Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5383, del 08-11-2006 (2006/12800)

Resolució de 18 d'octubre de 2006 de la Secretària Autonòmica de Territori i Medi Ambient, per què s'ordena la part dispositiva de les declaracións d'impacte ambiental.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5383

Data del DOGV
:   08-11-2006

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2006/12930


Data del document
:   18-10-2006

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Torreblanca
    * Muro de Alcoy
    * San Miguel de Salinas
    * Benimarfull
    * Sant Joan d'Alacant
    * Alcora, l'
    * impacte ambiental

Resolució de 18 d'octubre de 2006 de la Secretària Autonòmica de Territori i Medi Ambient, per què s'ordena la part dispositiva de les declaracións d'impacte ambiental. [2006/12917]  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracións d'impacte ambiental  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracións d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracións en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
En virtut d'això, he resolt:   
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracións d'impacte ambiental corresponent a l'expedients 022/05-AIA Villalonga, Gandia, Oliva, 031/05-AIA Benimarfull, Muro de Alcoy, 036/05-AIA San Miguel de Salinas, 038/73-QXX U'Alcora, 047/05-AIA Sant Joan d'Alacant, i 366/03-AIA Torreblanca, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.  
València, 18 d'octubre de 2006.. La secretaria autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 22/05-AIA  
Títol: Ramal APA Villalonga-Gandia-Oliva  
Promotor: Gas Natural SDG  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Infraestructures i Transports  
Objecte: Construcció d'un gasoducte  
Localització: Diversos municipis de la província de València  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista  
L'objecte del projecte és la construcció d'una conducció de gas natural en alta pressió A, amb origen en la xarxa existent en els voltants de la confluència de la Casa de la Torre amb la carretera CV-60, al terme municipal de Castelló de Rugat, i haurà de subministrar gas natural per a consum industrial i domesticocomercial a les poblacions de Villalonga, Bellreguard, Oliva i Gandia, amb una longitud prevista de 40.647 m.  
Les característiques de la xarxa i distribució de ramals és la següent:  
 Diàmetre (polzades) Longitud (m)  
Conducció principal 10 24.857  
8 5.450  
Ramal a Villalonga 6 5.507  
Ramal a Oliva 6 4.755  
Ramal a Bellreguard 4 78  
TOTAL 40.647  
La canonada haurà de ser d'acer al carboni d'alt límit elàstic, revestida en el seu interior amb una pel.lícula de 60 microns de pintura epoxi, amb l'objecte de disminuir la rugositat. El revestiment en obra haurà de ser de polietilé i l'aplicació s'haurà de realitzar mitjançant cintes o amb maneguins retràctils.  
La totalitat de l'estesa haurà de discórrer soterrada a una profunditat mínima d'1 m, i aconseguir una profunditat d'1,5 a 2,5 m o superior en l'encreuament de rius i rierols, com també carreteres, autovies i autopistes.  
L'amplària de la pista de treball haurà de ser d'uns 10 m, distribuïts en dues franges longitudinals separades per la rasa d'instal.lació de la canonada. La més estreta amb una amplària de 3 m es destina a l'abassegament de materials procedents de l'excavació, i la més ampla, amb 7 m d'amplària, s'utilitza per a les operacions d'obra, el transport de materials i la circulació de maquinària.  
També hi ha una sèrie d'instal.lacions auxiliars complementàries vitals per a la seguretat, com són vàlvules, armaris de regulació, estacions de protecció catòdica i connexions elèctriques, l'emplaçament de les quals es farà considerant la facilitat d'accés.  
2. Alternatives  
S'han plantejat dues alternatives al traçat de la xarxa, optant per l'alternativa 1 com a més adequada per la menor afecció d'aquesta al medi ambient, l'esmentada alternativa creua el barranc del Rugat i el riu Vernissa per zones on la vegetació ripària és menys important.  
D'altra banda l'alternativa seleccionada tracta de circular en paral·lel a les infraestructures existents, com la CV-60, que suposa un important corredor, on la qualitat dels elements naturals és inferior a la de sectors menys antropitzats.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública  
En data 7 de gener de 2005 la Conselleria d'Infraestructura i Transports va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental (EIA) corresponents al projecte Ramal APA Villalonga-Gandia-Oliva.  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del projecte Ramal APA Villalonga-Gandia-Oliva, ha sigut sotmés a informació pública mitjançant sengles anuncis publicats en el BOP de data 10 de febrer de 2005, i en el DOGV núm. 4943, de data 10 de febrer de 2005, i hi han presentat al·legacions particulars i ajuntaments afectats.  
2. Resum d'al·legacions  
Entre totes les al·legacions presentades, únicament posseeix caràcter ambiental la formulada per l'Ajuntament de Castelló de Rugat, en la qual posa de manifest la possible afecció als jaciments arqueològics d'Ofra, Aurent, Rafalet i Camí de Llutxent.  
En contestació, GAS NATURAL SDG, SA, manifesta que s'ha efectuat consulta en la Conselleria de Cultura, i s'ha confirmat que la canalització no afecta cap jaciment arqueològic. No obstant això, sempre que es vaja a dur a terme una obertura de rasa en obra, amb el conseqüent moviment de terres, es comptarà amb l'assessoria i supervisió d'un arqueòleg competent, que recomanarà les mesures que s'hauran d'utilitzar.  
3. Peticions d'informes sectorials i documentació complementària  
En data 22 de febrer de 2005, la Conselleria d'Infraestructures i Transports va rebre autorització per part de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, per a la instal·lació de la conducció de gas en zona de policia de diversos llits i encreuament amb els rius Serpis i Vernissa i amb el rierol del Molí, en els termes municipals de Gandia, Palma de Gandia, Potries, Ròtova i Alfauir de la província de València.  
En l'esmentada autorització es recomana que, en els trams immediatament abans i després de l'encreuament, discórrega paral·lela al llit fins a enllaçar amb altres trams d'aquesta, i mai per dins del llit, i que la profunditat de soterrament de la canonada siga com a mínim d'un metre, comptador a partir de la generatriu superior del tub.  
Afeccions legals  
Segons l'estudi d'impacte ambiental hi ha afecció a:  
. Barranc d'Ofra  
. Barranc de la Tolla  
. Barranc dels Corrals  
. Barranc de la Font  
. Barranc de la Daia  
. Riu Vernissa  
. Barranc del Molí  
. Riu Serpis  
. Barranc de Beniteixir  
. Barranc de Moratal  
També hi ha afecció als següents camins ramaders:  
. Assagador del camí Vell de Gandia  
. Assagador del camí de la Pobla  
. Assagador d'Alacant a València  
. Assagador del camí de Sarrient a Rugat  
. Assagador del camí de Llutxent  
. Assagador del camí de Lorcha  
. Assagador a Castellonet  
. Assagador del camí Vell d'Ontinyent a Gandia  
. Encreuament assagador del Alquibla  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació  
A causa de la longitud del traçat, L'actuació proposada travessa zones amb valors ambientals clarament diferenciats, i es distingeixen dues unitats ambientals.   
La primera comprén la franja d'afecció situada entre els termes municipals de Castelló de Rugat i Ròtova, es caracteritza per la presència de cultius de secà en el primer tram i de cítrics en la part final, sent la vegetació natural la que apareix associada als cursos d'hídrics travessats, on hi ha peus d'alzines, baladres, i diverses classes de joncs i canyes.  
La segona comprén la franja d'afecció situada des del terme municipal de Ròtova fins al final del projecte, incloent els ramals de Villalonga, Oliva i Bellreguard, es caracteritza per la presència de cultius de cítrics.  
Per tant, els punts d'encreuament amb els barrancs i rius seran les zones més sensibles, per la seua afecció a la densa cobertura de canyars i baladres, i es podria alterar el funcionament hidràulic del llit.  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants  
Els impactes més rellevants es produiran en la fase de construcció, en particular en les fases d'obertura de pista i excavació en rasa. Les conseqüències ambientals d'aquestes activitats són bàsicament la incidència sobre la vegetació natural, l'afecció sobre els nivells superiors del sòl que són selectivament retirats i recollits per a la seua posterior restitució, per la qual cosa aquest efecte pot considerar-se esmenat i, finalment, la compactació mecànica de sòls sobre la pista de treball, produïda per la circulació de vehicles.  
Finalment, cal mencionar l'impacte sobre el medi fluvial, potser el més important, per quant afecta formacions de ribera dels cursos hídrics travessats i altera la morfologia i característiques hidrològiques originals del llit, com també l'aportació de sòlids en suspensió que augmentaria la terbolesa de l'aigua, disminuint per tant, la qualitat d'aquesta com a biòtop i afectant les comunitats bentòniques. També hi ha afecció a una sèrie de trams de camins ramaders.  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental  
L'estudi d'impacte ambiental ha previst les mesures correctores que són d'habitual aplicació en obres lineals. Aquestes s'encaminen a minimitzar els impactes derivats de les accions que són inherents a la construcció i explotació d'aquest tipus d'infraestructures.  
A continuació, només es farà referència a aquelles més significatives.  
. Descompactació de sòls sobre tota la franja d'afecció.  
. Restitució de la capa de terra vegetal.  
. Revegetació de les zones naturals afectades, mitjançant l'execució de campanyes de revegetació amb espècies autòctones (Quercus rotundifolia i Nerium oleander).  
. Els encreuaments fluvials s'hauran de realitzar mitjançant el sistema d'aïllament amb dreceres, ateses les seues característiques de seguretat i rapidesa d'execució, no interrompent el vessament, cas d'existir-ne.  
. Col·locació de defenses durant la fase d'execució de les obres d'encreuament de llits que minimitzen la incorporació de sòlids en suspensió.  
. Selecció d'un punt d'encreuament amb la menor cobertura de vegetació.  
. Es recomana els mesos de juliol a setembre, com a període més adequat per a realitzar els encreuaments de llits.  
. Reposició cuidadosa de la morfologia original del llit, amb l'ús en la reposició del llit de materials de característiques semblants als originals, amb preferència els mateixos, que hauran de ser recollits selectivament.  
. Aplicació de criteris d'homogeneïtat perceptual en la selecció de materials per a les esculleres de defensa (en la mesura que siga possible, semblant textura i col·locació).  
Pel que fa al programa de vigilància ambiental, haurà de tenir com a objecte establir un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental, i fer un seguiment d'una sèrie de paràmetres que donen una idea de com evoluciona l'entorn a partir de la construcció i funcionament de l'obra. A manera de síntesi, cal destacar els següents aspectes bàsics objecte de control ambiental:  
. Controlar l'adequada retirada i manteniment de la terra vegetal durant la fase d'obres.  
. Evitar en la mesura que es puga la tallada innecessària de peus ecològicament interessants, bé pel seu grau de raresa o endemisme.  
. Controlar el trasbals de maquinària i vehicles fora d'espai assignat a aquest efecte, evitant l'afecció a recursos naturals, habilitant zones d'estacionament de maquinària i equips lluny de la zona d'influència dels cursos hídrics.  
. Mantenir una reduïda velocitat de trànsit (20 km/h) per la pista de treball per a limitar la generació de pols.  
. Vigilar la presència d'abocaments o residus generats en el procés productiu.  
