avanços metodològics juntament amb la Llei Orgànica 2/2006, de 3 de maig, d'Educació (LOE) i els decrets de la conselleria competent en matèria d'Educació, cal configurar un nou pla de formació per a aconseguir que el professorat valencià assolisca el saber (competència lingüisticocomunicativa) i el saber fer (la formació tecnidodidàctica) en valencià, en anglés i en altres llengües estrangeres, que possibiliten la vehiculació de continguts en les llengües del currículum del sistema educatiu valencià.  
Per tot el que s'ha exposat anteriorment, a proposta del director general d'Ordenació i Centres Docents i del director general de Personal, de data 2 d'octubre de 2009, de conformitat amb esta, i en ús de les facultats previstes en l'article 28, apartat e) de la Llei 5/1983, de 30 de desembre, del Consell  
ORDENE  
Es crea el Pla de Formació Lingüisticotècnica en Llengües del Professorat no Universitari.  
CAPÍTOL I  
PLA DE FORMACIÓ LINGÜISTICOTÈCNICA   
EN VALENCIÀ  
Article 1. Capacitació Lingüisticotècnica en valencià  
Per a la capacitació en valencià, este pla de formació lingüística i tècnica té com a objectius dotar de la formació necessària el professorat valencià per tal que este assolisca la competència lingüisticocomunicativa en valencià per a exercir la docència en i del valencià en els diferents nivells d'ensenyament no universitari.  
Article 2. Titulacions  
La Conselleria competent en materia d'educació expedirà els títols administratius següents d'acord amb la situació acadèmica del professorat respecte al Pla de Formació Lingüisticotècnica en Llengües del Professorat no Universitari: Certificat de Capacitació per a l'Ensenyament en Valencià i el Diploma de Mestre de Valencià.  
Article 3. Estructura del Pla de Formació Lingüisticotècnica en Valencià  
1. El Pla de Formació Lingüisticotècnica en Valencià comprendrà dos cicles: un Primer Cicle, que conduïx a l'obtenció del Certificat de Capacitació en Valencià, format pels cursos de Capacitació Lingüística en Valencià Nivell 0, Nivell I i Nivell II i un dels cursos de Formació Tecnicodidàctica següents: Curs Específic A (per al professorat d'Educació Infantil o d'Educació Primària) o Curs Específic B (per al professorat de la resta de nivells no universitaris) i el Segon Cicle, que conduïx a l'obtenció del Diploma de Mestre en Valencià, format pel Curs de Capacitació Lingüística de Nivell III i el Curs Específic D. (Annexos I i II)  
2. Els cursos específics A i B, orientats cap a l'educació plurilingüe, la didàctica integrada de llengües, la didàctica integrada de llengües i continguts i l'ensenyament de segones i terceres llengües seran comuns tant per al professorat que aspire a obtindre el Certificat de Capacitació en Valencià com el Certificat de Capacitació en Anglés o en altres llengües estrangeres.  
Article 4. Horaris i currículum  
La distribució horària i el currículum de les diverses matèries que integren el Pla de Formació Lingüisticotècnica en Valencià, en Anglés i en altres llengües estrangeres del professorat no universitari són els que figuren als annexos I i II de la present orde.  
Article 5. Primer Cicle  
1. Per a superar el Primer Cicle, tot l'alumnat haurà de cursar successivament, els Nivells 0, I i II del Pla de Formació, així com un dels cursos específics A o B.  
2. No obstant això, l'alumnat que desitge no cursar el Nivell 0, haurà de superar la Prova de Nivell 0 per a accedir al Nivell I que, a este efecte, es convocarà.  
3. Podrà accedir directament al Nivell I l'alumnat que estiga en possessió del Certificat de Coneixements Orals de la Junta Qualificadora de Coneixements de Valencià o que haja superat el segon curs del Nivell Bàsic de Valencià de les escoles oficials d'idiomes.  
4. Per a accedir al Nivell II, l'alumnat haurà de superar el Nivell I o estar en possessió del Certificat de Grau Elemental de la Junta Qualificadora de Coneixements de Valencià o haver superat el Primer Curs del Nivell Intermedi de Valencià de les escoles oficials d'idiomes.  
5. Per a accedir a un dels Cursos de Formació Tecnicodidàctica del Primer Cicle (A o B), l'alumnat haurà d'haver superat el Nivell I o estar en possessió del Certificat de Grau Mitjà de la Junta Qualificadora de Coneixements de Valencià o del Certificat de Grau Superior de la Junta Qualificadora de Coneixements de Valencià.  
6. Tenint en compte les convocatòries de cursos del pla de formació que es faran, l'alumnat que ho desitge podrà cursar, alhora, el Nivell II i un dels cursos específics.   
Article 6. Segon Cicle  
Per a accedir al Segon Cicle, s'haurà d'acreditar estar en possessió del Certificat de Capacitació per a l'Ensenyament en Valencià. Este Segon Cicle està dirigit únicament al professorat d'Educació Secundària d'àrees lingüístiques, al professorat d'Educació Infantil i al professorat d'Educació Primària.  
Article 7. Assistència i avaluació  
Per a obtindre la qualificació d'apte en qualsevol dels cursos que integren el Pla de Formació en Valencià, l'alumnat haurà de superar la prova oral i la prova escrita que es convocaran per tal de constatar que cada alumne o alumna ha assolit els objectius marcats. L'assistència als cursos és obligatòria: l'alumnat que no assistisca a un mínim del 85% de les hores, perdrà el dret a presentar-se a les dos convocatòries de proves finals.  
Article 8. Expedició del Certificat de Capacitació per a l'Ensenyament en Valencià  
La Conselleria competent en matèria d'educació expedirà el Certificat de Capacitació per a l'Ensenyament en Valencià, a més dels casos que ja preveu la legislació vigent, a les persones que acrediten estar en possessió de les certificacions següents:  
1. Certificat acadèmic de la Universitat d'Alacant, de la Universitat Jaume I de Castelló o de la Universitat de València Estudi General que acredite haver superat el Primer Cicle del Pla de Formació en Valencià del Professorat no Universitari.  
2. Certificat de Grau Mitjà o Certificat de Grau Superior expedits per la Junta Qualificadora de Coneixements de Valencià juntament amb el certificat acadèmic de la Universitat d'Alacant, de la Universitat Jaume I de Castelló o de la Universitat de València Estudi General que acredite haver superat un dels cursos específics del Primer Cicle (A o B) del Pla de Formació Lingüisticotècnica en Valencià del Professorat no Universitari.  
