Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 6779, del 22-05-2012 (2012/4847)

RESOLUCIÓ de 13 d'abril de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de Dolores (63/1798 XZP); Monforte del Cid (37/5216 SSQ); Llombai - Real - Montroy - Montserrat i Turís (310/0859 UIW).
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6779

Data del DOGV
:   22-05-2012

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2012/4847


Data del document
:   13-04-2012

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Real
    * Llombai
    * Dolores
    * Turís
    * Monforte del Cid
    * Montserrat
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 13 d'abril de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de Dolores (63/0237 XKO); Monforte del Cid (37/6386 VKZ); Llombai - Real - Montroy - Montserrat i Turís (310/0026 XUO). [2012/4847]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, el qual establix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjuí de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc,  
  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 63/6799 OUL ;37/8021 CDF ;310/8922 SEO  
  
València, 13 d'abril de 2012.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Dades de l'expedient en el Servici d'Avaluació Ambiental Estratègica  
Expedient: 63/1093-QGD.  
Títol: Pla Parcial de Millora Dolores Golf.  
Promotor: Ajuntament de Dolores.  
Autoritat substantiva: Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge. Comissió Territorial d'Urbanisme d'Alacant.  
Localització: polígons cadastrals 1, 2 i 12 del terme municipal de Dolores (Alacant).   
Descripció del projecte  
Objecte del projecte   
En el projecte del Pla Parcial Dolores Golf es proposa la reclassificació de sòl no urbanitzable a urbanitzable, per a la delimitació d'un sector en què es preveu la construcció d'un camp per a la pràctica del golf, de superfície 580.226 m², constituït per un recorregut de díhuit clots entorn d'un conjunt residencial (2.664 vivendes); així com la construcció d'una EDAR per a la depuració de les aigües residuals generades en el sector.   
Cal destacar que, a l'inici de la tramitació de l'expedient d'avaluació ambiental, es proposava la implantació d'una zona residencial amb una densitat de 20 viv/ha, però s'ha optat, finalment, per reduir la densitat a 17 viv/ha, atés que les particularitats derivades de l'emplaçament del sector, justificat a través de diversos informes demanats durant la tramitació, així ho han aconsellat.   
Localització  
La zona d'actuació limita, al nord amb sòl no urbanitzable de protecció estricta (perímetre de protecció del Fondo i amb l'assarb de Pineda); a l'oest amb sòl no urbanitzable comú, paratge del Mayorazgo; a l'est amb l'assarb de la pineda situat entre el sector i sòl no urbanitzable comú del terme municipal d'Elx; al sud el sector limitarà amb la carretera CV-855 Elx-Dolores.  
Planejament vigent i proposat  
El Pla General d'Ordenació Urbana del terme municipal de Dolores, aprovat al gener de 2002, classifica la zona com sòl no urbanitzable comú, a excepció d'una zona (39.858 m²) inclosa en l'àmbit del perímetre de protecció del Fondo d'Elx (sòl no urbanitzable d'especial protecció del paisatge i del medi natural, zones humides). A este respecte, la dita zona està catalogada com àrea de predomini agrícola C, segons el Decret 60/2003, de 13 de maig, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova l'ordenació de les zones perifèriques de protecció del sistema de zones humides del sud d'Alacant (Salines de Santa Pola, Llacunes de la Mata i Torrevieja i el Fondo). Per això, i basant-se en el que disposa l'article 14 del decret esmentat, es destina esta zona com a superfície dotacional adscrita al sòl que es pretén desenrotllar fora del perímetre de protecció; més concretament, este sòl mantindrà la seua classificació de sòl no urbanitzable, i s'adscriurà al planejament i gestió urbanística com a parc públic de la xarxa primària (PJL).   
  
Ordenació prevista  
Les superfícies de la reclassificació de sòl proposades, són les que s'indiquen en el quadro que es mostra a continuació:   
  
  
  
Tramitació administrativa  
En data 22 de febrer de 2006, la Direcció Territorial d'Alacant de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, va remetre el present projecte, incloent-hi el corresponent estudi d'impacte ambiental, projecte de pla parcial de millora i expedient administratiu municipal; i es va incoar l'expedient d'avaluació ambiental corresponent.  
  
1. Informació pública  
Segons certificat de l'Ajuntament de Dolores de data 6 d'abril de 2006, es va sotmetre a informació pública la documentació corresponent al programa d'actuació integrada del sector Dolores Golf en el terme municipal de Dolores (Alacant); aprovat provisionalment pel Ple de l'Ajuntament el 25 de novembre de 2005; en este s'informa que entre la documentació constitutiva de la mencionada alternativa tècnica, exposada al públic dins del tràmit establit en la Llei Reguladora de l'Activitat Urbanística i en el Reglament de Planejament de la Comunitat Valenciana, estava inclòs el preceptiu estudi d'impacte ambiental.  
  
Es van presentar tres al·legacions al contingut de l'alternativa tècnica, sense que el seu contingut afectara les determinacions de l'estudi d'impacte ambiental exposat, segons es desprén del certificat municipal mencionat.  
Posteriorment, segons es desprén de certificat subscrit pel secretari de l'Ajuntament de Dolores, amb el vistiplau de l'alcalde de la localitat, de data 5 d'abril de 2007, el Ple de l'Ajuntament va aprovar el 27 de març de 2007, el text refós del Pla Parcial del Programa d'Actuació Integrada Dolores Golf, motivat per la necessitat d'arreplegar en un sol document les modificacions introduïdes en el programa inicial aprovat pel ple municipal el 30 de novembre de 2005, derivades dels diversos requeriments de documentació d'esmena efectuats durant la tramitació de l'expedient d'avaluació ambiental.   
  
2. Requeriment d'informació o documentació complementària  
  
Amb l'objecte d'exposar de forma resumida la dilatada i complexa tramitació del present projecte, a continuació s'indiquen les dates en què es va efectuar requeriment de documentació a l'Ajuntament de Dolores, a través de la Direcció Territorial de Medi Ambient d'Alacant; així com, les dates en què es va remetre documentació complementària i d'esmena en resposta a estos:   
Requeriments de documentació:  
- 12 de maig de 2006  
- 15 de gener de 2007  
- 28 de març de 2007  
- 10 d'abril de 2007  
- 11 de febrer de 2008  
Remissió de documentació:   
- 17 de maig de 2006  
- 9 de juny de 2006  
- 2 de febrer de 2007  
- 22 de febrer de 2007  
- 1 de març de 2007  
- 13 de març de 2007  
- 17 d'abril de 2007  
- 19 de febrer de 2008  
3. Informes sectorials  
a) Informe de l'Àrea de Planificació i Ordenació del Territori, de data 27 de febrer de 2006, del qual es transcriuen a continuació algunes de les consideracions que s'hi establixen:   
La documentació aportada, fins ara, resulta insuficient per a permetre una adequada valoració dels efectes ambientals que l'actuació proposada introduirà tant sobre el perímetre de protecció del Parc Natural del Fondo de Crevillent-Elx directament afectat per esta, com sobretot respecte a la zona humida de Carrissars i al mateix espai natural protegit. Esta insuficiència resulta especialment manifesta en el cas de la previsible afecció (directa i indirecta) sobre Carrissars, ja que no s'ha trobat en la documentació analitzada cap referència a la dita àrea. Alguns dels aspectes especialment rellevants a este respecte són els següents:  
  
- La prescripció d'usos proposada per a la zona verda que ha d'ubicar-se en l'àmbit del perímetre de protecció no s'adapta al que establix el vigent Decret 60/2003, la qual cosa ha de ser esmenat.  
- L'anàlisi dels efectes ambientals del projecte inclòs en l'estudi d'impacte ambiental que acompanya el projecte presenta nombrosos aspectes que han de ser objecte de revisió; almenys han de mencionar-se els següents:  
- La major part dels comentaris expressats en el dit estudi es referixen al camp de golf que forma part del projecte, sense que hi haja a penes referències als efectes derivats de la implantació de l'ús residencial, a pesar de la previsió de construcció de 2.664 vivendes en el sector. En este sentit, resulta cridaner constatar com l'esmentat estudi interpreta la cartografia de capacitat d'ús del sòl (de caràcter agronòmic) com referida a les actuacions urbanístiques, sense més comentaris respecte d'això.  
- El tractament de la hidrologia superficial es limita a algunes consideracions de caràcter general sobre la conca del Segura, sense que es detalle en cap cas l'efecte evident de l'actuació sobre el complex sistema de reg implantat en l'àrea d'actuació. Este fet resulta especialment rellevant en tant que, com s'ha indicat anteriorment, hi ha una evident relació entre la dinàmica hídrica del sector i la zona humida limítrof del Carrissars, sense que en cap cas s'hagen inclòs cap tipus de consideracions o comentaris respecte d'això. De fet, el mateix estudi d'impacte ambiental es limita a assenyalar que la zona no és travessada per cap rambla, per la qual cosa no s'inclouen altres comentaris respecte d'això ni es proposen mesures correctores, ignorant per tant els possibles efectes de l'actuació a l'alterar, preferiblement en profunditat, el sistema de retorn de regs de què depenen en gran manera el manteniment de diverses zones humides i de rellevància ambiental.   
  
- L'estudi d'inundabilitat del pla parcial es considera excessivament general i inconcret, reiterant en els seus continguts altres apartats en la documentació analitzada i sense que com resultat de l'anàlisi s'establisquen mesures correctores específiques aplicades al disseny del sector.  
  
- Encara que l'estudi inclou una anàlisi relativament detallada del paisatge de la zona afectada pel projecte, les seues conclusions no pareixen prou contrastades. Ha de considerar-se, en este sentit, que un paisatge d'horta tradicional com l'afectat pel projecte, representa des de tots els punts de vista un element que aconseguix un elevat grau de valoració en un context com el de la comarca del Baix Segura, sense que d'altra banda la consideració que el dit paisatge mostre una qualitat visual baixa aparega basat en cap tipus de dada o anàlisi específica. D'altra banda, tampoc ha sigut objecte de valoració específica l'efecte de la implantació de l'actuació sobre les zones limítrofs, en especial sobre el parc natural i la seua zona d'esmorteïment d'impactes. No es proposen mesures correctores, excepte algunes recomanacions generals referides al camp de golf i les seues instal·lacions associades.   
  
- Respecte a les dotacions d'aigua necessàries per al desenrotllament de l'actuació, i la disponibilitat de les quals, revist especial rellevància des de la perspectiva d'afecció a zones limítrofs amb l'afectada, no s'ha trobat en la documentació analitzada cap tipus de disposició específica concreta. L'estudi d'impacte ambiental es limita a considerar que la previsió d'infraestructures realitzada per l'ajuntament i per la mateixa promotora de l'actuació serà suficient per a evitar impactes de qualsevol tipus. En idèntic sentit, la memòria del Pla Parcial indica que el reg de les zones verdes i camp de golf es realitzarà preferiblement i quan siga possible per aigua depurada. La mateixa previsió s'inclou en l'estudi d'impacte ambiental (en la mesura que siga possible el recorregut de golf es regarà amb aigües residuals procedents de l'EDAR de Dolores)  
- No s'ha pogut trobar en la documentació analitzada cap consideració explícita respecte al tractament previst de les aigües residuals produïdes.  
Basant-se en tot això, es considera que l'actuació projectada introduirà presumiblement efectes ambientals remarcables en un context territorial de valors naturals i paisatgístics contrastats, sense que de la documentació analitzada es desprenga que s'haja realitzat una anàlisi prou detallada dels dits efectes, ni per tant, de les possibles mesures correctores que, si és el cas, haurien d'aplicar-se per a permetre el desenrotllament de l'actuació. La problemàtica general que afecta l'entorn territorial en què s'enclava l'actuació, i en concret la referida a la disponibilitat de recursos hídrics i la desaparició d'àrees agrícoles el manteniment de la qual resulta vital per a la conservació i coherència dels espais naturals protegits existents en la zona, incidixen en el mateix sentit.   
  
Per consegüent, i basant-se en les dades incloses en la documentació analitzada, es considera que el desenrotllament de l'actuació prevista, tal com es descriu en la documentació, pot introduir efectes ambientals i paisatgístics rellevants en l'entorn protegit del Parc Natural del Fondo de Crevillent-Elx que no han sigut adequadament avaluats ni considerats pel projecte; per tant, s'emet informe desfavorable fins que no es complete la informació necessària i es proposen, si és el cas, les mesures correctores adequades per a descartar qualsevol efecte significatiu.   
  
Posteriorment, el 4 de gener de 2007, basant-se en la nova documentació d'esmena aportada pel promotor del projecte, l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals efectua un nou informe en què es detallen alguns dels aspectes que consideren que continuen sent incomplets; a continuació s'especifiquen algunes de les qüestions a què s'al·ludix en l'esmentat informe:  
- Respecte a la zona verda, en la documentació presentada, únicament s'establix que es destinarà a parc públic; cal detallar les actuacions i els usos que es pretenguen ubicar en esta zona.   
- Atés que no s'analitza amb detall el risc que es produïsca contaminació del sistema hídric a causa de la infiltració de l'aigua de reg del camp de golf, hauria d'aportar-se un document que continga una aproximació del tractament de fertilització, adobs i la resta de tractaments fitosanitaris que vagen a dur-se a terme en la posada en marxa i manteniment del camp de golf.  
- Es considera necessari realitzar un estudi detallat dels efectes que la implantació de l'ús residencial originarà en el sistema, especialment pel canvi en el règim hídric que això suposa; atés que amb este canvi en l'ús del sòl, es reduirà la infiltració de l'aigua de precipitació en el sistema, la qual cosa pot suposar una afecció sobre el règim hídric de la zona humida.   
- S'haurà d'aportar informació més concreta sobre la procedència de l'aigua per al reg de la zona verda i del camp de golf, així com els detalls del tractament de depuració i punt d'abocament de les aigües residuals procedents de l'ús residencial. L'elevada fragilitat de la zona, fa necessària esta informació per a poder valorar el risc d'infiltració d'aigües contaminades en el sistema hídric i prendre les mesures correctores necessàries en este sentit.   
- S'hauran d'analitzar i valorar els possibles impactes derivats de la instal·lació d'una nova xarxa d'enllumenat que puguen produir-se sobre la fauna present en el parc natural i en la zona humida, i adoptar les mesures correctores que es consideren necessàries en este sentit.  
  