. Observar les afeccions derivades de les obres en els punts d'encreuament i aigües avall dels cursos hídrics, especificant els efectes sobre la vegetació ripària i fauna aquàtica.  
. Controlar la correcta evolució de les actuacions realitzades en l'execució del projecte de restauració ambiental (plantacions, hidrosembra, etc.).  
. Vigilar l'aparició de nous impactes no quantificats (erosió de talussos i vessants, formació de valls, lliscaments del terreny, etc.).  
Finalment, el programa de vigilància ambiental haurà de fixar amb una certa periodicitat la realització d'informes en els quals s'informarà del compliment del programa, com també els efectes derivats de l'aplicació de les mesures correctores i del grau de correspondència d'aquests efectes amb què van ser prevists en l'estudi d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 7 de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental  
L'expedient ha observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent   
DECLARACIÓ D'IMPACTE AMBIENTAL  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte de Ramal APA Villalonga-Gandia-Oliva, promogut per la Direcció General d'Energia de la Conselleria d'Infraestructures i Transports, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establits en l'apartat segon.  
Segon  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'hi estableixen les següents:  
1. Atesa l'afecció a camins ramaders, haurà d'iniciar-se prèviament al començament de les obres, la tramitació del corresponent expedient de modificació (o reposició de pas) davant de la Direcció Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge de València, obtenint l'autorització corresponent d'acord amb la Llei 3/95, de 23 de març, de camins ramaders.   
2. Si durant l'execució de les obres es produeix qualsevol troballa arqueològica, el fet s'informarà a la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, de manera immediata, adoptant les mesures pertinents amb vista a la protecció i conservació d'aquesta, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
3. La conducció en els trams immediatament abans i després de l'encreuament, discorrerà paral·lela al llit fins a enllaçar amb altres trams d'aquesta, i mai per dins del llit.  
4. La profunditat de soterrament de la canonada siga com a mínim d'un metre, comptat a partir de la generatriu superior del tub.  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 30 de setembre de 2005. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 031/05.AIA  
Títol: Ronda nord de Benimarfull de la carretera CV-700  
Promotor: Conselleria d'Infraestructures i Transport  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Infraestructures i Transport  
Objecte: Eliminar la travessia de Benimarfull de la carretera CV-700  
Localització: Termes municipals de Benimarfull i Muro   
Descripció del projecte  
El terme municipal de Benimarfull està ala comarca del Comtat, província d'Alacant, i limita al nord amb el d'Alcocer de Planes, a l'est amb Planes i Almudaina, al sud amb Benillup i a l'oest amb Muro. La carretera CV-700, que ve de Planes i travessa d'est a oest Benimarfull cap a Muro, pertany a la xarxa local i és de titularitat de la Conselleria d'Infraestructures i Transport. Al pas d'aquesta pel nucli urbà de Benimarfull presenta un tram on se circula amb pas alternatiu en ambdós sentits regulat per semàfors.   
L'actuació prevista consisteix en la construcció d'una ronda direcció oest . est, al nord de la carretera actual CV-700, projectada per a una velocitat específica de 80 km/h, amb un tronc principal i 2 rotondes a l'inici i final (rotonda oest i rotonda est). La ronda comença a a CV-700 al terme municipal de Muro on recorre al voltant de 400 m, entra al terme de Benimarfull, creua el barranc del Poble i acaba en la rotonda est, en l'encreuament de les carreteres CV-700 i CV-704 (carretera cap a Benillup, sentit nord-sud).  
El tronc principal de 1.753 m de longitud és una calçada de 2 carrils d'ample 3,00 m cada un, un carril per sentit de circulació, amb voral d'1,00 m i berma d'1,00 m a un costat i a l'altre. El pendent longitudinal màxim és de 6,25%. Les rotondes tenen calçada anular de radis interior i exterior 21,00 i 29,00 m respectivament, 2 carrils de 4,00 m i vorals interior i exterior de 0,50 m. L'actuació es completa amb vies de servei de 6,00 i 3,00 m d'ample, per a connectar la ronda amb els camins existents, i 4 estructures per a donar continuïtat transversal. L'encreuament del barranc del Poble es fa amb pont de 75 m de longitud i 3 vans.  
En la documentació de l'expedient, mantenint el corredor per on discorre l'actuació, s'han presentat alternatives respecte a aspectes puntuals, com ubicació de rotondes i cotes d'encreuament de la rasant de la carretera amb els camins existents.   
Posteriorment, a petició del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, s'aporta documentació (2 fulls de text i 4 mapes) on s'estudia una alternativa per al tram denominat Eix e1 (des del començament en el terme municipal de Muro fins a la denominada rotonda oest) que evite el desmunt d'aquest tram.  
Tramitació administrativa  
El 15 de març de 2005 la Conselleria d'Infraestructures i Transport remet estudi d'impacte ambiental (EIA) i projecte bàsic (PB) de l'actuació Ronda nord de Benimarfull de la carretera CV-700, i s'inicia l'expedient 031/05-AIA d'avaluació d'impacte ambiental en aquesta Direcció General.  
El 25 d'abril de 2005 s'envia escrit de requeriment de documentació a la Direcció General d'Obres Públiques sol·licitant el certificat d'informació pública de l'estudi d'impacte ambiental, al·legacions, respostes i informe de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural valencià.  
El 27 de maig de 2005 s'envia escrit de sol·licitud d'ampliació a la Direcció General d'Obres Públiques sol·licitant que s'estudie una alternativa de traçat per al denominat Eix e1 de la ronda, des del començament en el terme municipal de Muro fins a la rotonda oest. El 7 de juliol de 2005 la Direcció General d'Obres Públiques remet escrit de resposta.  
El 5 d'agost de 2005 l'Oficina del pla de carreteres remet per fax còpia de l'informe preceptiu i vinculant de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport.  
El 13 de setembre de 2005 l'Oficina del pla de carreteres remet certificat d'informació pública, còpia de l'informe de l'Ajuntament de Benimarfull i còpia de resposta de l'Oficina del pla de carreteres a aqueix informe.  
Informació pública  
D'acord amb els certificats remesos per l'Oficina del pla de carreteres, el projecte bàsic i l'estudi d'impacte ambiental es van sotmetre a informació pública amb anunci en el BOE núm. 83 de 7 d'abril de 2005 i en el DOGV núm. 4985, de 14 d'abril de 2005. D'acord amb aquest certificat, s'han rebut 6 al·legacions particulars sense contingut ambiental i una al·legació de l'Ajuntament de Benimarfull.  
Aquesta al·legació es refereix a qüestions funcionals d'ordenació del trànsit i de connexions de Benimarfull amb altres municipis. Aborda un aspecte ambiental, que és el del pas de trànsit pesant de camions de la cooperativa pel nucli urbà, i sol·licita un pas inferior de major gàlib en l'encreuament del camí de la Punta amb la futura ronda. L'Oficina del Pla de Carreteres respon a aquest aspecte indicant que aquest trànsit pot utilitzar la futura rotonda est, en l'encreuament amb la CV-704, per a evitar el pas pel nucli urbà.  
Afeccions legals   
Camins ramaders  
L'actuació afecta l'assagador el Molló, d'amplària legal 20 m, l'assagador del Camí Vell de Muro, de 10 m d'amplària i l'assagador del Caso, de 15-20 m d'ample.  
Domini públic hidràulic  
La futura ronda creua el barranc del Poble.  
Classificació i qualificació urbanística  
L'actuació comença en sòl no urbanitzable comú règim general en el terme municipal de Muro (durant uns 400 m) i després entra al terme municipal de Benimarfull, on travessa sòl no urbanitzable residual i sòl no urbanitzable d'especial protecció ecològica (barranc del Poble).  
Patrimoni cultural  
En els voltants de la traça de la ronda hi ha 2 jaciments arqueològics: AC 54 Cementeri i AC 84 Cementeri II.  
Sòl forestal  
L'actuació travessa sòl forestal de tipus arbratge natural al barranc del Poble.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats per l'actuació  
L'actuació es desenvolupa en una zona d'ús fonamentalment agrícola, pròxima al nucli urbà de Benimarfull, amb presència també d'ús industrial i un establiment de turisme rural (antic balneari Els Banys).  
La zona de major valor ambiental és el barranc del Poble, que l'actuació creua amb pont. Hi ha abundant vegetació amb arbres de gran port; es troben poblacions de O. Populetalia albae dominades per àlber blanc (Populus alba) i xop (Populus nigra), matolls i esbarzerars de la sèrie Rubio ulmifolii-Crataegetum brevispinae i pastius de la sèrie Lathyro tremolsiani . Brachypodietum phoenicoidis. Aquest sòl està en l'Inventari de sòl forestal de la Comunitat Valenciana com a sòl forestal arbratge natural.  
Pel que fa a la fauna, al barranc del Poble l'herpetofauna està representada per la sargantana cuallarga (Psammodromus algirus) o el fardatxo (Lacerta lepida) i la serp blanca (Elaphe escalaris) o la serp llisa meridonal (Corponela girondica). De mamífers, destaca el ratolí de camp (Apodemus sylvaticus), la musaranya (Crocidura russula i Suncus etruscus), l'eriçó (Erinaceus europaeus) i el conill (Orytolagus cuniculus). Pel que fa a l'ornitofauna, es troba la cogullada (Galerida cristata i Galerida Tecklae), el còlit ros (Oenanthe hispanica), la perdiu (Alectoris rufa), etc.  
La ronda creua l'assagador del Molló i afecta altres 2 camins ramaders en la rotonda est (assagador del Camí Vell de Muro i assagador del Caso).  
Pel que fa al patrimoni cultural, el projecte compta amb l'informe favorable de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià previst en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny. En els voltants de l'actuació hi ha 2 jaciments arqueològics (AC 54 Cementeri i AC 84 Cementeri II) que es jalonaran durant l'execució de les obres en un cercle de 50 m de radi per a evitar-ne l'afecció. En la traça de la futura ronda, la prospecció arqueològica parla de material ceràmic trobat en superfície i es proposa fer un seguiment arqueològic durant les obres per si es trobara material d'interés.  
Respecte a la geomorfologia, es veurà modificada amb l'execució de desmunts i terraplens. El desmunt més important és el que es fa aproximadament entre el punt quilomètric 0+100 i 0+300, d'aproximadament 180 m de longitud i que arriba a 7 m d'alçària, sobre el qual es va fer estudi d'alternatives de traçat. Finalment, es considera acceptable mantenir la traça de la documentació presentada inicialment (EIA i PB) ja que, encara que el desmunt és de certa entitat, s'executa en sòl agrícola sense especial valor ambiental i permet acostar-se a la compensació de terres en el conjunt de l'obra, la qual cosa evita recórrer a préstecs.   
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants  
L'estudi d'impacte ambiental descriu els impactes ambientals que produiria l'obra, distingint fase de construcció i fase d'explotació. Aquests impactes són els habituals d'aquest tipus d'obres. Els més importants són: l'impacte en la geomorfologia per l'execució de desmunts i terraplens, l'impacte sobre el paisatge, l'impacte sobre la qualitat de l'aire per la generació de soroll de la futura ronda i l'afecció a camins ramaders.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i el programa de vigilància ambiental  
L'estudi d'impacte ambiental proposa una sèrie de mesures correctores que es consideren adequades. Cabria afegir les consideracions següents:  
. Els pendents dels talussos de desmunt no s'especifiquen en l'estudi d'impacte ambiental. En tot cas, s'hauran d'ajustar a les necessàries per a complir amb l'estabilitat, de manera que a més es destruïsca la menor quantitat possible de relleu natural. L'aspecte final de terraplens i desmunts ha de ser el més concordant possible amb l'entorn, especialment en el desmunt de major alçària.  
