Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 4974, del 30-03-2005 (2005/2444)

RESOLUCIÓ de 22 de febrer de 2005, del director general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per què s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   4974

Data del DOGV
:   30-03-2005

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2005/2444


Data del document
:   22-02-2005

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Sant Joan de Moró
    * Palma de Gandía
    * Massalfassar
    * Domeño
    * Casinos
    * Vilafamés
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 22 de febrer de 2005, del director general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per què s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. [2005/M2444]
  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'Avaluació d'Impacte Ambiental i del Reial Decret 1.131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental
  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En virtut d'això, he resolt:
  
Article únic
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent a 117/03-AIA, 159/02-AIA, 508/01-AIA, 023/03-AIA i 048/03-AIA, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.
  
València, 22 de febrer de 2005.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Dades de l'expedient
  
Expedient: 117/2602-XON
  
Títol: Homologació i Pla parcial sector Lliri Blau
  
Promotor: Ajuntament de Massalfassar
  
Autoritat substantiva: Ajuntament i COPUT
  
Localització: Al sud del nucli urbà de Massalfassar. Limita al nord amb l'avinguda de Blasco Ibáñez, a l'oest amb el carrer de Sant Llorenç, a l'est amb el camí d'Albuixech, i al sud amb sòl no urbanitzable.
  
Descripció del projecte
  
Objecte del projecte
  
L'homologació del sector de sòl urbanitzable Lliri Blau estableix les determinacions que integren l'ordenació estructural i planteja la redelimitació d'aquest sector mitjançant la reclassificació de sòl no urbanitzable. La present homologació s'acompanya de pla parcial pel qual es desenvolupa detalladament el sector de referència.
  
Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
S'amplia el sector inicial de sòl urbanitzable fins a encaixar-lo en els quatre vials que el limiten, previstos en l'homologació global de les normes subsidiàries de Massalfassar, en fase de redacció. El sòl no urbanitzable que es reclassifica està situat al sud i a l'est del sector classificat pel planejament vigent. Es pretén dur a terme la construcció d'un complex residencial bioclimàtic i ecològic.
  
S'adscriu al sector de sòl no urbanitzable una superfície de zona verda PQL en l'emplaçament que per al parc públic preveu el futur pla general. Les zones verdes de la xarxa secundària s'emplacen en la parcel·la denominada P1, separades entre elles per una zona d'equipament comunitari privat. En la memòria justificativa s'indica que les esmentades zones compleixen les dimensions i les característiques previstes per a aquestes en el Reglament de planejament.
  
Segons les normes subsidiàries vigents, les superfícies afectades pel present projecte són:
  
- Sòl urbanitzable: 20.647,10 m²
  
- Sòl no urbanitzable: 1.826,00 m²
  
- Equipament públic: 1.262,00 m²
  
La superfície total del sector és: 23.735,10 m²
  
Superfície de la xarxa primària adscrita PQL: 2.000 m²
  
IV. L'ús global és el residencial. Es determina un nombre màxim de 130 habitatges. Si es considera l'ocupació de 3 habitants per habitatge, el sector Lliri Blau preveu una població de 390 habitants.
  
Alternatives
  
No es proposen alternatives de projecte. No obstant això, el projecte consisteix en una xicoteta ampliació del sector de sòl urbanitzable Lliri Blau fins a ajustar-lo als vials prevists en el document d'homologació global de les normes subsidiàries de Massalfassar, en fase de redacció.
  
Tramitació administrativa
  
Informació pública
  
En data 9 d'abril de 2003 el Servei Territorial d'Urbanisme de València va remetre documentació tècnica, expedient administratiu i estudi d'impacte ambiental relatius al Projecte d'homologació i pla parcial sector Lliri Blau, on s'incoa el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.
  
En data 24 d'abril de 2003, l'Ajuntament de Massalfassar va remetre dues còpies de l'estudi d'impacte ambiental.
  
L'esmentat estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el diari Levante-EMV, de data 24 de juny de 2002 i en el DOGV núm. 4279, de 26 de juny de 2002.
  
Durant el període d'informació pública no es van presentar al·legacions al projecte, segons consta en el certificat emés per secretaria de l'Ajuntament de Massalfassar.
  
Peticions d'informació o documentació complementària
  
Durant la tramitació de l'expedient no s'ha sol·licitat a l'Ajuntament de Massalfassar documentació complementària a la presentada inicialment ni s'han sol·licitat informes sectorials. L'expedient administratiu disposa dels informes dels tècnics municipals.
  
Afeccions legals
  
El present projecte no afecta espais protegits.
  
L'estudi d'impacte ambiental assenyala que cap dels tres camins ramaders existents en el terme municipal de Massalfassar es veu afectada per l'actuació proposada.
  
No hi ha llits d'aigua permanent o discontínua en la zona d'actuació. Únicament s'aprecia l'existència de séquies de reg que es veuen afectades per l'actuació proposada. L'estudi d'impacte ambiental indica que una vegada finalitzades les obres, es restituirà la xarxa de reg afectada per l'actuació.
  
L'estudi d'impacte ambiental indica que, segons l'Inventari de jaciments arqueològics de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, a Massalfassar no hi ha cap jaciment arqueològic inventariat.
  
En relació amb el que disposa l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià, no s'adjunta l'informe vinculant que ha de contenir l'estudi d'impacte ambiental sobre la possible afecció del projecte al patrimoni cultural valencià.
  
L'estudi d'impacte ambiental proposa com a mesura protectora que, si durant l'execució de les obres d'urbanització o edificació apareixen restes o elements mereixedors de protecció, el promotor de l'actuació estarà obligat a comunicar-ho a la Direcció General de Patrimoni Artístic i adoptar les mesures de conservació necessàries. Es fa al·lusió al compliment de la legislació sectorial vigent.
  
Hi ha una línia elèctrica aèria de mitjana tensió en el límit sud del sector.
  
L'expedient administratiu disposa d'un informe d'Iberdrola en què, entre altres coses, s'expressa la necessitat de realitzar modificacions en les instal·lacions existents afectades per l'actuació, entre les quals s'indica la substitució de la línia aèria de mitjana tensió per una línia subterrània, i procedir al desmuntatge i la retirada de la línia substituïda.
  
Consideracions ambientals
  
L'estudi d'impacte ambiental indica que els materials geològics existents en la zona del projecte es corresponen amb llims terrosos.
  
Així mateix s'indica que el municipi de Massalfassar se situa en la Unitat Hidrogeológica de la Plana de València Nord, en la qual els trams permeables s'agrupen en dos conjunts, un aqüífer superior constituït per l'alternança de materials detrítics quaternaris, i un altre inferior constituït per depòsits d'arenoses, calcarenites, conglomerats i calcàries bioclàstiques, inclosos en una formació margosa-argilosa. En els últims anys s'aprecia una degradació de la qualitat de les aigües subterrànies de l'aqüífer superior, amb l'augment del contingut de nitrats.
  
Segons expressa l'estudi d'impacte ambiental, la zona objecte d'estudi presenta una alta vulnerabilitat a la contaminació de les aigües subterrànies per porositat. La cartografia temàtica publicada per la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme I Transport assenyala una vulnerabilitat a la contaminació de les aigües subterrànies de grau mitjà.
  
Els terrenys afectats per l'actuació estan dedicats quasi en la totalitat d'aquests a l'ús agrícola, en concret al cultiu de cítrics i hortalisses, excepte una parcel·la en què es troba emplaçada una construcció destinada a magatzem de materials. Es proposa la reutilització de la capa de sòl amb potencialitat agrícola retirada amb motiu de les obres, bé en les zones verdes del sector bé en zones externes al mateix.
  
L'estudi d'impacte ambiental indica que la vegetació actual de la zona està constituïda per cultius de regadiu, principalment per cítrics, qualificant-la com d'escàs valor per a la conservació. Així mateix expressa que no s'hi troben espècies rares o d'interés especial. No es descriu la vegetació potencial de la zona.
  
Pel que fa a la fauna present en l'àmbit del projecte, l'estudi d'impacte ambiental expressa que es tracta de fauna amb gran mobilitat i escàs valor per a la conservació. Es tracta d'una fauna pròpia dels camps de cultiu. S'indica que les espècies presents en la zona s'adaptaran a les noves condicions i seran desplaçades als camps pròxims.
  
L'estudi d'impacte ambiental conclou la valoració global del medi físic expressant que la potencialitat agrícola de la zona fa que presente un alt valor per a la conservació d'aquest. Igualment, es destaca la vulnerabilitat de les aigües subterrànies com a limitació sobre els nous usos que es proposen.
  