El 28 de febrer de 2008, s'emet un nou informe, basant-se en la documentació remesa, el 31 de gener de 2008, per la corporació municipal de Dolores, i l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals indica que després de l'anàlisi de la documentació aportada i, atesa la falta d'informació necessària per a realitzar una anàlisi de les afeccions del projecte al medi on s'ubica i el seu entorn immediat, no es pot emetre un informe l'actuació proposada.  
En conseqüència, el 28 de febrer de 2008 (Registre d'eixida 29.02.2008, núm. 7689), es realitza des del Servici d'Avaluació Ambiental Estratègica un nou requeriment a la corporació local als efectes de continuar la tramitació de l'expedient.  
El 10 de març de 2008, el Servici d'Ordenació Sostenible del Medi, basant-se en la nova documentació d'esmena de deficiències remesa per l'Ajuntament de Dolores el 7 de març de 2008, reitera la impossibilitat d'emetre un informe l'actuació proposada, pel fet que continua havent qüestions que no són prou detallades en esta.  
  
b) Certificat subscrit pel gerent de Colsur, SL, de data 23 de maig de 2006, en què s'assumix l'augment en l'arreplega de residus sòlids urbans en l'actuació projectada, amb un nombre aproximat de 2.664 vivendes.   
c) Informe relatiu a l'estudi de paisatge del projecte, elaborat pel Servici de Suport Tècnic del Servici Territorial de Planificació i Ordenació Territorial d'Alacant, de data 21 de desembre de 2006; en el qual s'informa, entre altres, de les qüestions següents:  
- El paisatge actuarà com a criteri condicionant de tots aquells instruments de planejament de desenrotllament que impliquen nous creixements urbans o la implantació d'infraestructures, sempre que la seua exposició pública s'haja produït després de l'entrada en vigor de la Llei d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge, 3 de juliol de 2004, i haja conclòs abans de l'entrada en vigor de la Llei Urbanística Valenciana, 1 de febrer de 2006.   
- Atés que el tràmit d'informació pública del pla parcial modificatiu del sector Dolores Golf, va concloure abans de l'entrada en vigor de la Llei Urbanística Valenciana, 1 de febrer de 2006, no li és, per tant, exigible l'estudi d'integració paisatgística, sense perjuí que el paisatge actue com a criteri condicionant.   
d) Informe del Servici de Conservació de la Biodiversitat, de data 31 d'agost de 2006, en què s'al·ludix a les consideracions següents:  
  
La zona d'actuació es troba en les proximitats del Parc Natural del Fondo, aiguamoll d'importància internacional inclòs en el Conveni Ramsar i Zona d'Especial Protecció per a les Aus (ZEPA) dins de la Xarxa Natura 2000.   
En el límit mateix del projecte es troba una altra zona humida, els Carrissars d'Elx, zona esta que exercix a més un paper de corredor entre el Parc Natural del Fondo, les Salines de Santa Pola i el Fondo d'Amorós, tots ells zones humides, els dos primers d'importància internacional.  
De fet, el projecte ocupa bona part de l'àrea del perímetre de conca, que es tracta més aïna, d'un perímetre de protecció. Per això el planejament urbanístic haurà d'adoptar especials precaucions a fi de garantir la seua conservació i on la planificació hidrològica haurà de preveure les necessitats i els requisits per a la restauració i conservació de la zona humida on aboquen.  
Hauran de tindre's molt en compte els abocaments i la canalització de les aigües urbanes d'una urbanització tan densa, de manera que no afecte la conservació dels valors naturals de les zones humides limítrofes.  
En esta àrea no se han assenyalat àrees d'hàbitats d'interés comunitari, que pareixen tan sols de manera fragmentada atés l'ús agrícola estés en la zona. No obstant això, l'extraordinària riquesa de fauna del conjunt dels aiguamolls fa que haja d'extremar-se l'atenció en el desenrotllament d'esta zona per a salvaguardar este patrimoni.  
Suposa crear 20 vivendes per hectàrees, un autèntic nucli urbà en la proximitat d'àrees tan valuoses per a la conservació de la naturalesa, per la qual cosa s'hauria de reduir al mateix temps que es deixen les zones verdes i el camp de golf en les zones més pròximes a estos aiguamolls.   
Posteriorment, en data 27 de març de 2007, s'emet un segon informe en què es consideren, entre altres aspectes, els que es transcriuen a continuació:   
- La proximitat al Parc Natural del Fondo provocarà que el camp de golf constituïsca una zona d'expansió per a les aus del parc natural i, si compta amb una bona xarxa hídrica, pot convertir-se en una zona de refugi per a les aus en casos extrems de sequera. Per això, entre el parc i el camp de golf ha d'instaurar-se una zona humida tampó per a les aus i este és el tractament que ha de donar-se al parc públic.   
  
- De la documentació aportada, no es desprén si es realitzaran drenatges o excavacions que puguen afectar els nivells freàtics de l'entorn. Per això es pot suposar que el camp de golf inclourà en el seu disseny un llac o una xarxa de canals, per al qual lògicament caldrà excavar fins al nivell freàtic. També es pot suposar que es modificarà la xarxa de canals de drenatge actualment existents. Els assarbs d'Abanilla, Cebadas i Mayayo són aprofitats aigües avall del sector, no sols per a la sexta elevació del Fondo, sinó també per a altres zones humides com el Fondo d'Amorós, per la qual cosa han de quedar garantits, almenys, els cabals actuals.   
La documentació aportada indica que els cabals d'estos assarbs que actualment reguen el sector seran utilitzats per al Fondo i també per al reg del camp de golf i zones verdes. Per això s'haurien d'aportar dades reals de cabals d'estos canals, atés que durant els últims anys no han existit sobrants per al parc natural. La mateixa documentació reconeix que estos volums no estan garantits al llarg de l'any, per la qual cosa no queden clares les aportacions d'aigües potables per al desenrotllament urbanístic, a excepció de les de l'EDAR per a regar el camp de golf. Però les de l'EDAR, lògicament, depenen de les residuals de la urbanització i l'aigua actualment utilitzada per a reg en la zona no ha de reunir les característiques fisicoquímiques adequades per al seu ús com a aigua potable.   
Per tant, l'aprovació definitiva del projecte hauria de quedar condicionada als aspectes següents:  
- Garantia de manteniment de cabals actuals en els assarbs.  
- Informe previ del disseny del camp de golf i el parc públic a realitzar en el perímetre de protecció del parc. El disseny de la xarxa hídrica d'ambdós zones ha de tindre en compte la seua possible utilització per fauna protegida i per tant, establir mesures antiofegament i estructures de refugi i protecció. Quant a les espècies de flora a utilitzar per a revegetar o constituir pantalles vegetals haurien de ser igualment revisades per este Servici.  
- Amb l'objecte de compensar els impactes que sobre una zona humida de tanta importància com el Parc Natural del Fondo pot ocasionar la urbanització del seu entorn pròxim, s'hauria de sol·licitar a l'empresa promotora l'adquisició de terrenys en el perímetre de protecció del parc a fi de destinar-los a conservació.  
e) Informe del Servici d'Ordenació Territorial, de data 24 de gener de 2007, relatiu a l'estudi d'inundabilitat presentat; a continuació es detallen les consideracions més destacables que s'hi assenyalen:   
  
Vist l'informe de data 8 d'agost de 2006, emés per la Comissaria d'Aigües de la Confederació Hidrogràfica del Segura, en què es realitzen les consideracions següents:  
- No s'identifica cap llit públic afectat per l'actuació i en conseqüència, no s'aprecia afecció al domini públic hidràulic ni al règim de corrents. En el cas que l'actuació urbanística afecte algun llit privat, estarà subjecta a les limitacions establides en l'article 5.2 del text refós de la Llei d'Aigües.  
- En les circumstàncies actuals, la demanda global per a abastiment a poblacions en l'àmbit de la Confederació Hidrogràfica del Segura excedix les assignacions previstes per a este ús. Per tant, fins que no es generen nous recursos hídrics procedents del dessalatge marí d'acord amb les previsions, a curt termini, del programa AIGUA, no hi ha recursos hídrics suficients per a satisfer noves demandes.   
  
- En el cas que es prevegen altres fonts d'abastiment diferent del sistema de la Mancomunitat dels Canals del Taibilla, la disponibilitat de recursos hídrics estarà subjecta a l'existència de drets inscrits en el registre d'aigües.  
El Servici d'Ordenació Territorial emet informe favorable, condicionat a l'obligatorietat d'adoptar les mesures següents:  
- La urbanització del sector s'haurà d'emplaçar junt amb el sòl urbà industrial situat al sud de l'àmbit del pla parcial.  
- El desenrotllament urbanístic tendirà a models intensius de concentració de l'edificació, enfront de models extensius de baixa alçada i alta ocupació del territori en compliment de la disposició addicional 2a de la normativa del pla.  
- S'hauran d'adoptar les mesures correctores proposades en l'estudi d'inundabilitat, a més de l'adequació de les infraestructures i de les edificacions en zones inundables, establides en els articles 26, 27 i 28 de la normativa del PATRICOVA, i indicar a l'ajuntament la necessitat de comprovar el correcte dimensionament i execució de les infraestructures de drenatge i els punts d'abocament per a no afectar tercers aliens al sector.   
- En el moment que l'actuació afecte el domini públic hidràulic i/o a la zona de policia hauran d'ajustar-se al que disposa la normativa vigent, igualment hauran d'obtindre autorització prèvia per a l'abocament de les aigües pluvials, així com si es preveu realitzar captacions d'aigua superficial o subterrània.  
En contestació a l'informe del Servici d'Ordenació Territorial, l'ajuntament, en data 22 d'octubre de 2007, presenta documentació d'esmena. El Servici d'Ordenació Territorial es reitera en les conclusions de l'informe de data 24 de gener de 2007.   
f) L'informe de l'Entitat de Sanejament d'Aigües (EPSAR), de data 21 de febrer de 2006, sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració de l'EDAR de Dolores-Catral per a admetre els cabals d'aigües residuals generats pel present desenrotllament, indica el següent:  
  
- L'EDAR de Dolores-Catral dóna servici als dits municipis i està dissenyada per a tractar 2.400 m³/dia; actualment el cabal influent és de 1.790 m³/dia.  
- En el II Pla director de Sanejament i Depuració de la Comunitat Valenciana no es preveuen actuacions d'ampliació de les instal·lacions d'esta depuradora.   
- D'acord amb els dades aportades pel sol·licitant, el cabal generat previst és de 1.865 m³/dia.   
El cost estimat d'este suplement d'infraestructures és de 158,30 € per a habitant equivalent, i un habitant és aquell que ocasiona un abocament de 60 gr. de DBO5 per dia, o bé, genera un volum d'aigua residual de 200 litres per dia. En el cas que ens ocupa i segons dades aportades, per a un cabal mitjà estimat de 1.865 m³/dia (suposant que l'abocament és assimilable a aigües residuals domèstiques, aspecte que caldrà verificar en el moment de la connexió), suposarà una quantitat a pagar d'1.476.147,5 - corresponents a 9.325 habitants equivalents...  
  
- Pel que s'ha assenyalat abans, i per al cas en què l'urbanitzador decidisca no resoldre el sanejament i la depuració de les aigües residuals que genere i sol·licite en un futur la connexió a un sistema públic, esta Entitat de Sanejament d'Aigües informa sobre la viabilitat del tractament en l'EDAR de Dolores-Catral de les aigües residuals generades pel desenrotllament del PAI, sempre que es complisquen els següents condicionants:  
- Al seu dia, l'urbanitzador responsable del desenrotllament urbanístic haurà de realitzar la corresponent sol·licitud de la connexió al sistema públic de sanejament i depuració. Les obres necessàries per a la connexió de les aigües residuals a les infraestructures públiques s'efectuaran pel peticionari al seu compte i risc.  
- En tot cas, l'abocament generat pel desenrotllament urbanístic de referència haurà de complir els límits establits en l'ordenança municipal d'abocaments, o si no n'hi ha, en el model d'ordenança d'abocaments de l'Entitat de Sanejament a fi de preservar la integritat del sistema de sanejament i la qualitat de l'efluent. A estos efectes l'urbanitzador haurà de preveure que abans del punt de connexió, ha de disposar una arqueta de registre de la mateixa tipologia que la que figura en el model d'ordenança d'abocaments a la xarxa municipal de clavegueram editat per esta Entitat de Sanejament, dotada a més de guies per a la instal·lació d'una mitjalluna que permeta la desconnexió de l'abocament.  
  
- Perquè puga realitzar-se la connexió efectiva, i atés el funcionament actual de l'EDAR, s'hauran d'executar les actuacions d'ampliació de la planta necessàries a fi d'adequar-la per al tractament del nou cabal generat.  
- Abans de l'execució de la connexió s'haurà d'ingressar a l'Entitat de Sanejament la quantitat resultant d'1.476.147,5 ?, a estos efectes haurà d'establir-se, si és el cas, l'oportú conveni entre l'Entitat de Sanejament i l'Ajuntament de Dolores.  
g) Certificat del cap del Servici Municipal d'Aigua Potable i Sanejament de Dolores, de data 18 de febrer de 2008, en què se subscriu l'existència de recursos hídrics suficients per al subministrament d'aigua potable al sector avaluat; quant a la identificació dels cabals disponibles i les fonts de subministrament s'establixen les consideracions següents:  
- El municipi de Dolores s'abastix per mitjà d'una canonada de fosa de diàmetre nominal 300, la qual té una capacitat de subministrament de 6.100 m³/dia. La dita canonada és propietat de la Mancomunitat dels Canals del Taibilla, i garantix la dotació anteriorment mencionada.  
- Paral·lelament, el consum màxim actual de Dolores és de 2.300 m³/dia, per la qual cosa la dotació assignada al Pla Parcial (2.664 m³/dia), pot ser garantida amb la infraestructura assignada, la qual cosa acredita la disponibilitat d'estos recursos hídrics, que són subministrats per la Mancomunitat dels Canals del Taibilla; no es disposa de cap tipus de pou.  
h) Informe patrimonial favorable de la Conselleria de Cultura i Esport sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, segons el que establix l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià, de data 4 de juny de 2007; en què es consideren, entre altres qüestions, les següents:  
- En la documentació aportada es fa referència expressa a la legislació patrimonial, i no s'han detectat en l'àmbit del projecte béns patrimonials, per la qual cosa no és procedent l'establiment de mesures correctores.  
- Des de la consideració del patrimoni etnològic ja s'indicava en l'informe de la Unitat d'Etnologia que s'establia l'existència de diversos elements etnològics, com són tres cases i una caseta d'apers, i no es constata la seua afecció. En l'estudi d'impacte ambiental presentat s'estudia l'afecció sobre els dits elements etnològics i es considera la conservació i integració de la majoria d'ells en el PAI, rehabilitant-los i integrant-los en el paisatge corresponent al camp de golf.2  
  
Consideracions ambientals i afeccions legals  
1. Pel que fa al camp de golf, es realitzen les consideracions següents:  
a) En el projecte presentat es planteja la creació dins del mateix camp de golf d'una zona que reproduïsca les característiques pròpies de la zona humida adjacent, i es constituirà a manera de banda d'esmorteïment en tota la zona est, l'amplària d'esta franja és d'uns 25 metres, amb una longitud igual a la del camp de golf en el seu límit est.  
b) Quant a l'origen i els tipus d'aigües utilitzades per al reg del camp de golf, en la documentació aportada fins ara s'especifica el següent:  
  
- El reg del camp de golf i de les zones verdes de la urbanització s'efectuarà únicament amb aigua residual depurada en la mateixa EDAR del sector i amb aigües procedents de l'arreplega de pluvials dels depòsits projectats.  
- L'Ajuntament de Dolores, atorgarà llicències, entre altres, per a la instal·lació d'uns quants depòsits d'emmagatzematge, amb l'objecte que en episodis de pluja s'acumulen les aigües pluvials arreplegades en el sector i es dispose d'un sistema de reg que aprofite, mentres siga possible, la dita aigua per al reg de jardins particulars.  
- Amb l'objectiu de regar el camp de golf en els seus inicis, i fins que l'EDAR del sector genere l'aigua residual depurada suficient, es considera la tramitació del canvi d'ús dels volums actuals utilitzats per al reg dels cultius presents en la zona d'actuació.  
  