Article 9. Expedició del Diploma de Mestre de Valencià  
La Conselleria competent en matèria d'educació expedirà el Diploma de Mestre de Valencià, a més dels casos que preveu la legislació vigent, a les persones que acrediten estar en possessió del certificat acadèmic de la Universitat d'Alacant, de la Universitat Jaume I de Castelló o de la Universitat de València Estudi General que acredite haver superat el Segon Cicle del Pla de Formació en Valencià del Professorat no Universitari.  
Article 10. Facultats   
1. El Certificat de Capacitació per a l'Ensenyament en Valencià facultarà el professorat que l'obtinga per a l'ensenyament en valencià com a llengua vehicular en la totalitat dels nivells d'ensenyament no universitari, sempre que estiga en possessió de les titulacions o condicions acadèmiques i administratives requerides per a impartir la docència en els esmentats nivells.  
2. El Certificat de Capacitació per a l'Ensenyament en Valencià, així mateix, facultarà el professorat que l'obtinga per a impartir continguts curriculars de valencià en Educació Infantil i l'àrea de Valencià en Educació Primària, sempre que estiga en possessió de les titulacions o condicions acadèmiques i administratives requerides per a impartir la docència en els esmentats nivells.  
3. El Diploma de Mestre de Valencià facultarà el professorat que l'obtinga per a impartir l'ensenyament en valencià com a llengua vehicular en la totalitat dels nivells d'ensenyament no universitari, sempre que estiga en possessió de les titulacions o condicions acadèmiques i administratives requerides per a impartir la docència en els esmentats nivells.  
4. Així mateix, el Diploma de Mestre de Valencià facultarà el professorat que l'obtinga per a impartir continguts curriculars de valencià en tots els nivells d'ensenyament no universitaris, sempre que estiga en possessió de les titulacions o condicions acadèmiques i administratives requerides per a impartir la docència en els esmentats nivells.  
CAPÍTOI II  
PLA DE FORMACIÓ EN ANGLÉS I   
EN ALTRES LLENGÜES ESTRANGERES  
Article 11. Comissió de Capacitació en Llengües Estrangeres  
1. Es crea la Comissió de Capacitació en Llengües Estrangeres, depenent de la Secretaria Autonòmica competent en matèria d'educació, amb la finalitat de:  
- Convocar cursos i proves de nivell relacionats amb l'ús vehicular de les llengües estrangeres en el sistema educatiu valencià.  
- Certificar la Capacitació en Llengües Estrangeres del professorat valencià.  
2. La Comissió de Capacitació en Llengües Estrangeres estarà formada per:  
- Un president o presidenta: el o la titular de la Secretaria Autonòmica d'Educació.  
- Un vicepresident o vicepresidenta: el director o la directora general d'Ordenació i Centres Docents.  
- Un secretari o secretària: un tècnic o tècnica del servici competent en matèria de plurilingüisme.  
- Set vocals: professors i professores de reconegut prestigi en el camp de l'ensenyament de llengües, designats per l'administració i pertanyents al cos de mestres, al cos de professors d'Ensenyament Secundari i al Cos de Professors de les Escoles Oficials d'Idiomes.  
3. Per tractar-se d'un òrgan colegiat, a la Comissió de Capacitació en Llengües Estrangeres, i a totes aquelles subcomissions que es constituïsquen al seu si, els serà aplicable la regulació continguda en els articles 22 a 27 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú.  
Article 12. Capacitació en anglés i en altres llengües estrangeres  
Per a la capacitació en anglés i en altres llengües estrangeres presents en el currículum del sistema educatiu valencià, este pla de formació tècnica té com a objectiu dotar el professorat valencià de la formació metodològica necessària per a impartir ensenyament en les llengües estrangeres que integren el currículum valencià no universitari.  
Article 13. Titulacions  
La conselleria competent en matèria d'educació, d'acord amb la situació acadèmica del professorat respecte al Pla de Formació Lingüisticotècnica en Llengües del Professorat no Universitari, expedirà el títol administratiu de Certificat de Capacitació en Anglés i en altres llengües estrangeres.  
Article 14. Estructura del Pla de Formació en Anglés i en altres llengües estrangeres  
El Pla de Formació en Anglés i en altres llengües estrangeres, que conduïx a l'obtenció del Certificat de Capacitació en Anglés i en altres llengües estrangeres, comprén els cursos de Formació Tecnicodidàctica següents: el Curs Específic A (per al professorat d'Educació Infantil o d'Educació Primària) o el Curs Específic B (per al professorat de la resta de nivells no universitaris).  
Article 15. Obtenció de la titulació   
Per a obtindre el Certificat de Capacitació en Anglés i en altres llengües estrangeres, tot el professorat que acredite el nivell lingüístic requerit (B1 del MECR per al professorat d'Educació Infantil o d'Educació Primària, o B2 del MECR per al professorat de la resta de nivells no universitaris) haurà de seguir el Curs Específic A (per al professorat d'Educació Infantil o d'Educació Primària) o el Curs Específic B (per al professorat de la resta de nivells no universitaris).  
Article 16. Facultats  
El Certificat de Capacitació en Anglés i en altres llengües estrangeres facultarà el professorat que l'obtinga per a impartir en la llengua estrangera corresponent les àrees no lingüístiques de tots els nivells no universitaris, sempre que estiga en possessió de les titulacions o condicions acadèmiques i administratives requerides per a impartir la docència en els esmentats nivells.  
DISPOSICIÓ TRANSITÒRIA  
Única. Equivalències amb altres certificacions acadèmiques  
En tant que hi haja professorat que haja cursat algun dels cursos del Pla de Formació Lingüisticotècnica en Valencià que regulava l'Orde de 5 de febrer de 1997, de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, la Conselleria competent en matèria d'educació considerarà equivalents les certificacions acadèmiques universitàries següents (vegeu annex III):  
a) El Nivell 0 del Pla de Formació Lingüisticotècnicaen Valencià, regulat per l'Ordre de 5 de febrer de 1997 de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, equival al Nivell 0 de Valencià del Pla de Formació en Llengües, regulat per esta orde, i al Nivell A2 en Valencià del Marc Europeu Comú de Referència per a les Llengües.  
b) La Prova de Nivell 0 del Pla de Formació Lingüisticotècnica en Valencià, regulat per l'Orde de 5 de febrer de 1997, de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, equival al Nivell 0 de Valencià del Pla de Formació en Llengües, regulat per esta orde, i al Nivell A2 en Valencià del Marc Europeu Comú de Referència per a les Llengües.  
c) El Nivell I del Pla de Formació Lingüisticotècnica en Valencià, regulat per l'Orde de 5 de febrer de 1997, de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, equival al Nivell I de Valencià del Pla de Formació en Llengües, regulat per esta orde, i al Nivell B1 en Valencià del Marc Europeu Comú de Referència per a les Llengües.  