. Respecte a l'afecció a camins ramaders, l'estudi d'impacte ambiental només preveu mesures correctores de l'afecció a l'assagador el Molló. No obstant això, l'actuació acaba en una rotonda, construïda sobre una rotonda existent, i intercepta altres 2 camins ramaders (assagador del Camí Vell de Muro i assagador del Caso). Per a aquestes 2, també s'aplicaran les mesures oportunes per a complir la Llei 3/1995, de camins ramaders.  
L'estudi d'impacte ambiental presenta un programa de vigilància ambiental adequat, que preveu l'emissió de diversos informes en diferents moments de l'actuació.  
Consideracions jurídiques  
. El projecte examinat constitueix, segons el que preveu l'annex I de l'apartat 8 a) del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març d'impacte ambiental, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta.  
. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.  
. L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions i estimacions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.  
. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior es fa la següent   
DECLARACIÓ D'IMPACTE AMBIENTAL  
Primer  
Es considera acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Projecte ronda nord de Benimarfull de la carretera CV-700. Benimarfull (Alacant), promogut per la Direcció General d'Obres Públiques de la Conselleria d'Infraestructures i Transport, sempre que s'ajuste a la documentació presentada i es complisquen els condicionants del punt segon d'aquesta resolució.  
Segon  
Se supedita l'execució del mencionat projecte al compliment dels següents condicionants:  
1. Els documents del projecte de construcció (memòria, plànols, plec de prescripcions tècniques i pressupost) hauran d'incorporar tots els aspectes concernents a les mesures protectores i correctores incloses en l'estudi d'impacte ambiental, com també els derivats d'aquests condicionants, amb el grau de detall necessari per a la seua contractació i execució conjunta amb la resta de l'obra. La direcció d'obra haurà d'exigir el compliment d'aquestes.   
El pressupost del projecte de construcció haurà d'incorporar, preferentment en una única partida, totes les unitats d'obra que es referisquen a les mesures correctores que s'han d'emprendre. També s'hauran de valorar i proveir pressupostàriament totes les despeses derivades del programa de vigilància ambiental.  
2. La localització concreta de pedreres, préstecs, enderrocs i abocadors que siguen necessaris per a la construcció de l'obra ha d'incloure's en el projecte constructiu corresponent a aquesta actuació.  
3. Durant l'execució de les obres haurà de procurar-se no realitzar treballs nocturns que puguen perjudicar el descans de la població de Benimarfull i altres emplaçaments de caràcter residencial pròxims, tant per impactes sonors com per vibracions o elevada lluminositat.   
Els abassegaments de materials de construcció pulverulents s'hauran de localitzar de manera que la direcció predominant del vent no porte les partícules de pols cap al nucli urbà.  
4. S'haurà d'observar el compliment de l'informe de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural valencià.   
5. Pel que fa a l'afecció a camins ramaders, haurà de complir-se la Llei 3/1995, de camins ramaders, tant per a l'assagador el Molló com per als camins ramaders que puguen estar afectats per la rotonda est de la carretera.  
6. L'ocupació de sòl per a abassegament de materials, instal·lacions auxiliars, maquinària, etc. haurà de ser mínima. El sòl que s'haurà d'ocupar serà sòl sense arbratge ni un altre tipus de vegetació natural.   
D'acord amb l'article 63 de la Llei 3/1993, forestal de la Comunitat Valenciana, s'han de sotmetre a estimació d'impacte ambiental les rompudes de terrenys forestals, siga quina siga l'extensió d'aquestes, quan no hagen de sotmetre's a avaluació.  
Una vegada acabades les obres, es restauraran les superfícies afectades de manera que recuperen el seu estat original, en concordança amb l'entorn.  
7. En el barranc del Poble no es faran abocaments, no se n'alterarà la geomorfologia ni s'utilitzarà com a runam, zona d'abassegaments ni per a situar instal·lacions auxiliars. Per a l'accés al llit del barranc en l'execució del pont s'utilitzaran els camins d'accés existents. Finalitzades les obres, ha de restaurar-se l'estat inicial del barranc.  
8. Els talussos de desmunt s'ajustaran als necessaris per a complir amb l'estabilitat, de manera que es destruïsca la menor quantitat possible de relleu natural. L'aspecte final de terraplens i desmunts ha de ser el més concordant possible amb l'entorn, especialment en el desmunt de major alçària.  
9. Qualsevol modificació del projecte presentat haurà de ser comunicada a aquesta Direcció General. Si es detecta un impacte ambiental no previst o una situació anòmala amb risc per a qualsevol element ambiental o la producció de danys no prevists a tercers, se'n procedirà a l'estudi i correcció i es comunicarà a aquesta Direcció General.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 19 de setembre de 2005. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 36/05-AIA  
Títol: Nova subestació transformadora de 220/66/20 kV, San Miguel de Salinas  
Promotor: IBERDROLA  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Infraestructures i Transports  
Objecte: Millora del subministrament d'energia elèctrica al municipi de San Miguel de Salinas  
Localització: Terme municipal de San Miguel de Salinas  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista  
L'objecte del projecte és la construcció d'una nova subestació per atendre les demandes actuals i futures del municipi de San Miguel de Salinas.  
La nova subestació estarà alimentada a la tensió de 220 kV des de les ST Torremendo, Rojales i Campoamor. Així mateix, des d'aquesta subestació es donarà suport a la xarxa de 66 kV mitjançant la transformació 220/66 kV prevista instal·lar, millorant-se la capacitat d'aquesta xarxa.  
La subestació se situarà a la partida del Camp de Salinas, ocupant una superfície de 25.000 m2 de sòl classificat com a no urbanitzable, l'ús del qual és l'agrícola i està actualment abandonat.  
La nova ST Novelda constarà de les instal·lacions següents:  
. Connexió a la L/220 kV Campoamor-Rojales, que comprendrà la modificació d'ubicació del suport existent i la col·locació de dos nous suports tipus 22S190, des d'on es derivarà, mitjançant un cable subterrani de coure amb aïllament XLPE, de 2.000 mm2 de secció, fins a les cel·les de 220 kV en l'interior de l'edifici.  
. Un sistema elèctric de 220 kV amb una configuració de doble barra (DB) tipus interior amb aïllament en SF6 i onze posicions corresponents a sis de línia, quatre de transformador i l'adaptament de barres.  
. Un sistema elèctric de 66 kV amb una configuració de doble barra (DB) tipus interior amb aïllament en SF6 i set posicions corresponents a quatre de línia, dos de transformador i l'adaptament de barres.  
. Un sistema elèctric de 20 kV amb una configuració de doble barra (DB) tipus interior amb aïllament en SF6, conformat per dos mòduls de cel·les amb un total de trenta-dos posicions de les quals vint seran eixides de línia, dos de transformador, dos de serveis auxiliars, una de mesura, una d'enllaç de barres, quatre d'unió i dos de bateria de condensadors. Aquest sistema es completa amb la dotació en intempèrie de dues bateries de condensadors (BC).  
. Una transformació dotada amb dos transformadors de potència de 120 MVA, cadascun i relació 220/66 kV i altres dos transformadors de potència de 50 MVA cada un i relació 220/20 kV, amb les seues corresponents reactàncies trifàsiques limitadores de posada a terra. Per al subministrament dels equips i serveis propis de la subestació es muntaran dos transformadors de serveis auxiliars (TSA) de relació 20/0,380-0,220 kV i 250 KVA de potència cadascun.  
. Un edifici en què se situaran les cel·les de 220 kV, 66 kV i 20 kV, equips de control, protecció, comunicació, alimentació en BT, etc., necessaris per al funcionament correcte de la subestació, com també dues xicotetes dependències per a lavabo i vestidor, una en cada sala de control.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública  
En data 17 de març de 2005 la Direcció Territorial d'Alacant de la Conselleria de Territori i Habitatge va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental (EIA) corresponents al projecte d'instal·lació d'una nova subestació transformadora de 220/66/20 kV, San Miguel de Salinas.  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant de la nova subestació transformadora de 220/66/20 kV, San Miguel de Salinas, ha sigut sotmés a informació pública mitjançant anunci publicat en el BOP núm. 18 de data 24 de gener de 2005, i no s'hi han presentat al·legacions.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important per l'actuació  
La parcel·la analitzada es troba aïllada i allunyada de nuclis urbans (San Miguel de Salinas és el més pròxim i es troba a més de 3 km), en una zona agrícola i pròxima a carreteres, i amb un ús actual del sòl corresponent a cultius abandonats.  
Malgrat la seua proximitat al parc natural de les Llacunes de La Mata i Torrevieja, la parcel·la es troba fora del perímetre de protecció del parc.  
En general, la zona no presenta valors ressenyables dignes d'especial protecció, únicament l'existència d'una rica comunitat ornítica declarada com a zona ZEPA (zona d'especial protecció d'aus) pel Govern Valencià. Encara que la major part de les espècies són aus estríctament aquàtiques, utilitzen els camps agrícoles com a àrees de campeig. Entre les espècies més afectades es troben les aus rapaces com l'àguila pescadora, l'àguila calçada, el falcó pelegrí, el pilot o el milà negre.  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants  
Els canvis en la geomorfologia que es pot generar com a conseqüència dels moviments de terres que s'han de dur a terme per a la preparació del terreny, seran mínims ja que es construeix sobre un terreny pla. A més, no serà necessari obrir noves vies d'accés a la parcel·la, únicament s'ha projectat un entroncament des de la CV-943, que circula al llarg del lateral est de la parcel·la.  
La implantació de la subestació tindrà efectes sobre la qualitat de l'aire, per l'augment dels nivells sonors i la producció de camps elèctrics i magnètics, efectes que seran pràcticament inapreciables a causa de l'apantallament de la vegetació existent.  
Durant la fase de funcionament, es poden produir emissió de gasos, a causa d'una eventual pèrdua d'hexafluorur de sofre (SF6), gas sintètic i inert que s'utilitza com a dielèctric en els interruptors, també pot existir un impacte sobre el sòl i les aigües subterrànies, a causa d'un possible abocament incontrolat d'oli dels transformadors.  
Com ens trobem en una zona agrícola, el risc de col·lisió i electrocució que puguen patir les aus és baix, ja que resulta una instal·lació perfectament visible i fàcilment evitable per les aus.  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental  
L'estudi d'impacte ambiental ha previst les següents mesures correctores:   
. Minimització de les zones d'abassegament de materials de muntatge de la infraestructura o procedents de l'excavació.  
. Els canvis d'oli, reparacions i llavades de maquinària s'hauran de dur a terme en zones específiques on no hi haja perill de contaminació de les aigües per abocaments de lubricants, formigó o altres productes.  
. Per a la instal·lació dels transformadors de potència està prevista la construcció sota les bótes d'aquests, d'una safata de formigó armat estanca, a fi de recollir els possibles fluids que caiguen sobre ella i conduir-los, gràcies al pendent d'aquesta primer i canonada de fibrociment després, fins a un depòsit de formigó soterrat amb suficient capacitat per a acollir l'oli d'un transformador.  
