Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 7845, del 05-08-2016 (2016/5699)

RESOLUCIÓ de 6 de juliol de 2016, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 50/15-AIA Rossell.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   7845

Data del DOGV
:   05-08-2016

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2016/5699


Data del document
:   06-07-2016

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 6 de juliol de 2016, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 50/15-AIA Rossell. [2016/5699]  
De conformitat amb l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 50/15-AIA Rossell.  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 50/15-AIA.  
Títol: Ampliació d'explotació avícola d'engreixament de titots.  
Promotor: Alberto Niñerola Gavaldá.  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Rossell.  
Ref. Òrgan substantiu: 321/15 llicència ambiental.  
Localització: parcel·les 908 i 909 del polígon 20 (partida Molloneres), terme municipal de Rossell (Castelló).  
  
Descripció del projecte  
1r. Objecte del projecte:  
L'objecte del projecte és la sol·licitud de llicència ambiental, d'acord amb la Llei 6/2014, de prevenció, qualitat i control ambiental d'activitats a la Comunitat Valenciana, per a una ampliació d'una explotació avícola d'engreixament de titots ubicada en la localitat de Rossell,província de Castelló.  
2n. Descripció del projecte segons la documentació aportada:  
El projecte consisteix en l'ampliació d'una explotació ramadera existent dedicada a l'engreixament de titots, que es troba inscrita en el REREGA amb el número ÉS120960000024.  
Actualment, l'explotació té una capacitat total de 20.000 places d'engreixament, distribuïda en 2 naus amb una capacitat de 10.000 places cada una. L'ampliació suposa l'edificació d'una nau amb 10.000 places d'engreixament addicionals i unes sitges per a donar-hi servei.  
L'explotació s'ubica en les parcel·les 908 i 909 del polígon 20 de la localitat de Rossell, partida «Molloneres». S'accedeix a l'explotació des de la carretera local CV-100 en el tram que connecta les poblacions de Rossell i San Rafael del Río.  
Les parcel·les tenen la qualificació de sòl no urbanitzable comú i ocupen una superfície total de 21098 m².  
  
 EDIFICI Superfície ocupada Superfície construïda  
A Nau engreixament núm.1 1.560,00 m² 1.560,00 m²  
B Nau engreixament núm.2 1.560,00 m² 1.560,00 m²  
C Caseta-Barraca 52,00 m² 52,00 m²  
D Magatzem utillatges 56,00 m² 56,00 m²  
E Depòsit aigua 32,00 m² 32,00 m²  
F Oficina-WC-Vestuari 37,00 m² 37,00 m²  
G Sitges de pinso naus 3-9 61,63 m² 18,63 m²  
H Depòsit G.L.P. 8,00 m² -  
Superfície construïda actual 3.323,63 m² 3.315,63 m²  
Ampliació Explotació  
J Nau engreixament NÚM.3 1.540,00 m² 1.540,00 m²  
G Sitges de pinso nau 3 8,00 m² 8,00 m²  
K Gual sanitari 12,00 m² -  
Superfície construïda final 4.883,63 m² 4.863,63 m²  
  
  
La nau projectada (nau 3), que albergarà una xicoteta sala de control, tindrà forma rectangular, amb unes dimensions de 110 m de llarg per 14 m d'ample, i es construirà alineada en bateria amb les dues naus existents. Les instal·lacions generals preexistents (magatzem, oficina, neteja i vestuari) es consideren suficients per a donar servei a l'explotació amb l'ampliació proposada.  
La nau s'executarà amb estructura metàl·lica, tancaments amb obra de fàbrica de bloc esquerdejat en ambdós cares amb morter de ciment, i coberta a base de xapa prelacada amb poliuretà projectat en la cara interior. Per davall de les corretges i subjecte a les llindes, s'instal·larà un plafó sandvitx d'alumini amb 50 mm de grossària de poliuretà expandit. La solera es realitzarà a base de formigó hidròfug de 10 cm de grossària, amb una làmina impermeabilitzant inferior de polietilé de 700 galgues.  
  
Tant les naus existents com la nau projectada disposen de portes d'accés per a la recepció i expedició d'aus, la retirada de gallinassa, el buit sanitari i altres operacions.  
A) Instal·lacions:  
Tanca: tota l'explotació es troba tancada perimetralment amb malla metàl·lica de simple torsió, d'1,50 m d'alçada, amb pilars d'acer galvanitzat cada 3 m, per a la protecció contra agents transmissors de malalties. Es disposa de porta de 2 fulles abatibles per a l'accés a l'explotació.  
  