- En cap cas es permetrà el reg de zones verdes, ni camp de golf amb aigua procedent de la xarxa d'abastiment municipal.   
- El reg es programarà perquè este s'efectue durant la nit, evitant així una major evapotranspiració.  
c) Respecte a les espècies vegetals que s'hi empraran, s'assenyala que s'utilitzaran espècies de gramínies de baix consum d'aigua i les arrels de les quals tenen una gran capacitat exploradora reptant. Estes espècies ocuparan la major part de la zona regada del camp; i només s'empraran espècies d'alt consum en àrees reduïdes, que per les peculiaritats d'ubicació així ho necessiten. En la resta del camp este no es regarà i estarà cobert per flora espontània autòctona, que es mantindrà amb una precipitació mitjana de 300mm.  
d) Quant a la justificació del que disposa la disposició addicional segona de la Llei 9/2006, Reguladora de Camps de Golf a la Comunitat Valenciana, d'aplicació en el present projecte, es considera que la documentació remesa és clarament insuficient, i no es concreta, més que de forma molt general, parcial i des d'un punt de vista subjectiu, sense rigor i justificació tècnica, l'adequació al que disposen els articles 14, 15, 16 i apartats 1 al 5 de l'article 17, 18 i 19 de la llei esmentada; i la justificació dels quals va ser requerida, entre altres qüestions, pel Servici d'Avaluació Ambiental Estratègica en data 29 de febrer de 2008. No obstant això, es resumixen algunes de les consideracions indicades en la documentació aportada respecte d'això:  
- Respecte a l'actitud dels terrenys en què es projecta el sector, té, segons el mapa de la cartografia temàtica de la Comunitat Valenciana, pràcticament en tota la seua totalitat una capacitat d'acollida molt elevada; a excepció d'una xicoteta zona existent en el límit amb el terme municipal d'Elx, que presenta una capacitat elevada, i sobre la qual es projecta situar la zona humida que recrearà les condicions de les zones humides de canyissers.  
- Quant a la vulnerabilitat d'aqüífers, la zona presenta una vulnerabilitat baixa.   
- Respecte a la presència d'hàbitats i espècies d'interés en la zona d'actuació, cal considerar que esta ha sigut pràcticament antropitzada, dedicada al cultiu, i que no hi ha cap enclavament de vegetació natural com a tal.   
- En matèria de paisatge, cal destacar:  
- Actualment la zona presenta múltiples edificacions irregulars; moltes d'elles presenten una inadequació amb l'entorn on s'ubiquen al trencar amb l'estètica dels paisatges d'horta tradicional, i incorporar elements modernistes i colors impactants.  
- L'existència d'un polígon industrial junt amb la zona proposada repercutix de manera molt significativa en una pèrdua de valor paisatgístic de la zona, a causa de la intrusió d'edificacions discordants amb el paisatge en què s'inserixen.   
- A la unitat de cultius agrícoles cal assignar un valor mitjà-baix, a causa de la intrusió visual de múltiples edificacions de caràcter no agrícola i a la limitada visibilitat que es deriva d'esta circumstància. Tan sols cap a la zona est del sector estudiat es troben zones amb qualitat d'escena i representativitat.  
- La zona residencial a causa de la major part d'edificacions de caràcter modern i discordant existents, impliquen una qualitat baixa.  
- El polígon industrial introduïx una limitació de la visibilitat d'altres zones i representa una alteració en la tipologia general del lloc, que implica una notable pèrdua de valor paisatgístic.  
- La zona protegida associada a la Llacuna del Fondo d'Elx, per les seues característiques posseïx un alt grau de representativitat en la zona, absent d'edificacions discordants amb l'entorn i amb una alta visibilitat, esta unitat posseïx una qualitat paisatgística alta.  
- Respecte a la xarxa d'assarbs, este recurs paisatgístic és una part molt important de l'entorn analitzat, i un element representatiu d'alt valor.   
2. Respecte a la depuració d'aigües residuals:  
En matèria de depuració d'aigües residuals, es planteja la construcció d'una depuradora pròpia en el sector; no obstant això, no s'ha avaluat detalladament l'adequació de la ubicació proposada, al no haver-se presentat alternatives de localització; i els aspectes més desenrotllats respecte d'això, en la documentació remesa, són els relatius a les mesures preventives i correctores a adoptar en situacions de fallada del sistema i el programa de vigilància ambiental que se seguiria durant la construcció i explotació de la depuradora; algunes de les mesures considerades són les que se citen a continuació:  
- Abans de l'inici de les obres, s'inspeccionarà la zona on hi haja la possibilitat de recuperar terres vegetals, que seran emprades adequadament en els corresponents programes de recuperació.  
- Per al seguiment de la qualitat de les aigües haurà de realitzar-se un control basat en mostreigs de caràcter quinzenal com a mínim, i s'analitzaran tots els paràmetres establits per la legislació vigent.  
- Dins del pla de restauració, que haurà d'incloure el projecte, s'establirà una vigilància especial sobre les superfícies revegetades amb l'objecte d'assegurar la seua òptima avaluació, prestant especial atenció a les superfícies que necessiten noves sembres o reposició de plantacions.  
- En cas de produir-se una fallada del sistema, els fangs seran evacuats per un gestor autoritzat.  
- En cap cas es produiran abocaments d'aigües no tractades adequadament, atés que en cas de mal funcionament del sistema les aigües s'enviarien als llacs, però no s'utilitzarien per a reg sinó que es tornarien a enviar per mitjà d'impulsió a l'EDAR una vegada solucionats els problemes tècnics.  
3. Abocament d'aigües pluvials:  
En matèria d'aigües pluvials, estes es dirigiran, bé per via superficial, a través dels vials de la urbanització i els futurs vials interiors, o per via subterrània a través dels col·lectors de pluvials als llacs del camp de golf, depòsits subterranis o als assarbs que travessen la zona. No obstant això, s'al·ludix que esta qüestió es concretarà de forma més detallada en el projecte d'execució de la urbanització i el camp de golf.   
  
Encara que en la documentació remesa, es fa referència què s'hi adjunta la sol·licitud d'autorització del punt d'abocament realitzada a la Confederació Hidrogràfica del Segura, en el Servici d'Avaluació Ambiental Estratègica no es té constància de la seua remissió.  
  
4. En relació amb la xarxa d'assarbs: l'àmbit d'actuació és travessat pels assarbs de la Loza i de l'Acierto, que limita a l'est amb l'assarb de Pineda. Els dos primers es troben entubats en la zona inclosa en l'àmbit del sector amb canonada de formigó. Este entubament serà respectat a l'hora de planificar l'actuació, posant els mitjans adequats per a la seua senyalització durant les obres i preservant-lo de qualsevol desperfecte que poguera derivar-se.   
  
Es planteja l'entubament davall vial de l'assarb de l'Acierto en les zones incloses en l'àmbit del sector que no vagen a ser ocupades per la superfície destinada a camp de golf; així com la millora i adequació del llit de l'assarb de l'Acierto, per mitjà d'un possible eixamplament i murs de maçoneria en els trams en què el seu traçat discórrega per superfícies destinades a camp de golf.   
Paral·lelament, també es fa referència a l'entubament de l'assarb de Pineda, però no es detalla en la documentació la localització concreta dels trams afectats per la dita actuació. No obstant això, s'indica que, en cap cas, la secció dels llits actuals d'estos assarbs es reduirà.  
  
En la documentació tècnica s'adjunta informe del Sindicat General d'Aigües de Dolores, de data 1 de juny de 2006, en què es valora positivament el tractament proposat per als llits que li pertanyen.  
  
5. Model d'ordenació del sector:  
Respecte al model de concentració de l'edificació i l'ordenació resultant del sector, es proposa projectar l'ús residencial amb una disposició gradual pel que fa al nombre d'altures i densitats. De manera que en les primeres línies de golf es projecten vivendes unifamiliars aïllades, s'establixen àmplies zones enjardinades entre les edificacions, i s'afavorix la integració progressiva del residencial amb una edificació més intensiva; amb la dita disposició es complixen, al seu torn, les determinacions establides en el corresponent informe de l'estudi d'inundabilitat, en què s'al·ludia a la conveniència d'adoptar un model intensiu de concentració.  
  
Es proposen en matèria de qualitat paisatgística una sèrie de mesures correctores a considerar en tota l'àrea d'actuació:  
- Es prohibirà l'ús de l'obra vista de rajola i de colors diferents al blanc o el cru en les parets exteriors de les edificacions.  
- Els elements exteriors com ara antenes de televisió, parabòliques, plaques solars, etc., no seran visibles des de les zones pròximes, i es dissenyaran de manera que queden ocults en les cobertes dels edificis.  
  
- Les cobertes de les edificacions seran planes en el cas dels blocs i estaran formades per terratzo ceràmic.   
6. Distribució de zones verdes en l'àmbit del polígon industrial:  
  
Es projecta la ubicació de zones verdes entorn del polígon industrial, amb la finalitat de contrarestar les possibles molèsties que poden generar-se com a conseqüència del funcionament normal del polígon sobre la zona residencial proposada; en compliment de l'article 5.1.e de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge, es garantix la transició entre les dos zones limítrofes, els usos de les quals són incompatibles.  
7. Accessos a l'actuació  
L'accés a l'actuació urbanística proposada es realitzarà a través d'una rotonda projectada en la carretera CV 855-d'Elx a Dolores; esta via s'establix com a límit sud-est del sector en un tram de prop de 400 metres lineals.  
8. Pla d'il·luminació  
En el Pla d'il·luminació presentat s'han considerat aspectes per a minimitzar els efectes que les lluminàries podrien generar sobre la fauna de la zona humida:   
- En les il·luminacions proposades el feix no sobrepassa l'horitzontal, i l'angle d'emissió és inferior a 30º, amb la qual cosa s'evita la dispersió de llum, aconseguint cons de llum molt concentrats  
- Els llums a utilitzar seran de vapor de sodi d'alta pressió, llum roja i de potència 100 W, a fi d'utilitzar la potència lumínica justa; s'evitarà la utilització de llums de mercuri  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx, segons el que preveu l'apartat 8.a de l'annex I, del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental.  
3. L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribuïx a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989 d'Impacte Ambiental.  
4. L'article 16.2 m) del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualsevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars en el territori de la Comunitat Valenciana.  
  
Per tant, basant-se en tot el que s'ha exposat abans i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent declaració d'impacte ambiental:  
  
Primer  
S'estima acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el Programa d'Actuació Integrada del sector Dolores Golf en el terme municipal de Dolores (Alacant), sempre que es desenrotlle d'acord amb el que establix la documentació presentada fins ara, amb els informes sectorials emesos respecte d'això, i amb els condicionants establits en l'apartat segon de la present declaració. Així mateix, s'haurà de justificar adequadament, abans de l'aprovació definitiva de l'instrument de planejament, el compliment del tràmit d'informació pública de l'estudi d'impacte ambiental (cal indicar número de DOCV, termini d'informació pública).   
No obstant això, la present declaració d'impacte ambiental no inclou l'avaluació del projecte del camp de golf previst, que per a la seua aprovació requerix efectuar el procediment d'avaluació d'impacte ambiental establit per la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, així com el reglament que la desplega. Així mateix, independentment de l'avaluació ambiental del camp de golf, que haurà d'efectuar-se en el seu moment, el seu reg, així com el de les zones verdes enjardinades, haurà d'efectuar-se, tal com s'indica en l'estudi d'impacte ambiental presentat, amb aigües residuals adequadament depurades; i, amb caràcter previ a la seua aprovació definitiva, s'haurà de disposar la justificació sobre la disponibilitat de recursos hídrics suficients.  
  
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants que es desenrotllen a continuació:   
1. Prèviament a l'inici de les obres d'urbanització:  
a) S'haurà d'obtindre l'informe favorable de Confederació Hidrogràfica del Segura respecte a l'autorització de la reutilització de les aigües residuals depurades, que s'hauran d'adequar a les condicions que s'hi establisquen quant a abocament i qualitats exigibles basant-se en les característiques dels diferents usos a què vagen a ser destinades, que tal com consta en la documentació complementària aportada al llarg de la tramitació de la present declaració, s'emprarien per a efectuar el reg del camp de golf i la resta de zones verdes previstes en el sector.  
  
b) S'haurà de justificar la disponibilitat de recursos hídrics suficients.  
c) S'obtindrà l'autorització de l'abocament d'aigües pluvials de l'organisme de conca competent.  
d) Es presentarà un estudi hidrològic detallat i firmat per tècnic competent, on s'analitze i valore la situació actual i la situació futura una vegada es desenrotlle el pla parcial, en relació amb la possible afecció a la zona humida limítrof; i obtindre's informe favorable de l'òrgan competent en la matèria. El dit estudi haurà d'incloure, com a mínim, els següents aspectes degudament desenrotllats (no obstant això, el contingut del dit estudi s'adequarà en tot moment a les determinacions que establisca el Servici d'Ordenació Sostenible del Medi de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge; i s'haurà de donar resposta a totes les sol·licituds i consideracions que este considere pertinents per a una adequada avaluació de l'estudi):  
- En el cas que l'aigua per a l'abastiment de l'ús residencial no procedisca de la xarxa municipal, s'haurà d'incloure en l'estudi hidrològic, una anàlisi de les possibles afeccions derivades de les actuacions que es pretenga realitzar per a obtindre'n (captacions, distribució, depuració, etc.); prestant especial atenció a la no generació d'afecció sobre la hidrogeologia de la zona.  
- S'haurà d'incloure una anàlisi detallada dels cabals que actualment rep la zona humida dels Carrissars d'Elx procedents del retorn de les aigües del reg de la superfície afectada pel projecte avaluat.  
- S'haurà d'incloure un estudi concret i detallat en què es descriga la situació de les dites aportacions de cabals a la zona humida després de l'execució de l'actuació; de manera que permeta avaluar quina és la previsió dels possibles efectes derivats de la implantació de l'actuació sobre el funcionament del sistema de la xarxa de reg i les aportacions a la zona humida.  
- S'indicarà quin serà el destí dels cabals que ja no seran utilitzats per a reg.  
- S'hauran de descriure totes aquelles mesures que es prevegen adoptar per a garantir que no es produirà una reducció significativa dels cabals d'aigua que actualment rep la zona humida, atés que es preveu una gran reducció de la superfície actual de reg.  
e) S'haurà de concretar la forma en què es resoldrà la depuració de les aigües residuals que es generen en el sector. A més, cal ampliar el contingut de la documentació remesa fins a la data, i presentar un informe subscrit per tècnic competent en la matèria, que concrete els punts que a continuació s'assenyalen:  
- Ubicació exacta en què es projecta l'EDAR (en cas d'optar-se per esta alternativa) i pla descriptiu de la seua instal·lació.  
- Ubicació del punt d'abocament de les aigües depurades.  
- Aproximació a la quantificació dels residus que es preveu que es produïsquen i detalls sobre el seu emmagatzematge. Així mateix, es detallarà la freqüència amb què es preveu que seran retirats els residus per gestor autoritzat.  
- Descripció d'un programa de vigilància ambiental que haurà d'incloure, entre altres aspectes d'interés, les mesures de control del compliment de les condicions de qualitat de l'efluent depurat requerides per a les zones sensibles per RD 2116/1998, el Reial Decret Llei 11/1995 i el Reial Decret 509/1996, en relació amb la Directiva 91/271/CEE, de 21 de maig, sobre Tractament de les Aigües Residuals Urbanes.  
  
- Descripció de les mesures a adoptar en situacions previsibles de fallada del sistema, quantitat de fangs que es preveu que es produïsquen i destí que rebran en cas de produir-se esta situació.  
f) Es presentarà davant del Servici de Conservació de la Biodiversitat d'esta Conselleria, amb l'objecte que emeta informe favorable, un estudi en què es detallen les espècies de flora a utilitzar per a revegetar o constituir pantalles vegetals. Igualment, es detallaran les mesures antiofegament i les estructures de refugi i protecció per a la fauna que es preveuen executar, així com qualsevol consideració que el dit servici estime pertinent.  
g) Respecte a la instal·lació d'una xarxa d'enllumenat, s'aportaran dades concretes relatives al Pla d'il·luminació que pretén desenrotllar-se, i que es presentarà davant del Servici d'Ordenació Sostenible del Medi de la Conselleria per al seu informe.  
h) Haurà de justificar-se el que disposa la disposició transitòria segona de la Llei 9/2006, de 5 de desembre de 2006, Reguladora de Camps de Golf a la Comunitat Valenciana, que s'aplica al present projecte; s'ha de justificar el compliment i, si és el cas, l'adaptació a les exigències relatives a l'aptitud dels terrenys, capacitat d'acollida i vulnerabilitat ambiental d'estos, integració paisatgística, disponibilitat de recursos hídrics i respecte als corredors ambientals, establides en els articles 14, 15, 16, apartats 1 al 5 de l'article 17, 18 i 19 de la llei esmentada.  
  
i) Es compliran els condicionants establits en l'informe del Servici d'Ordenació Territorial, de data 24 .01.2007.  
2. No es considera adequada la ubicació proposada per a l'EDAR pròpia del sector, ja que es localitza en la zona més pròxima a la zona humida, tal com es planteja en l'última documentació remesa per l'Ajuntament de Dolores, al febrer i març de 2008; s'han de presentar les diferents alternatives d'ubicació d'esta i justificar adequadament l'emplaçament definitiu. La documentació justificativa que s'elabore, serà objecte d'informe per part del Servici d'Ordenació Sostenible de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, que determinarà la conveniència o no de la localització proposada.  
  
