Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9378, del 08-07-2022 (2022/6028)

Informació pública de la resolució d'informe ambiental i territorial estratègic de la modificació puntual número 2 del Pla parcial del sector SUR-R.5 Novenes de Calatrava. Expedient 1984/2022.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9378

Data del DOGV
:   08-07-2022

Secció del DOGV
:   V. ANUNCIS - A) ORDENAMENT DEL TERRITORI I URBANISME

Número del document
:   2022/6028


Data del document
:   23-06-2022

Organisme emissor
:   Ajuntament de Borriana

Tipus de document
:   Anunci

Descriptors 

:   * Borriana
    * administració local
    * pla d'urbanisme

Informació pública de la resolució d'informe ambiental i territorial estratègic de la modificació puntual número 2 del Pla parcial del sector SUR-R.5 Novenes de Calatrava. Expedient 1984/2022. [2022/6028]  
L'Alcaldia Presidència, mitjançant Decret 2019-2376 de 13 de juny de 2022, ha adoptat la següent resolució:  
  
«Vist el document inicial estratègic i l'esborrany de la modificació puntual núm. 2 del Pla parcial del sector SUR-R.5 Novenes de Calatrava, presentats en data 1 de març de 2022 (RE 2049) per Cottom Real Estate, SL; i tenint en compte:  
  
I. Legislació aplicable  
L'avaluació ambiental és l'instrument de prevenció que permet integrar els aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes, incorporant criteris de sostenibilitat que garantisquen una adequada prevenció dels impactes ambientals concrets que es puguen generar, al mateix temps que estableix mecanismes de correcció o compensació.  
  
Aquesta obligatòria avaluació de les repercussions de determinats plans i programes en el medi ambient va ser establida per la Directiva 2001/42/CE del Parlament Europeu i del Consell, de 27 de juny de 2001; i la seua transposició a l'ordenament jurídic espanyol es materialitza en la Llei 21/2013, de 9 de desembre, de l'Estat, d'avaluació ambiental.  
El Reial decret legislatiu 7/2015, de 30 d'octubre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de sòl i rehabilitació urbana, estableix en l'article 22 que els instruments d'ordenació territorial i urbanística estan sotmesos a avaluació ambiental de conformitat amb el que es preveu en la legislació d'avaluació ambiental.  
L'avaluació ambiental i territorial estratègica dels plans i programes es recull en la nostra normativa autonòmica en el text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge (d'ara en avant, TRLOTUP), aprovat per Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, que regula una tramitació ambiental i urbanística unificada, distingint dos tipus de procediments, ordinari i simplificat, d'avaluació ambiental i territorial estratègica, sent l'òrgan ambiental i territorial el que resoldrà sobre aquests casos tenint en consideració els criteris de l'annex VIII d'aqueix text refós.  
  
II. Planejament vigent  
El Pla general de Borriana es va aprovar definitivament mitjançant resolució del conseller d'Obres Públiques de la Generalitat Valenciana de data 21 d'abril de 1995. L'acord d'aprovació es va publicar en el BOP de 30 de maig de 1995 i les Normes urbanístiques, en el BOP de 3 de juny del mateix any (BOP 30.05.1995 i 03.06.1995).  
El Pla general de Borriana va ser objecte d'avaluació ambiental (expedient 6/9925-BUF) i es va emetre declaració d'impacte ambiental en data 10 d'abril de 1995, amb condicionants.  
L'homologació global del Pla general de Borriana a la Llei 6/1994, reguladora de l'activitat urbanística (LRAU), va ser aprovada definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló en la seua sessió de 12 de desembre de 2003, constituint aquesta Homologació el planejament vigent del municipi.  
El Pla general no està adaptat ni homologat a les previsions del TRLOTUP.  
D'altra banda, l'homologació i el Pla parcial del sector de sòl urbanitzable residencial denominat SUR-R.5 Novenes de Calatrava van ser aprovats definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló el 26 de juliol de 2001, en el marc del Programa d'actuació integrada que es va promoure per a la transformació urbanística dels corresponents terrenys. L'esmentat acord, amb les normes urbanístiques del Pla parcial, es va publicar en el Butlletí Oficial de la Província de Castelló de 16 d'agost de 2001; i una ressenya d'aquest en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'1 d'octubre de 2001. La Declaració d'impacte ambiental del sector SUR-R.5 es va dictar el 4 de juliol de 2001.  
La modificació puntual núm. 1 del Pla parcial del sector SUR-R.5 va ser aprovada per acord del Ple d'aquest Ajuntament de 7 de febrer de 2008 (BOP de 29.03.2008).  
  