Gual sanitari i sistemes per a evitar la transmissió de vectors: es projecta instal·lar un equip de neteja d'aigua d'alta pressió equipat amb llança al costat de la porta d'accés a l'explotació per a la neteja i desinfecció de les rodes dels vehicles que accedisquen a la granja. Així mateix, en les portes d'accés a cada nau s'executaran pediluvis per al calçat del personal.  
Tant les naus existents com la projectada disposaran de malles ocellaires en totes les finestres.  
Control ambiental de les naus: es disposa d'un sistema per a la calefacció de les naus a l'hivern, a base de pantalles tèrmiques de radiació. El combustible emprat és gas propà, es disposa d'un depòsit de GLP.  
  
Les naus d'engreixament compten amb ventilació forçada mitjançant extractors. Hi ha gestió climàtica ambiental de l'interior de les naus, amb obertura mecanitzada de les finestres.  
Subministrament d'aigua: l'aigua potable procedeix d'una xarxa municipal desenvolupada per l'Ajuntament de Rossell per a abastir les instal·lacions ramaderes a partir d'una derivació de l'embassament d'Ulldecona.  
L'explotació disposa d'un depòsit tancat, de 80.000 litres de capacitat, que inclou un equip de clorar per a garantir la potabilitat de l'aigua. Des d'aquest depòsit parteix una xarxa interna amb derivacions a les naus d'engreixament, i des de la qual s'executarà una nova connexió per a la nova nau.  
Electricitat: la granja s'abasteix d'energia elèctrica des d'una connexió procedent d'un centre de transformació propietat de la companyia subministradora, ubicat a uns 350 m del límit oest de la parcel·la 909.  
  
Alimentació. Cada una de les naus d'engreixament disposa de 2 sitges per a l'emmagatzemament de pinso de 15 tones de capacitat cada una. Les sitges corresponents a la nova nau d'engreixament s'ubicaran en els seus extrems, seran accessibles des del camí adjacent per a descàrrega del pinso sense necessitat d'accedir a l'explotació. Des de cada una de les sitges parteixen els sistemes d'alimentació automàtics mitjançant caragols infinitat de polietilé.  
B) Procés productiu:  
L'activitat s'exerceix en règim d'integració mitjançant contracte amb empresa integradora. El sistema de producció és el conegut com «tot dins-tot fora». El període d'engreixament és de 90-100 dies, amb una producció de 2,7 colles de titots per any. Les aus arriben amb un pes de 250 g i se'n van amb un pes de 6 kg en el cas de les femelles i 10-12 kg en el cas dels mascles.  
Els titots es criaran sobre jaç de borumballa de fusta o de pellorfa d'arròs,de 7-10cm de grossària, que es retirarà després de cada cicle d'engreixament. Aquest jaç, junt amb als excrements dels titots, constituirà la gallinassa generada en l'explotació, es retirarà després de cada cicle d'engreixament, i es tractarà amb superfosfat de calç (absorbent i desodoritzant).  
Després de cada cicle productiu, una vegada retirada la gallinassa, es realitzarà el buit sanitari. S'aplicarà un desinfectant a base d'amoni quaternari polvoritzat a pressió. Aquesta desinfecció es complementarà en les soleres de les naus amb una dissolució de sosa càustica al 10 %.  
C) Consums:  
- Pinso: el consum mitjà de pinso és de 7,5 kg/titot i cicle, és a dir, 22.5000 kg/cicle. El pinso s'emmagatzemarà en les 6 sitges disponibles, la qual cosa suposa una autonomia de 24 dies.  
- Jaç: en tota l'explotació s'utilitza un total de 32.620 kg jaç/cicle.  
  
- Aigua: l'aigua consumida en l'explotació es destina a beguda dels titots, a la neteja de les instal·lacions i ús sanitari del personal, amb un consum anual de 4509 m³en base als consums de referència indicats en la guia de MTD del sector d'avicultura de carn editada pel ministeri de Medi Ambient, Rural i Marí l'any 2006.  
- Aigua consumida pels titots: 4.200 m³  
- Aigua de neteja: 291 m³  
- Aigua sanitària: 18 m³.  
En la nova nau el sistema de subministrament d'aigua als titots és mitjançant línies d'abeuradors de cassoleta de baixa densitat.  
- Electricitat:  
El consum d'energia en l'explotació té els usos següents:  
  
Maquinària Consum (W)  
Distribució de pinso 8.832 W  
Obertura mecanitzada de finestres 1.472 W  
Extractors de ventilació 11.408 W  
Il·luminació 6.066 W  
Altres usos 2.000 W  
Total potència instal·lada 29.778 W  
  