3. Totes les actuacions que es desenrotllen en el sector s'adequaran en la mesura que siga possible al pendent natural del terreny, de manera que s'altere en el menor grau possible, i es propicie l'adequació a la seua topografia natural, tant del perfil edificat com del parcel·lari, de la xarxa de camins i de les infraestructures lineals. A més es disminuirà l'impacte de les edificacions sobre l'entorn per mitjà de l'ús de colors en sostres i fatxades que permeten una major mimetització.   
  
4. S'haurà de presentar un programa de vigilància ambiental complet en què es definisquen amb major exactitud respecte al programa inclòs en l'estudi d'impacte ambiental presentat, l'equip encarregat de la seua realització, així com el manteniment i control de les mesures de protecció i restauració desenrotllades en l'àrea i el seu entorn, a fi de garantir la seua eficàcia en la protecció de la fauna, flora, paisatge, qualitat atmosfèrica, manteniment de la xarxa natural de drenatge, recuperació de sòl fèrtil, protecció contra l'erosió, control de residus i abocaments, i seguiment de la implantació de zones verdes, entre altres.   
  
El programa de vigilància ambiental haurà d'incloure el compromís de presentar puntualment el promotor davant de l'Administració una memòria o informe anual que concrete: el desenrotllament i l'avanç de l'activitat, l'aplicació de les mesures de protecció i de restauració previstes, els controls realitzats i qualsevol incidència de caràcter mediambiental que poguera produir-se durant el seu desenrotllament.   
  
5. La terra vegetal extreta durant la fase de moviment de terres, i que siga susceptible d'aprofitament, es mantindrà en condicions agrícoles adequades i es destinarà al farciment de les zones verdes previstes en l'actuació o, si no n'hi ha, a altres àrees del municipi on siga susceptible la seua utilització.  
6. L'ajuntament exigirà a les empreses, després de la realització de les obres, certificats de recepció de residus sòlids inerts per part d'abocadors o empreses autoritzades per a la gestió d'este tipus de residus.  
  
7. S'hauran de preveure en la urbanització llocs per a la col·locació de contenidors per a l'arreplega selectiva dels distints tipus de residus que vénen tractant-se habitualment a la Comunitat Valenciana en quantitat suficient per a adequar el projecte presentat al pla integral de residus.  
8. Els aspectes concernents a les mesures preventives i correctores derivades del compliment de les ordenances municipals, de la legislació sectorial d'aplicació vigent, les mesures establides en este condicionat, les establides en l'estudi d'impacte ambiental, en el document de síntesi i les labors de vigilància que corresponguen al programa de vigilància ambiental, s'incorporaran al preceptiu projecte d'urbanització i al de construcció del sector; es valoraran adequadament i pressupostàriament els gastos derivats del seu compliment.  
  
  
Tercer  
Notificar als interessats que contra la present resolució, per ser acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produïx indefensió, no es pot interposar cap recurs; sense perjuí d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 13 de març de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: María Ángeles Centeno Centeno  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 310/2.006-AIA.  
Títol: variant de la carretera CV-50 entre Llombai i Turís.  
Promotor: Conselleria d'Infraestructures i Transport.  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Infraestructures i Transport.  
Localització: terme municipal de Llombai, Real de Montroi, Montroy, Montserrat i Turís.   
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista.   
L'actual carretera CV 50-estructura una sèrie de nuclis urbans, situats en la corona de la perifèria de l'àrea metropolitana de València, per la qual cosa la Conselleria d'Infraestructures i Transport considera adequada la transformació d'este eix en autovia.   
Les actuacions a realitzar sobre la CV-50 s'han dividit en els quatre trams següents:  
Tram 1: situat entre la variant nord de Benaguasil i la A-3.  
Tram 2: entre la A-3 i la A-7. Consta de tres segments: Chiva - Turís, Turís - Llombai i Llombai- l'Alcúdia.  
Tram 3: entre la A-7 i la N-332.   
Tram 4: des de Llíria fins a la A-23 (Autovia Mudèjar, túnel de la Calderona).  
Per mitjà de l'execució de les actuacions previstes en tots els trams, en un futur immediat es disposarà d'una autovia de dos carrils per sentit entre l'autovia A-23 i la N-332.  
El segment que va des de Llombai a Turís, d'uns 21 km. de longitud, és un dels tres que componen el tram 2. Atés que l'òrgan promotor ha remés la documentació de cada segment per separat i ha sol·licitat l'avaluació d'impacte ambiental de cada un d'ells, d'ara en avant i als efectes d'esta declaració d'impacte ambiental, es fa menció exclusiva al segment Llombai-Turís.  
L'objecte d'este projecte és donar les directrius per al projecte constructiu, marcar la zona del territori que haurà de reservar-se i realitzar la informació pública.  
El traçat s'inicia en el PK 1+180, just després del riu Magre al nord del nucli urbà de Llombai; la connexió amb l'actual CV-50 es realitza per mitjà d'enllaç de diamant que resol les connexions entre ramals i carreteres amb sengles glorietes tipus pes, connectades amb pas superior.  
Des d'este enllaç la variant discorre pròxim a la vessant del massís denominat els Cerros, i el traçat es conduïx pel mateix tossal de la CV-422, amb un fals túnel de 170 m. de longitud. Una vegada superat este punt, la carretera es manté sensiblement paral·lela a la CV-422, per mitjà d'una successió de corbes fins a arribar a la rambla de l'Algóder amb un viaducte de 72 m. de longitud.   
A continuació es travessa la carretera CV-435 on s'ubica el segon enllaç de connexió amb la dita carretera, tipus diamant amb dos glorietes tipus pes unides amb pas inferior.   
Posteriorment es travessa el riu Magre amb un viaducte de 320 m. Des d'este pas i després d'una successió de corbes, s'arriba a l'actual CV-50 on s'ubicarà el tercer enllaç.   
A partir d'este enllaç, el traçat supera vorejant la zona de les Penyes Roges i els Barracons i avança per l'àmplia vall cap a Turís.   
  
S'arriba a la CV-415 on s'ubica el quart enllaç, de tipologia de diamant amb dos glorietes tipus pes unint-se estes per mitjà de pas superior.   
Finalment s'entronca esta carretera amb la futura CV-50 en el tram que discorre entre Turís i Chiva.   
El traçat en planta té un radi mínim de 700 m. i màxim de 2.500 m. La longitud de les rectes oscil·la entre els 204 i 1.681 m.   
Quant a l'alçat, la pendent mínima projectada és del 0,5% i la màxima de 4%. Els acords verticals convexos tenen paràmetres entre 15.300 i 31.000 m, mentres que els paràmetres en acords còncaus resulten amb valors entre 7.000 i 50.000.  
La secció transversal adopta la geometria següent:   
- Mitjana simètrica de 10 m amb talussos de seguretat 10:1  
- 2 voreres d'emergència interiors de 1,5 m  
- 2 calçades de 7 m  
- 2 voreres d'emergència exteriors de 2,5 m  
- 2 bermes exteriors d'1 m  
La categoria d'esplanada és E3. El ferm compta amb:   
- Capa de redolament: es disposarà una capa de 3 cm de grossària de mescla bituminosa en calent tipus M-10.  
- Capa intermèdia: es disposarà una capa de 7 cm (5 cm per als enllaços i glorietes) de grossària de mescla bituminosa en calent tipus S-20.  
- Capa de base: es disposarà una capa de base de 10 cm (7 cm per als enllaços i glorietes) de grossària de mescla bituminosa en calent tipus G-25.  
2. Alternatives  
Com a antecedents al present projecte es troba el projecte bàsic Condicionament de la C-3322 entre els PK 50.7 i 72.1. Montroy, que ja va ser avaluat ambientalment, amb declaració d'impacte ambiental favorable de 4 de novembre de 1.994. No obstant això, posteriorment, alguns veïns de Real de Montroi i el mateix ajuntament van expressar la seua disconformitat amb el contingut del projecte. Per això i per la nova concepció que adopta la CV-50, es procedix a un estudi previ de corredors i un posterior estudi d'alternatives.   
Es plantegen en principi quatre corredors. Tots tenen com a origen el futur traçat de la CV-50 en el seu tram anterior (tram l'Alcúdia-Llombai) i com a final el posterior (tram Turís-Chiva).   
Els corredors 1, 2 i 3 partixen de Llombai i fan un gir cap al sud-oest creuant el riu Magre i discorrent per la vall existent entre la població i els contraforts muntanyosos coneguts com els Cerros. Creua el límit municipal de Real de Montroi i se separen els corredors 1 i 3 en direcció nord-oest i el corredor 2 cap al nord. El corredor 2 experimenta en les proximitats de l'encreuament amb el Magre un eixamplament, amb l'objecte de plantejar distintes alternatives d'encreuament. En el terme municipal de Turís el corredor s'estretix per a travessar la CV-415. Els corredors 1 i 3, després de separar-se del corredor 2, seguixen un traçat comú sensiblement paral·lel a la CV-422, que divergix en les proximitats de la rambla d'Alturis. El corredor 3 experimenta un gir al nord-est, travessant el paratge muntanyós de la Murta, i el corredor 1 seguix cap al nord-oest, enllaçant finalment amb el corredor 2.  
  
El corredor 4 discorre seguint el curs pel marge dret del riu Magre. El corredor penetra en el terme de Real de Montroi en el paratge conegut com el Penyal del Real. Vorejant la zona muntanyosa, el corredor realitza un gir cap a l'oest i a continuació torna a girar per a discórrer molt pròxim al nucli de Real de Montroi. Posteriorment creua el riu Magre i la CV-405. Enllaça finalment amb el corredor 2 i la carretera CV-50 en el paratge conegut com el Tollo.   
Es va triar el denominat corredor 2 perquè permet creuar el riu Magre de forma més senzilla i presenta una millor connexió amb els municipis afectats, a pesar que travessa formacions menys adequades per a la construcció de la carretera i la formació muntanyosa de les Penyes Roges.   
Així mateix, dins del corredor triat es plantegen tres alternatives. Totes elles tenen uns 8 km de tram inicial comú, al nord-est del nucli urbà de Llombai, al llarg de què la plataforma del traçat creua el llit i s'aproxima a la vessant dels Cerros pel mateix tossal que la CV-422 i, per mitjà d'una successió de corbes, s'arriba a la rambla d'Algóder.   
  
L'alternativa 1 i 2 presenten un desenrotllament comú, que travessa la carretera CV 435-i el riu Magre en una zona amb altura elevada però condicionada per una línia elèctrica d'alta tensió. L'alternativa 1 se separa en el PK 12+500 cap a l'oest, i s'adapta a l'actual CV-50. Este traçat supera les Penyes Roges i avança després pel xicotet corredor que hi ha entre este contrafort muntanyós i els Barracons. Posteriorment s'aproxima a l'alternativa 3. Des del punt de la bifurcació, el traçat de l'alternativa 2 aconseguix vorejar les Penyes Roges pel costat est, en la zona en què el dit relleu té la seua menor quota i a continuació es voreja la zona dels Barracons també pel costat est. S'adapta a la vessant nord dels Barracons i avança en direcció oest cap a Turís, fent-se coincidir amb el tram final de les altres alternatives.   
  
L'alternativa 3 presenta un tram inicial molt semblant. A partir del PK 10, és la que discorre més a l'oest, per la qual cosa eludix les zones muntanyoses de les Penyes Roges i els Barracons, a canvi de creuar el riu Magre en tres punts i allunyar-se molt de les poblacions. L'alternativa triada és la 2, des del punt de vista del traçat, connectivitat i valoració econòmica. Ambientalment estimen la valoració de l'impacte, que consideren semblant en els tres casos i en un nivell moderat.   
  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública   
En data 3 d'agost de 2006, la Conselleria d'Infraestructures i Transport va remetre el projecte bàsic de variant de la CV-50 tram Llombai i Turís i l'estudi d'impacte ambiental corresponent. L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del projecte, va ser sotmés a informació pública per un termini de dos mesos, per mitjà d'anuncis publicats en el Boletín Oficial del Estado núm. 191 d'11 d'agost i núm. 213 de 6 de setembre de 2006 i Diari Oficial de la Comunitat Valenciana núm. 5.330 de 23 d'agost i núm. 5.342 de 8 de setembre de 2006.  
  
2. Resum d'al·legacions  
Dins del termini legal s'han rebut un total de cinquanta al·legacions, de les quals només quatre tenen caràcter ambiental, segons consta en el certificat emés pel cap de la Divisió de Carreteres.  
Es resumix a continuació el seu contingut.   
- Sra. Mª Josefa Marabella i Sr. José Nogueroles: defenen que l'alternativa 1 és la menys onerosa i més favorable en els aspectes econòmics, afecció a terrenys agrícoles, mediambiental i de connectivitat entre els municipis de Turís, Montserrat, Montroy i Real de Montroi. L'afecció sobre el medi ambient que suposa el traçat proposat és enorme; es tracta de creuar una zona del terme amb una autovia, per terrenys sobre els quals no hi ha més que camins rurals i amb abundant fauna i aprofitaments hídrics. No obstant això, encara que triant l'alternativa 1 també existiria afecció al medi ambient, esta no es pot ni comparar, atés que el seu traçat ja és existent i sobre ell s'han anat realitzant diverses millores. Al seu parer, açò suposa una contradicció amb els principis que han d'inspirar l'activitat de l'Administració.   
  
- Ajuntament de Llombai: sol·licita que es tinga en compte l'impacte acústic que pot provocar esta actuació en el municipi de Llombai al trobar-se molt pròxim al trajecte descrit, per tant s'ha de disposar de mesures correctores suficients per a pal·liar este impacte, per mitjà de pantalles i barreres acústiques. Així mateix, s'hauran de respectar els servicis existents, quant a pas de canalitzacions i camins existents, i s'ha de mantindre el seu funcionament en les mateixes condicions existents en l'actualitat.   
- Ajuntament de Montserrat: d'una banda, considera necessari desplaçar el traçat de la carretera uns metres cap al nord-est de manera que es garantisca una separació mínima respecte de la font de la Carència o de la Llibertat, monument emblemàtic d'enorme importància per als ciutadans de la zona. D'altra banda, algunes parcel·les que en l'actualitat compten amb camí d'accés, es queden sense ell després de l'execució de l'obra, per això s'haurà de preveure un projecte de construcció d'un camí d'accés. Així mateix, cal destacar que la carretera travessa una zona protegida amb abundant fauna, per la qual cosa s'hauran de prendre les mesures correctores necessàries per a evitar que la infraestructura constituïsca una barrera infranquejable per als animals: disposició de passos de fauna, trams sobre estructures elevades, etc. També farà falta prendre mesures compensatòries per al paisatge, com la reforestació de les zones annexes a la via, la revegetació de talussos, etc.   
  
- Confederació Hidrogràfica del Xúquer: manifesta que, als efectes exclusius de l'avaluació ambiental, en els llits del riu Magre i la rambla de l'Algóder, caldrà tindre en compte un llistat de factors.  
  
