Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 1969, del 22-02-1993 (1993/827226)

RESOLUCIÓ de 29 desembre de 1992 de la Direcció General de Treball, per la qual es disposa el registre i publicació del II Conveni Col.lectiu de Radiotelevisió Valenciana, Televisió Autonòmica Valenciana, SA, i Radio Autonomia Valenciana SA.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   1969

Data del DOGV
:   22-02-1993

Secció del DOGV
:   ALTRES DISPOSICIONS

Número del document
:   1993/827226


Data del document
:   29-12-1992

Organisme emissor
:   Conselleria de Treball i Afers Socials

Tipus de document
:   Resolució

Correcció d'errades

Resolució de 29 de desembre de 1992, de la Direcció General de Treball, per la qual es disposa el registre i publicació del II Conveni Col.lectiu de Radiotelevisió Valenciana, Televisió Autonòmica Valenciana, SA, i Ràdio Autonomia Valenciana SA.  
Vist el text articulat del II Conveni Col·lectiu de Radiotelevisió Valenciana, Televisió Autonòmica Valenciana SA, i Ràdio Autonomia Valenciana SA, presentat davant aquesta direcció general el dia 21 d'aquest mes, signat el 10 de setembre de 1992, d'una part per la representació de l?empresa, i, de l'altra, per la dels treballadors, representats per les centrals sindicals Unió General de Treballadors, Comissions Obreres i Confederació General del Treball, i segons el que disposa l'article 90.2 i 3 de la Llei 8/1980, de 10 de març, de l?Estatut dels Treballadors, i articles, 2, 3 i 6 del Reial Decret 1040/81, de 22 de maig, sobre registre i dipòsit dels convenis col·lectius de treball, aquesta Direcció General de Treball, d'acord amb les competències transferides segons Reial Decret 4105/82, de 29 de desembre, resol:  
Primer  
Ordenar-ne la inscripció en el Registre de Convenis Col·lectius de Treball, d'aquesta direcció general, i dipòsit del text original del conveni, amb notificació a la comissió negociadora.  
Segon  
Disposar-ne la publicació al Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
València, 29 de desembre de 1992.- El Director General de Treball: Eduard Montesinos i Chilet  
II CONVENI COL·LECTIU RTVV, SA I RAV, SA  
CAPITOL I  
Disposicions generals  
Article primer. Ambit d'aplicació  
Aquest conveni és d'aplicació als treballadors dels centres de treball existents o que puguen crear-se en el futur de Radiotelevisió Valenciana (RTVV), «Televisió Autonòmica Valenciana SA» (TVV SA) i «Ràdio Autonomia Valenciana SA» (RAV SA), llevat de les següents exclusions:  
a) El personal directiu subjecte a contracte d'alta direcció.  
b) Els col·laboradors i els assessors religiosos, literaris, artístics, musicals, culturals, tècnics o de qualsevol altra especialitat.  
c) Els contractats per a un programa, sèrie, espai o servei concret, mitjançant contracte laboral temporal per obra o servei determinat, a l?empara de l'art. 15.1.a. de l?Estatut dels Treballadors i RD 2104/1984, i la retribució dels quals siga fixada per unitat d'obra, excepte el que es disposa en el Capítol XII i article 79.  
d) Els actors integrants de quadres artístics, músics, cantants, orquestres, cors, agrupacions musicals, ballets, etc., contractats per a actuacions concretes o per a un programa, sèrie, espai o servei concret.  
e) El personal artístic en general que haja estat contractat per a un programa, sèrie, espai o servei concret.  
f) Els agents publicitaris, comercials, o tècnics de vendes, que es regiran per les condicions que s'estipulen en llurs respectius contractes.  
g) Els guionistes, compositors i els adaptadors literaris i musicals.  
h) El personal contractat en pràctiques o en formació.  
i) Els professionals que en el lliure exercici de la seua activitat es troben vinculats amb l?empresa per mitjà de contracte de prestació o arrendament de serveis, de naturalesa civil o mercantil.  
L'empresa lliurarà anualment a la representació dels treballadors una relació d'aquest personal, com també de les alteracions que s'hi produesquen.  
Article segon. Vigència i durada  
Aquest conveni entrarà en vigor l?endemà de la seua aprovació definitiva, una vegada complertes les condicions establertes a la disposició addicional.  
La durada de la seua vigència serà fins el 31 de desembre de 1993.  
Article tercer. Pròrroga i denúncia  
En el cas de no ser denunciat per alguna de les parts dins el termini dels 60 dies anteriors a la data de compliment, quedarà prorrogat automàticament en els termes previstos a l?Estatut dels Treballadors.  
Article quart. Prelació normativa  
Les normes establertes en aquest conveni s'aplicaran amb caràcter prioritari i preferent respecte a qualsevol altra norma o disposició legal.  
En allò no previst en aquest conveni regiran les disposicions de l?Estatut dels Treballadors i tota la resta de disposicions legals que regulen les relacions laborals.  
Article cinquè. Absorció i compensació  
Les normes d'aquest conveni substituiran els pactes i altres disposicions que fins ara regulaven les condicions de treball entre les parts, que quedaran absorbides i compensades per les d'aquest conveni.  
Les disposicions futures, tant de caràcter retributiu com de condicions de treball que puguen promulgar-se, solament seran d'aplicació quan, considerades i valorades conjuntament amb la resta de disposicions legals, siguen superiors a aquest conveni, també considerat i valorat conjuntament. En cas contrari, s'entendran compensades automàticament per les normes d'aquest conveni, que continuarà aplicant-se com està pactat, sense cap modificació.  
Article sisè. Vinculació a la totalitat  
Aquest conveni té caràcter indivisible a tots els efectes, en el sentit que les condicions pactades en el mateix constitueixen un tot orgànic unitari i, a efecte d'aplicació pràctica, seran considerades globalment i conjuntament vinculades a la totalitat, per la qual cosa no podran ésser renegociades separadament del seu context, ni pretendre l'aplicació de part del seu articulat rebutjant la resta. Per tant, sempre haurà de ser aplicat i observat en la seua integritat.  
En el cas que alguna o algunes de les condicions pactades fos nul·la, ineficaç o no vàlida, segons resolució de l'autoritat laboral o per sentència judicial, les parts, mitjançant la comissió paritària, disposaran d'un termini de 30 dies per renegociar la condició a fi de restablir l'equilibri de les recíproques obligacions i drets que s'hagen pogut perdre en perjudici d'alguna de les parts. Si en el termini de 30 dies la comissió paritària no ha arribat a un acorda se sotmetrà la qüestió a un arbitratge d'equitat.  
Article setè. Garantia ad personam.  
Es respectaran les situacions personals que, amb caràcter global i en còmput anual, excedesquen de les condicions pactades en aquest conveni, i es mantindran estrictament ad personam.  
CAPITOL II  
Organ de vigilància  
Article vuitè. Comissió paritària  
A efecte d'aquest conveni es crearà una comissió mixta, composta per quatre membres de l'empresa i quatre de part dels treballadors, els quals, preferentment, hauran de ser d'aquells que han format part de la comissió negociadora del conveni col·lectiu.  
La comissió paritària es constituirà en un termini màxim d mes a partir de la signatura d'aquest conveni.  
Article novè. Funcions  
Seran aquelles orientades a millorar l?eficàcia pràctica del conveni, a més de les següents:  
a) Interpretar el conveni, a fi d'aclarir les consultes que li formulen les parts.  
b) Vigilància, desenvolupament i seguiment del compliment del conveni.  
c) Mediació i arbitratge en els conflictes individuals o col·lectius quan les parts interessades se sotmeten a ella prèviament per escrit i el resultat de l'arbitratge serà vinculant per a ambdues.  
d) Emetre informe previ a l'aprovació de les normes que hauran de regir els processos de selecció, ingressos i ascensos en RTVV, TVV i RAV, el qual serà traslladat al Consell d'Administració i al director general.  
e) Estudiar i proposar la implantació de prestacions socials.  
f) Efectuar l?homologació de categories, tant temporals corn de fet no regulades en aquest conveni col·lectiu.  
Article deu. Procediment d'actuació  
1. La comissió paritària es reunirà en el termini de 5 dies naturals després de la seua convocació per qualsevol de les parts, i podrà estar assistida per assessors amb facultat per intervenir, amb veu i sense vot i en nombre no superior a dos en total.  
Simultàniament a la petició de convocació, s'adjuntarà la documentació oportuna.  
2. Els acords s'adoptaran per la majoria simple i seran recollits en acta. Se'n trametrà, a cadascuna de les parts afectades, una certificació.  
3. La comissió paritària haurà de resoldre en un termini de 30 dies els ternes que li seran sotmesos, tret d'aquells en què per la seua complexitat, la comissió estime que s'han de prorrogar.  
4. Per a la validesa dels acords serà necessària l'assistència, almenys, de 2 membres per cadascuna de les dues parts, i la votació es farà sempre amb caràcter paritari, disposant cadascuna de les parts del mateix nombre de vots.  
CAPITOL III  
Article onze. Organització del treball  
1. L'organització general del treball a RTVV, TVV i RAV és competència dels seus òrgans directius.  
Amb caràcter enunciatiu i no limitador s'entén com a organització del treball aquelles decisions que afecten les següents matèries: previsions pressupostàries; programació; definició d'objectius; determinació de les estructures orgàniques que millor s'acomoden a la consecució dels objectius; descripció i assignació de les atribucions i responsabilitats de cada lloc de treball, dins de les seues funcions, i també de les direccions de les diferents unitats; implantació dels mètodes de seguiment i control de la gestió en cada àrea, etc.  
2. L'empresa facilitarà a la representació dels treballadors, amb caràcter previ, aquella informació que efecte alguna de les matèries que són de la seua competència segons l'art. 64 de l?Estatut dels Treballadors. El comitè d'empresa emetrà, si escau, l?informe que corresponga.  
Article dotze. Mobilitat funcional  
1. S'entén per mobilitat funcional la possibilitat que un treballador siga destinat a realitzar funcions diferents a les corresponents a la categoria professional per a la qual fou contractat.  