Pel que fa al consum de recursos hídrics pels usos proposats en el sector, l'estudi d'impacte ambiental indica que aquest sector es connectarà a la xarxa municipal de proveïment d'aigua potable, la qual assumirà la dotació necessària d'aigua potable. No es justifica l'existència de recursos hídrics en quantitat i qualitat suficient que permeta garantir el proveïment d'aigua potable a la totalitat del sector de sòl urbanitzable residencial.
  
L'estudi d'impacte ambiental preveu la connexió de la xarxa de clavegueram del sector al col·lector general del municipi, que condueix les aigües residuals fins a l'estació depuradora. No s'identifica l'estació depuradora d'aigües residuals a què són conduïdes les aigües residuals generades al municipi de Massalfassar. En la documentació existent en l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental de les normes subsidiàries vigents, s'indicava l'existència d'una reserva de terrenys per a la construcció d'una estació depuradora mancomunada en el terme municipal de la Pobla de Farnals. Consultat el Catàleg de depuradores de l'Entitat de Sanejament d'Aigües, s'observa que l'EDAR mancomunada de l'Horta Nord dóna servei, entre altres, al municipi de Massalfassar. En aquest sentit, s'entén que en el dimensionament de l'esmentada infraestructura es va haver de tenir en compte els sòls urbanitzable classificats en cada un dels municipis a què dóna servei, entre els que es troba el sector Lliri Blau. Tenint en compte la grandària de l'ampliació proposada, es considera que l'esmentada EDAR pot admetre les aigües residuals generades amb el desenvolupament del sector objecte del projecte.
  
En l'estudi d'impacte ambiental queda prohibida la injecció d'aigües residuals al terreny.
  
Es fa referència al compliment de la Llei 29/1985 d'Aigües, en especial del títol V, i el Reglament del domini públic hidràulic.
  
La memòria informativa del pla parcial indica que les aigües pluvials que discórreguen pels vials s'evacuaran per superfície, de la mateixa forma que en els vials de zones confrontants.
  
Pel que fa a la xarxa de sanejament projectada, l'informe de l'arquitecte municipal que obra en l'expedient assenyala la necessitat projectar xarxa de clavegueram de caràcter separatiu. Aquesta no es defineix en el projecte presentat.
  
Pel que fa als residus generats amb motiu de l'actuació proposada, l'estudi d'impacte ambiental indica que els residus sòlids urbans generats amb el funcionament del sector residencial seran depositats en contenidors habilitats a aquest efecte. També s'indica que es generaran residus inerts, encara que no s'identifica el lloc on seran depositats. No s'especifica el tipus de gestió que es realitzarà amb els residus d'origen vegetal derivats de la retirada de l'arbratge present en la zona d'actuació.
  
L'estudi d'impacte ambiental expressa que la gestió de residus sòlids es realitzarà en compliment del que disposa la Llei 10/98, de residus.
  
La zona d'estudi es troba en una zona climàtica típicament mediterrània. Pel que fa al règim publiomètric, les pluges anuals són escasses, i es donen ben sovint precipitacions de caràcter torrencial.
  
Pel que fa a la contaminació atmosfèrica i acústica, el fet que es tracte d'una zona residencial indica que la major afecció a la qualitat de l'aire es donarà en fase de construcció, durant les obres d'urbanització i edificació, durant el transport de materials i per l'ocupació de la maquinària. Per a evitar l'afecció als cultius confrontants per emissions atmosfèriques, es proposa el reg periòdic de les superfícies sense pavimentar. Sobre la contaminació acústica, es proposa que els promotors adopten mesures correctores si en les edificacions pròximes del nucli urbà es registren valors superiors a 65 dBA en el dia i 55 dBA a la nit.
  
No s'ha realitzat un estudi del règim de vents que permeta avaluar l'afecció de les emissions atmosfèriques i acústiques a les zones confrontants.
  
L'estudi d'impacte ambiental indica que no hi ha risc d'inundació.
  
Pel que fa al paisatge, l'estudi d'impacte ambiental expressa que el municipi de Massalfassar es caracteritza per la activitat agrícola d'aquest, on l'horta constitueix la unitat de major valor ambiental i paisatgístic. Es tracta d'una zona de vora urbana amb un relleu pràcticament pla. Açò fa que es considere una qualitat paisatgística baixa. A fi d'aconseguir la integració paisatgística de l'actuació en l'entorn, es proposa l'ocupació de colors càlids, pàl·lids o terrosos, com també prestar especial atenció al disseny i característiques de les construccions.
  
El Programa de vigilància ambiental no determina els controls a realitzar sobre els indicadors prevists, com es van a realitzar aquests controls i la periodicitat amb què es duran a terme.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.G del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.
  
En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
S'estima acceptable, al sol efecte ambiental, i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació, el Projecte homologació i pla parcial del sector de sòl urbanitzable Lliri Blau del municipi de Massalfassar (València), promogut per l'Ajuntament de Massalfassar, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establerts a continuació.
  
Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:
  
Pel que fa a l'afecció al patrimoni, malgrat que el projecte proposa una xicoteta reclassificació de 1826 m² de sòl no urbanitzable respecte de la totalitat del sector, la urbanització del sòl urbanitzable proposat implicarà una important remoció de terres que pot descobrir troballes inesperades d'elements susceptibles de ser protegits. Per aquest motiu, de conformitat amb el que disposa l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, de Patrimoni Cultural Valencià, caldrà obtenir l'informe vinculant sobre la conformitat del projecte amb les normes de protecció del patrimoni cultural valencià.
  
Atés que la reclassificació de sòl no urbanitzable afecta una superfície de 1826 m² i que la major part dels terrenys inclosos en l'àmbit del projecte es classifiquen com a sòl urbanitzable pel planejament vigent, aprovat definitivament amb data 3 d'abril de 1991, es considera necessari acreditar l'existència de recursos hídrics suficients per a donar servei a la totalitat del sector pel fet que en l'avaluació d'impacte ambiental de les normes subsidiàries vigents de l'any 1991 no es va avaluar l'esmentat extrem.
  
De conformitat amb allò que s'ha expressat en l'informe de l'arquitecte municipal de Massalfassar, s'haurà de projectar una xarxa de clavegueram separativa. Caldrà identificar els punts d'abocament de la xarxa de pluvials i obtenir l'autorització d'abocament per l'òrgan competent. Prèviament al punt d'abocament s'instal·larà un sistema de pretractament compacte i en continu, compost almenys per desbastament i desarenatge, segons les característiques de les aigües que s'han de tractar. S'haurà de realitzar un manteniment periòdic d'aquesta instal·lació. En el cas que, per qüestions tècniques justificades, no fóra possible executar la xarxa de pluvials i abocar les aigües a llit públic o a la xarxa de séquies existent i s'optarà per evacuar les aigües de pluja per escorriment, es justificarà que no hi ha afecció a les zones confrontants.
  
L'abocament de les aigües residuals a la xarxa de sanejament es realitzarà d'acord amb el que disposa el model d'ordenança d'abocaments a la xarxa municipal de clavegueram editat per l'Entitat Pública de Sanejament d'Aigües Residuals de la Comunitat Valenciana.
  
Els residus inerts que es generen durant les obres d'urbanització i edificació, si s'entenen com a tals les terres sobrants i les restes d'obra, s'hauran de depositar en un abocador autoritzat. Les restes de plàstics, fustes, ferros, etc. generats durant les obres es gestionaran de manera adequada segons les característiques fisicoquímiques d'aquestes. Els residus d'origen vegetal originats amb motiu de l'eliminació de la vegetació existent, es gestionaran de manera adequada segons la naturalesa d'aquests, evitant en qualsevol cas la incineració d'aquests.
  
En l'enjardinament de les zones verdes del sector s'optarà per espècies vegetals autòctones.
  
S'haurà d'actualitzar les referències legislatives de l'estudi d'impacte ambiental en matèria de residus i d'aigües.
  
El Programa de vigilància ambiental ha de definir els controls a realitzar, el mode en què es duran a terme i la periodicitat d'aquests.
  
3. Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
4. La present declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Smbiental.
  