  
Es considera un coeficient de simultaneïtat del 33 %, per la qual cosa la potència demanada per l'explotació és de 9,83 KW. L'actual potència contractada amb la companyia subministradora és de 10 KW, suficient per a garantir l'abastiment de les necessitats elèctriques de l'activitat després de l'ampliació proposada.  
També es consumeix gas propà per a la calefacció de les naus quan l'arribada dels titots nounats coincideix amb l'hivern. El consum anual estimat és de 42138 kWh d'energia tèrmica.  
D) Gestió de la gallinassa.  
La quantitat de gallinassa generada en l'explotació s'estima en 22 Kg/plaça i any, la qual cosa suposa una producció total de 660 t/any una vegada estiga en funcionament l'ampliació proposada.  
No està prevista la realització de femer, perquè en cap moment s'arreplega la gallinassa a l'exterior de les naus. Al contrari, després de cada colla de titots, la gallinassa es retira íntegrament i es carrega directament al vehicle del transportista autoritzat des de les naus.  
En l'EIA s'indica que la gallinassa produïda per l'explotació es retirarà, després de cada cicle de producció, per l'empresa Basculantes Especiales, SL, que al seu torn transportarà el producte a la seu d'Hortaliza la Marina, SL, per a la seua aplicació com a fertilitzant agrícola.  
E) Gestió d'altres residus  
- Cadàvers: considerant una mortalitat mitjana de l'1,5 % en cada cicle i un pes mitjà de 6 kg per cadàver, la producció de cadàvers a l'any serà de 1.215 (7.290 kg de carn).  
L'explotació disposa d'un depòsit estanc homologat on s'emmagatzemen els cadàvers fins a la seua retirada per la «Associació d'Usuaris de Casetes de Recollida de cadàvers de la província de Castelló».  
- Residus de tractaments: per a la gestió de residus procedents de tractaments veterinaris, tractaments de neteja i desinfecció i tractaments de la gallinassa es disposarà de contenidors homologats que es retiraran i substituiran periòdicament pel gestor autoritzat ACRIPORTE.  
  
- Residus d'il·luminació: els residus d'il·luminació (bàsicament tubs fluorescents) es retiraran per l'instal·lador electricista en el moment de la seua substitució.  
F) Aigües residuals:  
D'acord amb el projecte, les aigües de neteja de les naus queden a l'interior d'aquestes, que disposen d'un rastell perimetral de formigó armat de 40 cm d'alt, que evita fugues de dejeccions líquides a l'exterior.  
Les aigües sanitàries generades en els lavabos de l'explotació (uns 18 m³/any) es depuraran mitjançant un depòsit decantador de sòlids i depòsit dotat de filtre biològic, i es retiraran periòdicament els fangs generats en el depòsit decantador.  
Les aigües pluvials arreplegades sobre les cobertes de les naus aboquen directament al sòl de la parcel·la sense escolaments.  
G) Emissions a l'atmosfera: gasos. Olors. Sorolls.  
- Gasos. La majoria dels gasos produïts en l'activitat es generen com a conseqüència de processos naturals com el metabolisme animal i la degradació de la gallinassa. No obstant això, no és possible mesurar-los ja que no estan canalitzats. En la documentació es realitza una estimació de les emissions a l'atmosfera generades per l'activitat, basada en la guia de millors tècniques disponibles del sector de l'avicultura de carn, editada pel Ministeri de Medi Ambient i Medi Rural i marí en 2010:  
Amoníac: 11.232 Kg/any.  
Metà: 2.980 kg.  
Òxids nitrosos: 1.200 Kg/any.  
- Olors. L'olor és l'impacte més directament perceptible de tots els que es produeixen en l'explotació avícola i, per tant, és la principal font de molèsties a les poblacions pròximes. En aquest cas, la grandària de l'explotació i la seua distància als cascos urbans més pròxims garanteixen l'absència de molèsties per olors a la població.  
- Sorolls. El projecte inclou un annex d'estudi acústic en què les fonts generadores de soroll es resumeixen en els motoreductors dels sense fi del sistema d'alimentació, els extractors per a ventilació forçada i els mecanismes d'elevació de les finestres, així com els mateixos animals.  
L'estudi acústic conclou que el nivell d'immissió sonora procedent de l'explotació ramadera en els habitatges més pròxims del nucli urbà de Rossell no assolirà els nivells màxims establits per la legislació.  
  
