Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5896, del 19-11-2008 (2008/13487)

RESOLUCIÓ de 8 d'octubre de 2008, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis de Borriol, Crevillent, l'Alcora, Alzira, Losa del Obispo, Chulilla, Torreblanca, Orihuela i Algar de Palancia.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5896

Data del DOGV
:   19-11-2008

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2008/13740


Data del document
:   08-10-2008

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Chulilla
    * Torreblanca
    * Losa del Obispo
    * Borriol
    * Orihuela
    * Algar de Palància
    * Alcora, l'
    * Alzira
    * Crevillent
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 8 d'octubre de 2008, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis de Borriol, Crevillent, l'Alcora, Alzira, Losa del Obispo, Chulilla, Torreblanca, Orihuela i Algar de Palancia. [2008/13173]
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, el qual estableix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjudici de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental s'haurà de publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc,
Article únic
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 238/06-AIA Borriol, 234/04-AIA Crevillent, 205/05-AIA l'Alcora, 259/05-AIA Alzira, 097/06-AIA Losa del Obispo, Chulilla, 142/06-AIA Torreblanca, 145/06-AIA Orihuela i 238/05-AIA Algar de Palancia.
València, 8 d'octubre de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.
Declaració d'impacte ambiental
Dades de l'expedient en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental
Expedient: 238/0593-QCP
Títol: Homologació i Pla parcial del SAU ZU-7 bis de les normes subsidiàries de Borriol
Promotor: Ajuntament de Borriol
Autoritat substantiva: Ajuntament de Borriol i CTU
Localització: Terme municipal de Borriol (Castelló)
Descripció del projecte
1. Objecte de projecte
La modificació de les normes subsidiàries de Borriol, que en el desenvolupament d'aquest programa es planteja, pretén la implantació d'un sector de sòl urbà, mitjançant la reclassificació de l'actual sòl no urbanitzable comú, per a l'exclusiu ús residencial d'aquest. Segons les normes subsidiàries del municipi de Borriol, el sòl objecte d'actuació està classificat com a no urbanitzable amb qualificació de comú. Així mateix, el sòl de les parcel·les limítrofes a l'àrea d'actuació té, en la zona sud d'aquest, la classificació d'urbà.
Es pretén la reclassificació del sòl de l'actuació, formant un sol sector, la configuració del qual ve determinada a través de la delimitació comentada exhaustivament en el document d'homologació, concretant-se l'ordenació detallada d'aquest, a través del corresponent pla parcial i projecte d'urbanització.
La necessitat de l'estudi d'impacte ambiental deriva del canvi de classificació de sòl no urbanitzable en sòl urbanitzable en dues franges de sòl incloses en el pla parcial. Per tant, l'àmbit del pla parcial comprén els terrenys que són objecte de l'esmentat canvi de classificació com a part integrant.
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
- Localització
El municipi de Borriol es troba en la plana costanera de la província de Castelló. L'emplaçament d'aquest pla parcial se situa a l'est del nucli urbà de Borriol, deixa al sud l'autovia CV-10, a l'oest sòl urbà UA 3, a l'est el llit del riu Sec de Borriol i el barranc de Cominells, i al nord sòl urbà.
- Planejament proposat
Quadre resum de característiques i usos del pla parcial.
A) Característiques generals:

B) Règim de titularitat de sòl:
Sòls de domini i ús públic:

Sòls de domini i ús privat:

C) Ràtios bàsiques:

D) Unitats d'execució:
Unitat d'execució única

3. Alternatives
L'estudi d'impacte ambiental preveu, a banda d'una alternativa zero, referint-se a aquella en què no es realitza cap acció sobre el planejament vigent, alternatives al projecte que radiquen en la diferència en les edificabilitats, alçàries i situació de les edificacions, mantenint les característiques imposades per les vigents normes subsidiàries.
Segons l'estudi d'impacte ambiental, totes aquestes alternatives es van desestimar atés que no modificarien de manera quantificable els impactes sobre cada factor del medi.
Tramitació administrativa
1. Admissió a tràmit
En data 22 de juny de 2006 el Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de Castelló va remetre documentació relativa a l'homologació i Pla parcial del SAU ZU-7 bis de les normes subsidiàries de Borriol, composta per expedient administratiu, estudi d'impacte ambiental, document de síntesi, homologació i pla parcial, i es va incoar el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.
2. Informació pública
Es va exposar al públic l'estudi d'impacte ambiental, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el DOGV núm. 5014, de 26 de maig de 2005.
Durant el període d'informació pública es van presentar diverses al·legacions, cap de caràcter ambiental, segons consta en el certificat emés pel secretari de l'Ajuntament de Borriol de data 13 de novembre de 2006, en el qual s'incloïa certificat de l'aprovació provisional i l'informe del tràmit d'informació pública realitzat.
3. Peticions d'informació o documentació complementària
En data 17 d'octubre de 2006, s'emet requeriment de documentació, per part d'aquest servei, a fi de completar l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental, en el qual se sol·licita la documentació següent:
- En compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, haurà de presentar l'informe favorable de la Direcció General del Patrimoni Cultural Valencià.
- D'acord amb l'article 9.3 del Reial decret 849/86, d'11 d'abril, pel qual s'aprova el Reglament del domini públic hidràulic, que desenvolupa els títols preliminars, I, IV, V, VI i VIII de la Llei 29/1985, de 2 d'agost, d'aigües, haurà de presentar informe favorable de l'organisme de conca competent per a la realització de qualsevol obra o treball en la zona de policia dels llits del barranc de Cominells i del riu Sec.
- D'acord amb l'article 245 del Reial decret 849/86, d'11 d'abril, pel qual s'aprova el Reglament del domini públic hidràulic, que desenvolupa els títols preliminars, I, IV, V, VI i VIII de la Llei 29/1985, de 2 d'agost, d'aigües, haurà d'obtenir l'autorització de l'organisme de conca competent per a l'abocament de les aigües pluvials al llit del barranc de Cominells i del riu Sec.
- Haurà de presentar certificat favorable de l'empresa encarregada de la recollida de residus sòlids urbans per a assumir l'increment generat per l'actuació plantejada, com també la informació sobre el destí d'aquests residus.
- D'acord amb l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'ordenació del territori i protecció del paisatge, informe favorable de l'organisme de conca competent, o entitat col·laboradora autoritzada per al subministrament, sobre la seua disponibilitat i compatibilitat de l'increment de consum de recursos hídrics, motivat per l'actuació, amb les previsions dels plans hidrològics, a més de la no-afectació o menyscabament a altres usos existents legalment implantats.
- Informe de l'entitat gestora de l'EDAR que du a terme la depuració i sanejament de les aigües residuals produïdes al municipi de Borriol, sobre la capacitat d'aquesta per a assumir els cabals generats per l'actuació proposada.
En contestació a aquest requeriment de documentació l'Ajuntament de Borriol, com a promotor de l'actuació, presenta la documentació següent:
En data 1 de desembre de 2006 es rep, per part del Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de Castelló, la documentació següent:
- Certificat del resultat del tràmit d'informació pública.
- Certificat relatiu a l'acord d'aprovació provisional sobre les al·legacions ambientals.
- Document tècnic en format digital
- Còpia sol·licitud d'informe article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià.
- Sol·licitud d'informe la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.
Sol·licitud d'informes sectorials
En l'expedient incoat s'inclouen els següents informes sol·licitats durant la tramitació del pla parcial:
1. Servei de Suport Tècnic de l'Àrea d'Urbanisme de la Direcció General d'Ordenació del Territori, de data 12 de desembre de 2006, que emet informe sobre l'estudi de paisatge de l'homologació modificativa i Pla parcial del sector SAU ZU-7 del terme municipal de Borriol (Castelló), el qual conclou el següent:
«...En conclusió cal informar que: l'objecte d'aquest informe és l'homologació modificativa i Pla parcial del sector SAU ZU-7 del terme municipal de Borriol (Castelló), el tràmit d'informació pública del qual va concloure amb anterioritat a l'entrada en vigor de la LUV, 1 de febrer de 2006, no sent-li, per tant i de conformitat amb l'anteriorment assenyalat, exigible l'estudi d'integració paisatgística, sense perjudici que, tal com s'ha indicat anteriorment, el paisatge actuarà com a criteri condicionant.
Per això, s'emet aquest informe en contestació a la sol·licitud d'aqueix Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial, assenyalant que per la data d'informació pública de l'expedient de referència no cal que s'acompanye d'instrument de paisatge, per la qual cosa no cal que aquest Servei n'emeta.»
2. Informe de la mercantil Aguas Asoral, SL, com a empresa posseïdora de la concessió administrativa d'explotació de les aigües subterrànies a través del pou situat en la localitat de Borriol, en la zona de l'àmbit del pla parcial, de data 25 d'octubre de 2006, relatiu a la disponibilitat de recursos hídrics per a l'actuació. El qual conclou el següent:
«...Atenent cadascuna de les qüestions tècniques sol·licitades per l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'ordenació del territori i protecció del paisatge, s'estableixen les conclusions següents:
a) Conclusions tècniques: Pel que atenent al cabal de 2.00 l/min i a la recuperació del nivell, cal concloure, que la instal·lació del pou que subministrarà aigua per a l'ús domèstic al sector reclassificatori de sòl urbanitzable residencial denominat Mas de Clarà II de les normes subsidiàries de Borriol publicades en el BOP de Castelló en data 13 de juliol de 1996, que defineixen la zona com a residencial privada.
b) Conclusions administratives: La mercantil Aguas Asoral, SL està plenament capacitada per al subministrament d'aigua per a ús domèstic en la urbanització futura supracitada, ja que té contractats els serveis de gestió administratives i anàlisis periòdiques de l'aigua subministrada.
c) En definitiva, Aguas Asoral, SL té plena capacitat tant tècnica com administrativa per al subministrament d'aigua per a l'ús domèstic d'aquesta a la futura urbanització Mas de Clarà II.»
Afeccions legals
Respecte a l'estudi d'impacte ambiental de febrer de 2006.
1. Després de la consulta de les cartografies temàtiques i estudis integrants dels sistemes d'informació territorial publicades per la COPUT, PGOF, CTV i xarxa Natura, no s'han detectat afeccions sobre l'àrea d'estudi.
2. PATRICOVA
La zona objecte del pla parcial no es troba localitzada en cap punt de risc d'inundabilitat segons els estudis duts a terme per la Generalitat Valenciana (PATRICOVA).
3. Camins ramaders
Segons les dades consultades, en les normes subsidiàries en vigor de Borriol, el camí ramader que transcorre més pròxim a l'àmbit ho fa pel nord, d'est a oest, no creuant ni limitant amb l'àmbit d'estudi en cap punt del recorregut d'aquest. Es tracta del camí ramader assagador del Camí Vell dels Romans.
Per això, haurà d'adequar-se d'acord amb la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders.
4. Rambles i llits
Hi ha llits o barrancs entesos com a tals que poden veure's afectats de manera directa o indirecta per l'actuació proposada. Es tracta del riu Sec de Borriol i el barranc de Cominells que desemboca en el primer i que discorren pel sud-est i en direcció sud des de l'àmbit.
Per això, hauran d'entendre's subjectes al que disposa el Reial decret legislatiu 1/01, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text refós de la llei d'aigües i el Reial decret 849/86, d'11 d'abril, pel qual s'aprova el Reglament del domini públic hidràulic que desenvolupa els títols preliminars, I, IV, V, VI i VII de la Llei 29/85, de 2 d'agost, d'aigües.
5. Jaciments arqueològics
En l'àmbit d'estudi es troba el jaciment Vil·la Romana, localitzat al sud de l'àmbit sobre els sòls que es reclassifiquen passant de ser sòl no urbanitzable a sòl urbanitzable.
Haurà d'atendre's al que disposa la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.
6. Infraestructures de transport
La infraestructura més pròxima localitzada és l'autovia CV-10 situada al sud de l'àmbit del pla parcial i pel nord amb l'avinguda de Saragossa, antiga carretera, actualment vial d'accés del municipi.
Hauran de respectar-se les zones de protecció i de domini públic per afecció de vials exposades en la Llei 6/1991, de 27 de març, de carreteres de la Comunitat Valenciana, com també la Llei 14/2005, de 23 de desembre, de mesures fiscals, de gestió financera i administrativa, i d'organització de la Generalitat Valenciana.
7. Infraestructures de transport energètic
L'àmbit del pla parcial es veu travessat en direcció est pel gasoducte Barcelona-València-Biscaia. Haurà d'atendre's al que disposa el Reial decret 1434/2002, de 27 de desembre, pel qual es regulen les activitats de transport, distribució, comercialització, subministrament i procediments d'autorització d'instal·lacions de gas natural.
En l'àmbit d'actuació del pla parcial queda localitzada una línia elèctrica d'alta tensió. Es tracta de la línia la Plana Vandellós, de la Xarxa Elèctrica Espanyola. Haurà d'atendre's al que disposa la Llei 54/1997, de 27 novembre, del sector elèctric.
Consideracions ambientals
1. Pertany a les denominades planes litorals, superfícies que a penes deformades apareixen quasi planes en la plana litoral, farcides per materials col·luvials, materials detrítics del transport fluvial, i per aportacions marines i lacustres. Les masses d'al·luvions del Palància i les seues rambles i afluents donen formes planes d'argiles i arena. Dipòsits caracteritzats per la mescla de materials procedents d'al·luvions fluvials i erosions de vessant, com a conseqüència de donar-se ambdós processos simultàniament. Freqüents a la província i associats a barrancs i rambles d'escàs desenvolupament transversal, com també a la vora dels massissos mesozoics.
Des del punt de vista de la litologia, l'àmbit d'estudi s'assenta principalment sobre cudols, graves i argiles, i es localitza en el marge sud de l'àmbit una zona de cudols i graveres. Es tracta d'una zona els processos de la qual pertanyen al quaternari. Predominen els materials sedimentaris, detrítics i roques carbonatades. L'erosió actual de la zona és molt baixa i l'erosió potencial baixa.
La capacitat d'ús del sòl és elevada. En l'àmbit d'actuació s'assigna un ús agrícola.
No apareixen àrees degradades o relleus deteriorats. No apareixen zones forestals.
2. D'acord amb l'estudi d'impacte ambiental presentat, en ambdós sectors, no s'ha trobat cap espècie inclosa en els annexos I i II de l'Ordre de 20 de desembre de 1985, de la Conselleria d'Agricultura i Pesca, sobre protecció d'espècies endèmiques o amenaçades. Com tampoc es recull cap espècie del Catàleg nacional d'espècies amenaçades (RD 439/1990 de 30 de març, BOE núm. 82 del 5 d'abril de 1992) actualitzat per les ordres 29 agost de 1996, 9 de juliol de 1998, 9 de juny de 1999, 10 de març de 2000, 28 de maig de 2001, MAM/2734/2002 de 21 d'octubre i MAM/1653/2003 de 10 de juny, publicades totes en el Butlletí Oficial de l'Estat (BOE).
Les comunitats que podem trobar en l'actualitat són aquelles nitròfiles, generalment associades a l'acció antròpica, en camps de cultiu i camins.
La vegetació potencial de l'àrea aquesta formada per l'associació Rubio Lousifoliae-quecetum suberis sigmetum sobre sòls àcids, Quercococciferae-Pistacieto-Lentisci sigmetem en sòls bàsicament i principalment en la zona més pròxima al litoral per l'associació Oleo ceratonion.
No per això la vegetació actualment establida no té valor ecològic, ja que els cultius d'aquesta regió formen a hores d'ara importants comunitats vegetals que al seu torn alberguen altres animals. Cal destacar la presència d'exemplars d'olivera (Olea europea) i garrofera (Ceratonia siliqua), els quals per les seues característiques físiques i el valor ecològic i paisatgístic d'aquests hauran de tenir-se en compte per a la seua conservació, integrant-los en les zones verdes projectades.
A més de les espècies de cultiu es troben formacions de caràcter nitròfil, producte de les activitats d'adobat dels cultius. Atés el grau d'antropització, les espècies trobades solen ser d'àmplia distribució cronològica.
Segons l'estudi d'impacte ambiental, no es troben en l'àmbit àrees forestals que hagen patit incendis a partir de l'entrada en vigor de la Llei 4/1992, de sòl no urbanitzable.
3. L'estudi d'impacte ambiental a l'inici del capítol dedicat a la fauna estableix que l'anàlisi realitzada es basa principalment en l'existència de bibliografia de la zona. Per tant, el catàleg presentat recull aquelles espècies que d'alguna manera o una altra es relacionen amb l'àrea d'estudi. Aquesta llista és una simple recopilació de noms en què s'assenyala la probabilitat de la seua presència en la zona o no. Per la qual resulta molt bàsica i dóna poca informació sobre la fauna existent al sector, ja que no assenyala en quins punts es pot trobar predominança de cada espècie ni com fan ús de l'àrea d'estudi, assenyalant si és l'àrea de campeig, de nidificació o quins són els punts més freqüents de pas. Per tant, la informació a aquest respecte resulta insuficient, la qual cosa porta a una difícil valoració de la zona.
D'altra banda, en la llista presentada en l'estudi d'impacte ambiental s'han trobat algunes de les espècies amb algun tipus de protecció d'acord amb el Decret 32/2004, de 27 de febrer, del Consell de la Generalitat, pel qual es crea i regula el Catàleg valencià d'espècies de fauna amenaçades, i s'estableixen categories i normes per a la protecció d'aquestes, com són el cas del teuladí l'estornell, la granota comuna, fardatxo, la serp verda i musaranya comuna. L'estudi d'impacte ambiental no especifica l'afecció del projecte a aquestes espècies que apareixen en la llista.
Segons l'estudi d'impacte ambiental, no cal indicar la presència d'individus catalogats com d'especial interés o en perill d'extinció, ni es troben en l'àrea d'estudi cap de les espècies del Catàleg nacional d'espècies amenaçades, Reial decret 439/1990, de 30 de març.
4. Segons l'estudi d'impacte ambiental, el sector està dotat d'aigua potable per a subministrament de les zones urbanes des de les quals es connectaran els sòls d'aquest pla parcial. La connexió a la xarxa d'aigua potable, es realitzarà mitjançant les pertinents connexions i xarxa de distribució d'aigua potable.
Segons el que s'ha redactat en l'estudi d'impacte ambiental, el municipi es proveeix en l'actualitat d'aigües procedents de pous subterranis l'explotació dels quals du a terme l'empresa FACSA. Des dels esmentats pous es bomba aigua fins als dipòsits municipals per al subministrament domiciliari. En l'actualitat els pous són excedentaris en recursos i l'única limitació prové de la capacitat d'emmagatzemament que tenen els dipòsits municipals (un de 250 m³ i un altre de 400 m³). Es realitza un projecte en col·laboració amb la Conselleria per a l'execució d'un nou depòsit de 1.000 m³, que dotaria al municipi de capacitat d'emmagatzemament suficient per a les necessitats actuals i les futures expectatives d'aquest. Les anàlisis de les aigües de consum domiciliari són dutes a terme per FACSA qui s'encarrega del control sanitari d'aquestes.
D'altra banda, en la documentació, de data 13 de novembre de 2006, presentada per l'Ajuntament de Borriol en contestació a l'escrit de 4 d'agost de 2006, relatiu al requeriment de documentació, s'adjunta un informe de la mercantil Aguas Asoral, SL, com a empresa posseïdora de la concessió administrativa d'explotació de les aigües subterrànies a través del pou situat a la localitat de Borriol, en la zona de l'àmbit del pla parcial, de data 25 d'octubre de 2006, relatiu a la disponibilitat de recursos hídrics per a l'actuació, el qual conclou favorablement la disponibilitat de recursos.
Atesa la situació i en compliment de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'ordenació del territori i protecció del paisatge, serà necessari aportar l'informe sobre la disponibilitat de recursos hídrics sol·licitat per l'Ajuntament de Borriol, en data 25 d'octubre de 2006, a l'organisme de conca competent.
Segons l'estudi d'impacte ambiental, el sanejament de les aigües residuals a Borriol es realitza en l'actualitat a través d'una depuradora municipal situada en el sistema general de zones verdes. Hi ha un projecte aprovat per Conselleria per a l'execució d'una depuradora al municipi localitzada fora del nucli urbà amb una capacitat de depuració per a 10.000 habitants i possible ampliació fins a 20.000 habitants. Aquesta nova depuradora es connectaria a la xarxa d'aigües de sanejament mitjançant un col·lector i bombament d'aquestes cap a la depuradora.
Per al nou sector està previst que les aigües residuals siguen tractades en la depuradora municipal situada en el sistema general de zones verdes. L'àmbit del pla parcial se situa a una distància inferior a la xarxa de sanejament de 500 m, segons la documentació presentada.
No s'aporta en la documentació presentada, informe tècnic o certificat de l'entitat gestora de l'EDAR que du a terme la depuració i sanejament de les aigües residuals produïdes al municipi de Borriol, sobre la capacitat d'aquesta per a assumir els cabals generats per l'actuació.
L'àmbit de l'actuació és travessat per un gasoducte. El pas d'aquesta línia, com afirma l'estudi d'impacte ambiental, s'integrarà en l'ordenació proposada segons la legislació sectorial corresponent. Cal destacar que, en cap punt de la documentació presentada es donen les dades de servitud ni les solucions adoptades per al compliment de la Llei 34/1998, de 7 d'octubre, del sector d'hidrocarburs, i de la resta de legislació que la desenvolupa.
El pla parcial proposa la integració de la traça del gasoducte general en un bulevard que travessa l'àmbit, amb vocació de ser una futura ronda al sud del nucli urbà, que pot ser prolongada en el futur. El conjunt de l'ordenació tracta de ser solució a la complexitat de l'àmbit, on l'eix principal de l'ordenació s'adapta al traçat del gasoducte que el travessa, s'integren les dotacions com a complement de les existents i se situen de les zones verdes, com també els equipaments, juntament amb el sòl no urbanitzable a manera de matalàs i transició entre l'urbà i el no urbanitzable.
Segons la legislació consultada, s'haurà d'imposar la servitud permanent de pas sobre una franja de terreny d'un ample de quatre (4) metres, dos a cada costat de l'eix, per on discorrerà la canonada o canonades que es requerisquen per a la conducció del gas, com també per al cable de comunicacions del gasoducte. Aquesta servitud estarà subjecta a les limitacions següents de domini:
1. Prohibició d'efectuar treballs de llaurada o semblants a una profunditat superior a cinquanta (50) centímetres, com també de plantar arbres o arbustos de tija alta a una distància inferior a dos (2) metres comptadors a partir de l'eix de la canonada o canonades.
2. Prohibició de la realització de qualsevol tipus d'obra, construcció, edificació o efectuar cap acte que puga danyar o pertorbar el bon funcionament de les instal·lacions, a una distància inferior a deu (10) metres de l'eix de la canonada i a un costat i a l'altre d'aquesta.
Aquesta distància podrà reduir-se sempre que se sol·licite expressament i es complisquen les condicions que, en cada cas, fixe l'òrgan competent de l'administració
3. Lliure accés del personal i equips necessaris per a poder vigilar, mantenir, reparar o renovar les instal·lacions, amb pagament, si és el cas, dels danys que s'ocasionen.
4. Possibilitat d'instal·lar les fites per a senyalització o delimitació i els tubs de ventilació, com també de realitzar les obres superficials o subterrànies que siguen necessàries per a l'execució o funcionament de les instal·lacions.
L'ocupació del sòl passa a ser d'un terreny agrícola a una superfície urbanitzada, la qual cosa implica la pavimentació i asfaltat de la majoria del sòl, la qual cosa comportarà una perduda de la permeabilitat del terreny i per tant una disminució de la humitat del sòl, la qual cosa serà perjudicial tant per a les zones que s'inclouen en el sector com per a les adjacents Així mateix, això comportarà, com ja s'ha dit abans, que el barranc reba major aigua d'escorriment en l'època de pluja.
5. Respecte a la hidrologia superficial, l'àrea d'estudi es troba drenada pel riu Borriol i el barranc de Cominells que desemboca en el primer, que discorren pel sud-est i en direcció sud des de l'àmbit.
El règim del riu Sec és torrencial, originat per la unió d'uns quants barrancs. No té continuïtat en la permanència de cabals, responent amb avingudes en moments de pluges torrencials i gota freda.
Pel que fa a la inundabilitat, cal destacar que, el riu Sec a la desembocadura d'aquest a Castelló, provoca problemes d'inundabilitat segons els estudis realitzats pel PATRICOVA. En el programa d'actuacions de l'esmentat document, es va establir l'ECC 143+, que descrivia la canalització del riu Sec des de l'AP-7 fins al mar, amb una longitud de 10.800 m. L'objectiu era incrementar el llindar de desbordament i eliminar el punt crític.
Segons l'estudi d'impacte ambiental, la qualitat de l'aigua superficial podrà patir un determinat deteriorament durant la construcció de les instal·lacions previstes. Es produirà un augment dels sòlids en suspensió, arrossegament de pols i altres materials i de substàncies contaminants provinents d'abocaments incontrolats que previsiblement aconseguirà els llits del riu Sec i el barranc de Cominells.
Serà de compliment obligatori el Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text refós de la llei d'aigües i l'establiment de les zones de servitud i zona de policia a la que els marges del riu es troben subjectes a la Llei d'ordenació del territori i protecció del paisatge de la Comunitat Valenciana 4/2004, com també per a obtenir l'autorització d'abocaments de les aigües de pluja.
6. El clima de la zona participa de les característiques pròpies del clima mediterrani litoral septentrional. Es troba en el sector de la plana litoral septentrional. Classificat com a semihumit-mesotermo (Thornthwaite).
Les màximes precipitacions es produeixen a l'octubre i són escasses a la primavera. L'estació seca és de 4-5 mesos, l'oscil·lació tèrmica és moderada i les temperatures moderades. Una altra peculiaritat és l'elevada humitat relativa en els mesos més càlids i un constant règim de brises que suavitzen les temperatures.
El mar Mediterrani actua com atenuant de les oscil·lacions tèrmiques i com a font d'humitat; aquesta càrrega d'humitat, en moments d'inestabilitat, comporta un potencial d'aigua precipitable.
7. L'estudi d'impacte ambiental presenta un estudi acústic en el qual es conclou que les dades obtingudes de l'aplicació de la formula empírica, tant en horari diürn com a nocturn, reflecteixen nivells inferiors als establits per a un ús dominant residencial en la zona. Aquest estudi estima que els nivells acústics pel sud seran inferiors al 50% dels rebuts pel nord, per la qual cosa es podria establir una minoració del soroll al voltant d'un 25%, en la zona oest.
Com a conclusió final, l'estudi acústic estableix una sèrie de mesures correctores per a la fase de construcció:
- Limitació de la velocitat de trànsit de vehicles pesants en les operacions de transport.
- Fixació dels materials abassegats per a evitar moviments i vibracions tant en període nocturn com diürn per causa de forts vents.
- No podran realitzar-se obres durant el període nocturn (22 h a 8 h)
I una sèrie de mesures correctores per a la fase de funcionament:
- Durant aquesta fase s'ha de garantir la conservació de les zones verdes ja que comporten un embornal de soroll.
- L'estat del paviment de les vies ha de conservar-se en perfecte estat, ja que la mala conservació donaria lloc a un augment del soroll del trànsit de vehicles.
Aquestes mesures són de compliment obligatori i, per això, s'han d'incorporar a les mesures establides en el programa de vigilància ambiental desenvolupat en el capítol 6 de l'estudi d'impacte ambiental.
L'estudi d'impacte ambiental integra en la documentació annexa d'aquest un estudi d'ordenació i protecció del paisatge, el qual se centra a mantenir els aspectes més significatius o característics del paisatge. Amb aquest fi, estableix uns objectius de qualitat paisatgística de l'àmbit, analitza l'activitat i processos que s'implantaran en l'àmbit i la incidència d'aquests en el paisatge, i presenta les mesures i accions necessàries per a complir els objectius de qualitat.
Hi ha informe del Servei de Suport Tècnic de l'Àrea d'Urbanisme de la Direcció General d'Ordenació del Territori, de data 12 de desembre de 2006, sobre l'estudi de paisatge de l'homologació modificativa i Pla parcial del sector SAU ZU-7 del terme municipal de Borriol (Castelló), el qual conclou que per la data d'informació pública de l'expedient no cal que s'acompanye d'instrument de paisatge.
