Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9391, del 26-07-2022 (2022/7065)

RESOLUCIÓ de 20 de juliol de 2022, del secretari autonòmic d'Educació i Formació Professional, per la qual es dicten instruccions per a l'organització i el funcionament de les unitats específiques ubicades en centres docents ordinaris sostinguts amb fons públics per al curs 2022-2023.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9391

Data del DOGV
:   26-07-2022

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2022/7065


Data del document
:   20-07-2022

Organisme emissor
:   Conselleria d'Educació, Cultura i Esport

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Educació, Cultura i Esport
    * Conselleria d'Educació, Cultura i Esport
    * organització de l'ensenyament

RESOLUCIÓ de 20 de juliol de 2022, del secretari autonòmic d'Educació i Formació Professional, per la qual es dicten instruccions per a l'organització i el funcionament de les unitats específiques ubicades en centres docents ordinaris sostinguts amb fons públics per al curs 2022-2023. [2022/7065]  
Índex  
Preàmbul  
Primer. Objecte  
Segon. Àmbit d'aplicació  
Tercer. Finalitats de les unitats específiques en centres ordinaris  
Quart. Alumnat  
Cinqué. Criteris i procediment d'escolarització  
Sisé. Organització del centre  
Seté. Concreció curricular i pla d'actuació personalitzat (PAP)  
  
Huité. Avaluació del procés d'ensenyament-aprenentatge i promoció de l'alumnat  
Nové. Transició entre etapes i modalitats d'escolarització  
Desé. Personal  
Onzé. Coordinació  
Dotzé. Actuacions de formació del professorat, de sensibilització i de suport  
Tretzé. Seguiment i avaluació de les unitats específiques  
Catorzé. Comissió de seguiment de les unitats específiques  
Quinzé. Habilitació d'unitats específiques  
Setzé. Ràtio  
Desseté. Disposicions supletòries  
Dihuité. Entrada en vigor  
  
La Llei orgànica 2/2006, de 3 de maig, d'Educació, modificada per la Llei orgànica 3/2020, de 29 de desembre, estableix que l'escolarització de l'alumnat que presenta necessitats educatives especials s'ha de regir pels principis de normalització i inclusió i assegurar la no-discriminació i la igualtat efectiva en l'accés i la permanència en el sistema educatiu. L'escolarització d'aquest alumnat en unitats o centres d'educació especial només s'ha de dur a terme quan les seues necessitats no poden ser ateses en el marc de les mesures d'atenció a la diversitat dels centres ordinaris.  
La Llei 9/2018, de 24 d'abril, de la Generalitat, de modificació de la Llei 11/2003, de 10 d'abril, de la Generalitat, sobre l'estatut de les persones amb discapacitat, estableix com a actuació en matèria educativa, que les conselleries amb competències en matèria d'educació i formació, vetlaran pel gaudi efectiu del dret de les persones amb discapacitat o diversitat funcional a una educació pública, inclusiva i de qualitat, com també a la formació al llarg de la vida, sense discriminació per motiu o per raó d'aquesta circumstància i sobre la base de la igualtat d'oportunitats, i s'encarregaran de garantir una política de foment que assegure el procés educatiu adequat, l'adopció d'ajustos raonables en funció de les necessitats individuals i facilite les mesures de suport personalitzades i efectives en entorns que fomenten al màxim el desenvolupament acadèmic i social, de conformitat amb l'objectiu de la plena inclusió.  
El Reial decret legislatiu 1/2013, de 29 de novembre, pel qual s'aprova el Text Refós de la Llei General de Drets de les persones amb discapacitat i de la seua inclusió social, indica que les persones amb discapacitat tenen dret a una educació inclusiva, de qualitat i gratuïta, en igualtat de condicions que les altres persones, que correspon a les administracions educatives assegurar un sistema educatiu inclusiu en tots els nivells educatius, prestant atenció a la diversitat de necessitats educatives de l'alumnat amb discapacitat, mitjançant la regulació de suports i ajustos raonables per a l'atenció d'aquells que precisen una atenció especial d'aprenentatge o d'inclusió, i que l'escolarització d'aquest alumnat en centres d'educació especial només s'ha de dur a terme quan, excepcionalment, les seues necessitats no poden ser ateses en el marc de les mesures d'atenció a la diversitat dels centres ordinaris i prenent en consideració l'opinió dels pares, mares o tutors legals. Així mateix, s'han de realitzar programes de sensibilització, informació i formació contínua als equips directius, al professorat i als professionals de l'educació, dirigits a la seua especialització en l'atenció a les necessitats educatives especials de l'alumnat amb discapacitat, de manera que puguen comptar amb els coneixements i ferramentes necessàries per a això.  
  
El Decret 104/2018, de 27 de juliol, del Consell, pel qual es desenvolupen els principis d'equitat i d'inclusió en el sistema educatiu valencià, té per objecte establir i regular els principis i les actuacions encaminades al desenvolupament d'un model inclusiu en el sistema educatiu valencià per a fer efectius els principis d'equitat i igualtat d'oportunitats en l'accés, participació, permanència i progrés de tot l'alumnat, i aconseguir que els centres docents es constituïsquen en elements dinamitzadors de la transformació social cap a la igualtat i la plena inclusió de totes les persones, en especial d'aquelles que es troben en situació de major vulnerabilitat i en risc d'exclusió.  
  