III. Modificació puntual núm. 2 del Pla parcial del sector SUR-R.5 Novenes de Calatrava: objecte i característiques  
L'àmbit de la modificació puntual núm. 2 del Pla parcial del sector SUR-R.5 Novenes de Calatrava és la zona d'ordenació urbanística denominada de «Zona d'edificació oberta. Residencial plurifamiliar», constituïda pel conjunt de parcel·les expressament representades gràficament amb les sigles EDA en els plans d'ordenació del Pla parcial SUR-R.5 (Novenes de Calatrava) de Borriana.  
L'objecte de la modificació és la regulació i concreció de l'ús terciari i l'ajust dels paràmetres d'edificació d'aquest ús en edifici exclusiu en l'esmentada zona d'edificació oberta. Residencial plurifamiliar (EDA) del Pla parcial SUR-R.5, amb els següents objectius:  
  
1. Harmonitzar el que es preveu en la normativa urbanística municipal vigent respecte a la compatibilitat de l'ús terciari en edifici d'ús exclusiu o independent en la zona d'ordenació EDA del Pla parcial SUR-R.5, per a donar major seguretat jurídica.  
2. Ordenar detalladament l'edificació d'ús terciari en edifici exclusiu en la zona d'ordenació EDA del Pla parcial SUR-R.5, necessària perquè la seua implantació siga coherent amb l'ordenació existent de l'entorn i la normativa urbanística vigent.  
3. Flexibilitzar les tipologies edificatòries permeses en la zona d'ordenació EDA del Pla parcial SUR-R.5.  
Les modificacions proposades afecten les ordenances particulars específiques de la zona d'ordenació «1. Zona d'edificació oberta. Residencial plurifamiliar» (EDA) del Pla parcial SUR-R.5 en la seua redacció donada per la seua Modificació puntual núm. 1, canviant el contingut dels articles: 1.2 Usos de la secció primera, 1.3 Condicions de parcel·la i 1.4 Condicions de volum i forma dels edificis, aqueixos últims de la secció segona.  
  
Quedarien redactats (en clar les rectificacions proposades):  
  
«Article 1.2. Usos  
1. L'ús dominant d'aquesta zona és el residencial plurifamiliar (Rpf).  
2. Es prohibeixen expressament els següents usos:  
a) Terciaris en general, excepte si se situen en la planta baixa o en edifici exclusiu amb les condicions de compatibilitat que s'estableixen en l'epígraf 4.e d'aquest article.  
b) Industrials i magatzems en general.  
c) Dotacionals:  
- Edificis, locals, instal·lacions i espais dotacionals destinats a mercats d'abastiments i escorxadors, cementeris (Dce), infraestructures (Din) excepte els serveis centrals de telecomunicacions (Din.5).  
3. Es permeten qualssevol altres usos no inclosos en l'apartat 2 anterior, llevat que manifestament siguen incompatibles amb l'ús dominant residencial assignat a aquesta zona.  
4. El règim d'usos que s'estableix estarà subjecte a les següents condicions de compatibilitat (sense perjudici de les majors limitacions que puguen desprendre's de la normativa vigent de protecció contra incendis o d'ordenances municipals específiques).  
a) Par.1. Aparcaments d'ús públic o privat.  
Podran situar-se en qualsevol de les ubicacions següents:  
- En planta baixa i inferiors a la baixa (Par.1a).  
- Sota espais lliures privats; o si escau, prèvia concessió administrativa o mera autorització, sota espais lliures públics (Par.1b).  
  