València, 22 de setembre de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient:159/02-AIA
  
Títol: Explotació porcina de cicle tancat
  
Promotor: García Murgui, SL
  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Casinos (València)
  
Objecte del projecte Obtenció de la llicència d'activitat per a la legalització de l'ampliació de l'explotació porcina existent
  
Localització: Partida Mas de Panet, polígon 3, parcel·les 14 i 15, del terme municipal de Casinos (València)
  
Descripció del projecte
  
Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a la legalització d'una explotació porcina de cicle tancat les característiques de la qual segons la documentació aportada, són:
  
L'explotació està constituïda per 4 naus: una nau d'encebament de planta rectangular amb coberta a dos aigües de 1.849,5 m²; una nau de gestació de planta rectangular de 1.147 m²; una nau de parts i transició de planta rectangular a una sola alçada de 975 m² i una altra nau adossada de distinta amplària de 212,4 m² i una nau d'encebament de planta rectangular de 416 m² al costat de la qual es localitza una nau destinada a centre de recollida de semen de 119,5 m². L'explotació té una capacitat total per a 500 truges en cicle tancat.
  
Es realitzen 2,4 cicles/any.
  
Els purins queden retinguts en fosses de purins que discorren al llarg de les naus, amb pendent mitjana de 0,5%, els quals comuniquen amb basses d'extracció.
  
Es calcula que el purí generat anualment ascendeix a 8.875 m³, el qual s'emmagatzemarà en fosses i canals de recollida (4.235,6 m³) i basses exteriors impermeabilitzades de forma natural, per mitjà de l'acumulació i compactació d'argiles (capacitat per a 1.380 m³). Els purins són utilitzats com a adob orgànic en finques agrícoles; és necessiten un total de 137,143 ha de superfície agrícola on aplicar-los.
  
Els cadàvers són retirats diàriament per una empresa especialitzada i autoritzada a l'efecte.
  
L'explotació s'abasteix d'aigua des de la xarxa municipal i des d'un pou propi (del qual no s'aporta concessió de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer).
  
En l'entrada principal es localitza un gual sanitari, a més l'explotació està tancada perimetralment.
  
L'explotació es localitza a uns 1,5 km del nucli de població.
  
Tramitació administrativa
  
Informació pública. Remissió de l'expedient
  
El projecte d'activitat, l'expedient municipal i l'estudi d'impacte ambiental es remet per part de l'Ajuntament d'Utiel en data 17 d'abril de 2002.
  
La informació pública s'ha realitzat en el BOP núm. 233 de l'1 d'octubre de 2001, com també als veïns confrontants a l'activitat, sense que s'hi hagen presentat al·legacions.
  
Sol·licitud d'informes sectorials i documentació complementària
  
Revisat l'expedient es considera necessari sol·licitar ampliació de la documentació presentada relativa a les cèdules de propietat de les parcel·les on es pretén aplicar el purí com a adob orgànic, de manera que quede justificada la propietat d'aquestes.
  
L'ampliació sol·licitada es remet en data 5 de desembre de 2003; en aquesta es justifica la disponibilitat de suficient superfície agrària on aplicar el purí com a adob orgànic.
  
Informes sectorials
  
L'expedient municipal recull la següent informació:
  
Informe favorable de l'arquitecte municipal
  
Informe favorable del cap local de Sanitat
  
Informe favorable del tècnic municipal
  
Autorització prèvia de la COPUT
  
Informació pública sense la presentació d'al·legacions
  
Informe favorable de l'alcaldia
  
Afeccions legals
  
El sòl on se situa l'explotació està classificat com a sòl no urbanitzable comú, segons normativa urbanística municipal.
  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desenvolupament de la Llei 11/94, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.
  
Consideracions ambientals
  
Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'han identificat els elements ambientals susceptibles de ser afectats pel projecte, entre els quals s'inclouen: aire, sòl, aigua, flora, fauna i paisatge.
  
L'explotació es localitza en una zona agrícola, dedicada a cultius de secà i en menor percentatge al regadiu.
  
En general, i a causa de la forta antropització de la zona, els valors ambientals que presenta són poc destacables: Els elements ambientals més rellevants de la zona, susceptibles de ser afectats pel projecte, són: el sòl, per la contaminació associada a l'abocament de purins o problemes de percolació per impermeabilització deficient; l'aigua, per contaminació per purins; i l'aire, per emissió d'olors associades a la fermentació de purins, etc.
  
Identificació i valoració d'impactes
  
S'ha realitzat una valoració qualitativa dels efectes que l'activitat genera sobre el medi, a partir de l'elaboració d'una matriu d'importància, en la qual queden reflectides les interaccions entre les accions derivades de l'actuació i les característiques específiques dels aspectes ambientals afectats. Els factors inherents a l'activitat susceptibles de produir algun tipus d'impacte es relacionen en l'estudi d'impacte ambiental, entre altres, els següents:
  
- Els residus generats en forma de purins, que s'acumulen en fosses i basses d'evaporació, que passen la fase sòlida d'aquestes últimes a camps de cultiu on s'utilitza com a esmena orgànica, poden provocar contaminació de sòls i aigua.
  
- Olors associades a la fermentació de purins que es produeix en l'activitat.
  
- Afecció al paisatge.
  
L'impacte produït sobre el paisatge, per introducció d'elements estranys en l'entorn, es considera lleu ja que l'explotació queda integrada harmònicament en el paisatge circumdant de la zona.
  
Per tant, els impactes més rellevants són els associats a l'emissió d'olors, com també els impactes associats a la contaminació de sòl i aigua per la inadequada gestió dels purins. Pel que fa a la contaminació de sòls i aigües generat per les basses d'evaporació de purins construïdes en terra ferma, i ja que no s'ha aportat un estudi hidrogeològic del terreny que confirme la falta d'afecció a l'aqüífer subjacent i al sòl per percolació, es considera necessària l'adopció de mesures correctores que modifiquen les característiques constructives de les basses, de manera que quede assegurada la impermeabilització, i per tant, la impossibilitat d'afecció al medi.
  
Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental
  
Les mesures correctores que es descriuen en l'estudi d'impacte ambiental inclouen les següents:
  
Col·locar a l'entrada de l'explotació un gual sanitari, per on obligatòriament ha de passar tot el trànsit rodat, tant a l'entrada com a l'eixida.
  
Dotació de paviment impermeable (formigó) per a evitar filtracions.
  
Instal·lació de basses de purins on s'han de fer arribar, per mitjà de canalització tancada, les dejeccions dels animals, com també les aigües de neteja. Aquestes basses han de ser totalment impermeables per a evitar filtracions al terreny.
  
Eliminació total de les dejeccions des de les basses d'emmagatzematge per mitjà d'extracció amb cisterna i utilització com a adob orgànic en les finques agrícoles de la zona.
  
Retirada per part d'empresa especialitzada dels animals que siguen baixa en l'explotació, per a la posterior anàlisi i destrucció d'aquests sota les més estrictes normes de control.
  
En el programa de vigilància ambiental i en relació a la gestió de les basses de purins, es proposen les següents actuacions:
  
- Disminuir en la mesura que es puga el volum d'aigua utilitzat en els processos de neteja.
  
- Després de la neteja del residu sòlid en cada bassa és convenient el condicionament i la compactació dels murs de contenció ja que la infiltració es produeix fonamentalment en el nivell superficial.
  
- Mantenir un control en les basses de manera que no es produïsquen desbordaments ni ruptures dels murs de contenció, i cuidar a més que el nivell màxim d'ompliment dispose d'un marge de seguretat adequat en previsió de precipitacions importants.
  
En relació a les mesures correctores recollides en l'estudi d'impacte ambiental, s'han de modificar o ampliar amb les recollides a continuació:
  
- S'han de construir basses d'evaporació de purins perfectament impermeabilitzades (formigó impermeabilitzat) i tancades, de manera que s'eviten les filtracions al terreny. A més ha de dimensionar-se de manera que tinga capacitat per a emmagatzemar la producció de purins d'almenys tres mesos, tot això segons l'article 5.Un.B.1 del Reial decret 324/2000, de 3 de març, pel qual s'estableixen normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I apartat 1.H.
  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, al sol efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació, la granja porcina situada al terme municipal de Casinos (València), promoguda per García Murgui, SL, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establerts a continuació:
  
S'han de construir basses d'evaporació de purins perfectament impermeabilitzades (formigó impermeabilitzat) i tancades, de manera que s'eviten les filtracions al terreny. A més ha de dimensionar-se de manera que tinga capacitat per a emmagatzemar la producció de purins d'almenys tres mesos, tot això segons l'article 5.Un. B.1 del Reial decret 324/2000, de 3 de març, pel qual s'estableixen normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines.
  
S'ha d'assegurar la correcta impermeabilització de les edificacions on s'alberguen els animals, com també de les fosses de purins.
  