El Decret 72/2021, de 21 de maig, del Consell, d'organització de l'orientació educativa i professional en el sistema educatiu valencià, té per objecte regular l'organització de l'orientació educativa i professional en el sistema educatiu valencià, perquè, des d'un vessant de drets, inclusiva, intercultural, amb perspectiva de gènere i de forma cooperativa entre tots els agents implicats, contribuïsca a l'optimització dels processos de desenvolupament personal, social, emocional, acadèmic i professional de l'alumnat, garantisca l'orientació al llarg de tot l'itinerari formatiu i acompanye els centres docents en el procés de transformació cap a la inclusió.  
L'Ordre 20/2019, de 30 d'abril, de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport, per la qual es regula l'organització de la resposta educativa per a la inclusió de l'alumnat en els centres docents sostinguts amb fons públics del sistema educatiu valencià, té per objecte regular l'organització de la resposta educativa en els centres docents, en el marc de l'educació inclusiva, a fi de garantir l'accés, la participació, la permanència i el progrés de tot l'alumnat, com a nucli del dret fonamental a l'educació i des dels principis de qualitat, igualtat d'oportunitats, equitat i accessibilitat universal. Aquesta ordre dedica l'article 49 a les unitats específiques ubicades en centres ordinaris, les quals es configuren com un recurs de suport especialitzat i intensiu per a facilitar la presència, la participació i l'aprenentatge de determinat alumnat amb necessitats educatives especials, en contextos normalitzats i en grups ordinaris de referència. En l'article 45 refereix que l'escolarització en la modalitat ordinària pot realitzar-se en una aula ordinària a temps complet o en una unitat específica en centre ordinari a temps parcial, tot considerant que aquesta última opció ha de tindre un caràcter més excepcional.  
En aquesta línia, la Resolució de 23 de desembre de 2021, de la directora general d'Inclusió Educativa, per la qual es dicten instruccions per a la detecció i la identificació de les necessitats específiques de suport educatiu i les necessitats de compensació de desigualtats, estableix que les propostes d'escolarització en una unitat específica en un centre ordinari, donada la seua excepcionalitat, s'han de justificar adequadament en l'informe sociopsicopedagògic, argumentant les raons per les quals, en el moment actual, es considera que aquests contextos específics són més adequats per a donar resposta a les necessitats de l'alumnat que el context més inclusiu de l'aula ordinària. Aquesta resolució concreta els procediments per a la detecció, la identificació i el registre de les necessitats específiques de suport educatiu i estableix criteris complementaris per a l'aplicació de determinades mesures per a la inclusió, referides en l'Ordre 20/2019, i per a l'organització dels suports.  
La Resolució de 5 de juliol de 2022, del secretari autonòmic d'Educació i Formació Professional, per la qual s'aproven les instruccions per a l'organització i el funcionament dels centres que imparteixen Educació Infantil de segon cicle i Educació Primària durant el curs 2022-2023 i la Resolució de 12 de juliol de 2022, del secretari autonòmic d'Educació i Formació Professional, per la qual s'aproven les instruccions per a l'organització i el funcionament dels centres que imparteixen Educació Secundària Obligatòria i Batxillerat durant el curs 2022-2023, concreten les mesures d'ordenació acadèmica, la coordinació docent, l'elaboració del Projecte educatiu i la Programació general anual, els horaris lectius, i altres aspectes didàctics i organitzatius d'aquestes etapes educatives.  
Les Instruccions de 16 de febrer de 2022, de la Secretaria Autonòmica d'Educació i Formació Professional, fixen els criteris generals per a la modificació de la composició per unitats, llocs de treball docent i altres característiques, en centres de titularitat de la Generalitat que imparteixen educació infantil (2n cicle), educació primària i educació especial i per a la proposta de modificació del nombre d'unitats concertades en centres privats concertats, per al curs 2022-2023.  
  
Les unitats específiques en centres ordinaris han anat evolucionant en els darrers anys, fins a adoptar un caràcter obert i integrat en el centre dels quals formen part. Des d'aquesta perspectiva, han anat assumint la funció com a unitats de recursos del centre que, per una banda, donen una resposta especialitzada, intensiva i personalitzada a l'alumnat amb necessitats educatives especials i d'altra, contribueixen al foment de la inclusió efectiva de tot l'alumnat escolaritzat al centre mitjançant la transformació de les cultures, polítiques i pràctiques dels centres. D'aquesta manera, els centres que disposen d'unitats específiques tenen l'oportunitat d'esdevindre en centres referents, innovadors, de qualitat i inclusius.  
De conformitat amb el Decret 5/2019, de 16 de juny, del president de la Generalitat, pel qual es determinen el nombre i la denominació de les conselleries, i les seues atribucions (DOGV 8572, 17.06.2019), i el Decret 7/2019, de 20 de juny, del president de la Generalitat, pel qual es determinen les secretaries autonòmiques de l'Administració del Consell (DOGV 8576, 21.06.2019), modificat pel Decret 2/2022, de 10 de febrer, del president de la Generalitat, de modificació del Decret 7/2019, de 20 de juny, del president de la Generalitat, pel qual es determinen les secretaries autonòmiques de l'Administració del Consell (DOGV 9277, 14.02.2022), resolc:  
  
Primer. Objecte  
Aquesta resolució té per objecte dictar instruccions a les quals s'ha d'ajustar l'organització i el funcionament de les unitats específiques ubicades en centres ordinaris durant el curs acadèmic 2022-2023.  
  