Pel que fa al programa de vigilància ambiental haurà de tenir com a objecte establir un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 2-g) de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent   
DECLARACIÓ D'IMPACTE AMBIENTAL  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte de nova subestació transformadora de 220/66/20 kV, San Miguel de Salinas, promogut per Iberdrola, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establits en l'apartat segon.  
Segon  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'hi estableixen les següents:  
1. Per al disseny del traçat de les futures línies que isquen de la subestació, s'haurà de tenir especial atenció que no interferisquen les zones de campeig de les aus rapaces existents, prenent les mesures correctores oportunes per a disminuir els riscs de col·lisió i electrocució.  
2. Una vegada efectuada la instal·lació s'haurà de procedir a la recollida de material sobrant i el trasllat a un abocador autoritzat, i a la restauració a l'estat original de les zones afectades mitjançant l'aportació de terra vegetal i la plantació d'espècies arbustives i herbàcies pròpies de la zona, en l'interior de la parcel·la de manera atzarosa, fugint de les disposicions lineals.  
3. Si durant l'execució de les obres es produeix qualsevol troballa arqueològica, el fet s'haurà de comunicar a la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, de manera immediata, adoptant les mesures pertinents amb vista a la protecció i conservació d'aquesta, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 9 de setembre de 2005. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 38/05-AIA  
Títol: Indústria per a la fabricació de taulells ceràmics  
Promotor: Colorker, SA  
Localització: Carretera de l'Alcora, km 21,3 . 12691 l'Alcora (Castelló)  
Autoritat substantiva: Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte  
Colorker, SA, és una indústria del sector ceràmic afectada per la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, segons el subapartat 3.5 (instal·lacions per a la fabricació de productes ceràmics mitjançant enfornada..., amb una capacitat de producció de 75 t/dia...), en les instal·lacions de la qual de la carretera de l'Alcora, km 21,3 del terme municipal de l'Alcora (Castelló), fabriquen taulells ceràmics a partir de pols atomitzada d'argiles i esmalts, i terminació dimensional mitjançant rectificat, amb una capacitat de producció tal, que resulta preceptiva l'obtenció de l'autorització ambiental integrada, motiu pel qual es redacta el projecte avaluat.  
Característiques més rellevants de les construccions o de l'activitat  
La indústria es troba ja construïda i en plena activitat, per la qual cosa no procedeix analitzar l'impacte derivat de la construcció d'aquesta, sinó només el generat per la seua activitat i el produït en el desmantellament d'aquesta.   
Colorker, SA, situada en una parcel·la qualificada com a sòl urbà 4B, d'ús industrial mixt, apte per a indústria pesant, segons el PGOU del municipi de l'Alcora, que està distribuïda en dues parcel·les, en una estan les instal·lacions productives i en una altra pròxima, separada per un carrer, el magatzem de producte.  
Les instal·lacions industrials tenen prevista una capacitat de producció anual d'uns 4.800.000 m2 (83.795 t/any), consten de 4 línies de fabricació de taulells ceràmics mitjançant el procés de monococció: premsat de pols atomitzada, seguit de l'assecament del taulell conformat, esmaltat i serigrafiat de la cara vista, cocció en forn de gas natural, i refredament. I una vegada construït el taulell, classificació i rectificació de vores, seguit de l'empaquetatge i paletitzat. Comptant a més amb altres instal·lacions auxiliars i serveis generals de fàbrica, com ara mòlta de frites i preparació d'esmalts, recollida d'aigües de neteja d'esmaltat i mòlta, decantador de fangs de les aigües de rectificació, emmagatzemament de gasoil, xarxes de gas natural, aire comprimit i aigües (de procés, industrial i potable), i altres serveis generals, i equipaments auxiliars: oficines, laboratoris, tallers, centre de transformació d'electricitat, tractament d'aigües, basses de tractament de fangs i d'aigües pluvials, magatzem de residus generats, compressors i serveis generals.  
Els esmalts ceràmics són preparats en les instal·lacions d'aquesta on té lloc la mòlta per via humida, i addició de colors, dispersants, etc, donant lloc en aquesta secció a la producció d'aigües residuals contaminades que és necessari tractar. En la preparació, manipulació i aplicació de l'esmalt sobre el suport ceràmic es produeixen importants quantitats d'aigües residuals contaminades.  
Malgrat això, no es disposa de xarxa de sanejament per a l'evacuació d'aigües residuals, les quals gestiona via conducció per canonada a una indústria atomitzadora pròxima, autoritzada com a gestor de residus perillosos. Mentre que les aigües pluvials són abocades al vial.  
La parcel·la amb una superfície de 61.814 m2, dels quals 31.915 m2 estan edificats, afronta a l'oest i sud amb altres activitats industrials del sector ceràmic, i es troba pròxima a l'embassament de Maria Cristina.   
En el seu procés industrial, l'empresa utilitza com a matèries primeres bàsicament argila atomitzada i esmalts i colors ceràmics, i com a fonts d'energia, gas natural i electricitat.  
Antecedents  
. No consten en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental.  
Tramitació administrativa  
En data 4 de febrer de 2005 es rep, remés per l'Àrea d'Avaluació Ambiental, el projecte bàsic, l'estudi d'impacte ambiental del projecte de referència, al mateix temps que s'informa que no es van presentar al·legacions en la Conselleria de Territori i Habitatge ni en l'Ajuntament, del certificat de la qual, expedit el 28 de gener, s'adjunta còpia.  
Amb data 2 de març de 2004 l'Ajuntament emet un informe, en què s'expressa que l'emplaçament es troba dins del marc urbanístic vigent i no hi ha impediment per al seu desenvolupament pel que fa a les ordenances municipals ni per determinacions en el planejament municipal, i s'ha de tramitar la llicència de l'activitat actualitzada.  
En data 28 de gener de 2005 l'Ajuntament de l'Alcora, expedeix el certificat del secretari de l'Ajuntament de l'Alcora en el qual s'assenyala que va ser publicat en el DOGV el 16 de desembre de 2004 i transcorregut el període d'informació pública no s'hi van presentar al·legacions.  
Atés completa la documentació remesa, es procedeix a incoar expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
Afeccions legals  
La indústria sol·licita l'autorització ambiental integrada que atorga la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
D'acord amb els articles 18, 19 i 20 de l'Ordre de 9 de setembre de 2003, de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual es desenvolupa el Decret 119/2003, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, les competències en matèria de control integrat de la contaminació, qualitat d'aigües, seguiment i control d'aquest recurs, protecció atmosfèrica i acústica, i el seguiment, control i gestió de residus s'atribueixen a la Direcció General de Qualitat Ambiental.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que pertoque obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Consideracions ambientals  
Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat  
La fabricació de taulells ceràmics requereix elevats consums d'aigua i energia, i originen al mateix temps emissions atmosfèriques, soroll, abocaments, residus sòlids i líquids.   
La indústria es troba recollida en el Catàleg d'activitats potencialment contaminants de l'atmosfera, de l'annex ll del Decret 833/75, de 6 de febrer, que desenvolupa la Llei 38/1972, de protecció de l'ambient atmosfèric, com a grup B en l'epígraf 2.10.2, Fabricació de productes d'argila per a la construcció, taulellets, material refractari i articles de porcellana.  
Respecte al sòl i les aigües, cal assenyalar que la ubicació de la indústria està en una zona sense risc d'inundació ni de lliscament, de baixa vulnerabilitat a la contaminació de les aigües subterrànies, tot això d'acord amb la Cartografia temàtica de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports de la Generalitat Valenciana.  
Atés que la situació de l'emplaçament està ja àmpliament ocupat per la indústria, en un entorn industrial totalment antropitzat, els elements ambientals més directament afectats pel desenvolupament d'aquesta podrien ser els propis del medi inert o abiòtic, ja que el medi biòtic, perceptual i social es veuran molt lleugerament afectats. Si bé hi ha una convivència amb habitatges pròxims per la qual cosa hauran d'extremar-se les exigències de contaminació i establir-se controls addicionals.  
Pel que fa a la generació de residus durant el funcionament normal i manteniment de la indústria, està previst l'emmagatzemament temporal d'aquests, fins a la seua recollida per un gestor extern. Per aquest motiu, només s'avaluarà la gestió intracentre dels residus per gestors per a la recollida dels residus produïts, en tractar-se de gestors autoritzats. En tenir-se, d'altra banda, prevista la gestió de residus perillosos i no perillosos en recuperar-se per valoració dins del sector ceràmic.   
També és ressenyable que es projecta l'abocament zero d'aigües residuals sanitàries i industrials, que en el primer cas són depurades i reutilitzades juntament amb les industrials en els atomitzadors, d'empreses veïnes, si bé s'ha de garantir la impermeabilització de les basses d'emmagatzemament.  
Identificació i valoració d'impactes durant la fase de funcionament.  
L'estudi d'impacte ambiental es du a terme partint de les premisses que la instal·lació objecte de projecte està ja construïda i en ple funcionament sent productora de residus i que se'ls classifica dins del grup B segons l'annex ll del Catàleg d'indústries potencialment contaminants de l'atmosfera del Decret 833/75, de protecció de l'ambient atmosfèric. Així, durant la fase d'explotació, es considera que les accions que poden generar impacte (els factors d'impacte) seran únicament la generació d'emissions gasoses procedents dels forns i pols emesa en diversos punts del procés, de residus de diversa índole, sorolls i vibracions, com també les causades en la zona, originades pel trànsit rodat del gran moviment a causa del proveïment d'argiles des de les plantes de fabricació d'argila atomitzada i a les eixides de producte acabat, sent per tant els elements ambientals atmosfèrics els susceptibles de ser afectats, com també l'originat per l'abocament de les aigües pluvials a la cuneta del vial.   
Es conclou que després de l'adopció de les corresponents mesures preventives o correctores, l'impacte de l'execució i entrada en funcionament (en estar la planta en marxa), i en el cessament de l'actuació no necessita mesures correctores addicionals a les exposades per a recuperar les condicions originals.  
Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.  
Es proposen una sèrie de condicions, i han de ser observades les següents mesures correctores  
1) Contaminació acústica. Vibracions  
Falta el mesurament de l'afecció acústica real produïda per la indústria de referència, duta a terme per un OCA, a fi de corroborar les estimacions exposades. Haurà d'aportar en el termini màxim de 3 mesos un complet estudi d'immissió de soroll en zones de major afecció, fent una anàlisi dels focus productors de soroll. Ha de realitzar amb aquest fi un control de soroll en les dues situacions: parada totalment i en plena activitat. I en cas necessari, aportar la proposta de mesures correctores.   
2) Contaminació atmosfèrica  
La indústria disposa d'un total de 31 focus fixos d'emissió de contaminants atmosfèrics, dels quals 24 corresponen a emissions contínues, per la qual cosa els altres 7 focus, en funció de les previsions d'utilització hauran o no ser considerats com a tals, i en aquest cas sotmetre's al règim de vigilància i control periòdic exigit pel Decret 833/75.  