Per això, vist l'estudi del paisatge presentat pel promotor i vist l'informe del Servei de Suport Tècnic d'aquesta Conselleria, aquest Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental considera acceptable la documentació presentada al respecte.
8. En l'àmbit d'estudi es troben un jaciment arqueològic, el jaciment Vil·la Romana, localitzat al sud de l'àmbit sobre els sòls que es reclassifiquen passant de ser sòl no urbanitzable a sòl urbanitzable.
L'estudi d'impacte ambiental, ha establit com a mesures protectores inicials, que prèviament a qualsevol actuació sobre aquests haurà de realitzar-se un estudi de prospecció arqueològica que una vegada remés a la Conselleria de Cultura i Patrimoni, aquesta mateixa emetrà un informe vinculant al qual quedarà subjecte aquest estudi d'impacte ambiental per la qual cosa haurà de presentar-se un annex a aquest que reculla les mesures correctores, protectores i de vigilància que de l'esmentat informe de la Conselleria de Cultura, Direcció General del Patrimoni Cultural Valencià se'n deriven.
S'haurà d'aportar l'informe definitiu previst en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, resultat de preveure en l'estudi d'impacte ambiental aquestes actuacions realitzades, els resultats i el programa de vigilància o mesures correctores respecte d'això. L'esmentat informe serà vinculant per a la resolució final del projecte.
Consideracions jurídiques
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la direcció general de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació d'impacte ambiental.
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent:
Declaració d'impacte ambiental
Primer
Estimar acceptable a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, l'Homologació i Pla parcial del SAU ZU-7 bis de les normes subsidiàries de Borriol, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i supeditat al compliment dels condicionants establits a continuació:
Segon
Se supedita l'execució del projecte al compliment dels condicionants següents:
1. S'haurà d'aportar l'informe definitiu emés per la Direcció General de Patrimoni Valencià en compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià. En el cas que l'esmentat informe resulte desfavorable, així haurà d'entendre's també aquesta declaració d'impacte ambiental.
2. Informe tècnic o certificat de l'entitat gestora de l'EDAR que du a terme la depuració i sanejament de les aigües residuals produïdes al municipi de Borriol, sobre la capacitat d'aquesta per a assumir els cabals generats per l'actuació.
En el cas que l'esmentat informe resulte desfavorable, així haurà d'entendre's també aquesta declaració d'impacte ambiental.
3. Queden prohibits els abocaments al barranc sense depuració prèvia. La concessió de la llicència d'obra quedarà supeditada al compliment de les restriccions i condicionants que s'establisquen en l'informe de l'entitat gestora de l'EDAR que s'encarregarà de depurar i sanejar les aigües procedents del nou sector.
4. D'acord amb l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'ordenació del territori i protecció del paisatge, informe favorable de l'organisme de conca competent, sobre la seua disponibilitat i compatibilitat de l'increment de consum de recursos hídrics, motivat per l'actuació, amb les previsions dels plans hidrològics, a més de la no-afectació o menyscabament a altres usos existents legalment implantats.
5. La xarxa de sanejament haurà de ser separativa de la xarxa de pluvials, sent completament estanca, i connectada a la corresponent EDAR.
6. L'Ajuntament haurà d'exigir a les empreses, després de la realització de les obres, certificats de recepció de residus sòlids inerts per part d'abocadors o empreses autoritzades per a la gestió d'aquest tipus de residus.
7. Durant la fase d'execució, s'haurà de definir l'àrea on quedarà aparcada temporalment la maquinària d'obra indicant, si és el cas, el lloc on es duran a terme les labors de neteja i manteniment d'aquesta. Així mateix, es recorda que els canvis d'oli, filtres i qualsevol altre residu de manteniment de maquinària i vehicles hauran de ser degudament gestionats per un taller o gestor de residus tòxics i perillosos degudament autoritzat, s'hauran d'exigir a les empreses els certificats que acrediten l'entrega dels residus generats a empreses gestores autoritzades.
8. Durant la fase d'execució, s'haurà de preveure i identificar una zona per a l'abassegament dels materials que s'han d'emprar en les obres d'urbanització i edificació, i evitar l'ocupació dels terrenys limítrofs.
9. En el cas que les construccions afecten els serveis i infraestructures de reg, en serà necessària la reposició. S'haurà de garantir la continuïtat de totes les canalitzacions i canonades que travessen el sector i tinguen una funcionalitat més enllà dels límits d'aquest. Qualsevol desviació o alteració de les esmentades instal·lacions haurà de disposar de l'autorització de la comunitat de regants o de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, qui determinarà la manera en què s'hauran de dur a terme les actuacions proposades.
10. S'haurà d'atendre a les limitacions dels usos del sòl i activitats en les zones contigües a la carretera autonòmica CV-10, com també a la servitud, afecció i línia de limitació a l'edificació, que s'estableixen en la Llei 6/1991, de 27 de març, de carreteres de la Comunitat Valenciana.
11. D'acord amb l'article 245 del Reial decret 849/86, d'11 d'abril, pel qual s'aprova el Reglament del domini públic hidràulic, que desenvolupa els títols preliminars, I, IV, V, VI i VIII (modificat pel Reial decret 606/03) de la Llei 29/1985, de 2 d'agost, d'aigües, haurà d'obtenir l'autorització de l'organisme de conca competent per a l'abocament de les aigües pluvials al llit públic del barranc de Cominells i del riu Sec.
12. D'acord amb l'article 9.3 del Reial decret 849/86, d'11 d'abril, pel qual s'aprova el Reglament del domini públic hidràulic, que desenvolupa els títols preliminars, I, IV, V, VI i VIII (modificat pel Reial decret 606/03), de la Llei 29/1985, de 2 d'agost, d'aigües, haurà d'obtenir, amb caràcter previ al desenvolupament de la proposta, informe favorable de l'organisme de conca competent per a la realització de qualsevol obra o treball en la zona de policia dels llits del barranc de Cominells i del riu Sec.
13. Haurà d'obtenir autorització de l'empresa propietària del gasoducte (Gas Natural) per a la realització d'obres que es desenvolupen a una distància menor a 5 metres de la conducció, havent de complir les condicions generals d'execució que l'esmentada empresa establisca al respecte.
Segons la legislació consultada, s'haurà d'imposar la servitud permanent de pas sobre una franja de terreny d'un ample de quatre (4) metres, dos a cada costat de l'eix, per on discorrerà la canonada o canonades que es requerisquen per a la conducció del gas, com també per al cable de comunicacions del gasoducte.
No es podrà iniciar cap tipus de treball en la zona d'afecció del gasoducte sense que tinga coneixement l'empresa propietària de la conducció (Gas Natural), que enviarà personal qualificat per a l'assenyalament, control i vigilància de les obres.
14. Atés l'interés paisatgístic i botànic d'alguns exemplars de Ceratonia siliqua (garrofera) i Olea europea (olivera) presents en l'àmbit de l'actuació, hauran d'integrar-se en la zona enjardinada proposada.
Per a l'adequació d'aquesta zona verda s'haurà d'utilitzar terra adequada, en cap cas residus, i espècies vegetals autòctones que no requerisquen gran quantitat d'aigua per a la subsistència d'aquestes. Les esmentades espècies hauran d'emprar-se igualment en la restauració dels possibles talussos naturals que s'executen amb motiu de la urbanització.
15. Haurà d'atendre's al que disposa la Llei 54/1997, de 27 novembre, del sector elèctric i a la resta de legislació que l'articula per al tractament de la línia elèctrica d'alta tensió (la Plana Vandellós de la Xarxa Elèctrica Espanyola, que travessa l'àmbit d'actuació.
16. Hauran de respectar-se les zones de protecció i de domini públic per afecció de vials exposades en la Llei 6/1991, de 27 de març, de carreteres de la Comunitat Valenciana, com també la Llei 14/2005, de 23 de desembre, de mesures fiscals, de gestió financera i administrativa, i d'organització de la Generalitat Valenciana.
Tercer
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
Quart
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
València, 16 de gener de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.
Declaració d'impacte ambiental
Dades de l'expedient en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental
Expedient: 234/3295-PEI
Títol: Homologació i pla parcial sector R-10
Promotor: Ajuntament de Crevillent
Autoritat substantiva: Ajuntament de Crevillent i CTU
Localització: A l'est del nucli de població i del barranc del Boch, entre la carretera N-340 (Alacant-Múrcia) i la carretera N-325
Descripció del projecte
1. Objecte del projecte
L'objecte del pla parcial és reclassificar com a sòl urbanitzable amb ordenació detallada un SNU comú al terme municipal de Crevillent, per a la creació d'un nou sector de sòl urbanitzable, en el qual es defineix com a ús residencial i terciari.
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
L'instrument de planejament actualment vigent al municipi de Crevillent és el Pla general d'ordenació urbana aprovat el 22 de desembre de 1983 per la Comissió Territorial d'Urbanisme, que es troba actualment en revisió, en tramitació per a la seua aprovació definitiva, amb el corresponent procediment d'avaluació ambiental d'aquest.
El sector R-10, amb una superfície de 455.288 m², està també recollit en el nou planejament general del municipi. Aquest nou sector s'emplaça en l'espai delimitat per:
- A l'oest, el barranc del Boch i el sòl urbà industrial Ceràmica
- Al nord, la carretera N-325 i la presa de Crevillent
- A l'est, el polígon industrial Faima
- Al sud, la carretera N-340 (Alacant-Múrcia) i sòl urbà industrial sector Boch
El projecte planteja la reclassificació de SNU en aquest espai per a la creació d'un sector d'ús residencial i terciari, amb un nombre estimat de 1.080 habitatges i una població potencial de 3.240 habitants.
La zona sud, façana a la carreteja N-340 és la que es destina a ús terciari. Mentre que en la zona nord s'ordenen les illes d'ús residencial, i disposa d'una zona verda longitudinal a manera de matalàs entre ambdues. El límit est, en contacte amb el sòl urbà industrial, el configura un vial de la xarxa secundària i al NE se situen tres equipaments: un dotacional d'infraestructures-serveis, a la vora d'un dipòsit d'aigua existent; i dos equipaments dotacionals d'ús recreatiu-esportiu. Es projecta una gran zona verda adscrita al sector en la zona limítrofa a la carretera N-325 i al barranc del Boch.
La superfície total de l'àrea de repartiment és de 455.288,75 m², la qual es divideix en 361.588,76 m² de la superfície computable del sector i en 93.699,99 m² de la ZV de la xarxa primària.
3. Alternatives
L'estudi d'impacte ambiental considera l'alternativa d'ús industrial, definint-la a priori com a vàlida i afirma que els polígons industrials annexos s'estan ampliant, atesa l'alta demanda de sòl industrial. S'afirma que, des del punt de vista ambiental i perceptual, la qualificació del sector com a industrial permetria la integració d'aquest en l'entorn urbà circumdant, consolidat per indústries.
Tramitació administrativa
1. Admissió a tràmit
En data 25 de juny de 2003 l'Ajuntament de Crevillent remet una còpia de l'estudi d'impacte ambiental relatiu pla parcial sector R-10.
Posteriorment, amb data 6 de setembre de 2004, es completa amb la corresponent documentació urbanística, homologació i pla parcial, i còpia del certificat d'aprovació provisional del projecte que inclou el resultat de la informació al públic, incoant-se el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.
2. Informació pública
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el diari La Verdad, de data 5 de maig de 2003, i en el DOGV núm. 4499, de 14 de maig de 2003.
Durant el període d'informació pública no es presenta cap al·legació segons consta en el certificat emés pel secretari general de l'Ajuntament de Crevillent relatiu a l'acord d'aprovació provisional per Ple municipal, de data 27 d'abril de 2004.
3. Peticions d'informació o documentació complementària
S'han efectuat un bon nombre de consultes, dins del procediment d'estudi d'impacte ambiental, i s'ha rebut contestació a cadascuna d'aquestes segons consta en la llista d'informes sectorials rebuts:
Primeres consultes
A la Confederació Hidrogràfica del Segura:
Amb data 10 de desembre de 2004, se sol·licita un informe en relació amb els impactes ambientals que podrien derivar-se de la realització del projecte, després d'una descripció de l'actuació i el seu àmbit concret a la vora del barranc del Boch i aigües avall de la presa del Crevillent, o que presente totes les propostes i consideracions que en matèria de la seua competència crega oportunes.
Amb data 4 de març de 2005, no havent-se rebut contestació a l'escrit anterior, es reitera la consulta realitzada basant-se en l'article 18 del Decret 162/1990.
A l'Àrea de Residus d'aquesta Conselleria:
Amb data 13 de desembre de 2004, s'efectua consulta a fi que es pronuncie sobre la viabilitat del projecte presentat, el qual afecta terrenys pertanyents a antigues extraccions d'àrids sobre els quals s'han abocat residus de naturalesa industrial.
Amb data 4 de març de 2005, no havent-se rebut contestació a l'escrit anterior, es reitera la consulta realitzada.
A la Direcció General d'Interior de la Conselleria de Justícia i Administracions Públiques:
Amb data 15 de juny de 2005, se li consulta sobre la viabilitat del projecte en relació amb el risc sísmic existent en la zona i amb la proximitat de l'actuació a l'embassament de Crevillent.
En l'informe evacuat es conclourà la necessitat de sol·licitar informació a la CHS sobre la possibilitat de risc de ruptura de la presa de l'embassament de Crevillent en cas de sisme i mesures de seguretat de la presa. En definitiva, haurien de pronunciar-se sobre la viabilitat de la reclassificació.
Després d'aquest període consultiu, amb data 15 de juny de 2005, i basant-se en els informes obtinguts fins aquesta data, el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental informa d'aquells aspectes que es considera que hauran de ser ampliats o justificats abans de l'emissió de la declaració d'impacte ambiental, mitjançant la corresponent sol·licitud d'ampliació a l'Ajuntament a través del ST de Planificació i Ordenació Territorial, i que de manera resumida són:
- La qualificació del nou sector com d'ús industrial és una alternativa que, des del punt de vista ambiental, ha de ser tinguda en compte per l'estudi d'impacte ambiental, valorada en relació amb la resta de solucions possibles, i justificat el descart d'aquesta enfront de la solució final adoptada.
- L'estudi d'impacte ambiental no ha realitzat, des del punt de vista ambiental, un estudi comparatiu de les possibles solucions de projecte, l'alternativa d'ús residencial i l'alternativa d'ús industrial, simplement descarta l'alternativa industrial i desenvolupa l'opció de sòl residencial. Per tant, no es justifica l'elecció de la solució adoptada enfront de l'alternativa industrial del sector.
L'estudi d'impacte ambiental, d'acord també a la recomanació pel que fa a la qualificació del sector donada per la Direcció Territorial al document de concertació, haurà de desenvolupar l'alternativa industrial descrita en el seu contingut i comparar-la amb la solució adoptada en el pla, i és en aquest moment quan es justificarà l'elecció d'una o altra alternativa. En tot cas, s'haurà d'analitzar cadascuna de les alternatives inserides en l'entorn industrial on s'emplacen.
- L'estudi d'alternatives es farà també en un segon nivell, el de l'ordenació detallada, valorant la possibilitat d'integrar les masses de pineda en les zones verdes del sector.
- S'haurà de realitzar un estudi acústic de la zona i es tindrà en compte els resultats obtinguts en l'anàlisi de les alternatives.
- Amb caràcter previ a l'aprovació del pla, haurà de clausurar, segellar i restaurar l'abocador no autoritzat de residus que hi ha en l'àmbit del sector. (S'adjunta còpia de l'informe del Servei de Residus Urbans).
- Han d'identificar-se els mecanismes de gestió dels distints tipus de residus que es preveja generar en el sector, tant en fase d'execució com de funcionament.
- El sector s'emplaça aigües avall de l'embassament de Crevillent. L'estudi d'impacte ambiental ha d'analitzar la solució adoptada en el projecte en relació amb el risc sísmic existent al municipi i la proximitat del sector a l'embassament, tenint en compte l'efecte d'una possible ruptura de la presa com a conseqüència d'un sisme. (Es comunica la realització d'una consulta a la Direcció General d'Interior).
- Pel que fa als recursos hídrics, s'haurà d'aportar un certificat emés per la CHS o per l'entitat gestora per al subministrament d'aigua potable al municipi, on s'acredite la disponibilitat de cabal suficient per a atendre la demanda de la població estimada.
- S'haurà d'aportar un certificat que acredite que l'EDAR en la que seran tractades les aigües residuals disposa de capacitat suficient per a admetre i depurar l'increment del volum generat pel sector.
- L'estudi d'impacte ambiental ha d'incorporar l'informe regulat en l'article 11 de la Llei 4/98.
- Hauria d'elaborar-se un estudi detallat del paisatge de la zona, i analitzar els impactes deguts a la implantació del sector proposat.
- S'haurà de representar gràficament el traçat del camí ramader assegador del Boch, amb l'amplària legal i necessària d'aquest, justificant que no es veu afectada per l'actuació.
Amb data 19 de juliol de 2005, la Direcció Territorial d'Alacant remet documentació presentada per l'Ajuntament de Crevillent a fi de fer complir el requeriment del paràgraf anterior. L'esmentada documentació consisteix en un annex a l'estudi d'impacte ambiental, que no respon en la seua totalitat al requeriment efectuat. No es presenta l'estudi d'alternatives; sí s'inclou un estudi acústic i un estudi de paisatge sobre els quals es realitzen noves consultes, al setembre de 2005.
Segones consultes
A l'Àrea de Residus:
Sobre la qualificació i ús com a zona verda (PQL) de sòls sobre els quals s'han abocat residus d'origen industrial desconeixent-se la naturalesa d'aquests.
A l'Àrea de Planificació del Territori:
Sobre l'estudi del paisatge presentat.
Al Servei de Protecció de l'Ambient Atmosfèric:
Sobre l'estudi acústic presentat.
A la Confederació Hidrogràfica del Segura:
S'efectua novament consulta en relació amb les observacions de la Direcció General d'Interior sobre els riscos que s'han de tenir en compte en el projecte.
Se sol·licita que informen, pel que fa a les seues competències i més enllà de la no-afecció de l'actuació urbanística al domini públic hidràulic i al règim de corrents, sobre:
- La viabilitat del projecte presentat en relació amb el risc sísmic existent en la zona i amb la proximitat de l'actuació a l'embassament de Crevillent.
- Les dades sobre les característiques de la presa, realitzada amb materials solts i de la qual es desconeix el possible efecte en cas de ruptura o destrucció per un sisme.
- La seua resistència davant d'aquests.
- I les mesures de seguretat de la presa en funció de la seua classificació segons el risc potencial d'aquesta davant de risc d'avaria greu o ruptura, que sent de categoria A o B ha de disposar del seu corresponent pla d'emergència, del qual tampoc es disposa de dades.
Després d'aquest segon període consultiu, amb data 20 de desembre de 2005, la Direcció Territorial d'Alacant remet documentació complementària:
- Informe subscrit per l'arquitecta redactora del pla parcial en què es proposa una solució per a resoldre les possibles afeccions per l'existència d'un embassament situat al nord del sector R-10
- Còpia del plànol 1B Ordenació detallada, qualificació del sòl i assignació d'usos.
Al gener de 2006 té lloc en aquesta Conselleria una reunió entre la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial, la Direcció General de Gestió del Medi Natural i l'Ajuntament de Crevillent acompanyat de representants de l'Agrupació d'interés urbanístic del sector R-10 i els tècnics redactors de l'homologació i pla parcial. En aquesta reunió, a la qual no assisteix el tècnic redactor de l'estudi d'impacte ambiental, s'exposa el procediment i la situació de l'expedient d'estudi d'impacte ambiental, i es traslladen a l'Ajuntament de Crevillent els informes haguts fins aquesta data. Se sol·licita que complete la documentació incloent un estudi sobre l'afecció d'una hipotètica ruptura de la presa de Crevillent a causa d'un sisme.
Amb data 17 de març de 2006, la Direcció Territorial d'Alacant remet nova documentació complementària a instàncies de l'Ajuntament de Crevillent:
- Un nou estudi acústic elaborat pel Laboratori d'Enginyeria Acústica i Vibracions de la Universitat Miguel Hernández, en el qual es recullen les prescripcions i contingut a què es refereix el primer informe evacuat pel Servei de Protecció de l'Ambient Atmosfèric.
- Informe sobre l'afecció d'una hipotètica ruptura de la presa de Crevillent, que inclou estudi hidrològic i informe sobre els riscos de lliscament, que inclou estudi geotècnic, en contestació a l'informe del Servei de Prevenció i Planificació de la Conselleria de Justícia i Administracions Públiques.
- Informe de l'equip redactor sobre l'abocament incontrolat de residus en l'àmbit del sector.
Sobre aquesta documentació s'efectua, a l'abril de 2006, la tercera ronda de consultes.
Terceres consultes
Al Servei de Protecció de l'Ambient Atmosfèric:
Sobre l'estudi acústic elaborat pel Laboratori d'Enginyeria Acústica i Vibracions de la UMHE.
Al Servei d'Ordenació Territorial:
A instàncies de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial, se li consulta sobre l'informe sobre l'afecció d'una hipotètica ruptura de la presa de Crevillent sobrevinguda a causa d'un moviment sísmic a les edificacions del sector R-10, que inclou estudi hidrològic.
A la Confederació Hidrogràfica del Segura:
Havent-se efectuat consulta en diverses ocasions sobre la viabilitat ambiental de la reclassificació en relació amb els riscos ambientals i les dades relatives a la presa, sense obtenir resposta, es trasllada de l'informe sobre l'afecció d'una hipotètica ruptura de la presa de Crevillent sobrevinguda a causa d'un moviment sísmic a les edificacions del sector R-10, en el sentit següent:
«Sent la CHS una administració pública amb competència sectorial de rellevància territorial, i estant en tramitació el pla d'emergència de l'esmentada presa, és per això que es va sol·licitar en el seu dia un pronunciament sobre la viabilitat de la reclassificació proposada, i pel qual s'adjunta ara l'informe sobre l'afecció d'una hipotètica ruptura de la presa de Crevillent sobrevinguda a causa d'un moviment sísmic a les edificacions del sector R-10, perquè en prengueu coneixement i a l'efecte oportú.
D'altra banda, i més enllà de la no-afecció de l'actuació urbanística al DPH i al règim de corrents, se sol·licita l'informe preceptiu sobre la disponibilitat de recursos hídrics suficients per a atendre l'increment de la demanda d'aigua potable que implica la programació del sector.»
Amb data 1 de juny de 2006, la Direcció Territorial d'Alacant remet a instàncies de l'Ajuntament de Crevillent còpia d'un ofici adreçat per la corporació municipal a la Conselleria de Justícia i Administracions Públiques.
Amb data 26 de juliol de 2006, l'Ajuntament de Crevillent remet l'informe sobre l'afecció d'una hipotètica ruptura de la presa de Crevillent sobrevinguda a causa d'un moviment sísmic, i anàlisi d'estabilitat dels talussos, sobre el sector R-10 de l'esmentat terme municipal, elaborat per la Universitat d'Alacant. A l'agost de 2006, es reprenen les consultes.
Quarta consulta
Al Servei d'Ordenació Territorial:
Se li remet una còpia del nou informe relatiu a l'avaluació del risc sísmic en relació amb una possible ruptura de la presa, elaborat pel Departament d'Enginyeria de la Construcció, Obres Públiques i Infraestructures Urbanes de la Universitat d'Alacant.
Posteriorment, aquest servei trasllada diverses recomanacions a fi d'impulsar el procediment pel qual, amb data 7 de novembre de 2006, el promotor aporta una versió corregida a la manera sol·licitada, a la qual es realitzen diverses observacions. El text definitiu s'aporta amb data 22 de novembre de 2006, i es realitza una avaluació tècnica favorable.
Informes sectorials
Del Servei de Planificació i Ordenació Territorial d'Alacant (concert previ):
- Amb data 23 de març de 2005, el ST de planificació i ordenació territorial remet una còpia de la resolució relativa al concert previ del pla general de Crevillent, que en la seua consideració tecnicojurídica tercera expressa el següent:
«3. El sòl urbanitzable que es proposa entre les carreteres N-325 i N-340, que en un principi pot resultar adequat per a completar l'estructura urbana del sòl industrial existent, sembla un clar inconvenient per quant a l'ús residencial que es proposa per als sectors R-10 i R-11, resultaria més correcta la qualificació d'industrial de tot el sòl, estructurant els sectors que ara es classifiquen com a urbans i urbanitzables ja existents i a aquest efecte definint en l'àmbit una xarxa de caràcter primari que interrelacione els sòls industrials».
Amb data 12 de maig de 2005, se sol·licita informe tècnic al Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial d'Alacant sobre la tramitació de l'homologació i pla parcial sector R-10 per a ús residencial.
Amb data 30 de maig de 2005, la Direcció Territorial d'Alacant manifesta que consta en el ST de Planificació i Ordenació Territorial expedient relatiu a la documentació de referència, instat per l'Ajuntament de Crevillent, que es troba en fase d'instrucció. En el moment que la inconveniència de qualificar un sector de sòl urbà residencial enclavat entre dos sectors industrials, la Direcció Territorial refereix aquesta consideració a la interpretació de l'interés públic general en el municipi, que li correspon a l'Ajuntament de Crevillent.
De la Confederació Hidrogràfica del Segura:
Sobre les afeccions del sector R-10,
- Amb data 5 de setembre de 2005, es remet per part de la Direcció Territorial d'Alacant informe de la Comissaria d'Aigües de la CHS en el qual es comunica que «atés que l'actuació no afecta el DPH, ni el règim de corrents, s'emet informe favorable.»
- Informe de la Comissaria d'Aigües (25/05/05) en contestació a la consulta realitzada, el la qual s'afirma que «en relació amb l'assumpte de referència, des del punt de vista ambiental, no hi ha cap suggeriment per realitzar. No obstant això, amb data 9 de març de 2005, aquesta Comissaria d'Aigües va emetre un informe en què s'informava favorablement el pla parcial atés que l'actuació urbanística no afectava el domini públic hidràulic, ni al règim de corrents».
Sobre la viabilitat ambiental de la reclassificació amb relació als riscos ambientals, es remet,
- Informe de la Direcció Tècnica de la CHS (18/01/06), unitat competent en tot el que afecta la infraestructura hidràulica de la conca que, en relació amb el pla d'emergència de la presa de Crevillent, adjunta informe elaborat per l'enginyer cap del Servei de Preses que diu:
«[...] La presa de Crevillent es troba classificada en categoria A (màxim) enfront del risc potencial de ruptura o funcionament incorrecte i per tant necessita de l'aprovació i implantació del pla d'emergència [...]
El pla d'emergència de la presa de Crevillent es troba en tràmit [...], i per tant, no es troba en vigor al dia de la data [...]»
Es fa especial insistència en el següent:
"La normativa d'aplicació prevista no preveu condicionants sobre l'ordenació del territori com a conseqüència de l'aprovació i implantació dels plans d'emergència de les preses.
Els plans d'emergència de preses tenen un ús exclusiu com a instrument d'ajuda a la Comissió Nacional de Protecció Civil, per a establir l'organització i mitjans necessaris d'evacuació de la població davant de la idea d'un succés de ruptura de la presa, amb l'únic objectiu de minimitzar els danys humans"
Sobre la disponibilitat de recursos hídrics,
- Informe de la Comissaria d'Aigües (01.06.2006) que informa el següent:
«En relació amb les noves demandes de recursos hídrics generades per l'ampliació o nova creació d'activitats derivades del desenvolupament urbanístic previst en el pla parcial, cal tenir en compte que la demanda global per a proveïment a poblacions en l'àmbit de la CHS excedeix a les assignacions previstes per a aquest ús, la qual cosa genera un important dèficit. Per tant, en les circumstàncies actuals, i fins que no es generen nous recursos procedents del dessalatge d'aigua marina d'acord amb les previsions, a curt termini, del programa Aigua, no hi ha recursos hídrics suficients per a satisfer les esmentades noves demandes.
