Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 8511, del 22-03-2019 (2019/2155)

RESOLUCIÓ de 20 de febrer de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 91/16-AIA Teresa.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8511

Data del DOGV
:   22-03-2019

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2019/2155


Data del document
:   20-02-2019

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural
    * Teresa
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 20 de febrer de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 91/16-AIA Teresa. [2019/2155]  
De conformitat amb l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 91/16-AIA Teresa.  
  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 091/16-AIA.  
Títol: Legalització d'explotació porcina d'engreix existent amb capacitat per a 2.200 porcs.  
Promotor: Manuel Gabriel Gil Clavel.  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Teresa.  
Localització: parcel·les 275 i 277, del polígon 1, del terme municipal de Teresa (Castelló).  
  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte.  
El peticionari sol·licita la llicència ambiental per a la legalització d'una explotació porcina d'engreix existent amb capacitat per a 2.200 porcs, que compleix les disposicions reglamentàries i adopta les mesures de seguretat i higiene preceptives.  
2. Principals característiques del projecte d'acord amb la documentació aportada.  
Emplaçament.  
L'explotació està situada a uns 800 m al nord-est del municipi de Teresa, en el polígon 1, parcel·les 275 i 277, amb una superfície total de 23.027,00 m².  
Accessos.  
Des de Teresa, l'accés a les instal·lacions es realitza prenent la CV-235 (Teresa-Viver). A 1.800 m aproximadament de la població de Teresa cal desviar-se a l'esquerra, prenent el camí en direcció oest. A 350 m està l'explotació.  
Classificació de l'activitat i procés productiu.  
Es tracta d'una explotació porcina intensiva en règim integrat dedicada a la producció de carn de porc per al consum, que alberga 2.200 places. Es classifica zootècnicament en explotació d'engreix segons el Reial decret 324/2000, de 3 de març, pel qual s'estableixen normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines. La càrrega ramadera és de 264 UGM. El número d'explotació ramadera és ES288021293275.  
  
Els garrins entren en la granja amb 18-20 kg i s'engreixen fins als 90-100 kg de pes. El cicle dura uns 4 mesos i es realitzen 2,5 cicles anuals. Entre dos cicles es realitza el buit sanitari necessari, on es netegen a fons les naus i parcs, i es posen al punt totes les instal·lacions de l'explotació. Periòdicament es buiden les fosses de dejeccions, i els corredors es netegen diàriament.  
L'administració de medicació, vacunes i antiparàsits, sempre dictaminats per un tècnic competent, han de ser incorporats al pinso o a l'aigua de beure, o aplicats en forma injectable.  
Les dejeccions s'han de recollir mitjançant fosses impermeabilitzades situades sota els animals amb un cert pendent (aproximadament de l'1 %). Després del seu emmagatzematge, el purí és retirat per un gestor autoritzat i inscrit en el Registre Sandach.  
La gestió de cadàvers, decomisos i subproductes pecuaris de l'explotació la realitzarà el propietari a través d'un contracte d'assegurança de recollida per part d'una empresa autoritzada segons la legislació vigent.  
Descripció de les construccions  
L'explotació ramadera està formada per dues parcel·les cadastrals, amb dues naus ramaderes, una nau d'ús com a llatzeret, una nau magatzem, una bassa d'aigua i una bassa de purins.  
- Nau ramadera 1: nau en planta rectangular amb una longitud de 84,00 m i una amplària de 13,05 m, quedant-hi una superfície coberta de 1.096,20 m². Disposa de dues xicotetes construccions annexes en les façanes est i oest. En l'annex est se situa el grup electrogen i en l'oest l'oficina.  
La nau té com a accés dues portes d'1,00 x 2,00 m. En les parets laterals es disposa d'un total de 42 finestres seguides, 21 en cada lateral, de 3,00 x 1,40 m.  
La nau disposa de dos corredors centrals d'1,00 m per a alimentació i 80 departaments per a ventrades d'engreix de 4,00 x 2,10 m. En aquests departaments hi ha menjadores prefabricades de formigó.  
El sòl dels departaments té un pendent del 3 % que facilita l'evacuació de líquids cap a un canal de dejeccions cobert amb plaques de formigó amb ranures. Es disposa de dos canals de dejeccions de 84,00 m x 0,90 m x 1 m i un de 84,00 m x 2 m x 1 m, amb una capacitat total de 319,2 m³.  
Les parets de la nau són de bloc de formigó. La coberta és a dos vessants i a base de plaques de fibrociment. La solera es realitzarà amb formigó HM-25/B/20/IIa de 12,5 cm de grossària, armada amb un mallat electrosoldat d'acer B 500-T en quadrícula de 30 x 20 cm i redons Ø 5 en totes dues direccions.  
- Nau ramadera 2: nau de planta rectangular amb una longitud de 70,00 m i una amplària de 13,25 m, quedant-hi una superfície coberta de 927,50 m².  
La nau té com a accés tres portes d'1,00 x 2,00 m. En les parets laterals es disposa d'un total de 28 finestres seguides de 3,00 x 1,20 m.  
  