  
Segon. Àmbit d'aplicació  
L'àmbit d'aplicació són els centres docents ordinaris sostinguts amb fons públics que disposen d'unitats específiques i imparteixen ensenyaments de segon cicle d'educació infantil, educació primària i educació secundària obligatòria, sense perjuí de les competències discrecionals reservades a la titularitat dels centres privats concertats en supòsits concrets que afecten determinats aspectes organitzatius i de gestió.  
  
  
Tercer. Finalitats de les unitats específiques en centres ordinaris  
Les unitats específiques en els centres ordinaris tenen les finalitats següents:  
a) Constituir-se com a unitats de recursos del centre que assessoren el professorat i complementen la resposta educativa a l'alumnat amb necessitat de suport especialitzat i intensiu, amb l'objectiu de facilitar la seua participació i l'aprenentatge en contextos i grups ordinaris de referència.  
b) Coordinar la intervenció, l'avaluació i el seguiment de l'alumnat que rep suport en la unitat específica, conjuntament amb els equips educatius i amb l'assessorament del professorat d'orientació educativa.  
  
c) Informar i assessorar les famílies de l'alumnat que rep suport en la unitat específica, i fomentar la seua participació en el centre i en la presa de decisions educatives que afecten les seues filles i els seus fills, amb la col·laboració de la resta de professionals que hi intervenen i el personal d'orientació educativa.  
d) Col·laborar amb l'equip directiu i el conjunt de la comunitat educativa en la identificació de les barreres a la inclusió, així com en el disseny, implementació i avaluació d'estratègies que possibiliten la seua eliminació.  
e) Col·laborar amb la resta de membres de l'equip d'orientació educativa o del departament d'orientació educativa i professional en l'assessorament als equips educatius per millorar la resposta educativa i la inclusió de l'alumnat amb necessitats educatives especials del centre.  
f) Col·laborar amb la direcció d'estudis en l'organització inclusiva dels suports del centre, d'acord amb criteris d'eficàcia, eficiència, participació i responsabilitat compartida.  
g) Col·laborar en la detecció de necessitats de formació del professorat per a la resposta a l'alumnat amb necessitats educatives especials, així com en la planificació i implementació d'actuacions d'informació i sensibilització adreçades a tota la comunitat educativa sobre les característiques i necessitats de les persones amb discapacitat o diversitat funcional.  
  
Quart. Alumnat  
1. L'escolarització en un centre ordinari amb suport en la unitat específica és una opció facilitadora de la inclusió educativa destinada a l'alumnat que requereix, durant un temps o al llarg de la seua escolaritat en el segon cicle d'educació infantil i en l'ensenyament obligatori, combinar el temps de participació en contextos educatius ordinaris amb els suports intensius, especialitats i generalitzats en contexts educatius específics i altament estructurats.  
2. L'alumnat susceptible de rebre suport en una unitat específica en un centre ordinari ha de complir els requisits següents:  
a) Presenta necessitats educatives especials derivades de trastorn de l'espectre de l'autisme (TEA), plurideficiència amb discapacitat intel·lectual, discapacitat intel·lectual greu o profunda.  
L'alumnat amb discapacitat intel·lectual moderada s'ha d'escolaritzar prioritàriament en la modalitat d'aula ordinària. Excepcionalment, en l'educació secundària obligatòria pot proposar-se l'escolarització en una unitat específica si es justifica que el seu desenvolupament personal, autodeterminació, relacions interpersonals, inclusió social, benestar emocional, físic i d'inserció laboral poden millorar notablement.  
  
b) Requereix, d'acord amb l'informe sociopsicopedagògic, mesures de resposta educativa de nivell IV i té un grau de suport 3, la qual cosa implica que té necessitat de suport personal en la majoria de les àrees o entorns durant més de la meitat de la jornada escolar setmanal.  
  
c) Està justificat que aquesta opció és més adequada que l'escolarització en l'aula ordinària a temps complet, després d'haver valorat i aplicat les mesures necessàries per a l'eliminació de les barreres del context, tot considerant els ajustos raonables que poden dur-se a terme.  
  