- A l'aire lliure sobre superfície lliure de parcel·la, amb una ocupació màxima del 40 % d'aquesta superfície lliure (Par.1c). En el cas d'implantació d'ús comercial en edifici exclusiu o independent, l'ocupació màxima es fixa en el 60 % d'aquesta superfície lliure.  
- En edifici d'ús exclusiu d'aparcaments (Par.1d).  
- Es reservarà 1 plaça d'aparcament per unitat residencial (habitatge), més una plaça addicional, per cada 10 nous habitatges que s'edifiquen en la parcel·la. En cas d'implantació d'ús terciari en edifici exclusiu o independent, la dotació d'aparcaments s'ajustarà al que es disposa en el títol 5é, capítol 5é, secció 2a de les normes urbanístiques del Pla general.  
b) Rcm. Ús residencial comunitari.  
S'admet en edifici d'ús exclusiu, entenent com a tal aquell en el qual totes les plantes per damunt de la baixa (plantes de pis) es destinen a aquest ús (podent també situar-se en planta baixa). Si se situa en edifici d'ús mixt les plantes destinades a aquest ús se situaran sempre per damunt de les destinades a usos no residencials i per davall de les destinades a habitatges.  
c) Rpf. Ús residencial plurifamiliar.  
Es tracta de l'ús dominant assignat pel Pla parcial en aquestes parcel·les. S'admet en edifici d'ús exclusiu, entenent com a tal aquell en el qual totes les plantes per damunt de la baixa (plantes de pis) es destinen a habitatges (podent també situar-se en planta baixa). Si se situa en edifici d'ús mixt les plantes destinades a aquest ús se situaran sempre per damunt tant de les destinades a usos no residencials com de les destinades a ús residencial comunitari.  
d) D. Dotacionals.  
S'admeten en planta baixa i plantes superiors amb les limitacions establides en el paràgraf m). S'admeten així mateix en edifici d'ús exclusiu.  
e) T. Terciari.  
e.1) S'admeten usos terciaris en planta baixa d'edifici d'ús mixt, amb accessos des de la via pública i nuclis de comunicació vertical independents i diferenciats dels de la resta d'usos de l'edifici, de les següents categories:  
- Ús comercial compatible amb l'habitatge en locals comercials independents amb superfície de venda no superior a 200 m² (Tco.1a).  
- Ús d'oficines (Tof).  
- Ús recreatiu (Tre), excepte bars amb instal·lació musical i pubs, en local tancat, amb aforament inferior a 100 persones i amb grau de qualificació 1 o 2 (Tre.1).  
e.2) Es permeten usos terciaris en edifici exclusiu o independent en les següents categories:  
- Ús comercial amb superfície de venda major de 200 m² i no superior a 800 m² i accés principal des de carrer d'ample no inferior a 10 metres (Tco.1b).  
- Ús comercial amb superfície de venda major de 800 m² i no superior a 1.500 m², amb accés principal des de carrer d'ample no inferior a 16 metres, o almenys dos accessos diferenciats des de carrers diferents d'ample no inferior a 10 metres cadascun (Tco.1c).  
- Ús hoteler (Tho.1).»  
  