La nau disposa de dos corredors centrals d'1,00 m per a alimentació i 90 departaments per a ventrades d'engreix de 3,00 x 2,25 m. En aquests departaments hi ha menjadores de tipus holandés i abeuradors tipus xupló.  
El sòl dels departaments té un pendent del 3 % que facilita l'evacuació de líquids cap a un canal de dejeccions cobert amb plaques de formigó amb ranures. Es disposa de quatre canals de dejeccions de 70 m x 1,9 m x 1 m, amb una capacitat total de 532 m³.  
Les parets de la nau són de bloc de formigó. La coberta és a dos vessants i a base de plaques de fibrociment. La solera es realitzarà amb formigó HM-25/B/20/IIa de 12,5 cm de grossària, armada amb un mallat electrosoldat d'acer B 500-T en quadrícula de 30 x 20 cm i redons Ø 5 en totes dues direccions.  
- Llatzeret: de planta rectangular, amb una longitud de 27,40 m i una amplària de 5,07 m. Té un annex contigu ensostrat amb grans obertures de 22,90 m de longitud i 3,40 m d'amplària, quedant-hi una superfície coberta total de 216,78 m².  
Té com a accés una porta de 0,85 x 2,00 m. En la façana nord es disposa d'un total de sis finestres seguides de 2,00 x 1,00 m. L'annex contigu disposa de cinc obertures de 4,10 m x 1,59 m, i de dues obertures d'1,50 m x 1,00 m.  
El llatzeret disposa d'un corredor lateral de 0,80-0,85 m per a alimentació i 10 departaments per als animals malalts de 3,60 m x 2,13 m amb els seus respectius parcs ensostrats de 3,40 x 2,15 m. A més de tres departaments de 3,52 m x 1,20 m.  
El sòl dels departaments té un pendent del 3 % que facilita l'evacuació de líquids cap a un canal de dejeccions d'1,50 m d'amplària per 1,00 m de profunditat, cobert amb plaques de formigó amb ranures. Es disposa d'un canal de dejeccions de 3,85 m i un altre de 24 m que recorren la nau, amb una capacitat total de 41,775 m³.  
Les parets de la nau són de bloc de formigó. La coberta és a dos vessants i a base de plaques de fibrociment. La solera es realitzarà amb formigó HM-25/B/20/IIa de 12,5 cm de grossària, armada amb un mallat electrosoldat d'acer B 500-T en quadrícula de 30 x 20 cm i redons Ø 5 en totes dues direccions.  
- Nau magatzem: la nau magatzem és de planta rectangular amb una longitud de 15,10 m i una amplària de 14,30 m, quedant-hi una superfície coberta de 215,93 m². El paviment és de formigó amb mallat i remolinat.  
- Bassa d'aigua: de planta quasi rectangular amb una longitud màxima de 10,30 m i mínima de 6,50 m, i una amplària màxima de 9,07 m i mínima de 2,40 m, amb una superfície de 69,47 m². Disposa d'una altura total d'1,95 m i lliure d'1,65 m. Té una capacitat d'emmagatzematge de 114,62 m³.  
- Bassa de purins: la bassa de purins és de planta rectangular, amb una longitud de 59,86 m i una amplària de 10,60 m, amb una superfície de 634,52 m². Disposa d'una altura total d'1,25 m i lliure d'1,00 m. Té una capacitat d'emmagatzematge de 590,00 m³. La bassa està formada per murs de formigó armat de 30 cm de grossària. Presenta una solera de formigó armat de cantell de 10 cm, amb capa de formigó de neteja de 5 cm, i capa de balast compactat de 10 cm. La bassa està tancada en tot el seu perímetre.  
Descripció de les instal·lacions  
- Instal·lacions sanitàries i de seguretat:  
Es disposa de mitjans per a l'observació i segrest d'animals malalts o sospitosos d'estar malalts. Aquests animals se situaran en gàbies separades i independents per a procedir als tractaments sanitaris que siguen necessaris.  
Es disposa de sistema de recollida o tractament i eliminació de cadàvers amb suficients garanties sanitàries i de protecció del medi ambient tal com s'indica en l'apartat corresponent. Els animals morts en l'explotació seran transportats fins al punt de recollida municipal i posteriorment recollits i gestionats per una empresa autoritzada a aquest efecte.  
Les construccions i els equips no són perjudicials per als animals i sobre elles es pot realitzar una neteja, desinfecció, desinsectació i desratització eficaces. El disseny compleix el que s'estableix en el Reial decret 348/2000, relatiu a la protecció d'animals en les explotacions ramaderes. Les instal·lacions disposen de materials de fàcil neteja i desinfecció en compliment de l'article 55b de la Llei 6/2003, de 4 març, de la Generalitat Valenciana, de ramaderia de la Comunitat Valenciana.  
  