d) La Prova de Nivell I del Pla de Formació Lingüisticotècnica en Valencià, regulat per l'Orde de 5 de febrer de 1997, de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, equival al Nivell I de Valencià del Pla de Formació en Llengües, regulat per esta orde, i al Nivell B1 en Valencià del Marc Europeu Comú de Referència per a les Llengües.  
e) El Nivell II del Pla de Formació Lingüisticotècnica en Valencià, regulat per l'Orde de 5 de febrer de 1997, de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, equival al Nivell II de Valencià del Pla de Formació en Llengües, regulat per esta orde, i al Nivell B2 en Valencià del Marc Europeu Comú de Referència per a les Llengües.  
f) El Nivell III del Pla de Formació Lingüisticotècnica en Valencià, regulat per l'Orde de 5 de febrer de 1997, de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, equival al Nivell III de Valencià del Pla de Formació en Llengües, regulat per esta orde, i al Nivell C1 en Valencià del Marc Europeu Comú de Referència per a les Llengües.  
g) El Curs Específic D del Pla de Formació Lingüisticotècnica en Valencià, regulat per l'Orde de 5 de febrer de 1997, de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, equival al Curs Específic D del Pla de Formació en Llengües regulat per esta orde.   
DISPOSICIÓ DEROGATÒRIA  
Única. Derogació normativa  
Queda derogada l'Orde de 5 de febrer de 1997, per la qual es regula el Pla de Formació Lingüisticotècnica en Valencià del Professorat no Universitari, i l'obtenció de les titulacions administratives necessàries per a l'ensenyament en valencià i del valencià en tots els nivells no universitaris. Així mateix, queden derogades totes aquelles disposicions d'igual o inferior rang que s'oposen al que disposa esta orde.  
DISPOSICIÓ FINAL  
Única. Entrada en vigor  
La present orde entrarà en vigor el dia següent de ser publicada en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.  
València, 5 d'octubre de 2009  
El conseller d'Educació,  
ALEJANDRO FONT DE MORA TURÓN  
ANNEX I  
Estructura del Pla de Formació en Valencià del Professorat no Universitari  
El Primer Cicle presenta els itineraris següents:  
- Cursar optativament el Nivell 0 (85 hores) o realitzar la Prova de Nivell 0 per a accedir al Nivell I.  
- Cursar el Nivell I (85 hores).  
- Cursar el Nivell II (85 hores), després d'haver superat el nivell anterior.  
- Per a finalitzar el Primer Cicle cal cursar obligatòriament un dels cursos específics A o B (50 hores), depenent del perfil de l'alumnat:  
Curs Específic A: professorat d'Educació Infantil o d'Educació Primària.  
Curs Específic B: professorat de la resta de nivells educatius no universitaris.  
En el Segon Cicle, l'alumnat ha de cursar obligatòriament el Nivell III (85 hores) i el Curs Específic D (50 hores)  
Estructura del Pla de Formació en Anglés i en altres llengües estrangeres del Professorat no Universitari  
1. Formació:  
La formació lingüística requerida per a accedir als cursos específics (B1 per al professorat d'Educació Infantil i Educació Primària, i B2 per al professorat de la resta de nivells educatius no universitaris) l'oferixen els següents programes i organismes:  
- El Programa de Suport a l'Ensenyament i l'Aprenentatge de Llengües Estrangeres (PALE).  
- Universitats.  
- Escoles oficials d'idiomes.  
La formació metodològica oferida pel present pla de formació en anglés i en altres llengües estrangeres del professorat no universitari consta de:   
- Curs Específic A: per al professorat d'Educació Infantil o d'Educació Primària.  
- Curs Específic B: per al professorat de la resta de nivells educatius no universitaris.  
2. Titulacions:  
Els següents organismes acreditaran la formació lingüística del professorat:  
- Universitats.  
- Escoles oficials d'idiomes per mitjà de les certificacions de nivell corresponent.  
- Altres diplomes i certificacions acreditatives del coneixement d'idiomes i homologats per la conselleria competent en matèria d'educació.  
ANNEX II  
Objectius i continguts dels diferents cursos de nivell de llengua  
La programació (objectius i continguts) de cada un dels Cursos de Nivell de Llengua del Pla de Formació en Valencià i dels cursos específics del Pla de Formació en Valencià i del Pla de Formació en Anglés i en altres llengües estrangeres és la següent:  
PLA DE FORMACIÓ EN VALENCIÀ  
PRIMER CICLE  
Nivell 0 (Prova de Nivell 0) (A2)  
OBJECTIUS   
1. Comprendre discursos orals quotidians, dels mitjans de comunicació i dels àmbits acadèmic i literari.   
2. Comprendre discursos escrits senzills que es produïxen en àmbits formals.   
3. Expressar se oralment mitjançant textos breus però cohesionats, coherents i adequats a situacions comunicatives quotidianes.   
4. Reflexionar sobre els mecanismes bàsics de la llengua en els plans fonològic, morfosintàctic, lexicosemàntic i textual.   
5. Reconéixer la diversitat de variants diatòpiques de la llengua com a fet consubstancial i enriquidor de les llengües.   
6. Desenrotllar actituds positives envers la llengua en tots els àmbits d'ús, a partir del coneixement crític.  
CONTINGUTS PER NUCLIS  
I. COMPRENSIÓ I PRODUCCIÓ DE DISCURSOS  
1. Microhabilitats que integren l'habilitat d'escoltar.   
2. Característiques de textos orals estàndard i en la varietat diatòpica pròpia.   
3. Textos pertanyents als àmbits acadèmic, periodístic, literari i al de la comunicació interpersonal.  
4. La comunicació oral en situacions formals.   
5. El text escrit (identificació de tema, finalitat i intenció).   
6. Signes gràfics i altres elements no lingüístics en el text explicatiu.  
II. DISCURS LITERARI   
1. El conte del segle XX.   
2. Lectura de textos teatrals.   
3. Elements de la rondalla: diàleg i descripció.   
4. Dramatització de contes i rondalles en l'escola.  
5. La gestualitat com a element dramàtic.  
III. REFLEXIÓ LINGÜÍSTICA   
A partir de textos inscrits en actes comunicatius d'ús social amb funcions metalingüística, expressiva, informativa i de resposta, organitzem la reflexió en tres blocs on fem una introducció als contiguts que es relacionen:   
1. Gramàtica textual i pragmàtica:  
1.1. Procediments lingüístics que contextualitzen el text: d'impersonalització. Persona gramatical. Díctics (temps, lloc). Modalitat oracional. Modalització discursiva.  