S'ha d'utilitzar sistema protector que impedisca l'accés de vectors a les naus, com per exemple malla metàl·lica o semblant.
  
A l'entrada de l'explotació s'ha de col·locar un gual sanitari per a desinfecció del trànsit rodat que accedisca a aquesta.
  
S'ha de disposar de tanca perimetral en l'explotació.
  
A l'hora d'utilitzar el purí com a fertilitzant, s'ha de limitar la zona d'aplicació a camps de cultiu i pastures no naturals, i evitar les proximitats de corrents d'aigua, rius, rierols, barrancs, etc., com també fonts, conduccions subterrànies d'aigua i altres possibles focus de contaminació. No es pot superar la quantitat de 170 kg de N/ha i any. S'ha de llaurar i soterrar immediatament per a evitar les possibles pèrdues de nitrogen amoniacal.
  
S'ha de gestionar l'eliminació de cadàvers conforme al que estipula el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell de 3 d'octubre del 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà.
  
S'ha de comunicar a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.
  
Segon
  
Notificar a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord al que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 9 de gener de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 508/01-AIA
  
Promotor: Caolines Lapiedra SL
  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Domeño (València)
  
Objecte del projecte: Explotació de la concessió minera La Paz
  
Localització: Terme municipal de Domeño (València)
  
Descripció de l'activitat
  
En el nou projecte de l'activitat es defineix que la concessió minera La Paz, núm. 1.895, es troba a les partides Verche i Matraquera del terme municipal de Domeño, i ocupa els terrenys de la forest d'utilitat pública núm. 52 denominada La Sierra. La superfície de la demarcació minera és de 34 hectàrees, a més d'uns excessos que s'han sol·licitat a la Conselleria d'Indústria. L'accés a la concessió minera es realitza des de la carretera CV-35, en el PK 55,3, al marge dret en sentit Ademuz ix el camí pel qual s'accedeix al balneari denominat els Baños de Verche, el qual es bifurca en dos, el que discorre cap a l'oest de la demarcació i per l'altre cap a l'est pel qual s'accedeix a la part alta del tossal de la Balsa.
  
Les labors antigues portades a terme en la concessió minera, es troben al peu i al sud del coll de la Balsa. El disseny de l'explotació definit en el projecte és únicament teòric segons els criteris disposats en la normativa tècnica ITC SM 07.01.03, per a explotacions a cel obert. Es menciona únicament alçada de bancs i amplària de bermes, com també la curvatura i pendent de les pistes d'accés per a complir amb l'esmentada normativa i la corresponent a salut i riscos laborals.
  
L'àrea que ha d'afectar l'explotació és de 10,75 ha, que comprén terrenys de la forest d'utilitat pública núm. 52, La Sierra, com també les parcel·les de propietat particular.
  
Alternatives
  
Estudi d'alternatives
  
Es plantegen 4 alternatives, no obstant això totes les alternatives parteixen de l'explotació d'una única zona i simplement es planteja l'explotació d'aquella mateixa zona en majors superfícies, per la qual cosa els impactes són cada vegada majors, però no es tracta d'un vertader estudi d'alternatives, perquè a més l'opció inicial de menor superfície, i per tant de menor impacte es diu que no és acceptable perquè l'aprofitament dels recursos seria mínim, la qual cosa no és un criteri ambiental.
  
Tramitació administrativa
  
Entrada i informació pública
  
En data de 29 de novembre de 2001 es va tramitar un escrit de l'Ajuntament de Domeño per mitjà del qual es donava entrada a la documentació corresponent al projecte d'explotació i a l'estudi d'impacte ambiental i el pla de restauració per a reprendre l'explotació de la concessió minera La Paz localitzada en el terme municipal de Domeño; al qual se li va obrir expedient en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, de la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi de la Conselleria de Medi Ambient, amb referència 508/01-AIA.
  
Després de diverses consultes es van rebre informes sectorials, després dels quals, en data de 6 de juny de 2002 es va procedir a la sol·licitud d'una ampliació de la documentació amb l'objecte d'atendre a les deficiències i problemes derivats de l'explotació proposada en la documentació original.
  
En data de 10 d'abril de 2003 es va aportar la nova documentació després de sol·licitud de prorroga del termini establert per a presentar-la per part del promotor, la qual consisteix en:
  
- Pla d'explotació.
  
- Estudi d'impacte ambiental i pla de restauració
  
Afeccions legals
  
Referència a les afeccions legals que puguen afectar el projecte:
  
Segons s'ha informat des dels Serveis Territorials de Territori i Habitatge, i com s'apunta tant en el projecte com en l'estudi d'impacte ambiental, es pretén l'explotació d'una forest pública, per la qual cosa està catalogada com a sòl no urbanitzable de protecció forestal.
  
Consideracions ambientals
  
Des del punt de vista ambiental s'ha de considerar que l'esmentada forest constitueix un turó d'elevat interés paisatgístic, independentment dels impactes paisatgístics visuals des de la carretera CV-35 i des de l'accés al balneari Baños de Verche. L'esmentada zona constitueix una àrea de regeneració hidrològica i forestal de la conca vessant de l'embassament de Loriguilla, en la qual es troba l'esmentada zona a més de la inversió per a reforestar la zona afectada per l'incendi de 1994.
  
D'altra banda, és convenient ressaltar ací que no queda gens clar com es parla de l'ocupació de forest pública tant en el projecte com en l'estudi d'impacte ambiental, quan l'explotació que es presenta en els esmentats documents no afecta l'esmentada forest. Per la qual cosa es torna a confondre en l'esmentat estudi la concessió minera amb l'explotació, que va ser un dels motius posats de manifest en l'ampliació de la documentació que va motivar la realització d'un nou projecte per part del promotor.
  
Finalment convé destacar que resulta del tot inviable, des del punt de vista ambiental, permetre la continuïtat o ampliació d'una explotació existent dins d'una mateixa concessió minera, en la qual els terrenys afectats no s'incloguen ni s'integren en la restauració proposada, i queden totalment fora de qualsevol actuació.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta. L'esmentada activitat es troba inclosa en l'annex I, apartat 3 C1, extracció de minerals no metàl·lics ni energètics, materials de construcció, del Decret 162/1990 pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/1990, d'Impacte Smbiental, per la qual cosa està sotmesa al tràmit de declaració d'impacte ambiental.
  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 17, de l'Ordre de 9 de setembre de 2003, pel qual es desenvolupa el Decret 119/2003, d'11 de juliol de 2003, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació de plans, programes i projectes.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Declarar no acceptable, al sol efecte ambiental, el projecte de la proposta d'explotació de la pedrera La Paz núm. 1.895, localitzada al terme municipal de Domeño (València) i promoguda per Caolines Lapiedra SL.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per ser un tràmit en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord al que disposa l'article 31.5 del Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 14 de gener de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 23/03'AIA
  
Títol: Carretera CV-160. Tram Sant Joan de Moró-Vilafamés
  
Promotor: Direcció General d'Obres Públiques de la Conselleria d'Infrastructures i Transports
  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Infrastructures i Transports
  
Objecte: Millora de les comunicacions de la comarca de la Plana Alta
  
Localització: Sant Joan de Moró, Vilafamés (Castelló)
  
Descripció del projecte
  
Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista
  
La traça projectada discorre pels termes municipals de Sant Joan de Moró i Vilafamés. Ho fa sobre el traçat ja existent, excepte en el tram més accidentat. La calçada actual queda per a accés a propietats confrontants. La longitud del tronc de l'actuació és de 6668,878 metres.
  
La secció tipus de la infrastructura projectada és 7/10, amb bermes de 0,50 m, mitjana de 2 m i carril bici segregat de la calçada principal, el qual presenta un ample de 3 m. D'altra banda, el pendent longitudinal està limitat al 5%.
  
S'han projectat dues glorietes les quals solucionen sengles interseccions del traçat amb camins existents, com també quatre passos superiors i un d'inferior.
  
Cal assenyalar que la carretera té un trànsit prou important de vehicles pesants, a raó de les pedreres que la flanquegen fins a, aproximadament, el PK 3+000.
  
Alternatives
  
Pel que fa a les alternatives plantejades, s'han estudiat tres opcions les quals s'han definit en funció de criteris tècnics, perquè, segons s'assenyala en l'estudi, els factors ambientals no comporten un criteri diferenciador en aquest cas. Això s'ha justificat en què l'orografia i condicionants de pas, com abassegaments de pedreres i abocadors, han limitat enormement els traçats proposats a un corredor molt definit.
  