«Art. 1.3. Condicions de la parcel·la  
1. Les parcel·les edificables compliran les següents condicions:  
La superfície mínima de parcel·la serà de mil (1.000) metres quadrats i tindrà una façana mínima de vint (20) metres. La superfície mitjana per habitatge no haurà de ser inferior a la indicada en el quadre que s'acompanya com a annex justificatiu del subministrament elèctric. En cas que fora inferior, la dotació de subministrament elèctric que s'exigisca es realitzarà per compte i càrrec del titular de la llicència.  
2. Paràmetres d'emplaçament  
a) L'ocupació màxima de parcel·la serà del 50 %.  
b) La separació de l'edificació principal dels límits laterals serà com a mínim de 0,5 x h, sent h l'altura de cornisa, en metres, de l'edificació principal, amb un mínim de 5 metres. En el cas d'edificació escalonada, aquesta regla s'aplicarà planta a planta. Podran adossar-se als límits laterals i fons edificacions auxiliars (garatges, sales de maquinària, vestuaris, etc.) d'una planta d'altura màxima i al llarg d'una longitud no superior al 30 % de la longitud total de la boga a la qual s'adossa. Aquestes edificacions auxiliars computaran, tant a l'efecte d'edificabilitat com d'ocupació de parcel·la, i no podran tindre una altura total superior a 3,50 m.  
En el cas d'ús terciari comercial en edifici exclusiu, l'edificació haurà de retirar-se un mínim de 8 metres de les bogues laterals en tota la seua longitud.  
c) La separació de l'edificació principal de l'alineació exterior serà com a mínim de 5 metres.  
d) En una longitud màxima d'una quarta part del total de l'alineació exterior, podrà construir-se edificació d'una planta, retirada únicament 2 metres de l'alineació exterior, amb destinació a usos auxiliars (garatge, sales de maquinària, vestuaris, etc.). Aquestes edificacions computaran, tant a l'efecte d'edificabilitat com d'ocupació de parcel·la, i no podran tindre una altura total superior a 3,50 m si s'adossen a límits laterals. La resta del total de parcel·la que dona a alineació exterior haurà de rebre tractament enjardinat i s'admetran les piscines en aquest espai, així com els accessos de vehicles.  
e) En la part de parcel·la lliure corresponent al 50 % de la superfície total de parcel·la, a més de les edificacions auxiliars, s'autoritzen els elements o instal·lacions esportives complementàries de la parcel·la i de caràcter obert i lleuger: pèrgoles, tendals, umbracles i cobertes lleugeres d'aparcaments.  
f) Una superfície mínima del 30 % de la parcel·la lliure d'edificació, o del 10 % en el supòsit d'edificació terciària, tindrà tractament enjardinat, podent quedar la resta pavimentada o ocupada per piscines, instal·lacions esportives, etc. Les parets dels frontons i similars se separaran de bogues laterals i exterior una distància igual a la seua coronació.  
  
g) Els tancaments de parcel·la tindran una altura màxima de 2,50 m, podent ser massissa la base fins a una altura d'1 m i diàfan, però amb tancament vegetal, la resta de l'altura.  
h) Excepte on hi haja edificació adossada a límits laterals, haurà de tractar-se com a jardí una franja d'ample mínim d'1 metre al llarg dels límits laterals. Sota aquesta franja no podran construir-se soterranis. Així mateix, els soterranis hauran de separar-se una distància mínima de 3 metres respecte a límits frontals.  
i) La separació entre blocs diferenciats dins d'una mateixa parcel·la serà com a mínim de 10 metres.  
j) Les segregacions de parcel·les només s'autoritzaran amb estricte compliment del que s'ha preceptuat en l'art. 5.4 del Pla general.»  
  