1.2.Procediments de cohesió: el·lipsi. Pronominalització. Sinonímia coreferencial. Hiperonímia. Temps (verbal). Connectors.   
1.3. Coherència: Idees clau. Organització i nivells de la informació.   
2. Àmbit de l'oració i de la paraula.   
2.1. Fonologia i ortografia: sistema fonològic i ortogràfic (respecte al castellà).   
2.2. Morfosintaxi: substantiu (noms propis). Article (definit, indefinit i personal; apostrofació i contraccions). Adjectiu (demostratius, indefinits, numerals, interrogatius i possessius; gènere i nombre, graus de comparació). Quantificadors. Pronoms (personals, indefinits, demostratius neutres). Verb (paradigmes regulars, perífrasis verbals). Adverbis i expressions adverbials. Interrogatius i relatius. Conjuncions i locucions conjuntives. Preposicions i locucions prepositives. Concordança entre subjecte i atribut. Comparació més...que/tan...com. Modalitat oracional. Tipus d'oracions: coordinades, subordinades i juxtaposades. Oracions abreujades.  
2.3. Lèxic i Semàntica: derivació per sufixació. Gentilicis.  
IV. ÚS DE LES LLENGÜES   
1. El plurilingüisme i la variació lingüística.   
2. L'ús de la llengua com a element fonamental en el desenrotllament de la competència comunicativa.   
3. L'ús estàndard de la llengua en l'àmbit educatiu.  
Nivell I (B1)  
OBJECTIUS   
1. Comprendre discursos orals en la varietat estàndard i en la varietat diatòpica pròpia.   
2. Comprendre discursos escrits quotidians o acadèmics en la varietat estàndard.  
3. Expressar se oralment i per escrit mitjançant textos coherents, cohesionats, correctes gramaticalment i adequats a situacions acadèmiques o quotidianes.   
4. Utilitzar el llenguatge com a instrument per a la revisió i l'adquisició de nous aprenentatges.   
5. Valorar les obres rellevants de la tradició literària i interpretar textos literaris del segle XX.   
6. Reflexionar sobre els mecanismes de la llengua en els plans fonològic, morfosintàctic, lexicosemàntic i textual.   
7. Reconéixer la variació com a fet consubstancial a totes les llengües i analitzar críticament els diversos usos socials de les llengües del nostre entorn.   
8. Desenrotllar actituds positives envers l'ús del valencià en tots els àmbits d'ús, especialment en l'escolar.  
CONTINGUTS PER NUCLIS  
A més dels continguts d'este nivell, l'alumnat ha de demostrar haver assolit els continguts dels nivells anteriors.  
I. COMPRENSIÓ I PRODUCCIÓ DE DISCURSOS  
1. Gèneres discursius narratius, descriptius, expositius i argumentatius pertanyents a diferents àmbits d'ús.   
2. Estratègies de lectura.   
3. Producció escrita (planificació, textualització i revisió).   
4. L'escriptura: tractament o reelaboració de la informació.   
5. La variació diastràtica en l'ús oral.   
6. Caracterització oral de l'estàndard i de varietats diatòpiques pròpies.   
7. Textos en situació de comunicació oral formal.  
II. DISCURS LITERARI   
1. Autors i obres rellevants de la tradició literària, especialment de la narrativa del segle XX.   
2. Elements configuradors de la narració literària.   
3. Informacions sobre el context històric i cultural significatives en l'anàlisi i interpretació literàries (instàncies externes que es situen entre l'obra i el lector).   
4. Fons bibliogràfics i documentals a disposició de la comunitat educativa: biblioteques, centres de professors, etc.  
III. REFLEXIÓ LINGÜÍSTICA   
1. Gramàtica textual i pragmàtica.  
1.1. Procediments que contextualitzen el text: d'impersonalització. De modalització. Temps/espai de l'enunciació. Modalitat oracional (manifestació de la intenció comunicativa).   
1.2. Procediments de cohesió: el·lipsi (de subjecte). Pronominalització (anàfora i catàfora). Sinonímia textual. Hiperonímia. Corelacions verbals: corelacions temporals. El mode. Connectors textuals: ordenació, reformulació, exemplificació, addició i contrast.   
1.3. Procediments de coherència: idees principals i secundàries i progressió temàtica.   
2. Àmbit de l'oració i de la paraula.   
2.1. Fonologia i ortografia: fonema, so i grafia. Vocalisme (síl·laba, aplec vocàlic, diftong, vocals obertes i tancades). Apostrofació, contracció i guionet en numerals i pronoms. Accentuació i dièresi. Consonantisme (classificació i ortografia). Regles bàsiques. Convencions gràfiques bàsiques. Signes de puntuació.   
2.2. Morfosintaxi: sintagma nominal (estructura i components). Determinats. Substantius. Adjectius. Formes i funcions. Sintagma verbal (estructura i components). Numerals, quantitatius i indefinits. Paradigma regular. Verbs irregulars més usuals: verbs velaritzats. Models purs i incoatius. L'imperatiu. Pronoms forts i febles: col·locació en relació amb el verb i substitució pronominal. Adverbis, preposicions i conjuncions: formes i funcions. Relatius. Relatius interrogatius i exclamatius.  
2.3. Lèxic: formació (derivació i composició). Polisèmia, sinonímia i antonímia. Locucions i frases fetes. Interferències fonètiques, lèxiques i sintàctiques que afecten el vocabulari bàsic.  
IV. ÚS DE LES LLENGÜES   
1. Plurilingüisme (factors que el generen).   
2. Variació lingüística: l'estàndard com a varietat pròpia de l'ensenyament.   
3. La situació plurilingüe a la nostra comunitat i els seus antecedents històrics.  
4. L'ús, ferramenta fonamental en el desenrotllament de la competència comunicativa. Paper de l'escola.   
5. Usos intencionals entre les llengües en contacte.   
6. Actituds relacionades amb l'ús de les llengües en tots els àmbits.   
8. L'ús de la llengua com a mitjà per a garantir la consecució dels objectius lingüístics prescrits al currículum.  
Nivell II (B2)  
OBJECTIUS  
1. Analitzar discursos orals i escrits en la varietat estàndard i en diferents varietats diatòpiques.  
2. Produir discursos orals i escrits amb adequació, coherència, cohesió i correcció gramatical.   
3. Eradicar de les pròpies produccions els usos lingüístics que manifesten discriminació envers les persones o els grups socials.   
4. Reconéixer el fet que el desenrotllament de la competència comunicativa en una llengua sols es pot realitzar mitjançant el seu ús.   
5. Utilitzar el llenguatge per a l'obtenció i reelaboració de la informació.   
6. Interpretar i valorar obres literàries rellevants (especialment les del segles XX i XXI).   
7. Reflexionar sobre els mecanismes de la llengua en els plans fonològic, morfosintàctic, lexicosemàntic i textual i aplicar esta reflexió a la regulació de les produccions pròpies.  