Les emissions atmosfèriques contaminants del procés de fabricació són:   
. En els forns i assecadors: els gasos de combustió del gas natural (bàsicament són partícules, NOx, CO, CO2, i probablement F i Pb procedents dels esmalts).  
. En la resta d'unitats: Les partícules procedents de les premses, tremuges, sitges i cintes transportadores, moles de rectificat i dels focus difusos de les operacions de descàrrega i trànsit de camions.  
Hauran de ser controlats aquests contaminants, els nivells d'emissió dels quals, basant-se en el que disposa el punt 1.A de l'article 22 de la Llei 16/2002, de prevenció de control integrats de la contaminació, de millors tècniques disponibles i específicament per a les substàncies enumerades en l'annex 3 s'estableixen els següents límits en xemeneies dels processos d'atomització:  
Contaminant  
Partícules 150 mg/m3  
NOx 300 ppm  
CO 500 ppm  
F 80 mg/m3  
SO2 4300 ppm  
Opacitat 2 (Ringelman)  
Pel que fa als mitjans de transport, i per damunt de les emissions procedents dels escapaments de motor, estan les procedents del transport d'àrids pulverulents. Respecte d'això, s'assenyala que durant la fase de funcionament el generat pels camions banyera en el rodament sobre el material i el després de les caixes carregades amb argila per la qual cosa hauran d'anar envelats tant amb càrrega com sense ella i tenint cura de la neteja dels elements del camió.  
Finalment, es disposarà d'una màquina agranadora amb filtre de captació de pols per a l'agranada de determinades zones i mantenir net el sòl de la fàbrica en el conjunt d'aquest.  
La indústria es troba recollida en el grup B, del Catàleg d'activitats potencialment contaminants de l'atmosfera, de l'annex ll del Decret 833/75, de 6 de febrer, que desenvolupa la Llei 38/1972, de protecció de l'ambient atmosfèric. Per això, i com a mesura de control de la contaminació, s'exigeix la confecció del llibre de registre d'emissions, amb la mesura de les emissions de cada un dels focus emissors de contaminants segons el model que apareix en l'annex lV de l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera, realitzades per un organisme de control autoritzat. Així mateix, s'indica que els focus disposen d'orificis que possibiliten la presa de mostres dels paràmetres contaminants en l'emissió i es tinga accessibilitat a aquests segons s'indica en l'esmentada ordre.  
3) Usos de l'aigua i contaminació hídrica  
El proveïment d'aigua de la indústria procedeix d'una captació subterrània autoritzada per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer a la Comunitat de regants Pozo la Esperanza amb concessió 97-CP-0066, de la qual Colorker n'és sòcia. No s'aporta informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer sobre la disponibilitat i compatibilitat de l'increment del consum d'aigua per a ús industrial que pot suposar la implantació de la indústria avaluada amb les previsions de la concessió aportada, garantint la no-afectació o menyscabament a altres usos existents legalment implantats.  
La parcel·la disposa de xarxa separativa per a la recollida d'aigües pluvials i residuals, tot i que no es troba connectada a la xarxa municipal de sanejament. No obstant això, segons s'indica, únicament s'hi aboquen, de la qual cosa es dedueix de l'exposició de l'estudi, les aigües pluvials; i és zero l'abocament d'aigües residuals d'ús domèstic i industrial.  
Les aigües residuals produïdes per l'empresa són les aigües de les unitats del procés industrial i les aigües sanitàries. Les aigües sanitàries es recullen i tracten en dues depuradores biològiques compactes, i es gestionen els fangs amb EDAR. Les industrials dels processos d'esmaltació, juntament amb els fangs de depuració són conduïdes per canonada fins a l'atomitzadora Amizalsa, de les quals hauran d'aportar caracterització i quantitat anual gestionada, i en cas necessari, declaració de producció d'aquest residu perillós.  
Les xemeneies dels forns, assecadors i caldera auxiliar no tenen elements anticontaminació. Els equips disposats per al tractament de gasos ho són per via humida en la secció de mòlta i preparació d'esmalts i per via seca en la resta de punts de captació de pols, càrrega, descàrrega, premses, mòlta i transferències entre equips de transport, de manera que no generen aigües residuals.  
4) Contaminació del sòl.  
Aquest apartat està íntimament relacionat amb l'anterior ja que l'afecció sobre les aigües podria desembocar en la contaminació del sòl i viceversa.  
Tot i tractar-se d'una activitat potencialment contaminant del sòl, en la documentació presentada no s'avalua aquest aspecte, s'assenyala únicament la impermeabilitat de les basses, i s'indica que no es preveu cap tipus de contaminació subterrània, quan simplement en l'estimació d'emissions dedueixen 7.500 kg/any de pols, que depositada en les cobertes i a causa de l'arrossegament de les aigües pluvials anirien a parar al sòl, i al seu torn derivats al vial exterior amb la consegüent contaminació.  
No es detallen les condicions de les zones d'emmagatzemament de matèries primeres. Segons s'indica, les basses per a l'emmagatzemament són impermeables.  
5) Residus generats  
Durant el seu funcionament normal i manteniment, la indústria genera tota una sèrie de residus: fangs i aigües (no enumerades en la relació de residus), testos, olis lubricants esgotats, elements d'equips mecànics i ferralles, com ara corrons, filtres d'oli, envasos contaminats, absorbents, fluorescents, bateries usades, sòlids retinguts en els filtres de mànegues, paper i cartó contaminat, guants i màscares, aerosols, etc., com també altres no enunciats com ara els recipients en desús o deteriorats i les mànegues filtrants. Emmagatzemen els residus temporalment en contenidors especials, sense rebre cap tractament, en una zona projectada a aquest efecte un magatzem cobert adossat a la nau principal, fins a la recollida d'aquests per un gestor autoritzat. Els fangs de les depuradores biològiques es recolliran directament.  
La neteja dels recipients és una labor de gestió que ha d'estar expressament autoritzada per la DG de Qualitat Ambiental, i els fangs i aigües generats (previsiblement residus perillosos) han de ser gestionats com a tals.  
6) Programa de vigilància ambiental  
Es presenta un programa de vigilància ambiental centrat en la periodicitat i el mode en què han de dur-se a terme els mesuraments de les emissions i immissions gasoses i el control de la generació i gestió de residus.   
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental, i concordants del Reglament d'aquesta, ja que tal com estableix l'apartat l) del grup 4 de l'annex 1 de la Llei 6/2001, de 8 de maig, de modificació del Reial decret legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental, les instal·lacions per a la fabricació de productes ceràmics mitjançant enfornada es troben sotmeses al tràmit de declaració d'impacte ambiental.  
En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tant, a la vista de tot l'anterior, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
DECLARACIÓ D'IMPACTE AMBIENTAL  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte per a la instal·lació d'una indústria per a la fabricació de taulells ceràmics, promoguda per Colorker, SA, que s'ha d'implantar al camí Foies Ferraes, s/n, del terme municipal de l'Alcora (Castelló), en els termes que estableix el projecte, annex a aquest i l'estudi d'impacte ambiental, sempre que es complisquen les condicions següents:  
1) Hauran de disposar de l'autorització d'abocaments de pluvials i realitzar les corresponents connexions de sengles parcel·les al col·lector per l'organisme competent.  
2) Totes les substàncies que puguen ser catalogades com a residus, hauran de ser adequadament emmagatzemades i entregades a un gestor autoritzat, segons la Llei 10/2000, de residus, de 12 de desembre.  
3) Pel que fa a la zona d'emmagatzemament de residus perillosos:  
. Es tractarà d'una zona pavimentada, coberta, ventilada, amb sistemes que permeten la retenció i recollida d'abocaments accidentals, i de fàcil accés de manera que es minimitze el risc d'accidents en la càrrega/descàrrega dels diversos residus.  
. Per a l'emmagatzemament de residus líquids o que per l'alt contingut líquid d'aquests puguen generar abocaments s'haurà de disposar de cubetes o sistema de recollida que garantisquen el confinament i posterior recollida dels possibles vessaments. Cada cubeta o recipient de recollida de vessaments accidentals ha de tenir com a mínim el volum de l'envàs més gran o el 10% del total (la major d'ambdues quantitats). Les cubetes hauran de ser individuals per a cada tipus de residus la mescla dels quals en cas de vessament comporte augment de la seua perillositat o en dificulten la gestió.  
4) El titular de la instal·lació haurà d'estar obligat a remetre periòdicament a la Direcció General de Qualitat Ambiental l'informe de situació especificat en el Reial decret 9/2005, de 14 de gener, pel qual s'estableix la relació d'activitats potencialment contaminants del sòl i els criteris i estàndards per a la declaració de sòls contaminats.   
5) S'haurà de disposar de l'adequada quantitat d'absorbent no inflamable per a resoldre els xicotets vessaments accidentals. L'absorbent contaminat s'haurà de gestionar segons la naturalesa del vessament.  
6) Els resultats del programa de vigilància ambiental determinaran si s'han d'implementar les mesures correctores adoptades per a prevenir la contaminació acústica (obertures per a ventilació dotades de silenciadors, etc.) haurà de complir-se el que estableix el títol lV, capítol ll, Condicions acústiques de les activitats comercials, industrials i de serveis, i el títol ll, capítol ll, nivells de pertorbació, de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana de protecció contra la contaminació acústica. En tot cas, l'activitat industrial haurà de dur-se a terme amb les finestres i els accessos a les naus tancats.  
7) L'alçària de les xemeneies haurà de ser clarament superior a la d'edificis o estructures pròxims o confrontants, de manera que no es produïsquen turbulències que garantisquen la dispersió   
8) L'activitat haurà de disposar d'un llibre de registre per cada un dels focus emissors de contaminants segons el model que apareix en l'annex lV de l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera, on han d'anotar-se tots els mesuraments periòdics d'autocontrol de les emissions a l'atmosfera. El llibre de registre es troba disponible en els Serveis Territorials de la Conselleria de Medi Ambient. Així mateix hauran de presentar correctament emplenada l'adaptació de l'enquesta que apareix en l'annex V de la mencionada ordre, la qual igualment es troba disponible en els esmentats Serveis Territorials.  
9) Pel que fa al programa de vigilància ambiental, haurà de constar de les accions següents:  
. Mesuraments de les emissions de NOx, CO, F, SO2 i partícules, realitzats per un organisme de control autoritzat a la posada en marxa i cada tres anys, ja que l'activitat es troba classificada com a grup B segons l'annex ll del Catàleg d'indústries potencialment contaminants de l'atmosfera del Decret 833/75, de protecció de l'ambient atmosfèric.  
. Mesuraments d'autocontrol de les emissions de NO2, F, CO, SO2, Pb i partícules, realitzats per un centre qualificat o per la mateixa empresa una vegada cada any.  
. Mesuraments del soroll ambiental en l'entorn immediat de la parcel·la de l'activitat, o en l'interior d'habitatges o instal·lacions que puguen estar pròximes o confrontants. Aquests mesuraments han de realitzar-se per organismes col·laboradors de l'administració tant a la posada en marxa, com almenys cada cinc anys, d'acord amb l'article 37 de la Llei 7/2002.  
. S'hauran d'assegurar les condicions d'operació d'acord amb el que estableix el projecte d'execució i l'estudi d'impacte ambiental, i s'haurà de comprovar que les mesures preventives i correctores proposades s'han realitzat i es troben en bon estat de funcionament. Aquestes mesures s'hauran de completar amb les proposades en la resolució d'impacte ambiental.  