3. Documentació complementària  
En data 20 de març de 2007 es va sol·licitar la documentació necessària per a completar el contingut de l'expedient; en concret:   
a) Certificat de la informació pública.   
b) Còpia de les al·legacions presentades de caràcter ambiental, així com les respostes donades a les mateixes.  
c) Informe emés per la Conselleria de Cultura, Educació i Esport sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, d'acord amb el que disposa l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià.  
La dita documentació es rep el 4 d'abril de 2007. Analitzada la documentació remesa inicialment i la sol·licitada a instància d'este servici, a fi de disposar d'elements de juí suficients per a emetre la preceptiva declaració d'impacte ambiental, es requerix:  
a) Planta de conjunt en què apareguen els quatre corredors plantejats a escala 1:50.000.  
b) Incorporació de les mesures correctores arreplegades en l'escrit de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià i Museus de data 14 de juliol de 2006 i informe favorable d'esta als efectes patrimonials.  
c) Localització de les àrees on s'ubicaran les instal·lacions auxiliars, camins d'obres, enderrocs i zones de préstec de materials.   
  
d) Afeccions concretes del projecte analitzat: volum de material destinat a abocador, volum necessari a extraure en pedreres o préstecs i altura de desmunts i terraplens a executar.   
e) Aclariment respecte de la instal·lació de sistema d'il·luminació.  
f) Estudi de la permeabilitat faunística i disposició de mesures correctores per a evitar l'efecte barrera.   
g) Descripció de les mesures a prendre per a evitar que les aigües d'escolaments de les calçades de l'autovia i les substàncies perilloses en cas d'abocament per accidents dels vehicles que les transporten, afecten el medi hídric, una vegada arreplegades pel sistema d'escolament.  
h) Nivells de vibracions estimats i, si és el cas, mesures encaminades a reduir-los.  
4. Informes sectorials  
Patrimoni: en data 22 de març de 2007 es va informar desfavorablement basant-se en les carències detectades i no ateses que s'hi referien, al no haver-se arreplegat en l'estudi totes i cada una de les mesures cautelars indicades en la comunicació de resultats de la prospecció. Modificat l'exemplar, s'emet l'informe vinculant referent a patrimoni en data 26 d'octubre de 2007.   
La prospecció arqueològica ha confirmat la presència d'un bé d'interés cultural, denominat torre d'Alèdua, del jaciment arqueològic conegut com el Canyamar i quatre nous jaciments o àrees amb presència de material arqueològic en superfície.   
Des del punt de vista etnològic, no s'observa la presència d'este tipus de béns, per la qual cosa simplement es proposen una sèrie de mesures correctores:   
- En les séquies es proposa la documentació amb fotografies àrees del sistema hidràulic; això ha de completar-se amb un estudi documental d'estes.   
- En la font de Llibertat es proposa un abalisament per a evitar qualsevol afecció durant les obres, a pesar de trobar-se fora del traçat.   
  
- Es proposa la reposició del muret de pedra seca en nombrosos ribassos   
Des del punt de vista paleontològic, en el tram final de l'alternativa, en terme municipal de Turís, s'han trobat jaciments. Es consideren importants pels espècimens trobats, per l'abundant bibliografia científica i per constituir la localitat tipus de diverses espècies de rinoceronts, carnívors i micromamífers fòssils. Resulta possible l'afecció a nous nivells fossilífers amb el moviment de terres, per la qual cosa haurà de realitzar-se un seguiment paleontològic durant la fase de construcció.   
  
Vies pecuàries: el 3 d'octubre de 2007 se sol·licita informe a la Direcció Territorial de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge sobre la ubicació exacta de les vies pecuàries, les seues principals característiques, la forma de tramitació que ha de seguir el promotor i altres impactes mediambientals que es puguen generar durant la fase d'execució i ús de la infraestructura. Es disposa de l'informe sobre vies pecuàries emés per la Direcció Territorial de València el 7 de novembre de 2007, en què s'especifica que els encreuaments amb vies pecuàries a distint nivell haurien de preveure carrils diferenciats i separats si coincidixen amb la circulació de vehicles motoritzats no agrícoles i que els encreuaments amb vies pecuàries al mateix nivell hauran d'estar correctament senyalitzats, conforme a l'article 66.2 del Reglament General de Circulació.   
Biodiversitat: el 3 d'octubre de 2007 se sol·licita informe al Servici de Biodiversitat sobre la possible afecció a alguns hàbitats catalogats, la compatibilitat de la dita infraestructura amb la seua conservació i la proposta de mesures correctores i/o protectores adequades. Així mateix, se sol·licita informe respecte de la possible flora endèmica i la fauna existent, en especial, respecte de les aus referides en els estudis d'impacte ambiental. El 28 de febrer de 2008 es rep l'informe del Servici de Biodiversitat, que tracta únicament la flora endèmica i els hàbitats d'interés comunitari.   
Flora endèmica: recentment s'ha confirmat la presència de l'endemisme exclusiu valencià Salvia valentina en les proximitats del límit municipal entre Turís i Montserrat, concretament en l'àrea que serà ocupada per les incorporacions a la via principal que estan previstes en les quadrícules 702/4361, en ambdós direccions, i la prevista en la quadrícula 703/4361; a més, hi ha un altre nucli poblacional de majors dimensions al peu oriental de l'Alt del Collado dels Barracons, que pràcticament coincidix amb la corba traçada per la carretera per a salvar este accident geogràfic. Esta espècie compta amb una àrea de distribució prou àmplia que es repartix per les dos províncies septentrionals de la Comunitat, i està representada en un total de 22 quadrícules de 10x10 km. Les seues poblacions compten amb un elevat nombre d'individus i sobre elles no s'han detectat amenaces concretes, excepte les derivades de la seua hibridació amb S. Verbenaca. En esta situació, Salvia valentina no compta actualment amb cap figura de protecció, ni està inclosa en cap de les categories de protecció que s'establiran en el futur decret de Conservació de Flora Silvestre Amenaçada, actualment en fase de consulta. A pesar d'esta valoració general per a l'espècie, les poblacions a què es referix este informe suposen un elevat valor biològic per la seua localització externa i allunyada del nucli principal de distribució de l'espècie a la província de València, on la seua presència queda prou restringida a les àrees sud-orientals de la província, en les comarques de la Ribera Alta i la Safor. Esta situació implica una originalitat genètica, derivada del seu aïllament geogràfic, que incrementa l'interés de la seua conservació ja associat a l'espècie per la seua condició d'endemisme.  
  
Es considera necessari assegurar la conservació dels exemplars afectats per les obres procedint a l'extracció amb anterioritat a l'inici dels treballs pesats de moviments de terra i transformació del terreny. Els exemplars extrets bé podrien ser traslocats directament a posicions ecològicament adequades en les vessants de l'Alt del Collado del Barracons o bé ser plantada en contenidors de dimensions adequades segons la grandària de les plantes i depositats en viver per al seu ús posterior en les plantacions a realitzar dels espais amplis, glorietes i terraplens, afavorint la integració paisatgística amb la utilització de planta autòctona. Els gastos d'extracció, plantació i transport al viver i manteniment en este hauran de anar a càrrec de l'empresa constructora, i per a les accions d'extracció i plantació, especialment per a les traslocacions directes ha de comptar amb l'assessorament de tècnics del Servici de Biodiversitat. Per a l'emmagatzematge de les plantes en viver, es podrà comptar amb la col·laboració del Centre d'Investigació i Experimentació Forestal (CIEF) de la Generalitat Valenciana.   
  
Hàbitats d'interés comunitari: el traçat travessa unes quantes zones amb hàbitat d'interés comunitari; entre elles destaca la zona en el Corral de Ferreret al nord del terme municipal de Montroy i en la Talaia en el terme municipal de Llombai, en este cas l'àrea afectada és de major envergadura. En estos casos els hàbitats afectats són: matolls termomediterranis i preestèpics. Encara que es tracta d'hàbitats ben representats en altres àrees del nostre territori cal tindre especial atenció en l'execució de les obres, ja que el seu paisatge, en àrees rodejades de cultius, revist major interés en esta zona.   
Parcs naturals: el 3 d'octubre de 2007 se sol·licita informe a este Servici sobre la possible afecció al Parc Natural de l'Albufera i la compatibilitat de la dita infraestructura amb la seua conservació, atés que una xicoteta part de la planta de la futura autovia discorre dins del Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals de L'Albufera. Consultada l'oficina de gestió tècnica del parc batural es considera que desenrotllant el projecte i executant les actuacions de conformitat amb allò especificat en el document de síntesi i en l'estudi d'impacte ambiental, no es provocaria cap afecció al Parc Natural de l'Albufera, complint el que establix el PORN de la Conca Hidrogràfica de l'Albufera .   
  
Residus urbans: el 3 d'octubre de 2007 se sol·licita informe a eixe Servici, respecte de la compatibilitat de la infraestructura, atés que se solapa amb les reserves de possibles instal·lacions de gestió de residus urbans, previstes en el pla zonal de residus de les Zones X, XI i XII, aprovat per Orde de 29 d'octubre de 2004, del conseller de Territori i Habitatge. No obstant això, fins a la data d'esta resolució, no s'ha rebut resposta.   
Afeccions legals  
1. Vies pecuàries: el tram entre Llombai i Turís afecta:   
- Canyada Reial d'Aragó: la via pecuària Canyada Reial d'Aragó no patix cap alteració pel nou traçat. L'encreuament amb esta es resol per mitjà de l'estructura projectada a l'inici de l'actuació, que creua sobre el riu Magre.   
- Assegador del Teixidor: la seua reposició es resol per mitjà del fals túnel situat entre el PK 4+225 i el PK 4+396. A més es reposarà la part del dit assagador que es troba afectat entre els PK 6+000 i 6+500.   
  
- Senda del Molló Blanc: la seua reposició es resol per mitjà del pas inferior projectat en el PK 9+907.  
- Assegador Blau: la seua reposició de la mateixa es resol per mitjà de la seua connexió a la reposició dels camins de servici CR-22 i CR-23, que al seu torn connecten amb les glorietes d'enllaç.  
2. Conforme a l'article 13 de la Llei 3/1995, de 23 de març, de Vies Pecuàries, l'Administració promotora de la infraestructura, en el cas que esta discórrega per una via pecuària, haurà d'assegurar que el traçat alternatiu de la via pecuària garantisca el manteniment de les seues característiques i la continuïtat del trànsit ramader, habilitant suficients passos al mateix o distint nivell, perquè siga un trànsit ràpid i còmode per al bestiar.   
3. Parcs naturals: part del traçat es troba inclòs en l'àmbit del pla d'ordenació dels recursos naturals de la conca hidrogràfica de l'Albufera. Segons l'apartat 7.5 del pla, tota infraestructura haurà de plantejar diverses alternatives segons la capacitat d'acollida del territori, considerant els processos naturals i l'alteració de llits.   
  
3. PATRICOVA: el traçat de la carretera creua una zona de risc d'inundació 1 i 2 (riu Magre). Per això, els períodes de retorn de disseny del drenatge transversal seran, amb caràcter general, de 500 anys. Estos drenatges, a fi d'evitar la seua obstrucció, tindran una dimensió mínima lliure d'obstacles de 1m. En els casos en què part de la secció lliure del drenatge es trobe per davall del nivell del terreny circumdant, la superfície transversal de la secció lliure del mateix serà de 1,5 m². A fi de no disminuir la capacitat de desaigüe de les zones agrícoles afectades per risc d'inundació, s'evitarà la sobreelevació o cobriment de les xarxes de séquies i assarbs. El traçat en planta de les infraestructures lineals superficials no creua transversalment els cons d'inundació.  
  
4. Patrimoni: conforme a l'article 11 de la Llei 5/2007, de 9 de febrer, de modificació de la Llei 4/1.998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià, els estudis d'impacte ambiental relatius a qualsevol classe de projectes, hauran d'incorporar l'informe de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural.  
  
  
Consideracions ambientals  
1. Elements que poden veure's afectats de forma important per l'actuació.  
- Geomorfologia, Geologia i Edafologia  
Geològicament la zona situada al SO de la ciutat de València s'emmarca en els contraforts més sud-orientals de la serralada Ibèrica. El primer quart del recorregut es realitza sobre materials quaternaris corresponents a les terrasses del riu Magre. La resta discorre per materials triàsics, pertanyents a la banda que s'aprecia des de les proximitats de Macastre fins més enllà de Montroy, recoberts ben sovint per una capa més o menys potent de materials terciaris.   
La morfologia de la zona està condicionada a la litologia dels materials, així com a la seua disposició estructural. Els principals materials trobats per la zona en què discorre el traçat són els següents:   
  
- Argiles versicolors amb algeps.  
- Conglomerats de còdols calcaris.  
- Argiles roges i margues limolítiques amb nivells de conglomerat.  
- Dolomies negres. Calcàries i margues limolítiques a sostre.  
- Terrasses fluvials. Arenes, llims i còdols.  
- Llims de vessant. Llims rosats carbonatats amb còdols angulosos.  
La major part dels sòls afectats són fluvisols, regosols, leptosols, calcisols i luvisols.  
Climatologia  
Es tracta d'un clima mediterrani, caracteritzat per un període de sequera i de temperatures màximes durant els mesos de juliol i agost.   
Usos actuals del sòl   
L'activitat antròpica en la zona d'estudi és prou extensa, principalment en agricultura i indústria.   
Règim hidrològic  
El riu Magre penetra pel nord de la zona d'actuació i en el seu recorregut cap al Xúquer creua els municipis de Montroy, Llombai, Alfarp, Carlet i Algemesí, presentant una morfologia meandriforme. També ho fan el barranc de la Fàbrica i de la Morera i la rambla de l'Algóder amb nombrosos llits que l'alimenten.   
L'àrea d'actuació, es troba situada sobre els sistemes aqüífers massís del Caroig i Mig Túria i concretament el subsistema aqüífer en què s'ubica la major part de la zona d'estudi Caroig nord. Els aqüífers presents en l'àmbit d'actuació i de nord a sud són:  
  
- Aqüífer Buñol-Cheste (Subsistema Buñol-Casinos) Sistema aqüífer núm. 53. Mig Túria. Mesozoic septentrional valencià.  
- Aqüífer de la Contesa (Subsistema Caroig nord) Sistema aqüífer núm. 52. Massís del Caroig.  
- Aqüífer de la Serra de l'Ave (Subsistema Caroig nord) Sistema aqüífer núm. 52. Massís del Caroig.  
Cal destacar que l'accessibilitat i vulnerabilitat dels aqüífers està classificada en alguns punts com alta.  
- Vegetació  
La vegetació de l'àmbit d'estudi està representada per:  
- Vegetació associada a nuclis de població: es tracta dels sòls urbanitzats existents en l'àrea d'estudi i està constituïda fonamentalment per espècies vegetals de caràcter ornamental i per la vegetació ruderal i nitròfila present en les vores de camins i parcel·les abandonades  
  
- Cultius: es tracta fonamentalment d'explotacions de vinyes i fruiters de secà, i apareixen inclusions de Pinus halepensis, Ceratonia siliqua, espècies nitròfiles i ruderals d'àmplia distribució i escàs valor ambiental. En la zona nord de la infraestructura entre les zones de cultius apareixen àrees convertides en desert per excavacions o enderrocs de mines i pedreres.   
- Matolls calcícoles: són les formacions que ocupen major superfície en les àrees forestals travessades. Normalment són matolls del Querco cocciferae-Pistacietum lentisci o del Rosmarino-Ericion que en molts casos van acompanyats de Pinus Halepensis i de vegades també els acompanya Chamaerops humilis.  
- Coscollar: els coscollars presents en l'àrea constituïxen una de les primeres etapes de degradació d'alzinars mesomediterranis de Quercus rotundifolia de la sèrie Bupleuri rigidi-Querceto rotundifoliae sigmetum. Estes unitats de vegetació s'observen en les zones forestals menys degradades que per les seues condicions edàfiques i climàtiques han aconseguit recuperar-se després dels nombrosos incendis que arrasen les àrees forestals.  
- Pinedes: les pinedes presents en l'àrea es localitzen principalment en els termes municipals de Llombai i Montroy, en els paratges coneguts com el Piquet de la Talaia, Lloma del Cotelló, Lloma de la Formiga i Alt dels Germans, al SE del traçat, i més allunyat, en els paratges dels contraforts de la serra de l'Ave a l'oest de la infraestructura. Les taques corresponents a les formacions de Pinus sp. Es caracteritzen en la seua pràctica totalitat pel predomini de Pinus Halepensis, amb una cobertura en la majoria dels casos de no més del 50%.  
  