Es disposa de clos perimetral de l'explotació, compost per piquetes de ferro i malla de ferro galvanitzat de simple torsió d'1,70 m d'altura.  
  
S'assegurarà la correcta desinfecció de vehicles i calçat de persones, a l'entrada i a l'eixida de l'explotació, mitjançant una motxilla fumigadora manual, utilitzant el tipus de desinfectant indicat per l'empresa integradora.  
Hi ha paviment en totes les naus i magatzems a base de formigó en massa hidròfob, per a evitar possibles filtracions de líquids al subsol.  
  
Totes les finestres disposen de tela metàl·lica per a evitar possibles entrades de vectors transmissors de malaltia com ara ocells o d'altres.  
S'instal·laran pediluvis desinfectants en les entrades de les naus per a evitar la proliferació de possibles malalties o contaminació.  
  
- Subministrament elèctric: l'explotació disposarà de subministrament elèctric a través d'un grup electrogen de 12 kVA.  
- Il·luminació: la il·luminació serà suficient durant les hores de sol, període en què normalment es fan les tasques en l'explotació. No obstant això, les naus estaran dotades d'il·luminació artificial mitjançant bombetes de baix consum i tubs fluorescents per a facilitar els treballs en els moments en què la llum solar no siga suficient.  
- Alimentació: l'alimentació es basa en racions equilibrades de pinso compost sec granulat adaptat a la fase de creixement en què està l'animal. El pinso s'emmagatzema en sitges: dues sitges de xapa de polièster de 12.000 kg cadascuna en la nau 1, dues sitges de xapa d'acer galvanitzat de 12.000 kg cadascuna en la nau 2, i una sitja de xapa d'acer galvanitzat de 8.000 kg en el llatzeret. El repartiment de l'alimentació es realitza automàticament mitjançant dues línies de menjadores en cada nau, amb el sistema de caragol sense fi, situat en un tub de PVC suspés amb tubs baixants i tremuges menjadores prefabricades de formigó en la nau 1, i tremuja holandesa en la nau 2.  
- Distribució d'aigua: l'aigua utilitzada en l'explotació procedeix de la xarxa municipal d'aigua potable del municipi de Teresa, a través de l'empresa Aquagest Levante, SA. L'aigua s'emmagatzema en un depòsit d'obra amb una capacitat de 114,62 m³ i es distribueix a través d'una xarxa de tubs de polietilé mitjançant línies generals i derivacions. Per a la distribució de l'aigua de beure, es disposen quatre línies longitudinals al llarg de cada nau amb abeuradors en cassoleta.  
- Ventilació: en les naus, la ventilació es farà a través de finestrals i obertures zenitals existents en les edificacions.  
- Descripció del sistema d'emmagatzematge de purins.  
Les dejeccions produïdes en l'explotació ramadera s'emmagatzemaran en les canalitzacions internes existents sota les naus i en la bassa externa. En total, es disposa d'un volum d'emmagatzematge de 1.483 m³.  
Maquinària i altres mitjans.  
- Una bomba per a impulsar l'aigua fins als depòsits d'1 CV de potència.  
- Dos motors de 0,75 CV + dos motors d'1 CV per a accionar les línies de menjadores.  
  