En el cas que es prevegen altres fonts de proveïment diferent del sistema de la mancomunitat dels Canales del Taibilla, la disponibilitat de recursos hídrics suficients per a atendre les noves demandes estarà subjecta a l'existència de drets inscrits en el registre d'aigües, com la possibilitat de fer efectius els esmentats drets en funció d'estat d'explotació del sistema hídric afectat»
De l'Àrea de Residus:
- Informe del Servei de Residus Urbans (14.04.2005) en el qual s'observen, entre altres, les consideracions següents:
«La part NW del sector, entre el barranc de la Gola o de Boch i la carretera N-325, està afectat per buits miners abandonats que són utilitzats per a l'abocament incontrolat de residus d'origen industrial. Aquesta zona es classifica en el nou planejament com a zona verda de la xarxa primària.
Tractant-se d'un abocador no autoritzat hauria de procedir-se a la seua clausura, segellat i restauració, d'acord amb la Llei 10/1998, de residus i Reial decret 1481/2001.
D'altra banda i davant de possibles inestabilitats del terreny degudes a una deficient compactació dels residus per farciment incontrolat, es recomana evitar qualsevol possible edificació sobre aquesta zona.»
- Informe del Servei de Residus Urbans (15.11.2005) sobre la viabilitat de la implantació d'una ZV sobre un abocador incontrolat de residus industrials a Crevillent, que informa:
«Es desconeix la naturalesa dels residus depositats per la qual cosa s'haurà de redactar un projecte de segellat de l'esmentat abocador en què es recollira l'esmentada informació, com també les possibles afeccions que s'estiguen produint sobre les aigües subterrànies i el medi ambienten en general, a més d'establir les mesures correctores necessàries per a pal·liar aquestes.
En principi, no és recomanable la implantació d'un sector residencial en les proximitats ni sobre un abocador incontrolat de residus a causa del desconeixement dels residus dipositats, dels processos que es duen a terme en l'interior de la massa de residus i a les afeccions que l'esmentat abocador puga provocar.»
Del Servei de Protecció de l'Ambient Atmosfèric (estudi acústic):
- Informe d'aquest servei (29.09.2005) en relació amb el primer estudi acústic, que presenta deficiències ja que no s'ajusta al que estableix la Llei 7/2002. S'observa, entre altres aspectes, el següent:
«En aquest estudi acústic tan sols es fa menció a l'impacte acústic que causarà el nou sector de sòl urbanitzable sobre l'entorn. No s'ha tingut en compte si la situació acústica actual permet establir una zona d'ús residencial, els nivells de la qual límit de recepció sonora són 55dB (A) durant el dia i 45 dB (B) durant la nit.
Suposant que el mapa acústic presentat correspon al període diürn, tan sols en una xicoteta zona de l'interior es compliria el límit (nivell sonor < 55DB(A)). Per tant, només en l'esmentada àrea es podria desenvolupar una zona residencial, sense adoptar mesures correctores.»
- Informe en relació amb el segon estudi acústic (29.01.2007), elaborat per la UMHE, sobre el qual s'observa que «els resultats obtinguts haurien d'adaptar-se als índexs utilitzats a la Comunitat Valenciana per a poder elaborar una mapa acústic d'acord amb la Llei 7/2002». I es conclou de manera resumida el següent:
«És necessari destacar que la proximitat entre una zona d'ús residencial i una d'ús industrial, pot tenir efecte negatiu tant a nivell de soroll com d'emissions atmosfèriques.
Els objectius de qualitat acústica establits per la Llei 7/2002, per a les zones d'ús residencial (55dB(A) període diürn i 45 dB(A) període nocturn) són molt més restrictius que els fixats per a les zones d'ús industrial (70dB(A) període diürn i 60 dB(A) període nocturn).
(...) si hi ha una zona residencial pròxima a aquesta (a l'activitat industrial), els nivells sonors màxims que podrà transmetre seran més restrictius (...). Per tant, s'estarà restringint el nivell sonor d'emissió de les activitats industrials.
Si a la zona pròxima a la d'ús industrial no es compleixen els objectius de qualitat acústica de la zona residencial, no es podrà adoptar l'esmentat ús, llevat que s'adopten mesures correctores.
Segons les dades presentades, resulta necessari adoptar mesures correctores a fi de complir els límits establits en la Llei 7/2202. Per tant, s'hauria de requerir que una vegada siguen adoptades es realitzen mesuraments per a comprovar l'efectivitat d'aquestes.»
De l'Àrea d'Urbanisme (estudi del paisatge):
Amb data 8 de maig de 2006, se sol·licita còpia de l'estudi d'impacte ambiental a fi de poder emetre l'informe relatiu a l'estudi del paisatge. No obstant això,
- Amb data 19 de desembre de 2006, l'Àrea d'Urbanisme assenyala que per la data d'informació pública de l'instrument que es tramita, que és anterior a l'entrada en vigor de la LOTPP, no cal emetre un informe al respecte per part del servei consultat.
El paisatge ha de ser avaluat com un factor més a tenir en compte dins del procediment d'avaluació d'impacte ambiental.
De la Direcció General d'Interior:
- Informe del Centre de Coordinació d'Emergències (Servei de Planificació) de la DG d'Interior (03.08.2005) sobre els riscos que s'han de tenir en compte en el projecte d'homologació i pla parcial del sector residencial R-10, en el qual a la vista de la documentació i informació consultada, s'afirma que:
«...s'ha observat que el risc més significatiu que afecta la zona és el sísmic.
Encara que no existeix actualment un risc d'inundabilitat directe que pot provocar el barranc del Boch, aigües amunt d'aquest se situa l'embassament de Crevillent de 13 hm³ realitzat amb materials solts, del qual es desconeix el possible efecte en cas de destrucció per un sisme. Ni tan sols es coneix la seua resistència davant d'aquests, o altres mesures de seguretat, que competeix a la Confederació Hidrogràfica del Segura.
És possible que la reclassificació del sector R10 implique haver de modificar la categoria de la presa en modificar el risc potencial d'aquesta, ja que la seua ruptura o mal funcionament podria afectar habitatges, quan actualment sembla que l'afecció només siga a zona industrial, qüestió aquesta que ha d'aclarir-se des de la CHS.
S'ha observat també l'existència de riscos de lliscaments en pràcticament la meitat nord del sector, que passa a ser de nivell mitjà i als voltants de la presa.
Finalment, la zona se situa a la vora de la N-340, la qual està considerada com una de les vies de major sinistralitat per al cas del transport de mercaderies perilloses.»
Atenent al que s'ha indicat es conclou:
- S'hauria de sol·licitar informació a la CHS sobre la possibilitat de risc de ruptura de la presa de l'embassament de Crevillent en cas de sisme i mesures de seguretat de la presa. En definitiva haurien de pronunciar-se sobre la viabilitat de la reclassificació.
De l'oficina tècnica de l'Ajuntament de Crevillent:
- Informe (10.05.2006) en relació amb l'informe emés per la Direcció General d'Interior, en el qual juntament amb els informes ja remesos el 17 març de 2006 relatius a l'informe sobre l'afecció d'una hipotètica ruptura de la presa per un sisme i l'informe sobre els riscos de lliscaments, l'autor dels quals és l'enginyer de camins, canals i ports de l'equip redactor del planejament, es realitza l'observació següent:
«S'ha de considerar que la carretera N-340 ha sigut substituïda per l'autovia i per tant s'han desplaçat a aquesta els possibles riscos que es derivaven quan Crevillent constituïa una travessia d'aquesta»
Del Servei d'Ordenació Territorial:
- Amb data 28 de novembre de 2006, el Servei d'Ordenació Territorial emet informe favorable el «informe sobre l'afecció d'una hipotètica ruptura de la presa de Crevillent, sobrevinguda a causa d'un moviment sísmic, i anàlisi de l'estabilitat dels talussos, sobre el sector R-10 de l'esmentat terme municipal», elaborat per la Universitat d'Alacant.
Aquesta conclusió es realitza basant-se en l'informe encarregat al Departament d'Enginyeria Hidràulica i Medi Ambient de la Universitat Politècnica de València, que «realitza una avaluació tècnica favorable a l'informe corregit, comprovant que compleix amb totes les recomanacions metodològiques fetes, per la qual cosa l'avaluació tècnica és positiva i els resultats d'aquesta han de ser fiables.»
Les conclusions de l'avaluació tècnica realitzada, d'acord a l'informe corregit, són de manera resumida les següents:
«Vista la situació descrita anteriorment (hipòtesi de ruptura), s'ha decidit disposar un mur de protecció d'alçària infinita per a salvaguardar la zona d'actuació [...]
S'han determinat en distintes situacions, com mostren els perfils presentats, els calats i velocitats que ofereix l'avinguda en la zona protegida. Així mateix, s'ha observat que la disposició del mur no sols no ha desplaçat la inundació cap a la zona del marge esquerre del barranc, sinó que la seua disposició afavoreix la menor inundació en extensió aigües avall de la carretera nacional.
També, segons l'article 13 del PATRICOVA «Risc d'inundació, zona de risc i increment significatiu del risc», l'actuació proposada no produeix un augment del calat màxim superior al 10%.
Per aquest motiu, resulta d'interés plantejar, a mode descriptiu, les actuacions següents:
- Modificar la rasant del carrer adjacent al barranc elevant-la respecte de l'actual projectada.
- Ampliar la plataforma del carrer cap al barranc en una banda d'aproximadament 6 metres d'ample.
- Sobre aquesta, disposar un parament vertical d'alçària 2,5 m mitjançant una protecció flexible que assumisca les sol·licituds provocades pels calats i velocitats descrites en aquest informe."
Afeccions legals
1. Les parcel·les incloses en el planejament parcial proposat no es troben afectades per espais naturals protegits per una legislació sectorial pròpia en material ambiental. La proposta afecta una xicoteta superfície de sòl cartografiada com a sòl forestal pel PGOF.
2. La xarxa hidrogràfica en l'àmbit d'estudi està formada pel llit del barranc del Boch, que compleix la funció de canal de desguàs de l'embassament regulador de la presa de Crevillent. Els terrenys de la proposta se situen limítrofs a aquest llit i es troben afectats per la zona de policia d'aquest, per la qual cosa l'actuació necessita la corresponent autorització de la CHS. No es detecta en la parcel·la risc d'inundació segons el PATRICOVA.
A més, la proposta afecta el traçat del 4t canal, del sistema de la Comunitat de Recs de Llevant, que travessa el sector en paral·lel a la carretera N-340 i està previst reformar.
3. No es coneixen en la zona de la proposta jaciments arqueològics catalogats o l'existència d'àmbits d'interés patrimonial. No consta en l'expedient d'estudi d'impacte ambiental l'informe regulat en l'article 11 de la Llei 4/98, de patrimoni cultural valencià.
4. El camí ramader assagador del Boch, amb una amplària legal mitjana de 30m, discorre pel barranc del mateix nom o barranc de la Gola.
5. El sector es troba delimitat per dues infraestructures lineals d'importància, al sud la carretera N-340 (Alacant-Múrcia) i al nord la N-325 (Crevillent-Aspe).
6. El traçat d'una línia àrea de transport d'energia elèctrica d'alta tensió travessa el sector pel costat nord en paral·lel a la carretera de la Gola (N-325).
Consideracions ambientals
El projecte pretén la creació i ordenació d'un nou sector de sòl urbanitzable residencial en un espai rodejat en tres dels seus quatre costats per sòl industrial consolidat, i afonat en el costat lliure respecte a la N-325 amb un important desnivell (al voltant de 10 m) a causa del relleu muntanyós. L'actuació és limítrofa al canal de desguàs de l'embassament de Crevillent i afecta terrenys pertanyents a antigues extraccions d'àrids dutes a terme per a la construcció de la presa, sobre els quals s'han abocat residus d'origen industrial.
Els terrenys afectats per la reclassificació no presenten valors dignes de protecció ja que es corresponen a una zona que presenta símptomes fins i tot de degradació. Comporten una continuïtat de la ciutat existent en ser ampliació del sòl urbà limítrof, encara que amb diferent ús. Són acceptables des del punt de vista ambiental per al seu desenvolupament urbanístic al mateix temps que presenten limitacions relacionades amb la qualitat ambiental d'aquests i una correcta avaluació dels riscos ambientals.
Pel que fa als paràmetres de qualitat ambiental en la zona, s'han de considerar tres variables: la qualitat de l'ambient atmosfèric, la qualitat del sòl i la qualitat paisatgística de l'entorn.
- Ambient atmosfèric: qualitat de l'aire i nivells sonors
La ubicació d'una zona residencial en un entorn industrial consolidat i amb establiment de noves indústries fa previsible, en funció de les emissions d'aquestes activitats industrials, una qualitat de l'aire en la zona afectada per les indústries implantades i la normativa que les regula.
Els nivells sonors de soroll en ambient exterior dels mesuraments en els dos estudis acústics presentats adverteixen que en sector no compleix l'objectiu de qualitat per a les zones d'ús residencial (<55dBA), que sí que corresponen a nivells propis d'una zona industrial.
- Sòls, en relació amb els abocaments:
No és ambientalment recomanable la classificació com a ZV amb un ús públic dels terrenys afectats per abocaments incontrolats de què es desconeix la seua naturalesa.
- Paisatge:
No s'ha considerat en l'estudi de paisatge presentat el paisatge intern del sector, és a dir, l'estudi de visibilitats des de la zona residencial, envoltat d'activitats industrials consolidades, per la qual cosa aquest factor ambiental tampoc ha sigut valorat ambientalment per l'equip redactor.
Pel que fa als riscos ambientals, s'han de considerar: el risc sísmic i el risc d'inundació potencial o hipotètic, i en un altre ordre el risc per lliscaments avaluat en l'anàlisi d'estabilitat de talussos.
Cal assenyalar la importància i l'esforç realitzat en l'estudi de l'efecte d'una possible ruptura de la presa de Crevillent per efecte d'un sisme, que es justifica per l'emplaçament d'un sector amb una població potencial que s'estima en uns 3.000 habitants. És a dir, el risc s'avalua enfront de possibles danys a la població i al medi ambient.
- Risc sísmic, en relació amb la ubicació del sector al costat de la presa de Crevillent:
S'ha estudiat el possible efecte en cas de ruptura o destrucció de la presa per efecte d'un sisme i la delimitació del risc potencial existent. A partir de la làmina d'inundació que es generaria, es proposa com a mesura correctora l'execució d'un mur de protecció en la zona oest del sector. D'aquesta manera, mitjançant l'execució d'un mur sismoresistent, es redueix la hipotètica superfície d'inundació, la qual cosa possibilita la reclassificació dels terrenys no afectats pel risc.
L'estudi d'impacte ambiental presentat presenta carències en el seu contingut i no identifica els principals impactes tal com s'han avaluat, per la qual cosa ha sigut necessària la valoració d'aquest a través d'estudis i informes complementaris. No s'ha remés l'estudi d'alternatives sol·licitat, per la qual cosa la solució d'ús residencial enfront d'una alternativa d'ús industrial compatible amb l'entorn en què se situa, no es pot considerar ambientalment justificada.
La DTTH expressa en la resolució del document de concert previ la política urbanística i territorial de la Generalitat Valenciana, on es considera que «la classificació del sector R-10 com a sòl urbanitzable resulta adequada per a completar la trama urbana industrial limítrofa però, no resulta encertada la qualificació de l'esmentat sòl com a d'ús residencial, sent més convenient la qualificació d'aquest com de sòl d'ús Industrial».
Consideracions jurídiques
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
3. L'article 8.3 c) del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica de Territori i Medi Ambient la competència sobre avaluació d'impacte ambiental.
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent:
Declaració d'impacte ambiental
1. S'estima acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la reclassificació de SNU comú en l'àmbit proposat en el projecte d'homologació i pla parcial sector R-10 de Crevillent, promogut per l'Ajuntament de Crevillent, per a la creació i l'ordenació d'un nou sector sòl urbanitzable, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada que no entre en contradicció amb aquesta DIA, i amb els condicionants establits a continuació.
2. Se supedita el desenvolupament i l'execució del projecte al compliment dels condicionants següents:
I. S'haurà d'obtenir el pronunciament de l'òrgan competent en matèria de planificació i ordenació territorial pel que fa a la compatibilitat de l'ús global definit com a residencial en un entorn de sòl urbà industrial consolidat, tenint en compte la recomanació donada en la resolució al concert previ del pla general de Crevillent, que és concordant amb les consideracions ambientals realitzades.
II. Sí que es considera adequada, a l'efecte ambiental, la qualificació proposada en la banda sud del sector R-10 (façana de la N-340) en la qual es defineix un ús terciari.
III. Totes les mesures correctores proposades en els estudis i informes que completen l'estudi d'impacte ambiental inicialment presentat (en especial les que preveuen la correcció de riscos ambientals, situacions ambientals derivades del planejament urbanístic i sòls o atmosferes contaminats o degradats), hauran de ser incorporades en cadascun dels documents de l'instrument urbanístic, en aquells aspectes en què resulte afectat. En particular:
- S'hauran d'excloure de la delimitació del sector R-10 els terrenys afectats per la làmina d'inundació que generaria la ruptura de la presa segons la hipòtesi d'executar un mur protector sismoresistent i les seues actuacions complementàries descrites.
- S'haurà de procedir a la clausura, segellament i restauració de l'abocador incontrolat de residus en la part NW del sector, d'acord amb la Llei 10/1998, de residus, i el Reial decret 1481/2001.
- S'hauran d'executar totes les mesures correctores necessàries i controls per a complir amb els nivells acústics establits en la legislació vigent.
IV. En el cas que que es desenvolupe un sector residencial, pel que fa als paràmetres de qualitat ambiental (qualitat de l'aire i nivells sonors), s'haurà, a més, de completar en pla de vigilància ambiental (PVA):
- L'Ajuntament haurà de comprovar, abans de la recepció de les obres d'urbanització del sector, l'eficàcia de les mesures correctores adoptades per l'agent urbanitzador a través de mesuraments reals dels nivells sonors, que hauran de complir amb l'objectiu de qualitat acústica de la Llei 7/2002.
- S'haurà de comprovar també la compatibilitat de l'ús residencial amb les emissions atmosfèriques de l'activitat industrial limítrofa i la qualitat de l'aire, mitjançant mesuraments in situ.
- Si no es compleixen els objectius de qualitat acústica per a les zones d'ús residencial (55 dB(A) període diürn i 45 dB(A) període nocturn), s'hauran d'adoptar mesures correctores complementàries, fins i tot mitjançant la modificació puntual del planejament o plantejant alternatives a l'ordenació del sector ja executat.
- No es podran atorgar llicències d'obres d'edificació fins que no es complisquen els objectius de qualitat acústica (nivells sonors en ambient exterior).
- L'Ajuntament haurà de comunicar, per escrit, a l'òrgan ambiental els resultats obtinguts que justifiquen el compliment dels objectius de qualitat ambiental per a una zona residencial.
V. El promotor, com a responsable del programa de vigilància ambiental (PVA), tant en la seua execució com en els costos, disposarà una direcció ambiental d'obra, i si no hi ha, una direcció d'obra, la qual es responsabilitzarà de l'adopció de les mesures correctores de l'execució de l'esmentat programa i de l'emissió dels informes tècnics periòdics sobre el compliment de les esmentades mesures correctores i la seua eficàcia, de les disposicions d'aquesta declaració i del tractament de nou impacte ambiental, no identificat i de caràcter no previsible, puguen esdevenir-se.
VI. S'haurà d'acreditar una altra font de proveïment diferent del sistema de la mancomunitat dels Canales del Taibilla. La disponibilitat de recursos hídrics suficients per a atendre les noves demandes estarà subjecta a l'existència de drets inscrits en el registre d'aigües, com la possibilitat de fer efectius els esmentats drets en funció d'estat d'explotació del sistema hídric.
VII. S'haurà de justificar la capacitat real de tractament de l'EDAR en la qual estiga prevista la depuració de les aigües residuals.
VIII. S'haurà d'acreditar la capacitat de gestió dels residus en funció de la seua tipologia.
3. Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
4. Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
València, 21 de febrer de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.
Declaració d'impacte ambiental
Dades de l'expedient
Expedient: 205/05-AIA
Títol: Indústria per a la fabricació de paviments i revestiments ceràmics
Promotor: Universal Cerámica (UNICER), SL
Localització: Carretera d'Onda- l'Alcora (Castelló)
Autoritat substantiva: Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana
Descripció del projecte
Objecte del projecte
Universal Cerámica (UNICER) SL és una indústria del sector ceràmic afectada per la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, segons el subapartat 3.5 (instal·lacions per a la fabricació de productes ceràmics mitjançant enfornat), les instal·lacions de la qual, situades al polígon industrial mixt 4-B, partida Maset de l'Alcora; i amb accés en la carretera d'Onda-l'Alcora (CS-V-2001) km1; presenta una capacitat de producció tal (1.518.000 m²/any), que resulta preceptiva l'obtenció de l'autorització ambiental integrada; motiu pel qual es redacta el projecte avaluat.
Característiques més rellevants de les construccions o de l'activitat
La indústria es troba ja construïda i en plena activitat, per la qual cosa no procedeix a analitzar l'impacte derivat de la seua construcció, sinó només el generat per la seua activitat i el produït en el desmantellament d'aquesta al final de la seua vida útil.
L'empresa existent, es troba totalment legalitzada pel que fa a la Inscripció en el Registre industrial 12/12142, no obstant això, no disposa de llicència d'activitat per part de l'Ajuntament de l'Alcora; i se situa en una zona urbana industrial mixta 4-B, partida Maset de l'Alcora (Castelló), segons el Pla general d'ordenació urbana de l'Alcora; no obstant això, cal destacar que aquesta declaració d'impacte ambiental es refereix únicament i exclusivament a les instal·lacions situades en sòl amb compatibilitat urbanística per a albergar l'activitat industrial avaluada.
Els límits de la parcel·la on està assentada l'empresa són els que a continuació s'indiquen:
- Nord: camí d'accés a l'estació depuradora d'aigües residuals de l'Alcora
- Sud: carretera Onda-l'Alcora (CS-V-2001)
- Est: carretera Onda-l'Alcora (CS-V-2001) i solar rústic de propietat particular
- Oest: barranc Rajolar
El procés productiu que s'efectua en les instal·lacions avaluades pot descriure's de forma molt general de la manera següent: el procés s'inicia rebent la terra atomitzada procedent de l'empresa Tierra Atomizada, SA, passa a unes sitges de repòs, i d'ací a través de cintes a les tremuges de les premses, previ tamisatge de l'argila. Una vegada premsades, els diversos formats en les premses passaran per unes assecadores ràpides verticals a cistelles, amb l'objecte de reduir la humitat d'aquestes fins als nivells necessaris, per a així passar a les esmaltadores, on s'esmaltaran d'acord amb el disseny escollit, passant mitjançant unes màquines de càrrega als boxs per al posterior trasllat al forn monostrat de corrons per a la seua cocció. D'ací passaran a una màquina de selecció on seran classificades i empaquetades per a la posterior paletització i emmagatzemament d'aquestes.
En el seu procés industrial, l'empresa utilitza com a matèries primeres bàsicament argila atomitzada, esmalts i colors ceràmics; i com a fonts d'energia, gas natural i electricitat.
Tramitació administrativa
En data 4 de febrer de 2005 se sotmet a informació pública la sol·licitud d'autorització ambiental integrada, publicat per la Direcció General de Qualitat Ambiental d'aquesta Conselleria de Territori i Habitatge en el DOGV núm. 4939.
Amb data 11 d'abril de 2005 es remet a l'Àrea d'Avaluació Ambiental el projecte bàsic i l'estudi d'impacte ambiental del projecte de referència; informant-se que no es van presentar al·legacions en la Conselleria de Territori i Habitatge ni en l'Ajuntament de l'Alcora.
En data 1 d'agost, l'Ajuntament de l'Alcora remet informe de l'arquitecte municipal relatiu a la delimitació de la indústria i qualificació del sòl ocupat per aquesta; això no obstant el contingut d'aquest és insuficient a l'efecte de poder determinar els límits precisos del sòl urbà industrial.
Atés suficient la documentació remesa a l'efecte de resoldre la corresponent declaració d'impacte ambiental, s'incoa l'expedient en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental.
Afeccions legals
La indústria sol·licita l'autorització ambiental Integrada que atorga la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge.
D'acord amb els articles 15 i 16 del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, les competències en matèria de control integrat de la contaminació, qualitat d'aigües, seguiment i control d'aquest recurs, protecció atmosfèrica i acústica, i el seguiment, control i gestió de residus s'atribueixen a la Direcció General de Qualitat Ambiental.
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que escaiga obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.
Consideracions ambientals
Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat.
La fabricació taulells ceràmics requereix elevats consums d'aigua i energia, i origina al mateix temps emissions atmosfèriques, soroll, abocaments, residus sòlids i líquids.
La indústria es troba recollida en el catàleg d'activitats potencialment contaminants de l'atmosfera, de l'annex II del Decret 833/75, de 6 de febrer, que desenvolupa la Llei 38/1972, de protecció de l'ambient atmosfèric, com a grup B en l'epígraf 2.10.2, fabricació de productes d'argila per a la construcció, taulellets, material refractari i articles de porcellana.
L'empresa es troba situada en l'interior d'un polígon industrial, trobant-se limitada per altres indústries pertanyents al sector ceràmic, a excepció dels límits constituïts per la carretera d'accés i el vial de circumval·lació.
La zona on se situa la instal·lació, es caracteritza per l'absència de vegetació o fauna d'importància ecològica, a causa de l'alt grau d'antropització de la zona, fonamentalment derivat de l'existència de diverses empreses associades al polígon. Tan sols apareixen algunes espècies de vegetació nitròfila associades a les zones no cementades o asfaltades dels camins. El mateix succeeix amb la fauna, que es redueix a espècies lligades a la presència humana; atés que les empreses del taulellet ubicades en el polígon dificulten l'aparició d'espècies diferents de les mencionades. Per això, i atés que la situació de l'emplaçament està ja àmpliament ocupat per la indústria, en un entorn industrial totalment antropitzat, els elements ambientals més directament afectats pel seu desenvolupament podrien ser els propis del medi inert o abiòtic, ja que els medis biòtic, perceptual i social es veuran molt lleugerament afectats.
Respecte al sòl i les aigües, cal assenyalar que la ubicació de la indústria està en una zona sense risc d'inundació, ni de lliscament, presentant un nivell mitjà de vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers, d'acord amb la cartografia temàtica de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports de la Generalitat Valenciana.
El proveïment d'aigua industrial procedeix de la xarxa d'aigua potable municipal, i s'estima en l'estudi d'impacte ambiental remés, per a l'any 2003, un ús total de 10.252 m³; i es desglossa en 2.425 m³ per a ús sanitari, i 7.827 m³ relatius a ús industrial.
Pel que fa a la generació de residus durant el funcionament normal i manteniment de la indústria, està previst l'emmagatzemament temporal d'aquests, fins a la seua recollida per un gestor extern. Per aquest motiu, només s'avaluarà la gestió intracentre dels residus produïts.
Les aigües residuals industrials, procedents de les seccions d'esmaltadores i preparació d'esmalts, emmagatzemades en basses de formigó estanques prèviament a la seua retirada, són transportades mitjançant camions cisterna a l'empresa Tierra Atomizada SA, empresa que les valoritza dins del seu procés d'atomització; i es disposa de contracte d'acceptació. Igualment, es disposa de document d'acceptació de residus no perillosos expedit per Tierra Atomizada, SA per a la recepció de llots i suspensions aquoses ceràmiques, mitjançant camió cisterna, fins a les basses de recepció de l'esmentada empresa, per a la valoració d'aquests.
En referència a les aigües residuals sanitàries, procedents dels serveis de l'empresa, aquestes són abocades a la xarxa municipal, i es disposa de concessió d'abocaments, segons notificació de l'Ajuntament de l'Alcora.
Les aigües pluvials recollides en les cobertes de les naus i esplanada de la fàbrica, són recollides en desguassos i desemboquen en la cuneta de la carretera d'Onda-l'Alcora, pel fet de no disposar de col·lector municipal; la cuneta desemboca en el barranc Rajolar, efectuant-se un abocament indirecte; per la qual cosa haurà d'obtenir-se la corresponent autorització de l'òrgan competent en l'esmentada matèria.