D'altra banda, d'acord amb la documentació aportada, cada cinc anys es realitzarà una auditoria acústica a fi de comprovar que no se superen els nivells sonors en els punts on se situa el receptor més pròxim, és a dir, en el perímetre de la instal·lació. Les auditories es realitzaran per una entitat col·laboradora en matèria de contaminació acústica.  
  
  
Tramitació administrativa  
L'expedient s'inicia el 13 de maig de 2015, amb la recepció d'un escrit de l'Ajuntament de Rossell en què sol·licita l'emissió de la declaració d'impacte ambiental del projecte d'ampliació d'explotació avícola d'engreixament de titots. L'escrit adjunta projecte tècnic i estudi d'impacte ambiental, així com documentació administrativa relacionada, resultat de la informació pública de l'expedient i certificat de compatibilitat urbanística.  
El 17 d'agost de 2015 la Direcció Territorial d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient de Castelló remet annex complementari a l'EIA presentat pel promotor.  
Detectada al·lusió en la documentació aportada a un informe del qual no hi ha còpia en el Servei d'Avaluació Ambiental, l'1 de març de 2016 se sol·licita còpia de l'informe l'Ajuntament de Rossell.  
  
Finalment, el 15 de març de 2016 l'Ajuntament de Rossell remet una còpia de l'informe requerit.  
  
Tràmit d'informació pública  
El tràmit d'informació pública del projecte es va dur a terme mitjançant la inserció de l'anunci de l'edicte de l'Ajuntament de Rossell en el butlletí oficial de la província de Castelló núm. 27, de data 3 de març de 2015.  
El certificat d'informació pública, de data 15 d'abril de 2015 i firmat digitalment pel secretari de l'Ajuntament amb el vistiplau de l'alcalde, indica que transcorregut el termini d'informació pública (30 dies hàbils) no s'han presentat al·legacions.  
  
Informes considerats.  
En l'avaluació ambiental de l'activitat de referència, s'han considerat els informes dels següents organismes competents:  
- Certificat de compatibilitat urbanística de l'Ajuntament de Rossell, emés el 31 de juliol de 2014.  
- Informe de valoració de la incidència de l'activitat sobre matèries de competència municipal de 15 d'abril de 2015, firmat pel secretari de l'Ajuntament de Rossell amb el vistiplau de l'alcalde.  
- Informe de la Direcció Territorial de Castelló de la Conselleria de Presidència i Agricultura, Pesca, Alimentació i Aigua, emés el 10 de juny de 2014.  
L'informe municipal de valoració de la incidència de l'activitat després d'una sèrie de consideracions respecte a les característiques tècniques de l'explotació, inclosa la presència en l'entorn d'explotacions anàlogues que pogueren provocar efectes additius, analitzades les mesures correctores propostes, emet informe favorable a la concessió de la llicència.  
La Direcció Territorial d'Agricultura de Castelló, a consulta de l'Ajuntament de Rossell quant a la possibilitat d'ampliar l'explotació avícola, es reafirma en el caràcter favorable de dos informes anteriors (de dates 14 de maig de 2012 i 22.06.2012) sempre que, entre altres condicionants de tipus administratiu, l'ampliació es realitze dins dels límits de la tanca perimetral de l'explotació actual.  
  
Consideracions ambientals  
1r L'activitat s'exerceix en sòl no urbanitzable comú i, d'acord amb el certificat de compatibilitat urbanística, de 31 de juliol de 2014, firmat pel secretari de l'Ajuntament de Rossell amb el vistiplau de l'alcalde, l'ampliació d'activitat proposada és compatible amb el planejament vigent.  
2n L'ampliació proposada es manté dins dels límits del tanca perimetral existent.  
3r Contrastada la parcel·la on s'ubica el projecte amb la informació subministrada per la cartografia disponible en la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, s'observa que:  
- Les parcel·les on s'ubica el projecte no es troben sotmeses a cap tipus de risc, ni d'inundació, ni de lliscament o despreniment. Tampoc hi ha afeccions territorials derivades de la proximitat d'elements naturals.  
- Sí que hi ha afecció territorial derivada del fet de confrontar l'explotació amb la carretera de la Comunitat Valenciana CV-100 (CS-V-3001), la titularitat de la qual correspon a la Diputació de Castelló.  
- La ubicació de l'actuació no es troba en l'àmbit de cap figura de protecció arreplegada en la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana. La figura de protecció més pròxima és la zona d'especial protecció per a les aus (ZEPA) «L'Alt Maestrat, Tinença de Benifassà, Turmell i Vallivana», a una distància aproximada de l'explotació d'1 km. Atés que l'explotació es dedica a la cria d'aus, s'haurà de considerar la no propagació d'epizoòties que pugen afectar la ZEPA immediata.  
  