Tramitació administrativa  
En data 29 de juny de 2016, la Diputació de Castelló remet una sol·licitud d'inici del procediment d'avaluació d'impacte ambiental per part de l'Ajuntament de Teresa, per a la legalització d'una explotació porcina en les parcel·les 275-277, del polígon 1, del terme municipal de Teresa (Castelló). Acompanya aquesta sol·licitud la documentació següent: estudi d'impacte ambiental i document de síntesi de l'EIA.  
  
En data 25 de juliol de 2016 es realitza un requeriment de documentació a l'Ajuntament i al promotor, a través d'aquell, a fi de completar l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
En data 16 d'agost de 2017, la Diputació de Castelló remet el certificat del resultat de la informació pública practicada a l'expedient i l'informe de la Direcció General de Cultura i Patrimoni.  
El tràmit d'informació pública del projecte es va dur a terme per un termini de trenta dies, mitjançant la inserció del corresponent anunci en el Butlletí Oficial de la Província de Castelló núm. 68, de data 8 de juny de 2017. D'acord amb el certificat de la Secretaria de l'Ajuntament, durant aqueix termini no s'hi van presentar al·legacions.  
El 30 d'octubre de 2017, l'Ajuntament de Teresa remet la documentació aportada pel promotor en resposta al requeriment efectuat per aquest servei.  
El 6 de novembre de 2017, l'Ajuntament de Teresa remet el projecte d'activitat per a legalització de l'explotació.  
En data 18 de desembre de 2017, l'Ajuntament de Teresa remet una carta de compromís per a la gestió de residus aportada per l'interessat, que comunica el canvi de gestor.  
En data 3 de setembre de 2018 i 10 de setembre de 2018, es reitera la sol·licitud de documentació a l'Ajuntament i al promotor, respectivament.  
El 14 de novembre de 2018, l'Ajuntament de Teresa remet documentació aportada pel promotor en resposta al requeriment realitzat per aquest servei.  
  
Consideracions ambientals  
Ubicació.  
D'acord amb el visor de la Generalitat, l'explotació està emplaçada sobre sòl no urbanitzable protegit. El municipi de Teresa compta, a manera d'instrument d'ordenació urbanística, amb un projecte de delimitació de sòl urbà. D'acord amb el que s'estableix en la disposició transitòria novena de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana: «En els municipis el planejament urbanístic dels quals no continga per al sòl no urbanitzable mesures d'especial protecció de part d'aquest, i fins que s'aproven definitivament els corresponents instruments de planejament, a tot el seu sòl no urbanitzable s'aplicarà el règim urbanístic establit per aquesta llei per al sòl no urbanitzable protegit. No obstant això, podran admetre's, cas per cas, aquelles actuacions previstes en aquesta llei que compten amb un informe favorable emés per la conselleria competent en matèria d'urbanisme». En aquest sentit, s'aporta un informe favorable, de data 5 de setembre de 2014, del Servei Territorial d'Urbanisme de Castelló, en el qual es conclou que: «Pel que fa a l'informe territorial de l'article 201.2.c de la LOTUP, podem dir que no s'han observat inconvenients en l'explotació porcina, en la parcel·la 277 del polígon 1, del municipi de Teresa, sempre que es complisquen, entre altres, les condicions de l'informe preceptiu de la conselleria competent en agricultura». S'hi aporta, així mateix, un informe municipal de compatibilitat urbanística favorable, de data 28 de desembre de 2012.  
  