La primera d'aquestes és la més restrictiva pel que fa a paràmetres geomètrics però, al mateix temps, és la que menys moviment de terres implica. La segona, més folgada en comparació amb les anteriors, es veu obligada a discórrer sobre una zona de farciments, i presenta una alineació corba de gran radi ja en l'últim tram; aquestes són les característiques més destacables d'ella, a l'efecte de la present declaració. La tercera és una variació de la segona amb la qual es tracta de reduir els inconvenients que se'n deriven de les alineacions corbes de gran desenvolupament, a costa d'introduir-ne altres amb menors radis.
  
Finalment és l'alternativa tres l'elegida perquè, rebutjada la primera per la pèrdua de qualitat de traçat que comporta respecte a la resta, la tercera presenta diversos avantatges sobre la segona, tot i que la definició d'aquestes s'ha realitzat, principalment i d'acord amb el que especifica l'estudi d'alternatives del projecte bàsic, des d'un punt de vista funcional.
  
Tramitació administrativa
  
Informació pública
  
En data 31 de gener de 2003 es va rebre, procedent de la Conselleria d'Infrastructures i Transports, el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental corresponents al projecte carretera CV-160, tram Sant Joan de Moró-Vilafamés.
  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del projecte carretera CV-160, tram Sant Joan de Moró-Vilafamés, ha sigut sotmés a informació pública per mitjà de sengles anuncis publicats en el BOE de data 25 de febrer de 2003, i en el DOGV de data 20 de febrer de 2003, i s'han presentat sis al·legacions de les quals quatre tenen contingut ambiental.
  
Resum d'al·legacions
  
D'entre les al·legacions abans indicades es fa una síntesi de les més significatives, en funció dels aspectes ambientals a què fan menció, i només sobre els esmentats aspectes ambientals.
  
Al·legació del grup municipal del PSPV-PSOE de Vilafamés
  
D'aquesta, els punts que es refereixen a aspectes ambientals són els següents:
  
Incorporar en l'interior de la rotonda d'accés a Costur elements existents en la zona, com el llavador, l'abeurador, la sénia i la bassa, amb finalitat educativa i cultural.
  
Es proposa descartar l'alternativa 3 del tram 2 perquè crea un nou traçat d'1 km i s'afecten casetes i finques, camins i barrancs, i és la més cara de les plantejades.
  
En qualsevol cas, se sol·licita que es respecten al màxim les conques de barrancs i xicotets rierols, i que es produïsca el mínim impacte visual i ambiental.
  
A l'anterior, la resposta donada per la Conselleria d'Infrastructures i Transports se sintetitza en els punts que segueixen:
  
El disseny de l'interior de les rotondes s'ha de portar a terme per tècnics competents en el projecte de construcció.
  
El tram de nou traçat a què s'al·ludeix aconsegueix els paràmetres geomètrics de disseny per a garantir el nivell de prestacions exigit a la nova carretera.
  
El projecte de construcció ha d'incloure un estudi de conques, com també el pertinent dimensionament de les obres de pas necessàries, al mateix temps que totes les mesures que tendeixen a minimitzar l'impacte es consideren oportunes.
  
Al·legacions de Justo Blasco Gozalbo, Juana Palau Linares i Miguel Palau Linares.
  
En aquesta se sol·licitava que no es considerara l'alternativa 3 del tram 2 (rotonda de Costur-rotonda de Vilafamés) ja que, com és un traçat nou, es provoquen fragmentacions en les finques. Si s'executa l'alternativa 1, això no es produeix i el cost és inferior.
  
La resposta donada per la Conselleria d'Infrastructures i Transports es refereix, com en el cas anterior, que el tram de nou traçat a què s'al·ludeix aconsegueix els paràmetres geomètrics de disseny per a garantir el nivell de prestacions exigit a la nova carretera.
  
Peticions d'informes sectorials i documentació complementària
  
En data 26 de maig de 2003 es va efectuar consulta a la Direcció Territorial de Castelló.
  
D'altra banda, en data 30 de maig de 2003 es va sol·licitar una ampliació de l'estudi d'impacte ambiental encaminada, després de l'anàlisi d'aquest, a aclarir alguns dubtes sorgits al voltant de l'afecció a la hidrogeologia local, com també a demandar la realització d'un estudi acústic ajustat a les circumstàncies en què es desenvolupa l'actuació.
  
En data 30 de setembre de 2003 es va rebre l'ampliació referida en l'anterior paràgraf.
  
Informes sectorials i documentació complementària
  
En data 6 de juny de 2003 es rep escrit de la Direcció Territorial de Castelló a la consulta que es va realitzar. Per mitjà d'aquest escrit es notifica que no és possible emetre informe del projecte en qüestió per raons conjunturals que ho impossibiliten.
  
En data 30 de setembre de 2003 es va rebre l'ampliació a l'estudi d'impacte sol·licitada, la qual va respondre encertadament als requeriments que anteriorment se sol·licitaren. Aquests aspectes són objecte, entre altres, de posterior anàlisi en la present declaració d'impacte ambiental.
  
Afeccions legals
  
D'acord amb el contingut de l'estudi d'impacte ambiental i altres consultes, cal assenyalar que existeix, per part de les obres projectades, afecció a les següents servituds legals:
  
D'acord a la Llei d'aigües 29/1985, modificada per la Llei 46/99, s'afecta domini públic hidràulic.
  
 Per raó de la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders, hi ha afecció a diversos camins ramaders, els quals, d'acord amb la identificació realitzada per l'estudi d'impacte ambiental, s'enumeren en posterior apartat de la present declaració.
  
Pel que fa a la classificació i qualificació del sòl, l'estudi assenyala que s'afectarà, en major mesura, sòl no urbanitzable, si bé al principi del traçat previst, i en terme de Sant Joan de Moró, s'afectarà sòl urbanitzable d'ús residencial.
  
S'adverteix que existirà una afecció localitzada a sòl no urbanitzable amb protecció de zona verda encara que, això no obstant, s'assenyala que la zona on això ocorre sofrirà una variació en la qualificació d'aquesta, i passarà a ser sòl no urbanitzable subjecte a pla especial, la qual cosa es diu per raó del que recull el PGOU de Vilafamés aprovat per l'Ajuntament en data 31 de maig de 2001.
  
Actualment, el PGOU a què es fa referència ha variat, pel procés d'avaluació d'impacte ambiental a què ha sigut sotmés, el qual va ser finalment resolt per mitjà de declaració d'impacte ambiental de data 7 de maig de 2003. Així, el traçat de la carretera en qüestió, i en el tram pel qual discorre sobre terrenys del municipi de Vilafamés està subjecte a la classificació de sòl no urbanitzable comú. Ara bé, cap ressenyar que aquesta franja on s'inscriu el traçat està absorbida en una àmplia superfície classificada com a sòl no urbanitzable de protecció paisatgística.
  
Consideracions ambientals
  
Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació
  
 Geologia
  
El terreny pel qual discorre la nova carretera alterna trams de forts pendents amb altres relativament plans.
  
Pel que fa a la naturalesa dels materials travessats, destaca un substrat compost per materials paleozoics en la major part d'aquests, constituïts per pissarres argiloses i grauvaques, i cretacis constituïts per calcàries i margues. En el tram inicial d'aquesta, predominen no obstant, materials terciaris constituïts per argiles i arenoses. Els nivells més superficials estan formats per dipòsits col·luvials i al·luvials.
  
L'estudi ha assenyalat, així mateix, que s'han observat indicis de processos kàrstics en la zona corresponent a les calcàries margoses.
  
Respecte als sòls presents en els terrenys que ocuparà la traça, l'estudi, sense arribar a realitzar una classificació taxonòmica d'aquests, sí que ha distingit, principalment, els sòls cultivats dels naturals. Així, es recomana l'ús agrari dels sòls del tram mitjà i final del traçat, mentre que en el primer d'aquests s'indica l'existència d'una àrea que podria ser objecte de protecció i repoblació forestal.
  
 Règim hidrològic
  
El projecte ha definit un total de quinze conques afectades per la traça de la nova carretera. D'entre elles, les més rellevants són les dels barrancs del Belengueret, Rovira, Toni Salse, Moró i Parra.
  
La via es localitza sobre el sistema aqüífer núm. 55, mesozoic calcari del Maestrat i plioquaternari de Vinaròs, subsistema Javalambre, d'acord amb l'ITGE. Es caracteritza per estar constituït per l'acumulació d'aqüífers calcaris; els trams més permeables estan independitzats per nivells d'arenoses i margocalcàries.
  