8. Analitzar la situació social a partir del fenomen del contacte de llengües.   
9. Valorar el paper fonamental de l'escola en el coneixement de les llengües.  
CONTINGUTS PER NUCLIS  
A més dels continguts d'este nivell, l'alumnat ha de demostrar haver assolit els continguts dels nivells anteriors.  
I. COMPRENSIÓ I PRODUCCIÓ DE DISCURSOS   
1. Gèneres i seqüències textuals orals i escrits pertanyents als diferents àmbits d'ús, amb finalitats diferents (informatiu, prescriptiu, predictiu, lúdic, argumentatiu) i d'acord amb unes determinades seqüències textuals (narrativa, descriptiva, expositiva, instructiva, argumentativa).   
2. Producció oral i escrita (planificació, textualització i revisió).   
3. Informació implícita. Els implícits, les pressuposicions i els marcs de referència.  
4. Usos del llenguatge contra la discriminació envers les persones o grups socials (sexisme, racisme o classisme, prejudicis lingüístics).   
5.Trets caracteritzadors principals dels textos orals propis de diferents àmbits d'ús (tant en la varietat estàndard com en les diverses varietats diatòpiques) i amb l'ús adequat del vocabulari en situacions de comunicació oral formalitzada).  
II. DISCURS LITERARI   
1. Gèneres i subgèneres literaris. El discurs i procediments narratius. El llenguatge teatral i el llenguatge poètic. La poesia popular.  
2. Obres i autors més representatius de la història de la literatura, especialment del segle XX.   
3. Context històric i cultural en la interpretació del text literari.   
4. El contingut ideològic de les obres literàries en relació amb els valors de la societat.   
5. Principals obres, autors i col·leccions dirigides al públic infantil i juvenil.  
III. REFLEXIÓ LINGÜÍSTICA   
1. Gramàtica textual i pragmàtica:  
1.1. Procediments que contextualitzen el text: recursos d'impersonalització, recursos de modalització.  
1.2. Procediments de cohesió: Camps lèxics o semàntics. Referència i salt semàntic. Corelacions verbals. Arxiconnector «i». Connectors causatius. Marcadors d'orde i temps.  
1.3. Procediments de coherència: finalitat comunicativa, coherència interna, progressió temàtica.   
2. Àmbit de l'oració i de la paraula.   
2.1.Fonologia i ortografia: fonètica sintàctica. Pronúncia i elocució estàndard i formal. Discriminació de sons, desplaçament accentual impropi. Evitació d'assimilacions, dissimilacions, metàtesis, addició o supressions incorrectes o no recomanables. Fonètica i ortografia contrastives amb altres llengües. Escriptura i pronúncia correcta d'homòfons i parònims. Escriptura de compostos i derivats. Accentuació: excepcions a regles generals, registre formal. Dièresi (excepcions i estalvi). Usos de l'article. Apostrofació i contracció en sigles, acrònims, toponímia, citacions. Pronoms febles. Escriptura i pronúncia d'abreviacions, sigles i acrònims. Escriptura de xifres, magnituds i quantitats en lletra o en número segons el context.  
2.2. Morfosintaxi: convencions gràfiques en lèxic comú i onomàstica. Signes de puntuació: domini de regles avançades. Incisos i gradacions. Elements elidits i puntuació. Modalitat oracional (context i finalitat). Tipus d'oracions (hipotaxi i parataxi). Tipus d'oracions subordinades. Construccions sintètiques i analítiques. Morfologia del substantiu i adjectiu. Assignació de gènere tot evitant interferències morfològiques. Usos contrastius amb altres llengües. Determinants: l'article determinat. L'article en toponímia. Sintaxi de l'article. Solucions a l'article neutre. Demostratius: usos díctics. Formes reforçades i no reforçades i nivells de formalitat. Possessius: formes àtones i tòniques. Ús abusiu del possessiu. Dixi dels possessius. Numerals. Cardinals i ordinals. Ús coherent de la diversitat formal i de la concordança. Multiplicatius. Numerals col·lectius. Quantitatius: precisió en l'ús. Concordança. Expressió de la quantitat mitjançant fraseologia i locucions quantitatives. Indefinits: Valors universal, existencial i negatiu. Usos negatius en interrogatives i negatives. Relatius: usos en oracions explicatives i especificatives. El relatiu i l'antecedent: condordança. Relatius interrogatius i exclamatius. Verbs. Morfologia i sintaxi. Paradigma irregular. Perífrasis: probabilitat i imminència. Sintagma verbal (ser i estar, doble negació, concordança del participi). Valors bàsics de l'indicatiu i del subjuntiu. Formes personals i no personals. Usos del gerundi. Adverbis i locucions adverbials oracionals. Dixi adverbial. Preposició i locucions preposicionals. Canvi i caiguda de preposicions. Usos introductoris de complements. Construccions circumstancials amb formes no personals del verb. Usos impropis. Conjuncions. Connectivitat oracional (conjuncions de coordinació i de subordinació). Pronoms forts i febles: morfologia, funcions (combinacions binàries), referència i connectivitat.  
2.3. Lexicosemàntica: origen, evolució i formació. Composició, derivació, lexicalització. Els neologismes. Relacions lexicosemàntiques (sentit figurat). Interferències (barbarismes). Variació lexical en funció del registre i del dialecte. Adequació lèxica. La precisió semàntica. Els falsos sinònims. Reculls lèxics (diccionaris i vocabularis). Nomenclàtors.  
IV. ÚS DE LES LLENGÜES   
1. Diversitat lingüística i fenòmens de contacte de llengües, nocions bàsiques (anàlisi de la situació que envolta els aprenents).   
2. Les varietats diatòpiques de la llengua.  
3. Funcions de l'estàndard, especialment a l'àmbit escolar.   
4. Com millorar l'aprenentatge lingüístic en un centre.  
PLA DE FORMACIÓ EN VALENCIÀ I   
PLA DE FORMACIÓ EN ANGLÉS I EN ALTRES   
LLENGÜES ESTRANGERES  
PRIMER CICLE  
Curs Específic A  
OBJECTIUS   
1. Conéixer l'organització general del sistema educatiu valencià i el marc legal pel que fa a les llengües, amb una atenció especial als programes, així com els documents de planificació de centre que els desenrotllen.  
2. Saber com s'articulen les mesures necessàries organitzatives i didàctiques per a aconseguir els objectius lingüístics prescrits mitjançant l'aplicació dels fonaments de l'adquisició de llengües a cada context, la planificació del procés i la diversificació del tractament de la L1 (llengua primera), la L2 (llengua segona) i la LE (llengua estrangera).  