Aquesta mobilitat no tindrà més limitacions que les derivades de la titulació acadèmica o professional precisa per exercir la prestació laboral, i en tot cas, no podran reduir-se les percepcions salarials dels treballadors ni les possibilitats de formació i promoció.  
2. Els treballadors que per deficiències físiques o psíquiques, no constitutives d'invalidesa permanent, no puguen prestar serveis en el seu lloc de treball habitual, podran ser destinats, fins que persistesca la deficiència, a un altre lloc de treball d'acord amb la seua capacitat real, però conservant sempre el dret a percebre la retribució corresponent a la seua categoria professional originària.  
3. Tant durant el període d'embaràs com durant la lactància del nascut, i si la permanència en el seu lloc de treball pogués resultar perjudicial per a la salut de la mare o del fill, escoltat el metge d'empresa, la treballadora tindrà dret que li siga assignat un treball adequat, sense que això puga representar minva en les seues retribucions ni en les seues possibilitats de formació i promoció.  
4. La representació dels treballadors serà informada de tots els supòsits de mobilitat funcional que es produesquen.  
5. En els supòsits de treball de superior o inferior categoria regirà el que preveu l'article 23 de l?Estatut dels Treballadors.  
Article tretze. Mobilitat geogràfica  
La mobilitat geogràfica del personal té les següents modalitats:  
- Trasllat.  
- Desplaçament temporal.  
Article catorze. Trasllat  
1. S'entén per trasllat, la destinació per un temps superior a 1 any, d'un treballador a un centre de treball permanent de l?empresa, diferent al qual està adscrit, amb independència que exigesca o no canvi de residència.  
2. El trasllat podrà ser:  
a) Acordat per les parts, a sol·licitud prèvia de l?empresa o del treballador. Es regirà d'acord amb les condicions i compensacions que pacten.  
b) Forçós derivat d'expedient administratiu davant l'autoritat laboral.  
c) Forçós derivat de sanció per falta molt greu.  
Article quinze. Trasllat forçós  
1. Quan l'empresa pretenga traslladar un treballador per causes tècniques, d'organització o de producció, haurà d'obtenir la corresponent autorització administrativa tramitada d'acord amb l'art. 40 de l?Estatut dels Treballadors, si el trasllat representa canvi de domicili i segons l'art. 41 si no es produeix tal canvi de residència.  
No es considerarà trasllat quan el centre de treball al qual es destina el treballador, diste menys de 15 km de l'originari, o del domicili habitual del treballador.  
2. El treballador el trasllat del qual represente canvi de domicili, tindrà dret a les compensacions que establesca l'autoritat laboral que acorda la procedència del trasllat, i s'establiran amb caràcter bàsic les següents:  
- Despeses ocasionades pel trasllat del treballador i dels familiars al seu càrrec.  
- Dos mensualitats de salari, que en seran quatre si tingués familiars al seu càrrec.  
- Una indemnització mensual equivalent al 10% del salari base, que es percebrà mentre dure el trasllat i com a màxim durant 5 anys.  
3. La decisió de canviar o no de domicili correspon al treballador. En el supòsit que el trasllat no comporte el canvi canvi efectiu de residència, el treballador tindrà dret, com a compensació per raó del major cost econòmic i de temps de desplaçament, a la indemnització mensual avantdita més les dues mensualitats de salari, o quatre, si escau.  
4. Les tres compensacions anteriors tenen el caràcter de percepcions extrasalarials, donada la seua naturalesa indemnitzatòria.  
Article setze. Trasllat forçós per sanció.  
El treballador sancionat tindrà dret a les despeses ocasionades pel trasllat si canviés de domicili, si bé no serà necessària l'autorització administrativa perquè l?empresa puga acordar-ho.  
Article disset. Desplaçament temporal  
1. S'entén per desplaçament temporal la destinació transitòria d'un treballador a un centre de treball permanent de l'empresa, diferent al qual està adscrit, que tinga una durada superior a 3 mesos i inferior a un any.  
2. El treballador tindrà dret que se li puguen les despeses de viatge i, igualment, tindrà dret a 5 dies feiners i retribuïts d'estada en el seu domicili per cada 3 mesos de desplaçament, sense comptar els dies de durada del viatge, les despeses del qual aniran a càrrec de l'empresa.  
3. Tot treballador que haurà esgotat el termini d'un any ininterromput de desplaçament no podrà veure's afectat per un nou desplaçament fins que transcórreguen 3 anys, llevat que hi haja acord entre les dues parts.  
4. En cap cas la mobilitat geogràfica, quan serà per un termini superior a tres mesos, podrà utilitzar-se amb finalitat discriminatòria, ni podrà afectar els representants sindicals.  
5. Quan el treballador s'oposarà al desplaçament, haurà de seguirse el procediment previst en l'art. 40.3 de l'Estatut dels Treballadors.  
6. L'empresa informarà a la representació sindical de qualsevol desplaçament temporal.  
CAPITOL IV  
Ingrés, promoció i plantilles  
Article divuit. Plantilla  
Plantilla del personal fix de l?empresa és la que, aprovada prèviament pel Consell d'Administració de RTVV, és formada pels treballadors vinculats amb contracte laboral comú de caràcter indefinit.  
Article dinou. Provisió de vacants  
Quan la direcció de l?empresa acorda la provisió de vacants de la plantilla de personal fix inclòs en l?àmbit d'aquest conveni, ho farà d'acord amb els procediments establerts i d'acord amb l?ordre de prioritats següent:  
1) Personal de la mateixa categoria i empresa que estiga destinat a un altre centre de treball, excepte si ho està en virtut d'un trasllat forçós per sanció i no han transcorregut 18 mesos des de l?efectivitat del trasllat.  
2) Excedents de la seua mateixa categoria i empresa que hagen sol·licitat el reingrés.  
3) Personal d'altres categories professionals, de la mateixa empresa, que haja obtingut l'ascens per mitjà dels procediments de promoció interna que s'establesquen.  
4) Personal que haurà superat el procés de selecció que s'establirà.  
La provisió de places temporals es farà mitjançant una borsa de treball, l'abast i el procediment de la qual es discutirà a partir del 15 de setembre.  
Article vint. Període de prova  
1. Els treballadors contractats estaran sotmesos a un període de prova que tindrà la durada següent:  
a) Cinc mesos per a les categories professionals dels grups I al VI.  
b) Quatre mesos per a les categories professionals del grup VIII.  
c) Dos mesos per a les categories professionals dels grups IX al XI.  
d) Quinze dies per a les categories professionals dels grups XII i XIII.  
2. Els períodes d'ILT interrompen el còmput del període de prova, que es restablirà una vegada reincorporat el treballador al seu lloc de treball.  
3. Durant el període de prova, ambdues parts podran donar per rescindit el seu contracte, sense necessitat d'al·legar cap motiu i sense que corresponga cap indemnització.  
4. A aquells treballadors temporals que hagen superat el procés de selecció establert i que s'incorporen com a fixos al mateix lloc de treball, se'ls computarà, a l'efecte de període de prova, el temps de servei realitzat.  
Article vint- i- u. Promoció interna  
La promoció interna, o ascens de categoria laboral, es realitzarà de conformitat amb el que establesquen els procediments i les normes internes que la regulen, que seran negociats a partir del 15 de setembre de 1992 amb els següents criteris:  
a) Ser fix amb una antiguitat en qualsevol cas no inferior a un any.  
b) A través d'un procediment intern específic.  
c) Els tribunals es constituiran amb participació dels treballadors.  
d) El període d'incorporació, una vegada superades les proves, no podrà ultrapassar els sis mesos.  
CAPITOL V  
Jornades i horaris de treball  
Article vint-i-dos. Principis generals  
1. La naturalesa de les activitats de les empreses compreses en l'àmbit d'aplicació d'aquest conveni fa necessari que l'ordenació, la distribució i l'aplicació dels horaris i les jornades tinga la variabilitat i la mobilitat que exigeix l'atenció a les dites empreses.  
Per raó del servei públic que RTVV, TVV i RAV han de prestar, la seua activitat laboral es distribuirà en funció de les necessitats del servei entre tots els dies de la setmana.  
2. En raó de la missió diversa que han de dur a terme les distintes unitats funcionals de les empreses subjectes a aquest conveni, l?ordenació i la distribució de jornada i horaris s'efectuarà per departaments. El canvi de la unitat funcional significarà l'adscripció al sistema d'horari i jornada que hi regesca. En tot cas, es respectarà el termini de comunicació establert en l'article 25.2.  
3. La turnicitat i la rotació són intrínsecs a la mateixa activitat de les empreses subjectes a aquest conveni, com també l'adscripció a les diferents modalitats d'horari i de jornada.  
Amb aquest objectiu, la direcció, per mitjà dels caps dels departaments, exercitarà la facultat i la responsabilitat d'ordenació dels horaris i les jornades d'acord amb el que es regula en els articles següents, Escoltats els representats sindicals i perseguint una organització racional del treball.  
4. Com a norma general, la direcció de RTVV, TVV i RAV ordenarà els horaris i les jornades respectant els següents mínims:  
a) Que la jornada diària de treball no siga superior a 9 hores ni inferior a 5 hores i que entre el final duna jornada i el començament de la següent hi haja un mínim de 12 hores, a excepció del treball de dissabtes, diumenges o festius intersemanals, segons el que es disposa en l'article 26.  
b) La distribució horària es concentrà en 5 dies de treball i 2 de descans consecutiu que preferentment seran dissabte i diumenge.  
c) L'adscripció fixa d'un treballador a una jornada partida l?horari d'inici de la qual siga a partir de les 11 hores no podrà excedir de 6 mesos l'any.  
Article vint-i-tres. Jornada de treball  
1. La jornada setmanal de treball efectiu serà de 35 hores.  
2. A efecte del càlcul del valor de l?hora efectiva del treball, una vegada descomptats els dies festius, els corresponents a descans setmanals i els de vacances, s'estableix, per a 1992, una jornada de 1.582 hores.  
3. Sense perjudici del que s'estableix en el paràgraf 1r, els treballadors que perceben el plus de disponibilitat estaran subjectes a una jornada de 37 hores i mitja.  