L'estudi d'impacte adverteix que, en diversos desmunts existents en la traça de l'actual carretera, s'ha constatat la presència de brolladors en els fronts d'aquests. No obstant això, l'ampliació de l'estudi sol·licitada especifica que això és producte de l'existència de fluixos subsuperficials la qual cosa no té implicacions ambientals majors en el cas present.
  
L'estudi ha diferenciat diversos trams del traçat en funció de la vulnerabilitat dels terrenys travessats:
  
- Al terme de Sant Joan de Moró, la vulnerabilitat dels aqüífers és mitjana o variable.
  
- Un xicotet tram central del traçat presenta vulnerabilitat per fissuració i karstificació.
  
- En la resta del traçat la vulnerabilitat és baixa o nul·la.
  
Vegetació
  
La vegetació natural de la zona, en l'etapa madura d'aquesta, es basa en les espècies Pistacia lentiscus, Quercus coccifera i Pinus halepensis (Pinus pinaster en les zones on el terreny és silici).
  
L'estudi destaca, com a comunitats presents en l'actualitat, diverses comunitats vegetals diferents, com són cultius, vegetació de ribera i vegetació forestal i matolls.
  
En la primera predominen l'olivera (Olea europaea) i l'ametller (Amygdalus communis), i queden en un segon plànol la garrofera (Ceratonia siliqua) i, molt en menor mesura, el cultiu de cítrics.
  
En els barrancs presents en la zona, les espècies més sobreixents són el xop (Populus nigra), àlber (Populus tremolosa), àlber blanc (Populus alba), salze blanc (Salix alba) i om (Ulmus minor).
  
Entre la vegetació forestal destaquen el pi blanc (Pinus halepensis), i el pinastre (Pinus pinaster); hi ha exemplars aïllats de carrasca (Quercus rotundifolia) i, encara que de port arbustiu, de coscoll (Quercus coccifera).
  
Fauna
  
L'estudi ha especificat les espècies més característiques d'entre les existents en els distints biòtops identificats, sense que se n'haja de ressenyar cap especialment. Així, en els ambients de riberes de barrancs hi ha granota comuna (Granota ridibunda), gripau comú (Bufo bufo) i serp d'aigua (Natrix maura) com les més destacables.
  
En la zona forestal i de matoll sobreïxen, d'acord amb l'estudi, diverses espècies d'aus, la majoria de les quals són compatibles amb diversos biòtops. Respecte als mamífers, només cap mencionar la presència de la guineu (Vulpes vulpes).
  
Paisatge
  
S'assenyala en l'estudi que el primer tram del traçat de la carretera correspon a un terreny amb pendents positives, fons de vall molt tancats i sinuosos que donen al paisatge un aspecte més escarpat. En el segon tram es discorre per terrenys amb pendents suaus i fons de vall amplis que originen un paisatge relativament pla.
  
Camins ramaders
  
L'estudi ha especificat l'existència de diversos camins ramaders en l'àmbit de l'actuació. Les característiques més rellevants d'aquests s'assenyalen a continuació:
  
Denominació Amplària legal (m)
  
Sendera del Piné 20
  
Sendera de Talallola al coll d'Hullastre 20
  
Sendera de Chaparrets 20
  
Sendera de Mas de Barsella al Mas de Pons 20
  
Sendera de la Casella 20
  
Sendera de Romualdo 20
  
Sendera del Mas de Pons 20
  
Assagador del Palmerar i Bobalar 37,5
  
Patrimoni cultural
  
La carretera actual es presenta jalonada per elements de valor patrimonial denominats sants de pedra, els quals adquireixen un major valor mentre formen part de la tradicions pròpies de la zona (romeries).
  
Ha d'assenyalar-se que amb data 6 de novembre de 2003, la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport va emetre informe favorable del projecte.
  
- Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants
  
En aquest epígraf es pretenen recalcar els efectes generats per l'actuació que, dels estudiats en l'estudi d'impacte ambiental, presenten major rellevància.
  
Atesa l'atenuació d'impactes que se segueix de l'elecció de la tercera alternativa plantejada, es vol, primerament, realitzar una sèrie de consideracions al voltant d'aquesta per tal de destacar-ne alguns dels avantatges ambientals, malgrat el major moviment de terres, perquè aquest representa un 17% més sobre el generat per la primera opció.
  
D'una banda, evitar discórrer sobre els farciments existents, en un dels primers trams de la traça, es considera positiu com a mesura preventiva. El contrari, és a dir, que en el mencionat tram es discorreguera sobre els esmentats terrenys, implicaria la necessitat d'una millora geotècnica del terreny que s'entén, implicaria un major consum de recursos materials atés que, amb gran probabilitat per ser el més usual (enfront de compactacions dinàmiques, columnes de graves, etc.), caldria substituir les capes més superficials d'aquests per altres materials a fi d'aconseguir un nucli de terraplé competent. De manera que aprofitar la capacitat portant d'altres terrenys minimitza el consum.
  
D'altra banda, la no-afecció al traçat actual, a partir de la glorieta de Costur, esdevé que l'esmentat tram de traçat queda com a via de servei, la qual cosa comporta que s'evita una nova ocupació de sòl per a la localització d'aquesta, com també que no es generen els residus vinguts de la demolició dels trams de traçat actual que, d'una altra forma i com també ocorre en les restants alternatives, resultarien afectats.
  
El tractament donat als impactes característics de la fase de construcció ha sigut extens i complet, en general; destaquen els derivats del moviment de terres sobre la hidrologia superficial de la zona i sobre l'atmosfera, aquests dos valorats com a severs, i és moderat el procedent de les explanacions executades per a la ubicació del parc de maquinària.
  
La major afecció a la geomorfologia es presentarà en el tram del traçat que discorre entre els PK 0+000 i 4+460 perquè hi ha pendents molt escarpats juntament amb valls molt sinuoses, la qual cosa implica l'execució d'importants terraplens i desmunts. L'impacte es valora com a moderat.
  
En línia amb l'anterior, s'afavoriran els processos erosius dels talussos practicats. Això es deriva tant de la naturalesa dels terrenys travessats com dels pendents i altures d'aquests. Així, s'ha assenyalat especialment el risc de caiguda de blocs generat en el tram calcari comprés entre els PK 1+350 i 2+080, on tindrà lloc un desmunt significatiu. Aquest impacte s'ha valorat com a sever.
  
L'estudi valora com a severa la pèrdua de la capacitat agrològica dels sòls afectats per l'actuació.
  
L'impacte sobre els camins ramaders presents en la zona, en tant aquests es veuen interceptats pel traçat projectat, és valorat com a moderat.
  
- Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental
  
L'estudi d'impacte ambiental ha previst les mesures correctores d'aplicació habitual en obres lineals, com és el cas. Aquestes s'encaminen a minimitzar els impactes derivats de les accions que són inherents a la construcció d'aquest tipus d'infrastructures viàries. S'ha procedit igualment amb els impactes característics de la fase d'explotació.
  
Així que a continuació només es fa referència a aquelles mesures correctores derivades de la particularitat del projecte ara avaluat, i també se n'entren a comentar només les més significatives.
  
 S'hauran de disposar cunetes de capdamunt de talús als talussos de desmunt amb alçades majors a cinc metres, i se subjectaran per mitjà de malles, aquells que es practiquen sobre formacions sensibles a despreniments.
  
En els casos en què siga necessària la realització de voladures, es tindrà en compte l'època de l'any, amb l'objecte d'evitar la coincidència amb els períodes de cria i de zel.
  
L'impacte acústic que es generarà sobre diversos habitatges disseminats es pal·liarà amb la disposició de cavallons de terra disposats en les coronacions dels desmunts que es practicaran.
  
S'executaran bermes d'amplària 1 metre i en contrapendent, en tots aquells talussos l'alçada dels quals supere els sis metres. Els talussos sobre calcàries seran 1H:3V. S'estendran mantes orgàniques i es projectarà hidrosembra en els desmunts que es practiquen en arenoses, argiles i col·luvió, amb talús 1H:1V, de tres o més metres. Es procedirà d'aquesta mateixa forma en els terraplens que superen els tres metres d'alçada. Es realitzaran plantacions en rotondes, marges de barrancs, cultius, zones naturals, jardineres a peu de talús i bermes. Tot l'anterior apareix recollit en un pla de revegetació inclòs en l'estudi d'impacte.
  