«Article 1.4. Condicions de volum i forma dels edificis  
1. Edificabilitat  
L'edificabilitat màxima sobre rasant d'una parcel·la serà el resultat de multiplicar la seua superfície neta amidada entre les alineacions exteriors i els límits, pel coeficient d'edificabilitat d'1,60 m² de sostre per m² de sòl, resultat que serà el nombre de metres quadrats de forjat de sostre construïbles sobre rasant, computat igual si l'espai sota sostre és obert o tancat i siga com fora l'ús al qual es destine. Queden exceptuats els espais oberts en planta baixa, en qualificació EDA, com ara porxades, passatges d'accessos i ús públic, i plantes baixes porticades sempre que siguen d'ús públic o comunitari. Així mateix, no computaran les plantes baixes diàfanes sota bloc d'apartaments, en qualificació EDA, si són de lliure accés. Les escales i cobertes inclinades computaran per la seua projecció horitzontal amidada planta a planta, tot això d'acord amb el que es preveu en l'art. 5.26 del Pla general. El sostre construït necessari per a sales d'ascensors, sales de màquines etc. computarà íntegrament a l'efecte d'edificabilitat.  
  
En edificis d'ús exclusiu terciari comercial, el coeficient d'edificabilitat serà d'1,00 m² de sostre per m² de sòl.  
2. Nombre de plantes  
El nombre màxim de plantes sobre rasant serà de 5, inclosa la baixa.  
  
En edificis d'ús exclusiu terciari comercial, el nombre màxim serà de 2 plantes sobre rasant.  
3. Altura de cornisa  
La màxima altura de cornisa de l'edificació s'estableix en 16,50 metres.  
En edificis d'ús exclusiu terciari comercial, la màxima altura de cornisa de l'edificació s'estableix en 8,50 metres amb independència de les plantes que s'edifiquen.  
4. Tolerància d'altures  
Podrà construir-se qualsevol nombre d'altures inferior al nombre màxim de plantes totals sobre rasant.  
5. Cobertes inclinades  
Es permeten cobertes inclinades, que s'ajustaran al que es preveu en l'art. 5.43.1 del Pla general. Els espais sota coberta no seran habitables en cap cas.  
En edificis d'ús exclusiu terciari es permeten les cobertes inclinades l'altura inferior de les quals no supere l'altura màxima de cornisa. Aquestes cobertes inclinades no tindran manifestació en façana, establint-se una altura màxima del carener, en un 60 % de l'altura màxima de cornisa.  
6. Soterranis  
S'autoritzen segons el que s'estableix en l'article 6.20.7 del PGOU i, en particular, amb un retir de 3 metres a l'alineació de façana i 1 metre a bogues laterals en el cas d'ús terciari en edifici independent.  
  
7. Planta baixa  
La cara inferior del forjat de sostre de la planta baixa no podrà situar-se, en cap cas, a menys de 3,50 metres sobre la cota de referència, ni a més de 4,50 metres en el cas de disposició d'ús terciari comercial en edifici d'ús mixt.  
8. La cara superior del forjat de sostre de les plantes baixes exemptes o adossades a l'edificació principal tindrà la mateixa altura lliure que la de la planta baixa de l'edificació principal, excepte quan es tracte de cossos d'edificació d'una sola planta adossats a bogues, i en aquest cas l'altura podrà ser menor que la de la planta baixa del cos principal. Per damunt del seu forjat de sostre tan sols s'admetran els següents elements:  
a) Els aiguavessos de les cobertes planes.  
b) Els elements de separació entre terrasses amb una altura màxima d'1,80 metres.  
c) Les baranes de protecció.  
d) Una capa de terra de fins a 40 cm de grossària quan es prevera un tractament enjardinat.  
e) Els fumerals de ventilació o d'evacuació de fums, calefacció i condicionament d'aire amb les altures que amb vista al seu correcte funcionament determinen la reglamentació específica vigent o, en defecte d'això, les normes de bona pràctica de la construcció.  
9. Cossos i elements sortints  
a) Sobre l'alineació exterior no s'autoritzarà cap cos ni element sortint.  
b) La composició de l'edifici serà lliure quant a volades, terrasses i cossos de l'edificació. Per al còmput d'edificabilitat se seguirà el que es disposa en els art. 6.20.1 i 5.26 del Pla general.  
c) Les terrasses que no estiguen cobertes per forjat de sostre no computaran a l'efecte d'edificabilitat, per aplicació directa de la regla de mesurament d'edificabilitat.»  
La modificació no afecta els plans d'informació ni d'ordenació del Pla parcial SUR-R.5.  
  