4. Els treballadors que per unes o altes causes hagen estat contractats específicament per a jornades inferiors a la pactada en aquest conveni estaran subjectes a les disposicions dels seus corresponents contractes.  
5. Establerts els horaris a què estan adscrits els treballadors, excepcionalment i davant eventualitats no previsibles a l?hora de l?organització del treball per departament, es podrà prolongar la jornada pel temps mínim indispensable per salvar l?eventualitat i sense superar les 9 hores de jornada ordinària.  
Aquesta prolongació serà compensada posteriorment com a jornada ordinària, amb la reducció corresponent dins de la mateixa setmana i, si això no és possible, en la següent. Tant la variació com la compensació afectarà preferentment l?hora d'eixida.  
Com que aquesta prolongació de jornada ha d'obeir a circumstàncies excepcionals i no previsibles, no podrà afectar, normalment, un mateix treballador més d'una vegada en la mateixa setmana, i s'haurà de notificar per escrit al comitè d'empresa en el cas d'afectar un mateix treballador més d'una vegada en la mateixa setmana.  
6. La jornada efectiva de treball es considerarà sempre integrada per les hores de treball, és a dir, el temps transcorregut des de l'inici de la jornada per la incorporació del treballador al seu lloc de treball, fins a la finalització d'aquesta, exclosos els temps d'interrupció o descans per al dinar o el sopar.  
7. En el supòsit de desplaçar-se per raons de servei a causa del caràcter itinerant del treball, quan aquest es faça en el mateix dia, el còmput de la jornada es farà d'acord amb el temps real i total que duré el treball, des del moment en què l'empleat inicia el seu horari en el centre de treball permanent al qual està adscrit, fins que acabe el treball en el centre, incloent-hi el temps utilitzat en el viatge.  
Article vint-i-quatre. Modalitats de jornada  
Els diferents grups horaris podran adoptar les següents modalitats de jornada:  
a) Jornada partida. Es la que realitzada en període diürn té una interrupció d?1 hora com a mínim i 2 com a màxim. L'assignació de la jornada partida inclourà la comunicació de les hores d'entrada i eixida tant per al primer bloc com per al segon.  
b) Jornada continuada. Es l'establerta en un únic bloc cada dia. Hi haurà una pausa per al descans de 20 minuts consecutius, que es computarà com a jornada efectiva a tots els efectes.  
c) En la jornada nocturna, el temps de descans serà de 45 minuts, dels quals 20 es computaran com a jornada efectiva i els 25 restants no, amb una prolongació d'aquest temps de l?horari d'eixida.  
d) S'estableix una jornada de 35 hores setmanals distribuïdes en 4 dies, la qual tindrà un descans setmanal de 3 dies, dels quals dos seran obligatòriament consecutius i preferentment en dissabte i diumenge, i el tercer es gaudirà també consecutiu als anteriors quan les necessitats dels servei ho permeten.  
Article vint-i-cinc. Modalitats d'horari  
1. Horari fix. Es l?establert amb caràcter permanent.  
2. Horari de torns. Es l?horari planificat i establert per períodes. S'establiran tants torns com requeresquen les necessitats del servei. En el règim de treball a torns, i tal com permet l'art. 6 del Reial Decret 2001/83, quan l?organització del treball ho exigesca es podran computar per períodes de fins a 4 setmanes, els descansos entre jornada i setmana. En cap cas, els dies de treball consecutius no podran excedir de 10.  
Els treballadors adscrits a aquest sistema d'horari coneixeran la distribució de l?horari de cada mes almenys amb 15 dies d'antelació, i els horaris seran firmats i segellats per l?empresa.  
Com a norma general, en la planificació dels torns s'aplicarà la seua distribució de forma equitativa, i haurà d'evitar-se la coincidència de realitzar en una setmana l?últim tom i en la següent el primer.  
Els treballadors podran intercanviar els torns de mutu acorda amb el vist-i-plau del cap immediat superior.  
Article vint-i-sis. Horari intensiu de cap de setmana  
1. Es l?establert per atendre les necessitats del cap de setmana, distribuint-se la jornada en tres dies a la setmana, dos dels quals seran dissabte i diumenge i el tercer, preferentment, divendres o dilluns.  
El nombre efectiu d'hores a realitzar serà de 28 hores, amb un màxim d'11 hores per dia (dissabte i diumenge). En aquest supòsit, no es percebrà plus de treball en festins.  
2. Quan coincidesca una festa intersetmanal, el personal destinat a un torn de cap de setmana podrà ser planificat per a treballar el festiu intersetmanal. En aquest cas, se li podrà assignar com a lliurança un altre dia, amb percepció, en tot cas, del plus de treball en festius per aquest dia treballat.  
3. Per a l'aplicació d'aquest horaris i de jornades especials, es tindrà en compte el RD 2001/1983, de 28 de juliol, sobre regulació de jornades especials i descans.  
Article vint-i-set. Dies festius  
1. Quan coincidesca un festiu intersetmanal amb la jornada de descans del personal que tinga una modalitat d'horari adscrita a jornades setmanals de 4 o 5 dies, es podrà optar, segons les necessitats del servei, entre:  
1) Reducció de la jornada setmanal en 7 hores per cada festiu.  
2) Compensar la jornada de descans per un altre dia laborable, que es podrà acumular a altres dies compensatoris per al seu gaudi.  
3) Percebre la quantia econòmica del plus de festiu. El personal de RTVV, TVV i RAV amb centre de treball a València i Burjassot gaudirà de les festes locals de la ciutat de València. El personal adscrit als altres centres de treball gaudirà de les festes locals pròpies de les ciutats on estaran ubicats.  
CAPITOL VI  
Vacants, permisos, llicenciès i excedències  
Article vint-i-vuit. Vacants  
1. Tots els empleats tindran dret a unes vacances anuals de 22 dies laborals.  
2. Es podran aprofitar, a petició del treballador i sempre que l'organització del treball ho permeta, en 2 períodes, un dels quals no podrà ser inferior a 10 dies laborables consecutius.  
3. Els períodes de vacances seran preferentment els mesos de juny, juliol, agost i setembre.  
4. Els empleats que ingressen o causen baixa en l'any natural que corresponga tindran el període de vacances proporcional als mesos a treballar o treballats. Les fraccions de mes seran equivalents a un mes complet.  
Article vint-i-nou. Permisos  
Amb avís previ i posterior justificació, els permisos retribuïts de què podran gaudir els treballadors vinculats per aquest conveni són els establerts en l?Estatut dels Treballadors, amb les següents millores:  
a) Setze dies naturals per matrimoni, que podran acumular-se a les vacances i abans o després de la boda. En cas de separació o divorci, es podrà disposar d'un dia de permís en el termini d'un mes, des de la notificació a l?interessat de la sentència judicial que així ho declare.  
b) Tres dies en els següents casos: naixement o adopció de fills, ampliable fins a cinc si el fet es produeix fora de la Comunitat Valenciana; mort del cònjuge, convivent, pares, fills, avis, néts, germans, parents fins al segon gran de consanguinitat o afinitat, ampliables en les mateixes condicions que el cas anterior.  
c) Fins a tres dies per malaltia greu del convivent o de parents fins al segon grau de consanguinitat o afinitat, ampliables a cinc si necessita desplaçar-se fora de la Comunitat Valenciana i amb justificació per mitjà de certificat del metge que assistesca el malalt.  
d) Tres dies per hospitalització de familiars fins a primer grau de consanguinitat o afinitat.  
e) Durant el temps necessari per assistir a consulta del metge de capçalera o especialista, amb la presentació del volant acreditatiu estès pel metge. Així mateix, el treballador disposarà del permís necessari per a acompanyar un fill menor a la consulta del metge sempre que no hi haja la possibilitat que ho faça una altra persona.  
f) Dos dies per trasllat de domicili habitual. Aquests es podran acumular als definits en el punt a).  
g) Un dia per matrimoni de pares, germans, fills, germans polítics i néts en el dia de la celebració i ampliable a dos dies si és fora de la Comunitat Valenciana.  
h) Cinc dies per assumptes propis, sense justificar, no acumulables a vacances, sempre que el seu ús no produesca perjudicis al servei.  
i) Per concórrer a exàmens finals, alliberadors i altres proves definitives d'aptitud i avaluació en centres oficials de formació, per tot el dia en què tinga lloc l?examen, amb l'aportació del corresponent justificant.  
j) Excepcionalment fins a quinze dies, tota vegada que s'hagen esgotat els anteriors permisos, per tenir cura del cònjuge, convivent, fills o pares que es troben en fase terminal de malaltia i exigesquen una atenció que no puga prestar altra persona. A més d'exigir la justificació escaient, l'empresa podrà comprovar l?exactitud d'allò al·legat.  
Article trenta. Llicències sense retribució  
1. Els treballadors amb un any d'antiguitat en l'empresa, en un termini de dos anys consecutius, podran sol·licitar fins a 6 mesos de llicència sense sou, en períodes mínims de 30 dies. El termini de dos anys començaria a comptar a partir de la data de la primera llicència.  
La sol·licitud haurà de contenir els motius perquè es demana la llicència i la seua concessió serà graciable per part de l'empresa.  
2. Durant el període de llicència la relació laboral quedarà suspesa i l'empresa donarà de baixa en Seguretat Social el treballador durant el temps que dure la suspensió del contracte.  
3. No podrà beneficiar-se d'una nova llicència fins que no passen 2 anys des de la concessió de l'anterior.  
Article trenta- u. Excedència  
S'entén per excedència el període en què, per una causa legal o convencionalment prevista, el contracte de treball queda suspès i cessa l?obligació de treballar i el dret a rebre salari.  
Article trenta-dos. Excedència voluntària  
1. Els treballadors amb una antiguitat almenys d'un any en l'empresa, tenen dret que se'ls reconega la possibilitat de situar-se en excedència voluntària per un període no menor d'un any i no major de cinc. Aquest dret només podrà ser exercitat de nou pel mateix treballador si han transcorregut tres anys des del final de l'anterior excedència.  
2. El treballador excedent tindrà dret al reingrés, amb preferència sobre qualsevol treballador aliè a l'empresa, en les noves contractacions de personal amb categoria igual a la seua.  