És necessari, no obstant això, referir-se a la mesura correctora encaminada a minimitzar l'impacte acústic. Si bé aquesta es considera correcta i, fins i tot, preferible a l'execució d'altres possibles, perquè, malgrat la pèrdua d'eficiència que comporten els talussos estesos d'aquests, la integració ambiental és molt major, cal destacar la necessitat física d'espai que aquesta requereix per a fer-ne viable la execució. És a dir, la franja de terreny confrontant a la carretera necessita unes dimensions mínimes per a assegurar l'execució dels terraplens.
  
En línia amb el que explica l'anterior paràgraf, i a la vista dels plànols on es reflecteix la situació dels cavallons de terra previstos, ha d'assenyalar-se que no sembla que hi haja espai suficient per a la localització dels esmentats cavallons en part dels emplaçaments en què han d'executar-se. Així, en el terraplé que s'ha de disposar en l'entorn del PK 4+100, l'ample de banda disponible sembla que no supera els quatre o cinc metres (d'acord, es reitera, amb els plànols remesos).
  
Si es considera una alçada mínima de dos metres (perquè menys no sembla que siga eficaç, atesa la zona d'ombra que s'ha d'aconseguir per la difracció de les ones de so) i talussos de 3H:2V, usuals en aquest tipus d'elements i en funció dels materials que constitueixen el nucli del terraplé, els requeriments d'espai són, sens dubte, majors. No obstant això es podria retrocedir la caiguda de terres per mitjà de l'execució d'un xicotet mur de maçoneria de pedra calcària, o equivalent a l'efecte estètic, en el parament del dic que dóna a la carretera.
  
L'anterior es posa de manifest, encara més, en el dic que s'ha de disposa entre els PK 5+700 i 6+000. En aquest cas s'observa com un parell d'edificacions quedaran molt pròximes a la coronació del desmunt que generarà la carretera en aquest tram (desmunts aquests que, per altres, comportaran una sensible reducció dels nivells sonors a què quedaran subjectes els habitatges). La impossibilitat evident d'execució dels cavallons en l'entorn immediat als habitatges comporta l'elecció d'altres tipologies de pantalles acústiques.
  
Per a aquests casos, i només al voltant de les edificacions, es proposa la realització d'una pantalla tipus jardinera (sempre que l'eficàcia d'aquesta siga suficient, la qual cosa podrà ocórrer si es considera l'efecte favorable vingut del fet que la carretera discórrega en trinxera en aquest tram). En un altre cas, el material emprat per a l'execució de les pantalles ha de presentar una gran capacitat d'integració en el medi rural i forestal en el qual es localitzen (fusta, maçoneria en sec, etc.), al mateix temps que ser eficaç des del punt de vista acústic (absorció/reflexió).
  
En general, els cavallons de terra que es disposen han de tenir una capa de terra vegetal que afavorisca la revegetació i integració d'aquests.
  
Pel que fa al programa de vigilància ambiental, aquest ha assenyalat els diversos impactes ambientals que s'han de vigilar, a través del control de l'execució de les mesures correctores disposades, i assenyalar els indicadors que s'han d'emprar per a portar a terme el control i establir les posteriors actuacions que s'han de realitzar.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 8-a de la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'Impacte Ambiental.
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, al sol efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació, el projecte de condicionament i millora de la carretera CV-160, tram Sant Joan de Moró-Vilafamés, promogut per la Direcció General d'Obres Públiques de la Conselleria d'Infrastructures i Transports, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establerts en l'apartat segon.
  
Segon
  
Com a condicions addicionals a complir s'estableixen les següents:
  
- Els diversos documents del projecte de construcció (memòria, plànols, plec de prescripcions tècniques i pressupost) han d'incorporar tots els aspectes concernents a les mesures protectores i correctores incloses en l'estudi d'impacte ambiental, per la qual cosa han de considerar-se unitats d'obra com les cunetes de capdamunt de talús en coronació de talussos de desmunt, com també els derivats dels presents condicionants, tot això amb el grau de detall necessari per a la contractació i execució d'aquestes conjunta amb la resta de les obres.
  
- Els murets maçoneria que s'afecten a conseqüència de les obres han de ser reposats de forma que es conserven les característiques originals, la qual cosa pot aconseguir-se o bé amb l'execució de nous murs de maçoneria, o bé amb la disposició aplacada de maçoneria en els paraments vistos dels possibles murs de formigó armat que s'hagueren d'executar.
  
- En tots aquells casos en què el traçat del carril bici afecte exemplars arboris de determinada entitat, la qual cosa ha de quedar subjecta a la consideració de la direcció ambiental de l'obra, l'esmentat traçat haurà de ser variat prou de forma que l'entorn dels citats exemplars quede en les condicions originals d'aquest.
  
- Els materials de farciment i els de rebliment que foren necessaris per a l'execució del projecte, s'han d'obtenir de préstecs o pedreres existents i legalment autoritzades. En cas de noves obertures s'han de sotmetre aquestes, amb caràcter previ a la corresponent utilització, al procediment de declaració d'impacte ambiental.
  
De la mateixa manera, el lloc que s'elegisca com a abocador o runam, en el cas que no es tracte d'un abocador de residus degudament identificat i legalitzat, s'ha de sotmetre, abans de la utilització d'aquest, al procediment d'estimació d'impacte ambiental.
  
- D'acord amb l'estudi d'impacte ambiental, i en l'apartat de mesures correctores d'aquest, s'ha de recuperar la capa superior del sòl vegetal que puga estar afectada per l'obra per a la posterior reutilització en els processos de restauració. Els sòls fèrtils així obtinguts s'han de recollir en munts, l'altura dels quals no superarà 1,5 metres, de forma que es garantisca el manteniment de les propietats naturals.
  
No obstant això, a aquests volums de terra vegetal han d'afegir-se les restes de matèria vegetal vingudes de les labors de desbrossament, prèvia trituració de les esmentades restes. Així, i després d'això, és necessari realitzar una analítica que assegure que la matèria orgànica dels sòls arreplegats es troba en suficient contingut i, en cas contrari, s'han de realitzar les mesures pertinents.
  
L'estudi ha previst que les labors de manteniment de la maquinària d'obra es realitzen en tallers autoritzats, com també que, en qualsevol altre cas, aquestes es porten a terme en una àrea no preparada a l'efecte, la qual ha de disposar d'una solera impermeable acabada amb pendents que dirigisquen possibles abocaments a cunetes o canalitzacions proveïdes d'arquetes separadores de greixos i arquetes cegues prou dimensionades. Així mateix, s'ha indicat que les instal·lacions auxiliars, entre les quals s'inclou el referit parc de maquinària, no s'han de localitzar en les proximitats dels llits presents.
  
A tot l'anterior ha d'afegir-se, en el cas present, que les àrees d'activitats auxiliars, com les destinades al parc de maquinària, a plantes de tractament d'àrids, mescles o formigons, etc., poden disposar-se en al voltant de la traça, únicament, sobre zones que presenten una vulnerabilitat dels recursos hidrogeològics baixa o nul·la, d'acord amb la caracterització que d'aquestes ha realitzat l'estudi d'impacte ambiental.
  
- El programa de vigilància ambiental, durant la fase d'explotació, ha d'incorporar campanyes de mesuraments acústics amb l'objecte d'incrementar les mesures correctores en el cas que, en el futur, se sobrepassen els objectius de qualitat assenyalats en la legislació valenciana a l'efecte. Això ha de quedar recollit en el pressupost del projecte de construcció.
  
En funció dels resultats obtinguts, ha d'atendre's a allò que s'ha especificat, en aquest sentit, en l'apartat consideracions ambientals de la present declaració.
  
- Atesa l'afecció existent a camins ramaders, ha d'iniciar-se, prèviament al començament de les obres, la tramitació del corresponent expedient de modificació i reposició de pas davant de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de Castelló, i obtenir l'autorització corresponent d'acord amb la Llei 3/95, de 23 de març, de Camins Ramaders.
  
- Si durant l'execució de les obres es troba presència de restes arqueològiques, el fet s'ha de posar en coneixement de la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, de forma immediata, i adoptar les mesures pertinents en ordre a la seua protecció i conservació, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià.
  
Tercer
  
Notificar a les parts interessades que, contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del dret i interessos d'aquestes estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 15 de gener de 2005.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Dades de l'expedient
  
Expedient: 048/0836-MDX
  
Títol: Pla parcial de millora modificatiu de l'ordenació estructural sector 3 Industrial - Magatzems
  
Promotor: Ajuntament de Palma de Gandia
  
Autoritat substantiva: Ajuntament i Conselleria de Territori i Habitatge
  
Localització: Limita al nord amb el sector 2, a l'est amb el terme municipal de Beniarjó, al sud-oest amb la reserva o protecció de la desviació de la CV-60 a Oliva i al sud amb el riu Vernissa
  
Descripció del projecte
  
Objecte del projecte
  
L'ampliació de la superfície de sòl industrial existent, denominat sector 2, que en l'actualitat es troba urbanitzat i en procés d'edificació.
  
Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
La superfície del sector té 62.776 m² i es localitza en una àrea intersticial o residual.
  
Una xicoteta franja de la superfície inicialment proposada es troba qualificada pel vigent instrument de planejament com a sòl no urbanitzable d'especial protecció de llits, la resta queda qualificat com a sòl no urbanitzable comú.
  
Es tracta d'un terreny pràcticament pla, dedicat totalment al cultiu de cítrics.
  
Els sòls afectats per la reserva viària posseeixen també les mateixes característiques.
  
Alternatives
  
No hi ha estudi d'alternatives, així entés. No obstant això, es considera adequada l'ampliació del polígon industrial actual en terrenys on no destaquen especials valors ambientals; d'aquesta manera es preserven altres àrees amb major significació.
  
Tramitació administrativa
  
Informació pública
  
En data 24 de febrer de 2003 el Servei Territorial d'Urbanisme i Ordenació Territorial va remetre projecte tècnic, inclòs l'estudi d'impacte ambiental, relatiu al pla parcial de millora modificatiu de l'ordenació estructural sector 3 Industrial'Magatzems del terme municipal de Palma de Gandia, i es va incoar el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.
  
El mencionat estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, al costat de la resta de la documentació tècnica, segons l'anunci publicat en el DOGV núm. 4325, de 30 d'agost de 2002.
  
Durant el període d'informació pública es va presentar una única al·legació, segons consta en el certificat emés per la secretària de l'Ajuntament de Palma de Gandia, en el qual s'incloïa l'aprovació provisional, l'informe del tràmit d'informació al públic realitzat i un resum de l'al·legació presentada, que no feia referència a temes ambientals.
  
Peticions d'informació o documentació complementària
  
En data 10 de març de 2003 es va sol·licitar ampliació de la documentació remesa inicialment per entendre que no s'havia justificat adequadament l'existència de recursos hídrics per a proveïr amb garanties el sector com també la capacitat de les infrastructures de depuració d'aigües residuals que donaran servei al nou polígon industrial. Al mateix temps, es qüestionava la inclusió en l'àmbit del sector de la franja de sòl no urbanitzable d'especial protecció de llits que va considerar el planejament vigent.
  
En els dies 17 i 20 de novembre de 2003 l'Ajuntament de Palma de Gandia va remetre sengles escrits on s'aclarien els aspectes anteriorment comentats.
  
Afeccions legals
  
El sector proposat limita al sud-est amb el llit del riu Vernissa, i es troba protegit al pas d'aquest per la zona d'estudi segons la qualificació existent en el vigent instrument de planejament.
  
La primitiva intenció d'incloure en l'àmbit del sector el sòl no urbanitzable d'especial protecció s'ha rebutjat i en la proposta definitiva es manté la franja de sòl protegit, si bé l'esmentada superfície, estimada en 4.419 m² s'ha de llevar de la superfície computable del sector per tal de no generar ni aprofitament ni edificabilitat.
  
D'altra banda, aquest llit presenta un risc d'inundabilitat 6 segons es reconeix en el pla d'acció territorial sobre el risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), la qual cosa en un principi es tradueix en la impossibilitat de classificar com a urbanitzable la superfície afectada. En la documentació presentada no es fa referència a aquest document, de manera que es fa necessària l'observació i consideració amb caràcter previ a l'aprovació definitiva d'aquest. En relació amb els usos proposats en les zones inundables cal comentar que la majoria de la superfície es considera zona verda, i queda en menor grau l'ús d'aparcament en superfície. Com a ús puntual apareix la figura d'un ecoparc.
  
No s'ha acreditat degudament la suposada inexistència de valors patrimonials en l'àmbit d'estudi, i s'incompleix l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià.
  
Consideracions ambientals
  
Es tracta de l'ampliació d'un polígon industrial ja existent, allunyat dels principals nuclis de població i les condicions de accessibilitat del qual s'estan millorant en l'actualitat amb les obres de la CV-60. Cal considerar a més la reduïda superfície d'aquest i la utilització mixta d'usos industrial i magatzem que fa preveure que els impactes que es puguen derivar de la instal·lació d'aquest tipus d'activitats no siguen importants, tot això sense perjudici que aquestes se sotmeten als tràmits necessaris amb caràcter previ a la posada en marxa.
  
La zona es caracteritza per la presència massiva de cultius de cítrics; es pot trobar de manera aïllada algun cultiu d'horta com també vegetació amb determinat caràcter natural en les riberes del riu Vernissa. En qualsevol cas, els valors botànics i florístics no són rellevants.
  
La fauna pròpia d'aquest tipus d'ambients tampoc presenta valors destacables i sol estar molt adaptada a la presència i activitat humana. La preexistència d'activitats industrials com també de vies rodades de comunicació limita la qualitat i importància d'espècies, i es pot reconéixer la zona d'estudi com a una àrea residual d'escassa importància.
  
Les principals afeccions ambientals del projecte, a part del risc d'inundabilitat ja comentat, radicaran en el consum de recursos i en la generació d'aigües residuals i residus sòlids.
  
S'ha aportat un certificat de l'empresa subministradora d'aigua potable al municipi de Palma de Gandia on es reconeix l'existència del recurs, per la qual cosa el projecte resulta assumible en aquest sentit.
  
Respecte a la depuració d'aigües residuals, sanejament d'aigües indica la incapacitat de l'actual infrastructura per a donar servei als usos previstos, i apunta una sèrie de condicions i solucions que fan possible, de complir-se, l'execució del sector previst, ja que s'informa favorablement a aquest respecte. La xarxa, segons la documentació presentada, serà separativa.
  
En relació amb els residus sòlids inerts, en la documentació presentada no s'informa adequadament de la gestió prevista.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.G del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.
  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
S'estima acceptable, al sol efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació, el projecte sobre el Pla parcial de millora modificatiu de l'ordenació estructural sector 3 Industrial - Magatzems del municipi de Palma de Gandía (València), promogut pel mateix Ajuntament, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establerts a continuació.
  
Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:
  
La superfície de sòl no urbanitzable d'especial protecció de llits, estimada en 4.419 m², no ha de considerar-se inclosa en la computable del sector, i no ha de generar, per tant, ni edificabilitat ni aprofitament.
  
Ha de demostrar-se, per mitjà d'estudi d'inundabilitat subscrit per tècnic competent, que el risc d'inundació reconegut en el PATRICOVA no afecta el sector proposat, i obtenir prèviament el vistiplau de la Comissió Territorial d'Urbanisme a aquest respecte. En cas contrari, els sòls afectats no podran classificar-se com a urbanitzables.
  
Han de complir-se els condicionants imposats per Sanejament d'aigües amb caràcter previ a l'execució del sector, on s'inclou, entre altres, la referència als paràmetres d'abocament.
  
S'ha d'obtenir l'autorització d'abocament d'aigües pluvials al llit del riu Vernissa per part de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.
  
La xarxa de sanejament, de caràcter separatiu, ha d'incorporar en el ramal de residuals arquetes de registre en cadascuna de les preses que, a la xarxa general, escometen des de les parcel·les destinades a usos que siguen susceptibles de generar algun tipus d'efluent. D'idèntica manera s'han d'instal·lar arquetes separadores de greixos i olis en aquelles parcel·les on siga previsible la generació o manipulació d'aquest tipus de substàncies.
  
Ha d'obtenir-se un informe favorable de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià en relació amb la possible existència de valors patrimonials en l'àmbit de la proposta.
  
L'Ajuntament ha d'acreditar els mecanismes que s'han d'utilitzar per a la correcta gestió dels residus sòlids.
  
Si la traça final de la carretera CV-60 no s'ajusta al perímetre proposat en el present projecte, ateses les característiques de semblança amb els terrenys confrontants, es pot, en funció de l'envergadura de la proposta, assumir l'ampliació del polígon sobre les àrees no ocupades pel vial sense perjudici del vistiplau per part de l'òrgan competent en matèria de carreteres sense necessitat d'una nova avaluació d'impacte ambiental, tot això prèvia resolució administrativa per part d'aquesta Direcció General.
  
Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del dret i interessos d'aquestes, estimen pertinents.
  
La present declaració d'impacte ambiental s'ha de publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.