IV. Identificació i valoració de possibles efectes sobre el medi ambient. Consultes realitzades  
Tenint en consideració les característiques de la modificació del planejament parcial proposada, consta en l'expedient l'informe emés pels serveis tècnics municipals, que permeten a l'òrgan ambiental determinar el procediment d'avaluació ambiental -ordinari o simplificat- que cal seguir.  
Així, l'informe de l'arquitecte municipal d'1 de març de 2022 indica:  
«El Pla parcial del sector SUR-R.5 Novenes de Calatrava va ser aprovat definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme en data 26 de juliol de 2001 i per acord plenari de data 8 de novembre de 2001. En data 7 de febrer de 2008 el Ple de l'Ajuntament va aprovar la Modificació puntual núm. 1.  
La modificació puntual núm. 2 del Pla parcial del sector SUR-R.5 proposada consisteix en la regulació i concreció de l'ús terciari, i l'ajust dels paràmetres d'edificació d'aquest ús en edifici exclusiu en la zona d'edificació oberta. Residencial plurifamiliar (EDA).  
Per a això, la mercantil interessada, Cottom Real Estate, SL, ha presentat la sol·licitud d'inici de l'avaluació ambiental i territorial estratègica, acompanyada d'un esborrany de la modificació del Pla i un document inicial estratègic amb el contingut dels números 1 i 2 de l'article 52 del text refós de la Llei d'ordenació territorial, urbanisme i paisatge, aprovat pel Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny (d'ara en avant, TRLOTUP). En tal sentit, es considera que resulta d'aplicació el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica, ja que s'ajusta als supòsits de l'apartat 3 de l'article 46 del TRLOTUP.  
  
Cal indicar que, en relació amb els articles 2.3 del TRLOTUP i 8 del text refós de la Llei de sòl i rehabilitació urbana aprovat per Reial decret legislatiu 7/2015, de 30 d'octubre (d'ara en avant, TRLS), no es troba inconvenient tècnic a assumir com a propi el document d'esborrany de l'esmentada modificació puntual del Pla parcial, sent l'Ajuntament l'òrgan promotor, en relació amb el que s'estableix en l'article 48.a del TRLOTUP.  
D'altra banda, d'acord amb l'apartat b del número 2 de l'article 49 del TRLOTUP, l'òrgan ambiental en el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla és, igualment, l'Ajuntament, ja que la modificació afecta «exclusivament l'ordenació detallada del sòl urbanitzable». Així mateix, l'Ajuntament és l'òrgan substantiu (article 48.b del TRLOTUP), ja que té les competències per a aprovar el Pla (article 44.6 del TRLOTUP). En conseqüència, correspon a l'Ajuntament declarar la seua admissió, en relació amb el que es preveu en els números 3 i 4 de l'article 52 del TRLOTUP.  
  