- Tampoc s'ha localitzat, d'acord amb el banc dades de la biodiversitat, cap espècie de flora o fauna protegides als voltants de la ubicació de l'activitat.  
- L'emplaçament del projecte no afecta terreny forestal d'acord amb el pla d'acció territorial forestal de la Comunitat Valenciana (PATFOR).  
  
- Finalment, la localitat de Rossell no està inclosa entre els municipis designats com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries.  
L'explotació s'ubica a una distància aproximada de 1.000 m del nucli urbà de Rossell, la població de la qual no arriba als 2.000 habitants (d'acord amb les dades del padró a 1 de gener de 2015 la població censada en el municipi de Rossell és de 1.020 habitants). Així, d'acord amb el criteri d'emplaçament establit en l'article 53 de la Llei 6/2003, de ramaderia de la Comunitat Valenciana, la distància a la població és suficient. Ha d'assenyalar-se que l'esmentat article està derogat per la Llei 10/2012 de mesures fiscals, de gestió administrativa i financera i d'organització de la Generalitat. No obstant això, i en absència d'una altra referència legal en aquest sentit en matèria ramadera, als efectes d'avaluació ambiental de projectes, el criteri és continuar considerant les distàncies indicades en l'esmentat article 53.  
Quant a distàncies a altres explotacions ramaderes, encara que en l'informe tècnic de l'ajuntament s'indica la presència a una distància de 300 m d'una explotació avícola, ni l'esmentat informe de l'Ajuntament, ni la Direcció Territorial d'Agricultura de Castelló objecten respecte d'això.  
4t Els principals aspectes mediambientals del projecte són:  
A) Producció de gallinassa. Afecció a aqüífers per infiltració, o a aigües superficials i sòl per escolament.  
La gallinassa, aplicada al sòl de forma racional, és una important esmena orgànica, que augmenta la fertilitat dels sòls. Al contrari, si la dosi emprada és excessiva, pot suposar una important font de contaminació dels sòls.  
El procés de gestió de la gallinassa en l'explotació és el següent: després de cada cicle productiu, es buiden les naus,es carrega la gallinassa sobre el vehicle de l'empresa Basculantes Especiales, SL, amb la qual es té contractada la retirada. La destinació final de la gallinassa és el seu ús com a adob orgànic en camps agrícoles de la societat Hortaliza la Marina, SL.  
La documentació aportada inclou còpia del contracte de retirada amb Basculantes Especiales, SL, i declaració d'ús de la gallinassa com a fertilitzant agrícola per la societat Hortaliza la Marina, SL, en què indica que es coneix la normativa d'aplicació agrícola del producte. Ambdós documents especifiquen que es refereixen a la gallinassa produïda en l'explotació del titular, mencionant expressament el seu emplaçament.  
  
Comprovat en el registre SANDACH, l'empresa Basculantes Especiales, SL, està inscrita amb el codi T48407076, i està autoritzada com a transportista.  
Es considera adequat i prou acreditat el sistema de gestió de la gallinassa produïda en l'explotació.  
B) Cadàvers, residus de tractaments veterinaris i de buit sanitari i altres residus:  
- Cadàvers. La gestió de baixes de l'explotació consisteix en el seu emmagatzemament en un depòsit estanc homologat, i la seua arreplega pel gestor autoritzat.  
El gestor contractat és l?«Associació d'Usuaris de Casetes de Recollida de cadàvers de la província de Castelló». El contracte de gestió cobreix la capacitat actual de l'explotació, de 20.000 titots. No obstant això, entre la documentació aportada ?s inclou compromís d'ampliació de contracte per a cobrir la capacitat resultant després de l'ampliació de l'activitat proposada.  
- Residus de tractaments veterinaris i de tractaments de buit sanitari. En l'exercici de l'activitat es produiran residus procedents dels distints tractaments veterinaris aplicats sobre les aus, així com generats en els procediments de desinfecció realitzats en els buits sanitaris entre colles de titots.  
Per a la gestió d'aquests residus es disposarà de contenidors homologats que es retiraran i substituiran periòdicament pel gestor autoritzat ACRIPORTE, associació de criadors de porcí de Terol, amb número d'autorització de gestió de residus AR-GRP-45.  
Per a acreditar aquest punt, el titular aporta certificat del president d'Acriporte de compromís de gestió dels residus zoosanitaris generats en l'explotació.  
Des del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental s'ha constatat que ACRIPORTE és una empresa radicada a La Codoñera (Terol), autoritzada per la Direcció General de Qualitat Ambiental del Govern d'Aragó per a la gestió de residus perillosos amb el número d'autorització indicat en la documentació aportada.  
En conseqüència, es considera adequada la gestió realitzada sobre aquest tipus de residus.  
C) Aigües residuals.  
- Aigües de neteja: el projecte explica que, per a evitar fugues de dejeccions líquides a l'exterior i retindre les aigües de neteja de les naus, aquestes disposen d'un rastell perimetral de 40 cm d'alt. D'altra banda, les necessitats aigua per a aquesta operació són mínimes perquè es realitza neteja a pressió.  
Es considera que no es produiran fugues de dejeccions líquides a l'exterior, perquè la humitat d'aquestes és absorbida pel jaç. D'altra banda, encara que efectivament és prioritari que les aigües de neteja no isquen de la nau, es considera que un rastell elevat no és el sistema adequat per a aconseguir aquest fi, perquè dificulta l'accés de les màquines per a retirada de la gallinassa.  
Al contrari, es considera un sistema més oportú la realització d'unes reixetes a l'entrada de les naus per a arreplegar el possible excés d'aigua de neteja que puga vessar-se i fluir cap a l'exterior. Aquestes reixetes conduirien l'efluent contaminant a un depòsit estanc per a la posterior retirada per gestor autoritzat, aportant contracte per a justificar aquesta alternativa.  
Així mateix, i ja que la naturalesa de les aigües és semblant, seria admissible plantejar la conducció de l'excés d'aigües de neteja al depòsit inicial de tractament d'aigües sanitàries.  
- Aigües sanitàries: d'acord amb el projecte, les aigües sanitàries generades en l'explotació es depuraran mitjançant un depòsit decantador de sòlids i depòsit dotat de filtre biològic, retirant periòdicament els fangs generats en el depòsit decantador.  
En un altre apartat de la documentació s'indica que l'empresa gestora que retira els fangs és Limpiezas Senar, SL, amb un freqüència d'arreplega anual.  
Comprovada en la pàgina web de la Direcció General de Qualitat Ambiental que l'empresa Limpiezas Senar, SL, disposa de l'autorització 1835/T02/CV, que la faculta per al transport de residus no perillosos a la Comunitat Valenciana.  
No obstant això, es requereix acreditació documental d'aquest punt mitjançant aportació de còpia de contracte d'arreplega amb el gestor autoritzat.  
D) Afecció a la qualitat atmosfèrica:  
D-1) Emissió de gasos. Les principals emissions a l'atmosfera generades en una explotació d'aus d'engreixament consisteixen en amoníac, òxid nitrós i metà procedents del maneig de la gallinassa. En l'explotació s'adopten les dades d'emissions establits en la guia de millors tècniques disponibles.  
Així mateix, es produeixen emissions a l'atmosfera derivades del trànsit de vehicles de motor, així com de la combustió per a la calefacció de les naus. S'haurà d'incloure en el programa de vigilància ambiental l'adequat manteniment de maquinària i vehicles de l'activitat.  
D-2) Emissió de partícules en suspensió. En les explotacions avícoles intensives es generen partícules en suspensió, procedents principalment del llit dels animals, del pinso i dels mateixos animals. Aquestes partícules poden transportar-se per l'aire, afectant la població i depositant-se sobre la vegetació.  
Les sitges d'emmagatzemament de pinso són tancades, així com el sistema de distribució (caragols sense fi), per la qual cosa les pèrdues en el procés de distribució no es consideren significatives. La major font de dispersió de partícules és el transport de material per a la realització del llit dels animals i per a la retirada de la gallinassa. En conseqüència, s'ha de procurar que els vehicles que realitzen els transports porten la càrrega coberta, a fi de minimitzar la dispersió de partícules.  
  
D-3) Emissió de soroll. Les consideracions i càlculs en matèria acústica realitzats en la documentació aportada es consideren adequats i suficients per a garantir que no se superen els nivells d'emissió sonors establits per la llei.  
En tot cas, la detecció, en les auditories acústiques quinquennals, d'eventuals superacions dels límits màxims suposaria l'adopció de mesures correctores.  
D'altra banda, en el programa de vigilància ambiental s'hauria d'incloure un apartat dedicat al manteniment de la maquinària per a optimitzar el seu funcionament i evitar nivells sonors excessius.  
E) Consums de recursos naturals: l'increment més significatiu de consum de recursos naturals derivat de l'ampliació proposada es dóna en l'aigua i en l'energia.  
No obstant això, no es requereix ampliar les instal·lacions per a garantir el subministrament, i els consums previstos són raonables per a l'activitat.  
F) Paisatge: impacte visual.  
L'ampliació proposada no suposa variació de la tanca perimetral, la nova nau s'edificarà en paral·lel amb les existents i no suposa una major alçada de carener, per la qual cosa la visual des de la carretera d'accés es mantindrà inalterada.  
A més, a fi d'anivellar el terreny on s'emplaçarà la nova nau, es realitzarà un desmunt de prop d'1,40 m d'alçada en el lateral nord de la parcel·la, per la qual cosa la nau no estarà a alçada superior que les existents.  
L'acabat exterior dels tancaments laterals, en gris, es considera adequat. No obstant això, el granat «Bordeus» triat per a la coberta s'estima una opció discordant amb l'entorn cromàtic de l'activitat. En conseqüència, es recomana buscar una alternativa diferent per al color de la coberta de la nau, en la gamma de grisos i ocres.  
  
G) Moviments de terra.  
El desmunt que requereixen les obres per a anivellar el terreny on s'emplaçarà la nau 3 suposa 2 afeccions inexistents amb l'activitat actual:  
- Es produirà un excedent de terres procedents del desmunt, el volum del qual no s'indica en la documentació aportada. Aquest excedent no ha d'abandonar-se, sinó que ha de gestionar-se adequadament.  
- El talús resultant del desmunt haurà de tindre un pendent adequat para evitar processos erosius.  
5é L'estudi d'impacte ambiental del projecte no inclou el preceptiu programa de vigilància ambiental.  
Es requereix l'elaboració d'un programa de vigilància ambiental que incloga determinades operacions periòdiques per a garantir el compliment de les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental i, si és el cas, detectar impactes no previstos. En concret, es considera que s'haurà de:  
- Comprovar l'estat de la fossa sèptica i el nivell de fangs en aquesta.  
- Comprovar l'estat del contenidor d'emmagatzemament de cadàvers.  
- Comprovar l'estat de menjadors i abeuradors i la situació sanitària de les aus.  
- Revisar l'estat de la tanca perimetral i de les malles ocellaires de les finestres.  
- Comprovar que els camions que transporten el material per al jaç, i els que retiren la gallinassa, porten la càrrega coberta.  
- Controlar l'accés de personal alié a l'explotació.  
Així mateix, s'ha de crear un arxiu per a la documentació relacionada amb el programa de vigilància ambiental, a fi de comprovar el grau d'eficàcia de les mesures correctores i obtindre conclusions i si és el cas detectar la necessitat d'implantar noves mesures correctores o de modificar les mesures existents.  
6é Manteniment:  
Dins del programa de vigilància ambiental ha d'incloure's un protocol de manteniment de la maquinària i instal·lacions de l'explotació a fi d'optimitzar el seu rendiment, en particular pel que fa a la combustió per a la calefacció de naus,fugues de fluids i emissions de sorolls.  
  
En tot cas, la maquinària i les instal·lacions hauran de superar les inspeccions tècniques preceptives d'acord amb la legislació sectorial corresponent.  
7é Entre la documentació que es troba en l'expedient consta còpia d'entrada en la Direcció Territorial de Castelló de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport de sol·licitud i projecte de prospecció arqueològica als efectes d'emissió de l'informe vinculant de conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, establit en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià.  
La data de realització de l'esmentada sol·licitud és el 14 de juliol de 2015.  
No obstant això, la condició perquè es duga a terme el projecte, als efectes d'eventuals afeccions al patrimoni cultural valencià, no és la sol·licitud de l'informe, sinó la seua emissió, i el seu sentit favorable. En conseqüència, l'efectiva realització del projecte s'hauria de postposar fins a l'efectiva realització d'aquest condicionant.  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix, segons el que preveu l'apartat 1.H, annex I, del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu Reglament.  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental i en les altres disposicions que se li apliquen.  
L'article 5 de la Llei 21/2013, de 9de desembre, d'avaluació ambiental atribueix a l'òrgan ambiental la competència en l'anàlisi tècnica dels expedients d'avaluació ambiental i en la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes sotmesos a aquesta.  
  
L'article 13 del Decret 158/2015, de 18de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, atribueix a la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental la competència en matèria d'avaluació ambiental estratègica i de projectes.  
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:  
  
Resolució  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte d?«ampliació d'explotació avícola d'engreixament de titots», promogut pel Sr. Alberto Niñerola Gavaldá, que s'ubicarà en les parcel·les 908 i 909 del polígon 20, en el terme municipal de Rossell (Castelló), sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic i la resta de documentació aportada, així com els condicionants del punt segon de la present resolució.  
  
  
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels següents condicionants:  
1. L'efectiva realització de les obres haurà de demorar-se fins a l'obtenció de l'informe favorable als efectes patrimonials previstos en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, emés per la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport.  
  
2. En el termini de 3 mesos des de la notificació de la present resolució, s'aportarà davant d'aquesta direcció general còpia del contracte amb Limpiezas Senar, SL, d'arreplega periòdica dels fangs de decantació de les aigües sanitàries de l'explotació.  
Si no n'hi ha, haurà d'aportar-se còpia de contracte amb una altra empresa gestora autoritzada per a aquesta activitat per la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Generalitat Valenciana.  
3. Se substituiran els rastells perimetrals de formigó armat de 40 cm d'alt per un sistema de reixetes longitudinals a l'eixida de les naus que conduiran el possible excés d'aigua de neteja que puga fluir cap a l'exterior de les naus a, opcionalment:  
- Un depòsit estanc per a la posterior retirada per gestor. En aquest cas, s'haurà d'aportar contracte amb empresa gestora autoritzada per a aquesta activitat per la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Generalitat Valenciana.  
- Al depòsit inicial de tractament de les aigües sanitàries de l'explotació.  
En el termini de 3 mesos des de la notificació de la present resolució, s'aportarà davant d'aquesta direcció general annex amb indicació de l'alternativa triada, amb la seua corresponent representació en plans.  
4. Moviment de terres:  
En el termini de 3 mesos des de la notificació de la present resolució, es remetrà a aquesta direcció general un annex en què s'inclourà:  
- Dos plans, un amb la topografia inicial i un altre amb la topografia final de la parcel·la.  
- Un perfil en què es reflectirà el desmunt a produir i el talús resultant. El talús resultant haurà de tindre un pendent adequat para evitar processos erosius.  
Tant els plans de topografia, com el de perfil, excediran, almenys en 5 m, el límit de la parcel·la.  
- Càlcul del volum excedent de terres procedents del desmunt per a l'execució de l'obra, amb indicació de la destinació que es donarà a les terres.  
5. El titular de l'explotació farà efectiva l'ampliació del contracte d'arreplega de cadàvers compromesa per a cobrir la capacitat total de l'explotació. Aquesta ampliació d'assegurança es tramitarà en el termini màxim de 3 mesos des de la notificació d'autorització per l'òrgan competent, i es remetrà a aquesta direcció general documentació justificativa de la mateixa.  
6. Es proposarà una alternativa diferent per al color de la coberta de la nau, dins de la gamma de grisos, ocres.  
7. Es redactarà i durà a terme un programa de vigilància ambiental que inclourà les següents operacions amb indicació de la seua periodicitat:  
A. Revisió de l'estat de la fossa sèptica i el nivell de fangs en aquesta.  
B. Comprovació de l'estat del contenidor d'emmagatzemament de cadàvers.  
C. Comprovació de l'estat de menjadors i abeuradors i de la situació sanitària de les aus.  
D. Revisió de l'estat de la tanca perimetral i de les malles ocellaires de les finestres.  
E. Comprovació que els camions que transporten el material per al jaç, i els que retiren la gallinassa, porten la càrrega coberta.  
F. Control de personal alié a l'explotació mitjançant un llibre de visites.  
El programa de vigilància ambiental inclourà així mateix un protocol de manteniment de la maquinària i instal·lacions de l'explotació.  
8. Es portarà un registre documentat del programa de vigilància ambiental als efectes d'acreditar l'execució i adopció de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de la seua eficàcia. Aquest registre inclourà a més el resultat dels controls i autocontrols periòdics legalment exigibles i tota la documentació relativa a accidents. La documentació del programa de vigilància ambiental estarà a disposició de les autoritats competents.  
9. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de comunicar-se a l'òrgan ambiental competent, que establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit, no es pot interposar cap recurs; sense perjudici que puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa dels seus drets estimen pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 41.3de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
  
La regulació de la vigència de la present declaració d'impacte ambiental serà l'establida en l'article 43 de l'esmentada Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
  
València, 31 de maig de 2016.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
València, 6 de juliol de 2016.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.