S'assenyala l'existència de 5 focus d'emissions, corresponents a les xemeneies de la planta de gres i porosa; existint també emissions difuses, que no es troben canalitzades. En els diversos focus d'emissions contaminants hi ha filtres de mànegues per a la captació de pols en la secció de premses i en la secció d'esmaltadores instal·lats en l'empresa; concretament en els focus 4 i 5; sent la funció d'aquests la retenció de la major quantitat de pols d'argila volàtil possible, reduint d'aquesta manera l'afecció a la resta de l'equip i empresa, com també la minimització de les possibles afeccions al medi que rodeja les instal·lacions. La pols d'argila recollida en els filtres de mànegues es concentra en la base d'aquests i és transportada per a la seua reincorporació al sistema, ja que la constitució d'aquest residu és la pròpia matèria primera, i és enviat a Tierra Atomizada, SA.
Hauran de ser controlades les emissions atmosfèriques contaminants procedents del procés de fabricació; els nivells d'emissió de les quals s'adequaran al que disposa l'apartat 1.a de l'article 22 de la Llei 16/2002, de prevenció de control integrats de la contaminació, de millores tècniques disponibles, i específicament el relatiu a les substàncies enumerades en l'annex 3, en el qual s'estableixen els límits en els processos de cocció, assecada i captacions de pols; com també totes les consideracions al respecte establides en el Decret 833/75.
Atés que la indústria es troba recollida en el grup B, del catàleg d'activitats potencialment contaminants de l'atmosfera, de l'annex II del Decret 833/75, de 6 de febrer, que desenvolupa la Llei 38/1972, de protecció de l'ambient atmosfèric; com a mesura de control de la contaminació s'haurà d'elaborar un llibre de registre d'emissions, amb la mesura de les emissions de cada un dels focus emissors de contaminants, segons el model que apareix en l'annex IV de l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera, realitzades per un organisme de control autoritzat. Així mateix, s'indica que els focus disposen d'orificis que possibiliten la presa de mostres dels paràmetres contaminants en l'emissió i es tinga accessibilitat a aquests segons s'indica en l'esmentada ordre.
Respecte als residus perillosos produïts, l'empresa assenyala la contractació del transport de tots els residus perillosos a la mateixa empresa gestora de cada un d'ells. Aquests residus són emmagatzemats en l'interior de la planta, de forma estanca, sent de solera de formigó hidròfug tota la planta, la qual cosa garanteix, en cas de fuita o abocament accidental del residu perillós, que aquest no penetre fins al substrat, podent produir la contaminació del sòl o de les aigües.
Segons la memòria del projecte bàsic aportat, la producció de sorolls en les instal·lacions serà aproximadament de 80 dB en l'interior. Les ordenances municipals estableixen el nivell màxim de soroll transmés als limítrofs i al carrer en 65dB durant el dia, i 60dB durant la nit, el qual, a causa del tipus de treball i als elements constructius dels edificis, no es preveu que siga superat en cap moment.
Identificació i valoració d'impactes durant la fase de funcionament.
La fabricació de taulells ceràmics requereix elevats consums d'aigua i energia, i origina al mateix temps emissions atmosfèriques, soroll, abocaments, residus sòlids i líquids.
La indústria es troba recollida en el Catàleg d'activitats potencialment contaminants de l'atmosfera, de l'annex II del Decret 833/75, de 6 de febrer, que desenvolupa la Llei 38/1972, de protecció de l'ambient atmosfèric, com a grup B en l'epígraf 2.10.2, fabricació de productes d'argila per a la construcció, taulellets, material refractari i articles de porcellana.
L'estudi d'impacte ambiental es du a terme partint de les premisses que la instal·lació objecte de projecte està ja construïda i en ple funcionament sent productora de residus i que se'l classifica dins del grup B segons l'annex II del Catàleg d'indústries potencialment contaminants de l'atmosfera, del Decret 833/75, de protecció de l'ambient atmosfèric. Així, durant la fase d'explotació, es considera que les accions que poden generar impacte (els factors d'impacte) seran únicament la generació d'emissions gasoses procedents dels forns i la pols emesa en distints punts del procés, de residus de diferent índole, sorolls i vibracions, com també les causades en la zona, originades pel trànsit rodat del gran moviment a causa del proveïment d'argiles des de les plantes de fabricació d'argila atomitzada i a les eixides de producte acabat, sent per tant els elements ambientals atmosfèrics els més susceptibles de ser afectats.
Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.
Entre les mesures protectores i correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental, cal destacar les següents:
- Mesures encaminades a la reducció de la contaminació atmosfèrica per partícules sòlides
- En la documentació remesa es constata l'existència de dos filtres de mànegues, un en la secció de premsat per a l'aspiració de pols i partícules, tant per a la recepció d'argiles atomitzades, emmagatzemament i premsa; i un altre en la secció d'esmaltat.
- Tota l'esplanada per a la descàrrega d'argila atomitzada en les tremuges de recepció es troben formigonades.
- Les tremuges de recepció estan tancades hermèticament per a evitar la dispersió de pols en les càrregues.
- Mesures encaminades a la reducció de la producció d'olis usats:
- Es consideren dos fonamentalment: l'eliminació dels factors que les produeixen, i en cas que això no resulte possible, aplicació de mesures tendents a mitigar l'efecte d'aquests.
- Incorporació de sistemes de microfiltració en el sistema hidràulic de les màquines; concretament, un sistema de microfiltració d'oli, que redueix els usats i produïts per l'empresa; de manera que es redueix la quantitat dels olis usats produïts per l'empresa, de manera que es millora la gestió del residu i el consum de matèries primeres. Aquest sistema permet l'eliminació de la humitat del circuit, que produeix el desgast d'òrgans i abrasió dels tubs flexibles.
- Mesures encaminades a la millora de la gestió interna dels residus:
- Actualment, encara que els residus perillosos s'emmagatzemen sota coberta, l'empresa disposa d'un lloc específic per a l'emmagatzemament temporal d'aquests, fins que siguen retirats per un gestor autoritzat.
- La legislació vigent obliga a separar els residus generats en funció de les seues característiques. Amb aquest fi, l'empresa té una sèrie de contenidors marcats per a poder dur a terme una recollida selectiva dels esmentats residus, assignant una etiqueta a cada tipus de residus perquè així siga més fàcil dur a terme la separació dels residus per part dels treballadors.
El programa de vigilància ambiental presentat haurà d'incidir més detalladament en la periodicitat i mode en què han de dur-se a terme els mesuraments de soroll i de les emissions gasoses, com també el control de la generació i gestió de residus i abocaments d'aigües residuals.
Consideracions jurídiques
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, ja que tal com estableix l'apartat l) del grup 4 de l'annex 1 de la Llei 6/2001, de 8 de maig, de modificació del Reial decret legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental, les instal·lacions per a la fabricació de productes ceràmics mitjançant enfornada es troben sotmeses al tràmit de declaració d'impacte ambiental.
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
3. L'article 8.3.C, del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.
Basant-se en tot l'anteriorment exposat, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:
Declaració d'impacte ambiental
Primer
S'estima acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Projecte d'indústria per a la fabricació de paviments i revestiments ceràmics (únicament les instal·lacions situades en sòl amb compatibilitat urbanística per a albergar l'activitat industrial avaluada) promoguda per Universal Cerámica (UNICER), SL, implantada al polígon industrial mixt 4-B, partida Maset de l'Alcora, carretera d'Onda - l'Alcora (Castelló); sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix l'estudi d'impacte ambiental i la resta de documentació tècnica presentada fins a la data, amb els informes sectorials emesos al respecte, i amb els condicionants establits en l'apartat segon d'aquesta declaració.
Segon
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants que es desenvolupen a continuació:
1. Totes les substàncies que puguen ser catalogades com a residus, seran adequadament emmagatzemades i entregades a un gestor autoritzat, basant-se en el que disposa la Llei 10/2000, de residus, de 12 de desembre.
2. Haurà de disposar-se, de conformitat amb el que preveu el Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text refós de la llei d'aigües, d'informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Segura relatiu a l'autorització d'abocament de les aigües pluvials al barranc Rajolar al qual es fa menció en l'estudi d'impacte ambiental presentat.
3. pel que fa a la zona d'emmagatzemament de residus perillosos:
- Es tractarà d'una zona pavimentada, coberta, ventilada, amb sistemes que permeten la retenció i recollida d'abocaments accidentals, i de fàcil accés de manera que es minimitze el risc d'accidents en la càrrega/descàrrega dels diversos residus.
- Per a l'emmagatzemament de residus líquids o que per l'alt contingut líquid d'aquests puguen generar abocaments es disposarà de cubetes o sistema de recollida que garantisquen el confinament i posterior recollida dels possibles vessaments. Cada cubeta o recipient de recollida de vessaments accidentals ha de tenir com a mínim el volum de l'envàs més gran o el 10% del total (la major d'ambdues quantitats); aquestes hauran de ser individuals per a cada tipus de residus la mescla de les quals en cas de vessament comporte augment de la seua perillositat o en dificulten la gestió.
4. El titular de la instal·lació està obligat a remetre periòdicament a la Direcció General de Qualitat Ambiental l'informe de situació especificat en el Reial decret 9/2005, de 14 de gener, pel qual s'estableix la relació d'activitats potencialment contaminants del sòl i els criteris i estàndards per a la declaració de sòls contaminats.
5. Haurà de garantir-se la total impermeabilització de les basses d'emmagatzemament de les aigües industrials residuals.
6. Hauran de controlar-se la totalitat d'abocaments que es realitzen, adequant-se a la qualitat i condicions establits en les ordenances municipals a aquest efecte.
7. S'haurà de disposar de l'adequada quantitat d'absorbent no inflamable per a resoldre els xicotets vessaments accidentals; gestionant-se l'absorbent contaminat, segons la naturalesa del vessament.
8. Els resultats del programa de vigilància ambiental determinaran si s'han d'implementar les mesures correctores adoptades per a prevenir la contaminació acústica (obertures per a ventilació dotades de silenciadors, etc.), havent de complir-se el que estableix el títol IV, capítol II, Condicions acústiques de les activitats comercials, industrials i de serveis, i el títol II, capítol II, nivells de pertorbació, de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica.
9. L'activitat haurà de disposar d'un llibre de registre per cada un dels focus emissors de contaminants segons el model que apareix en l'annex IV de l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera, on han d'anotar-se tots els mesuraments periòdics d'autocontrol de les emissions a l'atmosfera. El llibre de registre es troba disponible en els Serveis Territorials de la Conselleria de Medi Ambient. Així mateix hauran de presentar correctament emplenada l'adaptació de l'enquesta que apareix en l'annex V de la mencionada ordre, la qual igualment es troba disponible en els mencionats Serveis Territorials.
10. Pel que fa al programa de vigilància ambiental, haurà de constar de les accions:
- Mesuraments de les emissions de NO2, CO, S O2 i partícules, realitzades per un organisme de control autoritzat a la posada en marxa i cada tres anys, ja que l'activitat es troba classificada com a grup B segons l'annex II del Catàleg d'indústries potencialment contaminants de l'atmosfera del Decret 833/75, de protecció de l'ambient atmosfèric.
- Mesuraments d'autocontrol de les emissions de N O2, CO, S O2, i partícules realitzades per un centre qualificat o per la mateixa empresa una vegada cada any.
- Anàlisi d'abocaments de les aigües residuals industrials per OCA anualment
- Caracterització dels residus de la depuració (llots i aigües abocades).
- S'hauran d'assegurar les condicions d'operació d'acord amb el que estableix el projecte d'execució i l'estudi d'impacte ambiental, comprovant que les mesures preventives i correctores proposades s'han realitzat i es troben en bon estat de funcionament. Aquestes mesures es completaran amb les proposades en la resolució d'impacte ambiental.
- El programa de vigilància ambiental proposat pel promotor amb les addicions ací detallades, s'haurà de remetre anualment a la Secretaria Autonòmica de Territori i Medi Ambient.
11. Altres condicionants ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació.
12. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a la Conselleria de Territori i Habitatge, Secretaria Autonòmica de Territori i Medi Ambient, Àrea d'Avaluació Ambiental, la qual establirà, si procedeix, l'aplicació de noves mesures correctores.
Tercer
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, pel fet de ser acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
Quart
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
València, 20 de febrer de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.
Declaració d'impacte ambiental
Expedient: 259/05-AIA
Títol: Avantprojecte d'ampliació de la subestació transformadora de 220/132/66/20/11 KV denominada ST Alzira
Promotor: Iberdrola Distribución Eléctrica SAU
Autoritat substantiva: Conselleria d'Infraestructures i Transport
Localització: Pk 6,7 de la carretera Alberic - Sueca, parcel·les 219, 220, 207 i 279 del polígon 34, terme municipal d'Alzira (València)
Descripció del projecte
L'objecte de l'avantprojecte és l'ampliació de la subestació transformadora ST Alzira que existeix en terrenys adjacents a aquesta per la impossibilitat d'escometre més ampliacions en els terrenys ocupats actualment.
Les instal·lacions existents daten en inici de l'any 1959, i s'han escomés des de llavors diverses ampliacions. La ST consta actualment de:
- Sistema de 220 kV (parc d'intempèrie amb configuració de simple barra amb bypass)
- Sistema de 132 kV (parc d'intempèrie amb configuració de simple barra partida amb bypass amb adaptament mitjançant interruptor)
- Sistema de 66 kV (parc d'intempèrie amb configuració de simple barra amb barra de transferència)
- Sistema de 20 kV (dos mòduls de cel·les d'interior en edifici principal, configuració d'enfangat principal partit i un altre auxiliar de transferència. El conjunt constitueix dos mòduls d'execució metàl·lica formada per vint-i-tres cel·les; sistema compacte de cel·les amb aïllament en SF6 de tipus interior en un segon edifici, amb configuració de doble barra)
- Sistema d'11 kV (parc intempèrie format per dos mòduls de cel·les prefabricades, execució metàl·lica, cada un d'ells amb configuració de simple barra; es completa amb una reactància de posada a terra TZ-5 de 500 A, 10 s)
- Transformació
- Control i proteccions
L'ampliació que s'ha de realitzar en la ST consisteix en:
- Equipar la posició de reserva per a transformador en el parc de 132 kV.
- Instal·lació d'un nou parc de 132 kV, sistema de doble barra amb enfangat tubular, connectat al parc de 132 kV existent mitjançant cable, amb capacitat per a tres posicions de línia, de les quals inicialment s'equiparan equipar dues.
- Instal·lació d'un transformador de potència de 132/66 kV i 80 MVA
- Equipar una posició de reserva per a transformador en el parc de 66 kV.
Es justifica l'ampliació en l'increment que ha patit la demanda d'energia elèctrica en la zona, la ubicació estratègica de la instal·lació, la possibilitat futura d'ampliació amb una mínima obra de condicionament i la disponibilitat de terreny. Amb l'ampliació, es garantirà la qualitat i seguretat del subministrament, ja que la ST Alzira presenta en l'actualitat un alt nivell de saturació. A curt termini, està prevista la construcció de dues noves ST de 132 kV (ST Benicull i ST Benifaió) que es connectaran mitjançant dues noves línies de 132 kV amb la ST Alzira. Així mateix, l'ampliació permetrà garantir l'augment de l'energia demandada per RENFE.
Segons s'exposa, les parcel·les en què s'ampliarà la instal·lació estan classificades pel planejament urbanístic municipal com sòl no urbanitzable de protecció agrícola, amb ús permés per a infraestructures, línies d'alta tensió i subestacions. En total, l'ampliació comporta una superfície aproximada de 1.035 m². No es considera viable el trasllat de la instal·lació actual, ja que a aquesta es connecten múltiples línies elèctriques. Està situada prop de zona industrial i allunyada de zona urbana.
Afeccions legals
Les parcel·les que s'han d'ocupar estan classificades com a sòl no urbanitzable, per la qual cosa caldrà ajustar-se al que estableix la Llei 10/2004, de 9 de desembre, del sòl no urbanitzable.
Així mateix, tota la zona es troba afectada pel Pla d'acció territorial de prevenció del risc d'inundacions de la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), aprovat definitivament per acord de 28 de gener de 2003, del Consell de la Generalitat Valenciana.
La producció i distribució d'energia elèctrica, queda sotmesa al règim establit pel RD 9/2005, de 14 de gener, relatiu a sòls contaminats.
Com a productor de residus, ha de complir el que estableix la Llei 10/2000, de 12 de desembre, i la resta de normativa vigent en la matèria.
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que escaiga obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.
Consideracions ambientals
Les parcel·les que s'han d'ocupar estan actualment dedicades al cultiu de cítrics, per la qual cosa l'adequació dels terrenys comportarà l'eliminació d'aquests i la construcció de la xarxa de drenatge (i canalització a la xarxa existent), de vials interiors, tancament exterior i accessos, bancada del transformador de potència (fonamentació de suport i cubeta de recollida d'oli), fonamentacions del pòrtic d'amarrament i estructures metàl·liques, canalitzacions elèctriques (rases, arquetes i tubs) i malla de posada a terra.
En la fase d'explotació, l'activitat exercida serà la transformació d'electricitat. Els riscos que s'estimen associats a la instal·lació són els següents:
- Soroll: lleu increment del soroll de fons a causa de la vibració dels debanats i els ventiladors de l'equip de ventilació. La distància als receptors permet el compliment dels límits.
- Gasos: s'empra SF6 com a dielèctric. Pot generar-se una emissió producte d'una eventual pèrdua. No obstant això, es tracta d'un gas sintètic, no inflamable, inert, no tòxic i 5 vegades més dens que l'aire, encara que és un gas amb un alt efecte hivernacle.
- Fluids: s'empra oli mineral per a aïllament i refrigeració. No conté PCB ni PCT. És pràcticament impossible un abocament. No s'emmagatzema oli en les instal·lacions, en cap cas.
- El risc d'electrocució és molt baix.
- El risc d'incendi no és un risc inherent a l'activitat.
L'àrea estudiada és una zona agrícola pròxima a carreteres i zones industrials. La vegetació és, majoritàriament, cultius de regadiu. No hi ha hàbitats d'interés comunitari. La fauna es compon d'amfibis, rèptils, algunes aus i escassa comunitat de mamífers. Se citen algunes espècies protegides per la legislació valenciana. No hi ha espais naturals protegits. Les parcel·les considerades no afecten camins ramaders ni jaciments arqueològics.
Entre els impactes previstos més destacats se citen:
- Destrucció i pèrdua de capacitat del sòl. Es considera negatiu encara que reversible i recuperable, per tant compatible.
- La contaminació per residus es considera, així mateix, compatible, per la baixa probabilitat que arribe a passar.
- L'abocament incontrolat d'oli mineral es considera pràcticament impossible i recuperable, per tant compatible.
- L'alteració de les séquies de reg es considera negatiu, encara que moderat i compatible.
- L'afecció a la qualitat de l'aire (emissió de partícules durant la construcció i sorolls durant l'explotació) es considera compatible.
- Com a efecte positiu, se cita la millora en el proveïment d'energia elèctrica.
Les mesures correctores proposades són:
- Confinament de l'oli mineral en cubetes hermètiques (construcció in situ sense juntes de dilatació) solidàries amb la bancada del transformador. Així mateix, en previsió d'una hipotètica fuita, hi ha un conducte d'evacuació cap a un dipòsit de recollida d'oli soterrat.
- Una vegada esgotada la vida útil de l'oli, se'n preveu l'entrega a un gestor autoritzat.
- Es disposa d'equips de buidatge i ompliment de SF6 que impedeixen l'emissió lliure del gas a l'atmosfera.
- Es proposen diverses especificacions per als abassegaments de material durant la construcció (alçària d'apilament, evitar pas de maquinària per damunt, modelatge del cavalló, no realització de canvis d'oli) que eviten la contaminació de la terra excavada.
- Per a evitar la contaminació de les aigües es revisarà la maquinària per a evitar pèrdua de lubricants o combustible, no es dipositaran residus sobre el sòl i es tindrà especial atenció a no danyar la infraestructura de reg existent.
- Per a atenuar el soroll, s'emprarà maquinària que complisca els nivells sonors establits i les màquines de transformació aniran sobre bancades independents.
- Durant la fase de construcció s'evitarà l'alçament de pols.
- Neteja general de la zona i recuperació o remodelació de les infraestructures danyades, a la finalització de les obres.
Les actuacions proposades en el programa de vigilància ambiental són les següents:
- S'haurà de comprovar que l'afecció de terrenys és l'estrictament necessària i que es restringeix a l'interior de la parcel·la.
- S'haurà de comprovar que el parc de maquinària, magatzem d'olis i combustibles, llavada i posada al punt de maquinària es localitzen en els llocs autoritzats.
- S'haura de comprovar que el nivell de soroll produït no supera els límits màxims establits en la legislació vigent.
- S'haurà de controlar la correcta gestió dels residus.
- S'haurà de controlar que els olis dels transformadors són gestionats convenientment.
Tramitació administrativa
Amb data 25 de novembre de 2005 va tenir entrada en els serveis centrals de la Conselleria de Territori i Habitatge un escrit del Servei Territorial d'Energia de València, incloent:
- Avantprojecte d'ampliació de subestació transformadora de 220/132/66/20/11 kV, ST Alzira.
- Estudi d'impacte ambiental.
- Document de síntesi de l'estudi d'impacte ambiental.
El mateix escrit de remissió certifica que l'expedient ha sigut sotmés a informació pública mitjançant anunci en el DOGV, sense que s'hi hagen formulat al·legacions.
Amb data 23 de març de 2006, es va remetre consulta al Servei d'Ordenació Territorial sobre la necessitat d'adequar la instal·lació a les previsions del PATRICOVA. Amb data 28 de març de 2006, el Servei d'Ordenació Territorial va informar que era imprescindible que Iberdrola Distribución SA realitzara un estudi d'inundabilitat. Amb data 10 d'abril de 2006 es va informar al promotor de la necessitat de presentar un estudi d'inundabilitat. Presentat l'esmentat estudi amb data 5 de juliol de 2006, el Servei d'Ordenació Territorial va emetre un informe favorable al respecte amb data 24 de gener de 2007.
Consideracions jurídiques
La subestació transformadora de 220/132/66/20/11 kV ha de sotmetre's al procediment d'avaluació d'impacte ambiental, d'acord amb l'epígraf 2.g de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/1989, de 3 de març.
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
L'article cinqué de la Llei 2/1989, de 3 de març, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la llei esmentada.
L'article 8.3 c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:
Declaració d'impacte ambiental
Primer
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, l'Avantprojecte de subestació transformadora de 220/132/66/20/11 kV ST Alzira, promoguda per Iberdrola Distribució Elèctrica SAU al terme municipal d'Alzira, sempre que aquesta es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental.
Addicionalment, s'hi estableixen les condicions següents:
1. Segons s'estableix en l'informe de la Direcció General d'Ordenació del Territori, s'hauran d'adoptar obligatòriament les mesures d'adequació de les infraestructures i de les edificacions previstes en l'estudi d'inundabilitat i en el PATRICOVA. Igualment, s'haurà d'obtenir autorització prèvia per a l'abocament de les aigües pluvials.
2. S'hauran de restaurar a les seues condicions inicials, totes les àrees que s'hagen vist alterades per les obres, i parar atenció especialment en el fet de no afectar negativament les xarxes de reg de la zona.
3. Si en l'execució dels treballs d'excavació es comprova la presència de restes arqueològiques, se n'haurà d'informar a la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, en aplicació de la Llei 4/98, d'11 de juny.
4. Les emissions de camps electromagnètics derivades del funcionament de la subestació s'hauran de mantenir per sota dels límits establits per la recomanació comunitària, fixats en 5 kV/m per al camp elèctric i 100 mT per al camp magnètic. A la posada en marxa de la subestació transformadora, es realitzaran mesuraments tendents a comprovar el compliment d'ambdós límits (camp elèctric i camp magnètic).
5. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detectar algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a l'òrgan competent en avaluació d'impacte ambiental que establirà, si escau, l'aplicació de noves mesures correctores.
6. D'acord amb l'article 4 del JXX 5246/1986, de 28 de juny, modificat per la Llei 9/2006, de 28 d'abril, el promotor haurà de comunicar a l'òrgan ambiental (per escrit), amb la suficient antelació, la data de començament de l'execució del projecte.
Segon
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
Tercer
Publicar en el Diari Oficial de Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
València, 2 de febrer de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.
Declaració d'impacte ambiental
Expedient: 97/06 -AIA
Títol: Explotació en comú partida La Vereda
Promotor: SAT núm. 423. CV. La Vereda
Autoritat substantiva: Conselleria Agricultura, Pesca i Alimentació
Localització: Partida La Vereda, a Losa del Obispo i Chulilla (València)
Descripció del projecte
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.
El projecte té com a objecte la implantació de les infraestructures necessàries per a l'explotació en comú i posada en regadiu dels terrenys proposats per la Societat Agrària de Transformació La Vereda.
La superfície prevista en el projecte és d'aproximadament 421 hectàrees distribuïdes en els termes municipals de Losa del Obispo i Chulilla. D'aquestes 421 hectàrees correspondrien 223,02 al municipi de Losa del Obispo (polígons 3 i 5) i 198,41 al municipi de Chulilla (part del polígon 1).
D'aquesta superfície total seran destinades al cultiu 346,59 ha. La distribució del cultiu serà la següent: 260,89 ha corresponents a cultiu de cítrics, 55,97 ha corresponents a cultiu de fruiters, 25,98 ha corresponents a cultiu d'hortalisses i 3,75 ha corresponents a cultiu tecnificat. Es destinaran a reserva forestal 25,57 ha.
S'estima que les necessitats hídriques dels cultius seran d'1.980.773,73 m³ l'any.
Les actuacions necessàries per a la realització del cultiu en comú comprenen les accions següents:
- Agrupació de minifundis obtenint unes zones de cultiu més grans eliminant tots aquells accidents artificials del terreny que el dificulten.
- Obtenció de banquetes de secció trapezoïdal amb una base major de 3,00 metres i una base menor d'1,00 m on situar els distints cultius. Això comportarà un moviment de terres d'aproximadament 3.191.243 m³. Els perfils de les esmentades banquetes mostren pendents del 3 al 20%.
- Condicionament de camins existents i construcció de nous camins d'amplària entre 5 i 8 metres. La longitud total dels camins serà de 67 km.
- Construcció d'un embassament de 42.567,72 metres cúbics de materials solts impermeabilitzat amb làmina plàstica de polietilé. L'alçària del talús exterior serà de 6 metres.
- Construcció d'una única presa al canal principal del Camp del Túria.
- Construcció de nou naus-magatzem que inclouen capçals de reg i adob de 240 m² on albergaran les instal·lacions de filtratge, adob, i de control de les instal·lacions projectades, com també diversos espais destinats a oficina, lavabos i emmagatzemament de productes fitosanitaris. Cada nau disposarà de la seua respectiva fossa sèptica.
- Construcció de nau de recepció-expedició de productes agrícoles de 1.120 metres quadrats, la qual disposarà, a més, d'oficines, recepció, administració, vestidors, lavabos etc. Les aigües residuals seran impulsades fins a la xarxa d'aigües residuals de Losa del Obispo. Annexos a la nau es construiran 3 molls de càrrega/descàrrega i s'habilitarà una zona de pàrquing i una zona enjardinada amb enllumenat exterior.
- Construcció de quatre mòduls d'hivernacles del tipus túnel gòtic que disposaran de calefacció i sistema de reg hidropònic.
- Xarxa de reg: Des de l'embassament de regulació i emmagatzemament projectat s'instal·larà la xarxa de distribució i es derivaran els cabals necessaris fins a cadascun dels capçals de filtratge i adob projectats, i des d'aquests, fins a les preses de control previstes.
- Instal·lacions elèctriques:
a) Línia aèria d'alta tensió amb potències nominals de 20 kV a 24 kV amb una longitud total de les línies projectades de 2,9 km.
b) Dues línies subterrànies de baixa tensió. La longitud total de la línia projectada és de 778 metres per a la línia de la presa de control i de 574 per a la línia de la caseta de vàlvules. La potència màxima serà de 10 kW
c) Centres de transformació: Es projecten 4 centres de transformació aeris que s'instal·laran sobre suport metàl·lic i 4 prefabricats per a potències iguals o superiors a 150 kVA.
- Xarxa d'aigua potable: es projecta la construcció d'una xarxa d'aigua potable des de la xarxa local de Losa del Obispo fins als diferents capçals i nau-oficines projectats. La xarxa d'aigua potable es derivarà fins a un aljub per a emmagatzemament d'aigua.