. El programa de vigilància ambiental proposat pel promotor amb les addicions ací detallades, es remetrà anualment a la Direcció General de Gestió del Medi Natural.  
10) Altres condicionants ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació.  
11) Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a la Conselleria de Territori i Habitatge, Direcció General de Gestió del Medi Natural, la qual establirà, si escau, l'aplicació de noves mesures correctores.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 21 de setembre de 2005. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 47/05-AIA  
Títol: Subestació transformadora de 220/20 kV, el Cantalar.  
Promotor: IBERDROLA.  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Infraestructures i Transports.  
Objecte: Millora del subministrament d'energia elèctrica al municipi de Sant Joan d'Alacant.  
Localització: Terme municipal del Sant Joan d'Alacant.  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista  
L'objecte del projecte és construir una subestació transformadora per a atendre les demandes actuals i futures del municipi de Sant Joan d'Alacant, millorant la qualitat i la capacitat del subministrament d'una zona en continu creixement.  
La nova subestació se situarà a la partida del Cantalar, i ocuparà uns 11.782 m2 de superfície, classificats com a sòl no urbanitzable.  
La subestació constarà de les instal·lacions següents:  
. Un sistema elèctric de 220 kV amb una configuració de doble barra (DB) tipus interior amb aïllament en SF6 i 8 posicions corresponents a quatre de línia, tres de transformador i l'enllaç de barres.  
. Un sistema elèctric de 20 kV amb una configuració de simple barra partida (SBP) tipus interior amb aïllament en SF6, conformat per tres mòduls de cel·les amb un total de 46 posicions de les quals, 30 seran eixides de línia, 3 de transformador, 2 de serveis auxiliars, 4 unió, 2 d'enllaç de barres, una de partició, una de remunt i 3 de bateries de condensadors. Aquest sistema quedarà completat amb la dotació en intempèrie de 3 bateries de condensadors (BC).  
. La transformació constarà de 3 transformadors de potència de 50 MVA cadascun i relació 220/20 kV, amb les seues corresponents reactàncies trifàsica limitadores de connexió a terra. Per al subministrament dels serveis propis de la subestació s'instal·laran en intempèrie dos transformadors de serveis auxiliars (TSA) de relació 20/0,380-0,220 kV i 250 kVA de potència cadascun.  
. Un edifici en què quedaran integrats els sistemes elèctrics de 220 kV i 20 kV, elements de transformació, equips de control, protecció, comunicació, alimentació en BT, etc., necessaris per al funcionament correcte de la subestació, com també dues xicotetes dependències per a lavabo i vestidor, una en cada sala de control.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública  
En data 17 de març de 2005 la Direcció Territorial d'Alacant de la Conselleria de Territori i Habitatge va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental (EIA) corresponents al projecte d'instal·lació d'una subestació transformadora de 220/20 kV, el Cantalar.  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del projecte subestació transformadora de 220/20 kV, el Cantalar, ha sigut sotmés a informació pública mitjançant anunci publicat en el BOP núm. 18, de data 24 de gener de 2005, i no s'hi han presentat al·legacions.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació  
La futura subestació se situa en una zona molt antropitzada per l'existència de nombrosos cultius fruiters (cítrics fonamentalment), en estat d'abandó, com també la presència en la contornada d'una àmplia xarxa viària, indústries i pedreres.  
Per tot això la zona estudiada presenta una molt baixa fragilitat i qualitat paisatgística, per trobar-se immersa en una zona d'escàs valor ambiental.  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants  
Els canvis en la geomorfologia que es pot generar com a conseqüència dels moviments de terres que s'han de dur a terme per a la preparació del terreny, seran mínims ja que es construeix sobre un terreny pla i erm. A més, no caldrà obrir noves vies d'accés a la parcel·la, ja que aquesta es troba perfectament comunicada mitjançant un camí que la rodeja.  
La implantació de la subestació tindrà efecte sobre la qualitat de l'aire, per l'augment dels nivells sonors i la producció de camps elèctrics i magnètics, efectes que seran pràcticament inapreciables a causa de l'apantallament de la vegetació existent.  
Durant la fase de funcionament, es poden produir emissió de gasos, a causa d'una eventual pèrdua d'hexafluorur de sofre (SF6), gas sintètic i inert que s'utilitza com dielèctric en els interruptors, també pot existir un impacte sobre el sòl i les aigües subterrànies, a causa d'un possible abocament incontrolat d'oli dels transformadors.  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental  
L'estudi d'impacte ambiental ha previst les següents mesures correctores:  
. Minimització de les zones d'abassegament de materials de muntatge de la infraestructura o procedents de l'excavació.  
. Els canvis d'oli, reparacions i llavades de maquinària s'hauran de dur a terme en zones específiques on no hi haja perill de contaminació de les aigües per abocaments de lubricants, formigó o altres productes.  
. Per a la instal·lació dels transformadors de potència està prevista la construcció sota les bótes d'aquests, d'una safata de formigó armat estanca, a fi de recollir els possibles fluids que caiguen sobre ella i conduir-los, gràcies al pendent d'aquesta primer i canonada de fibrociment després, fins a un depòsit de formigó soterrat amb suficient capacitat per a acollir l'oli d'un transformador.  
Pel que fa al programa de vigilància ambiental haurà de tenir com a objecte establir un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i les mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 2-g) de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.  
L'expedient ha observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent   
DECLARACIÓ D'IMPACTE AMBIENTAL  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Projecte de subestació transformadora de 220/20 kV, el Cantalar, promogut per Iberdrola, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establits en l'apartat segon.  
Segon  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'hi estableixen les següents:  
1. Una vegada efectuada la instal·lació s'haurà de procedir a la recollida de material sobrant i trasllat a un abocador autoritzat, i a la restauració a l'estat original de les zones afectades mitjançant l'aportació de terra vegetal i la plantació d'espècies arbustives i herbàcies pròpies de la zona, en l'interior de la parcel·la de forma atzarosa, fugint de les disposicions lineals.  
2. Si durant l'execució de les obres es produeix qualsevol troballa arqueològica, el fet es comunicarà a la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, de forma immediata, i s'adoptaran les mesures pertinents amb vista a la protecció i conservació d'aquesta, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 9 de setembre de 2005. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient  
Expedient: 366/AIA de 2003  
Títol: Pla parcial parc industrial de Torreblanca (Castelló)  
Promotor: Ajuntament de Torreblanca  
Autoritat substantiva: Conselleria de Territori i Habitatge  
Localització: Terme municipal de Torreblanca, Castelló  
. Límit sud-est: Camí de Tarragona (sòl no urbanitzable comú)  
. Límit nord-est: Carrassa dels Mollons (sòl no urbanitzable comú)  
. Límit nord-oest: Camí ramader núm. 3, assagador del Camí Vell de Castelló   
. Límit sud: Sòl no urbanitzable comú  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte  
El projecte té com a objecte la revisió del planejament vigent, normes subsidiàries de planejament de Torreblanca (Castelló), aprovades definitivament per la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transport el 26 de març de 1991, a fi d'iniciar el procés de requalificació de sòl no urbanitzable comú a sòl urbanitzable d'ús industrial, mitjançant el corresponent programa per al desenvolupament de l'actuació integrada d'àmbit d'execució corresponent amb el sector Cerdà, parc industrial Torreblanca, sector III.  
El conjunt del sector objecte d'homologació modificativa té una superfície de 84.126,66 m2.  
El promotor justifica la necessitat de l'actuació, amb la consegüent modificació de les normes subsidiàries i requalificació del sòl a urbanitzable industrial, recolzat en els arguments següents:   
. Es troba en fase de tramitació el Programa d'actuació integrada del sector SAU, la Foia, en el qual es proposa la requalificació dels únics sectors industrials a residencials, sectors V i VI, per la qual cosa el municipi no tindrà sectors dedicats a ús industrial, amb el consegüent perjudici per al desenvolupament d'aquest.  
. Atesa la recent aprovació de l'homologació modificativa de l'àmbit territorial Torrenostra, per la Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló de la Conselleria de Territori i Habitatge (ús residencial de 2a residència), serà necessari disposar d'un sector en el terme municipal que aglutine les demandes que s'originen pel que fa a serveis, majoristes i indústria auxiliar.  
. Important benefici social i econòmic del municipi de Torreblanca, per la creació de llocs de treball, implantació d'empreses, etc., la viabilitat del qual es veu garantida atesa la proximitat a la carretera N-340.  
Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
. Localització  
El terme municipal de Torreblanca limita al sud amb el terme municipal de Cabanes, a l'est amb el litoral mediterrani, a l'oest amb Benlloch, i al nord amb Alcalà de Xivert. Es troba a uns 35 km al nord de Castelló, en la comarca denominada Plana Alta, en l'eix marcat per la carretera N-340. La superfície total del terme municipal de Torreblanca és de 2.924,00 ha.  
Els límits de l'actuació són:  
. Límit sud-est: Camí de Tarragona (sòl no urbanitzable comú)  
. Límit nord-est: Carrassa dels Mollons (sòl no urbanitzable comú)  
. Límit nord-oest: Camí ramader núm. 3, assagador del Camí Vell de Castelló  
. Límit sud: Sòl no urbanitzable comú  
. Planejament vigent i proposat  
El planejament urbanístic vigent en el municipi de Torreblanca són les normes subsidiàries de planejament de Torreblanca (Castelló), aprovades definitivament per la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme I Transport el 26 de març de 1991.  
El sector objecte d'homologació modificativa constitueix un àmbit de gestió de nova creació, en què es preveu la requalificació de 84.129,66 m2 de sòl no urbanitzable comú (sense protecció-altres usos), a sòl urbanitzable d'ús industrial.  
Cal destacar la presència del camí ramader núm. 3, assagador del Camí Vell de Castelló, que delimita el sector pel nord-oest. Únicament es veurà afectat en l'encreuament previst amb aquest per a la connexió del sector amb el nucli de Torreblanca.  
En l'actualitat, la totalitat dels terrenys que comprén l'actuació es troben ocupats per cultius de tarongers i ametlers, i s'assenyala l'existència en l'interior d'aquests d'una nau industrial pertanyent a la cooperativa agrícola.  
. Ordenació prevista i usos  
Es proposa un sector industrial de nova implantació, amb les següents tipologies edificatòries:  
. Tipologia dominant: Industrial bloc adossat (IBA), 3 illes  
. Industrial bloc exempt (IBE), 1 illa  
. Terciari bloc exempt (TBE), 1 illa  
. Equipament servei urbà (EQ-ID)  
. Estació depuradora d'aigües residuals (EDAR)  
. Centres de transformació (CT)  
Amb aquesta definició del sector, es preveu la consolidació de 56 u. edificables.  
. Subministrament d'aigua potable  
En l'estudi d'impacte ambiental datat al desembre de 2004, s'assegura l'existència en els terrenys objecte d'actuació, d'una xarxa de distribució d'aigua potable gestionada per la mercantil FACSA, que condueix un volum suficient per a l'execució de la necessària derivació que proveïsca el nou sector, sense altres requeriments com a bombaments suplementaris en la xarxa de distribució d'aigua potable i reg.  