Pel que fa a les distàncies sanitàries, l'informe de la Direcció Territorial d'Agricultura de Castelló, de data 3 de novembre de 2014, indica que la distància a l'explotació porcina més pròxima, i a nucli urbà, és inferior a 1.000 m, per la qual cosa no es compleixen els requisits quant a distàncies mínimes establits en el Reial decret 324/2000, sobre ordenació d'explotacions porcines. No obstant això, atés que l'explotació estava inscrita en el Registre d'Explotacions Porcines abans d'entrar en vigor el Reial decret 324/2000, s'emet un informe favorable de la legalització sol·licitada. Aquest informe fa referència a una capacitat de 2.000 porcs d'engreix, en comptes de les 2.200 places indicades en el projecte d'activitat i l'estudi d'impacte ambiental. Requerida l'esmena d'aquesta discrepància al promotor, el tècnic redactor del projecte indica que la capacitat de 2.000 porcs d'engreix que consta en l'esmentat informe obeeix, sens dubte, a una errata tipogràfica. Amb caràcter previ a la concessió de la llicència ambiental, l'òrgan substantiu haurà de sol·licitar un nou informe a la conselleria competent en matèria de ramaderia en el qual es rectifique aquesta errata i s'indique la capacitat real de la granja. La present declaració d'impacte ambiental tan sols empararà la capacitat certificada per la conselleria amb competències en ramaderia en l'informe a què fa referència aquest apartat.  
  
L'activitat a legalitzar suposa l'ocupació de la zona de policia del barranc Hondonero. En data 27 de juny de 2013, la Confederació Hidrogràfica del Xúquer autoritza, amb una sèrie de condicionants, la legalització de les construccions existents, tot havent comprovat que l'actuació proposada respecta els 5 m de servitud legal del llit afectat i es troba a cota elevada i allunyada més de 25 m del llit.  
  
El municipi de Teresa no està designat com a zona vulnerable a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries.  
  
La localització del projecte no afecta espais de la Xarxa Natura 2000, ni cap altra figura de protecció ambiental regulada per la Llei 11/1994, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana. Tampoc afecta terreny forestal ni vies pecuàries.  
Consultat el banc de dades de biodiversitat, no es té constància de la presència d'espècies amenaçades en la quadrícula UTM d'1 km de costat afectada per l'actuació sol·licitada.  
Les parcel·les que constitueixen l'explotació no presenten tampoc risc d'inundació.  
Consideracions sobre els impactes potencials descrits en l'EIA. Mesures correctores.  
- Emissió de sorolls i vibracions: els sorolls produïts pels animals es consideren menyspreables a causa del caràcter aïllat de les instal·lacions, així com pel seu baix volum.  
Els equips i la maquinària existents en l'explotació utilitzats pel titular no produeixen vibracions de tipus mà-braç ni de cos sencer, per tant, el titular de l'activitat no està exposat a riscos derivats de vibracions mecàniques com a conseqüència del seu treball ni tampoc s'emeten vibracions a l'exterior a partir de les instal·lacions de l'explotació. D'acord amb la Llei 6/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, de prevenció, qualitat i control ambiental d'activitats a la Comunitat Valenciana, les instal·lacions ramaderes no estan obligades a efectuar l'estudi acústic i l'auditoria recollits en la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat, de protecció contra la contaminació acústica, i el Decret 266/2004, de 3 de desembre, que la desenvolupa parcialment, o les normes que els substituïsquen.  
- Emissió de contaminants a l'atmosfera. Olors: les males olors són degudes als processos de fermentació entèrica, a les excrecions i a la putrefacció de les dejeccions. Les emissions difuses a l'atmosfera estimades anualment per al conjunt de l'explotació són les següents: 2.0661,01 kg de metà, 95,75 kg d'òxid nitrós i 12.020,14 kg d'amoníac. Les olors generades per l'activitat no seran d'importància atés el caràcter aïllat de l'explotació, i el seu impacte es limitarà a l'entorn pròxim a la nau. No obstant això, en l'estudi d'impacte ambiental es proposen com a mesures correctores: la vigilància i el control del maneig de l'explotació, modificant en la mesura que siga possible els factors que condicionen l'augment en la producció; el manteniment de la densitat establida com a mesura del control de contaminants ambientals; el correcte manteniment de les instal·lacions, amb parets llises sense forats o clivelles on es puguen acumular restes orgàniques, i el manteniment d'unes condicions higienicosanitàries adequades amb una vigilància exhaustiva de la gestió d'animals morts o malalts.  
  