- Es construirà una bassa de formigó armat de 420 metres cúbics a fi d'emmagatzemar les aigües sobrants del reg hidropònic de l'hivernacle i les aigües pluvials. L'esmentada bassa tindrà connexió amb l'embassament regulador.
- Els encreuaments dels barrancs es realitzaran mitjançant camisa de canonada d'hacer amb soldadura, degudament ancorada, del diàmetre que corresponga i els passos de conduccions sota camins es realitzaran sota tub de formigó vibropremsat.
Tramitació administrativa
1. Informació pública. Remissió de l'expedient
L'estudi d'impacte ambiental i el document de síntesi va ser remés per la Direcció General de Regadius i Infraestructures Agràries de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació i van tenir entrada en els serveis centrals de la Conselleria de Territori i Habitatge el dia 28 de febrer de 2006.
Per mitjà d'un escrit del dia 18 d'abril de 2006, es requereix a l'òrgan substantiu documentació addicional i la realització del tràmit d'informació pública.
Per mitjà d'un escrit del dia 19 d'abril de 2006 es requereixen els ajuntaments afectats pel projecte perquè informen sobre l'adequació del projecte al planejament vigent al municipi.
El dia 25 d'octubre de 2006 es requereix l'òrgan substantiu i se li adverteix que la nau de recepció-expedició prevista està subjecta a la Llei 10/2004, i ha d'obtenir-se la preceptiva declaració d'interés comunitari com també la justificació de disponibilitat de cabals per al proveïment de l'esmentada nau i el permís d'abocament de les aigües residuals a la xarxa de clavegueram general.
La informació pública es va realitzar mitjançant un anunci en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana del dia 13 de setembre de 2006. El projecte i estudi d'impacte ambiental van estar exposats en l'Ajuntament de Losa del Obispo i en la Comunitat General d'Usuaris del Canal Principal del Camp del Túria en el termini reglamentari. D'acord amb els certificats emesos, durant el període d'informació pública no s'hi van rebre al·legacions.
- En l'Ajuntament de Chulilla es van presentar les al·legacions següents:
Per Ecologistas en Acción, La Serranía (en extracte):
- Part de l'extensió dels terrenys afectats comprén forest d'utilitat pública afectada per l'incendi de 1994 i segons la Llei 3/1993, forestal de la Comunitat Valenciana, no podran transformar-se en sòls agrícoles fins transcorreguts almenys 20 anys i prevaldrà la Llei de forests estatal, que prohibeix el canvi d'ús en 30 anys.
- Els terrenys pertanyents a l'àmbit de Chulilla, segons les seues normes subsidiàries declara l'esmentat sòl com a no urbanitzable amb protecció agrícola forestal.
- En l'estudi d'impacte ambiental s'ignora la presència de fauna protegida com ara l'àguila cuabarrada, la geneta, la fagina, etc.
- El greu procés d'erosió i desertificació que pateix la zona, segons estudi publicat pel CEAM, es veuria agreujat pel gran moviment de terres que afectarà els barrancs. El procés de recuperació de l'àrea afectada per l'incendi també es veurà afectat, ja que la coberta vegetal existent desapareixerà.
- La gran transformació de secà a regadiu és insostenible, ja que la mateixa CHX reconeix la falta de cabals.
- El tipus de cultius proposats requereixen gran quantitat de fertilitzants i pesticides que poden afectar els aqüífers de manera irreversible.
- La importància de mantenir el paisatge és crucial, atesa la forta aposta de Chulilla pel turisme rural.
Particulars: demanen l'exclusió de les seues parcel·les del projecte.
Particular al·lega (en extracte):
- El projecte no és viable des del punt de vista econòmic sent la filosofia del projecte de La Vereda contrària al cultiu en comú i a l'associacionisme.
- En l'actualitat i segons la Llei de forests, la zona afectada pot ser considerada com a forest. «...És un entorn natural compost per arbratge de secà (garroferes, oliveres, i ametlers), mesclats amb bosc mediterrani....» quasi la meitat de la superfície que s'ha de transformar correspon a terreny forestal afectat per incendi l'any 1994.
- «Als termes de Losa del Obispo i de Chulilla hi ha altres paratges en què dur a terme projectes semblants amb major racionalitat econòmica i amb major respecte al medi ambient.»
- Falta un estudi hidrològic que permeta assegurar la viabilitat hidrològica i econòmica del projecte.
- «La preservació de l'entorn i el paisatge de la zona és de vital importància per al desenvolupament turístic de Chulilla. Aquest projecte comporta un greu deteriorament del patrimoni paisatgístic de l'entorn».
Per l'Oficina Tècnica Municipal de l'Ajuntament de Chulilla:
- L'Ajuntament figura com titular de les parcel·les següents del polígon 1: 24, 30, 64, 68, 103, 117, 246, 255, 282, 284, 289, 308, 337, 340, 341, 343, 375, 378, 383, 404, 422, 447, 471, 494, 497, 513, 542, 564, 571, 605.
- En el programa de vigilància ambiental de l'estudi d'impacte ambiental figuren mesures correctores no reflectides en el projecte.
- La modificació de camins ha de respectar les actuals servituds.
- El sistema de gestió de les fosses sèptiques previstes no està previst, ni tampoc la correcció de possibles abocaments accidentals de fitosanitaris i plaguicides.
La Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació en l'informe les al·legacions relatives a la informació pública del projecte d'explotació en comú a la partida La Vereda dels termes municipals de Losa del Obispo i Chulilla (València), emés el dia 19 de desembre de 2006, exposa :
A) Respecte a les al·legacions presentades pel grup d'Ecologistas en Acción, La Serranía (en extracte):
- «Atenent a les dades del cadastre, el 78,561% de les terres adherides a la SAT són de cultiu i el 21,49% improductiu».
- «Els Serveis Territorials no coneixen el planejament de Chulilla per la qual cosa no es pot fer cap manifestació»
- «El projecte preveu 34,9 ha de reserva forestal. No obstant això, si aquesta reserva es considerara insuficient, i així es reflectira en la declaració d'impacte, l'execució del projecte preveuria l'ampliació allí establida».
- «Les quantitats de desmunt i terraplé previstes en el projecte són elevades tenint en compte que la superfície d'actuació també ho és.»
- «La concessió d'aigua de reg per l'òrgan de conca és de 3 hm³/any. En la planificació establida en el projecte s'arriben a consums per sota de la concessió»
- Tant l'aportació d'aigua com la de fertilitzants es realitzarà segons les necessitats aplicant programes desenvolupats per l'IVIA. Els lixiviats només apareixeran en èpoques de pluges.
- El projecte no impedeix que a Chulilla es desenvolupe el turisme rural.
B) Respecte a les al·legacions presentades per particulars (en extracte):
«... aquelles finques que no desitgen incorporar-se al projecte, en primer lloc es tractarà d'excloure, però si això no fóra possible, es procedirà a l'expropiació basant-se en el que estableix la disposició addicional segona de la Llei 14/05, de la Generalitat, de mesures fiscals de gestió financera i administrativa i d'organització...»,
C) Respecte a les al·legacions presentades per particular (en extracte):
- L'explotació projectada està diversificada en el seu conjunt, amb cultius de cítrics, fruiters, hortalisses a l'aire lliure i hortalisses en hivernacle, es compta amb els agricultors de la zona i és manifestació de la seua voluntat majoritària.
- La idea fonamental que ha prevalgut en el projecte és que l'erosió quede reduïda a la mínima expressió.
- Si l'estudi hidrològic és relatiu a la capacitat de la conca per a poder aportar els 3 hm³, la pregunta caldrà dirigir-la a l'òrgan de conca que és qui estableix les concessions d'aigua de reg.
- La superfície afectada pel projecte no és forest d'utilitat pública. La transformació de terrenys a sòls agrícoles pot excepcionar-se per autorització expressa de l'administració Forestal, amb un informe previ del Consell Forestal. No obstant això, en la visualització de la zona afectada pel projecte és majoritàriament agrícola no forestal.
Al·legacions de l'Ajuntament de Chulilla:
- Es descriuen les parcel·les que són propietat de l'Ajuntament però no es manifesta si desitgen incorporar-se al projecte o no. No obstant això, per informació de la SAT es coneix que l'Ajuntament ha aprovat la integració d'aquestes parcel·les en el projecte.
- Si es recull en la declaració d'impacte ambiental, es dissenyarà un protocol de seguiment de la qualitat de les esmentades aigües.
- No és idea del projecte eliminar les servituds de pas.
- L'objecte del projecte és de construcció i instal·lacions. No és un projecte d'activitat en què es descriurien sistemes de funcionament i de gestió.
Respecte a les al·legacions presentades i l'informe evacuat en contestació de les esmentades al·legacions es manifesta en aquesta declaració d'impacte ambiental:
- Al·legacions referents a la inclusió de terrenys forestals en el projecte: els informes sectorials descriuen la zona forestal inclosa en el projecte com també la zona afectada per incendi.
Es puntualitza que d'acord amb el Decret 2/2004, de modificació del Decret 242/1993, de creació del Consell Assessor i de Participació del Medi Ambient, queden integrades les funcions del Consell Forestal en l'esmentat Consell Assessor.
Segons el projecte tècnic, la zona de reserva forestal és de 25,57 ha i no de 34,9 tal com es manifesta en informe precedent.
- Al·legacions referents al planejament urbanístic de Chulilla: pel que fa al planejament del municipi de Chulilla l'estudi d'impacte ambiental al punt 1.3 descriu el planejament vigent als municipis afectats, confirmat per l'informe tècnic emés respecte a les normes subsidiàries vigents en l'esmentat municipi pel mateix Ajuntament de Chulilla.
- Al·legacions referents a la presència en la zona d'actuació de fauna protegida: en els informes sectorials emesos amb relació al projecte que ens ocupa, es confirma la presència de fauna protegida.
- Al·legacions referents a l'exclusió de terrenys del projecte d'explotació en comú: l'acció expropiacions ha d'incloure's en la valoració socioeconòmica del projecte com a variable de signe negatiu, a causa de l'onerós i dilatat del procés.
- Al·legacions referents a la disponibilitat de cabals: no és descartable que existisca falta de cabals d'acord amb el punt 14 de la resolució de la concessió d'aigües per a reg.
Informes sectorials
L'expedient conté:
1. Informe de l'Oficina Tècnica Municipal de l'Ajuntament de Chulilla en relació amb la inclusió en el projecte de terreny inclòs en sòl no urbanitzable protegit de protecció agrícola forestal en el qual es diu (en extracte):
a) És un sòl de pendent mitjà-fort i d'alçària considerable i que comporta un paisatge de transició entre les planures d'agricultura extensiva del terme, i el riu i l'entorn d'aquest.
b) Ús permés: activitats forestals, pastos, i agricultura de secà actual.
c) Usos prohibits: els usos no citats.
2. Informe de l'Ajuntament de Losa del Obispo sobre l'adequació de les actuacions previstes amb el planejament vigent en què s'informa que la zona d'actuació es troba en sòl no urbanitzable comú.
3. Còpia de la Resolució de l'expedient de concessió d'aigües amb destinació a reg procedents del riu Túria a través del Canal Principal del Camp del Túria a la Comunitat de Regants de Losa del Obispo.
En l'esmentada concessió d'aigües es descriu la següent zona regable:
Al nord limita amb el Canal Principal del Camp del Túria des del límit dels termes municipals de Loriguilla - Losa del Obispo fins al barranc del Tarragón.
A l'est amb l'esmentat barranc del Tarragón des del seu encreuament amb el Canal Principal fins a la carretera local dels Baños de Chulilla a Ventas del Villar.
Al sud queda delimitada per l'esmentada carretera fins a la seua intersecció amb el barranc de la Cava i des d'aquest punt passant per la partida de La Coneja fins a la línia de termes Chulilla- Loriguilla.
A l'oest el límit el constitueixen els límits de termes municipals de Chulilla- Loriguilla en origen i Loriguilla - Losa del Obispo després fins a l'encreuament d'aquests amb el canal principal del Camp de Túria.
La superfície total de reg concedida és de 425,09 ha. D'aquestes corresponen 332,34 al terme municipal de Losa del Obispo, i 92,75 al terme municipal de Chulilla. Els cabals concedits per a tota la superfície regable són de 3.000.000 de metres cúbics.
4. Informe de la Secció Forestal dels Serveis Territorials de Medi Ambient.
L'esmentat informe conclou:
a) S'haurà de solucionar tècnicament l'evacuació de les aigües d'escorriment, incloent la possibilitat de col·locar algun dic final fora de l'àrea d'activitat.
b) La superfície forestal hauria de respectar les zones el tipus estructural de les quals siga l'1(forestal arbratge natural), i el 4 (matoll). La superfície aproximada que s'ha de conservar seria de 217,25 ha en el total del perímetre de l'explotació en comú.
c) La reducció de la superfície forestal és excessivament dràstica
d) Encara que es conserven les zones d'influència de la xarxa hidrològica, aquesta haurà d'estar ben conservada proposant-ne l'adequació mitjançant revestiment de pedra.
e) S'hauran d'establir franges de seguretat en el límit amb la forest d'utilitat pública, i de forma perimetral al voltant de les zones de reserva forestal.
f) Els camins tocant a zona forestal hauran de tenir una amplària de 6 metres per a permetre el pas dels mitjans d'extinció d'incendis.
g) Haurà d'estudiar-se l'eliminació de les restes vegetals.
h) No s'hauran de tallar les vies que uneixen les zones de Losa del Obispo i Chulilla amb la forest d'utilitat pública número 54 de Loriguilla.
i) Haurà de jutjar-se la transformació de terreny forestal que comporta el 48,37% de l'actuació tenint en compte l'incendi patit en la zona l'any 1994 i la necessitat de respectar la legislació vigent.
5. Informe del Servei de Conservació de la Biodiversitat. De l'esmentat informe es destaca el següent:
a) Es descriu l'àrea com un mosaic de diferents cultius de secà juntament amb vegetació natural (50%) formada per pinedes i pastius termomediterranis i solcat per barrancs que serveixen de nexe d'unió. És àrea de campeig de rapaces, especialment de Hieraaetus fasciatus.
b) Es descriu la transformació a regadiu com una acció que disminuirà dràsticament la biodiversitat, creant noves barreres (línies elèctriques)
Aquest paisatge ha de mantenir-se almenys en una proporció suficient per a mantenir els hàbitats i les poblacions relacionades amb aquest.
c) Tant el paisatge com aquest ecosistema han de mantenir-se, amb aquest fi, i com a mínim han d'utilitzar-se els barrancs com a corredors biològics amb una amplària variable de 200 a 400 m, que mantinguen la vegetació natural juntament amb la molt important agricultura de secà. Afegint al terme de Chulilla les àrees de major relleu, part d'aquestes ja cartografiades amb hàbitats d'interés comunitari.
6. Informe de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació sobre viabilitat i conveniència del projecte d'explotació en comú en la partida La Vereda als termes municipals de Losa del Obispo i Chulilla. D'aquest informe es destaca el següent (en extracte): S'observa un alt grau d'acceptació social al projecte. S'estima que es generaran 120 llocs de treball.
L'informe afig que s'invertiran en total 40.217.482,26 € el termini de recuperació del qual s'estima en 5 anys.
7. Informe dels respectius alcaldes dels ajuntaments de Losa del Obispo i Chulilla en els quals s'indica que quasi la totalitat de la zona que afecta les obres previstes en les SAT La Vereda eren, l'any 1994, terreny considerat agrícola o de cultiu, i en cap cas estaven en situació d'abandó.
8. Informe de la Comunitat de Regants del Canal Principal a Losa del Obispo en el qual s'adverteix que les parcel·les incloses en el projecte són de regadiu i han de pagar les tarifes corresponents.
9. Informe de l'alcalde-president de l'Ajuntament de Losa del Obispo respecte a l'existència de cabal suficient per al proveïment de les instal·lacions projectades i sobre l'acceptació de les aigües residuals en la xarxa municipal.
10. Informe de la Direcció Territorial de València de la CAPA tot al·legant que segons la legislació vigent la nau-magatzem projectada no necessita declaració d'interés comunitari.
11. Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer sobre els aspectes regulats en l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de la Generalitat, d'ordenació del territori i protecció del paisatge, informant favorablement el projecte.
12. Informe de la Direcció Territorial de València de la CAPA sobre conformitat dels propietaris de finques incloses dins de l'explotació en comú
13. Informe de l'Àrea de Modernització d'Infraestructures Agràries de la CAPA advertint de l'ampliació de superfície que s'ha d'incloure en el projecte.
Respecte a l'emissió d'informes aportats cal realitzar les consideracions següents:
- Informe aportat pel president de la Comunitat de Regants del Canal Principal a Losa del Obispo: segons l'article 298 del Reglament del domini públic hidràulic aprovat per Reial decret 849/86, afirma: L'obligació de satisfer el cànon tindrà caràcter periòdic i anual i naix en el moment en què es produïsca la millora o benefici dels usos o béns afectats, bé siga directament o indirectament, com s'especifica en aquest reglament.
D'acord amb el SIG-PAC, i el PGOF els terrenys inclosos dins del projecte d'explotació en comú tenen actualment un ús forestal, de secà, i de domini públic (llits i camins ramaders).
- Respecte a l'informe de la Direcció Territorial de la CAPA de València, en relació amb el sotmetiment de la nau de recepció-expedició a declaració d'interés comunitari: aquesta activitat està subjecta a la Llei 10/2004, de 9 de desembre, de sòl no urbanitzable.
- Respecte a l'informe numerat com a número 12 en aquesta resolució, cal dir que s'ha demostrat un elevat interés social en el projecte però que hi ha quasi un 20% de superfície no adherida al projecte.
- Respecte als informes numerats com a 7 i 9 cal dir que no estan emesos per l'òrgan competent.
- Respecte a l'informe numerat com a número 13, el Decret 32/2006 de modificació del Decret 162/1990, pel qual es va aprovar el Reglament de la Llei 3/1993, d'impacte ambiental, en l'article 21 cita que qualsevol modificació substancial o significativa del projecte original haurà de sotmetre's al tràmit d'informació pública.
Afeccions legals
El projecte presenta les següents afeccions legals d'acord amb els informes emesos:
- Sòl no urbanitzable comú: terme municipal de Losa del Obispo.
- Sòl no urbanitzable protegit de protecció agrícola forestal: terme municipal de Chulilla.
- Sòl forestal d'acord amb el Pla general d'ordenació forestal de la Comunitat Valenciana (242,95 ha), i no afecta forest d'utilitat pública.
- Els camins ramaders existents en l'àmbit del projecte són: assagador de Chulilla a Domeño i assagador del Camino Viejo de Chelva a Llíria.
- D'acord amb l'informe del Servei de Conservació de la Biodiversitat, en la zona es troben espècies catalogades de vulnerables en el catàleg nacional i incloses en l'annex I del Catàleg valencià de fauna com ara Hieraaetus fasciatus o Rhinolophus ferrumequinum i espècies botàniques com ara el Juniperus oxycedrus, la categoria del qual UICN (Unió Mundial per a la Naturalesa) és de perill crític.
- Hàbitats: el projecte afecta els següents hàbitats inclosos en la Directiva 92/43/CEE relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la fauna i flora silvestres:
a) Rosmarinion officinalis; codi UE 5330
b) Teucri fruticós pseudochamaepityos - Brachypodietum ramosi; codi UE 6220.
- Zona d'afecció de la carretera CV-35 que s'estima en 25 metres i les zones de domini públic dels barrancs següents: barranc de La Cava, barranc de Domeño, barranc de Corral Nuevo, barranc del Perdigón.
L'activitat proposada no afecta cap altre espai protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació o plans rectors d'ús i gestió aprovats o alguna altra figura reglamentada en desenvolupament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits.
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat:
D'acord amb l'estudi d'impacte ambiental, la zona objecte del projecte es troba delimitada en la seua zona nord per la carretera comarcal CV-35, al sud i a l'oest amb la denominada carretera del pantà i a l'est amb el barranc de La Cava.
En la zona s'alternen els cultius de secà juntament amb nuclis de vegetació natural format per pins (Pinus halepensis i Pinus pinaster) juntament amb romerars i timonedes. Les rambles presenten una vegetació pròpia de la presència de corrents d'aigua intermitents com són Nerium oleander, Rubus ulmifolius, Arundo donax, Scirpus holoschoenus, Coriaria myrtifolia.
Pel que fa a la fauna, destaca la presència de fringíl·lids i alàudids associats a cultius i es detecta la presència d'amfibis lligats als cursos d'aigua.
Pel que fa a la caracterització dels materials trobats en la zona destaca l'estudi la presència d'estrats formats per argiles limolítiques i calcàries margoses sobre les quals s'assenten arenoses i arenes poc cimentades. La caracterització edafològica mostra sòls de textura francoargilosa, amb contingut mitjà en calcària i carbonats.
Des del punt de vista de la hidrologia superficial la zona d'estudi queda clarament dividida pels barrancs tributaris del riu Túria, entre ells, el barranc de Domeño, també denominat de Pilatos, barranc de la Cava i barranc del Tarragón. Cal destacar la presència de xicotetes llacunes formades sobre argiles altament impermeables en la zona est del projecte.
L'estudi d'impacte descriu els següents factors del medi susceptibles de ser afectats pel projecte:
- Medi abiòtic: microclima, qualitat de l'aire, aigua, sòl, geomorfologia-geologia.
- Medi biòtic: flora i vegetació, fauna, biocenosi.
- Medi cultural: paisatge, patrimoni historicoartístic, patrimoni etnològic, camins ramaders.
- Medi socioeconòmic: ocupació, sanitat-seguretat, agricultura, acceptació social, increment de la rendibilitat de les explotacions, millora del nivell de vida.
Identificació i valoració d'impactes
Els principals impactes ambientals que poden afectar el medi, segons l'estudi d'impacte ambiental, són els següents:
- Disminució de la qualitat de l'aire en la fase d'obres del projecte.
- Pèrdua del potencial productiu dels sòls degut a obres i edificacions.
- Alteració de la geomorfologia del terreny.
- Destrucció de la vegetació natural i dels cultius.
- Alteració d'hàbitats per a la fauna i augment de l'efecte barrera.
- Alteració del paisatge.
- Disminució del patrimoni etnològic.
- Creació de llocs de treball.
- Acceptació social.
- Increment de la rendibilitat de les explotacions.
Consideracions ambientals i tècniques
S'han de realitzar les consideracions ambientals següents:
A) Paisatgístiques: La zona objecte del projecte constitueix una zona amb un alt valor paisatgístic en què es perceben quatre unitats clarament diferenciades:
1. Zona forestal: coincidint amb les zones de major pendent, aquelles que es troben pròximes als barrancs i menys accessibles es troben zones forestals consistents en bosc baix i pineda. Aquesta vegetació no sols contribueix a donar cromatisme i variabilitat al paisatge, sinó que constitueix un important fre a l'erosió.
2. Zona de cultius: es tracta d'una zona altament fraccionada i fortament abancalada on es cultiven diverses espècies de secà que conformen un paisatge particular lligat a la cultura i al territori des de temps immemorial.
3. Zona agrícola amb tendència forestal: són zones de cultius abandonats amb una coberta arbustiva típicament de forestal - matoll que ocupen zones entre les parcel·les actualment cultivades.
4. Barrancs: constitueixen un element molt important dins de l'explotació en comú ja que fraccionen el territori, actuant d'elements vertebradors de les actuals zona forestals i funcionant com a importants corredors ecològics.
B) Conservació del terreny: L'explotació en comú forma un espai que presenta com a barreres naturals el barranc de la Cava, a l'est, i la forest d'utilitat pública núm. 54 de Loriguilla a l'oest de l'explotació. En la seua zona nord la delimitació la constitueix la carretera CV-35 i el sud una carretera local.
L'esmentat espai presenta importants modulacions presentant dos tipus de pendents: laterals (majors del 20% amb valors puntuals dins de parcel·les de fins al 50%) cap als barrancs (Cava, Perdigón, Domeño) i conques de drenatge que desemboquen en aquests i un pendent longitudinal (amb valors mitjans del 10-12%) que va disminuint des de la CV-35 (cota més alta) fins al riu Túria, ja al terme de Chulilla, on conflueix aquesta gran conca de drenatge natural i on hi ha un desnivell aproximat entre la cota inicial i final de més de 50 metres.
Aquest complicat relleu només ha permés l'ús agrícola d'aquest espai mitjançant la construcció d'abancalaments que han permés superar els forts pendents conservant el sòl fèrtil fora de perill de l'erosió. La construcció de les banquetes de cultiu en aproximadament 3.000.000 de metres quadrats no ha estudiat bastant les característiques edafològiques del terreny, el seu elevat pendent i les conseqüències que sobre l'erosió i la disponibilitat de recursos hídrics en la conca pot tenir aquesta actuació proposada.
Fins que els cultius plantejats assolisquen una entitat suficient, el sòl estarà exposat a la precipitació generant, una vegada s'han assecat, una capa dura o crosta, que produeix una disminució de la infiltració i, en conseqüència, de la humitat reticular del sòl, augmentant l'escorriment i l'erosió del sòl.
Qualsevol desviació en les previsions del projecte comportaria augments de 40 t/ha /any de pèrdua de sòl fèrtil al terme municipal de Losa del Obispo i de 80 t/ha/any al terme municipal de Chulilla (COPUT, 1992).
C) Adequació a la Llei forestal: En l'estudi d'impacte ambiental, no es fa menció de l'afecció d'una gran part de la zona d'actuació per incendi forestal, fet confirmat pels informes tècnics i que obliga a considerar la viabilitat de la totalitat de la superfície proposada en el projecte.
D) Fauna: L'estudi d'impacte ambiental tampoc preveu la presència d'espècies de fauna protegides en la zona, la presència de les quals imposa mesures de protecció sobre el territori. En relació amb això, el Decret 32/2004, de 27 de febrer, del Consell de la Generalitat, pel qual es crea i regula el Catàleg valencià d'espècies de fauna amenaçades, i referent a les espècies catalogades que figuren en l'annex I prohibeix (entre altres) la destrucció i alteració del seu hàbitat i, en particular, la dels llocs de reproducció, repòs, campeig o alimentació.
E) Interacció paisatge / conservació cultius tradicionals/ fauna: La preservació dels cultius de secà, a més de constituir una preservació del paisatge tradicional i un element cultural, constitueix en si un excel·lent espai per a campeig de rapaces, especialment de l'àguila cuabarrada i d'altres també presents en la zona com ara l'àguila marcenca. La destrucció de la totalitat del secà comportaria la destrucció de l'àrea de campeig, contravenint el Decret 32/2004.
F) La comarca dels Serrans és una de les que presenta, a la Comunitat Valenciana, una major densitat en rapaces. Aquesta circumstància ha ocasionat que des de la Conselleria de Territori i Habitatge s'haja proposat la inclusió d'aquesta com a zona ZEPA. Els terrenys inclosos en el projecte estarien inclosos en l'esmentada zona pels seus valors en la preservació de les aus rapaces.
G) Ocupació del territori:
G.1) D'acord amb la concessió d'aigües emesa per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer el projecte ha de proveir-se de dues preses del canal principal del Camp del Túria i no sols d'una com preveu el projecte, fet que ocasionaria noves afeccions sobre el territori.
G.2) La construcció de les nou naus-magatzem impliquen una excessiva ocupació del territori. Ha de cenyir-se la superfície a usos estrictament imprescindibles i realitzar activitats connexes a l'explotació en la nau de recepció-expedició prevista evitant la proliferació de fosses sèptiques en sòl no urbanitzable i sòl no urbanitzable d'especial protecció.
G.3) La instal·lació de la xarxa d'aigua potable des de Losa del Obispo fins al terme municipal de Chulilla no es considera justificada ja que es tracta d'una urbanització excessiva en sòl no urbanitzable i hi ha subministrament d'aigua en les naus-magatzem per a usos generals.
H) Variable socioeconòmica: L'estudi d'impacte ambiental ha d'identificar, d'acord amb els articles 6 i 10 del Decret 162/1990, per les quals es va aprovar el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, el vessant social del projecte com també el grau d'acceptació o repulsa social de l'activitat, com també les implicacions econòmiques de l'efecte ambiental d'aquest.