. Xarxa de sanejament  
Es preveu la canalització fins al col·lector general de sanejament del nucli urbà de Torreblanca que condueix les aigües residuals fins a l'EDAR municipal de recent construcció. Aquest col·lector general té un diàmetre de 1000 mm i transcorre pel Camí de les Marjals, pròxim al sector.  
L'esmentada connexió fins al col·lector general de sanejament es realitzarà per terrenys externs al sòl que s'ha de requalificar, i el seu traçat s'executarà en la cuneta dreta (sentit NO-SE) de la Carrassa dels Mollons, travessant el terraplé del ferrocarril València-Tarragona per un pas inferior sense necessitat d'afectar-lo. Tindrà una longitud d'uns 640 m.  
Cal destacar l'informe de data 27 de maig de 2005 de l'EDAR de Torreblanca (EPSAR, entitat de Sanejament d'Aigües), en què s'estableixen les condicions per a la connexió del nou abocament generat pel parc industrial de Torreblanca.  
. Xarxa viària  
Es preveu l'execució d'una xarxa viària d'aproximadament 36.779 m2, corresponent amb la superfície que s'ha de pavimentar en el sector. Els materials que s'han d'emprar seran llasts natural i artificial, formigó, paviment asfàltic i llambordes.  
. Subministrament elèctric  
Les línies elèctriques aèries existents en el sector de MT i BT pertanyents a la companyia Iberdrola, SA, permetran establir les dotacions energètiques necessàries. En el projecte d'urbanització s'estudiarà la connexió amb la subestació de Torreblanca, de l'esmentada companyia.  
. Termini d'execució  
Es preveu una duració aproximada de 18 mesos per a l'execució de les actuacions d'urbanització del sector.  
Alternatives  
La necessitat d'implantació d'aquest sòl industrial no es qüestiona atés que amb la requalificació actualment en procés de tramitació dels sectors V i VI, la Foia, de l'únic sòl industrial inicialment previst en el planejament, el municipi no tindrà sòl per a aquest ús.  
En l'estudi d'impacte ambiental de data desembre de 2004, es realitza una anàlisi d'alternatives orientada a la identificació dels terrenys més idonis per a la ubicació del futur parc industrial, en funció de la distància òptima amb el nucli urbà, la presència d'infraestructures i proximitat a l'EDAR en aquest es demostra idònia l'àrea proposada per a la implantació de la nova zona industrial.  
Tramitació administrativa  
El 3 de març de 2003 es fa lliurament davant del Negociat d'Urbanisme de l'Ajuntament de Torreblanca per part de la societat AUGIMAR Empresa Urbanizadora SA, de la documentació integrant del Programa d'actuació integrada del sector Cerdà industrial de Torreblanca:  
. Programa d'actuació integrada del sector Cerdà industrial de Torreblanca.  
. Estudi d'impacte ambiental.  
. Homologació modificativa.  
. Pla parcial.  
. Avantprojecte d'urbanització.  
El 6 de març de 2003 es firma l'acord de la Comissió de Govern de l'Ajuntament de Torreblanca de sotmetiment a informació pública de l'alternativa tècnica del Programa d'actuació integrada (periòdic Mediterráneo de 12-03-03 i DOGV núm. 4459 de 13-03-03).  
L'única al·legació presentada és per part d'un particular, de data 11 d'abril de 2003.  
L'11 d'abril de 2003, AUGIMAR realitza la proposta juridicoeconòmica i de conveni urbanístic. A la vista d'aquesta, el 5 de maig de 2003 s'elabora el corresponent informe tècnic i jurídic municipal, amb anàlisi de les exposicions realitzades en l'al·legació particular, i proposta d'ampliacions i modificacions tècniques al Programa d'actuació integrada.  
El 6 de maig de 2003 s'efectua l'acord de l'alcalde-president de l'Ajuntament de Torreblanca pel qual aprova provisionalment i adjudica el Programa d'actuació integrada de la unitat d'execució núm. 1 del sector parc Industrial (reclassificació de sòl no urbanitzable comú; ús industrial), supeditant-lo a la prèvia declaració d'impacte ambiental i aprovació definitiva de l'homologació modificativa per part de la Conselleria d'Infraestructures i Transports. En aquest es destaca:  
. No s'han demanat els informes sectorials de les diverses administracions que veuen afectats els seus béns demanials.  
. L'estudi d'impacte ambiental proposat inicialment haurà de modificar-se en relació a les exigències tècniques sorgides en el procés de tramitació, i remetre's a la Conselleria de Territori i Habitatge.  
Informació pública  
L'alternativa tècnica del Programa d'actuació integrada se sotmet a informació pública per acord de la Comissió de Govern de l'Ajuntament de Torreblanca, de 6 de març de 2003 (periòdic Mediterráneo de 12-03-03 i DOGV núm. 4459 de 13-03-03).  
Resum d'al·legacions  
Únicament es va presentar una al·legació, firmada per un particular. En aquesta poden destacar-se les consideracions següents:  
. En l'al·legació particular es fa referència a la incompatibilitat del programa amb la Solució Est de l'estudi informatiu de l'autovia N-340 tram Castelló-l'Hospitalet de l'infant, al seu pas pel nucli urbà de Torreblanca, de data novembre de 2002.  
. Es ressalta l'afecció al camí ramader núm. 3 assagador del Camí Vell de Castelló.   
. Destaca errors en el mesurament de la superfície del sector.  
. Qüestiona solucions tècniques, especialment sobre connexió amb la xarxa de séquies i evacuació de la xarxa de recollida de pluvials. En el Pla parcial es planteja la connexió amb una séquia major que abocarà al mar, en l'àmbit del parc natural Prat de Cabanes-Torreblanca, considerant una important afecció negativa sobre aquest.  
Peticions d'informació o documentació complementària  
Amb data 21 de setembre de 2004, l'Àrea d'Avaluació Ambiental de la Direcció General de Gestió del Medi Natural sol·licita a l'Ajuntament de Torreblanca que esmene deficiències i millore l'estudi d'impacte ambiental presentat i complemente la documentació aportada amb les autoritzacions i informes pertinents. En aquest escrit s'estableixen les següents conclusions i requeriments:  
. Sol·licita acreditació que la documentació aportada en l'expedient és la mateixa que la sotmesa a informació pública, atés que és de data posterior.  
. Considera necessari aprofundir en l'anàlisi d'afeccions presentada en l'estudi d'impacte ambiental, especialment al parc natural Prat de Cabanes-Torreblanca per possibles abocaments canalitzats a través de la seua xarxa de séquies que desaiguen en el mar.  
. Exposa que la matriu d'avaluació d'impacte ambiental no té justificació suficient.  
. Considera necessari que l'estudi d'impacte ambiental aprofundisca i esmene les deficiències detectades, sol·licitant una definició més detallada en els aspectes següents:  
. Connexió amb les xarxes de distribució elèctrica i d'aigua potable.  
. Autorització i condicions d'abocament de la xarxa de recollida de pluvials en les séquies pròximes.  
. Sistemes de protecció enfront de contaminació del medi hídric.  
Instal·lació de l'EDAR en el sector, en especial mètodes de tractament.  
. Documents que acrediten acord entre institucions exposat en l'estudi d'impacte ambiental per a l'ampliació de l'EDAR existent.  
. Definició de la integració ecològica i paisatgística de zones verdes.  
. Viabilitat de la gestió de residus.  
. Aprofundiment en l'anàlisi sobre fauna i flora.  
. Aprofundiment en l'anàlisi de possibles afeccions sobre el parc natural Prat de Cabanes-Torreblanca.  
. Definició del tractament previst del camí ramader assagador del Camí Vell de Castelló. S'aconsella l'aportació d'informe favorable de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de Castelló.  
. S'insta a la consulta a la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència sobre possible presència de béns mobles i immobles de valor cultural i la incidència de l'actuació.  
El 20 de desembre de 2004 l'Ajuntament de Torreblanca presenta davant de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge un nou estudi d'impacte ambiental.  
Amb data 8 de juny de 2005, l'Ajuntament de Torreblanca presenta davant de la Direcció General de Gestió del Medi Natural, informe sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració de Torreblanca per a admetre els cabals d'aigües residuals generats pel desenvolupament del sector parc industrial de Torreblanca, en el qual s'indiquen les condicions i requeriments que condicionen l'esmentada admissió.  
Informes sectorials  
Camins ramaders  
En l'estudi d'impacte ambiental datat al desembre de 2004 s'adjunta la sol·licitud d'informe efectuada per l'empresa urbanitzadora a la Direcció Territorial de Castelló de Territori i Habitatge, sobre la solució adoptada respecte al camí ramader núm. 3 assagador del Camí Vell de Castelló.  
Fins al moment, no figura cap informe de camins ramaders en l'expedient.  
Informe de l'entitat de Sanejament  
L'entitat de sanejament EPSAR acredita, amb data 27 de maig de 2005, la capacitat suficient per a tractar aigües residuals i estableix les condicions de connexió.  
En aquest informe s'afirma que l'EDAR de Torreblanca, que dóna servei a aquest municipi, està dissenyada per a tractar 1.250 m3/dia en el tractament biològic i un cabal de 3.250 m3/dia en el tractament fisicoquímic i decantació primària. Actualment, la mitjana de l'any en curs és de 2.000 m3/dia. El sector preveu unes necessitats de depuració de 208 m3/dia.  
També s'indica que hi ha actuacions previstes en el II Pla director de sanejament per a l'ampliació de l'EDAR de Torreblanca.  
Amb tot això, es conclou que en el cas que l'urbanitzador decidisca sol·licitar en un futur la connexió a un sistema públic, l'entitat de sanejament informa la viabilitat del tractament en dita EDAR de les aigües residuals generades pel desenvolupament del sector parc industrial de Torreblanca, establint una sèrie de condicionants, entre els quals destaca que l'abocament generat pel desenvolupament urbanístic de referència haurà de complir amb els límits d'abocament establits en l'ordenança municipal d'abocaments o, si no n'hi ha, en el model d'ordenança d'abocaments de l'entitat de sanejament. A aquests efectes l'urbanitzador haurà de preveure que abans del punt de connexió, ha de disposar d'una arqueta de registre de la mateixa tipologia que la que figura en el model d'ordenança d'abocaments de l'entitat de sanejament, dotada a més de guies per a la instal·lació d'una arqueta de bagants que permeta la desconnexió de l'abocament.  
Afeccions legals  
En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la xarxa Natura 2000, no s'ha constatat l'existència en l'àmbit d'actuació de llocs d'interés comunitari denominats LIC, proposats per a formar part de la xarxa Natura 2000 ni ZEPA designades per a formar part de la xarxa Natura 2000. Tampoc apareixen espais naturals protegits de la Generalitat Valenciana (parc natural, paratge natural, paratge natural municipal, reserva natural, monument natural, lloc d'interés i paisatge protegit), zones humides catalogades, microreserves vegetals, forests d'utilitat pública o gestionats per l'administració.  