Per una altra part, l'existència de la Lloma de la Devesa entre l'explotació i el nucli urbà de Teresa, les espècies arbòries que dominen l'entorn, cultius de secà i una densa massa forestal, són mesures correctores naturals que redueixen les afeccions odoríferes sobre la població del municipi. A més, la gestió dels purins mitjançant la seua retirada per UN gestor autoritzat evitarà les molèsties per males olors que produiria la seua valorització mitjançant aplicació a camps de cultiu.  
Atenent la capacitat de l'explotació, l'activitat estaria classificada com a grup C d'acord amb el Catàleg d'activitats potencialment contaminadores de l'atmosfera establit pel Reial decret 100/2011. En conseqüència, la legalització de l'explotació estarà sotmesa a la notificació prevista en l'article 13 de la Llei 34/2007, de 15 de novembre, de qualitat de l'aire i protecció de l'atmosfera. En el cas de la Comunitat Valenciana, aquesta notificació es realitzarà a la Direcció General del Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural.  
  
- Contaminació de sòl i aigües: aquest impacte no es preveu en l'estudi d'impacte ambiental. Es podria produir una contaminació del sòl i de les aigües principalment com a conseqüència d'algun abocament incontrolat dels purins, a causa d'una mala gestió d'aquests, o a causa de la filtració d'aquests a través de les fosses i basses on s'emmagatzemen. Pel que fa a això, en la documentació tècnica aportada s'indica que el purí s'emmagatzema en canalitzacions impermeabilitzades que eviten el risc de filtració i contaminació de les aigües superficials i subterrànies. S'hi adjunta certificat, signat per un tècnic competent, que fa constar que la bassa exterior d'emmagatzematge de purins està totalment impermeabilitzada. No obstant això, no se certifica la impermeabilitat de les canalitzacions de recollida dels purins. Amb caràcter previ a la concessió de la llicència ambiental, s'haurà de garantir la impermeabilitat i estanquitat dels canals de recollida de les dejeccions amb les comprovacions tècniques oportunes i amb la presentació davant l'òrgan substantiu i ambiental d'un certificat signat per un tècnic competent que corrobore els resultats d'aquestes comprovacions.  
  
- Impacte sobre el patrimoni cultural i arqueològic.  
La Direcció General de Cultura i Patrimoni, en data 21 d'abril de 2017, emet informe favorable sobre el projecte als efectes patrimonials previstos en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
- Consum d'aigua.  
S'estima un consum anual d'aigua de 5.621 m³. L'aigua utilitzada en l'explotació procedeix de la xarxa municipal d'aigua potable del municipi de Teresa, segons el certificat corresponent de l'empresa Aquagest, a través de mànega enterrada de polietilié de diàmetre suficient. L'origen de l'aigua són les fonts de El Nano i El Berro. S'hi aporta un informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, de data 24 de maig de 2013, sobre la disponibilitat de recursos hídrics suficients per a atendre la demanda de l'explotació.  
- Gestió de les dejeccions: s'estima una producció de 4.730 m³ de purins anuals, la qual cosa representa 15.950 kg de N/any. Inicialment es va proposar valorar aquests purins mitjançant la seua aplicació a camps de cultiu com a fertilitzant orgànic. No obstant això, posteriorment es va optar per la seua retirada per un gestor autoritzat. A aquest efecte, s'aporta el contracte de gestió amb una empresa autoritzada i inscrita en el Registre SANDACH.  
- Gestió de cadàvers: els animals malalts o morts es retiren de les naus de producció durant les inspeccions diàries que es realitzen durant el procés productiu com una part més del maneig. Els cadàvers són transportats fins al punt de recollida situat en la caseta del municipi de Teresa des d'on són retirats per una empresa gestora autoritzada. S'hi aporta còpia de la declaració de l'assegurança per a la retirada de cadàvers per a una capacitat de 2.150 porcs d'engreix, de data 10 de febrer de 2015. Amb caràcter previ a la concessió de la llicència ambiental, aquesta assegurança haurà d'ajustar-se a la capacitat real de la granja.  
  