- Herbassar vivaç alt d'Arundo donax (canyar): es tracta d'una vegetació de ribera degradada i amb baix valor natural. Esta vegetació està profundament transformada en la majoria de les rambles i barrancs, per la qual cosa la vegetació es reduïx a alguns peus de les espècies més característiques d'estos ambients, la qual cosa permet identificar la vegetació edàfica original d'estos. La degradació dels llits és deguda a les neteges dels llits realitzades amb l'esperança que disminuïsca el risc d'inundacions durant les avingudes, les extraccions d'àrids i la introducció de la canya en les riberes pel seu aprofitament en l'agricultura.   
  
Fauna  
La fauna de la zona ha sigut caracteritzada segons l'hàbitat en què es troben:  
- Zones antropitzades: es referix als nuclis urbans, urbanitzacions i construccions disperses. Els mamífers pertanyen bàsicament als rosegadors i els quiròpters.   
- Cultius: són freqüents alguns micromamífers com la musaranya comuna, el ratolí domèstic, el renoc corredor i el renoc llevador.  
- Apareixen com rèptils característics la sargantana cuallarga, el fardatxo ocel·lat, la serp verda i la serp blanca. Entre les aus cal destacar el rapaç com l'àguila serpera i passeriformes com el mosquiter pàl·lid, el raspinell comú, la mallerenga cuallarga, la mallerenga emplomallada o de cresta, la mallerenga petita o capellanet i el reietó llistat. Altres espècies presents són la tórtora, el colom tudó, el colltort, el pinsà vulgar i el gaig. Entre els mamífers destaquen la rata cellarda, el ratolí mediterrani, el ratolí de camp i diversos carnívors com la rabosa, la fagina i la geneta.  
- Extensions de matoll: apareixen com rèptils característics la sargantana cuallarga, el fardatxo ocel·lat, la serp verda i la serp blanca. Entre els mamífers, el conill i el ratolí mediterrani. Algunes aus com la busquereta capnegra, la busquereta rabillarga, la cogullada fosca i l'esterrossador ros.  
- Penyals: en les zones escarpades amb penyals i tallats rocosos de xicoteta entitat on apareixen una sèrie d'aus rupícoles típiques: carboner tió, merla blava, avió roquer, teuladí cridaner, soliguer vulgar i mussol reial.  
- Cursos fluvials: en les riberes del riu Magre podem trobar amfibis com la granota comuna, el renoc llevador, el renoc corredor i la granoteta de punts i entre els rèptils, la colobra aquàtica de collar i la serp pudenta. En les zones on hi ha una major humitat ambiental i vegetació densa, podem trobar espècies com la polla d'aigua, el cargolet, la bosqueta vulgar, el rossinyol comú, el rossinyol bastard i l'oriol.   
  
- Cultius de secà: els cultius de secà d'este tram estan representats bàsicament per espècies arbòries com l'ametler, l'olivera i la garrofera. En estes zones apareixen alguns amfibis com el renoc comú, el renoc corredor i el renoc llevador, així com la granota comuna en punts d'aigua. Quant a les aus, és fàcil observar durant l'època reproductora determinades espècies com la blanca, el capsot comú, el capsot ibèric, el passerell comú i l'oroneta cua-rogenca. A l'hivern, estos cultius alberguen pit-roig, pinsà vulgar, tord comú i carboner tió. Molts dels mamífers presents en les pinedes i extensions de matoll es troben també en les zones de cultiu durant els seus recorreguts nocturns, ja que utilitzen estos mitjans com a zones de pas i alimentació. Algunes espècies característiques són la mostela, la musaranya comuna, la rata negra i el ratolí domèstic.  
  
- Cultius de regadiu: en estos cultius són freqüents alguns micromamífers com la musaranya comuna, el ratolí domèstic i la rata comuna. Entre els amfibis poden trobar-se el renoc comú, el renoc corredor i el renoc llevador. Les aus nidificants més característiques d'este medi són la merla comuna, el gafarró, la cadernera i el verderol comú, encara que a l'hivern s'enriquix amb altres espècies: pit-roig, carboner tió, cuereta blanca...  
- Aus rapaces: l'estudi d'impacte ambiental fa menció específica a estes aus trobades:  
- Àguila de la panxa blanca: esta espècie està catalogada com Vulnerable en el Catàleg Valencià d'Espècies de Fauna Amenaçades. Hi ha una parella d'àguila de panxa blanca l'àrea de campejar de la qual és la serra del Cavalló, però s'endinsa residualment en la zona d'estudi pel seu límit sud-occidental, i utilitza ocasionalment com llocs per a caçar més pròxims els boscos i cultius situats en l'extrem occidental del terme municipal de Catadau.   
- Àguila serpera: el treball de camp realitzat ha permés comprovar l'existència en la zona d'estudi d'un territori de campejar d'àguila serpera localitzat en el paratge conegut com l'Ombria del Portell.  
  
- Mussol reial: en la zona d'estudi es va detectar abans de la realització del treball de camp un mascle vist i escoltat cantant en el paratge de Penyes Roges al desembre de 2.003. La data de l'observació i la conducta de l'au en època de zel indiquen la possible existència en l'actualitat d'esta espècie. La traça de la infraestructura es troba situada a una distància aproximada de 1.500 m. al punt d'observació.  
S'ha aportat un estudi de permeabilitat faunística, amb el qual es proposen les mesures correctores que permeten les connexions entre els hàbitats fragmentats i que reduïsquen la mortalitat de fauna causada pel trànsit de vehicles. Per a això es durà a terme una anàlisi del territori i de la fauna existent en l'àmbit del projecte. S'estima que les estructures més recomanades com passos de fauna són els drenatges adaptats per a animals terrestres. Esta pràctica és la més adequada a causa del règim torrencial de pluges. L'adaptació consistix simplement a utilitzar materials adequats (no és compatible l'acer), construir banquetes laterals que es mantinguen seques per a evitar la inundació completa i condicionar adequadament els accessos (evitar els escalons, clots o obstacles). Les dimensions s'establixen en funció dels condicionants hidràulics, i es consideren apropiades quan la secció és superior als 2 m d'amplària. La densitat de passos de fauna ha de ser d'un pas adequat per a xicotets i mitjans vertebrats per quilòmetre. En la solució proposada, únicament hi ha tres trams superiors a 1.200 m en els quals no hi ha cap estructura de drenatge que puga ser utilitzada com a pas de fauna. Es tracta de zones pròximes als enllaços i amb desmunts, la qual cosa impossibilita la instal·lació de passos inferiors. Com a mesura preventiva el projecte de construcció inclourà el tancat complet de tota la carretera amb ubicació de dispositius de fuga per a animals.  
  
Paisatge  
L'anàlisi del paisatge ha generat quatre unitats paisatgístiques tipus, al considerar les condicions de visibilitat d'aspecte i exigències de moviment de terres.   
La primera de les unitats paisatgístiques és l'àrea de transició. Es tracta d'espais de topografia molt irregular on confluïxen accidents del terreny i escarps fallats amb farciments ondulats. Generalment coincidixen amb les àrees on confluïxen diversos conjunts de serres i que donen passos a zones més planes o definides. La coberta vegetal és generalment escassa i les seues tonalitats aspres i crues col·laboren a la sensació d'abandó general d'estos espais.   
La segona de les unitats paisatgístiques és la plana agrària. Es tracta d'extensos espais agraris amb aprofitaments intensius que es beneficien de les bones aptituds agrològiques del sòl, del seu relleu pla i dels recursos hídrics de l'al·luvial. Estan solcades per séquies antigues conservades en ús, vies pecuàries que es mantenen, sistemes d'explotació tradicionals, edificacions agràries del segle XIX, etc.   
Una altra unitat paisatgística són les àrees d'urbanització dispersa. Es tracta de les urbanitzacions de baixa densitat formades per l'agrupació d'edificacions unifamiliars que compten en la seua parcel·la amb jardí, horta o arbratge. El valor d'estes unitats es troba principalment en l'apreciació sociocultural.  
L'última de les unitats paisatgística són les àrees urbanes. Es tracta dels nuclis urbans de xicotetes dimensions. La naturalesa d'estos paisatges és essencialment tancada amb forçats paisatges verticals, depenent sempre de la proximitat entre edificacions i de les pautes internes de l'entramat urbà.   
Les mesures d'integració paisatgística són:   
- Revegetació elemental per a generar coberta vegetal i previndre l'arrossegament de partícules de l'erosió. Es durà a terme amb hidrosembra i plantació arbustiva.  
- Disposició d'arbustos en la part del talús annex a la imposta i a les aletes, per a la integració paisatgística.  
- Plantació d'espècies arbustives en la mitjana.  
- Disposició perimetral d'espècies arbustives i arbòries en la part del talús annex a les aletes i a la part superior del marc i als voltants dels cons.   
- En els espais amplis i glorietes es procedirà a la sembra manual i a la creació de bosquets de frondoses i coníferes.  
- En les àrees afectades per les instal·lacions auxiliars es retiraran els elements no existents en la situació inicial i es portaran a abocador autoritzat. Posteriorment es procedirà al treball mecanitzat, a l'aplec de materials, estesa de 20 cm de terra vegetal i a la revegetació per mitjà de sembra a base de 20 g/m² de llavors herbàcies i autòctones.  
  
Vies pecuàries  
L'estudi ha especificat l'existència de quatre vies pecuàries amb què intercepta el traçat proposat, com són la Canyada Reial d'Aragó, Assagador del Teixidor, Senda del Molló Blanc i Assagador Blau.   
Estudi acústic  
S'ha redactat un estudi acústic del present projecte, en què es conclou amb la predicció dels nivells sonors previstos en la fase d'explotació. Per al càlcul d'estos estimadors de soroll no s'han considerat fonts alienes al projecte, com a ferrocarril, polígon industrial, etc., de manera que els valors obtinguts només són una estimació teòrica del soroll provocat per l'autovia dissenyada. Estos valors no determinen la necessitat de desenrotllar mesures de protecció perquè són inferiors als objectius de qualitat establits en la Llei 7/2.002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Protecció contra la Contaminació Acústica. No obstant això, s'ha pressupostat una partida destinada al mesurament del soroll durant el període de garantia.   
Espais naturals   
Hi ha dos nuclis poblacionals de l'endemisme exclusiu valencià Salvia valentina en les proximitats del límit municipal entre Turís i Montserrat, concretament en l'àrea que serà ocupada per les incorporacions a la via principal i la corba en planta que salva l'Alt del Collado dels Barracons. Les seues poblacions compten amb un elevat nombre d'individus i sobre elles no s'han detectat amenaces concretes, excepte les derivades de la seua hibridació amb S. Verbenaca. En esta situació, la Salvia valentina no compta actualment amb cap figura de protecció, ni està inclosa en cap de les categories de protecció que s'establiran en el futur Decret de Conservació de Flora Silvestre Amenaçada, actualment en fase de consulta. A pesar d'esta valoració general per a l'espècie, les poblacions a què es referix este informe suposen un elevat valor biològic per la seua localització externa i allunyada del nucli principal de distribució de l'espècie a la província de València, on la seua presència queda prou restringida a les àrees sud-orientals de la província, en les comarques de la Ribera Alta i la Safor. Esta situació implica una originalitat genètica, derivada del seu aïllament geogràfic, que incrementa l'interés de la seua conservació ja associat a l'espècie per la seua condició d'endemisme.  
D'altra banda, el traçat proposat travessa unes quantes zones amb hàbitat d'interés comunitari; entre elles destaca la zona en el Corral de Ferreret al nord del terme municipal de Montroy i en la Talaia en el terme municipal de Llombai. Es tracta de matolls termomediterranis i preestèpics que, encara que ben representats en altres àrees, impliquen una especial atenció atés l'interés que revist el seu paisatge en àrees rodejades de cultius.  
El traçat discorre fora de l'àmbit territorial del Parc Natural de l'Albufera, però es troba inclòs en l'àmbit del pla d'ordenació dels recursos naturals de la conca hidrogràfica de l'Albufera.   
Patrimoni cultural  
De la prospecció arqueològica es desprén que hi ha un element d'interés arqueològic, la denominada torre d'Alèdua, un jaciment arqueològic conegut com Canyamar i 4 nous jaciments o àrees amb presència de material arqueològic en superfície. Quant a patrimoni etnològic, no s'hi observa la presència de béns etnològics que puguen veure's afectats pel projecte. Des de la consideració del patrimoni paleontològic, part del traçat projectat en el tram final discorre sobre seqüències sedimentàries del miocé inferior-mitjà, caracteritzats en altres zones (voltants de Buñol i entorn del riu Magre) per albergar jaciments paleontològics importants pels espècimens trobats, per l'abundant bibliografia científica generada i per constituir la localitat tipus de diverses espècies de rinoceronts, carnívors i micromamífers fòssils.   
  
Riscos  
El grau d'erosió actual oscil·la entre molt baix i moderat, excepte en la zona nord del terme municipal de Montroy i oest del nucli urbà, a més d'algunes taques al sud del terme municipal de Real de Montroi, on és alt. El grau d'erosió potencial oscil·la entre baix i moderat, excepte en el terme municipal de Montroy en què al nord i sud del riu Magre és alt.  
  
En la zona es presenten els dos nivells superiors establits pel PATRICOVA. En concret, l'actuació creua dos vegades el riu Magre; la primera en el terme municipal de Montroy i en este punt presenta Risc 2 i la segona en el terme municipal de Llombai on presenta Risc 1. A més cal destacar l'encreuament de l'actuació amb la rambla de l'Algóder en el terme municipal de Real de Montroi, en este punt presenta Risc 1.  
  
Els períodes de retorn de disseny del drenatge transversal són de 500 anys. Els dits drenatges tenen una dimensió mínima lliure d'obstacles de 1,8 m.  
Població  
En tots els municipis de l'àrea d'estudi es presenta un creixement positiu, conseqüència de la quantitat de segones residències existents en la zona a causa de la seua proximitat a l'àrea metropolitana de València. Quant a l'estructura econòmica el sector servicis és el predominant.   
  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants  
Davall este epígraf es pretén remarcar en els principals efectes generats per l'actuació.   
De la fase de construcció destaca:  
- Transformació dels terrenys de cultiu de vinyes i fruiters de secà, amb la conseqüent destrucció del paisatge i ocupació del territori.  
  
- El confort sonor es veurà afectat per l'ús de la maquinària de moviment de terres i de transport de material.  
- La contaminació atmosfèrica podrà augmentar considerablement, inclús la pols depositada sobre les fulles podrà crear dificultats per al desenrotllament de la seua funció clorofíl·lica.   
- Les instal·lacions auxiliars i el transport propi de les obres ocasionaran efectes perjudicials sobre les aigües subterrànies i superficials.   
  