Si hagués més d'un treballador de la mateixa categoria en expectativa de reingrés, tindrà preferència qui ho sol·licite primer. A aquest efecte, l'empresa portarà el control d'entrada de les sol·licituds de reingrés.  
Si en sol·licitar-se el reingrés, la plaça hagués estat amortitzada, tindrà preferència a una vacant de similar categoria. En qualsevol cas no es podrà amortitzar una plaça una vegada que s'hi ha sol·licitat el reingrés.  
3. El temps romàs en situació d'excedència voluntària no es computarà per a cap efecte.  
Article trenta-tres. Excedència especial  
1. Els treballadors, siga quina siga llur antiguitat en l?empresa, tindran dret a passar a la situació d'excedència especial per un període màxim de tres anys, per a dedicar-se a tenir cura d'un familiar en primer grau de consanguinitat o afinitat d'ambdós cònjuges o de membres de parella consolidada, quan hagués estat declarat el familiar minusvàlid amb necessitat de rebre atencions permanents, o en situació de gran invalidesa, per la Seguretat Social. Aquesta situació haurà de ser degudament acreditada, i la seua concessió estarà condicionada a això. Es tindrà dret a la reserva del lloc de treball durant dos anys i el còmput d'antiguitat pel primer any.  
2. Els treballadors tindran dret a un període d'excedència, per a tenir cura de cada fill menor de tres anys, ja ho siga per naturalesa com per adopció, a comptar des de la data de naixement d'aquest. Els successius fills donaran dret a un nou període d'excedència que, si escau, posarà final al que s'estigués gaudint. Si el pare i la mare són treballadors de l?empresa, solament un d'ells podrà acollir-se a aquesta excedència especial. Es tindrà dret a la reserva del lloc de treball durant el temps que dure l'excedència i el còmput d'antiguitat durant el primer any.  
3. Acabats els períodes d'excedències especials assenyalats en aquest apartat, els treballadors, amb sol·licitud prèvia de reingrés, es reincorporaran a un lloc de llur categoria professional i amb relació al què es pacta en aquest conveni pel que fa a la mobilitat funcional i geogràfica.  
4. L'ús fraudulent d'aquestes excedències, amb una finalitat distinta de la que haja motivat la seua concessió determinarà la pèrdua del dret a reserva de lloc de treball, i passarà a ser considerada, a efectes de reingrés, com una excedència voluntària, i sense perjudici de les accions pertinents per sancionar el fet. Es considera ús fraudulent a aquests efectes la prestació de serveis en empreses del sector, excepte que hi haja autorització expressa de l?empresa.  
5. En el supòsit que a la finalització de l'excedència especial el treballador sol·licités l'excedència voluntària, hi regirà el que per a aquesta última hi ha regulat en aquest conveni.  
6. Quan per causa de malaltia el treballador esgote el termini màxim d'incapacitat laboral transitòria i passe a la situació d'invalidesa provisional o alta amb proposta d'invalidesa, el treballador serà considerat en excedència especial fins que siga declarada la seua incapacitat permanent o obtinga l'alta per guariment.  
7. El personal amb contracte indefinit que siga designat per ocupar un càrrec directiu i subscriga contracte d'alta direcció veurà suspès l'indefinit, amb reserva del lloc de treball i còmput d'antiguitat, mentre dure el seu nomenament, i s'incorporarà al seu lloc de treball original una vegada resolt el contracte d'alta direcció.  
Article trenta-quatre. Excedència forçosa  
Aquesta excedència, que donarà dret a la reserva al lloc de treball i al còmput de l'antiguitat de l?excedent, es concedirà per la designació o elecció per a càrrec públic que impossibilite l'assistència al treball o per l?elecció per a càrrec sindical d'àmbit comarcal o superior que exigesca plena dedicació, en les organitzacions sindicals.  
La situació d'excedència es prolongarà pel temps que dure l'exercici del càrrec, amb l'obligació de reincorporar-se al seu lloc de treball en el termini màxim dels quaranta-cinc dies naturals següents al del seu cessament, excepte en els casos en què, per imperatiu legal, s'impossibilite la seua reincorporació en aquest termini.  
Article trenta-cinc. Procediment  
1. En els supòsits d'excedència, siga voluntària o especial, el treballador haurà de sol·licitar per escrit, amb almenys trenta dies d'antelació, la seua voluntat de situar-se en excedència, al·legant les causes que la motiven, i serà resolt per l?empresa en el termini màxim d'un mes des del dia de la sol·licitud. En cas de denegació, haurà de ser motivada.  
2. El reingrés haurà de sol·licitar-se dins del període d'excedència amb una antelació mínima d'un mes respecte al dia de finalització.  
En el supòsit d'invalidesa provisional o alta amb proposta d'invalidesa, la sol·licitud de reingrés haurà de formular-se en el termini màxim dels cinc dies següents d'obtenir l'alta per guariment.  
La no sol·licitud en el termini establert deixarà sense efecte el dret preferent o obligatori al reingrés, i causarà baixa definitiva en l?empresa.  
Article trenta-sis. Servei militar o prestació social substitutòria.  
1. Els treballadors, durant el temps de prestació del servei militar o prestació social substitutòria, tindran dret a la reserva del seu lloc de treball i còmput d'antiguitat mentre dure el temps d'aquest servei, i haurà de sol·licitar el seu reingrés automàtic en el termini d'un mes a comptar des del dia de la seua finalització, ja que si no ho fa s'entendrà extingida la seua relació laboral.  
2. Els treballadors als quals el servei militar o prestació social substitutòria els permeta treballar durant, almenys, mitja jornada podran sol·licitar el reingrés al treball a temps parcial, i percebran la retribució proporcional que hi corresponga.  
Així mateix, podran sol·licitar el reingrés durant els, permisos de durada mínima de 30 dies, tot percebent-ne la retribució completa i meritant dret a vacances.  
3. El treballador, mentre dure el servei o la prestació, percebrà les següents quanties de salari:  
- En tots els casos, dues pagues extraordinàries a raó de sou base i antiguitat.  
- Si hi ha càrregues familiars, el treballador percebrà el seu sou base durant tot el temps que dure el servei militar o prestació.  
4. En el cas que finalitzat el servei militar o prestació social substitutòria, el treballador no sol·licités el reingrés a l?empresa, causarà baixa i estarà obligat a tornar l?import del sou i. de les pagues extraordinàries que hagués percebut durant el període esmentat.  
CAPITOL VII  
Condicions econòmiques  
Article trenta-set. Retribució anual  
Als efectes d'aquest conveni, s'entén per retribució anual la integrada pel salari base, complement de destinació, complement específic i pagues extraordinàries, meritada en còmput anual.  
Per al 1992 la retribució anual és la que es reflecteix a les taules salarials de l'annex II.  
Aquestes taules s'incrementaran en el mateix percentatge o quantia que establirà la Generalitat Valenciana com a revisió salarial de caràcter general.  
L'increment salarial per a 1993 serà el que es determinarà a la Llei de Pressupostos per a 1993 de la Generalitat Valenciana, amb la revisió posterior que, si escau, aquesta dicte.  
Article trenta-vuit. Conceptes salarials i extrasalarials  
Les remuneracions del personal subjecte a aquest conveni es pagaran sota els conceptes que continuen, i que es defineixen en els articles següents:  
1. Conceptes salarials.  
- Sou base.  
- Complements de caràcter general: són aquells que percebran periòdicament i regularment tots els treballadors subjectes a aquest conveni són els següents:  
Complement de destinació, complement específic, complement d'antiguitat i pagues extraordinàries.  
- Complement de qualitat o quantitat de treball: Són aquells que perceben els treballadors que per ordre de l?empresa realitzen els serveis que donen lloc a la seua meritació i són els següents:  
Plus de flexibilitat, plus de disponibilitat setmanal, plus de disponibilitat en dies de guàrdia, plus de treball en festius, plus de nocturnitat, plus de desplaçaments extraordinaris i hores extraordinàries.  
2. Conceptes extrasalarials.  
- Dietes  
- Quilometratge.  
Article trenta-nou. Sou base  
Es la part de la retribució del treballador fixada en consideració a la seua categoria professional per unitat de temps i amb percepció mensual, sense atendre altres circumstàncies que concórreguen en el desenvolupament de les funcions concretes del seu lloc de treball.  
Article quaranta. Complement de destinació  
Es la part de la retribució complementària del treballador, fixada per unitat de temps i amb percepció mensual, en consideració a la particular preparació tècnica i responsabilitat genèrica de cada categoria professional.  
Article quaranta- u. Complement específic  
Es la part de la retribució complementària del treballador, fixada per unitat de temps i amb percepció mensual, en consideració a les peculiaritats que comporta el desenvolupament dels llocs de treball propis de cada categoria professional en les empreses subjectes a l'àmbit d'aplicació d'aquest conveni, i particularment a les característiques especials de jornada i horari inherents a les activitats d'aquestes empreses.  
Article quaranta-dos. Complement d'antiguitat  
Es pagarà al personal amb contracte indefinit i consistirà en triennis computats des de la data d'alta en l'empresa mitjançant contracte indefinit, de llançament de nova activitat, foment d'ocupació, interinitat, pràctiques i formació i es podran computar els períodes efectius de treball en els casos de successió de contractes.  
Es meritarà a partir del mes següent en què complesquen els 3 anys de l'ingrés o del trienni anterior. Les quanties mensuals es reflecteixen a l'annex II.  
Article quaranta-tres. Pagues extraordinàries  
1. Es pagaran dues pagues extraordinàries per import del sou base i, si escau, antiguitat, cadascuna d'elles. La primera, corresponent al primer semestre de l'any, amb venciment el 30 de juny. La segona, corresponent al segon semestre de l'any, amb venciment el 22 de desembre.  
2. El treballador que ingresse o cesse durant el transcurs de l'any percebrà les avantdites pagues conforme al temps treballat durant el primer o el segon semestre.  
3. El personal contractat temporalment percebrà mensualment la part de la paga extraordinària que li corresponga.  
Article quaranta-quatre. Plus de flexibilitat  
1. De còmput setmanal.  
Serà percebut pel treballador que pel que fa a les especials característiques del servei al qual estiga adscrit, haja d'estar sotmès al llarg d'una setmana continuada a alteracions en el seu règim de jornada i horari, sense que el còmput total setmanal ultrapasse la jornada establerta. El treballador coneixerà amb antelació l'aplicació d'aquest plus.  