- Gestió de residus zoosanitaris: els residus zoosanitaris derivats de possibles tractaments, siguen del tipus tallants i punxants, o biologicoinfecciós (LER 180202), o químics (LER 180205), seran emmagatzemats en un contenidor homologat situat en l'oficina annexa a la nau 1 i retirats per un gestor autoritzat amb el qual es té el contracte corresponent. S'hi aporta còpia del document d'acceptació d'empresa gestora autoritzada per a la retirada dels residus zoosanitaris.  
- Gestió de les aigües residuals.  
Les aigües residuals procedents de la neteja i dels serveis sanitaris es recullen juntament amb els purins en les canalitzacions de les naus i es gestionen conjuntament amb aquests.  
  
Pla de vigilància ambiental  
El programa de vigilància ambiental dissenyat per a l'actuació és el següent:  
- Setmanalment durant la fase de funcionament es realitzaran controls per a determinar el grau d'aplicació de la vigent normativa en matèria de prevenció de riscos laborals.  
- En la fase de funcionament, es vigilarà especialment que es realitzen de manera adequada les tasques de neteja i desinfecció de les instal·lacions, sobretot en cada buit sanitari, així com l'ús correcte de la motxilla a pressió amb solució desinfectant en les entrades de vehicles a l'explotació.  
- Sempre es disposarà d'una motxilla amb solució desinfectant a pressió per a ser emprada en la desinfecció dels vehicles que entren en l'explotació per a evitar el risc de transmissió de malalties.  
- Setmanalment, es vigilarà l'estat de les teles de gàbia i del clos perimetral de l'explotació, i en cas de trencament es repararan en el menor temps possible.  
- Diàriament es vigilarà que els pediluvis estiguen en les entrades per als vianants de les naus, que estiguen nets i que tinguen solució desinfectant.  
- Diàriament, es portarà un control sanitari adequat dels animals i en cas de malaltia seran segrestats i portats als llatzarets per a ser controlats.  
- Es portarà un registre en un llibre de visites on s'anoten totes les visites que es produïsquen i el número de matrícula dels vehicles que hagen entrat en l'explotació.  
- Les descàrregues de purí a les cisternes de l'empresa autoritzada per a la seua retirada i gestió es realitzaran de manera meticulosa, assegurant-se del correcte funcionament de la maquinària i els mitjans utilitzats per a la seua càrrega. Una vegada acabada la descàrrega es revisaran les instal·lacions per a detectar i netejar ràpidament qualsevol xicoteta resta de purí, si fora el cas.  
- Diàriament es revisarà el bon estat de funcionament de les canalitzacions interiors de les naus, així com de la bassa de purins. És a dir, es vigilarà com a punt clau, el correcte funcionament del sistema d'evacuació de les canalitzacions internes de purí de la nau a la bassa exterior, així com la impermeabilitat d'aquestes.  
- Es duran a terme, diàriament, mesures higienicosanitàries perquè el personal i l'utillatge de l'explotació no puguen transmetre malalties.  
  