3. Conéixer i aplicar els recursos lingüístics i didàctics que les TIC (Tecnologies de la Informació i de la Comunicació) han aportat a l'ensenyament-aprenentatge, especialment al de llengües.  
4. Conéixer i aplicar les orientacions contingudes al MECR, així com els instruments que se'n deriven en la mateixa acció educativa, d'acord amb l'aprenentatge de llengües en el marc legal, especialment els currículums que organitzen el sistema educatiu valencià.  
5. Dissenyar situacions i dispositius d'ensenyament-aprenentatge adequats a les necessitats lingüístiques de l'alumnat, tot intentant superar estereotips lingüístics.  
6. Desenrotllar, a partir del coneixement de la complexitat dels aspectes implicats en el tractament didàctic de les habilitats lingüístiques, la programació, disseny i valoració crítica d'activitats per a l'aprenentatge lingüístic des de la perspectiva d'una educació plurilingüe, tot coneixent les implicacions didàctiques dels principals corrents metodològics en l'educació lingüística.   
7. Produir discursos en una varietat formal, especialment els habituals en els àmbits educatiu i acadèmic amb l'objectiu de gestionar l'acció didàctica i les relacions socials i administratives en el centre.  
8. Tindre en les llengües vehiculars del currículum el nivell de competència necessari com a llengües instrumentals de l'àmbit educatiu, que permeta a l'alumnat produir discursos orals i escrits, coherents, cohesionats i adequats a les diferents situacions de comunicació que es produïxen a l'aula i al centre.  
CONTINGUTS  
I. COMPRENSIÓ I PRODUCCIÓ DE DISCURSOS  
1. El discurs en situació de comunicació formal (comprensió i expressió).  
2. El text. Les propietats del text i la seua didàctica.  
3. Tipus de textos orals i escrits per a treballar a l'aula.  
4. Procés de comprensió i d'expressió oral i escrita.  
5. Característiques dels discursos orals i escrits formals.  
6. Activitats i recursos per a l'aprenentatge lingüístic.   
II. COMUNICACIÓ I VARIACIÓ  
1. La variació lingüística.  
2. Tipologia i gèneres textuals.   
III. EDUCACIÓ PLURILINGÜE I PLURICULTURAL  
1. Fonaments sociolingüístics i psicolingüístics de l'aprenentatge de llengües.   
2. Integració de les llengües de l'alumnat a la classe de llengua.  
3. Organització del sistema educatiu. Programa plurilingüe. Marc legal.  
4. La interacció verbal en la construcció del procés didàctic. Diversificació de tractaments. Parlar, escoltar, llegir i escriure per a aprendre. Adequació de la llengua vehicular a la competència dels alumnes.  
IV. DIDÀCTICA INTEGRADA DE LLENGÜES I DE LLENGÜES I CONTINGUTS  
1. Recomanacions, aportacions i orientacions del Consell d'Europa a l'ensenyament i aprenentatge de llengües.  
2. El tractament de la competència comunicativa i les destreses lingüístiques.  
3. Enfocaments didàctics per a l'ensenyament de la llengua en aules plurilingües. L'enfocament comunicatiu com a marc de la intervenció didàctica. L'enfocament orientat a l'acció.  
4. Didàctica integrada de les llengües. Integració de llengües i continguts.  
5. L'avaluació de la competència comunicativa.  
6. La reflexió metalingüística en l'aprenentatge de llengües: una gramàtica de la comunicació.   
7. Recursos de les TIC per a l'ensenyament de llengües.  
8. Anàlisi i valoració de materials didàctics i curriculars des de la perspectiva d'un enfocament comunicatiu.  
Curs específic B  
OBJECTIUS.  
1. Conéixer l'organització general del sistema educatiu valencià i el marc legal pel que fa a les llengües, amb una atenció especial als programes d'educació plurilingüe, així com els documents de planificació de centre.  
2. Saber com s'articulen les mesures organitzatives i didàctiques per a aconseguir els objectius lingüístics mitjançant l'aplicació dels fonaments de l'adquisició de llengües a cada context, la planificació del procés i la diversificació del tractament de la L1, la L2 i la LE.  
3. Conèixer i aplicar els recursos que les TIC han aportat a l'ensenyament-aprenentatge, especialment al de llengües.  
4. Conéixer i aplicar les orientacions contingudes al MECR per a l'aprenentatge de llengües, així com els instruments que se'n deriven de la mateixa acció educativa, d'acord al marc legal (especialment els currículums) que organitza el sistema educatiu valencià.  
5. Dissenyar situacions i dispositius d'ensenyament-aprenentatge adequats a les necessitats lingüístiques de l'alumnat.   
6. Desenrotllar la programació, disseny i valoració crítica d'activitats per a l'aprenentatge lingüístic i del contingut de l'assignatura des de la perspectiva de l'educació plurilingüe.  
7. Produir discursos en una varietat formal per a participar en intercanvis comunicatius amb l'objectiu de gestionar l'acció didàctica i les relacions socials i administratives en el centre.  
8. Tindre en les llengües vehiculars del currículum el nivell de competència necessari com a llengües instrumentals de l'àmbit educatiu, que permeta a l'alumnat produir discursos orals i escrits, coherents, cohesionats i adequats a les diferents situacions de comunicació que es produïxen a l'aula i al centre.  
9. Desenrotllar criteris i analitzar produccions que permeten l'apropiació de la terminologia i la fraseologia específiques de les diverses àrees del coneixement.   
CONTINGUTS PER NUCLIS  
I. DIDÀCTICA INTEGRADA DE LLENGÜES I DE LLENGUA I CONTINGUT  
1. Fonaments psicolingüístics de l'aprenentatge de llengües.  
1.1 Contribució teòrica en l'aprenentatge de llengües a partir del Constructivisme.  
1.2. Estratègies d'aprenentatge.  
1.3. Transferència i interferència entre llengües.  
2. Fonaments d'un model educatiu per a un sistema escolar plurilingüe.  
2.1. Situació de l'ensenyament de les llengües en el sistema educatiu valencià.  
2.2. Aportacions del Consell d'Europa.  
2.3. Models i programes d'educació plurilingüe. Aprenentatge d'una llengua com a L2 i com a LE. La immersió lingüística.  
2.4. Mesures organitzatives i documents relacionats amb l'ús de les llengües en el sistema educatiu valencià.  
3. Ensenyament i aprenentatge de les llengües i competència comunicativa.  
3.1. Tractament de les destreses lingüístiques.  
3.2. La lingüística del text o gramàtica del discurs. Relació entre el text, l'aprenentatge de llengües i l'enfocament comunicatiu.  