2. De còmput diari.  
El percebrà el treballador que per circumstàncies no previsibles i de caràcter excepcional veja alterat l?horari en la seua jornada diària. La seua quantia és determinada pel resultat de dividir el plus de flexibilitat en còmput setmanal entre cinc. En el mes de desembre de 1992 es procedirà a la revisió de l'aplicació d'aquesta modalitat del plus de flexibilitat, i es resoldrà aleshores sobre la seua continuïtat, modificació o supressió.  
3. Les taules que contenen la quantia d'aquests plus es reflectiran en l'annex III per a 1992. La quantia per a 1993 es calcularà sobre la retribució salarial que resulte per a l'any esmentat, després d'aplicar-hi l?increment corresponent d'acord amb l'article 37.  
Article quaranta-cinc. Plus de disponibilitat setmanal  
Serà percebut pel treballador que pel que fa a les especials característiques del servei al qual estiga destinat requeresca una disponibilitat específica durant, almenys, una setmana continuada, que represente alteracions constants del seu règim de jornada i horari fins a un còmput de 37 hores i mitja setmanals. Es meritarà setmanalment independentment que la prevista prolongació de la jornada setmanal es duga o no a efecte.  
La quantitat a percebre serà la que figura a l'annex III durant el 1992. La quantia per a 1993 es calcularà sobre la retribució salarial que per al dit any resulte, després d'aplicar-hi l'increment corresponent d'acord amb l'article 37.  
Article quaranta-sis. Plus de disponibilitat en dies de guàrdia  
Serà percebut pel treballador que pel que fa a les especials característiques del servei al qual estiga destinat, requeresca una disponibilitat específica en dies festius o de descans, si l'empresa així ho requereix. EI treballador haurà d'estar localitzable, o bé mitjançant un número de telèfon, o bé mitjançant missàfon.  
La quantitat a percebre serà de 2.750 pessetes per cada dia en què s'estiga de guàrdia durant 1992 i de 3.000 durant 1993.  
Cas que hom fos cridat per incorporar-se al seu lloc de treball un dissabte, un diumenge o un festiu, no es percebrà aquest plus, d'acord amb allò pactat respecte al plus de treball en festiu.  
Article quaranta-set. Plus de treball en festius  
1. El treballador que preste servei dissabte, diumenge o festiu, tret que estiga subjecte a horari intensiu de cap de setmana, percebrà, a més del dia de descans compensatori, un dia més addicional de descans o un plus de 5.500 pessetes per cada dia de treball. El 1993 la quantitat a pagar serà de 6.000 pessetes diàries. L'opció correspon a l?empresa, després de consultar el treballador, i preferentment s'optarà per la compensació amb el dia addicional de descans.  
2. Quan el treballador siga requerit fora del seu còmput setmanal a prestar servei en dissabte, diumenge o festiu percebrà la quantitat econòmica del plus de treball en festiu, i s'hi garanteix un mínim de tres hores extraordinàries.  
Els treballadors que presten servei els dies 24 i 31 de desembre i l?horari de treball dels quals s'estenga a partir de les 22 hores percebran 5.500 PTA en 1992 i 6.000 en 1993.  
Article quaranta-vuit. Plus de nocturnitat  
Serà percebut pel treballador que, pel que fa al servei al qual estiga adscrit, haja de realitzar hores de treball compreses entre les 10 de la nit i les 6 de la matinada. Es considerarà nocturna tota la jornada si comença a les 21 hores o acaba a les 07 hores.  
Les hores treballades durant aquest període es pagaran d'acord amb les taules que figuren a l'annex IV durant 1992.  
Article quaranta-nou. Plus de desplaçament extraordinari  
Aquells treballadors que, amb motiu d'esdeveniments excepcionals, hagen d'exercir el seu treball durant tres o més dies continuats de desplaçament percebran per cada dia treballat la compensació global i determinada d?11.000 PTA per als anys 1992 i 1993, sempre que hi concórreguen simultàniament les següents circumstàncies:  
a) Indefinició i mobilitat dels horaris de treball.  
b) Dedicació en temps efectiu de treball sensiblement superior a nou hores diàries.  
En el cas que tan sols hi concórreguen les circumstàncies definides a l'apartat a) la quantia diària a percebre serà de 5.000 PTA, i de 6.000 PTA si sols hi concorren les de l'apartat b).  
A l?efecte del còmput de jornada setmanal, aquests dies s'entendran com a jornada ordinària, a raó de 7 hores.  
Igualment percebran, en ambdós casos, les dietes i despeses de viatge establertes en aquest conveni.  
Article cinquanta. Incompatibilitat de plus  
1. El plus de flexibilitat és incompatible amb el de disponibilitat setmanal.  
2. El plus de disponibilitat en dies de guàrdia és incompatible amb el plus de treball en festins.  
3. El plus de desplaçament extraordinari és incompatible amb hores extraordinàries els dies en què s'aplique, i també amb els de flexibilitat i disponibilitat.  
4. El plus de treball en festius és incompatible amb l'horari intensiu de cap de setmana, llevat d'allò previst a l'art. 26.2  
Article cinquanta- u. Hores extraordinàries  
1. Es consideraran hores extraordinàries totes aquelles que superen les 35 hores setmanals.  
Per al treball del cap de setmana se seguirà allò que disposa l'article 26 d'aquest conveni.  
2. Les hores extraordinàries seran compensades en la proporció d?1 hora i quaranta-cinc minuts de descans per cada hora treballada que ultrapasse la jornada ordinària, o bé pagades segons les taules de l'annex IV en 1992, i calculades per a 1993 d'acord amb la retribució salarial que per a l'any esmentat determinarà l'aplicació de l?increment previst en l'article 37 i del nombre d'hores que resulte del calendari laboral.  
3. El comitè d'empresa rebrà mensualment informació sobre el nombre d'hores realitzades en cada departament.  
4. Tindran la consideració d'hores extraordinàries estructurals, a l?efecte previst al RD 41/87, de 16 de gener, i a l?OM d?1 de març de 1983, les següents:  
a) Les necessàries per a la posada en servei d'instal·lacions.  
b) Les necessàries per a prevenir o reparar sinistres o altres danys extraordinaris i urgents.  
c) Les necessàries per al seguiment informatiu d'esdeveniments extraordinaris o d'especial relleu i ressò.  
Article cinquanta-dos. Dietes  
1. S'entén per dieta la quantitat que es paga al treballador com a indemnització per les despeses d'allotjament i manutenció que haja d'afrontar amb motiu de desplaçament per raó del treball.  
2. Durant el 1992 la dieta completa serà de 12.300 pessetes.  
a) Si concorregués en una mateixa jornada el dinar i el sopar o el sopar i l?allotjament durant el desplaçament, a més de la quantitat corresponent a aquestes despeses; es pagarà en concepte de despeses diverses la quantitat de 1.100 PTA durant l'any 1992.  
b) Si s'hagués de quedar a dinar o sopar es tindrà dret a percebre, com a compensació a les despeses de dinar o sopar la quantitat de 2.100 PTA durant el 1992. La compensació per l'allotjament i el desdejuni serà de 7.000 PTA.  
c) Si el desplaçament s'efectua a l'estranger, l'import de la dieta completa serà de 19.000 PTA en 1992. La compensació de dinar o sopar serà de 3.650 PTA en cada cas i de 2.200 PTA en concepte de despeses diverses. La compensació per l'allotjament i desdejuni serà de 9.500 PTA.  
3. La quantia de les dietes i del quilometratge per a 1993 serà determinada per la comissió paritària.  
Article cinquanta-tres. Despeses de desplaçament  
1. El treballador que, amb coneixement i autorització de l'empresa, utilitze el ser propi vehicle en desplaçaments per raó del treball, percebrà en compensació la quantitat de 25 pessetes per quilòmetre.  
Pel primer treballador addicional que, per raons del servei, es desplace en el mateix vehicle, percebrà un 10% més i un 5% per la resta, sempre que l'empresa ho autoritze.  
2. El temps invertit en el desplaçament es computa com a jornada. Correrà a càrrec de l'empresa el cost del peatge de l'autopista quan així ho autoritze, amb justificació documental prèvia.  
3. Si el desplaçament es realitza en vehicle de l'empresa, correran al seu càrrec les despeses de combustible, manteniment, assegurança i reparacions, havent de comportar-se el treballador amb la deguda responsabilitat quant a l?ús del vehicle.  
4. En els desplaçaments per mitjà de transport públic serà l'empresa qui gestione l'obtenció del corresponent bitllet.  
Llevat de casos excepcionals, que hauran d'ésser justificats i prèviament autoritzats, el viatge es realitzarà en classe turista si és en avió, o en segona classe en la resta de mitjans de transport públics.  
Article cinquanta-quatre. Norma comuna  
Normalment, el treballador percebrà l?import estimat de les dietes, amb anterioritat al desplaçament, i també el còmput estimat de quilòmetres que hagen de realitzar-se, sense perjudici de la posterior liquidació.  
CAPITOL VIII  
Prestacions socials  
Article cinquanta-cinc. Prestacions socials  
Es dotarà per a aquest capítol un fons de 20 milions de pessetes per a 1992, que s'actualitzarà l'any 1993 d'acord amb la pujada que establirà la Generalitat Valenciana en els seus pressupostos. Amb la següent distribució:  
a) Ajudes d'estudis per a fills: s'hi destinaran tres milions de pessetes amb el límit màxim per any i fill de:  
- Fills fins a 18 anys d'edat: 12.000 PTA.  
- Fills amb més de 18 anys: 30.000 PTA.  
A partir de l'edat de 16 anys s'exigirà la matrícula del curs per tenir dret a aquesta ajuda.  
b) Assegurança de vida: es destina un total de dos milions de pessetes per a l'augment de la pòlissa de l'assegurança de vida i d'accidents.  
c) Activitats recreatives: s'hi destina un total de 500.000 PTA. Aquestes activitats hauran de tenir un caràcter col·lectiu.  
d) Pròtesis: s'hi destina un total de dos milions i mig de pessetes.  
e) Ajuda a menjador: s'hi destinen fins a 12 milions de pessetes per a l'any 1992, a fi que el preu del dinar no ultrapasse, fins al 31 de desembre de 1993, la quantitat de 580 PTA per menú.  