- L'utillatge de neteja, maneig i vestuari utilitzat seran d'ús exclusiu en l'explotació.  
- Presentació anual davant l'òrgan substantiu d'un informe sobre el desenvolupament de l'activitat, l'aplicació de les mesures de protecció i de restauració prescrites, dels controls realitzats i de qualsevol incidència de caràcter ambiental.  
El programa proposat s'haurà de completar amb els punts següents:  
  
- La granja comptarà amb un llibre de registre en el qual s'anotaran totes les retirades de fem realitzades per un gestor autoritzat, amb indicació del volum de fem retirat i la data en què es realitze la seua retirada. Aquest llibre haurà d'estar actualitzat i a la disposició de l'autoritat substantiva o ambiental, sempre que aquestes ho requerisquen.  
- S'emetrà un informe especial quan es presenten situacions o successos excepcionals que impliquen deterioracions ambientals o situacions de risc, tant en la fase de construcció com en la d'explotació.  
  
- Es presentarà anualment, davant l'òrgan substantiu, un informe sobre el desenvolupament de l'activitat, l'aplicació de les mesures de protecció i de restauració prescrites, dels controls realitzats i de qualsevol incidència de caràcter ambiental.  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix, segons el que es preveu en l'annex I, grup 1, apartat a 3r, de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell.  
  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en la Llei 21/2013, d'avaluació ambiental i en les altres disposicions que li són aplicable.  
L'article 13 del Decret 158/2015, de 18 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, modificat pel Decret 80/2016, d'1 de juliol, atribueix a la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental la competència en matèria d'avaluació ambiental estratègica i de projectes.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent resolució:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només a efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que siguen aplicables, el projecte de legalització d'explotació porcina d'engreix existent, amb capacitat per a 2.200 porcs, situada en les parcel·les 275 i 277, del polígon 1, del terme municipal de Teresa (Castelló), promogut per Manuel Gabriel Gil Clavel, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental, de la resta de la documentació tècnica aportada, i es complemente amb l'adopció dels condicionants establits a continuació:  
1. Amb caràcter previ a la concessió de la llicència ambiental:  
1.1. Haurà d'ampliar-se l'assegurança de recollida de cadàvers a la capacitat real de la granja.  
1.2. S'hauran de realitzar les comprovacions tècniques oportunes per a garantir la impermeabilitat i estanquitat dels canals de recollida de les dejeccions. S'haurà de presentar davant l'òrgan substantiu i davant l'òrgan ambiental un certificat signat per un tècnic competent que corrobore els resultats d'aquestes comprovacions.  
1.3. L'òrgan substantiu haurà d'obtindre un nou informe de la conselleria competent en matèria de ramaderia en què s'indique la capacitat real de la granja. La present declaració d'impacte ambiental tan sols empararà la capacitat certificada per la conselleria amb competències en ramaderia en l'informe a què fa referència aquest apartat.  
  
2. La legalització de l'explotació es notificarà a la Direcció General del Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, atenent la classificació de l'activitat com a grup C segons el Catàleg d'activitats potencialment contaminadores de l'atmosfera, establit pel Reial decret 100/2011.  
3. El programa proposat es completarà amb els punts següents:  
3.1. La granja comptarà amb un llibre de registre en el qual s'anotaran totes les retirades de fem realitzades per un gestor autoritzat, amb indicació del volum de fem retirat i la data en què se'n realitze la retirada. Aquest llibre haurà d'estar actualitzat i a la disposició de l'autoritat substantiva o ambiental sempre que aquestes el requerisquen.  
3.2. S'emetrà un informe especial quan es presenten situacions o successos excepcionals que impliquen deterioracions ambientals o situacions de risc, tant en la fase de construcció com en la d'explotació.  
  
3.3. Es presentarà anualment, davant l'òrgan substantiu, un informe sobre el desenvolupament de l'activitat, l'aplicació de les mesures de protecció i de restauració prescrites, dels controls realitzats i de qualsevol incidència de caràcter ambiental.  
4. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, en particular la variació en la destinació dels purins, així com si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de ser comunicat a l'òrgan ambiental competent que establirà, si escau, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser un acte de tràmit, no cal interposar cap recurs, sense perjudici que puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa dels seus drets es consideren pertinents.  
  
Tercer  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, d'acord amb el que es disposa en l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
  
La regulació de la vigència de la present declaració d'impacte ambiental serà l'establida en l'article 43 de la Llei 21/2013 esmentada.  
  
València, 18 de desembre de 2018.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
València, 20 de febrer de 2019.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.