d) La situació de discapacitat està acreditada pels serveis i equips mèdics de valoració mitjançant informes mèdics o certificat de discapacitat, tot i que, en edats primerenques, l'alumnat pot disposar de diagnòstics provisionals o en procés, per raons maduratives o d'altra índole.  
3. Amb caràcter general, no serà destinatari del suport intensiu i especialitzat en les unitats específiques l'alumnat següent:  
a) Alumnat que presenta necessitats educatives especials les quals poden tindre resposta suficient amb les mesures i els suports disponibles en la modalitat d'aula ordinària a temps total o que poden proveir-se mitjançant els ajustos raonables.  
b) Alumnat amb necessitats educatives especials derivades de discapacitats greus o severes que requereix suports i mesures d'alta intensitat i individualització, quan, a la vista dels informes preceptius i valorades totes les possibilitats d'inclusió en un centre ordinari, l'informe sociopsicopedagògic justifica que la resposta educativa, en aquests moments, està garantida en millors condicions en un centre d'educació especial que en el marc de les mesures d'atenció a la diversitat disponibles en els centres ordinaris.  
c) Alumnat amb problemes greus de salut mental no associats a discapacitat intel·lectual o deteriorament cognitiu greu, que ha de ser atés mitjançant els protocols i procediments d'atenció específica, en el mateix centre o, transitòriament, en les unitats educatives terapèutiques, que preveu l'article 31, de la Llei 26/2018, de 21 de desembre, de la Generalitat, de drets i garanties de la infància i adolescència, recollides també a l'article 51 de l'Ordre 20/2019, de 30 d'abril.  
  
  
Cinqué. Criteris i procediment d'escolarització  
1. El procediment de detecció i identificació i els criteris per a l'escolarització de l'alumnat amb necessitats educatives especials són els que s'indiquen en l'article 20 del Decret 104/2018, de 27 de juliol, en l'article 45 de l'Ordre 20/2019, de 30 d'abril i en la Resolució de 23 de desembre de 2021, de la directora general d'inclusió educativa, per la qual es dicten instruccions per a la detecció i la identificació de les necessitats específiques de suport educatiu i les necessitats de compensació de desigualtats.  
2. Les propostes d'escolarització en un centre ordinari en una unitat específica a temps parcial s'han de col·legiar en l'agrupació d'orientació de zona i, en el cas dels centres privats concertats s'han de visar per les unitats especialitzades d'orientació. En qualsevol cas, l'alumnat ha de disposar d'una resolució de la persona titular de la Direcció Territorial d'Educació per fer efectiva aquesta escolarització.  
  
3. Amb caràcter general, l'alumnat que cursa l'etapa d'educació infantil s'ha d'escolaritzar en una aula ordinària i, només quan estiga justificat que el suport en la unitat específica pot millorar el seu desenvolupament, es proposarà aquesta modalitat d'escolarització, tot considerant que s'ha de garantir la participació el màxim temps possible en el grup de referència de l'aula ordinària.  
4. En qualsevol cas, les propostes d'escolarització en la modalitat ordinària amb suport a la unitat específica, donada la seua excepcionalitat, s'han de justificar adequadament en l'informe sociopsicopedagògic, argumentant les raons per les quals, en el moment en què es realitza la valoració, es considera que aquest context específic és més adequat per a donar resposta a les necessitats de l'alumnat que el context més inclusiu de l'aula ordinària.  
5. La modalitat d'escolarització està sotmesa a un procés de revisió continuat en el marc de l'avaluació del procés d'aprenentatge i ensenyament, tot considerant que té un caràcter reversible i revisable. Aquesta revisió és preceptiva al canvi d'etapa, sense perjuí que la direcció o la titularitat del centre, oït l'equip educatiu, com també les famílies o representants legals de l'alumnat poden sol·licitar la revisió en qualsevol moment de l'escolaritat, en previsió del curs següent.  
  
6. Tenint en compte que l'alumnat ha de combinar el suport intensiu i especialitzat en la unitat específica amb la participació en grups i contexts comuns, se li realitzarà una doble assignació de grups. D'una banda se l'assignarà al grup de la unitat específica i, d'altra banda, disposarà d'un grup de referència en l'aula ordinària pròxim a la seua edat cronològica, amb el qual compartirà part de l'horari i participarà en les activitats escolars i extraescolars.  
Tot i que la proposta d'escolarització de l'alumnat siga, amb caràcter genèric, de modalitat ordinària en unitat específica, sols als efectes de gestió administrativa, s'ha de reflectir en ITACA de la manera següent:  
a) Assignació a la unitat específica:  
- EEPRI, si la unitat està ubicada en centres docents d'educació infantil i educació primària.  
- CIL, si es tracta d'una unitat específica que escolaritza exclusivament alumnat amb trastorn de l'espectre de l'autisme (TEA) en centres docents d'educació infantil i educació primària.  
- EESO, per a tots els tipus d'unitats ubicades en centres docents d'educació secundària obligatòria.  
b) Assignació al grup ordinari de referència:  
A cada alumna i alumne se li assignarà el grup ordinari de referència com a desdoblament en aquelles assignatures que l'equip educatiu determine en el pla d'actuació personalitzat (PAP).  
7. L'edat màxima de permanència en les unitats específiques dels centres ordinaris s'ajustarà a l'edat màxima de permanència de les etapes d'educació primària i d'educació secundària obligatòria, d'acord amb la normativa vigent i segons si la unitat està ubicada en un centre d'educació infantil i primària o en un institut d'educació secundària. En qualsevol cas, s'ha d'afavorir l'itinerari acadèmic-formatiu que més s'ajuste als interessos i competències de l'alumnat i done una major opció de vida independent i ocupabilitat.  
  