Al seu tom, d'aquesta quantitat es destinarà una part per subvencionar amb un màxim de 400 PTA cadascun dels dinars que realitzen els treballadors de RAV del centre de treball de Blasco Ibàñez, que es pagarà directament al restaurant amb què es concerte.  
Si hi ha romanent el 31 de desembre, l'import es destinarà a sufragar el complement d'ILT de l'article 57.  
f) Pla de pensions: es concertarà un pla de pensions d'acord amb la Llei 8/87, que entrarà en vigor a partir de l'1 de gener de 1993. Amb aquesta finalitat es preveu un fons aproximat de vint-i-cinc milions de pessetes. Per beneficiar-se d'aquest pla cal una aportació mínima del treballador i sols serà d'aplicació als treballadors amb contracte indefinit.  
Article cinquanta-sis. Formació  
Es dota un fons amb 15 milions de pessetes per a l'any 1992, segons el següent desglossament:  
- 5 milions destinats a:  
a) Ajuda a estudis de treballadors. A aquesta subvenció s'accedirà en les següents condicions:  
1. Si els estudis es desenvolupen en centres oficials.  
2. Els estudis hauran d'estar relacionats amb les activitats de l'empresa.  
3. Es tindrà en compte el rendiment obtingut en el curs.  
b) Organització de cursos per part del comitè d'empresa relacionats amb les seues activitats i que no interferesquen el bon funcionament del treball.  
- 10 milions per a plans de formació organitzats per l'empresa.  
Aquest fons s'incrementarà l'any 1993 d'acord amb la pujada que establirà la Generalitat Valenciana en els seus pressupostos.  
Article cinquanta-set. Incapacitat laboral transitòria  
Durant els períodes d'incapacitat laboral transitòria, l?empresa complementarà la prestació de la Seguretat Social fins a arribar al 100% de la retribució anual en el seu corresponent còmput diari o mensual.  
CAPITOL IX  
Seguretat i higiene en el treball  
Article cinquanta-vuit. Servei mèdic d'empresa  
Es dotarà el servei mèdic d'empresa que atenga els treballadors de RTVV, TVV i RAV, el qual desenvoluparà les funcions que legalment té atribuïdes pel Decret 1036/1959 i altres disposicions complementàries.  
Així mateix, l'empresa concertarà els serveis d'ambulància en condicions que garantesquen una assistència i un transport amb els requisits necessaris de professionalitat i rapidesa.  
Article cinquanta-nou. Comitè de Salut Laboral  
El Comitè de Salut Laboral assumirà les competències que legalment tenen reconeguts els comitès de seguretat i higiene i l?àmbit de la seua intervenció inclourà tots els factors que puguen afectar la salut i seguretat dels treballadors al centre de treball.  
Article seixanta. Composició  
El Comitè de Salut Laboral tindrà caràcter paritari i estarà integrat per les següents persones:  
a) Personal designat per l?empresa: president, metge d'empresa, ATS d'empresa i tècnic de seguretat.  
b) Personal designat pels treballadors: quatre d'entre els seus representats legals.  
c) Un secretari designat per l?empresa, que actuarà amb veu, però sense vot.  
Article seixanta- u. Funcions  
Les funcions específiques del comitè de salut laboral, entès com a òrgan col·legiat de caràcter consultiu, són les següents:  
1. Esser informat per l?empresa dels riscs que resulten de les avaluacions ambientals i de vigilància de la salut dels treballadors de tots els centres de treball.  
2. Proposar a l?empresa una planificació per a la inspecció sistemàtica de les condicions de salut que afecten tots els llocs de treball, i també les inspeccions puntuals quan fora necessari, i participar en la seua realització i avaluació.  
3. Actuar coordinadament amb els serveis de prevenció de l'empresa en totes aquelles matèries a les quals arribe aquesta funció preventiva.  
4. Instar l?empresa o, si escau, el comitè d'empresa, perquè, davant l'existència de perill greu i imminent per a la salut dels treballadors, siguen paralitzades les activitats de l?empresa. Cas d'ésser necessària la intervenció del comitè d'empresa, aquesta es regularà de la forma que preveu l'art. 19 de l?Estatut dels Treballadors.  
5. Esser informat i escoltat per l?empresa de les condicions de contractació del servei de menjador i cafeteria, en allò que efecte la qualitat i garanties sanitàries del servei de restauració, i vetllar pel seu compliment.  
6. Col·laborar amb l?empresa en qüestions relacionades amb les revisions mèdiques anuals, i tenir accés als resultats globals estadístics d'aquelles.  
7. Vetllar, en suma, pel compliment de la normativa en matèria de seguretat i higiene i la millora de les condicions de treball mitjançant les propostes i iniciatives que cada situació requeresca, en tots els centres de treball.  
Article seixanta-dos. Funcionament.  
1. El Comitè de Salut Laboral es reunirà mensualment convocat pel seu president amb caràcter ordinari, i amb caràcter extraordinari quan ho estime necessari el president, ho sol·licite la majoria dels seus membres o la totalitat de la representació dels treballadors d'aquest comitè.  
2. El Comitè de Salut Laboral establirà els mecanismes de registre i tractament estadístic adequats per al compliment de la seua finalitat, i es compromet l?empresa a facilitar i possibilitar la seua dotació, i també la del material bibliogràfic i publicacions periòdiques sobre el tema de salut laboral.  
3. El Comitè de Salut Laboral podrà veure's assistit puntualment per personal qualificat que prestarà el seu assessorament tècnic en les qüestions que se li sotmeten.  
4. En coordinació amb el comitè de salut laboral, l?empresa dedicarà especial atenció a la formació en matèria de salut i seguretat laboral, tant dels membres del comitè de salut laboral com de la resta de treballadors, i s'impartiran els cursets que l'avantdita formació exigesca.  
CAPITOL X  
Drets sindicals  
Article seixanta-tres. Participació dels treballadors  
Els treballadors tenen dret a participar en l'empresa per mitjà dels òrgans de representació esmentats a continuació i regulats en els següents articles.  
- El comitè d'empresa  
- Els delegats sindicals  
Article seixanta- quatre. Comitè d'Empresa  
El Comitè d'Empresa és l?òrgan col·legiat de representació dels treballadors i sorgeix de l?elecció lliure i democràtica de tots els treballadors.  
D'acord amb l?esperit que anima la legislació laboral en aquesta matèria, i amb la finalitat de dotar de la màxima operativitat i eficàcia un òrgan de representació tan genuí, s'acorda que existesca un únic Comitè d'Empresa, elegit per i d'entre el personal de RTVV, TVV, SA. i RAV, SA en un sol procés electoral.  
Article seixanta-cinc. Competències  
Com a complement i desenvolupament de les competències establertes a l'art. 64 de l?Estatut dels Treballadors, li correspon al Comitè d'Empresa:  
a) Vetllar, per mitjà dels seus representants en els tribunals qualificadors, perquè el procés de provisió de vacants es desenvolupe d'acord amb les bases que el regulen i sempre respectant els principis d'igualtat, no discriminació i mèrit.  
b) Vetllar perquè la mobilitat funcional i geogràfica que puga afectar els treballadors es duga a terme respectant allò que estableix l?Estatut dels Treballadors i aquest conveni. El Comitè d'Empresa haurà d'ésser informat prèviament de tota mobilitat geogràfica que se supose haja d'ésser superior a tres mesos.  
c) Conèixer i ésser escoltat respecte a la implantació o revisió dels sistemes d'organització del treball i de les modificacions substancials en les condicions d'aquest.  
d) Intervenir en el procediment sancionador, llevat que l?interessat manifeste expressament el seu dret de reserva. En qualsevol cas, serà informat de la imposició de sancions per les faltes greus i molt greus.  
e) Conèixer i emetre el seu parer en les condicions de contractació del servei de menjador en allò que puga afectar la qualitat i el preu del servei.  
f) Conèixer i ésser escoltat respecte als plans de formació de pretenga implantar l?empresa.  
Article seixanta-sis. Funcionament  
1. El Comitè d'Empresa formarà les comissions que estime convenients per al seguiment i execució de les competències que li són pròpies.  
2. Les decisions del Comitè d'Empresa seran adoptades per majoria, i quedarà l'autonomia d'aquell la seua qualificació o qualsevol altra determinació que regule tant el seu funcionament intern com la seua presa de decisions.  
3. El comitè d'empresa podrà veure's puntualment assistit per assessors en les matèries que són de la seua competència, els quals tindran lliure accés als centres de treball de l'empresa, respectant sempre les normes internes de seguretat.  
Article seixanta-set. Capacitat processal  
Se li reconeix al Comitè d'Empresa capacitat processal com a òrgan col·legiat, per a exercir accions administratives o judicials en tot allà relatiu a l'àmbit de la seua competència, per decisió majoritària dels seus membres.  
Article seixanta-vuit. Sigil professional  
Els membres del Comitè d'Empresa guardaran sigil professional, respecte a les dades considerades de matèria reservada, a les quals tinguessen accés en virtut de la seua condició de representants dels treballadors, i serà digna de sanció la conducta que contravinga el compromís de reserva professional.  
Article seixanta-nou. Hores sindicals  
Amb la finalitat de dur a terme les competències que li són pròpies, cada membre del Comitè d'Empresa, i també els delegats de cada secció sindical disposaran de 40 hores mensuals. L'esmentat crèdit d'hores, serà acumulable i distribuït entre ells de la forma que, autònomament determine la representació sindical, sense més requisit que la notificació a l?empresa amb el temps racionalment exigible per no causar perjudicis en el servei. Haurà de constar, expressament, l'autorització de qui cedeix respecte al seu crèdit d'hores a favor de l?òrgan de representació.  
Queden excloses de les esmentades hores sindicals les que siguen degudes a reunions convocades per l?empresa, i també les necessàries per a la negociació del Conveni Col·lectiu de RTVV, TVV, SA i RAV, SA.  