3.3. El paper de la gramàtica en l'aprenentatge de llengües.  
3.4. Avaluació i autoavaluació.  
II. LLENGUATGES ESPECÍFICS DE L'ENSENYAMENT SECUNDARI, SEGONS MATÈRIES  
1. L'evolució de les llengües: formació de les paraules i contacte de llengües.  
2. La paraula, classificacions. Terminologia, lexicografia, semàntica.  
3. Les obres lexicogràfiques. Els conceptes de diccionari i vocabulari.  
4. L'estandardització terminològica. La terminologia com a tasca dels docents i dels investigadors.  
5. Ortografia, fonètica i fonologia. L'AFI (alfabet fonètic internacional) com a ferramenta d'aprenentatge de llengües curriculars.  
6. Tipologies i gèneres textuals.  
III. APLICACIÓ DE LES TECNOLOGIES DE LA INFORMACIÓ I LA COMUNICACIÓ EN L'ENSENYAMENT  
1. L'accés a la informació com a dret. Diferències entre informació, coneixement i comunicació.  
2. Llenguatges específics bàsics (textual, numèric, icònic, visual, gràfic i sonor). Pautes de descodificació i transferència.  
3. Tractament de la informació i competència digital. Les destreses de raonament: organització, relació, anàlisi, síntesi, inferència i deducció, integració en esquemes previs de coneixement.   
4. Les TIC com a ferramenta per a l'ensenyament plurilingüe. Les àrees d'ensenyament i l'aprofitament didàctic de les TIC. Webs institucionals, webs relacionats amb l'ensenyament i la cultura, diaris i revistes digitals, enciclopèdies, blocs, plataformes digitals.   
5. L'anàlisi crítica de les TIC. La visió multicultural.   
SEGON CICLE   
Nivell III (C1)  
OBJECTIUS   
L'alumnat que supere el curs:   
1. És capaç de comprendre, analitzar i extraure informació de qualsevol tipus de discurs oral o audiovisual, seguint interaccions complexes entre interlocutors experts, sobre qualsevol tema i amb objectius diversos, com ara inferir informació implícita sobre actituds i intencions dels parlants.  
2. És capaç de comprendre i d'interpretar de manera crítica qualsevol forma de llenguatge escrit, copsant inclús sentits implícits i identificant ràpidament el contingut i l'objectiu de cada discurs.  
3. És capaç de produir discursos orals sobre temes especialitzats o generals, de manera apropiada, fluida i ben estructurada tot fent ús d'una gamma important de recursos.  
4. Pot produir, de manera fluida i espontània o preparada, escrits complexos amb objectius propis de persones amb preparació especialitzada i també resumir per escrit informacions precises de fonts d'informació diverses.  
5. Pot participar sense esforç en converses i discussions de qualsevol àmbit d'ús, generant textos fluids adequats, utilitzant amb correcció un repertori ampli de procediments pragmàtics i semàntics i mantenint un nivell elevat de control gramatical sobre tot tipus de situacions lingüístiques.  
6. És capaç de desenrotllar habilitats per a l'estudi de la llengua i estratègies de descobriment i d'anàlisi que el fan independent en l'aprenentatge i en l'ús del valencià.  
7. Reconeix la variació lingüística com a fet enriquidor de la llengua i en coneix els indicadors semàntics i lèxics, gramaticals, fonètics o d'entonació.  
8. Té un gran coneixement de la realitat sociocultural de la història i del territori valencians, i pot participar en totes les pràctiques socials de la vida quotidiana, del món professional i de l'àmbit cultural valencians.  
CONTINGUTS PER NUCLIS  
A més dels continguts d'este nivell, l'alumna ha de demostrar haver assolit els continguts dls nivells anteriors.  
I. COMPRENSIÓ I PRODUCCIÓ DE DISCURSOS  
1. Registres i estandardització en la societat de la informació i de la comunicació: el sistema educatiu valencià i el discurs acadèmic.  
2. Els dialectes geogràfics i el valencià: subdialectes i parlars.  
3. Competència comunicativa en més d'una llengua.  
4. Discursos i àmbits: discursos reguladors de l'opinió i la conducta i implícits.  
5. Tipologies textuals i seqüències: discursos i objectius discursius.  
6. L'emissor real i l'emissor model (context i cotext).  
7. Manifestacions del sistema gènere-sexe en l'activitat comunicativa: els comportaments verbals discriminatoris.  
II. ELOCUCIÓ, FONOLOGIA I ORTOGRAFIA  
1. Criteris d'elocució estàndard: casos especials.  
2. L'alfabet fonètic internacional.  
3. Normativa ortogràfica de les vocals: préstecs, derivats i pseudoderivats i interferències.  
4. Composició i el guionet. Separació sil·làbica en paraules compostes, préstecs, etc.  
5. Accentuació: paraules amb doble possibilitat, cultismes, topònims i antropònims, adaptació a situacions dialectals, dièresi en síl·laba àtona, verbs amb particularitats accentuals, etc.  
6. Apostrofació en abreviacions, topònims i paraules particulars.  
7. El guionet en préstecs i símbols.  
8. Els casos particulars de les oclusives, la b i la v, les nasals, les palatals, les alveolars, les laterals, les ròtiques i la h.  
9. L'abreviació, les majúscules i els tipus de lletra: usos particulars.  
10. Regles avançades dels signes de puntuació.  
III. MORFOLOGIA I SINTAXI  
1. Morfosintaxi de substantiu i adjectiu: concordances, formes dubtoses, antropònims i topònims, cultismes, etc.   
2. L'article definit: article personal, expressions fetes, formes dialectals, etc.  
3. Ús del possessiu: formes dialectals i usos particulars. El pronom en.  
4. Díctics: col·locació del demostratiu, estalvi del demostratiu, les gradacions díctiques, usos dels fòrics, etc.   
5. Lectura i escriptura de fraccions, col·lectius, prefixos cultes, etc., relacionats amb numerals i quantitatius. Formes genuïnes i tradicionals.  
6. Indefinits.  
7. Preposicions tòniques i àtones, compostes i locucions: usos excepcionals i construccions particulars.  
8. Relatius, interrogatius i exclamatius: construccions particulars.  
9. Conjuncions i les locucions conjuntives.  
10. Adverbis i locucions adverbials: casos particulars. La negació.  
Pronoms personals tònics i febles. Plural majestàtic i de modèstia. Les formes, els modismes i les frases fetes. Hi i en. Combinacions particulars i concordança del participi. Verbs pronominals i no pronominals, transitius i intransitius.  