Sisé. Organització del centre  
1. L'equip directiu ha de facilitar les condicions que garantisquen l'accés i el màxim nivell de participació de tot l'alumnat en les activitats del grup de referència de l'aula ordinària i del centre, la coordinació del personal implicat en la resposta educativa i la participació de les famílies o representants legals.  
2. Així mateix, es garantirà l'accessibilitat en el context del centre, de la unitat específica i de l'aula ordinària de referència, amb la finalitat de permetre la mobilitat, l'accés a la informació i a les diferents experiències d'aprenentatge, la comunicació, l'autonomia en la utilització dels diferents espais, productes i serveis, la comprensió de l'entorn i la participació en les activitats curriculars, extraordinàries i complementàries.  
  
3. Per a facilitar la comprensió de l'entorn, s'han d'utilitzar mètodes d'ensenyament estructurat que anticipen situacions i tasques, s'han d'incorporar claus contextuals i s'han d'utilitzar diferents mètodes de representació i accés a la informació.  
4. En la planificació i el desenvolupament de les activitats complementàries i extraescolars del grup de referència i del centre, s'han de realitzar les adequacions necessàries perquè l'alumnat de la unitat específica puga participar amb el major grau d'autonomia possible, cosa que pot implicar la personalització dels continguts, l'organització de suports personals addicionals, incloent la participació de la família i d'agents externs, i la previsió de mitjans d'accés ordinaris, específics o singulars.  
  
5. Amb caràcter general, la direcció del centre no podrà autoritzar l'alumnat a absentar-se del centre dins l'horari lectiu per a rebre suports externs, llevat de circumstàncies degudament justificades, per prescripció mèdica o perquè els programes complementaris no poden implementar-se o facilitar-se amb els suports especialitzats del centre, i sempre que s'acredite que no poden realitzar-se en altre moment fora l'horari escolar.  
6. El Projecte educatiu del centre (PEC) i la seua concreció en la Programació General Anual (PGA) han d'incorporar, almenys, els aspectes següents:  
a) Criteris per a l'assignació de l'alumnat als grups de referència de l'aula ordinària i per a la participació en les àrees, matèries i activitats de l'aula de referència i del centre.  
b) Criteris per a l'organització i retirada dels suports personals, ordinaris i especialitzats, en els diferents espais i moments: unitat específica, aula ordinària, patis, menjador, activitats complementàries i extraescolars, etc.  
c) Criteris per a la concreció curricular i per a la selecció i adaptació de materials i de sistemes de comunicació augmentatius i alternatius.  
  
d) Actuacions que faciliten l'acollida i la participació de l'alumnat en l'aula de referència i en el centre, adequant els espais i les dinàmiques perquè siguen comprensibles i accessibles.  
e) Coordinació del personal assignat a la unitat i de tot el personal del centre que intervé amb l'alumnat, el personal d'orientació educativa i els agents externs que col·laboren en la resposta educativa.  
  
f) Actuacions d'acollida, informació continuada i assessorament a les famílies o representants legals, tot prestant especial atenció als moments d'incorporació al centre i de transició entre nivells, etapes i modalitats d'escolarització.  
g) Criteris per a garantir la participació activa de les famílies o representants legals en l'avaluació sociopsicopedagògica i en la planificació, el desenvolupament i l'avaluació del pla d'actuació personalitzat (PAP).  
h) Activitats d'informació i sensibilització adreçades a la comunitat educativa al voltant de les necessitats educatives especials i les barreres a la inclusió a les que s'ha d'enfrontar aquest alumnat.  
i) Criteris pedagògics per a l'assignació de la tutoria de la unitat específica, acordats pel claustre.  
j) Criteris de substitució del personal de la unitat específica en cas d'absència.  
k) Activitats d'orientació acadèmica i professional de l'alumnat.  
  
7. La unitat específica s'ha d'ubicar, sempre que siga possible, en un lloc del centre que facilite l'accés i la participació de l'alumnat en les diferents activitats i espais comuns, i que permeta la seua visibilització com qualsevol altra aula del centre.  
  
Seté. Concreció curricular i pla d'actuació personalitzat (PAP)  
1. La concreció curricular del grup ordinari de referència ha de preveure i organitzar les mesures i suports per garantir la resposta educativa de l'alumnat de la unitat específica en els moments en què participa en l'aula ordinària.  
2. L'alumnat de la unitat específica disposarà d'un pla d'actuació personalitzat (PAP), d'acord amb allò que s'especifica en els articles 8 i 9 de l'Ordre 20/2019 i en el resolc dotzé de la Resolució de 23 de desembre de 2021, de la directora general d'Inclusió Educativa, per la qual es dicten instruccions per a la detecció i la identificació de les necessitats específiques de suport educatiu i les necessitats de compensació de desigualtats.  
3. L'elaboració, el seguiment i l'avaluació del pla d'actuació personalitzat és competència dels equips educatius que intervenen amb cada alumna o alumne, els quals comprenen el personal de la unitat específica i el personal del grup ordinari de referència, coordinats pel professorat tutor de la unitat específica amb la col·laboració i l'assessorament, si és el cas, de l'equip d'orientació educativa o del departament d'orientació educativa i professional. Així mateix, es facilitarà la participació activa del mateix alumnat i de totes les persones significatives amb què habitualment es relaciona, especialment la família, en el marc de la planificació centrada en la persona (PCP) i, per a alumnat de menys edat, la planificació centrada en la família.  
  