H.1) Els informes emesos mostren una determinada acceptació social del projecte, encara que hi ha un 20% de superfície no adherida a aquest. Les expropiacions que s'han de realitzar disminuiran previsiblement l'esmentada acceptació social.
H.2) La viabilitat del projecte es basa en les subvencions europees i autonòmiques en la fase de construcció. En la fase de funcionament, una probable desviació en les previsions econòmiques poden derivar-se en important efecte ambiental amb un probable abandó de cultius i un progressiu deteriorament ambiental irrecuperable i crític derivat de la duresa de les actuacions proposades.
H.3) El pressupost no preveu cap partida per a expropiacions.
I) Recursos hídrics:
I.1) Els càlculs efectuats mostren un consum hídric acceptable per als cultius proposats.
I.2) Disponibilitat: d'acord amb la concessió d'aigües i l'article 60 del Reial decret legislatiu 1/2001, pel qual s'aprova el Text refós de la llei d'aigües, prima el proveïment de la població en cas de cabals en precari i atés que actualment la procedència de les aigües que proveeixen la ciutat de València són comunes a les del Canal del Túria, és previsible que l'explotació en comú no arribe a disposar de tots els cabals concedits.
I.3) Superfície regable: d'acord amb la concessió d'aigües la zona compresa dins del projecte presentat per la SAT La Vereda comprén:
a) Terme municipal de Losa del Obispo: terrenys situats a l'oest del barranc de La Cava exceptuant els terrenys situats al nord de la CV-35: comprendrien aproximadament 166 ha.
b) Terme municipal de Chulilla, l'expedient de resolució de concessió d'aigües especifica que en l'esmentat terme municipal hi ha drets de reg per a 92,75 ha.
Per tant, el projecte excedeix el nombre d'hectàrees amb dret a reg per a la zona del cultiu en comú i no hi consta autorització expressa de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer d'acord amb els punts 2ª, 6ª, 11ª de l'esmentada concessió.
J) Consum energètic: es considera no sostenible el consum que s'ha de realitzar en la calefacció dels hivernacles a causa dels elevats salts tèrmics (20º C) que s'han de realitzar.
K) Valoració global del projecte: el projecte es considera d'excessiva magnitud, sobredimensionat tècnicament i econòmicament i no presenta cap tipus d'alternativa que cal avaluar. A més, podria arribar a entrar en contradicció amb les actuals polítiques agràries i de desenvolupament rural de la Unió Europea en què cada vegada disposa de major pes específic l'adequada preservació de l'entorn rural i els valors ambientals presents en els esmentats entorns.
En zones amb semblants característiques s'ha optat pel màxim respecte dels abancalaments i la conservació de la fisonomia tradicional de cultius i paisatges.
Consideracions sobre la proposta de mesures protectores, correctores i programa de vigilància ambiental.
Les mesures correctores proposades són les següents:
- Sobre l'atmosfera: reg regular de les zones objecte de les obres, reglatge dels motors de combustió interna i compliment de la Llei de protecció del medi atmosfèric.
- Sobre el sòl: s'haurà de retirar la terra vegetal per a la seua utilització correcta posterior, s'habilitaran zones adequades d'abassegament, extremar les mesures de precaució en l'ús de plaguicides.
- Sobre l'aigua: neteja d'abocaments, control adequat de la gestió dels residus tòxics i perillosos.
- Sobre el paisatge: s'hauran de revegetaran els talussos de les obres, les àrees forestals afectades, instal·lació de pantalles vegetals, utilització de materials característics de la zona en les infraestructures.
- Sobre el medi socioeconòmic: senyalització de vials, compliment de la normativa de seguretat i salut en el treball.
- Sobre el patrimoni cultural: paralització de les obres actuant d'acord amb els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, de patrimoni cultural valencià.
El programa de vigilància ambiental dissenyat és el següent:
- Fase de construcció: control setmanal de la pols dipositada, estricte control sobre els residus tòxics que es generen, gestió adequada dels residus generats, control de crema de restes vegetals, vigilància de l'aparició de restes d'interés arqueològic, paleontològic o etnogràfic.
- Fase de funcionament: reposició de malls en la revegetació de talussos, anàlisi de l'aigua de reg, seguiment de les mesures de seguretat contra incendis en la nau.
Es considera que les mesures proposades de correcció d'impactes no són suficients, atesa la magnitud del projecte, els canvis paisatgístics irreversibles que ocasionarà, el canvi de l'ús del sòl que comporta una transformació de secà en regadiu, el canvi de cultius i la dilació en el temps que comportaran tota la sèrie d'actuacions projectades i la seua irreversibilitat cosa que ha d'obligar a extremar i, sobretot, concretar les mesures de correcció o, si és el cas, minimització d'aquests impactes.
Consideracions jurídiques
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta. annex I.1ª3) del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març.
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
3. L'article 8.3 c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
Per tot l'anterior formule la següent:
Declaració d'impacte ambiental
D'acord amb les especificacions de la concessió d'aigües de reg a la Comunitat de Regants de Losa del Obispo.
D'acord amb l'informe emés per la Secció Forestal dels Serveis territorials de la Conselleria de Territori i Habitatge en què es jutja excessiva la transformació de terreny forestal.
Tenint en compte l'article 59 de la Llei 3/1993, forestal de la Comunitat Valenciana i l'article 50 de la Llei 43/2003, de forests respecte als terrenys incendiats.
D'acord amb l'informe del Servei de Conservació de la Biodiversitat que advoca per la conservació d'una proporció de terreny en què es mantinguen adequadament les relacions ecològiques i es conserve una àrea de 200 a 400 metres al voltant dels barrancs.
D'acord amb la filosofia expressada en la Llei 4/2004, de la Generalitat Valenciana, d'ordenació del territori i protecció del paisatge, que diu textualment: El paisatge constitueix un patrimoni comú de tots els ciutadans i element fonamental de la qualitat de vida d'aquests.
Tenint en compte el Decret 32/2004, del Consell de la Generalitat, que prohibeix la destrucció d'hàbitats i zona de campeig d'espècies catalogades i la inclusió dels terrenys proposats com a zona ZEPA.
Atés que la distorsió entre els usos del sòl i la capacitat d'ús d'aquest origina una agudització del problema erosiu.
Atés les al·legacions presentades al projecte i tenint en compte les consideracions tècniques i ambientals exposades i jutjant-se, per tot això excessiva la quantitat de terreny que s'ha de transformar, predictible l'escassetat de cabals i havent-hi arguments legals i ambientals que impedeixen la transformació de terreny forestal en agrícola, es resol:
Primer
1. Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Projecte d'explotació en comú en la partida La Vereda, al terme municipal de Losa del Obispo i a la zona delimitada en el plànol adjunt, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:
1.1. L'actuació només podrà dur-se a terme en la zona delimitada en plànol adjunt. Amb independència de l'esmentada delimitació hauran de respectar-se les zones de servitud dels llits i s'obtindrà el permís de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a qualsevol actuació que s'haja de realitzar en la zona de policia.
1.2. Amb anterioritat a l'inici de les obres haurà d'obtenir-se l'informe vinculant de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.
1.3. Les construccions previstes (nau de recepció- expedició, oficines, pàrquing, naus-capçals) hauran de disposar de la tramitació legal pertinent respectant els preceptes continguts en la Llei 10/2004, de 9 de desembre, de la Generalitat, del sòl no urbanitzable. Les naus-capçals no hauran de tenir més superfície que la mínima imprescindible per a albergar els automatismes proposats i la resta d'activitats s'hauran de realitzar en la nau de recepció-expedició.
1.4. S'hauran de respectar almenys el 50% dels bancals existents a fi de preservar el terreny de l'erosió. A la resta de talussos s'haurà d'estendre geotèxtil o mantes a base de fibra de coco o palla d'arròs.
1.5. S'haurà de respectar l'amplària legal dels camins ramaders d'acord amb la Llei 3/1995, de camins ramaders, i aquests es delimitaran per mitjà de plantació lineal de vegetació arbòria.
1.6. S'haurà de respectar en la zona marcada en plànol adjunt almenys el 10% dels cultius tradicionals i s'hauran de respectar els exemplars arboris de major edat i aquells que puguen estar inclosos en la Llei 4/2006, de la Generalitat, de patrimoni arbori monumental.
1.7. El calendari de les obres s'haurà d'adaptar a fi d'evitar afeccions a fauna protegida. A més, i a fi de preservar el terreny de l'erosió, no podran realitzar-se moviments de terra en època de pluges.
1.8. En la realització de les obres s'haurà de respectar el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals que s'han d'observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o als voltants d'aquest.
1.9. Les platges d'abassegaments de materials s'hauran de situar en parcel·les ermes i allunyades dels barrancs.
1.10. L'amplària dels camins no podrà ser més gran de 3,5 metres excepte en els radis de gir.
1.11. S'haurà d'establir una xarxa de drenatge que impedisca l'aparició d'escorriments.
1.12. Les línies elèctriques s'hauran de construir soterrades en la totalitat d'aquestes a fi d'evitar afecció a espècies protegides.
1.13. S'haurà de respectar la Llei 10/2000, de residus, de la Comunitat Valenciana i el Decret 200/2004, d'1 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual es regula la utilització de residus inerts adequats en obres de restauració, condicionament i farciment, o amb fins de construcció.
1.14. La xarxa d'aigua potable únicament podrà proveir la nau de recepció-expedició.
1.15. Abans de la connexió de les instal·lacions de la nau de recepció-expedició a l'EDAR, s'haurà d'obtenir permís de l'òrgan competent.
1.16. En l'àmbit del cultiu en comú no es podrà utilitzar el foc per a l'eliminació de les restes vegetals i aquests, després de la trituració prèvia, hauran d'incorporar-se al terreny.
2. S'estima no acceptable el Projecte d'explotació en comú en la partida La Vereda, al terme municipal de Losa del Obispo als terrenys no compresos en l'apartat anterior, pels motius següents:
- Preservació del paisatge d'acord amb la Llei 4/2004, d'ordenació del territori i protecció del paisatge (zones nord, i sud de l'àrea delimitada en plànol).
- Protecció d'hàbitats i zona de campeig de les espècies catalogades presents en l'àrea d'acord amb el Decret 32/2004, del Consell de la Generalitat, pel qual es crea i regula el Catàleg valencià d'espècies de fauna amenaçades i (zones oest i sud de la zona delimitada en plànol).
- La preservació dels terrenys de l'erosió en zones de drenatge o elevat pendent (zona oest de la zona grafiada en plànol).
- Protecció de domini públic i zona de corredor ecològic de barrancs d'acord amb els informes emesos (oest barranc de la Cava).
- L'aplicació del la Llei 3/1993, forestal de la Comunitat Valenciana i 43/2003, estatal, de forests respecte als terrenys incendiats (d'acord amb l'informe sectorial emés al respecte correspondria de manera aproximada des del límit amb el terme municipal de Loriguilla fins a la zona d'afecció del barranc de Domeño a la zona est) i la vocació eminentment forestal dels esmentats terrenys.
- Respecte a zona d'afecció de carretera de la CV-35 (nord del límit del cultiu en comú).
3. S'estima no acceptable el Projecte d'explotació en comú a la partida La Vereda, al terme municipal de Chulilla pels motius següents:
- No adequació al planejament urbanístic obviant la preservació de sòl protegit tant en la vessant legal com ambiental.
- L'elevat pendent del terreny.
- La presència d'hàbitats d'acord amb la Directiva 92/43/CEE i espècies protegides d'acord amb el Decret 32/2004, del Consell de la Generalitat Valenciana.
- L'aplicació de la Llei 3/1993, forestal, de la Comunitat Valenciana i 43/2003, de forests respecte als terrenys incendiats, i la vocació eminentment forestal dels esmentats terrenys.
Segon
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
Tercer
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
València, 14 de febrer de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.
Declaració d'impacte ambiental
Expedient: 142/06-AIA
Títol: Obertura d'una pedrera d'àrids Ampliació Torreblanca. Secció A)
Promotor: Áridos Sanz Marín, SL
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Indústria i Energia de Castelló. Conselleria d'Empresa, Universitat i Ciència.
Localització: Parcel·les 2, 3 del polígon 7, parcel·les 26, 29, 30, 31 del polígon 6 del terme municipal de Benlloch i a terme municipal de Torreblanca les parcel·les 1, 7, 8 del polígon 9 i parcel·la 21 del polígon 10.
Descripció del projecte
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació.
L'objecte del projecte és l'obertura de la pedrera d'àrids Ampliació Torreblanca, tramitada com a recurs de la secció A) de la llei de mines. L'extracció del mineral es realitzarà mitjançant mètodes de perforació i voladura, d'ací es carregarà als camions que transportaran el mineral fins a la planta de tractament sítia en l'actual pedrera Torreblanca núm. 539 on es picarà i triturarà el material per a la classificació i posterior venda d'aquest.
L'obertura de la pedrera comporta:
- L'obertura d'un camí d'accés d'aproximadament 450 m de longitud que va des de l'actual pedrera fins a la pedrera Ampliació Torreblanca.
- Afecció a una superfície aproximada de 28,5 ha.
- L'arrancada d'espècies arbustives i arbòries, com també la retirada i abassegament d'un volum aproximat de 86.000 m³ de terra vegetal.
Per les pròpies característiques del jaciment i a causa de l'orografia dominant, el mètode d'explotació proposat, és el d'explotació en bancs descendents, amb una plaça final d'explotació en la cota 160 msnm.
El mètode d'explotació projectat pretén compaginar el mètode d'explotació en bancs descendents amb la restauració immediata de les zones ja explotades, en cotes superiors.
La zona d'inici d'explotació, és la zona sud-est de la zona d'explotació, la cota d'extracció de l'explotació és la cota 232. A partir d'aquesta cota, s'han dissenyat el treball basat en l'execució de 6 bancs descendents, en la zona amb més alçària d'explotació, flanc nord-est de l'explotació, els quals posseiran les característiques següents:
- Alçària de banc: 15,0 metres
- Amplària de berma: 22,50 metres.
- Angle de talús: 70º.
- Angle general: 26º.
Les reserves de mineral avaluades s'estimen en 7.500.000 m³ amb una vida d'explotació aproximada de 20 anys.
Els treballs de restauració consistiran a desplegar els bancs d'explotació en bancs d'alçària no superior a 7,5 m i angle d'inclinació respecte a l'horitzontal no superior a 40º separats per bermes intermèdies de 7-10 m.
A més, la plaça de pedrera es remodelarà adaptant-se a la topografia sense deixar una única superfície plana.
La remodelació dels talussos i plataforma va acompanyada de treballs de construcció de xarxes de drenatge, aportació de terra fèrtil, sembra d'espècies herbàcies i plantació d'espècies arbustives i arbòries de caràcter forestal.
Els talussos seran revegetats mitjançant hidrosembra de manera que es garantisca la fixació del sòl i es minimitzen els fenòmens erosius. A les plataformes dels talussos i en la plaça de la pedrera es plantaran espècies arbustives i arbòries. Pel que fa a les espècies arbòries s'ha optat per plantar Pinus halepensis als vessants de solana i Pinus pinaster als vessants d'ombria.
El pla de vigilància haurà de garantir l'aplicació de les mesures correctores durant la fase d'explotació i durant un termini no inferior a dos anys després de revegetar talussos i plataforma.
Tramitació administrativa
1. Informació pública. Remissió de l'expedient
A l'abril de 2006, el Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de Castelló remet la documentació referent al projecte d'obertura de la pedrera d'àrids, secció A) denominada Ampliació Torreblanca. La documentació remesa consta de projecte d'explotació, restauració i estudi d'impacte ambiental.
En data 6 de juny, el Servei d'Avaluació d'Impacte sol·licita a través del Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial ampliació de la documentació en els termes següents:
- Disseny de fases d'explotació - restauració
- Instal·lacions auxiliars
- Adaptació de l'estudi d'impacte ambiental a l'Ordre de 3 de gener de 2005, de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'estableix el contingut mínim dels estudis d'impacte ambiental:
- Incorporar l'informe vinculant de conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural establit en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià.
- Incorporar informe favorable de l'organisme de conca competent, sobre la disponibilitat i compatibilitat de l'increment del consum d'aigua.
En data 31 d'octubre de 2006, el Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial remet documentació relativa al requeriment de documentació sol·licitada.
En data 13 de novembre de 2006, el Servei Territorial d'Indústria i Seguretat remet documentació referent a l'informe emés pel director general de Patrimoni Cultural Valencià.
Amb la documentació disponible es consulten els Serveis Territorials de Medi Ambient de Castelló sobre els aspectes ambientals que poden veure's afectats pel projecte. Al novembre de 2006 remeten l'informe sol·licitat. En l'esmentat informe, entre altres aspectes, s'indica que:
- Els paràmetres de restauració projectats es consideren inadequats per a una restauració efectiva i una integració paisatgística de l'entorn. Es recomana executar talussos de menor alçària, amb pendents i geometries que s'adapten a la topografia de l'entorn.
- Amb l'objecte de garantir una adequada integració paisatgística, es recomana modificar el límit de la zona d'explotació, de manera que s'integre en elements naturals com ara llits de barrancs o masses de vegetació arbòria que actuen com a pantalla visual i d'amortització d'impactes a les masies pròximes.
- Respecte a la restauració morfològica de la plaça de la pedrera, es recomana l'adopció d'una morfologia final menys geomètrica i uniforme, amb elements integradors que expressen la diversitat paisatgística i ecològica de la zona.
En data 18 de desembre el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental sol·licita a través del Servei Territorial i Seguretat Industrial de Castelló la modificació del projecte a fi d'adaptar-se a les recomanacions dutes a terme pels Serveis Territorials de Medi Ambient. A més, se li reitera la necessitat d'adjuntar a l'estudi d'impacte ambiental l'informe vinculant de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià com també l'informe de l'organisme de conca competent sobre la disponibilitat i compatibilitat de l'increment del consum d'aigua derivat de la implantació de l'ús previst en el projecte.
El Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial remet en data 25 de gener de 2007 els projectes definitius d'explotació i restauració del projecte de referència. S'adjunta annex a l'estudi d'impacte ambiental.
En data 5 de febrer de 2007, el Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial remet un nou annex a l'estudi d'impacte ambiental completant la documentació sol·licitada en escrits anteriors.
En data 12 de febrer de 2007, el Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial remet certificat del resultat de la informació pública de l'expedient indicant que, publicat l'estudi d'impacte ambiental en el DOGV 4864, no s'hi van presentar al·legacions.
2. Antecedents
En data 15 de setembre de 2004, el Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de Castelló remet documentació relativa al projecte d'obertura de la pedrera, secció A) denominada Ampliació Torreblanca, l'empresa promotora de la qual és Áridos Sanz Marín, SL, i sol·licita la corresponent declaració d'impacte ambiental. A l'esmentat expedient se li atorga el número 235/04-AIA.
En data 29 de juliol de 2005, la directora general de Gestió del Medi Natural dicta resolució de l'expedient estimant que no escau la continuació del procediment d'avaluació d'impacte ambiental tenint en compte que la proposta tramitada resulta incompatible amb la protecció del sòl i els valors ambientals que van motivar la protecció del sòl on es proposa l'explotació.
En data 10 de març de 2006, el Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial remet una còpia de la resolució dictada per la Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló sobre la modificació puntual núm. 12 de les normes subsidiàries de Benlloch on es considera que la nova redacció dels articles 127 i 129 de les normes permet l'explotació de roques industrials en sòl de protecció agrícola.
Consideracions ambientals
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat
L'accés a la zona d'explotació s'ha realitzat mitjançant una pista construïda recentment sense autorització que discorre a mitjana vessant i procedeix de la pedrera actual Torreblanca núm. 539.
L'àrea d'explotació s'emmarca en els relleus de la serra litoral de Torreblanca. Des del punt de vista geològic constitueix un horts tectònic de direcció catalànide on afloren un substrat carbonatat d'edat cretàcica. A nivell estructural pot considerar-se com la prolongació meridional de la serra d'Irta. Els materials que s'han d'explotar corresponen al turonià-senonià (cretaci superior) constituïts per calcàries intraclàstiques grises en la base, seguida d'una alternança de calcàries i dolomies. En algunes zones (cap a l'oest) s'observa un recobriment de fàcies conglomeràtiques del terciari d'origen fluviotorrencial.
La futura zona d'explotació se situa en la partida denominada els Pasqualets. Aquesta àrea es constitueix, des del punt de vista fisiogràfic, com un vessant muntanyós d'orientació oest, coronat pel Tossal de les Maleses (fita topogràfica de cota 239 msnm). Aquest vessant limita a l'oest amb un barranc de direcció N-S, el qual desemboca en la Rambla del Cuartico. L'orografia d'aquesta zona ve modelada per barrancs de direcció est que desemboquen a la Rambla del Cuartico i posteriorment en la Rambla del Seguer. Els pendents del terreny se situen entre el 20-25%, es tracta, per tant, d'un relleu no massa abrupte i formes relativament suaus.
La major part de la superfície del sector, correspon a terrenys cartografiats en el Pla general d'ordenació forestal de la Comunitat Valenciana (PGOFCV) com a forestal: matoll, conforme el Decret 106/2004, de 25 de juny, del Consell de la Generalitat. Als voltants del barranc situat en la zona oest de l'explotació (els Pasqualets) i el tossal de Rander hi ha una franja de terreny cartografiada en el PGOFCV com a forestal: arbratge natural.
La vegetació existent en la major part de la zona està representada per un matoll termòfil dens en el que predominen espècies com Quercus coccifera, Pistacia lentiscus, Erica multiflora, Rosmarinus officinalis, Brachypodium retusum, Chamaerops humilis, etc. Aquesta associació vegetal correspon a l'hàbitat de matoll termo-mediterrani i predesèrtic del Codi Natura 2000 5330.
Als voltants del tossal de Rander i barranc oest (els Pasqualets) s'observa una massa arbòria relativament densa, constituïda per una pineda secundària de Pinus halepensis i algun exemplar arbori dispers de Quercus ilex .
A la vora d'aquestes zones naturals també hi ha importants transformacions agrícoles ja que el sòl al terme municipal de Benlloch està qualificat i classificat com a sòl rústic urbanitzable amb protecció agrícola i apte per a l'explotació de recursos minerals.
La fauna que habita en la zona és la típica d'ambients mixtos entre forestal i agrícola predominant l'avifauna, els xicotets mamífers, rosegadors, rèptils i amfibis.
En conjunt la qualitat del paisatge pot considerar-se de tipus mitjà a causa de l'efecte de l'acció antròpica com és la rompuda de la forest per a aprofitament agrícola i la repoblació de la zona.
La zona d'estudi no es troba en l'àmbit de cap dels espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, LIC, ZEPA, espais inclosos en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals, ni en el Catàleg de zones humides, no es troben pròximes a cap microreserva, i no afecta cap camí ramader, jaciment arqueològic i paleontològic ni forest d'utilitat pública.
2. Identificació i valoració dels impactes
Les principals accions susceptibles de causar impactes seran les següents: obertura i condicionament d'accessos, extracció vegetació, retirada i abassegament de sòl edàfic, extracció, càrrega i transport del material fins a la planta de tractament, construcció de drenatges i desguassos, remodelació dels bancs d'explotació i plataforma i revegetació de talussos, bermes i plataformes.
L'efecte ambiental derivat de les esmentades accions serà la destrucció del sòl i vegetació associada, increment dels processos erosius, discontinuïtat en el paisatge i canvi de color, modificació del relleu, possibilitat de contaminar el subsòl, contaminació de les aigües superficials, modificació dels drenatges naturals, revegetació forestal de l'àrea afectada per l'explotació, increment de trànsit rodat i producció de pols i soroll.
L'obertura del camí d'accés a l'explotació actual i els camions que circularan per aquest per a portar el material fins a la planta de classificació i trituració situada en l'actual pedrera Torreblanca núm. 539 incrementa l'impacte paisatgístic que actualment existeix derivat de la mateixa explotació Torreblanca.
Pel que fa al patrimoni cultural valencià, la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià va emetre un informe respecte al projecte inicialment tramitat on s'indicava la possible afecció a la cova d'en Cabàs, situada a 150 m al sud del perímetre de l'explotació. El projecte actual, gener de 2007, redueix la superfície d'explotació de la pedrera allunyant-se de la cova i eliminant el risc d'afecció a aquesta.
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental
Com a mesures protectores, el projecte d'explotació - restauració tramitat al febrer de 2007 ha reduït la superfície inicialment proposada i ha deixa sense afectar el barranc situat a l'oest denominat els Pasqualets i rebaixa la cota d'explotació en la zona sud sense superar la cota topogràfica del tossal de les Maleses i del Pla de Roquel de manera que es garantisca la no-visibilitat des de la plana litoral.
També s'han deixat sense explotar diverses zones situades al nord de l'explotació amb vegetació arbòria forestal que fan de barrera natural i minimitzen l'impacte paisatgístic de l'explotació.
Com a mesures correctores, l'estudi proposa i desenvolupa una restauració que consisteix en la remodelació de la topografia alterada per l'explotació i ajustar-la, en la mesura que es puga, a la topografia natural del terreny. La restauració es du a terme mitjançant fases de treball simultànies a l'explotació de manera que permet la ràpida restauració de l'espai afectat per l'activitat minera.
A més, la remodelació de talussos i plataformes permet l'adaptació de la topografia al seu entorn com també que el drenatge natural d'aquesta nova superfície restaurada.
Pel que fa a la revegetació proposada, aquesta es considera insuficient quant a densitat, distribució i diversitat d'espècies per la qual cosa serà necessari desenvolupar un nou projecte de revegetació que garantisca la correcta i eficaç revegetació forestal de l'àrea afectada per l'activitat extractiva.
Finalment, en el camí d'accés han d'aplicar-se mesures correctores per a evitar els processos erosius derivats dels desmunts i terraplens efectuats com també per a minimitzar l'impacte paisatgístic derivat de l'obertura d'aquest.
Pel que fa a l'afecció al patrimoni, l'explotació de la pedrera quedarà supeditada a l'informe favorable de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià.
Consideracions jurídiques
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta. L'activitat proposada es troba inclosa en l'annex I, apartat 3c.1. del Decret 162/1990 de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/89, d'impacte ambiental.
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
3. L'article 8.3 c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.
Per tot l'anterior, i fent ús a les facultats que legalment tinc atribuïdes emet aquesta
Declaració d'impacte ambiental
Primer
Estimar favorable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte d'obertura de l'extracció d'àrids tramitat com a secció A) per la Llei de mines denominat Ampliació Torreblanca, als termes municipals de Benlloch i Torreblanca (Castelló) l'empresa promotora dels quals és Áridos Sanz Marín, SL, sempre que l'activitat s'exercisca de conformitat amb el compliment de les mesures proposades en el projecte d'explotació i restauració tramitats al gener de 2007 com també l'estudi d'impacte ambiental tramitat al juny de 2004 i els seus annexos d'octubre de 2006 i gener i febrer de 2007 com també els condicionants establits en l'apartat següent.
Segon
Com a condicions que s'han de complir en l'execució de l'esmentat projecte s'hi estableixen les següents:
1. L'obertura de la pedrera haurà de quedar supeditada a l'informe favorable de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià.
2. En el camí d'accés a la pedrera hauran de realitzar-se labors d'adequació com ara la construcció de cunetes, trencaaigües i restauració de talussos de terraplé, sobretot en el tram inicial.
3. La planta de tractament i classificació de material que s'utilitze en el procés d'obtenció de l'àrid haurà d'estar equipada amb dispositius que eliminen o disminuïsquen l'emissió de pols: filtres de mànega que aspiren els focus emissors (trituradores, garbells, etc.) regs polvoritzats situats a les trituradores i a les eixides de les cintes a estocs, acarament de cintes transportadores, protecció dels estocs de fins a (<10 mm) amb obres de fàbrica o sitges.
4. La densitat total de plançons que s'han d'utilitzar en la restitució de la cobertura vegetal, haurà d'incrementar-se fins a un mínim de 2.500 exemplars per hectàrea. En el termini no superior a un any a partir de la posada en marxa de l'explotació minera, l'empresa promotora, haurà de disposar d'un projecte de revegetació que serà informat per l'Àrea de Recursos Forestals de la Direcció General de Gestió del Medi Natural. Una vegada es dispose de l'informe favorable es remetrà una còpia d'aquest a l'Àrea d'Avaluació Ambiental.