- Destrucció d'exemplars arboris i herbacis i de la vegetació de ribera.   
- Destrucció de l'hàbitat de la fauna.  
- Es poden ocasionar arrossegaments i pèrdues de sòl sobre els talussos generats a causa dels moviments de terra.  
- Destrucció del paisatge per mitjà de les operacions de desbrossament, tala de vegetació i moviment de terres.   
- Sobre la població, la construcció de la via es reflectirà com un increment en el consum de recursos i de la mà d'obra.   
- Sobre el sector primari, es reflectirà com una disminució del terreny productiu disponible a explotació i disminució en la productivitat dels cultius per la deposició de partícules de pols.   
- Durant la fase de construcció es produiran consums del sector secundari i augmentaran els beneficis del sector de béns i servicis.   
  
- L'impacte sobre el patrimoni cultural queda limitat al realitzar una prospecció durant les obres.   
- L'impacte sobre les vies pecuàries queda limitat al procedir-se a la reposició de pas.   
Quant a les pertorbacions que es generaran durant la fase d'explotació, ressalten:   
- Nivells acústics generats per l'ús de la carretera. L'estudi preveu la realització de mesuraments durant la fase d'explotació, de manera que puguen controlar-se els impactes generats.   
- La presència de la via pot produir un important descens en les poblacions de fauna pels atropellaments i per les incidències dels nivells acústics en els cicles reproductius.   
- La presència de la via comportarà un increment poblacional, i un canvi en les activitats exercides en els nuclis i en la base de l'economia.   
- La via pot suposar una barrera al moviment de maquinària agrícola i dificultar les labors agrícoles.   
- Es produirà un augment en el trànsit de persones i una disminució del temps de transport a altres nuclis.  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental  
L'estudi d'impacte ambiental ha previst les mesures correctores que són d'habitual aplicació en obres lineals, com és el cas. Estes s'encaminen a minimitzar els impactes derivats de les accions que són inherents a la construcció d'este tipus d'infraestructures viàries. S'ha procedit igualment amb els impactes propis de la fase d'explotació.   
  
A continuació, doncs, només es farà referència a aquelles mesures correctores derivades de la particularitat del projecte ara avaluat, i s'entrarà, així mateix, a comentar només aquelles més significatives.  
- S'ha desenrotllat un conjunt de mesures d'integració paisatgística. Les actuacions a realitzar són hidrosembra, sembra i plantació. Les zones d'actuació són: desmunts i terraplens, integració d'obres de drenatge, integració de la mitjana, aletes i cons d'estructures, integració paisatgística d'espais amplis i glorietes d'enllaços i tractament d'àrees d'instal·lacions auxiliars.  
- No es determina on es col·locaran les instal·lacions auxiliars ni els camins d'obra, encara que l'estudi d'impacte ambiental assegura la desafecció a recursos naturals i culturals d'interés. Com a mesura protectora s'indica que cap d'estes instal·lacions s'ubicarà en els punts següents: àrees arborades, franja ocupada per les vies pecuàries, àrea de protecció de jaciments arqueològics, sòl no urbanitzable protegit, zona de domini públic hidràulic i espais d'interés.  
  
- S'establixen una sèrie de mesures paleontològiques i etnològiques i es considera imprescindible la realització d'un seguiment paleontològic durant la fase de construcció.   
- Pel que fa a patrimoni:   
Des del punt de vista arqueològic, es detallen les mesures correctores i de vigilància amb l'objecte de salvaguardar el patrimoni històric, en particular en el castell d'Alèdua i el seu entorn.   
Des del punt de vista etnològic, no s'observa la presència d'este tipus de béns, per la qual cosa simplement es proposen una sèrie de mesures correctores:   
- En les séquies es proposa la documentació amb fotografies àrees del sistema hidràulic; això ha de completar-se amb un estudi documental d'esta.   
- En la font de Llibertat es proposa un abalisament per a evitar qualsevol afecció durant les obres, a pesar de trobar-se fora de la traça.   
  
- Es proposa la reposició del muret de pedra seca en nombrosos ribassos.  
Des del punt de vista paleontològic, en el tram final de l'alternativa, en terme municipal de Turís poden trobar-se jaciments. Atés que resulta possible l'afecció a nous nivells fossilífers amb el moviment de terres, haurà de realitzar-se un seguiment paleontològic durant la fase de construcció.   
- Es procedirà a la retirada, arreplega, manteniment i reposició de terra vegetal que permeta la recuperació d'una reserva de llavors i de fertilitat, sobre les quals si bé no es pot tornar a implantar els cultius que tenia originàriament, facilitarà la revegetació dels talussos.   
  
- Quan el traçat se situe a menys de 250 m de les vivendes o en les zones de cultiu, es procedirà a efectuar un reg de la plataforma que controle la formació de pols.   
- Es considera el contractista productor de residus tòxics i perillosos per això la responsabilitat de la correcta gestió d'estos recau sobre ell.   
  
- En la construcció del pont sobre el riu Magre, la franja d'ocupació es limitarà a l'ample d'ocupació de la plataforma.   
- A causa de l'alta vulnerabilitat dels aqüífers de la zona d'estudi, no es realitzaran abocaments de cap tipus. Així doncs, es construiran basses de decantació i desbast provisionals durant l'execució de les obres per a l'arreplega de les aigües de drenatge dels parcs de maquinària i les zones de les instal·lacions.   
- A causa de la presència d'un territori de cria del mussol reial s'hauran d'evitar activitats com ara voladures, el trànsit de maquinària pesada o qualsevol altra activitat generadora de soroll, des de desembre fins maig.  
- Els materials de farciment i les graves que siguen necessàries per a l'execució del projecte, s'obtindran de préstecs o pedreres existents i legalment autoritzades.   
- La direcció d'obra exigirà, una vegada executades i acabades les obres, la retirada a abocador controlat de totes aquelles runes, materials sobrants i la resta d'elements o restes d'obra que hagen sigut depositats, abocats o abandonats en qualsevol àrea de terreny que s'haja vist afectada per les obres projectades.   
- En cas de localitzar-se alguna cavitat o avenc, durant l'execució de les obres, caldrà ajustar-se al que disposa el Decret 65/2006, de 12 de maig, pel qual es desenrotlla el règim de protecció de les coves i s'aprova el Catàleg de Coves de la Comunitat Valenciana.   
Quant al programa de vigilància ambiental tindrà com a objecte establir un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental, i fer un seguiment d'una sèrie de paràmetres que donen una idea de com evoluciona l'entorn de partir de la construcció i el funcionament de l'obra. A manera de síntesi, cal destacar els següents aspectes bàsics objecte de control ambiental:  
- Els mesuraments acústics es realitzaran quatre vegades a l'any, coincidint amb el període mitjà de cada estació, amb la mitjana de quatre mesuraments diaris durant cinc dies consecutius.   
- Es realitzarà un seguiment de la integració paisatgística.  
- Es comprovarà que tots els muntons d'apilament de terra vegetal o talussos de moviments de terra s'han situat fora de les zones excloses.   
  
- S'efectuarà una correcta gestió dels olis usats generats per la maquinària i vehicles d'obra.   
- 15 dies abans d'iniciar el muntatge s'haurà de presentar davant de l'òrgan ambiental, informe justificatiu de la desafecció mediambiental de la ubicació del parc de maquinària, viari provisional d'obra, magatzem de materials i casetes d'obra.   
- Protecció del patrimoni cultural.  
- El control de la retirada, arreplega i manteniment de la terra vegetal es durà a terme per la direcció d'obra. Així mateix, també recaurà sobre ell, la correcta gestió dels residus tòxics i perillosos generats.   
  
- Es vigilarà i controlarà l'aparició d'alguna espècie vegetal que puga considerar-se monumental. Si és el cas s'actuarà d'acord amb la Llei 4/2.006 de Patrimoni Arbori Monumental.   
- En un termini no inferior a 15 dies, abans d'iniciar el muntatge de les activitats i instal·lacions auxiliars d'obra, es presentarà informe justificatiu de la desafecció mediambiental de la ubicació d'estes. Finalitzades les obres, es presentarà davant de l'òrgan ambiental un informe firmat per tècnic competent, acompanyat de reportatge fotogràfic, referent a l'aplicació de les mesures de restauració i revegetació executades.  
S'especifica en un epígraf el contingut dels informes tècnics del programa de vigilància ambiental. Finalment, per a comprovar la correcta aplicació del programa de vigilància ambiental es redactaran informes tècnics mediambientals, de periodicitat anual, que seran remesos a esta direcció general.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 8-a) de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'Impacte Ambiental.   
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2 89/, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que se li apliquen.   
  
L'article 16.2 m) del Decret 131/ 2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent declaració d'impacte ambiental:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte de variant de la carretera CV-50 entre Llombai i Turís sempre que este es desenrotlle amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establits a continuació.  
  
  
Segon  
Com a condicions addicionals a complir s'establixen les següents:  
  
1. Prèviament a l'execució de les obres, es procedirà a l'extracció dels exemplars dels dos nuclis poblacionals de Salvia valentina detectats. Els exemplars extrets podran ser traslocats directament a posicions ecològicament adequades en les vessants de l'Alt del Collado del Barracons o ser plantats en contenidors de dimensions adequades segons la grandària de les plantes i depositats en viver. Posteriorment s'empraran en les plantacions a realitzar en els espais amplis, com ara glorietes i terraplens, afavorint la integració paisatgística amb la utilització de planta autòctona. Per a això, es comptarà amb l'assessorament de tècnics del Servici de Biodiversitat per a les accions d'extracció i plantació, especialment per a les traslocacions directes. Per a l'emmagatzematge de les plantes en viver, es podrà comptar amb la col·laboració del Centre d'Investigació i Experimentació Forestal (CIEF) de la Generalitat Valenciana. A la posada en ús de la carretera, s'informarà a esta direcció general del resultat de les plantacions de l'espècie.   
  
1. L'estudi d'impacte ambiental presentat inclourà les següents mesures correctores:  
- Es procedirà a la col·locació de tanca al llarg del traçat de l'autovia, a excepció dels passos faunístics i resta d'instal·lacions o obres associades a estos.  
- El projecte de construcció considerarà en el càlcul lumínic, els llums de major eficiència energètica i de mínima emissió de flux lluminós.  
- Per a evitar que les aigües d'escolament de les calçades i les substàncies perilloses afecten el medi hídric, s'haurà de dissenyar almenys, en les estructures de pas sobre els llits, rases d'infiltració. Pot tractar-se d'un sistema doble de rases de filtració en sèrie: una primera que filtre el volum d'escolament rebut i una rasa de filtració lenta que retinga els hidrocarburs o contaminants abocats.  
- Les instal·lacions auxiliars no es podran ubicar en àrees arborades, franja ocupada per les vies pecuàries, àrea de protecció de jaciments arqueològics, sòl no urbanitzable protegit, zona de domini públic hidràulic i espais d'interés.  
2. Durant l'execució de l'obra:   
- L'emissió deguda a la càrrega i descàrrega de materials d'obra serà reduïda per mitjà de reg i el cobriment per mitjà de lones de manera que no incidisca el vent directament.   
- Finalitzades les obres, es procedirà a la clausura i revegetació dels camins d'accés no necessaris en fase de funcionament.  
- Les obres per a creuar el riu Magre i el seu afluent no afectaran estos llits i s'alterarà com a mínim possible la vegetació ripària.  
- El programa de vigilància ambiental inclourà, durant la fase d'execució i funcionament, anàlisi de la qualitat de les aigües abocades, anàlisi de les aigües del llit aigües amunt i avall de l'obra.   
- Es realitzarà un seguiment paleontològic, que haurà de ser expressament autoritzat per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià i Museus, a peu d'obra, en el tram que afecta els terrenys entre els PK 13+800 i PK 21+000 aproximadament.   
3. Durant la posada en ús de la carretera, dins dels sis primers mesos següents a l'emissió de l'acta de recepció:  
- Es comprovarà el nivell sonor transmés en l'entorn i es remetrà informe tècnic davant d'esta direcció general. En el cas que se superen els nivells fixats en la taula 1 del annex II de la Llei 7/2003, de 3 de desembre, de la Generalitat, de Protecció Contra la Contaminació Acústica, la Conselleria d'Infraestructures i Transport comunicarà este fet a l'òrgan ambiental. Si se superen en 10 dB o més, la dita Administració elaborarà un Pla de Millora de la Qualitat Acústica, que continga les mesures correctores a adoptar per a la reducció dels nivells sonors per davall d'estos nivells. Així mateix, seran remesos a l'òrgan ambiental els mesuraments de les vibracions en fase de funcionament.   
  
- Es presentarà davant d'esta direcció general informe, acompanyat de reportatge fotogràfic, de l'aplicació de les mesures previstes, incloent-hi una valoració tècnica dels resultats obtinguts quant al grau de compliment dels objectius proposats. En particular, s'exigirà informació respecte de la utilització dels passos de fauna i l'eficàcia de les mesures a prendre per a evitar que les aigües d'escolament afecten el medi físic.  
4. La direcció d'obra exigirà el compliment de les mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental, així com dels condicionants de la present declaració d'impacte ambiental.  
  
  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que, contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del citat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
  
València, 2 d'abril de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 37/08-AIA  
Promotor: Aldesa Construcciones, SA.  
Autoritat substantiva: Servici Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial. Conselleria d'Empresa, Universitat i Ciència (Alacant).  
Objecte del projecte: explotació de recursos de la Secció A) Sénia.  
  
Localització: parcel·la cadastral núm. 12, del polígon núm. 13 del T. M. Monforte del Cid (Alacant).  
  
Descripció del projecte:  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.  
L'objecte del projecte és l'obertura d'un préstec d'àrids per a obra pública tramitada com a recurs de la Secció A) per la Llei de Mines en el paratge denominat la Sénia en el polígon 13, parcel·la 12, del terme municipal de Monforte del Cid, Alacant.   
L'activitat extractiva es planteja per la necessitat d'utilitzar un volum donat de materials com a nucli del terraplé en la construcció de la plataforma per al desenrotllament del nou accés ferroviari d'alta velocitat de Llevant: tram Novelda - Monforte del Cid, motivat per la falta de terres en les zones afectades pel tram de l'obra de l'AVE que discorre entre els municipis de Novelda i Monforte del Cid.  
  
El projecte s'ubicarà a una distància lineal de 3,5 km a l'est de la població de Monforte del Cid, en el centre del terme municipal. Concretament es localitza en el paratge la Sénia, a una distància aproximada de 1,2 km al nord del nucli urbà d'Orito.  
La parcel·la objecte del projecte compta amb una superfície total de 5,0479 ha, segons projecte l'explotació afectarà 4,51 ha amb un volum d'extracció total entorn dels 500.000 m³, durant els 3 anys que durarà l'activitat.  
L'extracció es realitza a cel obert. L'activitat consta de tres operacions: arrancada del material per mitjans mecànics (excavadora), càrrega i transport (camions).  
Prèviament a l'extracció del material, cal fer un desbrossament de la capa superficial, per a això s'utilitzaran mitjans mecànics (bulldozer). El sòl obtingut s'arreplegarà dins de la parcel·la per a la seua posterior utilització en la restauració.  
 L'extracció es realitzarà per mitjà de bancs de treball descendents començant per la zona nord de la parcel·la i descendint cap al sud-oest, per mitjà de quatre places de pedrera (futures terrasses de cultiu) a quotes de 274, 272, 270 i 268, el desnivell entre les places se salvarà amb talussos d'inclinacions entre 30º i 45º i alçades màximes de 3 metres. Les dites places tindran també un desnivell aproximadament d'1%, afavorint el drenatge natural de les aigües del nord-est cap al sud-oest.   
  