4. Amb l'objectiu de facilitar la participació de l'alumnat de la unitat específica en les activitats curriculars del grup ordinari de referència i, si escau, la seua incorporació posterior a l'aula ordinària a temps complet, el currículum personalitzat ha de seguir l'estructura de les àrees o matèries del currículum ordinari, sense perjuí que aquestes puguen organitzar-se en competències clau que incorporen de manera transversal les diferents àrees o matèries, des d'una perspectiva funcional i aplicada a la vida quotidiana.  
5. El pla d'actuació personalitzat tindrà en consideració els requisits següents:  
a) Partir de l'edat de l'alumna i de l'alumne i de les seues habilitats i aspiracions, en interacció amb els contextos naturals.  
b) Considerar les oportunitats dels diferents contextos i eliminar les barreres que hi existisquen, facilitant l'accessibilitat universal.  
c) Vincular els objectius de treball a l'adquisició de competències clau, dotant l'alumnat del major grau possible d'autonomia i independència en la vida quotidiana.  
d) Especificar el treball intensiu i especialitzat que permeta la pràctica i transferència de les habilitats adquirides a tots els contextos de participació.  
e) Concretar els dispositius i productes de suport, així com els sistemes augmentatius i alternatius de comunicació que van a utilitzar-se, tot considerant les habilitats amb què compta l'alumnat, el seu perfil lingüístic i les actuacions formatives per a la correcta utilització d'aquests sistemes per part de tots els agents implicats.  
f) Desenvolupar actituds i conductes que promoguen la seguretat personal, l'autoprotecció, l'equilibri afectiu, la capacitat per a decidir lliurement i la resposta davant situacions d'assetjament, agressió i qualsevol forma d'abús.  
g) Incorporar sabers bàsics adreçats a l'eliminació dels prejuís, estereotips, comportaments discriminatoris o situacions de violència en relació al sexe, al gènere, a l'orientació afectivosexual i a la identitat de gènere, per mitjà de l'aprenentatge de mètodes no violents per a la resolució de conflictes i de models de convivència basats en el respecte a les diferències i la igualtat de drets i oportunitats de totes les persones.  
  
h) Seleccionar els materials didàctics i els productes de suport d'acord amb els criteris de funcionalitat, vinculació al context natural, personalització, coeducació i sostenibilitat. Els materials han de fer un ús no sexista del llenguatge i en les imatges ha d'haver-hi una presència equilibrada i no estereotipada de dones i homes. Així mateix, aquests materials didàctics tindran en compte el Projecte lingüístic de centre (PLC) autoritzat.  
i) Incloure l'orientació educativa i l'acompanyament a l'alumnat sobre l'itinerari acadèmic o formatiu més adequat segons les seues capacitats, preferències i possibilitats d'èxit, de manera que es possibilite l'assoliment de les competències professionals necessàries per a la seua inclusió sociolaboral futura.  
  
Huité. Avaluació del procés d'ensenyament-aprenentatge i promoció de l'alumnat  
1. L'avaluació de l'alumnat ha de ser participativa, implicant tots els agents que intervenen en la resposta educativa, en el marc del seguiment i avaluació del pla d'actuació personalitzat, d'acord amb el que s'estableix en l'article 9 de l'Ordre 20/2019. Tindrà com a finalitat conéixer el progrés de l'alumnat, ajustar la resposta educativa, prendre decisions relatives a l'escolarització, afavorint sempre que siga possible l'accés de l'alumnat a modalitats d'escolarització més inclusives, i proporcionar l'orientació acadèmica i professional que més s'adeqüe a les seues capacitats, interessos i possibilitats de progrés.  
  
2. A l'inici de curs, el personal adscrit a la unitat ha de realitzar una avaluació inicial de la situació de l'alumnat i de les barreres del context, tenint en compte la informació prèvia disponible, la informació obtinguda del mateix alumnat i la informació aportada per les famílies o representants legals, els equips educatius i altres agents que hi intervenen en la resposta educativa. Els resultats de l'avaluació inicial han de servir per a definir les necessitats de suport de l'alumnat, elaborar el pla d'actuació personalitzat i adequar les condicions d'accessibilitat del centre.  
  
3. L'avaluació continua, trimestral i de final de curs, s'ha de realitzar per tot l'equip educatiu que intervé amb l'alumnat, que inclou el del grup ordinari de referència i el de la unitat específica, coordinat pel professorat tutor de la unitat específica. Es tindrà en compte tant la informació obtinguda en l'àmbit escolar com la informació aportada per les famílies i altres agents externs que col·laboren en la resposta educativa.  
  
4. Per l'obtenció del títol de Graduat en Educació Secundària Obligatòria caldrà atindre's a allò que disposa la normativa vigent que regula l'avaluació, promoció i titulació en l'educació secundària obligatòria.  
5. En qualsevol cas, l'alumnat que finalitza l'educació secundària obligatòria en una unitat específica en un centre ordinari ha de rebre l'oportuna orientació i acompanyament sobre l'itinerari acadèmic, formatiu o laboral més adequat, tenint en compte els requisits d'accés als diferents ensenyaments postobligatoris i les seues capacitats, interessos i possibilitats d'èxit.  
  