5. Es recorda el promotor la prohibició de realitzar en la zona qualsevol tipus d'abocament no autoritzat i, en particular, dels produïts pels canvis d'oli, combustible i manteniment de la maquinària, que hauran de ser gestionats per un taller o gestor de residus degudament autoritzat, d'acord amb el que preveu la Llei 10/1998, de residus, i en el Reial decret 833/1988, relatiu a la gestió de residus tòxics i perillosos.
6. La possible aparició de coves o avencs durant l'avanç de l'explotació haurà de ser comunicat a l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals de la Conselleria de Territori i Habitatge, a fi que puguen ser inspeccionades, atesa la condició d'espais naturals protegits d'aquestes, mitjançant l'article 16 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana.
7. El promotor queda obligat a presentar davant del Servei Territorial d'Indústria i Energia, abans del 31 de gener de cada any, un informe anual, en dos exemplars, on queden recollits el balanç i l'estat actual de l'activitat en relació amb els volums extrets i aprofitables, amb els farciments realitzats i amb l'aplicació de les mesures protectores i correctores previstes en el pla de restauració - estudi d'impacte ambiental i en aquesta declaració d'impacte ambiental, com també qualsevol possible incidència de caràcter ambiental sorgida al llarg de l'activitat. Aquest servei haurà de remetre una de les còpies a aquesta Secretaria Autonòmica.
Tercer
Es notificarà a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
Quart
Es publicarà aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 31.5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
València, 28 de febrer de 2007.- La secretària autonòmica de Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.
Declaració d'impacte ambiental
Expedient: 145/7766-NCA.
Promotor: Montepiedra, SA
Autoritat substantiva: Direcció Territorial d'Alacant de la Conselleria de Territori i Habitatge
Objecte projecte: Repoblació forestal
Localització: Part de les parcel·les 5 i 26 del polígon 110 al terme municipal d'Orihuela (Alacant).
Descripció del projecte
L'objecte del projecte és la repoblació forestal d'uns terrenys propietat de l'empresa Montepiedra, SA per a crear una massa forestal integrada per espècies vegetals llenyoses arbòries o arbustives. El projecte és per a complir d'acord amb allò que s'ha indicat en aquest a les indicacions efectuades per l'Ajuntament d'Orihuela referents a les actuacions de desmunt i farciment realitzades en les parcel·les urbanes del sector Y-1, a Dehesa de Campoamor que van obligar les esmentades actuacions a desbrossaments i tala d'individus de Pinus halepensis (pi blanc) existents, a la vora del matoll serial existent, i ara aquesta empresa proposa la repoblació d'altres parcel·les diferents en compliment del que ha indicat l'Ajuntament.
Es repoblarà part de la parcel·la 5 del polígon 110 amb 2,474 hectàrees i part de la parcel·la 26 del polígon 110, amb 5,094 hectàrees, al terme municipal d'Orihuela (Alacant).
Els treballs que s'han de dur a terme seran els següents:
- Desbrossament de la vegetació existent:
- Eliminació de tapís herbaci mitjançant tractor proveït de rastell de discos. A zones amb pedregositat xicoteta i vegetació no massa llenyosa.
- Eliminació del matoll mitjançant una desbrossadora manual o motodesbrossadora a zones puntuals.
- Preparació del terreny:
- Explanació dels muntons de terra i àrid mitjançant bulldozer, per a augmentar la profunditat del sòl i facilitar la repoblació.
- Aclotat amb retroexcavadora convencional preferentment amb cadenes. La profunditat del clot serà de 40 cm i la distància entre ells serà de 3 m.
- Plantació:
- Es plantarà pi blanc (Pinus halepensis), ja que el matoll colonitzarà la zona de manera espontània. Serà manual, amb una densitat de 1.111 plantes/ha.
- Manteniment:
- Reposició manual de marres, fins al tercer o quart any de la plantació.
- Treballades superficials sobre els carrers per a evitar el desenvolupament d'espècies anuals herbàcies al voltant de la planta i que impedisca el desenvolupament d'aquesta.
Tramitació administrativa
El Servei Territorial de Medi Ambient d'Alacant d'aquesta Conselleria es va remetre l'estudi d'impacte ambiental corresponent al projecte per a l'avaluació d'impacte ambiental d'aquest.
Es va sol·licitar informe a la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta Conselleria. Aquesta va remetre els informes següents:
- Informe de la tècnic d'espais naturals protegits de caràcter desfavorable, tenint en compte la presència a la serra Escalona i la Devesa de Campoamor d'àguiles de panxa blanca (Hieraaetus fasciatus), aquestes es veuen afavorides per la quantitat de terrenys oberts on poder caçar les seues preses, i a més l'existència de zones despoblades d'arbres proporciona àrees tallafocs que poden dificultar la propagació d'incendis forestals.
- Informe de l'enginyer forestal de la demarcació sud, en el qual s'indica que el projecte es planteja a zones molt degradades dins del LIC (lloc d'interés comunitari) de Serra Escalona i Dehesa de Campoamor, per la qual cosa aquest només pot tenir un efecte favorable amb vista a la restauració dels terrenys, sempre que es tinguen en compte les observacions següents:
- Atesa l'abundància de residus de qualsevol tipus es requereix que amb caràcter previ a la preparació del terreny aquests es recullen, carreguen i transporten a un abocador.
- En la fase de desbrossament ha de prescindir-se de pràctiques no selectives (eliminació de tapís herbaci) i s'hauran de limitar a l'eliminació selectiva del relativament abundant matoll llenyós de Nicotiana glauca i la resta de vegetació nitròfila i colonitzadora d'abocadors.
- No ha de limitar-se la plantació a una única espècie (pi blanc),se'n poden utilitzar, a més, altres que pertanguen a la vegetació natural de la zona (margalló, llentiscle, coscoll, etc.).
L'informe conclou manifestant que pel que fa al necessari el manteniment de l'estructura vegetal en mosaic arbrat/no arbrat, considera que no es veurà afectada per la repoblació ja que es tracta d'una actuació molt puntual i concreta, la finalitat de la qual és l'eliminació de dos abocadors, i a més en l'entorn més pròxim a ambdós enclavaments són abundants els espais no arbrats.
- Informe del tècnic de protecció d'espècies: subscriu els termes de l'informe de l'enginyer forestal de la demarcació sud. La repoblació no s'efectuarà en masses denses monoespecífiques. A més del pi blanc, dóna una llista d'espècies que poden utilitzar-se en la repoblació: Anthyllis cytisoides, A. terniflora, Asparagus albus, Asparagus horridus, Chamaerops humilis, Ephedra fragilis, Juniperus oxycedrus, Osyris quadripartita, Pistacea lentiscus, Rhamnus lycioides subsp. Lycioides, etc.
Per la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta Conselleria es remet un exemplar de projecte i estudi d'impacte ambiental visats que han sigut remesos per l'autor de l'estudi.
Es remet a la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta conselleria un exemplar del projecte i de l'estudi d'impacte ambiental perquè com a òrgan substantiu duga a terme la informació pública.
Per la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta Conselleria es remet certificat en el qual s'indica que s'ha dut a terme la informació pública del projecte tècnic i de l'estudi d'impacte ambiental (R/V exp. repobl 1/2006) mitjançant la publicació d'aquestes en el DOGV núm. 5394, de 23 de novembre de 2006, i no s'hi ha presentat cap al·legació.
Es rep informe del Servei d'Ordenació Sostenible del Medi d'aquesta Conselleria, resposta a sol·licitud efectuada en el sentit següent:
Emet un informe positiu tenint en compte el següent:
- Que es tracta d'un projecte d'una repoblació amb espècies forestals pròpies dels ecosistemes mediterranis. Es considera oportú que per a dur a bon terme la repoblació es complisquen les consideracions exposades pel Servei de Medi Ambient d'Alacant i les del Servei Forestal de la Demarcació Sud.
- Respecte als objectius de la repoblació es considera que es tracta d'una activitat tendent a la restauració d'un paratge amb un cert estat de degradació, i es considera (basant-se en l'annex III del manual editat per la Comissió Europea de Medi Ambient) una activitat no perjudicial als objectius de conservació del LIC de la Serra Escalona i Dehesa de Campoamor i al projecte de declaració del PORN del mateix nom.
- Que en relació amb la superfície afectada per la repoblació (7,5 ha), en el total del conjunt de tot el LIC, aquesta actuació es considera que no afecta el conjunt del LIC, i es tracta d'una actuació a favor de la restauració d'una zona degradada.
A més, tenint en compte el caràcter d'àrea protegida, aquest ha de tenir-se en compte a l'hora d'establir els protocols d'actuació en els treballs proposats, i s'opta sempre per les mesures més protectores i les tècniques més blanes d'actuació.
Consideracions ambientals
1. Les zones objecte del projecte de repoblació se situen al terme municipal d'Orihuela a el marge dret i esquerre del riu Nacimiento, amb un relleu suau, en un entorn forestal constituït per massa forestal dominada per pi blanc (Pinus halepensis) amb matoll en què destaquen l'espart (Stipa tenacissima), el llentiscle (Pistacia lentiscus), l'arç negre (Rhamnus lycioides), el romer (Rosmarinus officinalis), etc.
Els terrenys actualment es presenten bastant degradats dominant la vegetació herbàcia i arbustiva amb espècies nitròfiles i ruderar-arvenses. Es tracta de terrenys que s'han utilitzat per a l'abocament de diversos tipus de residus: terres, roques, runes, plàstics, fustes, etc.
Els terrenys estan dins de l'àmbit del lloc d'interés comunitari Serra d'Escalona i Dehesa de Campoamor, estan considerats terrenys forestals segons el Pla general d'ordenació forestal de la Comunitat Valenciana (PGOFCV), i estan relativament pròxims a la costa.
2. L'actuació de repoblació es considera que tindrà un impacte positiu en la zona en permetre la restauració d'una zona bastant degradada.
3. La repoblació plantejada es considera acceptable des d'un punt de vista ambiental sempre que es duguen a terme una sèrie de modificacions, mesures preventives i correctores que permeten millorar el resultat de la restauració, tenint en compte que es tracta d'un LIC i les consideracions efectuades per l'enginyer forestal de la demarcació sud, el tècnic de protecció d'espècies i el Servei d'Ordenació Sostenible del Medi.
4. D'acord amb l'estudi d'impacte ambiental, a la zona es van dipositar terres i àrids en algunes parts de la zona que s'ha de repoblar. Segons l'enginyer de la demarcació sud de la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta Conselleria la zona s'ha utilitzat per a l'abocament i han de retirar-se prèviament els residus.
Es considera necessari prèviament a dur a terme la repoblació, retirar tots els residus existents en les zones que s'han de repoblar de manera que els terrenys queden en condicions adequades per a dur a terme la repoblació. La utilització de les terres i roques, o part d'elles, abocades en les parcel·les que s'han de repoblar per a estendre-les i condicionar el terreny per a la repoblació o en part d'ell, ha de quedar condicionat d'una banda, a l'obtenció de l'autorització de la Direcció General de Qualitat Ambiental d'aquesta Conselleria d'acord amb el Decret 200/2004, d'1 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual es regula la utilització de residus inerts adequats en obres de restauració, condicionament i farciment, o amb fins de construcció, i d'una altra, que es determine la seua conveniència per part dels serveis tècnics de la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta Conselleria tenint en compte les característiques d'aquests, les característiques de les zones on s'estendrien, el seu volum i l'objectiu de l'actuació. Els serveis tècnics de la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta Conselleria determinaran igualment en quina mesura i de quina manera dur-lo a terme en cas afirmatiu. En qualsevol cas, les terres i roques han de tenir la consideració de residus inerts adequats i les roques picar-se en xicotets fragments. En cas negatiu es retirarien a un abocador autoritzat també les terres i roques, igual que la resta de residus.
5. Aquesta declaració d'impacte ambiental avalua la repoblació forestal proposada sense que això comporte entrar a valorar o acceptar la validesa o no de la causa que motiva aquesta i reflectida en la descripció del projecte, és a dir, a la indicació per part de l'Ajuntament a l'empresa Montepiedra, SA d'haver de repoblar en haver desbrossat i talat superfície arbrada en sòl urbà parcel·les urbanes del sector Y-1, a la devesa de Campoamor, com tampoc el fet en si mateix dut a terme per aquesta empresa en el sòl urbà indicat abans, desbrossament i tala amb la destinació que li donaren posteriorment a la superfície afectada per aquesta.
Consideracions jurídiques
El projecte es troba sotmés al procediment de declaració d'impacte ambiental, en estar inclòs en els supòsits previstos en l'annex I, apartat 1 c del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
L'article cinqué del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
L'article 8.3 c) del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.
Per tot això i fent ús de les facultats que legalment tinc atribuïdes,
Resolc
Primer
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte de repoblació forestal als recintes 63 i 170, respectivament de les parcel·les 5 i 26 del polígon 110 al terme municipal d'Orihuela (Alacant) el promotor del qual és Montepiedra, SA, sense perjudici de l'obtenció de les autoritzacions (autorització de repoblació per la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta Conselleria, etc.) que siguen necessàries com també del compliment del que estableix la documentació aportada i en l'apartat segon d'aquesta declaració.
Segon
Condicionants per a la realització del projecte i funcionament d'aquest:
1. Prèviament a dur a terme la repoblació dels terrenys, hauran de retirar-se de tota la zona que s'ha de repoblar tots els residus que hi haja en aquesta i portar-se a un abocador autoritzat segons les seues característiques, i s'hauran de deixar els terrenys en les condicions adequades per a dur a terme la repoblació, per a la qual cosa es realitzaran les actuacions que siguen necessàries d'acord amb el que determinen els serveis tècnics de la Direcció Territorial d'Alacant.
Per a dur a terme aquestes actuacions s'obtindran les autoritzacions que corresponguen. Aquestes hauran de ser supervisades pels serveis tècnics de la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta Conselleria, els quals hauran d'aprovar les actuacions i les condicions en què quedaran les zones per a efectuar la repoblació.
Respecte a la utilització de les terres i roques, o part d'aquestes, existents com a abocament en les zones que s'han de repoblar, per a l'extensió i condicionament del terreny o part d'aquest, prèviament a qualsevol actuació sobre les zones que s'han de repoblar, haurà de:
- Obtenir-se l'autorització de la Direcció General de Qualitat Ambiental d'aquesta Conselleria de la utilització de terres i roques presents en la parcel·la i abocades en aquesta d'acord amb el Decret 200/2004, d'1 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual es regula la utilització de residus inerts adequats en obres de restauració, condicionament i farciment, o amb fins de construcció.
- Que els serveis tècnics de la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta Conselleria determinen la conveniència de poder aprofitar-les (tenint en compte les característiques d'aquestes, les característiques de les superfícies on s'utilitzarien i el volum), en quina mesura i de quina manera per a aconseguir una adequada integració paisatgística.
- Aquests materials hauran de ser inerts adequats i les roques convenientment fragmentades en cas d'obtenir les autoritzacions abans indicades. En cas negatiu s'hauran de retirar a un abocador autoritzat igual que la resta de residus presents en les zones que s'han de repoblar.
2. Prèviament a dur a terme la repoblació s'haurà d'obtenir l'autorització de l'òrgan substantiu, Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta Conselleria.
La repoblació amb les seues diverses fases es durà a terme d'acord amb les consideracions i observacions indicades en els informes del Servei d'Ordenació Sostenible del Medi, enginyer forestal de la demarcació sud i tècnic de protecció d'espècies de la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta Conselleria. S'haurà de modificar el que calga del projecte per a adaptar-se a aquestes, i a més els serveis tècnics de la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta Conselleria podran introduir-hi les modificacions, mesures preventives i correctores que estimen necessàries per a la millora de la repoblació forestal.
Es modificarà el projecte d'acord amb els següents criteris, a més del que s'ha establit abans:
- El desbrossament que s'ha de dur a terme en les parcel·les s'haurà d'efectuar de manera selectiva sobre la vegetació nitròfila i colonitzadora d'abocadors.
- A més d'utilitzar pi blanc (Pinus halepensis) en la repoblació, s'usaran altres espècies pròpies de la vegetació forestal de la zona (llentiscle, margalló, arç negre, espart, etc.), de manera que no es creen masses monoespecífiques. Les espècies vegetals que s'han d'utilitzar, densitats relatives d'aquestes, la seua distribució i la densitat total s'haurà de fer d'acord amb el que determinen els serveis tècnics abans esmentats.
- Les tècniques (aclotament o treballades superficials, etc.) que s'han d'utilitzar en la repoblació i manteniment i èpoques de realització de treballs hauran de tenir en compte que s'actua en una zona LIC i haurà d'optar-se per aquelles que siguen més protectores d'acord amb el que establisquen els serveis tècnics citats.
- El seguiment i vigilància de la repoblació haurà d'efectuar-se almenys en un període de 5 anys després d'efectuar la plantació per a garantir l'èxit d'aquesta, i dur a terme les reposicions que siguen necessàries.
3. En el cas que, com a conseqüència de moviments de terres, es descobreixen jaciments arqueològics o paleontològics s'haurà d'informar la Conselleria de Cultura de manera immediata, i adoptar les mesures pertinents al respecte amb vista a la protecció i conservació d'aquestes, i de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.
4. La repoblació tindrà com a objecte restaurar el terreny degradat de manera que es destine i integre en l'ecosistema forestal circumdant.
Tercer
Notificar aquesta declaració d'impacte ambiental a la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta Conselleria com a òrgan substantiu en relació amb el seu expedient (Repobl. 1/2006)
Quart
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
Cinqué
Publicar en el Diari Oficial de a Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
València, 28 de febrer de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.
Declaració d'impacte ambiental
Dades de l'expedient en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental
Expedient: 238/2918-WND
Títol: Pla general d'ordenació urbana d'Algar de Palància
Promotor: Ajuntament d'Algar de Palància
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Algar de Palància i CTU
Localització: Terme municipal d'Algar de Palància (València)
Descripció del projecte
1. Objecte del projecte
L'objecte del pla general és definir el model territorial i urbà del municipi d'Algar de Palància el qual, segons la memòria justificativa, incideix en la conservació del SNU i en la potenciació del caràcter residencial del sòl urbà i urbanitzable, i el municipi disposa de bona accessibilitat.
El pla general divideix el territori en dues parts ben diferenciades, una al NE del riu Palància de caràcter forestal i agrícola de recent transformació, i l'altra al SO més antropizada i en la qual se situen els assentaments de caràcter urbà (nucli antic i urbanització Montes del Palancia). El model urbà es manté i defineix com a compacte en el nucli urbà, i se n'orienta el creixement cap al sud on s'ordenen tres nous sectors i es completa la trama que hi ha. Entre les xarxes primàries de transports es manté també el SNU comú d'ús industrial ja aprovat en el planejament vigent.
D'aquesta manera, el límit del creixement urbà queda definit pels elements següents: al sud i est per la CN-225, al nord per la séquia del Molí i el riu Palància, i a l'oest pel tossal del Calvari que estableix el límit entre tarongers i SNU protegit agrícola.
Finalment, el pla general estableix en les directrius definitòries de l'estratègia d'evolució urbana i d'ocupació del territori (DEUT), el següent:
1. Algar de Palància no es troba afectat per cap pla d'acció territorial.
2. Oportunitats de l'ordenació urbanística:
- Aprofitar la condició de corredor biològic del terme municipal, entre la serra Calderona i la serra Espadà.
- Protegir els àmbits de bosc mediterrani, ben conservat, del terme municipal.
- Protegir l'horta d'usos i edificacions lesives de la seua qualitat ambiental i productiva.
- Mantenir una zona de SNU comuna d'ús industrial.
- Protegir l'antiga via minera Ojos Negros per a usos lúdics.
- Aprofitar la séquia del Molí per a definir la vora urbana contra l'Horta Vella, i protegir-la.
- Desenvolupar la trama urbana del nucli històric.
- Mantenir la classificació de sòl urbanitzable als àmbits de la urbanització Montes del Palancia, susceptibles de ser desenvolupats.
3. Diagnòstic dels principals problemes:
- Transformació de gran quantitat de secà a regadiu.
- Autoconstruccions en SNU.
- Invasió progressiva de l'Horta Vella.
- Absència de normativa específica per al nucli històric tradicional.
- Economia agrícola deprimida.
4. Objectius prioritaris:
- Protecció del SNU de caràcter forestal.
- Protecció del sòl agrícola (SNU) de construccions residencials.
- Limitacions a les grans transformacions de secà a regadiu.
- Desplaçar usos industrials a sòl adequat (SNU comú).
- Definició del SU en la vora contra l'Horta Vella.
- Compliment de la normativa específica per al nucli històric tradicional.
5. Criteris per a modificacions de planejament:
- Es defineix com fonamental mantenir la protecció del SNU protegit forestal.
- En cas de necessitat supralocal d'abocador, caldrà modificar les ordenances del SNU afectat, després dels informes previs favorables de la conselleria competent.
- Adaptació a la LRAU.
- Obsolescència de planejament vigent, normes subsidiàries.
6. I en l'annex 1: Oportunitat d'ordenació de l'àmbit de la Solana, es manté la classificació del SNU afectat establida en el pla general, tot i que sí es considera oportuna la modificació de l'ús per a permetre el dotacional (clau E01), segons sembla, amb finalitat d'albergar algun tipus de residencial per a la 3ª edat. Per a modificar, si és el cas, la classificació del sòl a la Solana, s'estableix com a criteri la necessitat de modificar puntualment el Pla general, amb un informe previ de les administracions públiques afectades.
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
2.1. El terme municipal d'Algar de Palància pertany a la comarca del Camp de Morvedre, situada al nord de la província de València. Disposa d'una superfície de 1133.00 ha i limita al nord amb Soneja, a la província de Castelló; al NE amb Sagunt; a l'est i sud amb Alfara d'Algímia; i a l'oest amb Sogorb i Sot de Ferrer, també a Castelló.
2.2. L'instrument de planejament actualment vigent al municipi són les normes subsidiàries aprovades definitivament per la CPU el 23 de desembre de 1986, sense que les esmentades normes hagen sigut sotmeses al procediment d'estudi d'impacte ambiental. I la MP 1, aprovada definitivament per la CTU el 28 de maig de 1998, en la qual es delimita una superfície de SNU amb ús industrial.
En el plànol I.5.1 d'informació es grafia la classificació del sòl al terme municipal segons el planejament vigent, amb les superfícies següents de sòl:
- Total de sòl urbà: 46,33 ha
- Sòl apte per a urbanitzar: 85,69 ha
- SNU protegit
- Zona preparc i protecció arqueològica: 86,48 ha
- SNU protecció agrícola: 12,75 ha
- SNU simple: 893,19 ha
- SNU simple-ús industrial: 8,56 ha
2.3. El nou document de planejament general classifica les superfícies següents al terme municipal:
- Sòl urbà: 48,75 ha
- Nucli antic: 12,70 ha
- Urb. M. Palancia: 36,58 ha
- Sòl urbanitzable residencial: 86,21 ha
- Ampliació nucli antic: 6,10 ha
(sectors 1, 2 i 3)
- Ampliació Urb. M. Palancia: 80,11 ha
(sectors 5, 6 i 7)
- Sòl no urbanitzable: 821,64 ha
- Comú: 41,59 ha
- Protegit agrícola: 387,06 ha
- Protegit forestal: 392,99 ha
- Altres proteccions (béns de domini públic)
2.4. El sòl no urbanitzable de protecció queda dividit en les dues categories esmentades, a més de les proteccions resultants de l'aplicació de la legislació sectorial vigent, on només consten les superfícies adscrites a algunes d'aquestes:
- Protegit de predomini agrícola: 387,06 ha
- Protegit de predomini forestal: 392,99 ha
- SNU de protecció presa d'Algar: 58,00 ha
- SNU de llits de barrancs (zona servitud d'ús públic)
- SNU de protecció carretera CN-225: 34,93 ha
- SNU de protecció de la nova CN-225 (en construcció): 35,04 ha
- SNU de protecció carretera VV-6001: 2,52 ha
- SNU de protecció riu Palància: 37,05 ha
- SNU de FFCC Central d'Aragó (C-5). Calataiud-València: 21,42 ha
- SNU de la línia fèrria abandonada Ojos Negros
- SNU de camins ramaders
- SNU de protecció de jaciments arqueològics/etnològics
2.5. En el nou planejament s'observa una determinada reducció del SNU protegit, i s'inclou un percentatge mitjà de SNU comú en el qual es distingeixen dues zones: una zona amb clau E0, entre la CN-225 i la VV-6001, que s'ordena com d'ús industrial; i la segona amb clau E1, al nord del riu Palància i a la vora de la VV-6001, sobre un terreny muntanyós sense un ús específic, encara que en la descripció del MT s'afirma que l'objectiu de l'ordenació d'aquesta zona és proporcionar un sòl dotacional que albergue una o unes quantes residències de la tercera edat.
2.6. El municipi d'Algar de Palancia té una població de 503 habitants actuals segons les dades censals de 2005.
2.7. El Catàleg de béns i espais protegits del pla general no ha pogut ser avaluat pel fet de no trobar-se present en la documentació remesa a la DGGMN.
2.8. Encara que el pla general es defineix harmònic amb el dels municipis limítrofs, la classificació i qualificació del sòl limítrof entre termes municipals presenta alguns problemes ambientals pel fet que pràcticament la totalitat dels esmentats municipis no disposen encara de planejament general adaptat a la nova legislació vigent, tant sectorial com integral o urbanística i d'ordenació del territori, inclosa la legislació ambiental. El municipi de Soneja, inclòs en l'àmbit d'aplicació del PORN de la serra d'Espadà, limítrof a Algar de Palància pel nord, qualifica com a SNU d'especial protecció els terrenys adjacents a Algar de Palància a la vora de la rambla d'Azuebar i en el límit NE, es troba l'ENP del Paratge Natural Municipal de La Dehesa. El municipi d'Alfara d'Algímia es troba tramitant en aquests moments un nou planejament, en el qual s'inclou el sotmetiment al procediment d'estudi d'impacte ambiental.
3. Alternatives
Pel que fa a l'estudi d'alternatives, en l'estudi d'impacte ambiental no s'han analitzat alternatives enteses com a tals, encara que sí que s'han valorat succintament en la memòria justificativa del Pla general.
Tramitació administrativa
1. Admissió a tràmit
En data 5 de desembre de 2005 la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València remet una còpia de l'expedient administratiu i de la documentació tècnica, inclòs l'estudi d'impacte ambiental, relatiu al Pla general d'ordenació urbana d'Algar de Palància, com també certificat del resultat del tràmit d'informació pública a què han sigut sotmesos la totalitat dels documents, i s'incoa el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.
2. Informació pública
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el diari Levante, de data 6 de març de 2004, i en el DOGV núm. 4705, de 4 de març de 2004.
Durant el període d'informació pública es van presentar un total de 8 al·legacions al document del PGOU i cap a l'estudi d'impacte ambiental, segons consta en el certificat emés per la secretària-interventora de l'Ajuntament d'Algar de Palància, acompanyat en l'expedient administratiu municipal pel certificat d'aprovació provisional per acord del Ple de data 24 de novembre de 2004.
3. Resum de les al·legacions
De les al·legacions presentades, un bon nombre fa referència a les possibles afeccions ambientals del planejament, mentre que la resta de les al·legacions centren el seu interés perquè determinades disposicions del planejament en les àrees urbanes o urbanitzables siguen modificades, algunes en relació amb les propietats afectades i alienacions o vials proposats.
Contestades totes les al·legacions per part dels tècnics redactors del PGOU, s'han estimat algunes de les al·legacions de caràcter ambiental presentades, que de manera resumida s'hi exposen a continuació:
- Al·legació 2.7 contra la disparitat de superfícies dels sectors 5, 6 i 7, a causa d'un error en les fitxes de planejament i gestió.
- Al·legació 5 contra el tipus d'edificació permés en els sectors 6 i 7.
- Al·legació 7 perquè es respecte la Llei 39/2003, del sector ferroviari, de compliment obligatori.
- Al·legació 8 sobre la diferent classificació del sòl del terme municipal amb el limítrof de Sagunt classificat com a SNU protegit forestal.