Sobre aquest tema, no es troba inconvenient tècnic a acceptar aquesta proposta de modificació del Pla parcial per ser compatible amb les determinacions del Pla general i de l'ordenança reguladora d'activitats subjectes a llicència municipal. Així mateix, atén la conveniència de flexibilitzar les tipologies edificatòries permeses, adequant-les a la demanda de l'actual mercat immobiliari i de les iniciatives empresarials existents, i permet una dinamització de l'activitat empresarial en aquest moment de conjuntura econòmica.  
Ha d'assenyalar-se que en l'article 51 del TRLOTUP, sobre actuacions prèvies a la redacció de l'instrument de planejament, es regula que, abans de l'elaboració de l'esborrany del pla, l'òrgan promotor ha d'efectuar una consulta pública prèvia, indicant «els problemes que es pretenen solucionar amb la iniciativa, la necessitat i oportunitat de la seua aprovació, els objectius del pla i les possibles solucions alternatives». No obstant això, en aquest cas, ja que es tracta d'una modificació que regula tan sols aspectes parcials del Pla que es modifica, d'acord amb el número 3 d'aquest article, no és necessari efectuar aquesta consulta prèvia.  
D'altra banda, d'acord amb el que s'estableix en l'article 67.1 del TRLOTUP, els plans «es revisaran o modificaran pel procediment previst en aquesta llei amb caràcter general per a la seua aprovació excepte previsió legal específica», tenint en compte que ha de ser objecte d'avaluació ambiental i territorial estratègica, d'acord amb el que es preveu en l'article 46 TRLOTUP en relació amb la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i en l'article 22 del TRLS.  
Una vegada admesa a tràmit la documentació tècnica presentada, l'Ajuntament ha de consultar a les administracions públiques afectades i a persones interessades (article 53.1 del TRLOTUP) durant un termini mínim de trenta dies hàbils per afectar exclusivament l'ordenació detallada, sense modificació de l'ús dominant de la zona d'ordenació estructural corresponent.  
No es considera necessari sol·licitar altres informes específics, ni realitzar cap consulta a altres administracions sectorials competents en matèria de carreteres o viari urbà, mobilitat, paisatge, gestió de residus, protecció de recursos hídrics, vies pecuàries, afecció d'inundabilitat, acústic o altres, atés que no presenten valors afectats per la seua legislació sectorial.»  
D'altra banda, d'acord amb l'apartat b de l'article 6.4 del TRLOTUP, la Comissió d'Avaluació Ambiental municipal estima que no és preceptiu acompanyar la Modificació puntual d'un estudi d'integració paisatgística, tenint en consideració les característiques d'aquesta a la vista del que ha informat l'arquitecte municipal i de la justificació indicada en l'esborrany de la Modificació puntual.  
Així mateix, atés que queda justificat que la modificació no afecta els valors de la legislació sectorial respectiva, es considera innecessari efectuar consulta a altres administracions sectorials competents en matèria de carreteres o viari urbà, mobilitat, paisatge, gestió de residus, protecció de recursos hídrics, vies pecuàries, afecció d'inundabilitat, acústic o altres.  
Per tot això es conclou que, d'acord amb els criteris de l'annex VIII del TRLOTUP, la modificació puntual núm. 2 del Pla parcial del sector SUR-R.5 Novenes de Calatrava no té efectes significatius sobre el medi ambient i el territori atés que la modificació avaluada no estableix el marc per a projectes i altres activitats subjectes a avaluació d'impacte ambiental; no influeix en altres plans i programes; no té incidència en el model territorial vigent en el municipi i no produeix increment en el consum de recursos; és procedent, així doncs, que se sotmeta al procediment d'avaluació ambiental i estratègica simplificat, ja que s'està dins dels supòsits de l'apartat 3 de l'article 46 del TRLOTUP.  
  
V. Òrgan competent  
D'acord amb l'article 48 del TRLOTUP, l'òrgan ambiental realitza l'anàlisi tècnica dels expedients d'avaluació ambiental i territorial, formula les declaracions ambientals i territorials estratègiques i, en col·laboració amb l'òrgan promotor i substantiu, vetla per la integració dels aspectes ambientals, juntament amb els territorials i funcionals, en l'elaboració del pla.  
L'apartat 2 de l'article 49 del TRLOTUP relaciona els següents supòsits en els quals l'òrgan ambiental i territorial serà l'ajuntament del terme municipal de l'àmbit del planejament objecte de l'avaluació ambiental:  
a) En els instruments de planejament urbanístic que afecten exclusivament l'ordenació detallada del sòl urbà definida en l'esmentat text refós.  
b) En els instruments de planejament urbanístic que, en el desenvolupament de planejament avaluat ambientalment, afecten exclusivament l'ordenació detallada del sòl urbanitzable definida en l'esmentat text refós.  
c) En els instruments de planejament urbanístic que afecten exclusivament l'ordenació estructural del sòl urbà que compte amb els serveis urbanístics efectivament implantats, sense modificar l'ús dominant de la zona establida en l'ordenació estructural.  
  