Article setanta. Seccions sindicals  
Els treballadors afiliats a una central sindical, legalment constituïda, podran constituir una secció sindical. Aquestes tindran les següents competències:  
a) Difondre publicacions i avisos de caràcter sindical o laboral en els locals de l?empresa, i no podran ésser obstaculitzats en les seues tasques d'afiliació sindical i sense que l?exercici d'aquests drets puga interferir el treball.  
b) Elegir delegats sindicals que representen els afiliats a la secció sindical.  
c) Utilitzar els serveis d'experts sindicals, economistes, advocats, etc. en els temes col·lectius, amb accés als locals de l?empresa, respectant les normes internes de seguretat.  
d) Reunir els afiliats als locals de l?empresa, complint els mateixos requisits establerts per a la convocació de les assemblees.  
e) Esser informat dels acomiadaments que afecten treballadors afiliats a la seua central sindical, sempre que l?empresa tinga coneixement de la seua condició d'afiliat.  
L'empresa habilitarà locals amb les condicions i equipament adequats per a l?ús de cadascuna de les seccions legalment constituïdes.  
Així mateix, l?empresa habilitarà els taulers d'anuncis suficients, perquè les seccions sindicals duguen a terme la seua activitat sindical.  
Article setanta- u. Delegats sindicals  
Cada secció sindical constituïda tindrà dret a ésser representada pels seus delegats sindicals, en el nombre que a continuació s'estableix:  
Cada secció sindical que concórrega a les eleccions sindicals, tindrà dret a 1 delegat sindical. La resta, fins a 6 delegats, seran repartits entre aquelles, d'acord amb els vots obtinguts en les eleccions sindicals.  
Els delegats sindicals gaudiran de les mateixes garanties i deures que els membres del comitè d'empresa.  
Article setanta-dos. Assemblees  
1. Els treballadors podran realitzar assemblees als locals de l?empresa per tractar temes d'interès comú en matèria laboral o social.  
2. L'empresa autoritzarà la celebració d'assemblees dins de les hores de treball fins a un màxim de 10 hores anuals.  
Les esmentades hores es distribuiran de la següent forma:  
- El 50% a disposició del Comitè d'Empresa i a la iniciativa del 33% dels treballadors.  
- L'altre 50% as disposició de les seccions sindicals, en proporció al percentatge de vots obtinguts en les eleccions sindicals.  
3. Les assemblees convocades pel comitè o pels treballadors seran obertes per a tot el personal de l?empresa, i s'hauran de respectar i garantir, en tot moment, les necessitats de funcionament de l?empresa.   
4. Amb motiu de la negociació del conveni col·lectiu, i sense que computen per a les 10 hores abans indicades, podran convocar-se dins de la jornada laboral fins a dues assemblees.  
Fora de les hores de treball, i prèvia autorització de l?empresa, podran realitzar-se tantes assemblees com es convoquen.  
5. La convocatòria es comunicarà, llevat que es donen raons objectives d'urgència, amb una antelació mínima de 48 hores a la direcció, de l?empresa, fixant-se en l?esmentada comunicació la data, l?hora, l?ordre del dia, els participants i la duració.  
CAPITOL XI  
Règim disciplinari  
Article setanta-tres. Normes generals  
1. Tindran la consideració de faltes els incompliments contractuals enumerats a l'article 54 de l?Estatut dels Treballadors i les establertes en aquest capítol.  
2. No podrà considerar-se indisciplina o desobediència en el treball la negativa a executar ordres que vulneren allò establert en aquest conveni o que constituesquen una infracció de l?ordenament jurídic.  
3. No es considerarà injustificada la falta al treball que derive de la privació de llibertat al treballador ordenada per l'autoritat governativa o judicial, si el treballador és posteriorment absolt dels càrrecs que se li hagen imputat, o siga amb sobreseïment del procediment.  
4. Tot treballador podrà donar compte per escrit directament o mitjançant els seus representats, dels actes que representen falta de respecte a la seua intimitat o a la consideració deguda a la seua dignitat humana i laboral. L'empresa obrirà l'oportuna informació i instruirà, si escau; l?expedient disciplinari que escaiga. El que ací s'exposa serà d'aplicació quan es lesionen drets dels treballadors reconeguts en aquest conveni i en la normativa vigent i quan es deriven perjudicis notoris d'ordre moral i/o material per al treballador.  
Article setanta-quatre. Classificació de les faltes  
Les faltes es classifiquen en lleus, greus i molt greus.  
Amb caràcter enunciatiu i no limitatiu s'enumeren les infraccions que constitueixen les faltes.  
1. Faltes lleus:  
a) Els descuits o demores injustificats en l?execució del treball a realitzar, si això no ocasiona pertorbacions importants en el servei.  
b) Tres faltes injustificades de puntualitat comeses en un mes.  
c) Les discussions violentes amb els companys en els llocs de treball.  
d) L'absència o falta d'assistència injustificada, no reiterada del lloc de treball.  
e) L'abandó del lloc de treball, fins i tot després de finalitzada la jornada laboral, quan haja de produir-s'hi relleu per un company sense que s'haja presentat aquell o fins que se'l proveesca d'un substitut per superiors i no es derive perjudici per al servei. L'obligatorietat de l?espera no serà superior a una hora.  
f) No notificar l'absència en la primera jornada o no trametre, en un temps oportú, els informes de baixa o confirmació corresponent quan es falte al treball per motiu justificat, llevat que es prové la impossibilitat d'haver-ho efectuat.  
g) No observar les normes de seguretat i higiene sempre que no ocasione un perjudici per a les persones.  
h) La incorrecció amb els superiors jeràrquics, companys i públic en general, o la no atenció amb la diligència deguda.  
i) Les petites negligències en la cura i conservació dels béns i dels estris de treball, mobiliari i locals on es presten els serveis.  
2. Faltes greus:  
a) La desobediència o incompliment de les funcions atribuïdes o d'ordres o normes de treball impartides pels superiors jeràrquics o funcionals en matèries relacionades amb la seua comesa personal, i també l'incompliment dels deures laborals establerts a l'art. 5 de l'Estatut dels Treballadors.  
b) La falta d'assistència al treball sense causa justificada durant 2 dies al mes.  
c) La presentació dels volants de baixa per ILT després de transcorreguts 8 dies des de la data del fet causant, llevat que es prové la impossibilitat de fer-ho.  
d) L'abandó reiterat del lloc de treball sense causa justificada.  
e) A partir de cinc faltes de puntualitat en un mes a l?entrada del treball respectant-se el. règim existent a efectes de còmputs en cada centre de treball.  
f) L'al·legació dolosa de motius falsos per a l?obtenció de les llicències, o qualsevol dels beneficis recollits en aquest conveni.  
g) Realitzar treballs particulars durant la jornada, i també emprar per a ús propi estris o materials de l?empresa.  
h) Simular la presència d'un altre treballador, marcant o firmant per ell l?entrada o la sortida del treball.  
i) L'enfrontament físic o verbal greu entre companys o amb el públic, i també provocar altercats que vagen en detriment de la imatge i del bon nom de l?empresa.  
j) La negligència en el treball que puga ocasionar perill per a la seguretat de les persones o dels béns de l?empresa.  
k) L'omissió o falsejament conscient o intencionat de les dades o circumstàncies personals i familiars a l'accés de les quals tinga dret l?empresa.  
l) La reiteració o reincidència en tres faltes lleus, encara que siguen de diferent naturalesa, excloses les de puntualitat, dins del període de tres mesos, mitjançant sanció.  
m) L'abús d'autoritat, entès com a la conducta d'un superior jeràrquic respecte a un subordinat que, en l?exercici de la seua facultat de comandament, represente un tracte humiliant, vexatori, ofensiu i en qualsevol cas desviat de la finalitat per a la qual està conferida l?esmentada autoritat.  
n) Fer ús indegut de càrrecs o denominacions de l?empresa o atribuir-se aquells que no es posseeixen.  
o) L'incompliment injustificat per part del caps responsables de l?obligació de donar compte a la direcció de les incidències dels treballadors al seu càrrec, i també consentir la realització de faltes.  
3. Faltes molt greus:  
a) El frau, la deslleialtat i l'abús de confiança en el desenvolupament de les gestions í funcions encarregades, i també qualsevol conducta constitutiva de delicte o falta dolosa dins de l?empresa, o amb ocasió de serveis a l'exterior.  
b) Tres faltes injustificades d'assistència al treball en un període de 30 dies; deu en un període de 6 mesos i 20 en un període de 12 mesos.  
c) L'incompliment o abandó de les normes i mesures de seguretat i higiene en el treball, quan d'aquests es deriven greus riscs o danys per al treballador i/o tercers.  
d) L'exercici d'activitats privades o públiques, sense haver sol·licitat i obtingut autorització de compatibilitat, a l?òrgan competent per a la seua concessió.  
e) Acceptar qualsevol remuneració. comissió o avantatge d'organismes, empreses o persones alienes en relació amb el desenvolupament del servei.  
f) Atemptar o impedir l?exercici dels drets i llibertats reconeguts per la Constitució i l?Estatut d'Autonomia.  
g) La intimidació sexual revestirà especial gravetat quan hi hagués diferència jeràrquica i se n'aprofités l?intimidador.  
h) L'abús d'autoritat quan tinga especial gravetat.  
i) La tercera falta greu en el termini de 90 dies naturals.  
j) La desobediència o l?incompliment d'ordres o normes de treball que cause perjudicis molt greus o que representen greu transgressió de la disciplina, i l'abandó del lloc de treball quan ocasione perjudici greu.  
k) Fer ús indegut de documents de l?empresa o les seues societats, de reserva obligada i als quals tinga accés per raó del seu càrrec.  
l) Maltractar, inutilitzar o causar desperfectes, voluntàriament o negligentment, en materials o instal·lacions de l?empresa quan es cause dany greu.  