S'ha emés informe desfavorable i, per tant s'han desestimat, sobre les al·legacions següents de caràcter ambiental:
- Al·legació 2.3 contra la deficient qualitat de l'aigua potable existent en la xarxa d'aigua potable del SU urbanització Montes del Palancia.
- Al·legacions 2.4, 2.5 i 2.6 contra la classificació de sòl urbanitzable en els àmbits definits com a sectors 5, 6 i 7 en la urbanització Montes del Palancia, corresponent-se amb terrenys de sòl forestal.
- Al·legació 3.1 on s'indica que el pla general no preveu una seqüència lògica de desenvolupament territorial i no prioritza les actuacions ni assenyala cap ordre en l'execució, havent de tractar-se d'un error perquè es respon que aquests supòsits figuren en les corresponents fitxes de gestió.
- Al·legació 3.2 on s'indica que el pla general no justifica el desenvolupament de sòl amb destinació urbanística, d'acord amb les dades poblacionals previstes per als pròxims 10 anys.
4. Peticions d'informació o documentació complementària
Amb data 22 de març de 2006, es requereix l'Ajuntament perquè complete la documentació presentada amb la informació que de manera resumida s'exposa a continuació:
1. Es considera necessari completar l'expedient d'estudi d'impacte ambiental incoat amb la còpia de les al·legacions presentades, ja que s'ha observat que aquestes tenen caràcter ambiental, per la qual cosa han de figurar en l'expedient; el Catàleg de béns i espais protegits; els informes preceptius de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià i de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, una vegada obtinguts; i els certificats que justifiquen la capacitat de gestió de residus sòlids urbans i inerts i la destinació final d'aquests.
2. Es considera necessari completar l'estudi d'impacte ambiental, d'acord amb el següent:
- Pel que fa a la descripció de les àrees d'interés arqueològic o etnològic, ja que són nombrosos els enclavaments inclosos en la categoria de protecció arqueològica/etnològica del pla general, que no obstant això, no han sigut identificats en l'estudi d'impacte ambiental.
- S'haurà d'elaborar una cartografia on es definisquen adequadament les unitats de vegetació del terme municipal, tal com s'han descrit en l'estudi d'impacte ambiental. Es cartografiaren els sòls forestals definits en el PGOF.
- S'inclourà una valoració detallada dels terrenys forestals en la zona denominada Racó de Marín i, especialment, la denominada la Campana (sector 6), atenent a consideracions ambientals com aspectes fisiogràfics; riscos ambientals actuals i futurs (contaminació i recàrrega d'aqüífers, erosió potencial, incendis de caràcter forestal, etc.); cobertura forestal i la massa de pineda existent; com també, a una valoració paisatgística en correspondre's amb una zona elevada amb gran incidència visual al terme municipal i, per tant, un clar impacte paisatgístic sobre el territori. L'estudi d'impacte ambiental haurà de definir per als esmentats sòls la seua capacitat d'acollida i valorar els mèrits per a la conservació d'aquests; s'identificaran els possibles impactes de l'actuació, i s'establiran les mesures preventives i correctores necessàries per a minimitzar els efectes negatius de la proposta.
- Haurà de revisar-se o aprofundir-se en la identificació i valoració d'impactes, i justificar-se aquells relatius al polígon industrial ja existent i a l'abocador, aspecte aquest no resolt en la documentació tècnica del pla general, per la qual cosa les mesures correctores proposades no es poden considerar adequades i resulten insuficients, fins i tot volent-se reconéixer la majoria dels impactes com de signe positiu.
- S'haurà d'elaborar un PVA, d'acord amb allò que s'ha establit per la legislació ambiental vigent.
3. No es pot considerar, per tant, ambientalment justificada la delimitació del sòl urbanitzable residencial que amplia la urbanització Montes del Palancia, especialment el sector 6 proposat.
4. Pel que fa a la documentació tècnica, es considera necessari:
- S'hauran de completar les DEUT incloent, almenys, aquelles determinacions necessàries per a garantir l'esgotament del sòl urbanitzable proposat abans de considerar l'opció de reclassificar un SNU; s'orientarà la incorporació de nous terrenys a futurs desenvolupaments urbanístics; es determinaran els criteris per a preservar terrenys del procés urbanitzador, en funció dels valors o riscos ambientals que presenten o bé d'acord amb altres supòsits establits en les directrius; s'establiran els criteris que facen necessària la revisió del pla general.
- S'hauran d'incloure en la normativa urbanística de la zona d'ús industrial (clau E0) els condicionants de la DIA de data 5 de març de 1998, relativa a la MP 1 de les normes subsidiàries d'Algar de Palancia, amb expedient núm. 4/4000-VYO del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental.
Informes sectorials
En l'expedient d'estudi d'impacte ambiental incoat consta per part de l'Ajuntament d'Algar de Palància, amb data 10 de novembre de 2005, la sol·licitud de l'informe preceptiu de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià i la sol·licitud de l'informe la CHX relatiu a la disponibilitat de recursos hídrics per als usos previstos en el planejament proposat, sense que fins a la data se n'haja remés una còpia.
En l'expedient municipal s'inclou el certificat d'aprovació de l'informe de justificació sobre la previsió de necessitats habitatge protegit al terme municipal i de les modificacions introduïdes en les fitxes de planejament i gestió, segons requeriment d'esmena de la secció de planejament de la CTH, per acord del Ple de data 2 de juny de 2005.
Durant el procediment d'estudi d'impacte ambiental s'han efectuat diverses consultes, per la qual cosa s'inclouen en l'expedient els informes següents:
- Informe favorable del Servei d'Ordenació Sostenible del Medi al Pla general, en plantejar-se una zonificació d'usos del sòl d'acord amb els valors ambientals del terme municipal, pel que fa a espais naturals proposats per a formar part de la xarxa Natura 2000, hàbitats naturals i de la flora i fauna silvestre i espais naturals protegits.
- Informe detallat del Servei per a la Conservació de la Biodiversitat a la vista del plànol d'ordenació estructural del PGOU, relatiu a l'oportunitat d'aprofitar la condició de corredor biològic del terme municipal entre la serra Calderona i la serra d'Espadà, que inclou un plànol on s'assenyalen quatre zones:
«Un dels objectius que es proposa en aquest pla general és el de mantenir el corredor biològic entre la serra d'Espadà i la serra Calderona. No obstant això, proposen ampliar el SNU protegit de predomini agrícola i crear un SNU comú sense aparent necessitat.
Aquestes zones d'ampliació de sòls agrícoles, com també la zona de sòl no urbanitzable comú, estan ocupades per vegetació de vocació forestal, amb àrees de pin blanc, matolls escleròfils mediterranis i pastius termomediterranis:
Cod Hab Comunitat
6220 Teucrio pseudochamaepityos-Brachypodietum ramosi
5330 Helianthemo mollis-Ulicetum parviflori Stübing
5330 Querco cocciferae-Lentiscetum Br.Bl.
9540 Pinedes endèmiques de Pinus halepensis
En el cas de sòls no urbanitzables protegits de predomini agrícola els que es pretén és ocupar àrees de vocació forestal amb pendents majors que les àrees agrícoles circumdants. No és un bon criteri el delimitar les àrees forestals per corbes de nivell, com es pretén en alguna zona.
En general per a la conservació de la biodiversitat és més important les àrees de contacte entre ambients distints. És preferible mantenir l'àrea natural [1] encara que mantinga camins laterals per a la comunicació agrícola, exercint com a àrea de contacte entre les àrees de vegetació natural i la vall agrícola.
També haurien de mantenir-se l'àrea natural [3] que s'introdueix entre les zones agrícoles, en compte de limitar-la a les més altes cotes en el límit del terme municipal. Amb això la funció de corredor queda més garantida.
En el cas de la zona [2] s'han escollit, en general, unes corbes de nivell un poc elevades, en desacord amb l'actual distribució de la vegetació. Caldria delimitar el sòl no urbanitzable protegit de predomini forestal per cotes una miqueta més baixes, més pròxim a la distribució de la vegetació natural.
La zona [4] de sòl no urbanitzable comú sembla més dirigida cap a un futur desenvolupament urbanitzable atesa la seua proximitat a la població. Es tracta d'una zona amb un relleu pronunciat que conserva pinades de Pinus Halapensis, aquest sòl comú hauria de mantenir aquestes pinades».
Afeccions legals
1. El terme municipal d'Algar de Palància no es troba inclòs en la delimitació de cap dels espais naturals protegits a la CV, però sí que té la condició de corredor biològic entre la serra de la Calderona i la serra d'Espadà, per la qual cosa aquest territori es pot considerar indirectament afectat pels espais naturals de la serra de la Calderona i serra d'Espadà.
2. En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la xarxa Natura 2000, en el territori d'estudi s'ha designat el lloc d'interés comunitari denominat LIC curs mitjà del riu Palància la delimitació del qual inclou la zona oest del municipi d'Algar de Palància, a un costat i a l'altre del riu. A més, els sòls situats al nord del Palància de predomini forestal han sigut cartografiats com a hàbitats naturals, amb presència d'alguna espècie prioritària encara que amb escassa cobertura.
El Pla general inclou la totalitat de la zona LIC en àrees classificades com a SNU de protecció forestal o de la presa de l'Algar, estant a més bona part dels terrenys sobre els quals es donen hàbitats d'interés comunitaris -alguns dels quals són prioritaris- classificats com a SNU de protecció.
3. Són diverses les taques de sòl forestal cartografiat pel PGOF presents al territori d'estudi, i es poden observar, a més, les grans superfícies transformades al municipi en favor del cultiu de cítrics. La majoria d'aquests sòls han sigut inclosos en el SNU de protecció forestal excepte en la zona de la urbanització Montes del Palancia, on s'ha proposat ampliar el sòl urbanitzable vigent a la tota la unitat ambiental que representa aquest relleu, corresponent-se amb arbratge de caràcter natural en la part alta que alterna amb zones de matoll en el vessant.
4. Després de la consulta de les cartografies oficials i les cartografies temàtiques i estudis integrants dels sistemes d'informació territorial publicades per la CTH, com també els PAT en tramitació i el PATRICOVA, no es detecten altres afeccions al terme municipal.
5. La xarxa hidrogràfica principal al terme municipal està formada pel riu Palància, el qual travessa el terme municipal en direcció NO-SE, al qual s'uneix la rambla d'Azuébar abans d'arribar al nucli de població a l'altura de la presa d'Algar. Des de la presa part la séquia Major de Sagunt en paral·lel al riu Palància, i d'aquesta última, a l'altura del nucli urbà, se separa el ramal de la séquia del Molí que penetra en la població. El límit sud del municipi amb Alfara d'Algímia el forma el barranc d'Arguines i al NE el terme municipal és travessat pel barranc del Rector que descendeix des de la serra d'Espadà.
El pla general classifica com a SNU de protecció el riu Palància i els altres llits com a SNU de protecció de llits de barrancs, i estableix una protecció genèrica fins a la zona de servitud d'aquests.
6. Al terme municipal d'Algar de Palància hi ha un total de 7 camins ramaders classificats, dos dels quals ixen del nucli urbà i creuen la urbanització Montes del Palancia, i són nombrosos els camins rurals i pistes que el travessen, segons s'indica en l'estudi d'impacte ambiental i es grafia adequadament en els plans d'ordenació i informació, on s'inclouen les diverses amplàries legals i has sigut incloses en la categoria de SNU de camins ramaders.
7. Són tres els jaciments arqueològics catalogats a Algar de Palància segons les dades consultades en el web de l'Àrea de Patrimoni Cultural Valencià: aljub d'Alfara, alt del Castellet i c/ Camp de Morverdre, núm. 3; i un BIC en la categoria de monument, corresponent a l'antiga torre defensiva d'Algar de Palància. En la llista d'etnologia de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport figuren els següents: aljub, aljubs d'Algar de Palància, assud d'Algar de Palància, barraca de pedra en sec, basses d'Algar, cementeri, cisterna d'Algar, ruscos de suro, corral Nou, corrals, estació de Renfe, fàbrica de farines Molí de Baix, fàbrica d'algeps, forn de calç, font, església d'Algar de Palància, molí de Dalt, refugi rupestre, torre islàmica d'Algar de Palància.
Els elements patrimonials citats semblen haver sigut recollits en el Catàleg de béns i espais protegits del Pla general. I els jaciments que es recullen en la documentació avaluada, han sigut inclosos en el SNU de protecció de jaciments arqueològics/etnològics, d'acord amb l'annex a l'estudi d'impacte ambiental presentat. No obstant això, no consta en l'expedient d'estudi d'impacte ambiental l'informe favorable als efectes patrimonials del PGOU d'Algar de Palància.
8. La línia fèrria FFCC Central d'Aragó (C-5) travessa el terme municipal de SO a SE encara que sense parada en el baixador del municipi, i a la vora d'aquesta discorre la línia fèrria abandonada de Sierra Menera Ojos Negros. Paral·leles a les anteriors discorre el nou traçat de la carretera CN-225 i de forma més serpejant pel mateix corredor fluvial la carretera VV-6001.
9. Un gasoducte d'Enagás travessa el municipi seguint el corredor fluvial de la vall del Palància en paral·lel a les altres infraestructures lineals.
Consideracions ambientals
El terme municipal d'Algar de Palància es troba clarament caracteritzat en una única unitat fisiogràfica a escala regional, la vall del riu Palància en el sinclinal entre les dues alienacions paral·leles de les serres Calderona i Espadà, que li serveixen de vessants.
A escala local, el municipi es caracteritza pels relleus muntanyosos situats en la meitat nord d'aquest, tan sols interromputs per la rambla d'Azuebar i en la zona més meridional pel barranc del Rector. Mentre que en la meitat sud, únicament en el límit amb Sogorb, destaca el relleu més muntanyós dels paratges del Castellet i la Campana, als vessants més baixos de la qual i entre els tàlvegs se situa la urbanització Montes del Palancia, en un territori envoltat d'infraestructures lineals.
Els usos del sòl dominants són l'agrícola i el forestal, destacant una faixa situada al marge dret del Palància, on l'aprofitament dominant és l'agrícola d'horta tradicional, amb una capacitat agrícola del sòl molt elevada, i les zones de matoll i boscoses al nord del riu.
En els últims anys s'han dut a terme al municipi algunes transformacions agrícoles de terrenys forestals i transformacions de secà a regadiu. Cal assenyalar que estan sotmesos al procediment d'estudi d'impacte ambiental en funció de la seua superfície tant les concentracions parcel·làries de terrenys de cultius de secà, com les transformacions de secà a regadiu i la transformació a cultiu de terrenys naturals, seminaturals o incultes. Atés que en el Pla general s'estableixen usos permesos, compatibles i prohibits en un territori mitjançant la classificació i qualificació del sòl, en aquest procediment d'estudi d'impacte ambiental es valora ambientalment l'aptitud d'una zona o unitat ambiental per a un ús predominantment agrícola o forestal d'acord amb les categories establides en el Pla general, a reserva de la posterior avaluació ambiental dels projectes o activitats que allí es desenvolupen.
Dit d'una altra manera, aquest procediment d'estudi d'impacte ambiental relatiu al PGOU d'Algar de Palància no eximeix que els projectes i actuacions que s'han de desenvolupar al terme municipal, especialment els relatius a les transformacions agrícoles, recollits en el Decret 162/1990, d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, o en la normativa nacional vigent, Reial decret legislatiu 1302/1986, i modificacions, siguen sotmesos al procediment d'avaluació d'impacte ambiental, incloent un estudi d'impacte ambiental específic i concret de cada un d'aquests.
S'han identificat un total de 4 unitats ambientals homogènies, corresponent-se amb les zones de bosc alt, bosc baix, zona antròpica i zones agrícoles, aquesta ultima subdividida en fruiters de secà, cítrics i cítrics amb fruiters de secà.
Així, un de les conflictes que cal assenyalar es correspon a la proposta de classificació com a sòl urbanitzable residencial, sense ordenació detallada, dels terrenys situats a la zona denominada Racó de Marín i, especialment, la denominada la Campana (sector 6). Els esmentats sòls es corresponen amb terrenys forestals amb desigual cobertura forestal i una massa de pineda en bon estat, situats en una zona muntanyosa i elevada amb aflorament de roca i pendents que aconsegueixen el 30%, amb gran incidència visual i un clar impacte paisatgístic sobre el territori. I és que l'ampliació proposada s'estén sobre terrenys considerats no aptes per al desenvolupament urbanístic, i no s'ha valorat tampoc en l'annex que amplia l'estudi d'impacte ambiental l'actuació pel que fa a la pèrdua de vegetació natural, contaminació i recarrega d'aqüífers, erosió actual i potencial, risc d'incendis de caràcter forestal i alteració de l'orografia, etc.
És per això que l'ampliació del sòl urbanitzable vigent en la urbanització Montes del Palancia no ha sigut justificada per l'Ajuntament des de consideracions ambientals, tenint en compte a més que els esmentats sòls no han sigut desenvolupats pel planejament parcial transcorreguts quasi 20 anys des de l'aprovació d'aquests. D'altra banda, en la zona del Racó de Marín i de la Campana no hi ha zones residencials ni nuclis urbans consolidats i el sòl urbà de la urbanització Montes del Palancia tampoc està completament consolidat, en quedar sense edificar un bon nombre de les seues parcel·les.
Mentre que en els terrenys situats a l'est, en la part baixa i més plana fins a la carretera, sí que hi ha alguns habitatges unifamiliars de segona residència o lligades a l'activitat agrària, encara que sobre uns sòls pobres amb una capacitat d'ús agrícola moderada i limitada per l'erosió i les característiques físiques d'aquests.
Respecte al proveïment d'aigua potable, segons el certificat de SEASA com a empresa responsable del servei d'aigua potable i clavegueram al municipi, el proveïment té el seu origen en el pou denominat dels Planets amb un cabal aforat de 3.500 lpm (210 m³/h). No obstant això, en el certificat de la Comissaria a Aigües de la CHX, l'esmentat pou té un aprofitament de regadiu per a 294,50 ha de cítrics i fruiters. En la urbanització Montes del Palancia actualment el proveïment prové d'un altre pou, denominat Pou dels Dolors, situat a Sogorb, del qual no s'aporten més dades.
Segons l'esmentat certificat de SEASA i les dades de l'Ajuntament, s'estima una demanda d'aigua potable de 2.375 m³/dia (100 m³/hora), per a una població potencial prevista de 7.900 habitants en cas de desenvolupar-se per complet les previsions del pla general. I s'informa que en l'actualitat sí que hi ha recursos hídrics per a abastir la demanda prevista. En les conclusions de l'estudi d'impacte ambiental s'afirma que el cabal actual del pou pot proveir una població de 17.500 habitants. I en la documentació tècnica s'afirma que no hi ha problemes pel que fa a la quantitat d'aigua potable requerida, encara que sí quant a la qualitat d'aquesta, amb nivells alts de nitrats.
Respecte de la depuració de les aigües residuals, són tractades actualment en l'EDAR de la partida Regadora d'Enmig, de recent construcció. L'esmentada infraestructura de tractament disposa d'un cabal de projecte de 400 m³/dia, mentre que les dades de funcionament en 2004 estimen un cabal de 120 m³/dia, i inclou un tractament secundari d'aireig prolongat, segons les dades consultades de l'EPSAR.
Pel que fa a la recollida dels RSU, consta en l'expedient el certificat de suficiència per a la gestió en la mancomunitat de La Baronia de l'empresa concessionària del Servei de recollida de RSU i transport per al tractament d'aquests en planta de transferència de Sogorb encara que no s'indica la destinació final d'aquests.
L'estudi d'impacte ambiental identifica i valora la majoria dels impactes com a positius, proposant inicialment mesures correctores únicament contra les accions negatives detectades, a dir, la qualitat l'aire, el polígon industrial i l'abocador, aspecte aquest últim que ha de tractar-se d'un error ja que en la documentació tècnica presentada no s'ha delimitat cap zona per a albergar un abocador, independentment del tipus de residus que s'ha d'eliminar, que en el cas de RSU ha d'ajustar-se necessàriament al que estableix el Pla zonal de la zona V-VIII del PIR, mentre que la gestió dels residus inerts és de competència municipal. Pel que fa a l'esmentat polígon industrial, s'entén que es refereix al SNU comú amb ús industrial, ordenat en la MP 1 de les normes subsidiàries, regulat a l'empara de l'article 18 de la Llei del SNU, i que disposa de DIA de data 5 de març de 1998.
Posteriorment, amb data 24 de juliol de 2005, s'ha presentat un annex a l'estudi d'impacte ambiental a fi d'esmenar les deficiències informades pel Servei d'estudi d'impacte ambiental. En el punt 4 de l'annex es redacten una sèrie de criteris per a preservar principalment del procés urbanitzador, en funció dels valors o riscos ambientals que presenten. Encara que la denominació no resulta molt encertada, els criteris exposats equivalen d'alguna manera a una possible proposta de mesures correctores, apartat aquest que és part integrant de tot l'estudi d'impacte ambiental. Tampoc s'ha remés un PVA entés com a tal.
Consideracions jurídiques
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
3. L'article 8.3 c) del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica de Territori i Medi Ambient la competència sobre avaluació d'impacte ambiental.
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent:
Declaració d'impacte ambiental
1. S'estima acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Projecte del pla general d'ordenació urbana d'Algar de Palància, promogut per l'Ajuntament d'Algar de Palància, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.
2. Se supedita l'execució del projecte esmentat al compliment dels condicionants següents:
2.1. En compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, haurà d'obtenir-se informe favorable de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià. En el cas que l'esmentat informe resulte desfavorable, així haurà d'entendre's també el sentit d'aquest informe.
2.2. S'haurà d'establir en les DEUT la necessitat d'esgotar completament el sòl urbanitzable residencial abans de considerar l'opció de reclassificar un sòl no urbanitzable comú i delimitar nous sectors per a un ús residencial mitjançant actuacions integrades.
2.3. La delimitació del sector 6 s'haurà de modificar conforme al sòl classificat com a sòl urbanitzable en les normes subsidiàries vigents, i podrà ampliar-se cap a l'est tenint en compte la zona de servitud de la carretera (annex 1). No es considera ambientalment acceptable l'ampliació del sector 6 cap al sud sobre terrenys forestals en vessant i fins al barranc d'Arguines.
2.4. Per tant, pel que fa a la urbanització Montes del Palancia (sectors 5, 6 i 7):
- S'haurà de modificar la seqüència dels diferents sectors residencials, i es vincularà el desenvolupament del sector 7 i el sector 6 de manera que siguen posteriors en la seua execució al sector 5, a més de modificar-se les corresponents fitxes de gestió.
- La pineda de la part alta del sector 6, com el del sector 5 (clau F1), haurà de ser preservada del desenvolupament urbanístic i prohibida, en tot cas, qualsevol tipus de transformació de la massa de pineda i la cobertura forestal segons pla de l'annex 1, sent possible la classificació d'aquesta com a ZV però mantenint el caràcter natural de la pineda i les pistes forestals per a recorreguts de vianants.
La delimitació cartografiada en l'annex 1 la conformarà en els trams on ja hi ha una pista un camí, i en tot el perímetre una franja vessant avall de protecció contra incendis forestals de 25 metres d'amplària que separe la zona edificada (límit de parcel·la) de la forestal, permanentment lliure de vegetació baixa i arbustiva, i si és el cas amb l'estrat arbori fortament aclarit i podat fins a 1/3 de l'alçària total de cada peu.
- Els sectors 6 i 7 delimitats d'acord amb les normes subsidiàries vigents o a l'annex 1 adjunt, es consideren ambientalment acceptables amb els condicionants que es llisten a continuació, a incloure en la fitxa de planejament i gestió de cada sector, i que s'han de desenvolupar pel pla plarcial corresponent:
- L'ordenació dels espais lliures del sector haurà de ser conforme amb l'apartat anterior d'aquest condicionant.
- La tipologia d'edificació haurà de ser majoritàriament la residencial unifamiliar aïllada (CU), amb els paràmetres següents: la grandària mínim de parcel·la edificable s'establirà en 600 m², amb un màxim de dues plantes i una ocupació màxima del 33.33% (conforme al capítol VII, secció 6ª de les normes urbanístiques: residencial unifamiliar en urbanització Montes del Palancia: aïllada en sòl urbà).
- La tipologia del residencial en fila/adossat (B) i la residencial plurifamilar tipologia en bloc (C) només es permetrà a les zones baixes (amb pendent inferior al 10%) i lliures de vegetació arbòria, amb les alçàries previstes.
- S'hauran de mantenir els elements vegetals que componen les masses arbòries existents, integrant-les en l'ordenació detallada en els espais lliures públics i privats.
- El projecte d'urbanització haurà d'incloure mesures per a la integració paisatgística on s'indiquen, almenys, els moviments de terres i les espècies que seran utilitzades en la revegetació i restauració de talussos. Shauran d''incloure també els sistemes de reg triats i la procedència de l'aigua potable i de reg per a la urbanització.
2.5. Es considera necessari, per a aconseguir l'objectiu de mantenir el corredor biològic entre la serra d'Espadà i la serra de la Calderona, ampliar les superfícies classificades com a SNU protegit de predomini forestal, sense perjudici dels usos agrícoles actuals legalment establits, d'acord amb el següent (s'hi adjunta plànol com a annex 2. La toponímia conforme al visor cartogràfic de la CTH):
- En la zona denominada Collado Royo al nord-oest del terme municipal, la protecció forestal s'haurà d'ampliar al voltant de l'existent en detriment del sòl protegit de predomini agrícola, cap a l'oest fins als terrenys classificats com a SNU de protecció de la presa de l'Algar; i al llarg del camí ramader assegador de la Pista de Chavas, entre el Racó de Mateu i el Racó de la Torre. Al nord-est d'aquest camí ramader en direcció a la zona agrícola denominada el Caragol, s'haurà d'ampliar al sòl forestal en la part baixa de la zona del Rovell, zona [1].
- En la zona [2] denominada Racó de Maria i Les Llomes a l'est del terme municipal a la vora del riu Palància, s'haurà d'ampliar la protecció forestal fins a les cotes més baixes i d'acord amb la vegetació de caràcter natural que presenten aquests terrenys.
- Al nord del municipi a la muntanyeta de Pare Ramon a la vora del cami d'Escales, zona [3], haurà d'ampliar-se la protecció per motius forestals a fi de mantenir el caràcter natural i la cobertura forestal dels sòls forestals en vessant.
- Finalment, a la zona de la Porca al sud del Racó de la Torre, zona [4], classificada com a SNU comú amb clau E01, on està previst segons sembla la construcció d'un centre per a la tercera edat, haurà d'establir-se la protecció de les masses de pi blanc que quedaran així preservades de qualsevol tipus de transformació, urbanística o edificatòria, que altere la pinada. En cas de modificació puntual del pla general, aquesta haurà d'establir entre els seues objectius mesures concretes per a mantenir i conservar la pinada i integrar-la en el projecte que desenvolupe aquests sòls dotacionals.
2.6. Pel que fa a les normes urbanístiques:
- Pel que fa a la protecció dels camins ramaders i el règim general d'usos establit per a aquesta zona d'ordenació urbanística, clau E6 (article 9.7.2), l'ús dominant establit com a viari haurà d'adequar-se de manera que es mantinga no sols la integritat superficial dels camins ramaders, sinó que es garantisca l'ús legal d'aquests d'acord amb la Llei 3/1995, de camins ramaders.
- Les xarxes de sanejament als nous sòls urbanitzables s'hauran de definir com a separatives i l'abocament a la xarxa de clavegueram municipal s'haurà de regir pel model d'ordenances elaborat a aquest efecte per l'entitat de sanejament i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies o per aquells condicionants més restrictius que establisca l'EDAR que realitza el tractament de les aigües residuals, a falta d'una ordenança municipal pròpia (article 12.2.4).
- El perímetre de protecció per a les captacions d'aigua potable s'haurà d'establir en 300 m (article 13.1.5).
2.7. L'Ajuntament haurà de remetre a l'Àrea d'Avaluació Ambiental, en el termini de tres mesos, una proposta definitiva de mesures correctores i un pla vigilància ambiental, que s'ajuste al que preveu l'article 11 i 12 del Decret 162/1990.
3. Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
4. Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
València, 30 de novembre de 2006.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.