Ha quedat dit que la modificació núm. 2 del Pla parcial del sector SUR-R.5 Novenes de Calatrava de Borriana afecta exclusivament l'ordenació detallada de sòl urbanitzable, sense que tinga efectes significatius sobre el medi ambient i el territori, per la qual cosa per al present procediment la competència d'òrgan ambiental i territorial correspon a l'Ajuntament de Borriana.  
De l'articulat de la Llei 7/1985, de 2 d'abril, reguladora de les bases de règim local (LRBRL), resulta que la competència en matèria d'avaluació ambiental territorial i estratègica no està assignada a cap òrgan, per la qual cosa, sobre la base de la competència residual atorgada per l'article 21.1.s d'aquest text legal, és l'Alcaldia Presidència de la corporació, la que exerceix, en el present procediment, la condició d'òrgan ambiental i territorial municipal.  
A fi d'assistir l'Alcaldia Presidència en aquesta funció, el Ple de l'Ajuntament va acordar en data 12 de gener de 2017 (BOP 06.05.2017) la constitució de la Comissió d'Avaluació Ambiental de l'Ajuntament de Borriana, com a òrgan col·legiat de caràcter tècnic que realitza l'anàlisi dels expedients d'avaluació ambiental i territorial i formula i eleva a l'Alcaldia les propostes de resolució com a òrgan ambiental municipal.  
  
Per tot això, vista la proposta de resolució de la Comissió d'Avaluació Ambiental en la qual, atesa l'escassa incidència observada en els informes emesos, s'estima que és suficient la tramitació de l'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada per a determinar que la proposta de Modificació puntual núm. 2 del Pla parcial del sector SUR-R.5 Novenes de Calatrava de Borriana, presentada en data 1 de març de 2022 (RE 2049) per Cottom Real Estate, SL, no té efectes significatius sobre el medi ambient i el territori; aquesta Alcaldia Presidència, d'acord amb el que es preveu en l'article 53 del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, resol:  
  
  
Primer  
Emetre informe ambiental i territorial estratègic de la modificació puntual núm. 2 del Pla parcial del sector SUR-R.5 Novenes de Calatrava de Borriana, resolent-se l'avaluació ambiental i territorial estratègica pel procediment simplificat per considerar que aquesta modificació no té efectes significatius sobre el medi ambient i el territori, d'acord amb els criteris establits en l'annex VIII del TRLOTUP, els informes tècnics que consten en l'expedient i la proposta de la Comissió d'Avaluació Ambiental de l'Ajuntament de Borriana; sense que siga procedent establir condicions ambientals.  
  
Segon  
Donar compte de la present resolució al Ple de l'Ajuntament, com a òrgan substantiu, i indicar la procedència de continuar la tramitació de la modificació puntual d'acord amb l'article 61 i concordants del capítol III del títol III del llibre I del TRLOTUP.  
  
Tercer  
Ordenar la publicació de la present resolució de l'informe ambiental i territorial estratègic pel procediment simplificat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, deixant constància que l'informe ambiental i territorial estratègic perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el DOGV no s'haguera procedit a l'aprovació del document avaluat en termini màxim de quatre anys des de la seua publicació.  
  
Quart  
Notificar a les persones interessades, fent constar que aquesta resolució no és susceptible de cap recurs, sense perjudici dels que, si escau, siguen procedents en via judicial contenciosa administrativa davant de la disposició de caràcter general que aprove la modificació del pla.»  
  
Borriana, 23 de juny de 2022.- L'alcaldessa presidenta: Maria José Safont Melchor.