Nové. Transició entre etapes i modalitats d'escolarització  
1. En els processos de transició és d'aplicació allò que disposa l'apartat i l'article 39 de l'Ordre 20/2019 i les mesures de coordinació per tal de garantir la continuïtat del procés educatiu, incloses a l'epígraf 5.3.5.8 de les resolucions de 5 i de 12 de juliol per les quals s'aproven, respectivament, les instruccions per a l'organització i el funcionament dels centres que imparteixen Educació Infantil de segon cicle i Educació Primària, i Educació Secundària i Batxillerat, durant el curs 2022-2023.  
  
2. En el cas que l'alumnat tinga assignat algun producte individual de suport i es trasllade de centre, el centre d'origen ha de realitzar els tràmits per al trasllat al nou centre, d'acord amb les instruccions i els procediments establits per la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport:  
  
https://ceice.gva.es/es/web/inclusioeducativa/accessibilitat  
  
Desé. Personal  
1. La provisió de personal especialitzat per a les unitats específiques ve determinada per les necessitats, el perfil i el nombre d'alumnat que escolaritzen.  
2. Les unitats específiques dels centres de titularitat de la Generalitat que imparteixen educació infantil i primària disposaran de professorat de pedagogia terapèutica, d'audició i llenguatge i, segons el perfil de l'alumnat, de personal educador d'educació especial.  
3. Les unitats específiques dels centres de titularitat de la Generalitat que imparteixen educació secundària obligatòria disposaran de professorat de pedagogia terapèutica i/o d'audició i llenguatge, segons el perfil de l'alumnat. Així mateix, també segons el perfil de l'alumnat, podran disposar de personal educador d'educació especial.  
4. Si l'alumnat requereix suport de fisioterapeuta educatiu, en centres de titularitat de la Generalitat, per a l'accés al currículum, s'organitzarà la seua intervenció segons allò que disposa la Resolució de 20 d'abril de 2022, de la directora general d'Inclusió Educativa, per la qual es dicten instruccions per a l'organització del suport de fisioteràpia en l'àmbit educatiu.  
5. En els centres de titularitat de la Generalitat, la direcció del centre educatiu assignarà, d'entre el personal docent de pedagogia terapèutica i d'audició i llenguatge disponible en la plantilla del centre, oït aquest personal i d'acord amb els criteris del claustre, aquell que haurà de donar suport l'alumnat de la unitat específica, atenent a la seua experiència prèvia i/o formació específica y, si pot ser, entre el professorat amb destinació definitiva al centre.  
6. La tutoria del grup de la unitat específica l'assumirà una de les mestres o un dels mestres de les especialitats de pedagogia terapèutica o d'audició i llenguatge assignat a la unitat a jornada completa. El professorat tutor dels grups de referència de l'aula ordinària assumirà la tutoria compartida de l'alumnat que participe en les activitats del seu grup classe.  
7. En els centres privats concertats, la cobertura de llocs per al funcionament de les unitats específiques es determinarà en funció dels mòduls econòmics de distribució de fons públics per al sosteniment de centres concertats que es publiquen en la Llei de Pressupostos de la Generalitat per a cada any, d'acord amb la tipologia d'unitats que s'estableix en aquesta llei.  
8. Les funcions i condicions laborals del personal assignat a les unitats específiques venen determinades per allò disposat en la normativa vigent, els acords laborals i els convenis col·lectius en relació al seu lloc de treball.  
  
Onzé. Coordinació  
1. Amb l'objectiu de coordinar la intervenció i realitzar el seguiment de l'alumnat, la direcció d'estudis ha de programar reunions de coordinació entre el personal especialitzat de suport de la unitat específica, la resta de personal especialitzat de suport del centre, el professorat dels grups de referència de l'aula ordinària, especialment el professorat tutor, el personal d'orientació educativa, les famílies i altres agents educatius que hi intervenen en la resposta educativa a l'alumnat.  
2. La persona que assumeix la tutoria de la unitat ha de programar i coordinar reunions periòdiques amb les famílies o representants legals, almenys a l'inici i al final del curs escolar i en finalitzar cada trimestre, amb l'objectiu d'informar i fer-los partícips de les decisions educatives i del seguiment i avaluació del Pla d'actuació personalitzat. A aquestes reunions ha d'assistir el personal de la unitat específica, el professorat tutor dels grups de referència de l'aula ordinària i, si és el cas, altres professionals implicats en la resposta educativa.  
3. El professorat tutor de la unitat específica i del grup de referència de l'aula ordinària han de mantindre una comunicació fluida, funcional i permanent amb les famílies o representants legals al llarg del curs, amb mitjans accessibles i adequant-se a les seues característiques i necessitats.  
4. Així mateix, els centres docents podran organitzar reunions de coordinació i intercanvi d'experiències i bones pràctiques amb altres centres que disposen d'unitats específiques, centres d'educació especial i serveis externs, públics o privats, especialitzats en l'atenció a l'alumnat amb necessitats educatives especials.  
5. Durant l'últim trimestre del curs escolar s'han de planificar reunions de coordinació entre els equips educatius que intervenen amb l'alumnat en l'etapa d'educació primària i els equips educatius de l'etapa d'educació secundària obligatòria, amb l'objectiu de realitzar el transvasament de la informació i donar continuïtat a les actuacions educatives, així com planificar, si és el cas, la transició entre modalitats d'escolarització, d'acord amb allò que estableix l'article 39 de l'Ordre 20/2019.  
  