La morfologia final de l'explotació coincidix amb la morfologia inicial de la restauració, per la qual cosa no es realitzaran labors de remodelació topogràfica, l'altura de bancs en els laterals del perímetre afectat, així com els talussos que es formen entre les terrasses es mantenen, per la qual cosa no cal desdoblar els talussos. Els paràmetres bàsics que definixen el perfil final d'explotació-restauració en el préstec d'àrids Sénia són: alçada màxima de bancs: 7 m; angle de cara de banc no superior a 45º; angle de talús final respecte a l'horitzontal no superior a 35º.  
La restauració de la parcel·la es durà a terme de forma simultània a les tasques d'explotació, alhora que s'estiguen realitzant les labors d'extracció de les zones inferiors, s'estaran restaurant les superiors orientades al nord. La restauració s'ha dissenyat establint quatre plataformes per al cultiu, integrant així la parcel·la en l'entorn que la rodeja. S'estendrà la terra vegetal, prèviament arreplegada i es procedirà a la revegetació amb espècies herbàcies. Posteriorment el propietari del terreny implantarà ceps de vinya.  
Es construiran canals de desaigüe perimetrals que evacuaran l'aigua cap a la cuneta de la carretera CV-831.   
L'activitat extractiva descrita en el projecte no proposa cap tractament dels àrids o terres que suposen un consum d'aigua addicional, tampoc afecta cap llit d'aigua.  
En la zona hi ha una absència d'aqüífers d'interés, per la qual cosa no es preveuen afeccions hidrogeològiques de cap tipus.  
El pla de vigilància i manteniment de l'obra es durà a terme durant la duració de l'activitat extractiva, i es prolongarà durant 18 mesos després d'haver finalitzat esta. L'empresa promotora d'este projecte serà la responsable de realitzar el manteniment durant estos 18 mesos, abans de tornar el terreny al seu antic propietari. Les principals actuacions proposades són:  
- Realització d'un informe anual que arreplegue totes les possibles incidències mediambientals, el grau de compliment i eficàcia de les mesures correctores, així com el perfeccionament i adaptació del pla.  
  
- Ressembra semestral de les zones on no s'haja desenrotllat la vegetació correctament. 11 regs de manteniment, 7 durant el primer any i 4 en els mesos que resten.  
- Controls de pols i de soroll segons arreplega la legislació.  
- Manteniment dels elements que formen el sistema de drenatge.  
  
2. Estudi d'alternatives i justificació de la solució adoptada.  
Consideracions que s'han tingut en compte a l'hora de triar la ubicació de la parcel·la a explotar:  
- Falta de material en les zones afectades pel tram de l'obra de l'AVE que discorre pels municipis de Novelda i Monforte del Cid.  
- Estat actual de la zona (un cert grau d'alteració degut a anteriors moviments de terres).  
- No tindre algun tipus de figura de protecció mediambiental.  
- Adequades característiques físiques i geològiques.  
Tramitació administrativa:  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient.  
Al febrer de 2008, el Servici Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial d'Alacant remet projecte d'explotació, projecte de restauració, estudi d'impacte ambiental (EIA), document de síntesi referent a la sol·licitud d'autorització d'explotació de recursos de la Secció A) denominada Sénia en el terme municipal de Monforte del Cid (Alacant).  
  
Junt amb la documentació tècnica, s'adjunta a més:  
- Còpia del DOCV, núm. 5635, de 08.11.2007, on es va realitzar la informació pública de l'expedient, es constata a més que no es van presentar al·legacions a l'expedient esmentat durant el període d'informació pública.  
- Un informe vinculant favorable emés en data de 7 d'abril de 2006, per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià i Museus.  
- Informe urbanístic emés per l'Ajuntament de Monforte del Cid (Alacant) en data 7 d'abril de 2006, en què certifica la qualificació del sòl on s'ubica el projecte com sòl no urbanitzable comú.  
  
2. Documentació addicional  
S'hi adjunten els següents documents en relació amb l'obtenció de l'informe favorable de l'organisme de conca:  
Còpia de la sol·licitud amb data 26 d'abril de 2006, per part del promotor, Aldesa Construcciones, SA, a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer (València) d'informe favorable al projecte d'extracció d'àrids.  
Sol·licitud per part de l'ADIF (Administrador d'Infraestructures Ferroviàries) de continuació de la tramitació d'este expedient, sense esperar resolució per part de l'organisme de conca.  
Consideracions ambientals:  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat.   
L'accés a la parcel·la d'estudi es realitza a través de l'autovia 31 que partix d'Alacant en direcció Almansa. Eixint d'Alacant, deixem l'autovia en l'eixida senyalitzada com ORITO, prenent el camí cap al santuari d'Orito per la CV-831. Passem el caseriu d'Orito i seguim per la CV- 831 cap a l'estació de ferrocarril. Uns 400 m després del PK 1, prenem a mà dreta un camí de terra que conduïx directament a l'entrada de la parcel·la, situada a uns 230 m.  
  
El municipi de Monforte del Cid es troba integrat en la vall excavada pel riu Vinalopó rodejat de distintes serres, entre les qual destaquen: la serra del Cid (1103 m), la serra de les Àguiles (555 m), i la Pedrera i el Tabayá.  
La parcel·la d'estudi es localitza en una xicoteta lloma de 296 m.s.n.m. de suau pendent en el centre i més acusada en els laterals. Esta xicoteta lloma es troba en una planura del paratge conegut com la Sénia, on abunden els bancals dedicats al cultiu del raïm. Per això és visible per tota la contornada.  
Antics moviments de terra han deixat zones alterades en la parcel·la, per això dins del monticle s'observen xicotetes plataformes d'orientació est colonitzades per un erm poc dens. En les zones sense alterar es desenrotlla una pinnada més densa amb individus de Pinus halepensis de bon port. S'observa també una zona intermèdia de suau pendent amb individus dispersos de Pinus halepensis i matoll davall. Les espècies més abundants en la zona són Pinus halepensis, Coronilla minima subesp. clusii, Helichrysum stoechas, Anthyllis cytisoides, Brachipodium retusum i Stipa tenacissioma.  
La fauna que apareix en la zona és l'associada a àrees ocupades per vegetació natural de baix port rodejada de cultius. Així apareixen com dominants espècies comunes: rèptils, avifauna, rosegadors i xicotets mamífers carnívors.  
El pis bioclimàtic és el termomediterrani semiàrid. Amb temperatures mitges anuals al voltant dels 17-19ºC i precipitacions anuals sobre 330 mm. Només hi ha reserva d'aigua en el sòl durant els mesos de novembre a gener, i el dèficit d'aigua és extremadament alt en els mesos centrals de l'any.  
La parcel·la d'estudi es troba situada sobre materials del quaternari, procedents de l'arrossegament de materials erosionats de la serra del Cid i depositats en la conca d'esta vall. És un glacis cobert de restes aluvionars que a vegades es troben un poc cimentades, i originen espècies de superfície encrostada. Les litologies que podem trobar en la parcel·la són materials no consolidats procedents de l'arrossegament d'altres zones (còdols, graves i arenes), amb algunes intercalacions de margues.  
En la zona de l'explotació no es troba cap llit d'aigua ni permanent ni periòdic, no hi ha cap afecció per part de l'acció projectada, sobre qualsevol llit d'aigua. El llit d'aigua més pròxim és la rambla d'Orito, el seu naixement està situat a més de 600 metres. A causa de l'absència d'aqüífers en la zona, tampoc es preveuen afeccions a estos.  
Les principals característiques del sòl de la zona són: textura poc equilibrada, escàs percentatge de matèria orgànica, abundant pedregositat i escassa grossària efectiva que dificulta el desenrotllament d'espècies més exigents.  
El sòl present en la zona és característic d'un règim climàtic en què l'evapotranspiració supera àmpliament a les precipitacions durant la major part de l'any. Procedix de sediments d'erosió jóvens. L'escassesa d'humitat d'estos sòls reduïx la seua utilitat. El reg és un factor que limita l'ús agrícola, per la qual cosa els cultius de la zona són majoritàriament de secà.  
El risc d'erosió està molt relacionat amb el material poc consolidat, com és el de la zona d'estudi, per la qual cosa es considera que al desaparéixer la vegetació i crear nous pendents en la zona oest de l'explotació, existirà un risc important d'erosió.   
Des del punt de vista socioeconòmic, Monforte del Cid està situat en la comarca del Mig Vinalopó, a només 20 km de la ciutat d'Alacant. L'economia del municipi està centrada en el cultiu del raïm, la producció de licors i la indústria del marbre.  
2. Afeccions legals.  
El sòl on s'ubica l'explotació segons les normes subsidiàries de planejament, aprovades definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme en data de 21 de juny de 1992, ve qualificat com a sòl no urbanitzable comú general.   
La Direcció General de Patrimoni Cultural ha emés un informe vinculant favorable al projecte de referència.  
En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la Xarxa Natura 2000 no s'ha constatat l'existència en l'àmbit d'actuació de llocs d'importància comunitària denominats LIC, proposats per a formar part de la Xarxa Natura 2000, ni ZEPA designades per a formar para de la Xarxa Natura 2000. La zona d'estudi no es troba en l'àmbit de cap dels espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, espais inclosos en l'àmbit de Plans d'Ordenació dels Recursos Naturals, ni en el Catàleg de Zones Humides. El terreny no pertany al Catàleg de Forests d'Utilitat Pública. L'activitat tampoc afecta cap via pecuària.  
  
3. Identificació i valoració dels impactes. Propostes de mesures correctores.  
Els efectes ambientals derivats d'esta activitat serien:   
Destrucció del sòl i vegetació associada, increment dels processos erosius, discontinuïtat en el paisatge i canvi de color, modificació del relleu, possibilitat de contaminar les aigües superficials, increment de trànsit rodat i producció de pols i soroll en l'àrea d'explotació, en les parcel·les dels voltants i en els camins i carreteres d'accés a la parcel·la i d'unió de la parcel·la amb l'obra de l'AVE.  
Cal destacar que l'estudi d'impacte ambiental no ha assenyalat el lloc exacte del traçat de l'AVE ni el camí que prendran els camions per a portar el material a l'obra. Només informa que es troba a una distància lineal entre 2,5-3,9 km de la parcel·la on es realitzarà l'extracció d'àrids.  
Els impactes que genera l'activitat poden considerar-se reversibles a curt i mig termini. Un dels principals impactes que pot derivar-se d'este projecte i cal tindre-ho en compte a l'hora de dissenyar la restauració, és el problema de l'erosió una vegada retirada la capa de sòl edàfic, a causa de la naturalesa del material i a les característiques climàtiques de la zona.  
Encara que no es dispose de l'informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer respecte a l'extracció d'àrids Sénia, després d'estudiar els documents presentats podem constatar:  
- Que l'activitat extractiva descrita en el projecte no proposa cap tractament dels àrids o terres que suposen un consum d'aigua addicional.  
- Tampoc hi ha cap afecció per part de l'acció projectada, sobre qualsevol llit d'aigua ni permanent ni periòdic.   
- No es preveuen afeccions hidrogeològiques de cap tipus, a causa de l'absència d'aqüífers en la zona.  
4. Consideracions sobre l'aplicació de les mesures correctores proposades.  
El conjunt de mesures correctores propostes en el projecte es considera adequat, no obstant això cal introduir-hi una sèrie de millores encaminades a evitar l'erosió, millorant el disseny del sistema de drenatge intern de la pedrera, així com augmentant la densitat de la sembra projectada. També cal assegurar la no afecció de la cuneta de la carretera CV-831, cap a la qual desaigüen els drenatges de la pedrera, introduint-hi els elements necessaris perquè els sediments arrossegats per l'escolament no arriben a depositar-s'hi.   
  
D'altra banda, es posarà especial atenció en les mesures de control de la qualitat de l'aire descrites en l'estudi d'impacte ambiental, amb l'objectiu de no afectar les activitats agrícoles que es desenrotllen en els voltants de la parcel·la.  
El pla de vigilància ambiental a més de garantir el correcte desenrotllament de l'explotació i l'aplicació de les mesures correctores establides en la documentació tramitada, s'implementarà d'acord amb les condicions establides en la present declaració d'impacte ambiental.   
  
Consideracions jurídiques:  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, amb resolució administrativa prèvia que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament. L'activitat proposada es troba inclosa en l'annex I, apartat 3c.1 del Decret 162/1990 de 15 d'octubre pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/89, d'Impacte Ambiental.  
2.En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article 16, apartat 2, lletra m) del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Vist això i la proposta tècnica de declaració d'impacte ambiental, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent declaració d'impacte ambiental:  
  
Primer  
Estimar favorable, només als efectes ambientals i sense perjuí de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte d'obertura de l'extracció de préstecs, secció A) denominat Sénia en la parcel·la núm. 12 del polígon núm. 13 del terme municipal de Monforte del Cid (Alacant) promogut per Aldesa Construcciones, SA sempre que l'activitat s'exercisca de conformitat amb el compliment de les mesures proposades en la documentació tramitada i els condicionants establits en el següent apartat, així com les modificacions introduïdes per estos.  
  
Segon  
Com a condicions que cal complir en l'execució del mencionat projecte s'establixen les següents:  
1. Respectar distàncies de seguretat entre l'explotació i els límits de camins i parcel·les limítrofes. L'empresa promotora serà la responsable de qualsevol dany causat en els camins d'accés o límits de finques limítrofes de l'explotació.  
2. Respecte a la revegetació, s'haurà d'augmentar la dosi de la sembra a 200 Kg/ha en les zones planes i a 350 kg/ha en els talussos, mantenint la proporció entre les distintes espècies reflectida en el projecte de restauració, amb l'objectiu de garantir l'agafada del sòl i evitar l'erosió.  
3. Respecte al sistema de drenatge dissenyat:  
a) Tant als bancs ubicats en el perímetre de la parcel·la, com als que es formen entre les terrasses, se'ls dotarà d'una cuneta a peu de talús, amb una inclinació lateral de l'1% per a evacuar les aigües d'escolament del talús i evitar problemes d'inestabilitat i erosió. En els extrems d'estes cunetes es construiran barreres de sediments a fi de reduir la velocitat de l'aigua i contindre els sediments procedents de l'erosió.  
  
b) Es dotarà les bermes que es formen entre els bancs ubicats en el perímetre de la parcel·la d'un contrapendent del 2%.  
c) En la connexió del drenatge de l'explotació amb l'entorn es disposaran els elements de retenció de sediments necessaris, per a evitar la deposició de sediments en l'exterior del perímetre de l'explotació, assegurant el funcionament correcte de la cuneta de la CV-831.  
  
4. Garantir que els camions que transporten material des de l'explotació a l'obra, circulen amb la caixa tapada per una lona.  
5. Les arreplegues de material, els fronts d'explotació i els vials interns i externs a l'explotació es mantindran al llarg de tot el temps que dure l'activitat en condicions òptimes d'humitat per a evitar l'alçament de pols.  
6. El manteniment de la maquinària, l'ompliment de depòsits i els canvis d'oli es realitzaran en el parc de maquinària de la base que l'empresa constructora instal·larà als voltants del traçat de l'AVE per a dur a terme estes tasques.  
7. Es recorda al promotor la prohibició de realitzar en la zona qualsevol tipus d'abocament no autoritzat i, en particular, dels produïts pels canvis d'oli, combustibles i manteniment de la maquinària, que hauran de ser gestionats per taller o gestor de residus degudament autoritzat, d'acord amb el que preveu la Llei 10/1998, de Residus, i en el Reial Decret 833/1988, relatiu a la gestió de residus Tòxics i Perillosos.   
  
8. El promotor sol·licitarà a esta direcció general visita de comprovació del correcte compliment de tots els condicionants d'esta declaració d'impacte ambiental i de les activitats descrites en el pla de vigilància, abans de tornar el terreny al seu antic propietari.  
  
9. El pla de vigilància ambiental s'implementarà d'acord amb les condicions establides en la present declaració d'impacte ambiental.  
  
  
Tercer  
Es notificarà als interessats que contra esta resolució, ja que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret consideren pertinents.  
  
Quart  
Es publicarà la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 31.5 del Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 26 de març de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno