Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 6267, del 14-05-2010 (2010/5491)

RESOLUCIÓ de 28 d'abril de 2010, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis de Lliria, Alpuente, Onda, Utiel, Villena, Monòver, l'Alcora.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6267

Data del DOGV
:   14-05-2010

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2010/5491


Data del document
:   28-04-2010

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Villena
    * Onda
    * Utiel
    * Llíria
    * Alcora, l'
    * Alpuente
    * Monòver
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 28 d'abril de 2010, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis de Lliria, Alpuente, Onda, Utiel, Villena, Monòver, l'Alcora. [2010/5491]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, el qual estableix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjudici de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental s'haurà de publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 104/07-AIA Lliria, 216/04-AIA Alpuente, 012/07-AIA Onda, 033/07-AIA Utiel, 319/06-AIA Villena, 092/07-AIA Monòver i 135/07-AIA Alcora.  
València, 28 d'abril de 2010.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 104/9823-REQ  
Títol: fàbrica de teules ceràmiques per a la construcció  
Promotor: Tejas y Ladrillos del Mediterráneo SA  
Localització: carretera LlÍria-Pedralba, km 3,2, Llíria (València)  
Autoritat substantiva: Direcció General de Qualitat Ambiental  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte  
Tejas y Ladrillos del Mediterráneo, SA (Tylmesa) és una indústria dedicada a la fabricació de teules (corbades i premsades) i peces especials (ràfecs, anguiles de tremujal, aiguafons, careners, etc.) per a la construcció. Es tracta d'una planta existent i en funcionament situada a Llíria (València). La indústria està organitzada en tres factories a les quals denomina Tylmesa-1, Tylmesa-2 i Tylmesa-3.  
La indústria sol·licita l'autorització ambiental integrada, que inclou una ampliació de les instal·lacions productives i auxiliars d'aquesta. En concret, les instal·lacions que hi ha inclouen una modificació recent, pendent d'autorització administrativa, consistent en la substitució de la instal·lació de cogeneració de gasoil de Tylmesa-3 per una cogeneració de gas natural de 1.065 kWe (disposa de declaració d'impacte ambiental favorable amb condicionants de data 8 de març de 2006) i un nou forn. L'ampliació es du a terme a Tylmesa-1, on s'ha desmantellat l'antiga cogeneració de gasoil i es preveu la instal·lació d'un nou motor de cogeneració de gas natural de 1.065 kWe i un nou forn de cocció per a peces especials.  
Segons l'informe de compatibilitat urbanística emés per l'Ajuntament, els terrenys on es troba la indústria estan classificats com a sòl urbanitzable industrial (SL-4) compatible amb l'ús industrial, sector ceràmic. La indústria disposa d'una superfície total de 205.546,23 m² distribuïts en tres zones:  
- 47.792,82 m² d'emmagatzematge de terres a l'aire lliure  
- 31.047,01 m² de superfície de cultiu disponible per a ampliacions futures  
- 126.706,38 m² de zona destinada a factoria  
A la zona destinada a factoria s'han disposat les edificacions següents: una nau de 4.200 m² dedicada a magatzem de terres, una nau de 3.500 m² per a mòlta, una nau per a Tylmesa-1 de 12.958 m², una nau per a Tylmesa-2 de 12.597 m² i una nau per a Tylmesa-3 de 15.540 m². L'accés es realitza des de la carretera Llíria-Pedralba, que afronta amb la parcel·la.  
Hi ha subministrament d'energia elèctrica i gas natural. El proveïment d'aigua es realitza des de pou propi.  
Característiques més rellevants de l'activitat  
A la instal·lació es desenvolupen tres línies de producció, les quals estan dotades d'equips de cogeneració (4 en total), els gasos d'escapament de les quals es recirculen als sistemes d'assecatge. De manera esquemàtica, el procés consisteix en la recepció i emmagatzematge de terres (argiles) en nau-sitja i a l'aire lliure; mescla i mòlta de terres; pastada i homogeneïtzació; emmotllament per a la conformació de peces; assecatge (3 assecadors); engalba i pintada de peces; cocció en sistema preforn-forn de gas natural (7 forns) i finalment selecció i paletització de la mercaderia.  
La capacitat de producció de la indústria és de 1.104 t/dia (157 t/dia a Tylmesa-1, 368 t/dia a Tylmesa-2 i 579 t/dia a Tylmesa-3) que representa unes 75.173.006 peces a l'any.   
Les matèries primeres emprades en el procés productiu són principalment aigua i argiles (blanques, de Gestalgar, de Chulilla, de Villar i de Rosada). Com a matèries primeres secundàries s'empren carbonat de bari (per a evitar possibles efluescències en el producte cuit) i engalbes (s'apliquen sobre les teules després de l'etapa d'assecatge per a crear efectes estètics). Les fonts d'energia emprades són electricitat i gas natural.   
El proveïment d'aigua per al procés industrial es realitza des de pou propi, per al qual es disposa d'autorització d'aprofitament per a 31.000 m³/any.   
Consideracions ambientals  
En la valoració de la instal·lació es té en compte que es tracta d'una indústria existent i en funcionament, que està en procés d'adaptació a la nova normativa i escomet una ampliació.   
Respecte al sòl i les aigües, cal assenyalar que la ubicació de la indústria està en una zona sense risc d'inundació, amb vulnerabilitat i accessibilitat alta d'aqüífers, d'acord amb la cartografia temàtica del Territori de la Comunitat Valenciana.  
Amb caràcter general, la fabricació de productes ceràmics porta associats elevats consums d'aigua i energia i genera emissions a l'atmosfera, soroll, abocaments i residus. No obstant això, el sector gaudeix d'un alt desenvolupament tecnològic que li permet reduir-ne la incidència ambiental.  
Respecte als focus canalitzats d'emissió de contaminants a l'atmosfera, se citen els assecadors, forns, equips de cogeneració, zones de recepció de terres i mòlta i seccions de pintada (engalba). Com a mesures correctores s'adopten: es disposa d'una nau-graner per a emmagatzematge de l'argila, s'instal·len filtres de mànegues per a reduir l'emissió de partícules i altres mesures organitzatives de l'emmagatzematge i manipulació de les matèries primeres (disminuir l'alçària dels muntons, limitar la velocitat dels vehicles, mantenir el material humitejat, instal·lar sistemes d'aspiració als punts de generació de pols, tanca perimetral vegetal al voltant de la planta, etc.). A les xemeneies dels forns de cocció s'han detectat nivells alts de fluor, clor i sofre, per la qual cosa s'està en fase de proves d'una planta prototip de depuració de gasos per via seca (reactius: bicarbonat sòdic i hidròxid càlcic).   
Un altre focus de contaminació atmosfèrica són les emissions difuses associades a l'emmagatzematge i transport de terres a cel obert. Es preveu l'adopció de les condicions següents: disposar d'un pla de mesura de la concentració de partícules en l'aire ambient al perímetre de la zona, compartimentar l'era i limitar l'alçària dels muntons, cobrir amb lones els abassegaments o humitejar-ne la superfície, tancament de les cintes transportadores i elevadors de catúfols i tancament de les instal·lacions de recepció i esmicolat de matèria primera. No obstant això, aquestes condicions s'estableixen considerant una distància superior a 1.000 m del nucli urbà de població o residencial més pròxim, no obstant això, el residencial Corral Blanc (SRA-12 del PGOU) està a menys de 200 m de la zona d'emmagatzematge a la intempèrie.  
Els focus generadors de soroll són els motors de cogeneració, compressors i molins. Tots aquests es troben situats a recintes tancats i aïllats acústicament i estan dotats d'elements antivibratoris. Es presenta una auditoria acústica de l'activitat en què s'informa que els nivells sonors associats a l'activitat no superen els límits establits.  
Les aigües domèstiques generades a la indústria es tracten en un sistema tipus Biotrit. Una vegada depurades, s'incorporen al procés productiu. Els llots són lliurats a una empresa gestora autoritzada. Les aigües de procés, generades principalment per la neteja de la línia d'engalbes, es reutilitzen directament en la fase de pastada. Es va valorar la possibilitat d'utilitzar l'aigua depurada per a reg, però aquesta opció ha sigut descartada per la confederació hidrogràfica competent. Les aigües pluvials discorren per escorriment fins a un barranc. S'està tramitant l'autorització d'aquest abocament.  
Els residus generats en el procés es reincorporen a aquest, a excepció dels produïts en les labors de manteniment. D'aquests últims, els assimilables a urbans es gestionen a través dels serveis municipals. Els residus perillosos i els residus d'envasos es gestionen a través de gestors autoritzats (s'aporten els documents d'acceptació).   
En cada factoria es disposa d'un punt d'emmagatzematge temporal (l'anomenen punt blanc) amb bidons, gàbies, dipòsits, poals, caixes, etc. per a recollir els diversos residus. Des d'ací, un operari els transporta a una altra zona (punt verd), a la part posterior de la nau, amb contenidors metàl·lics, d'on són recollits pels gestors autoritzats. S'ha habilitat un espai de 20 m² per a magatzem de residus perillosos, de solera asfàltica, amb bidons i cubeta de recollida de vessaments.  
Els focus susceptibles de causar escapaments o abocaments eventuals (transformadors, grups de cogeneració) disposen de fosses estanques per a la recollida d'aquests.   
Altres millores ambientals introduïdes a la planta són la recuperació als assecadors de la calor continguda en els gasos d'escapament dels equips de cogeneració. S'empren forns túnel per als processos de cocció per la major eficiència energètica d'aquests i la viabilitat econòmica del procés. La substitució d'un antic sistema de cogeneració de gasoil a Tylmesa-1 per un de nou de gas natural és una altra de les millores introduïdes.  
Com a programa de vigilància ambiental, es proposa en l'estudi d'impacte ambiental el mesurament dels gasos de combustió a la posada en marxa de les instal·lacions i anualment, per tal d'analitzar els paràmetres següents: NOx, CO, CO2, SO2 i partícules. S'hi realitzarà una auditoria acústica cada 5 anys.  
Tramitació administrativa  
Amb data 16 de maig de 2007 es va rebre escrit de l'Àrea de Qualitat Ambiental de la Direcció General de Qualitat Ambiental, on se sol·licitava l'avaluació ambiental del projecte, a instàncies de Tejas y Ladrillos del Mediterráneo SA. A aquest efecte, es comunicava la finalització del tràmit d'informació pública de l'expedient, sense que s'hi hagen rebut al·legacions. Així mateix, s'adjuntava documentació addicional a l'expedient.  
Amb anterioritat, en data 15 de febrer de 2006 i a l'efecte de consultar sobre la suficiència i idoneïtat de la documentació (expedient 35-2006/CON), l'Àrea de Qualitat Ambiental havia remés:  
- Projecte bàsic d'autorització ambiental integrada i annexos.  
- Estudi d'impacte ambiental.  
La indústria va tramitar amb anterioritat les avaluacions ambientals següents:  
- Resolució favorable de 12/05/1995 a la instal·lació d'un equip de cogeneració (dos grups electrògens de gasoil) a la factoria Tylmesa-3 (exp. 319/0993-YDN)  
- Resolució favorable d'11/09/1996 a l'ampliació de la indústria sobre sòl no urbanitzable comú (DES) (exp. 142/6384-XLR)  
- Resolució favorable de 16/06/1997 a la instal·lació d'un equip de cogeneració (dos motors a gas natural) a la factoria Tylmesa-2 (exp. 193/2837-FEG)  
- Resolució favorable de 08/03/2006 a la substitució de l'equip de cogeneració de la factoria Tylmesa-3 per una nova unitat (de gas natural) (exp. 247/5146-DYR)  
Afeccions legals  
El projecte està sotmés a la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, segons el subapartat 3.5 (instal·lacions per a la fabricació de productes ceràmics mitjançant enfornada, en particular teules, rajoles [...], amb una capacitat de producció superior a 75 t/dia [...]) de l'annex I. La indústria tramita l'autorització ambiental integrada que atorga la Direcció General per al Canvi Climàtic, la qual té atribuïdes les competències en matèria de prevenció i control integrats de la contaminació.   
Altres afeccions considerades són:  
- La producció d'energia està inclosa com a activitat potencialment contaminant del sòl en l'annex I del RD 9/2005, de 14 de gener.   
- La fabricació de productes d'argila per a la construcció està catalogada com a activitat potencialment contaminant de l'atmosfera, grup B, del Decret 833/1975.  
- L'activitat està sotmesa a la legislació en matèria de residus, en particular, pel que fa a producció de residus i residus d'envasos.  
- Queda sotmesa així mateix a la legislació en matèria de contaminació acústica i en particular, al Decret 266/2004, de 3 de desembre.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que procedisca obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Consideracions jurídiques  
L'activitat ha de sotmetre's al procediment d'avaluació d'impacte ambiental, en estar prevista en l'apartat l) del Grup 4 de l'annex 1 de la Llei 6/2001, de 8 de maig, de modificació del Reial decret legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental (fabricació de productes ceràmics mitjançant enfornada).  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article cinqué de la Llei 2/1989, de 3 de març, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique l'esmentada Llei.   
L'article 17 del Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte de fàbrica de teules ceràmiques per a la construcció (inclou les instal·lacions que hi ha i l'ampliació consistent en un equip de cogeneració i un forn de cocció), promogut per Tejas y Ladrillos del Mediterráneo SA, situada a la carretera de Llíria-Pedralba km 3,2, terme municipal de Llíria (València), en els termes que estableix el projecte, l'estudi d'impacte ambiental i la resta de documentació que consta en l'expedient.  
Com a condicions addicionals es requereix:  
1. S'ha de disposar de la corresponent autorització d'abocament d'aigües pluvials.  
2. Atés que la indústria es troba a menys de 200 m de la zona residencial Corral Blanc s'han d'adoptar mesures de confinament dels emmagatzematges de terres a l'aire lliure, a l'efecte d'evitar la dispersió de partícules que puguen ocasionar perjudicis sobre aquests veïns. En aquest sentit, el pla de mesura de la concentració de partícules en l'aire ambient proposat en el projecte ha de considerar el compliment dels nivells de qualitat de l'aire a la zona residencial.  
3. Els resultats de la instal·lació de la planta prototip de depuració de gasos per via seca ha de documentar-se a l'efecte de comprovar l'eficàcia d'aquest dispositiu per a reduir les emissions de fluor, clor i sofre als forns de cocció i, si no n'hi ha, adoptar mesures correctores alternatives.  
4. A la posada en marxa del nou equip de cogeneració s'ha de comprovar que no es transmeten a la zona residencial pròxima nivells superiors als límits establits mitjançant una nova auditoria acústica de tota la instal·lació.  
5. A la posada en marxa del nou equip de cogeneració, i de forma periòdica, s'han de mesurar les emissions a l'efecte de comprovar el compliment dels límits establits en el Decret 127/2006, de 15 de setembre (pel qual es modifica l'apartat 27 de l'annex IV del Decret 833/1975, que desenvolupa la Llei 38/1972, de protecció de l'ambient atmosfèric) per al CO, NOx i opacitat.  
6. D'acord amb l'article 4 del NLE 3741/1986, de 28 de juny, modificat per la Llei 9/2006, de 28 d'abril, el promotor ha de comunicar a l'òrgan ambiental (per escrit), amb la suficient antelació, la data de començament de l'execució del projecte.  
7. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de ser comunicat a l'òrgan ambiental competent en avaluació ambiental, el qual establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no es pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 31 de juliol de 2007.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 216/04-AIA  
Títol: explotació porcina  
Promotor: José Santiago Peñalver   
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Alpuente  
Objecte del projecte: legalització d'explotació porcina   
Localització: partida Cañada París, polígon 22, parcel·la 506, terme municipal d'Alpuente (València)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
L'objecte del projecte és la legalització de l'explotació porcina d'engreix. La superfície de la parcel·la 506 (antigues parcel·les 506, 507 i 509) és de 15.030 m². L'explotació es compon d'una nau d'engreix i un magatzem adjacent de 1.107,6 m², una nau llatzaret i magatzem de 86,8 m², una bassa exterior de purins de 125 m² i un magatzem per a les botelles de GLP del sistema de calefacció de 4 m².   
La capacitat de la nau és de 1.200 places d'engreix de 20 a 100 kg (144 URM) per la qual cosa l'explotació està inclosa dins del grup segon. S'hi realitzen aproximadament 2,5 cicles d'engreix a l'any.  
El volum anual de producció de purins s'estima en 2.580 m³. La capacitat d'emmagatzematge de purins en l'explotació es reparteix entre les fosses interiors de la nau amb un volum de 492,8 m³ i una bassa exterior de 250 m³. Tant les fosses de la nau com la bassa exterior estan impermeabilitzades. La capacitat de l'explotació és suficient per a emmagatzemar els purins durant un temps superior a tres mesos.   
Els purins s'empraran com a adob en camps de cultiu. Es disposa d'una superfície agrícola d'aproximadament 60 ha per a la distribució dels purins. Per a aquesta superfície la dosi d'aplicació, basant-se en el contingut mitjà en N, és inferior als 170 kg N per hectàrea i any. Prèviament a la distribució, els purins se sotmeten a un tractament biològic amb un complex bacterià enzimàtic per a millorar-ne les característiques.   
L'explotació disposa d'una tanca perimetral d'1,6 metres d'alçària. La bassa exterior també es troba encerclada. Les finestres disposen de tela antiocells per a evitar l'entrada de vectors de malalties. Els cadàvers que es generen a l'explotació són retirats per un gestor autoritzat.  
El proveïment d'aigua es realitza a través de la xarxa municipal. Es disposa d'un grup electrogen per al proveïment d'energia elèctrica. L'explotació no disposa de lavabo.  
La distància al nucli urbà és de 750 m aproximadament.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient  
Antecedents a aquest expedient   
553/99 AIA, iniciat en data 29 de setembre de 1999. Es declara la caducitat de l'expedient (20/12/2001), pel fet de no remetre's la documentació requerida.  
89/02 AIA, iniciat en data 3 de maig de 2004. S'arxiva l'expedient pel fet de no remetre's la documentació requerida.  
L'expedient 216/04 es va iniciar el 6 d'agost de 2004, amb la remissió per part de l'Ajuntament de documentació complementària, referent a l'ampliació de l'estudi d'impacte ambiental pel que fa a les característiques de l'explotació, mesures protectores i correctores i gestió de purins.   
La informació pública es va realitzar mitjançant la publicació en el BOP núm. 153 amb data 30 d'abril de 1999, la notificació als veïns de les parcel·les limítrofes i mitjançant la publicació d'edicte. Segons consta en la diligència de data 14 de juliol de 1999, transcorregut el termini, no s'hi van presentar al·legacions.  
2. Sol·licitud d'informes sectorials i documentació complementària   
En data 11 de desembre de 2006 se sol·licita una ampliació de la documentació presentada on se sol·licita:  
- Capacitat de l'explotació.   
- Descripció del procés productiu que es realitza.  
- Càlcul del volum de purins que s'hi genera i composició d'aquests.  
- Grandària i característiques constructives de les fosses i de la bassa d'emmagatzematge.  
- Superfície agrícola de què es disposa per a l'aprofitament dels purins com a adob.  
- Còpia del contracte amb l'empresa encarregada de la retirada de les baixes de l'explotació.  
- Informe sobre la disponibilitat d'aigua per al proveïment de l'explotació.  
En data 24 de maig de 2007, es remet la documentació requerida. S'hi aporta:  
- Amb data 13 de desembre de 2006, informe tècnic urbanístic favorable de l'enginyer municipal.  
- Informe sobre la grandària de la bassa i les fosses per a l'emmagatzematge de purins. Plànols de planta i alçada d'aquestes.  
- Informe sobre el tractament aplicat.  
- Contractes d'acceptació, cèdules i plànols cadastrals de les parcel·les on es distribueixen els purins per una superfície total d'aproximadament 60 ha.  
- Amb data de firma 26 d'abril de 2007, informe favorable de la Secció de Millora Rural de la Direcció Territorial de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació referent a la rehabilitació del magatzem agrícola de 256,5 m² que forma part de la nau d'engreix. L'ús d'aquesta zona de la nau es destina a l'emmagatzematge de productes fitosanitaris, de neteja i calefacció. S'indica que:  
- L'ús, l'activitat i l'aprofitament per al qual se sol·licita està vinculat a l'activitat agrària d'explotació.  
- Les instal·lacions són adequades i precises per a l'activitat agrària.   
- Amb data de firma 27 d'abril de 2007, informe favorable de la Direcció Territorial de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació a la rehabilitació del magatzem basant-se en l'informe de la Secció de Millora Rural.  
L'expedient municipal inclou:  
- Amb data 24 de maig de 1999, admissió a tràmit de la sol·licitud de llicència d'activitat.  
- Amb data 27 de maig de 1999, informe favorable de sanitat firmat per veterinari (núm. col·legiat 884).   
- Amb data 14 de juliol de 1999, diligència de l'Ajuntament en què consta el resultat de la informació pública i la remissió a la Comissió d'Activitats Qualificades de l'expedient.  
- Amb data 11 de desembre de 1998, còpia de l'autorització prèvia, firmada pel cap del Servei Territorial d'Urbanisme i Ordenació Territorial de València, per a la construcció de l'explotació en les antigues parcel·les 506 i 507.  
Afeccions legals  
Després de la revisió cadastral de l'any 1999, les parcel·les a què es fa referència en l'autorització prèvia i en els informes municipals, parcel·les 506 i 507, juntament amb la parcel·la 509, conformen una única parcel·la 506.  
Vist l'informe tècnic municipal i l'informe de la Secció de Millora Rural de la Direcció Territorial de la CAPA, l'explotació se situa en sòl no urbanitzable comú i s'ajusta a les normes contingudes en les ordenances municipals i en les normes subsidiàries de planejament del municipi.  
Limítrof amb la parcel·la 506 discorre un camí ramader. Es tracta d'un assegador d'amplària legal menor o igual a 20 metres. L'assegador d'Alpuente va ser aprovat mitjançant l'Ordre del 27 d'abril de 1988, per la qual s'aprova la classificació dels camins ramaders al terme municipal d'Alpuente.  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
El municipi d'Alpuente no està considerat com a zona vulnerable segons el Decret 13/2000, de 25 de gener, del Govern Valencià, pel qual es designen, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, determinats municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte. Identificació i valoració d'impactes  
Geològicament, a la zona d'actuació, els materials que afloren són quaternaris: graves, arenes i argiles. La fisiografia de la zona està descrita com a fortament ondulada, transformada en terrasses d'escàs pendent majoritàriament dedicat al cultiu de secà: vinya, cereal i ametler. A més, hi ha zones de sòl forestal de matoll. Al municipi, l'activitat ramadera està molt estesa, i a les proximitats de la parcel·la hi ha altres explotacions.   
Les principals afeccions que s'han considerat per a l'exercici de l'activitat són:  
- Sobre el sòl, per una gestió incorrecta dels purins.  
- Sobre l'atmosfera, per emissió de sorolls i olors, per l'exercici de l'activitat i una inadequada gestió dels purins.  
2. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental  
Les mesures protectores proposades se centren en:  
- Tractament bacterià i enzimàtic que s'aplica als purins.   
- Mesures encaminades a garantir el bon estat higienicosanitari de l'explotació: tanca perimetral, gual sanitari i la instal·lació de malles en finestres i buits entre altres.   
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I, apartat 1.h.  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 8.3.c) del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer   
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la legalització de l'explotació porcina situada al polígon 22, parcel·la 506, al terme municipal d'Alpuente (València) promoguda per José Santiago Peñalver, sempre que es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i les modificacions establits a continuació:   
1. D'acord amb l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, en el cas que el projecte incidisca sobre béns integrants del patrimoni cultural valencià ha d'obtenir l'informe de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural.   
2. La distribució dels purins com a fertilitzant només es pot realitzar sobre superfície agrícola, en règim d'explotació. En la distribució sobre el terreny s'han de respectar les distàncies respecte a nuclis urbans, altres explotacions ramaderes i els cursos d'aigua, que s'indiquen en el RD 324/2000, de 3 de març, pel qual s'estableixen normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines.   
3. En el cas que s'aplique un tractament als purins, se n'ha de comprovar l'eficàcia. Si s'observa la ineficàcia d'aquest, s'ha de modificar la manipulació o substituir-la per un altre tractament. S'han de realitzar analítiques de comprovació que analitzaren, entre altres, els paràmetres següents: pH, conductivitat, sòlids en suspensió, DBO5, DQO, N total, N amoniacal, P, K, coliformes totals, coliformes fecals i estreptococs fecals.  
4. Per a evitar un augment del volum de purins per incorporació de les aigües de pluja s'ha de disposar d'un sistema eficaç per a cobrir la bassa exterior.  
5. S'ha de vigilar i mantenir el bon estat de la tanca de la nau i la bassa, les malles instal·lades a les finestres, la impermeabilització de les fosses i la bassa exterior de purins. Les esmentades revisions s'han de realitzar periòdicament.  
6. S'ha de disposar de contracte actualitzat de manera que estiga assegurada la retirada de cadàvers per una empresa autoritzada. S'ha de disposar de dipòsits homologats per a l'emmagatzematge d'aquests fins a ser retirats pel gestor.  
7. La resta dels residus que es generen en l'explotació han de ser manipulats i emmagatzemats degudament, acumulant-los en contenidors homologats a aquest efecte, i han de ser retirats per un gestor autoritzat.  
8. S'ha de comunicar qualsevol variació que es produïsca en la destinació i el tractament dels residus.  
9. Per a disminuir l'impacte que produeix la presència de les edificacions al paisatge de la zona, s'ha d'estudiar la possibilitat d'incloure elements o pantalles vegetals. S'han d'emprar espècies autòctones de diverses frondositats, alçàries i ports. Preferiblement es plantaran en grups en compte de en fileres i s'ha d'evitar l'excessiva simetria o regularitat d'aquestes. Una bona disposició d'aquesta pantalla reduirà a més les pèrdues energètiques per una ventilació excessiva i proporcionarà ombra a l'estiu.  
Segon  
Notificar als interessats que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no pot interposar-se cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 3 de juliol de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 012/2315-PPN  
Títol: autorització ambiental integrada d'una indústria de fabricació colors i esmalts ceràmics  
Promotor: Colores Cerámicos, SA  
Autoritat substantiva: Servei de Control Integrat de la Contaminació de la Direcció General de Qualitat Ambiental  
Localització: ctra. de Vila-real, km 55 del terme municipal d'Onda (Castelló)  
Descripció del projecte   
Objecte del projecte  
El projecte descriu l'ampliació d'una indústria de fabricació i comercialització de fabricació de colors i esmalts ceràmics on és necessària l'obtenció de l'autorització ambiental integrada d'acord amb la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació.  
Descripció de les característiques més rellevants del projecte   
D'acord amb el projecte presentat, Colores Cerámicos, SA, l'activitat industrial de la qual és la fabricació de colors i esmalts ceràmics, es localitza a la carretera i projecta l'ampliació de les seues instal·lacions amb ubicació a la carretera de Vila-real km 55, del terme municipal d'Onda (Castelló), en un entorn industrial. L'accés es realitza a través d'una calçada asfaltada de 9 metres d'amplària que comunica la carretera CV-20 Onda-Vila-real amb la indústria. La superfície total de la parcel·la és de 47.915 m² dels quals, 12.269 m² estan construïts. L'edificació la formen un total de sis naus adossades a l'interior de les quals s'exerceix l'activitat.  
El subministrament d'aigua per a ús industrial és no potable, i procedeix de les aigües subterrànies explotades per la comunitat de regants Pou de Sant Francesc. S'estimen unes necessitats de consum aproximat de 12.100 m³/any destinats als forns de calcinació, molins, atomitzadors i l'addició a la matèria primera per a la fabricació.  
Les aigües residuals industrials procedeixen del llavatge i neteja de molins, dels recipients d'esmalts, dels filtres premsa i de les cabines de polvorització, del llavatge de productes intermedis i de les aigües residuals de laboratoris i de proves realitzades en els processos i màquines. La major part dels contaminants de les aigües residuals industrials són insolubles i s'hi poden eliminar, en un 85%, mitjançant simples operacions de decantació. No obstant això, no és suficient per a precipitar-los totalment a causa de la presència de càrregues iòniques en les suspensions. Actualment, les aigües residuals, juntament amb els llots, es gestionen mitjançant un gestor autoritzat de residus, encara que disposa d'una planta de depuració d'aigües que, si és procedent, podria permetre, després de la depuració, l'abocament d'aquests a la xarxa de clavegueram municipal, opció que l'empresa es reserva en cas necessari. Pel que fa a les aigües residuals sanitàries procedents de lavabos i vestidors, aquestes es condueixen a través d'una xarxa separativa per a l'abocament a la xarxa municipal de clavegueram.   
La indústria posseeix una instal·lació receptora de gas natural amb un consum anual de 5.681.795 kWh per a l'alimentació de les diverses instal·lacions que empren gas, principalment forns de cocció, assecadors i atomitzadors. També disposa d'un dipòsit de gasoil de 26.219 l per a ús dels equips electrògens i dels carretons elevadors. El subministrament per a l'energia elèctrica es rep en mitjana tensió fins a un transformador d'abonat de 1.000 kVA.  
El projecte descriu un total de trenta-nou focus d'emissió a l'exterior, vint-i-quatre dels quals emeten pols a l'atmosfera, i la resta fums de diferent composició. Són dotze d'aquests focus els considerats com a rellevants, en superar el 5% de les hores de funcionament de l'activitat, dos dels quals corresponen a emissions de pols i els altres deu a focus d'emissió de fums. Per al cas dels focus emissors de pols a l'exterior s'empraran equips de depuració mitjançant filtres de mànegues a fi de reduir el nivell d'emissió.  
Pel que fa als residus perillosos generats, aquests es recullen de manera selectiva en contenidors adequats, etiquetant-los i emmagatzemant-los en condicions adequades per al lliurament posterior a un gestor autoritzat. L'emmagatzematge d'aquests residus perillosos es realitza a l'interior de les naus, a cobert i sobre sòl de formigó impermeabilitzat. L'activitat va generar l'any 2004 una quantitat de 301 t de residus perillosos, bàsicament llots de tractament fisicoquímic, residus de ceràmica vidrada, residus inorgànics i envasos contaminats.  
Tramitació administrativa  
Tràmit administratiu  
El 25 de gener de 2007, l'Àrea de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge remet una nota interna on sol·licita declaració d'impacte ambiental per al projecte. En l'expedient 012/7526-WDP, d'impacte ambiental, consta la següent documentació remesa per l'Àrea de Qualitat Ambiental:  
- Projecte bàsic d'autorització ambiental integrada (memòria) i annex I.  
- Estudi d'impacte ambiental i el document de síntesi.  
- Còpia de l'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
Com a resultat de la fase d'informació pública no s'hi ha comunicat cap al·legació des de l'òrgan competent per a l'autorització del projecte.   
Afeccions legals  
L'activitat projectada constitueix un dels supòsits recollits en l'annex I de la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, i resulta preceptiva l'obtenció de la corresponent autorització ambiental integrada.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que calga obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Consideracions ambientals  
Identificació, descripció i valoració dels impactes.  
La relació d'impactes ambientals més significatius descrits en l'estudi d'impacte ambiental, derivats de l'actuació projectada, són els següents:  
- Alteració de les característiques fisicoquímiques de les aigües superficials, derivades de la producció d'efluents i llots del llavatge de matèries primeres i productes intermedis, com també de la neteja de maquinària i d'instal·lacions sanitàries.  
- Reducció de recursos naturals disponibles per consum d'aigua i combustibles.  
- Contaminació de l'atmosfera per les emissions dels focus de combustió i de les operacions de càrrega i descàrrega de matèries primeres.  
- Alteració i contaminació del medi físic per la generació de residus derivats de l'activitat industrial.  
Consideracions sobre les mesures protectores i correctores.   
Respecte a les principals mesures protectores o correctores que es recullen en l'estudi d'impacte ambiental, cal destacar les següents:  
- Tractament fisicoquímic dels efluents generats abans de l'abocament.  
- Gestió dels llots resultants a través d'un gestor autoritzat en funció de la caracterització d'aquests.  
- Disposició de filtres de mànega i cartutxos per a la captació de contaminants en els focus d'emissió a l'atmosfera.  
- Condicions adequades de l'emmagatzematge de residus.  
Consideracions sobre el programa de vigilància ambiental.  
Respecte al programa de vigilància ambiental recollit en l'estudi d'impacte destaca:  
- Pla de control analític dels abocaments d'aigües residuals al clavegueram per un OCA (organisme de control autoritzat) amb una periodicitat trimestral.  
- Auditories trimestrals respecte al consum de recursos (aigua i combustibles)  
- Mesuraments quinzenals de les emissions a l'atmosfera per un OCA (organisme de control autoritzat).  
- Revisió diària de les condicions d'emmagatzematge de residus.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat s'inclou en l'epígraf j) del grup 4 de l'annex I del Reial decret legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i les modificacions d'aquest, per la qual resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 4t del citat Reial decret legislatiu 1302/1986, de 28 de juny.   
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 5 de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental atribueix a l'òrgan ambiental la competència en formulació la declaració d'impacte ambiental dels projectes sotmesos a aquesta.  
L'article 16.2.m) del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, com també de qualssevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com per particulars al territori de la Comunitat Valenciana.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte d'autorització ambiental integrada d'una indústria de fabricació colors i esmalts ceràmics, promogut per Colores Cerámicos, SA, a la ctra. de Vila-real, km 55, del terme municipal d'Onda (Castelló), sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic i la resta de documentació que constitueix l'expedient avaluat.  
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. Disposar dels drets per a ús industrial de les aigües subterrànies subministrades per la comunitat de regants Pou de Sant Francesc, per a un cabal de 12.100 m³/any, estimat com a necessari en el projecte per al funcionament de l'activitat.  
2. S'ha de dur un registre documental del programa de vigilància ambiental proposat en l'estudi d'impacte ambiental que permeta verificar-ne el compliment.  
3. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de ser comunicat a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la qual establirà, si és procedent, l'aplicació de nous condicionants.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte ambiental.  
València, 13 de setembre de 2007.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 33/07-AIA  
Títol: explotació porcina de transició de gorrins  
Promotor: Fernando Grau Armedo  
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Utiel  
Objecte del projecte: obtenir la llicència ambiental per a l'explotació porcina de transició de gorrins  
Localització: polígon 8, parcel·les 75 i 472, del terme municipal d'Utiel (València)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Es pretén obtenir la llicència ambiental per a iniciar una activitat porcina de transició de gorrins les característiques de la qual, segons la documentació aportada, són:  
L'explotació estarà constituïda per una nau rectangular de 2.455,58 m², local tècnic de 480 m², com també habitatge de 150 m². Disposarà d'una capacitat per a 7.728 gorrins de transició, distribuïts en 14 sales. Els animals arribaran a l'explotació amb 6 kg de pes i passaran a altres explotacions amb 20 kg de pes, amb una durad de 6 setmanes.  
Es disposa d'una superfície per animal de 22 m²/gorrí, superior a la superfície mínima establida en el Reial decret 1135/2002, de 31 d'octubre, relatiu a les normes mínimes per a la protecció dels porcs.  
Els purins quedaran retinguts en fosses interiors, amb una capacitat total de 1.008 m³, a més es construirà una bassa exterior de 294 m³, i la capacitat total d'emmagatzematge de purins serà de 1.302 m³, suficient per a emmagatzemar els purins produïts en l'explotació durant un període superior a tres mesos, tal com estableix el Reial decret 324/2000, de 3 de març, d'ordenació de les explotacions porcines. Es generarà 3.168 m³/any de purins, que inclou 9.196 kg de nitrogen. Els purins s'utilitzaran com a adob orgànic en camps de cultiu, i es necessitaran 54,09 ha on aplicar-lo, per a no sobrepassar les dosis establides en el Reial decret 261/1996, de 16 de febrer, sobre protecció de les aigües enfront de nitrats procedents de fonts agràries, com també en el Reial decret 324/200, d'ordenació de les explotacions porcines, i es justifica que es disposa de 60,63 ha, de les quals, i després de consultar la cartografia disponible, resulten 55,80 ha de superfície agrícola útil.  
L'explotació es proveirà d'aigua potable procedent de pou propi (no s'hi aporta justificació respecte d'això).  
La distància a sòl qualificat com a urbà és superior a 1.000 m.  
En data 14 d'agost de 2007 es realitza visita de camp i es comprova que:  
- L'extrem NOE de la parcel·la 472, com també la parcel·la 75 íntegrament, correspon a sòl forestal, constituït per una massa de pi blanc (Pinus halepensis) adulta, continuïtat d'una franja de sòl forestal, considerat com a tal segons el Mapa de l'inventari forestal de la Comunitat Valenciana.  
- No s'ha iniciat la fase de construcció.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient.  
L'expedient s'inicia en data 9 de febrer de 2007, amb la remissió per la Comissió d'Activitats Qualificades del projecte d'activitat, l'estudi d'impacte ambiental i l'expedient municipal.  
La informació pública s'ha realitzat als veïns limítrofs a l'explotació, en el tauler d'edictes, com també mitjançant la publicació en el BOP núm. 249, de 19 d'octubre de 2006, sense que s'hi hagen presentat al·legacions.  
Informes sectorials  
Els informes inclosos en l'expedient es recullen a continuació:  
- Informe favorable de l'aparellador municipal.   
- Informe favorable de l'enginyer industrial.  
- Informe favorable de veterinari municipal.  
- Informació pública sense la presentació d'al·legacions.  
- Sol·licitud d'informe favorable de l'organisme de conca, de data 12 de maig de 2006, sobre la disponibilitat i compatibilitat de l'increment del consum d'aigües derivat de la implantació de l'ús previst en el projecte, amb les previsions dels plans hidrològics, a més de la no-afecció o menyscabament a altres usos existents legalment implantats, establit en l'article 19 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'ordenació del territori i protecció del paisatge (inclòs en l'estudi d'impacte ambiental).  
- Sol·licitud de conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, establit en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià (inclòs en l'estudi d'impacte ambiental).  
No es disposa de justificació de l'aprofitament de les aigües de pou (concessió de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer), encara que sí que s'ha aportat la sol·licitud d'aprofitament d'aigües subterrànies per a un cabal de 6.658,36 m³/any, per al proveïment de l'explotació.  
Afeccions legals  
El sòl on s'exerceix l'activitat es qualifica com a sòl no urbanitzable agrícola (subzona XIII agrícola), segons la normativa urbanística municipal.  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat i identificació d'impactes.  
L'estudi d'impacte ambiental recull la descripció del medi natural, en el qual s'ha inclòs com a mitjà inert: climatologia, edafologia, geologia i hidrogeologia, i com a mitjà biològic: flora, fauna i medi perceptual. A més s'inclou la definició del medi socioeconòmic i cultural.  
El sòl on es localitza l'explotació es caracteritza per ser profund, de textura lleugera o mitjana i complex saturat. Geològicament es caracteritza per estar constituït per materials pertanyents al quaternari plistocé. Fisiogràficament, correspon a un relleu ondulat. Representativa de la hidrologia de la zona, és la proximitat de l'explotació (més de 300 m) al barranc de la Madera. La vegetació correspon a cultius de secà, predominantment ametler i oliveres. La part NOE de la parcel·la 472 i la totalitat de la parcel·la 75 corresponen a sòl forestal, constituït per pinar de pi blanc (Pinus halepensis) adult i matoll associat. La zona correspon a un paisatge antropitzat, associat a cultius agrícoles de secà; en direcció est, el paisatge predominant és el forestal. Segons la cartografia temàtica de la Conselleria de Territori i Habitatge, la superfície on s'exerceix l'activitat es localitza en un sòl amb una vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers alta, per la qual cosa ha de tenir-se en compte l'aplicació de mesures que eviten la contaminació de l'aigua per escorriment superficial o per percolació de purins. Una correcta execució de les obres, com també una gestió adequada de l'explotació impediran l'afecció al medi associada a la vulnerabilitat que manifesta.  
La zona on s'exerceix l'activitat no presenta valors ambientals rellevants, els elements ambientals més destacables susceptibles de ser afectats pel projecte són: l'aigua superficial i subterrània, per lixiviació de purins o percolació d'aquests associada a una incorrecta gestió dels purins en la mateixa explotació o bé durant la utilització d'aquests com a adob orgànic; el sòl, per alteració de les propietats físiques, químiques i biològiques d'aquest associada a la incorrecta gestió dels purins en la utilització com a adob orgànic; l'aire, per emissió d'olors associades als purins generats, i la vegetació per eliminació de la vegetació forestal en la fase de construcció.  
La descripció de les accions del projecte susceptibles d'impactar sobre el medi ambient s'han referit tant a la fase de construcció com a la de funcionament.  
La identificació i valoració d'impactes s'ha realitzat a partir de matrius causa-efecte. De la identificació d'impactes recollida en l'estudi d'impacte ambiental cal destacar, per a la fase de funcionament:  
- L'impacte sobre les aigües superficials i subterrànies per contaminació associada a una incorrecta aplicació dels purins, o per abocaments incontrolats de qualsevol tipus de residus, impacte que no es produirà si s'hi apliquen correctament les mesures descrites en l'apartat de mesures correctores.  
- L'impacte sobre l'aire, com a contaminació física, per emissió de partícules sòlides en suspensió; o per contaminació química, per emissió de gasos que generen olors i contribueixen a aquest efecte hivernacle (per la generació de purins i presència d'animals).  
- L'impacte sobre la vegetació, per eliminació de la vegetació forestal localitzada a les parcel·les. Es projecta situar les edificacions en la superfície cultivada per ametlers, per la qual cosa no afectarà la superfície de pineda.  
No es preveuen impactes negatius d'elevada magnitud, i es valora l'impacte final del projecte com a positiu.  
Entre les mesures correctores recollides en l'estudi d'impacte ambiental, s'inclouen les següents:  
En la fase de construcció:  
- Per a evitar problemes de contaminació de sòls o aigua, cal assegurar la utilització de materials que conferisquen impermeabilitat i estanquitat a la fossa de purins.  
- Per a minimitzar l'impacte visual, cal mantenir la vegetació natural present a la parcel·la.  
En la fase de funcionament:  
- S'ha de mantenir una correcta ventilació de les naus per a evitar concentració de gasos nocius a l'interior.  
- Per a evitar l'entrada de vectors de malalties en les naus, s'ha de disposar de tela metàl·lica tipus antiocells a les finestres.  
- Per a establir barreres sanitàries, s'ha de disposar de tanca metàl·lica perimetral a l'explotació.  
- Per a la desinfecció dels vehicles que accedeixen a l'explotació, s'ha d'utilitzar el sistema a pressió a base de motxilla amb desinfectant.  
- S'ha d'aplicar tractament enzimàtic als purins prèviament a l'aplicació d'aquest al camp, per a reduir-ne la càrrega contaminant i estabilitzar-lo.  
- S'han d'utilitzar els purins com a adob orgànic en camps de cultiu, i no es sobrepassaran els 170 kg N/ha, tal com estableix el Reial decret 261/1996, de 16 de febrer, sobre protecció de les aigües enfront de nitrats procedents de fonts agràries.  
- S'han d'aplicar els purins en condicions climàtiques favorables, la distribució serà uniforme i homogènia sobre el terreny sempre de superfície agrícola productiva.  
- Els cadàvers s'han de recollir en contenidor homologat per a ser retirats per una empresa gestora autoritzada a aquest efecte (contracte que serà subscrit amb gestora autoritzada en el moment en què es dispose de llicència ambiental i cartilla ramadera).  
S'ha valorat econòmicament el cost de l'aplicació de les mesures correctores.  
L'activitat es considera viable, des del punt de vista ambiental, sempre que les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental es complementen amb l'adopció dels condicionants recollits en aquesta declaració d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 1.h.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 16.2.m) del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, com també de qualssevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pel particulars al territori de la Comunitat Valenciana.  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, l'explotació porcina de transició de gorrins, situada al polígon 8, parcel·les 472 i 75 del terme municipal d'Utiel (València) promoguda per Fernando Grau Armedo, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
- S'ha de mantenir inalterada la superfície forestal present a l'extrem NOE de la parcel·la 472 i a la totalitat de la parcel·la 75.  
- Prèviament a l'obtenció de la llicència ambiental, el promotor ha de justificar davant d'aquesta Direcció General i davant de l'òrgan substantiu, que disposa d'informe definitiu favorable, a l'efecte patrimonial, de la Conselleria de Cultura i Esport.  
- Prèviament a l'obtenció de la llicència ambiental, el promotor ha de justificar davant d'aquesta Direcció General i davant de l'òrgan substantiu, que disposa de la concessió d'aprofitament d'aigües subterrànies de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
- Prèviament a l'obtenció de la llicència ambiental, el promotor ha de justificar davant d'aquesta Direcció General i davant de l'òrgan substantiu, que disposa de l'informe favorable de l'organisme de conca competent, sobre la disponibilitat i compatibilitat de l'increment del consum d'aigua derivat de la implantació de l'ús previst en el projecte, amb les previsions dels plans hidrològics, a més de la no-afecció o menyscabament a altres usos que hi ha legalment implantats, establit en l'article 19 de la Llei 4/52022, de 30 de juny, de la Generalitat, d'ordenació del territori i protecció del paisatge.  
- S'ha de comunicar a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 24 d'agost de 2007.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient al servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 319/3384-UEH  
Títol: modificació puntual núm. 16 del PGOU   
Promotor: Ajuntament de Villena (Alacant)  
Autoritat substantiva: Ajuntament i CTU  
Localització: al nord-oest del sòl urbà de Villena  
Descripció del projecte  
1. Objecte de projecte  
L'objecte del projecte és la requalificació d'una franja de sòl amb una superfície total d'1.457.447 m² de sòl no urbanitzable d'especial protecció agrològica a sòl no urbanitzable comú, al paratge denominat El Campo.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Els terrenys, situats a 4 quilòmetres del sòl urbà del municipi, al paratge denominat El Campo, té els límits següents:  
- Al nord, camí existent.  
- Al sud, assegador de la Noguera.  
- A l'est, línia del ferrocarril.  
- A l'oest, camí existent.  
La modificació proposada respon al conveni urbanístic subscrit per l'entitat Prosport Golf, SL, que proposa la reclassificació en primera instància en sòl no urbanitzable comú, i posteriorment la transformació d'aquest en sòl urbanitzable, per a assolir l'estadi definitiu com a camp de golf.   
3. Alternatives  
No s'hi han presentat alternatives ja que, segons l'estudi d'impacte ambiental, la solució adoptada no va lligada a cap activitat, sinó a la desprotecció d'un sòl concret, no obstant això, aquesta desprotecció és el primer pas per a assolir l'estadi definitiu com a camp de golf, tal com es desprén de la documentació aportada.  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 30 d'agost de 2006, la Direcció Territorial de Territori i Habitatge d'Alacant remet un exemplar de l'expedient integrat pel projecte de modificació del PGOU, informe agrològic, informe ambiental, estudi d'impacte ambiental i expedient administratiu en què s'inclouen informes resultat de la informació pública i l'aprovació provisional, i la incoació del corresponent expedient administratiu.  
2. Informació pública   
L'estudi d'impacte es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el diari Información d'Alacant del dia 23 de novembre de 2005 i en el DOCV núm. 5149, de 5 de desembre de 2005.  
Durant el període d'exposició pública, un mes, no es va presentar cap al·legació, segons consta en els certificats emesos pel secretari general de l'Ajuntament de Villena, en els quals s'inclou l'aprovació provisional i l'informe del tràmit d'informació al públic realitzat.  
3. Petició d'informació o documentació complementària   
En data 20 de setembre de 2006, el Sr. Rafael Salvador Ros, en qualitat de tècnic redactor del projecte, presenta nova documentació formada per l'estudi d'impacte ambiental en suport informàtic.  
En data 22 de setembre de 2006, el Sr. Rafael Salvador Ros, en qualitat de tècnic redactor del projecte, presenta informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià.  
Sol·licitud d'informes sectorials  
No s'han sol·licitat informes sectorials, no obstant això, en l'expedient s'inclouen els informes següents rebuts durant el procés d'avaluació d'impacte ambiental:  
1. Informe patrimonial emés per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, d'acord amb el que disposa l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià, de 21 de març de 2006, en el qual se substancia l'informe vinculant legalment previst en els termes següents:  
La documentació presentada consta de documentació escrita, fotografies i plànols.  
En l'apartat 3.12 es diu textualment "...no es considera que l'actuació implique un increment de risc d'afecció sobre el patrimoni històric, cultural o arqueològic".  
Des de la consideració del patrimoni etnològic en l'àmbit del projecte s'han localitzat quatre elements de caràcter etnològic: bassa de reg, casa de labor El Bierzo, casa de labor Motor de los Rusos i una cabanya, els quals es documenten segons la fitxa d'aquesta Direcció General. En l'apartat 3.12 de l'estudi d'impacte ambiental, apartat patrimoni cultural, s'expressa que atés que es promou només un canvi de classificació del sòl, sols comporta la desclassificació de sòl de protecció agrícola i per tant cap actuació física sobre el terreny. Segons el que s'ha dit no hi ha afecció sobre els elements etnològics i la proposta de mesures de salvaguarda ha d'articular-se quan hi haja una actuació urbanística sobre els terrenys esmentats en un nou estudi d'impacte ambiental.  
Per tant, vist el precepte indicat i de conformitat amb l'informe dels serveis tècnics s'emet informe favorable a l'efecte patrimonial previst en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià, a l'estudi d'impacte ambiental de la modificació puntual núm. 16 del PGOU de Villena paratge El Campo.  
Aquest informe es contrau a l'estudi d'impacte ambiental en els termes en què s'ha descrit l'actuació literalment i gràficament amb el segell d'autorització en totes i cada una de les pàgines del document, en prova de conformitat.  
Afeccions legals  
1. En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la xarxa Natura 2000, com també a l'existència d'espais naturals protegits, no s'ha detectat, a l'àrea d'estudi, afeccions directes a cap figura ambiental, no obstant això, el sector d'estudi es troba, aproximadament, 1'5 km al nord-est de la zona humida catalogada Laguna i Saleros de Villena, i la LIC Salero i Cabecicos de Villena.  
2. PATRICOVA. Revisada la cartografia del Sistema d'Informació Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge s'observa que al nord i al sud del sector hi ha dues zones amb risc d'inundació 6, corresponent al denominat endorreisme del Vinalopó.  
No obstant això, l'estudi d'impacte ambiental, en el punt 3.13, assenyala que es considera que aquest aspecte no ha sigut adequadament valorat.  
3. Camins ramaders. L'assegador de la Noguera, que discorre pel perímetre sud del sector, té una amplària legal 37,61 m establida mitjançant l'Ordre 24 de gener de 1963, per la qual s'aprova la classificació dels camins ramaders que hi ha al terme municipal de Villena, província d'Alacant.  
En principi, i atés que no s'estableix cap activitat, la modificació proposada no produeix cap impacte sobre aquest element.   
4. Elements etnològics. En l'àmbit del projecte s'han localitzat quatre elements de caràcter etnològic: bassa de reg, casa de labor El Bierzo, casa de labor Motor de los Rusos i cabanya.  
En principi, aquests elements no patiran cap alteració ja que només es produeix un canvi de classificació i no d'ús, tal com es desprén de l'informe de patrimoni i del mateix estudi d'impacte ambiental. No obstant això, aquests elements estan vinculats a un ús, l'agrícola, sense el qual el valor cultural i funcional d'aquests es perd.   
Consideracions ambientals  
1. En el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental hi ha dos expedients pertanyents al mateix terme municipal, l'objecte dels quals, igual que en el projecte d'estudi, és la requalificació de sòl no urbanitzable de protecció agrològica a sòl no urbanitzable comú:  
- Modificació puntual núm.11, amb núm. d'expedient 200/03-AIA.  
- Modificació puntual núm.12, amb núm. d'expedient 114/05-AIA.  
La modificació núm.11, l'àmbit de la qual comprén un total de 226.150 m², està recollida en el planejament vigent, no obstant això, la modificació núm. 12, la superfície total de la qual és d'1.086.914 m², no està recollida ja que està en tramitació, encara que disposa de DIA amb data 22 de maig de 2006.  
2. Distintes accions en un mateix àmbit geogràfic poden donar lloc a efectes acumulatius o de sinergia, és a dir, que l'efecte de la intervenció conjunta d'aquestes accions pot ser superior a la suma d'aquestes actuant aïlladament.  
Per tant, vist que hi ha antecedents al terme municipal l'objecte dels quals és el mateix, en avaluar la modificació núm.16 s'haurien d'haver considerat les dues anteriors, sobretot la modificació núm. 12 a causa de la confrontació d'aquesta i a la superfície del sector, 1.086.914 m², a fi d'avaluar ambientalment els possibles efectes sinèrgics o acumulatius.  
Per tant, per a una adequada avaluació ambiental, ja que hi ha la possibilitat de produir-se efectes acumulatius, haurien d'haver-se analitzat les alternatives següents:  
- Alternativa 0: estat actual de l'àmbit format per ambdues modificacions, núm. 12 i núm. 16.  
- Alternativa 1: el cas en què només es realitze la modificació núm. 12.  
- Alternativa 2: el cas en què només es realitze la modificació núm. 16.  
- Alternativa 3: cas que es realitze tant la modificació núm. 12 com la núm. 16.  
  
\* \* \* \* \*  
  
Així mateix, l'àmbit d'estudi que s'ha de considerar en cada una de les alternatives hauria d'haver sigut el format per ambdues modificacions que puja a un total de 2.544.360,91 m², amb la qual cosa es tindria el quadre següent de superfícies:  
Per tant, la reclassificació no comportaria una variació inferior al 4.72% respecte al valor inicial del SNUP agrològic, tal com recull l'estudi d'impacte ambiental, sinó una variació del 8,24%, la qual cosa suposa quasi el doble del valor estimat.  
3. La superfície de sòl corresponent a sòl no urbanitzable de protecció agrològica (SNUPA) al terme municipal de Villena representa un 9% del total, enfront de la superfície del sòl no urbanitzable comú (SNUC) que és el 34,6%, tal com es veu en la taula següent:   
Sup. total del TM SNU comú SNUPA  
345,4 km² (100%) 119,5 km² (34,6%) 31 km² (9%)  
Dades que cal tenir en compte a l'hora d'avaluar la pèrdua de sòl classificat com a SNUPA en benefici del SNUC, com també, de determinar la necessitat real d'obtenir més SNUC. Així mateix, s'entén que la reducció del 8,24% d'un sòl que representa el 9% del terme municipal, implica una pèrdua significativa d'aquest tipus de sòl, i aquest es veu reduït a només el 8,1%.   
4. L'àmbit d'estudi se situa en una de les tres zones amb caràcter endorreic que hi ha al terme municipal de Villena, la coneguda com a horta meridional. En concret, la zona presenta un drenatge imperfecte en el qual es recullen les aigües provinents de la vall de Beneixama on conflueixen també les rambles del vessant nord de la serra de la Villa i les del vessant sud de la serra del Morrón.  
Conseqüència de les aportacions provinents de les successives inundacions, el sòl presenta una capacitat d'ús elevada, classe B, que li confereix un valor intrínsec que justifica, des del punt de vista ambiental, que reba la classificació de sòl no urbanitzable de protecció agrològica, definit per les mateixes normes urbanístiques de Villena com: "aquell que pel seu valor agrològic és necessari preservar de tot el desenvolupament d'edificació que no siga el propi de l'explotació agropecuària de la finca".  
Aquesta situació, així mateix, es recull en el mapa geocientífic d'Alacant, que classifica aquesta zona com a zona d'interés per a la conservació de la productivitat agrícola i del paisatge agrari, en el full núm. 6, interés per a la conservació de la naturalesa, com també en el Corine Land Cover que la identifica com a zona agrícola heterogènia - mosaic de cultius.  
Per tant, i de conformitat amb l'article 4.2. de la Llei 10/2004, de 9 de desembre, del sòl no urbanitzable, es pot considerar que és correcta la qualificació d'aquest sòl com a sòl no urbanitzable protegit, ja que els terrenys presenten valors rústics o agraris considerats definitoris d'un ambient rural digne de singular tractament per la importància de la seua productivitat agrícola.  
5. A 2 km del sector es troba la zona humida catalogada Laguna i Saleros de Villena, destinació final de les aigües que descendeixen, provinents de la vall de Beneixama, a través del sector i que són les causants del risc d'inundació 6. Per tant, s'entén que és necessari la conservació d'aquesta protecció ja que, de conformitat a l'article 4.2, Llei 10/2004, de 9 de desembre, del sòl no urbanitzable, la conservació d'aquesta obeeix a un interés públic local, ja que el fi és garantir l'aportació natural d'aigua a la Laguna i Saleros de Villena.  
6. A la zona no hi ha nuclis d'habitatges que indiquen una pèrdua de l'activitat agrària del sector, al contrari, i tal com es recull en l'informe agrològic, "La zona d'objecte de l'informe està situada en una àmplia zona que es caracteritza per ser eminentment agrícola, amb una conformitat considerable", la qual cosa es verifica després d'observar la cartografia del SIT.  
Les construccions que hi ha al sector, la bassa de reg, la casa de labor El Bierzo, la casa de labor Motor de los Rusos i la cabanya, són el reflex de l'activitat agrícola de la zona, per tant, estem davant d'una zona inscrita en un entorn rural, el paisatge del qual és l'associat a l'horta, que presenta uns valors ambientals, històrics i culturals que han de ser objecte de protecció, de conformitat amb l'article 22.6. Llei 4/2004, de 30 de juny, d'ordenació del territori i protecció del paisatge.  
7. La modificació proposada respon al conveni urbanístic subscrit per l'entitat Prosport Golf, SL, que proposa la reclassificació en primera instància en sòl no urbanitzable comú, i posteriorment la transformació d'aquest en sòl urbanitzable, per a assolir l'estadi definitiu com a camp de golf. Ús que no respon a la vocació d'aquest tipus de sòl, tal com s'ha aclarit en el punt anterior.  
8. L'estudi agrològic presentat conclou que: "el sector d'estudi no constitueix una zona d'especial importància agrícola per no plantejar condicions excepcionals per al cultiu, tant pel baix nivell de rotació de cultius i per la necessitat de renovar els sistemes de reg a les grans superfícies com per l'escassa importància agrícola de les xicotetes explotacions familiars".  
Criteris que no estan relacionats amb la pèrdua dels valors ambientals o agrològics que van fer a aquests sòls mereixedors de la protecció agrològica.   
D'altra banda, l'informe no ha recollit alternatives que proposen la millora del sòl mitjançant l'aplicació d'una altra sèrie de tractaments diferents dels habituals per a la regeneració d'aquests cultius. Tractaments que resultarien més efectius en aquest tipus de sòl, atesa la capacitat agrícola d'aquests, que en altres sòls del terme municipal.  
9. D'altra banda, l'estudi agrològic presentat estableix, en la conclusió, el següent:  
"A més, cal destacar que en aquests moments, amb el desenvolupament i la modernització d'altres moltes àrees per a ús agrícola que hi ha al terme municipal de Villena, han aparegut un gran nombre de zones amb un potencial productiu molt superior al dels terrenys tant per la seua escassa sobreexplotació com per la modernitat d'infraestructures, les característiques dels quals farien més justificable la classificació d'especial protecció agrològica".  
La qual cosa indica una disfunció en l'actual model territorial, la solució de la qual passaria per una anàlisi global del territori, a partir de la qual es determinaren els sòls realment mereixedors o no d'aquesta classificació.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 8.3.c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
S'estima no acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte de modificació puntual núm. 16 del PGOU del terme municipal de Villena (Alacant), promogut per l'Ajuntament de Villena, ja que:  
a) El sector d'estudi està afectat per un sòl amb una elevada capacitat d'ús agrari i, per tant, amb una clara vocació agrícola, testimoni de la qual són els elements constructius que hi ha i l'ús actual d'aquesta zona.  
b) La zona ha sigut estudiada sense tenir-ne en compte la inserció dins del sistema endorreic del Vinalopó, a través del qual es recullen les aigües d'escorriment provinents de les serres de la Solana, pertanyents a la LIC denominada, els Alforins, i de la vall de Beneixama, les quals alimenten la llacuna interior denominada Laguna i Saleros de Villena.  
c) Hi ha altres sòls amb protecció agrícola que presenten una qualitat agrària menor, per tant, en el cas que es considere la requalificació d'aquest tipus de sòl, s'haurà de produir en aquells que presenten una capacitat menor, i optar com a últim recurs pels de capacitat més elevada.  
d) No s'han presentat alternatives referides a distintes localitzacions de l'ús final que es té pensat per a aquest sòl, estudiant principalment altres sòls el valor agrari dels quals siga menor, vist que al terme municipal hi ha gran quantitat de sòl no urbanitzable comú, com també una justificació del sector triat en relació amb tot el sòl no urbanitzable comú que hi ha al terme municipal.  
e) L'informe agrològic resulta insuficient vist que no s'han presentat alternatives de tractaments que milloren la qualitat del sòl.  
f) La modificació proposada sembla que respon a criteris que no obeeixen a la pèrdua per part d'aquests sòls de la seua capacitat agrària.  
g) No s'han valorat els efectes acumulatius o sinèrgics produïts pels diversos projectes proposats dins del mateix terme municipal, sobretot per aquells que la seua proximitat garanteix que es produiran aquest tipus d'efectes.  
h) La modificació no és d'acord amb els criteris plantejats per la LOTPP, relatius a la idea de conservació de l'horta i de la posada en valor i revitalització del patrimoni rural i cultural.  
Segon  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del cònsol de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 2 de juliol de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 92/07-AIA  
Promotor: Ploder, SA  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de la Conselleria d'Empresa, Universitat i Ciència de València  
Objecte del projecte: sol·licitud d'explotació de recursos de la secció A, de la zona de préstecs denominada els Molins  
Localització: parcel·les 117 i 118 del polígon 22 del municipi de Monòver (Alacant)  
Ref. òrgan substantiu: MINAS exp. MIEXPA 2005/7 jd/am  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques del projecte   
L'objecte de l'actuació és extraure roques per a construir la plataforma del tren d'alta velocitat al seu pas pels municipis d'Elda i Monòver.  
La zona de préstecs els Molins se situa a les parcel·les 117 i 118 del polígon 22, del municipi de Monòver (Alacant). La superfície total que ocupa l'extracció és de 71.523,07 m² i es preveu extraure un volum d'uns 400.000 m³ de roques.  
Els terrenys de les parcel·les esmentades estan classificats per les normes urbanístiques com a sòl no urbanitzable general i sòl de protecció arqueològica, els quals disposen de l'informe favorable de la Conselleria de Cultura, Educació i Esports, a l'efecte patrimonial.  
Es projecta una xicoteta pedrera a cel obert, amb extracció mecànica, sense ús d'explosius, la qual se situa a un quilòmetre del traçat de la via fèrria d'alta velocitat.  
Es distingeixen dues zones: 1 i 2, les quals s'exploten una a continuació de l'altra, començant per la zona 1, però restaurant-les simultàniament a les labors d'extracció. La zona 1 queda contigua i al nord de la rambla de la Rajola.  
La maquinària d'extracció, càrrega i transport la constitueix una excavadora de cadenes Komatsu 600 i 4 traginadores de trabuc CAT 773.  
La restauració es dissenya amb els mateixos bancs d'explotació en la seua posició final d'esgotament, és a dir, bancs de 5 metres d'alçària, angle de cara de banc de 45º o menor, i bermes amb amplària mínima de 4 metres. L'angle del talús general mesurat respecte de l'horitzontal és de 35º o inferior.  
A la zona de préstecs treballen quatre empleats de Ploder, SA i un equip procedent d'una subcontracta.  
El temps emprat en les operacions mineres és de vora sis mesos.  
2. Alternatives ambientals  
El promotor planteja dues alternatives per a obtenir els materials: prendre'ls d'abocadors de residus inerts existents a la zona esmentada o de préstecs situats a les proximitats.  
El titular va estudiar els materials dels abocadors d'inerts i va observar que no presenten les característiques geotècniques adequades per a la finalitat que es vol assolir, així que va optar per buscar préstecs idonis.  
Ploder, SA ha triat finalment el préstec dels Molins pel fet que les roques posseeixen les característiques geotècniques per a conformar el nucli del terraplé, i al mateix temps, com que es troba en una zona degradada i antropitzada per explotacions incontrolades, es regenerarà amb la restauració dels terrenys simultània a l'explotació dels àrids.  
Tramitació administrativa  
1. Tramitació  
El 26 d'abril de 2007 el Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de la Conselleria d'Empresa, Universitat i Ciència d'Alacant remet l'estudi d'impacte ambiental, el projecte d'explotació, el pla de restauració integral i els informes sectorials de la zona de préstec els Molins.  
El 14 de maig de 2007 se sol·liciten informes a l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals i al Servei de Conservació de la Biodiversitat d'aquesta Conselleria.  
El 15 de maig de 2007 se sol·licita informació a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge a Alacant.  
El 24 de maig de 2007 es requereix al promotor una ampliació de documentació.  
El promotor remet l'ampliació de documentació el 3 de juliol de 2007.  
2. Informació pública  
El Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial va sotmetre l'expedient a informació pública i va publicar, a aquest efecte, un anunci en el DOCV núm. 5279, de 13 de juny de 2006; una vegada transcorregut el termini de 30 dies hàbils, no s'hi van presentar al·legacions.  
3. Peticions d'informació o documentació complementària  
S'han realitzat consultes al Servei de Conservació de la Biodiversitat, a l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals i a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge a Alacant.  
El titular remet juntament amb la documentació una còpia dels informes següents:   
- Àrea de Gestió de Recursos Forestals i Conservació Ambiental, sobre aspectes del pla de restauració integral de la seua competència.   
- Certificat de compatibilitat urbanística de l'Ajuntament de Monòver.  
- Informe final de Patrimoni Cultural Valencià.  
- Autorització per a l'extracció d'àrids atorgada per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
Informes sectorials   
- Informe de l'Àrea de Gestió de Recursos Forestals i Conservació Ambiental  
L'informe s'emet per a fer complir el Decret 82/2005, de 22 d'abril, del Consell de la Generalitat, d'ordenació ambiental d'explotacions mineres en espais forestals de la Comunitat Valenciana.  
Informa que el contingut del pla de restauració integral és adequat i suficient, a més les labors de restauració dissenyades es consideren adequades i compatibles amb el resultat final previst i els objectius del projecte. Per tant, l'informe del pla de restauració integral és favorable.  
- Informe de l'Ajuntament de Monòver  
L'informe es refereix a les parcel·les 117 i 118 del polígon 22, de l'esmentat municipi.  
"El tipus d'ordenança vigent és el Pla general d'ordenació urbana i la Llei 10/2004, de 9 de desembre, de la Generalitat, del sòl no urbanitzable. El vigent PGO va entrar en vigor el 12 de novembre de 1985.  
Les parcel·les es troben situades entre sòl classificat com a no urbanitzable general i de protecció arqueològica del terme municipal de Monòver.  
Les parcel·les es troben en sòl de protecció arqueològica, i segons el PGOU vigent serà necessari, per a la sol·licitud de llicència d'obres, presentar l'autorització de la Conselleria competent en Cultura, amb estudi arqueològic previ".  
- Informe final de Patrimoni Cultural Valencià  
La Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià i Museus emet informe favorable del projecte, amb la condició de documentar millor les escasses restes de terrasses realitzades amb paret seca i que organitzaven l'espai per als cultius de secà.  
- Confederació Hidrogràfica del Xúquer  
La Confederació Hidrogràfica del Xúquer autoritza l'extracció d'àrids a la finca sítia al polígon 22, parcel·les 117 i 118, situada a zona de policia de les rambles del Desetxat i Rajola.  
La separació entre el llit i la zona d'extracció serà tal que impedisca l'accés de les aigües d'avingudes a aquesta última. Amb aquesta finalitat s'ha de deixar, a partir de la línia que forma el marge del riu, i dins del terreny de la propietat particular, una franja de 20 metres sense excavar, com a mínim, i a més s'ha de fer responsable de tots els possibles danys que es puguen fer al llit del riu per ell o per terceres persones, en la confrontació de la seua finca amb el llit.  
La separació entre les parcel·les limítrofes i la zona d'extracció ha de ser tal que s'impedisquen els perjudicis a aquelles per l'aigua que, siga com siga, puga accedir a la zona d'extracció. Amb aquesta finalitat s'ha de deixar sense excavar una franja de 5 metres d'ample als terrenys on es realitza l'extracció.  
Els talussos definitius de l'excavació han de ser estables, i en tot cas més favorables que el talús un/un.  
S'han d'evitar excavacions que puguen entollar-se. Amb aquesta finalitat, la profunditat d'aquestes serà tal que no arribe a una cota inferior al nivell de les aigües del llit.  
- Àrea de Conservació d'Espais Naturals  
L'informe es refereix exclusivament a la possible afecció del préstec els Molins a espais que formen part de la xarxa Natura 2000 (llocs d'interés comunitari i zones d'especial protecció de les aus) i als espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
Vista la documentació aportada, es comunica que l'actuació projectada no se situa dins de cap dels espais de la xarxa Natura 2000, ni dels espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, no obstant això, probablement es trobe representat l'hàbitat d'interés prioritari \*1520, vegetació gipsícola ibèrica, recollit en la Directiva 92/43/CEE, és per això que es recomana que es faça l'esmentada consulta al Servei de Biodiversitat.  
- Direcció Territorial de Territori i Habitatge a Alacant  
1. Informe forestal:  
La parcel·la 118 conté una xicoteta proporció de terrenys forestals, en els quals no s'han observat valors ambientals de rellevància.  
La parcel·la 117 és un tossal d'escassa elevació, amb presència de bons exemplars aïllats d'arç negre, ginebre, Salsola genistoides, espart bord i abundància de labiades (Thymus i Sideritis).  
Es tracta d'un matoll serial que presenta un determinat grau de maduresa, diversitat apreciable i presència d'endemismes; característiques semblants a les que són usuals en gran part dels terrenys forestals de la zona, per la qual cosa cal atribuir a la parcel·la un determinat valor ambiental pel que fa a la flora.  
D'altra banda considerem que en principi no es pot atribuir a aquesta parcel·la les característiques que defineixen (segons l'article 34 del PGOF) un sòl com a forestal de protecció, llevat del que puga determinar en el seu moment el corresponent pla forestal de demarcació, encara pendent d'execució, i sense perjudici de la valoració que facen els experts en protecció d'espècies de la flora endèmica que hi ha en aquesta parcel·la.  
En tot cas, considerem que ha de mantenir-se inalterada la morfologia (fons i marges) del llit que separa ambdues parcel·les.  
2. Informe del tècnic de protecció d'espècies  
"En relació amb l'assumpte de referència, us informem que es tracta de dues zones de préstec (parcel·la 117, denominada zona 1, i parcel·la 118, denominada zona 2). Ambdues parcel·les es troben separades per un tàlveg o xicoteta rambla. A la parcel·la denominada zona 2 s'ha produït extracció de materials i hi ha antics cultius de secà.   
La zona 1 consisteix en una xicoteta lloma de calcària i margues prou salines, amb una cobertura vegetal bastant bona en considerar l'aridesa del medi i els exemplars d'arç negre (Rhamnus lycioides) de gran port i algun ginebre (Juniperus oxycedrus). Es troben presents endemismes llevantins com ara Thymus moroderi i Sideritis leucantha. Es tracta d'una vegetació gipsícola amb un gran interés botànic, on són abundants els endemismes. Així, aquest hàbitat es troba inclòs com a hàbitat prioritari en la Directiva d'hàbitats (92/43/CEE), amb la denominació de vegetació gipsícola ibèrica (Gypsophiletalia) i codi 1520.  
Per tant, s'emet informe favorable per a l'extracció de material a la denominada zona 2 (parcel·la 118) i desfavorable per a l'extracció a la zona 1 (parcel·la 117).  
Amb la documentació remesa a aquests Serveis Territorials no es pot conéixer com es restaurarà el terreny afectat per l'extracció ni quina serà la morfologia final resultant, la qual ha de respectar el tàlveg que hi ha entre les dues zones. També es desconeix si cal algun tipus d'autorització de l'òrgan de conca".  
- Servei de Conservació de la Biodiversitat  
El Servei de Conservació de la Biodiversitat remet una còpia de l'informe del tècnic de protecció d'espècies de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge a Alacant, en el qual s'exposen els criteris d'aquest Servei en relació amb el possible impacte d'aquest sobre la biodiversitat de l'àrea.  
Afeccions legals ambientals  
L'explotació de la parcel·la 118 ocupa la zona de policia de la rambla de la Rajola, aquesta afecció ha sigut resolta amb l'autorització i prescripcions de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
A la parcel·la 117 hi ha vegetació gipsícola amb un gran interés botànic, amb endemismes llevantins abundants com ara Thymus moroderi i Sideritis leucantha. Aquest hàbitat es troba inclòs com a hàbitat prioritari en la Directiva d'hàbitats (92/43/CEE), amb la denominació vegetació gipsícola ibèrica (Gypsophiletalia) i codi 1520.  
Consideracions ambientals  
1. Elements que poden veure's afectats de manera important pel projecte de l'activitat  
L'explotació de la parcel·la 117 faria desaparéixer l'hàbitat prioritari denominat vegetació gipsícola ibèrica, els exemplars de gran port d'arç negre, els ginebres existents i un matoll amb alguna diversitat.  
Si s'arribara a explotar la parcel·la 118 a cotes inferiors a la del llit de la rambla de la Rajola es produirien entollades per desbordament.  
L'estabilitat geotècnica de la vessant restaurada pot veure's compromesa si es construeix la canal de capdamunt de talús.  
2. Identificació i valoració dels impactes   
No ha sigut identificat l'impacte que causaria l'explotació sobre l'hàbitat prioritari denominat vegetació gipsícola ibèrica.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental   
Les mesures correctores proposades pel promotor es complementen amb les prescripcions contingudes en l'apartat segon d'aquesta declaració.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix, segons el que preveu l'apartat 3.c1 de l'annex I, del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.  
3. L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.  
4. L'article 8.3.c) del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tant, en vista de tot l'anterior i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Respecte a la sol·licitud d'autorització d'explotació de la zona de préstecs els Molins, s'estima acceptable el projecte d'explotació i pla de restauració situats a la parcel·la 118, i desfavorable l'actuació projectada a la parcel·la 117 (per afectar l'hàbitat d'interés comunitari prioritari denominat vegetació gipsícola ibèrica), només a l'efecte ambiental i sense perjudici de les autoritzacions administratives prèvies que hi siguen preceptives; sempre que a la parcel·la 118 es desenvolupen els treballs segons les mesures correctores descrites en l'estudi d'impacte ambiental, juntament amb les establides en l'apartat segon d'aquesta declaració.  
Segon  
Per a l'execució de l'esmentat projecte s'han de complir les condicions següents:  
1. Aquesta declaració ha d'estar disponible en l'explotació a la disposició del personal de vigilància i inspecció d'aquesta Conselleria.  
2. La canal de capdamunt de talús de la parcel·la 118 ha de distar 4 metres del capdamunt del talús pròxim, com a mínim.  
3. La plaça de pedrera ha de drenar cap a l'est amb un pendent longitudinal mínim del 3%. En tot cas, la profunditat màxima d'explotació no ha d'estar per sota de la cota del llit de la rambla de la Rajola.  
4. Durant la jornada laboral s'ha de regar el nombre de vegades necessari per a mantenir humits els camins per on circule la maquinària i els camions, com també les superfícies desproveïdes de vegetació i sòl. Durant la càrrega s'ha de regar el front.  
5. A l'entrada de cada camí d'accés, i també en les interseccions, s'han de col·locar plafons que advertisquen del pas de camions.  
6. La velocitat de circulació de qualsevol tipus de vehicles ha de quedar limitada a 20 km/hora.  
7. S'han de col·locar barreres tallavents, de dos metres d'alçària mínima, a les proximitats de cultius i camins.  
8. Si encara posant en pràctica les mesures correctores, als cultius pròxims s'acumula una capa de pols, llavors el promotor haurà de regar el fullatge fins a netejar-lo de pols.  
9. Les reparacions i manteniment de la maquinària s'han de realitzar a tallers externs al préstec o bé s'ha de condicionar una zona ensostrada i impermeabilitzada per a portar-les a terme. Els residus perillosos s'han d'envasar en dipòsits homologats degudament segregats per tipus, identificats i etiquetats. Han de disposar de safates o cubetes que garantisquen el confinament i posterior recollida de possibles vessaments accidentals. Els esmentats residus s'han de lliurar, en un termini no superior a 6 mesos, a un gestor autoritzat.  
10. El sòl original s'ha d'apilar amb una alçària màxima d'1,50 metres, en una zona resguardada de l'escorriment. S'ha de sembrar de gramínies i lleguminoses i regar periòdicament per a conservar les espècies sembrades en bon estat.  
11. Després de l'estesa de la terra vegetal s'ha de realitzar un subsolat.  
12. Les activitats del pla de vigilància ambiental descrites com anualment i semestralment en la pàgina 147 de l'estudi d'impacte ambiental seran de freqüència trimestral. Ambdues han de conformar un informe, que es remetrà a l'autoritat administrativa substantiva perquè en prenga coneixement i a l'efecte oportú.  
13. Els camins locals pels quals circule habitualment la maquinària i els camions seran conservats i reparats a càrrec del promotor.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no es pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 5 de juliol de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 135/0390-JPU  
Títol: fàbrica de taulells i taulellets ceràmics  
Promotor: Cerámicas MYR SL  
Localització: Carretera l'Alcora-Castelló, s/n, terme municipal de l'Alcora (Castelló)  
Autoritat substantiva: Direcció General de Qualitat Ambiental  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte  
Cerámicas MYR SL és una indústria dedicada a la fabricació de taulells i taulellets ceràmics. Es tracta d'una planta existent i en funcionament situada a l'Alcora, que escometrà una millora a l'efecte d'augmentar la capacitat de producció i millorar la qualitat dels productes. En concret, s'introduirà una nova línia de producció i un assecador; es modifica la distribució en planta i es construeix una nau adossada de 2.300 m².   
La indústria sol·licita l'autorització ambiental integrada, i inclou l'ampliació descrita.   
La planta es troba situada a la carretera de l'Alcora-Castelló s/n, terme municipal de l'Alcora (Castelló). Segons l'informe de compatibilitat urbanística emés per l'Ajuntament, la indústria no és totalment compatible amb el planejament municipal, ja que part d'aquesta es troba en sòl no urbanitzable comú. Sobre la zona que està fora d'ordenació, l'Ajuntament va informar, en data 10 d'abril de 2006, que s'estava tramitant una modificació puntual del PGOU per a classificar la part de les edificacions que es troben fora del sòl urbà com a sòl urbà industrial. La superfície de la parcel·la és de 21.625 m² i la superfície construïda total és de 12.259 m² (10.229 m² existents i 2.300 m² que s'han de construir). L'accés es realitza des de la carretera l'Alcora-Castelló, que afronta amb la parcel·la.  
Hi ha subministrament d'energia elèctrica i gas natural. El proveïment d'aigua es realitza des de pou propi.  
Característiques més rellevants de l'activitat  
El procés productiu desenvolupat és la fabricació de revestiments ceràmics per monocció. Aquest està organitzat en les seccions següents: recepció de l'argila en tremuges i transport mitjançant elevador de cintes fins a sitges (3 unitats); premsatge de l'argila (2 assecadors que ja hi són i 1 de nou); esmaltatge per deposició sobre el bescuit; movimentació, en la qual s'acumulen els taulellets en boxs; cocció en forns monoestrat (1 que ja hi és i 1 de nou); paletització del producte.  
La capacitat de producció de la indústria és de 84.480 t/any (12.000 m²/dia, considerant 24 h/dia de treball, 320 dies a l'any). La producció anual actual és de 30.800 t/any de paviment de gres i revestiment de porosa.  
Les matèries primeres emprades en el procés productiu són principalment aigua (5.156 m³/any, argiles (30.000 t/any) i esmalts (2.000 t/any) i en menor grau esmalts i colors. Les fonts d'energia emprades són electricitat i gas natural.   
L'empresa disposa d'equips de cogeneració autoritzats, els quals no es troben en funcionament en l'actualitat.  
Consideracions ambientals  
La indústria existeix i es troba en funcionament. No obstant això, escomet una ampliació en instal·lar una nova línia completa de producció.   
Amb caràcter general, la fabricació de productes ceràmics porta associats elevats consums d'aigua i energia i genera emissions a l'atmosfera, soroll, abocaments i residus. No obstant això, el sector gaudeix d'un alt desenvolupament tecnològic que li permet reduir-ne la incidència ambiental.  
L'activitat està catalogada en el grup B de potencialment contaminants de l'atmosfera. S'identifiquen en la indústria emissions a l'atmosfera difuses, canalitzades fredes i canalitzades calentes. Les emissions difuses es corresponen amb les generades en les operacions de transport, emmagatzematge i manipulació de matèries primeres. Les emissions fredes corresponen als sistemes d'aspiració de les premses i de les línies d'esmaltatge. Després de l'aspiració, i abans de l'emissió d'aquests corrents, s'han instal·lat filtres de via seca per a depurar-los (es disposava de filtres de via humida, però s'ha decidit retirar-los pel possible risc de legionel·losi). Les emissions canalitzades calentes són les xemeneies dels assecadors i dels forns.  
S'identifiquen com a focus susceptibles de generar soroll i vibracions la diversa maquinària que hi ha a la indústria. S'ha muntat l'esmentada maquinària sobre tacs silenciadors o bancades dotats d'esmorteïment.   
Les aigües residuals sanitàries s'aboquen a la xarxa de clavegueram. Les aigües residuals industrials s'evaporen pràcticament en la totalitat. Les aigües residuals de neteja es recullen en una bassa d'homogeneïtzació, sedimentació i decantació, per a ser reutilitzades en la planta, mentre que els llots són retirats per una empresa gestora, a fi que siguen reutilitzats després de l'atomització. Es realitzen anàlisis periòdiques per a caracteritzar l'aigua residual de neteja. No s'aporta l'autorització d'abocament a bassa impermeable i s'indica que aquesta està en tramitació.  
La bassa de decantació és impermeable i estanca, per la qual cosa no es considera que puga haver-hi contaminació subterrània. Així mateix, la solera de tota la nau és de formigó remolinat, excepte a les zones en què es necessita un acabament especial per a evitar embossos de maquinària. Respecte al sòl i les aigües, cal assenyalar que la ubicació de la indústria està en una zona sense risc d'inundació, amb vulnerabilitat baixa i accessibilitat mitjana d'aqüífers, d'acord amb la cartografia temàtica del territori de la Comunitat Valenciana.  
Els residus generats s'agrupen en inerts, assimilables a urbans i perillosos. Els residus assimilables a urbans s'emmagatzemen en l'esplanada de càrrega i emmagatzematge de matèries primeres fins que són recollits anualment per una empresa autoritzada per al reciclatge o reutilització d'aquests. Els residus perillosos s'emmagatzemen degudament envasats i etiquetats en lloc cobert i amb solera impermeable i són recollits cada sis mesos per un gestor autoritzat. Se citen en particular els olis usats, que es recullen en bidons. L'empresa està inscrita en el Registre de Petits Productors de Residus Perillosos de la Comunitat Valenciana amb el número 12-04694.  
Les argiles recollides en els filtres i productes amb defectes en el conformat o en l'extrusió són de nou portades a les eres per a la reutilització.  
Addicionalment als efectes que són propis d'una indústria ceràmica, cal mencionar en aquest cas concret l'impacte produït per l'ocupació del sòl, ja que part d'aquesta es troba fora d'ordenació, i ocupa sòl no urbanitzable. En aquest sentit, l'entorn està caracteritzat per la proximitat al municipi de l'Alcora i a un gran nucli industrial vertebrat per la carretera CV-190, ambdós altament antropitzats. A més, a escassos 250 m, discorre el riu Llucena i hi ha fins a aquest algunes zones que mantenen un determinat caràcter natural.   
Com a programa de vigilància ambiental, es proposa:  
- Comprovar que les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental s'han realitzat.  
- Proporcionar advertències immediates sobre els valors assolits pels indicadors ambientals preseleccionats.  
- Proporcionar informació que podria ser usada en la verificació dels impactes predits i millorar així les tècniques de predicció d'impactes.  
- Proporcionar informació sobre la qualitat i oportunitat de les mesures correctores adoptades.  
En el programa de vigilància ambiental se seguiran els impactes següents: generació de residus perillosos, contaminació atmosfèrica, contaminació acústica i producció d'aigües industrials.  
Els indicadors ambientals triats en el programa de vigilància ambiental són: el compliment en la gestió dels residus sòlids industrials (inspecció visual diària, recollida setmanal d'olis i registre anual dels residus perillosos generats), control de la bassa d'aigües residuals (anàlisi semestral de les aigües emmagatzemades en la bassa de decantació per una entitat col·laboradora homologada), control dels nivells d'emissió atmosfèrica (mesurament anual dels gasos emesos), control dels nivells de soroll (mesurament anual del soroll generat, per entitat col·laboradora homologada), anàlisi dels gasos de la xemeneia.  
Tramitació administrativa  
Amb data 23 de març de 2007 es va rebre un escrit de l'Àrea de Qualitat Ambiental de la Direcció General de Qualitat Ambiental, on se sol·licitava l'avaluació ambiental del projecte, a instàncies de Cerámicas MYR SL. No obstant això, es trobava pendent de resolució per part del conseller competent el recurs d'alçada presentat per l'empresa davant de la resolució de caducitat de l'expedient 269-2006-AIA. Transcorreguts tres mesos sense que aquest resolguera expressament sobre l'esmentat recurs i tenint en consideració el sentit negatiu del silenci administratiu establit en la Llei 30/1992, de 26 de novembre, el 6 de juny de 2007, es va obrir un nou expedient d'avaluació d'impacte ambiental, al qual es va incorporar la documentació que constava en els expedients 269-2006-AIA, 82-2005-CON i documentació addicional aportada per l'òrgan substantiu amb data 22/02/2007. Aquesta es compon de:  
- Projecte bàsic d'autorització ambiental integrada i annexos.  
- Estudi d'impacte ambiental.  
- Certificat de finalització del tràmit d'informació pública de l'expedient, sense que s'hi hagen rebut al·legacions.   
- Documentació complementària.  
Afeccions legals  
El projecte està sotmés a la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, segons el subapartat 3.5 (instal·lacions per a la fabricació de productes ceràmics mitjançant enfornada..., amb una capacitat de producció de 75 t/dia...) de l'annex I. La indústria sol·licita l'autorització ambiental integrada que atorga la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge. Les competències en matèria de control integrat de la contaminació, qualitat d'aigües, seguiment i control d'aquest recurs, protecció atmosfèrica i acústica, i el seguiment, control i gestió de residus s'atribueixen a la Direcció General de Qualitat Ambiental.  
Altres afeccions considerades són:  
- La fabricació de taulellets i taulells de ceràmica està inclosa com a activitat potencialment contaminant del sòl en l'annex I del RD 9/2005, de 14 de gener.   
- La fabricació de productes d'argila per a la construcció està catalogada com a activitat potencialment contaminant de l'atmosfera, grup B, del Decret 833/1975.  
- L'activitat està sotmesa a la legislació en matèria de residus, en particular, pel que fa a producció de residus i residus d'envasos.  
- Queda sotmesa, així mateix, a la legislació en matèria de contaminació acústica i en particular al Decret 266/2004, de 3 de desembre.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que procedisca obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Consideracions jurídiques  
L'activitat ha de sotmetre's al procediment d'avaluació d'impacte ambiental d'acord amb l'apartat l) del grup 4 de l'annex 1 de la Llei 6/2001, de 8 de maig, de modificació del Reial decret legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental (fabricació de productes ceràmics mitjançant enfornada).  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article cinqué de la Llei 2/1989, de 3 de març, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.   
L'article 8.3.c) del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte de fàbrica de taulells i taulellets ceràmics, promogut per Cerámicas MYR SL, situada a la carretera de l'Alcora- Castelló, s/n, terme municipal de l'Alcora (Castelló), en els termes que estableix el projecte, l'estudi d'impacte ambiental i la resta de documentació que consta en l'expedient.  
Com a condicions addicionals a les descrites en els apartats anteriors, s'exigeix:  
1. S'ha de disposar de les autoritzacions exigides per la legislació sectorial, en particular:  
1.1. Fins que no s'aprove l'instrument urbanístic de reclassificació del sòl a urbà industrial, s'ha de disposar de la preceptiva declaració d'interés comunitari que permeta situar les instal·lacions en sòl no urbanitzable comú.  
1.2. Disposar de la preceptiva concessió d'aprofitament d'aigua de pou.  
1.3. Disposar d'autorització d'abocament de les aigües residuals industrials a la bassa impermeable.  
2. Les accions incloses en el programa de vigilància ambiental han de documentar-se, a l'efecte d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de la seua eficàcia, tal com s'hi indica. A més, vista la proximitat al nucli urbà i a l'entorn natural del riu Llucena, cal vigilar especialment l'afecció sobre aquests.  
3. D'acord amb l'article 4 del EOY 1291/1986, de 28 de juny, modificat per la Llei 9/2006, de 28 d'abril, el promotor ha de comunicar a l'òrgan ambiental (per escrit), amb la suficient antelació, la data de començament de l'execució del projecte.  
4. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental haurà de ser comunicat a l'òrgan ambiental competent que establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no es pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 5 de juliol de 2007.- La secretaria autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.