Article setanta-cinc. Sancions  
Les sancions que podran imposar-se, en funció de la qualificació de les faltes, seran les següents:  
a) Per faltes lleus:  
- Amonestació per escrit  
- Suspensió d'ocupació i sou d?1 a 2 dies  
b) Per faltes greus:  
- Suspensió d'ocupació i sou de 3 a 20 dies  
c) Per faltes molt greus:  
- Suspensió d'ocupació i sou de 21 a 60 dies  
- Trasllat forçós  
- Acomiadament  
Article setanta-sis. Prescripció  
Les faltes lleus prescriuran als 10 dies; les greus als 20 dies, i les molt greus als 45 dies a partir de la data en què l'empresa va tenir coneixement de la seua realització i, en tot cas, als quatre mesos d'haver-se comès. Aquests terminis quedaran interromputs per qualsevol acte propi de l'expedient instruït, si escau, sempre que la duració d'aquest, en conjunt, no supere el termini de quatre mesos sense que hi haja culpa del treballador expedientat.  
Article setanta-set. Cancel·lació de sancions  
Les sancions imposades no podran ser tingudes en compte a l?hora de tipificar o graduar una falta laboral posterior, transcorreguts els següents terminis:  
- Falta lleu: 4 mesos.  
- Falta greu: 10 mesos.  
- Falta molt greu: 18 mesos  
Article setanta-vuit. Procediment sancionador  
La imposició d'una sanció per falta laboral haurà d'ajustar-se al procediment que a continuació s'estableix.   
1. Coneguda per l?empresa la realització d'un fet que podria ésser constitutiu de falta laboral, l?interessat serà cridat a presentar-se per ésser escoltat, i se li farà saber que podrà veure's acompanyat per qualsevol dels treballadors que ostenten representació sindical en l?empresa, i es comunicarà a l?interessat el motiu pel qual li és incoat un expedient.  
2. Complit el tràmit anterior i avaluada així la transcendència dels fets, en el cas que la falta s'estime lleu es dictarà directament l'acord sancionador. En el cas que la falta s'estime greu o molt greu l?empresa formularà l?oportú escrit de càrrec que notificarà a l?interessat i al comitè d'empresa, o al delegat sindical, a opció del treballador, excepte que el treballador manifeste expressament el seu dret a reserva, de la qual cosa quedarà constància.  
3. El treballador tindrà 7 dies per a presentar el seu escrit de descàrrec i proposar la prova en la seua defensa. En el mateix termini el comitè d'empresa o el delegat sindical podrà presentar el seu informe. Practicada la prova en el termini màxim de 15 dies, l?empresa dictarà l'acord sancionador que estime ajustat i ho notificarà a les parts del procediment i s'iniciarà, aleshores, el termini per a l?exercici de les accions judicials.  
Si no es proposa prova, l'acord sancionador podrà dictar-se una vegada presentat l?escrit de descàrrec o complert el termini per fer-lo.  
CAPITOL XII  
Article setanta-nou. Contractes per obra o servei determinat  
1. Aquesta modalitat contractual, a l?empara de l'art. 15.1 de l?Estatut del Treballadors i desenvolupada en el RD 2104/84, podrà ésser utilitzada per l?empresa en aquells contractes, l?objecte dels quals, siga la realització de programes determinats, amb autonomia i substantivitat pròpies i el contractat sols podrà prestar serveis en el programa o programes degudament expressats en els seu contracte, la seua duració estarà determinada per les necessitats de producció de l?empresa.  
2. En els casos en els quals la retribució dels contractats estiga fixada per unitat d'obra, aquesta haurà de comprendre tots conceptes salarials, incloent-hi també aquells amb venciment superior al mes, com ara pagues extraordinàries, que seran retribuïdes al llarg de la duració del contracte.  
3. La retribució en cap cas, podrà ésser inferior a la que corresponga el lloc de treball homòleg subjecte a aquest conveni. Els contractats que no treballen habitualment la jornada setmanal completa cobraran com a mínim el salari proporcional a la seua jornada treballada.  
4. Durant els períodes d'ILT, l?empresa complementarà la prestació a càrrec de la Seguretat Social fins assolir el 100% de la retribució que li hagués correspost si no hagués estat en situació d'ILT.  
5. Tenint en compte que les condicions pactades respecte a aquests contractes, tenen el caràcter de mínimes, les parts tenen autonomia per a pactar condicions salarials superiors i igualment, en les condicions específiques que en cada cas es pacten, podrà establir-se l'aplicació de determinats capítols d'aquest conveni.  
DISPOSICIONS TRANSITORIES  
1) Les taules salarials de l'annex II tindran efecte des de l'1 de gener de 1992.  
2) Els plus dels articles 44, 45, 46, 47, 48, 49 i 51 tindran efectes retroactius des de l'1 de juliol de 1992.  
ANEXO I  
GRUPOS Y CATEGORIAS PROFESIONALES  
GRUPO CATEGORIAS PROFESIONALES  
   
 I JEFE DEL GABINETE Y AREA JURIDICA DEL CONSEJO DE   
 ADMINISTRACION  
 EXPERTO EN ANALISIS DE PROGRAMACION  
 EXPERTO EN TECNICA ELECTRONICA  
 EXPERTO EN INVESTIGACION DE MERCADO  
 EXPERTO EN PRODUCCION  
 TECNICO DE SISTEMAS  
 II TITULADO SUPERIOR DEL AREA DE PERSONAL DEL CONSEJO DE   
 ADMINISTRACION  
 TECNICO DE CONTROL DE GESTION Y PRESUPUESTOS DEL CONSEJO   
 DE ADMINISTRACION  
 TECNICO SUPERIOR DEL AREA DE CULTURA DEL CONSEJO DE   
 ADMINISTRACION  
 TECNICO SUPERIOR DEL AREA GENERAL DEL CONSEJO DE   
 ADMINISTRACION  
 III ABOGADO  
 TECNICO AUDITOR  
 EXPERTO EN ANALISIS DOCUMENTAL Y TRATAMIENTO DE  
 LA INFORMACION  
 TECNICO EN ORGANIZACION DE RECURSOS HUMANOS  
 LINGÜISTA  
 IV TECNICO EN GESTION DE PERSONAL  
 TECNICO DE SERVICIOS GENERALES  
 TECNICO DE CONTABILIDAD  
 TECNICO DE TESORERIA  
 RELACIONES PUBLICAS  
 TECNICO DE ORGANIZACION  
 TECNICO DE INVESTIGACION Y AUDIENCIA  
 TECNICO DE PLANIFICACION ESTRATEGICA  
 TECNICO SUPERIOR DOCUMENTACION  
 ECONOMISTA  
 ANALISTA  
 V PERIODISTA - REDACTOR  
 REALIZADOR  
 ASESOR LINGÜISTA  
 PRESENTADOR LOCUTOR TV  
 PRESENTADOR METEOROLOGO TV  
 VII PRODUCTOR  
 EXPERTO EN PRODUCCION AJENA  
 EXPERTO MUSICAL  
 VIII TECNICO MEDIO DE GESTION CONTABLE  
 TECNICO MEDIO DE CONTROL DE GESTION  
 TECNICO MEDIO DE GESTIÓN TESORERIA  
 PROGRAMADOR  
 INGENIERO TECNICO INDUSTRIAL  
 GRADUADO SOCIAL  
 DOCUMENTALISTA  
 EXPERTO EN SEGURIDAD INDUSTRIAL  
 IX OPERADOR DE EQUIPOS  
 TECNICO ELECTRONICO  
 AUXILIAR DE REALIZACION  
 OPERADOR DE SONIDO  
 OPERADOR DE ILUMINACION  
 OPERADOR DE CAMARA.  
 DECORADOR  
 GRAFISTA  
 TECNICO DE CONTROL Y SONIDO  
 TECNICO ELECTRICO  
 ESPECIALISTA EN VESTUARIO  
 PRESENTADOR LOCUTOR RAV  
 OPERARIO DE MANTENIMIENTO  
 LOCUTORES DE TVV  
 X OPERADOR DE GRUA  
 AZAFATA - RECEPCIONISTA  
 ADMINISTRATIVO  
 OPERADOR DE SISTEMAS  
 XI AUXILIAR ADMINISTRATIVO  
 AMBIENTADOR DECORADOS  
 MODELADOR DE DECORADOS  
 MONTADOR DE DECORADOS  
 PINTOR  
 OFICIAL DE CAMERINOS  
 XII AUXILIAR DE EXPLOTACION  
 CONDUCTOR  
TELEFONISTA - RECEPCIONISTA  
 OPERARIO (AUXILIAR DE SERVICIOS)  
ANEXO II  
GRUPO RETRIBUCION ANUAL 1.992  
 I 4.931.440  
 II 4.328.065  
 III 4.165.509  
 IV 3.923.570  
 V 3.629.135  
 VI 3.536.252  
 VII 3.476.728  
 VIII 3.098.484  
 IX 2.741.110  
 X 2.508.807  
 XI 2.240.279  
 XII 2.022.297  
 XIII 1.874.870  
GRUPOS TRIENIOS  
I al VII 6.000  
VIII 5.000  
IX y X 4.000  
XI y XII 3.000  
XIII 2.500  
ANEXO III  
TABLA DE PLUSES 1.992  
GRUPO PLUS DE DISPONIBILIDAD PLUS DE FLEXIBILIDAD  
 (SEMANAL) (DIA)  
 I 23.709 14.226 2.845  
 II 20.808 12.485 2.497  
 III 20.027 12.016 2.403  
 IV 18.863 11.318 2.264  
 V 17.448 10.468 2.093  
 VI 17.001 10.200 2.040  
 VII 16.715 10.029 2.006  
 VIII 14.570 8.938 1.788  
 IX 13.545 8.127 1.625  
 X 12.061 7.237 1.447  
 XI 10.771 6.463 1.293  
 XII 9.722 5.833 1.167  
 XIII 9.014 5.408 1.081  
ANEXO IV  
TABLAS DE HORAS EXTRAORDINARIAS Y NOCTURNAS PARA 1.992  
GRUPO HORA EXTRAORDINARIA PLUS DE NOCTURNIDAD POR HORA  
 I 5.455 779  
 II 4.788 684  
 III 4.608 658  
 IV 4.340 620  
 V 4.015 574  
 VI 3.912 559  
 VII 3.846 550  
 VIII 3.428 490  
 IX 3.032 433  
 X 2.775 397  
 XI 2.478 354  
 XII 2.237 320  
 XIII 2.074 296