Únicament cal ressenyar la presència en part del terme de Torreblanca i a una distància d'aproximadament 1,5 km del sector, del parc natural Prat de Cabanes-Torreblanca, declarat mitjançant Decret 188/1988, de 12 de desembre i Decret 264/1994, de 20 de desembre, de modificació de l'anterior. Per Ordre de 30 d'agost de 2002, es declara el front litoral del parc natural Prat de Cabanes-Torreblanca, com a zona sensible. Aquest parc natural veu aprovat el seu Pla d'ordenació dels recursos naturals el 21 de gener de 2003. Està declarat com a ZEPA (codi ÉS0000060), LIC (codi ÉS0000060), i zona humida (zona núm. 2 del Catàleg de zones humides de la Comunitat Valenciana).  
Tampoc hi ha rambles ni llits d'aigua, regulats pel Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'aigües.  
Cal destacar la presència del camí ramader núm. 3 denominat Camí Vell de Castelló, que defineix el límit nord-oest del sector i serà creuat en la connexió prevista de l'àrea d'actuació amb la zona d'ampliació del nucli urbà. Els camins ramaders queden regulats, en tot l'estat espanyol, per la Llei 3/95, de 23 de març, de camins ramaders (BOE núm. 71, 24/03/1995). Amb anterioritat la Llei 11/1994, de 27 de desembre, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana ja protegia genèricament tots els camins ramaders presents en el territori.  
En els camins ramaders s'haurà d'assegurar el manteniment de la integritat superficial d'aquestes vies, la idoneïtat dels itineraris i dels traçats, junt amb la continuïtat del trànsit ramader i la resta d'usos complementaris i compatibles amb aquest.  
El sector proposat afronta amb la via pecuària núm. 3 Assagador del Camí Vell de Castelló, actualment constituït per la carretera vella a Castelló, el camí de la Cova-I (des de la població a l'autopista AP-7), i el camí de la Cova Fumà (des de l'autopista fins al terme d'Alcalà). Té reconegut un ample legal de 8 m, d'acord amb la informació subministrada per l'estudi d'impacte ambiental de desembre de 2004 basant-se en les dades de la icona i els facilitats pel Serveis territorials de la Conselleria d'Agricultura i Pesca.  
En tot el desenvolupament del camí ramader que afronta amb el sector es respectarà l'ample legal de 8 m, i es preveurà l'execució d'un vial d'accés al polígon paral·lel a aquesta i sense envair-la exceptuant l'obligat encreuament per a poder accedir al sector urbanitzat més pròxim, sector VI.  
Com s'ha comentat anteriorment, s'ha sol·licitat informe per part de l'empresa urbanitzadora davant de la Direcció Territorial sense que es tinga constància de resposta a l'esmentada sol·licitud.  
L'estudi d'impacte ambiental reconeix la possibilitat que puguen aparéixer puntualment restes arqueològiques a causa de la relativa proximitat als jaciments de Los Pascuales i Torre de Doña Blanca.  
Consideracions ambientals  
Els aspectes ambientals més rellevants per a una correcta planificació ambiental són:  
. Es tracta d'una àrea de cultius de regadiu amb predomini de cítrics, de baix valor ambiental, però en terrenys d'elevada capacitat agrològica.  
. No hi ha cap espai protegit en el sòl ocupat pel Sector. A una distància aproximada d'1,5 km se situa el parc natural Prat de Cabanes-Torreblanca (LIC, ZEPA i zona humida). Igualment, hi ha diversos hàbitats en l'àmbit del parc. L'afecció a aquest puga suscitar-se d'obres complementàries del Sector.  
. No existeixen en el Sector forests gestionades per l'administració.  
. L'àrea que es proposa reclassificar no es té constància que haja patit incendi forestal.  
. Els terrenys inclosos en el sector no tenen risc de lliscament o despreniment.  
. Tot l'àmbit del Programa d'actuació integrada correspon a risc molt baix d'erosió actual. Pel que fa a l'erosió potencial, es correspon a risc moderat.  
. En la superfície objecte d'estudi no hi ha cap tipus de risc d'inundació.  
. L'àmbit del Programa d'actuació posseeix una vulnerabilitat mitjana a la contaminació d'aqüífers. Els terrenys inclosos en aquesta categoria presenten limitacions per als usos industrials intensius per risc de contaminació fisicoquímica de les aigües subterrànies.  
. Camí ramader núm. 3, assagador del Camí Vell de Castelló. En el sector es preveu l'execució d'una vial d'accés per l'interior d'aquest i en paral·lel al camí ramader, per la qual cosa s'assegura el manteniment de la seua amplària legal. No obstant això, s'efectuarà un encreuament al mateix nivell amb el camí ramader.  
. Xarxa de drenatge superficial. En l'EIA inicial es plantejava la recollida de les aigües pluvials del sector i la canalització d'aquestes mitjançant col·lector fins a arribar a la Séquia Major Canal de Trench, que possibilita l'abocament al mar. Aquesta solució s'ha modificat, evitant l'abocament a séquia mitjançant l'execució d'un depòsit d'emmagatzemament amb sistemes de filtrament, que possibilita la reutilització de l'aigua en reg, neteja, etc.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta.  
En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/89, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'Òrgan Ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
Segons l'article 5é del Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/89, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'Òrgan Ambiental per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.  
Segons l'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tant i a la vista de tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule el següent  
DECLARACIÓ D'IMPACTE AMBIENTAL  
Primer  
S'estima acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Pla parcial corresponent del sector Cerdà, sector III, parc industrial de Torreblanca, el promotor del qual és l'Ajuntament de Torreblanca, sempre que el mateix es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada fins al moment i amb els condicionants establits a continuació.  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte al compliment dels següents condicionants:  
1. El desenvolupament del sector III parc industrial de Torreblanca estarà condicionat als establiments exposats per l'entitat de Sanejament EPSAR, EDAR de Torreblanca, en el seu informe de 27 de maig de 2005, i destaca que l'abocament generat pel desenvolupament urbanístic de referència haurà de complir amb els límits d'abocament establits en l'ordenança municipal d'abocaments o, si no n'hi ha, en el model d'ordenança d'abocaments de l'entitat de Sanejament a fi de preservar la integritat del sistema de sanejament i la qualitat de l'efluent. A aquests efectes l'urbanitzador haurà de preveure que abans del punt de connexió, ha de disposar d'una arqueta de registre de la mateixa tipologia que la que figura en el model d'ordenança d'abocaments de l'entitat de Sanejament, dotada a més de guies per a la instal·lació d'una arqueta de bagants que permeta la desconnexió de l'abocament.  
En tot cas, els abocaments d'aigües residuals i pluvials, hauran d'ajustar-se al que disposa la normativa específica vigent i en particular al Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'aigües.  
2. S'hauran de complir les observacions que s'incloguen en l'informe sol·licitat a la Unitat de camins ramaders del Servei de Medi Ambient de la Direcció Territorial de Castelló, per a l'adequat tractament del camí ramader assagador núm. 3 Camí Vell de Castelló.  
En tot cas, únicament s'afectarà l'esmentat camí ramader en l'encreuament al mateix nivell previst per a la connexió del sector III amb el sector urbanitzat més pròxim, sector VI, que en qualsevol cas haurà d'estar definit (senyalització, amplària, etc.) conforme a la vigent Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders, a la Resolució de 26 d'abril de 1988, de la Direcció General de Producció Agrària, al Reglament general de circulació, així com a la Llei 4/2003, de 10 d'abril, de patrimoni de la Generalitat Valenciana.  
3. Respecte a la gestió dels residus sòlids, l'Ajuntament haurà de fer-se'n càrrec complint el Pla zonal de residus, la Llei 10/1998, de 21 d'abril de residus de la Comunitat Valenciana, el Reial decret 1481/2001, de 27 de desembre, pel qual es regula l'eliminació de residus mitjançant abocador i la Llei 10/2000, de residus de la Comunitat Valenciana.  
4. S'haurà d'evitar efectuar qualsevol procés de contaminació al subsòl i de la xarxa de séquies pròximes a la zona d'actuació, que puga afectar de manera directa o indirecta el parc natural Prat de Cabanes-Torreblanca.  
5. Atesa la carència d'establiments suficients en Programa de vigilància ambiental de l'estudi d'impacte ambiental datat al desembre de 2004, s'haurà de presentar de manera prèvia a les obres un complet Programa de vigilància ambiental, annex al projecte d'urbanització, que comprenga la fase de construcció i els tres primers anys d'explotació del sector, i que preveja, almenys, els paràmetres, mètodes de control, llindars i dispositius de correcció que s'han d'aplicar, relacionats amb:  
. Establiment de les campanyes d'anàlisi de l'aigua de les séquies que travessen o es troben confrontants al sector III, prenent-se amb aquest fi mostres aigües amunt i avall d'aquest. Aquestes anàlisis s'efectuaran de manera mensual durant l'execució de les obres de construcció del sector i els seus resultats serviran per a establir mesures correctores encaminades a la no-contaminació de les aigües. De la mateixa manera, s'efectuarà una campanya de control de les aigües subsuperficials en punts de mostratge situats entre el sector i els terrenys del parc natural Prat de Cabanes-Torreblanca.  
. Control sobre la població, relacions socials i condicions d'assossec públic com ara manteniment de la permeabilitat territorial, increment de trànsit, soroll, vibracions, emissions a l'atmosfera, olors i emissions lluminoses.  
. Afeccions a l'entorn, especialment sobre cultius pròxims i xarxa de drenatge.  
. Protecció de valors culturals.  
. Control sobre abocadors, residus, abassegaments i préstecs.  
6. El material necessari per a realitzar l'esplanada del sector haurà de provenir de pedrera o zona de préstec autoritzada, havent de disposar de certificat en què s'especifique l'origen dels materials, es justifique el volum necessari i la capacitat de la zona de préstec per a atendre la demanda generada. Havent de disposar de les autoritzacions sectorials preceptives.  
7. La terra vegetal serà extreta durant la fase de moviment de terres, i es mantindrà en condicions agrícoles adequades, destinant-se al farciment de les zones verdes previstes en l'actuació, o si no n'hi ha a altres àrees del municipi on siga susceptible la utilització d'aquesta.  
8. S'ha de disposar de l'informe favorable de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència segons el que disposa l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
9. Els aspectes concernents a les mesures preventives i correctores derivades de l'estudi d'impacte ambiental, així com del compliment de les ordenances municipals i de la legislació sectorial d'aplicació vigent, les mesures establides en aquest condicionat i les labors de vigilància que s'han d'incloure en el Programa de vigilància ambiental, s'incorporaran al preceptiu projecte d'urbanització i es valoraran i proveiran pressupostàriament les despeses derivades del compliment d'aquestes.  
10. Les aigües pluvials s'emmagatzemaran en depòsit dissenyat expressament per a aquesta funció, a fi d'evitar l'abocament directe en la xarxa de drenatge natural o de séquies existents. Aquest depòsit serà soterrat, impermeable, i dotat dels sistemes de filtrament i separació de greixos previs necessaris per a l'emmagatzemament d'aigua no contaminada per arrossegaments de residus generats en les superfícies del sector. Igualment, haurà de disposar d'elements d'oxigenació i mesuradors permanents de la qualitat de l'aigua. En el projecte d'urbanització es justificarà el dimensionament del depòsit per a un cabal generat en la superfície del sector per una precipitació de 25 anys de període de retorn, així com els seus corresponents elements de seguretat. De manera independent, quedarà previst el manteniment de la xarxa actual de drenatge natural.  
Tercer. Es notifica a les parts interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart. Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 22 de juliol de 2005. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.