El verb: casos excepcions i conjugacions particulars. El mode subjuntiu i l'imperatiu. Les formes no personals. La morfologia verbal i la variació dialectal. Les perífrasis verbals.  
IV. LÈXIC I SEMÀNTICA  
1. El vocabulari culte general. Conceptes bàsics de terminologia, criteris per a la fixació del lèxic i recursos terminològics.  
2. Expressions idiomàtiques i col·loquials. Metàfores lexicalitzades. Enunciats fraseològics: col·locació, ordenació d'elements, locucions i frases fetes.  
3. Onomàstica: antroponímia i toponímia.  
4. Precisió lèxica. Interferències lèxiques: barbarismes i préstecs. Falsos sinònims. Ultracorrecció.  
5. Paraules patrimonials i cultismes. Arcaismes. Vulgarismes i dialectalismes.  
6. Creació lèxica: parasíntesi, neologismes, calcs i habilitació.  
7. Paraules tabú, eufemismes i disfemismes.  
8. Mecanismes lèxics de cohesió textual: de referència (repetició, hiperonímia, hiponímia, sinonímia, mots generals) i de sentit (complementarietat, antonímia, oposició relativa, relacions pragmàtiques).  
9. Semàntica pragmàtica: substitucions, pressuposicions, sobreentesos, inferències, ironia.  
10. Usos lèxics figurats: comparació, metàfora, metonímia, sinècdoque, etc.   
11. Registres i varietats lingüístiques: històrica, geogràfica, social i funcional.  
12. Formació històrica del lèxic.  
Curs específic D  
OBJECTIUS  
L'alumnat que supere el curs:   
1. Pot analitzar les mesures necessàries en l'àmbit escolar per a poder aconseguir els objectius lingüístics prescrits en el currículum oficial a partir del coneixement de: els processos d'adquisició del llenguatge de llengües primeres i segones simultàniament o consecutivament tant en entorns naturals com formals; les diverses teories sobre els processos d'adquisició del llenguatge en relació amb els estadis lingüístics de l'alumnat en Infantil, Primària i Secundària tenint en compte la fenomenologia de les llengües en contacte; els fonaments sociolingüístics, sociopsicològics, psicolingüístics i didàctics en què es basa l'educació plurilingüe i els models d'avaluació de la competència comunicativa.  
2. Pot desenrotllar, a partir del coneixement de la complexitat dels aspectes implicats en el tractament didàctic de les habilitats lingüístiques, la programació, disseny i valoració crítica d'activitats per a l'aprenentatge lingüístic des de la perspectiva de l'educació plurilingüe coneixent les implicacions didàctiques dels principals corrents metodològics en l'educació lingüística i valorant la importància de consensuar models d'aprenentatge paral·lels entre les diferents educacions lingüístiques que integren el currículum escolar.  
3. Sap transmetre la importància del llenguatge com a mitjà per a la construcció, la transmissió i el tractament de la informació; com a fet comunicatiu, vertebrador social i com a exponent màxim de la diversitat, cosa que valora com un fet enriquidor i consubstancial al comportament humà per tal d'intervindre didàcticament sobre les actituds lingüístiques.  
4. Sap analitzar la situació social del món actual immers en la societat de la informació i de la comunicació i, especialment, la d'Europa i la de la nostra comunitat lingüística, incloent-hi el marc legal autonòmic en matèria lingüística i educativa, i, especialment, les implicacions en els processos educatius lingüístics.  
CONTINGUTS PER NUCLIS  
I. LA LLENGUA: ESTRUCTURA I ÚS  
1. Llengua i societat: pensament, llengua i cultura.  
2. La diversitat lingüística: vida i mort de les llengües.  
3. Llengües en contacte: competència i ús multilingüe. La competència comunicativa.  
II. LLENGUA I SOCIETAT: LA VARIACIÓ LINGÜÍSTICA  
1. La història social de la llengua.  
2. La situació social i jurídica del valencià i la planificació lingüística. El sistema educatiu com a àmbit de recuperació lingüística.  
3. El discurs acadèmic en el sistema educatiu valencià.  
III. EL DISCURS LITERARI  
1. La frontera literària: el llenguatge literari.  
2. La literatura com a comunicació: lectura, anàlisi i interpretació de textos literaris.  
3. Els grans períodes de la història literària: autors i obres significatives.  
4. L'educació literària.  
IV. TEORIES GRAMATICALS I ENSENYAMENT DE LLENGÜES EN CONTACTE  
1. Principals corrents metodològics en l'ensenyament lingüístic: l'enfocament comunicatiu com a marc de la intervenció didàctica i la lingüística textual com a intent de tipificació de l'ús lingüístic.  
2. Aprenentatge de llengües primeres i segones en entorns naturals i formals: comprensió i producció de textos escrits i orals.  
3. L'ús vehicular d'una llengua com a mitjà privilegiat d'adquisició de competència lingüística i comunicativa: usos vehiculars de L1 i L2.  
4. Bases psicolingüístiques i didàctiques de l'educació plurilingüe: adquisició del llenguatge en situació de contacte lingüístic.  
5. El currículum prescriptiu i els programes del sistema educatiu valencià.  
6. Les actituds en l'ensenyament de llengües.  
7. El paper de la reflexió lingüística en l'aula de llengua i literatura.  
8. La intervenció educativa a l'aula: les unitats d'intervenció (tasques, projectes de treball, etc.), organització de l'espai i el temps, la gestió de l'aula, etc.   
9. El coneixement del medi social i natural com a mitjà per a promoure els valors històrics i culturals i el patrimoni lingüístic en el marc d'una Europa plurilingüe.  
10. Els materials curriculars: anàlisi, valoració, programació, elaboració i utilització des d'una perspectiva d'educació plurilingüe.  
11. Avaluació de l'aprenentatge lingüístic.  
V. TEORIA I PRÀCTICA DE L'EDUCACIÓ PLURILINGÜE  
1. La realitat plurilingüe del món contemporani (contacte de llengües i mesures legislatives o d'altre tipus que les acompanyen).  
2. Aspectes psicosocials del contacte de llengües.  
3. Comunicació intercultural.  
4. L'adquisició del llenguatge en una situació de contacte de llengües. L'adquisició de dos llengües de manera simultània o consecutiva, tant en contextos informals com formals.  
5. Un enfocament conjunt de l'ensenyament del currículum: el disseny curricular integrat.  
6. El tractament de la diversitat en l'educació plurilingüe: els alumnes i les alumnes amb necessitats educatives especials.  
7. Atenció a les minories ètniques immigrades: tractament des de cada programa.  
8. L'avaluació en un programa d'educació plurilingüe.  
ANNEX III  
Equivalències entre els nivells del Pla de Formació Lingüisticotècnica en Valencià i el MECR  