Dotzé. Actuacions de formació dels equips educatius, de sensibilització i de suport  
1. La direcció del centre, amb la cooperació del personal de les unitats específiques, el professorat del centre, els equips i departaments d'orientació i, si escau, amb les famílies i la inspecció d'educació, han de planificar activitats d'informació i sensibilització. Aquestes activitats estaran adreçades a tota la comunitat educativa i tindran com a objectiu donar a conéixer les característiques, barreres i necessitats de l'alumnat amb necessitats educatives especials, oferir pautes per a la intervenció i desenvolupar actituds d'acceptació, tolerància, respecte i col·laboració.  
2. Així mateix, els centres prioritzaran dins del seu Pla d'activitats formatives (PAF), les accions formatives necessàries per a donar una resposta inclusiva contextualitzada al centre a l'alumnat amb necessitats específiques de suport educatiu i, específicament, a l'alumnat amb necessitats educatives especials.  
3. El CEFIRE també oferirà una formació inicial als centres ordinaris que se'ls haja autoritzat el funcionament d'una unitat específica el curs 2022/23.  
4. De forma complementària a les actuacions anteriors, les unitats especialitzades d'orientació i els centres d'educació especial, com a centres de recursos, poden oferir assessorament al personal dels centres ordinaris que disposen d'unitats específiques en la resposta educativa a l'alumnat amb necessitats educatives especials, tot seguint el procediment que establisca la Direcció General d'Inclusió Educativa.  
  
5. Les unitats especialitzades d'orientació comptaran amb personal que assessorarà els centres en l'organització de les unitats específiques amb criteris inclusius, en la planificació de les actuacions de sensibilització i d'informació als equips educatius i a les famílies, en les decisions sobre l'escolarització de l'alumnat i en qualsevol altra tasca que, en l'àmbit de les seues competències, li siga encomanada per la Direcció General d'Inclusió Educativa. Així mateix, col·laborarà amb les direccions territorials d'Educació en la coordinació de les unitats específiques.  
  
  
Tretzé. Seguiment i avaluació de les unitats específiques  
1. Els centres educatius han de realitzar, coincidint amb el períodes d'avaluació dels processos d'ensenyament-aprenentatge, una avaluació de l'organització i funcionament de les unitats específiques, de les estratègies per a la inclusió de l'alumnat en l'aula ordinària i en les activitats del centre, de les barreres, dels processos de coordinació i de participació i de les relacions amb les famílies i amb l'entorn.  
  
2. En finalitzar el curs escolar, l'equip educatiu de la unitat específica ha d'elaborar una memòria final que s'incorporarà a la memòria anual del centre. La memòria haurà de comportar un procés de reflexió sobre les actuacions realitzades, l'organització i el funcionament de la unitat, la inclusió de l'alumnat en el grup ordinari de referència i en les activitats del centre, les coordinacions realitzades, la participació de les famílies, els processos i resultats obtinguts, així com les propostes de millora per al curs següent.  
3. Així mateix, els equips educatius dels grups ordinaris de referència han d'incorporar a les seues memòries finals la valoració de les mesures desenvolupades, els resultats aconseguits, les dificultats trobades i les propostes de millora.  
4. La inspecció d'educació, amb la col·laboració, si escau, de la unitat especialitzada d'orientació, dins l'àmbit de les seues respectives competències, ha de supervisar i avaluar el funcionament de les unitats específiques, posant especial atenció en l'organització del centre i de la unitat i en les pràctiques inclusives que se'n deriven, emetre els informes corresponents i fer propostes de millora als centres.  
  
Catorzé. Comissió de seguiment de les unitats específiques  
1. En l'àmbit de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport, a proposta de la persona titular de la Direcció General d'Inclusió Educativa, s'ha de constituir la Comissió de seguiment de les unitats específiques, que tindrà les funcions següents:  
a) Realitzar el seguiment de l'organització i funcionament de les unitats existents  
b) Valorar les propostes d'habilitació de noves unitats per al curs següent.  
2. La Comissió de seguiment tindrà la composició següent:  
a) La persona titular de la Subdirecció General d'Inclusió Educativa.  
b) La persona titular del Servei d'Inclusió Educativa.  
c) La persona titular de la Secció d'Educació Especial.  
d) Les direccions de les unitats especialitzades d'orientació referents en trastorn de l'espectre de l'autisme, discapacitat intel·lectual, discapacitat motriu i discapacitats sensorials (auditives i visuals).  
  
e) Persones representants de la inspecció d'educació, designades per la persona titular de la Inspecció General d'Educació.  
f) Una persona assessora tècnica docent del Servei d'Inclusió Educativa, que actuarà com a secretària i alçarà acta de les sessions.  
Així mateix, al comissió podrà incorporar, amb veu però sense vot, el personal de les unitats especialitzades d'orientació que dona assessorament a les unitats específiques en centres ordinaris.  
3. La persona titular de la Direcció General d'Inclusió Educativa convocarà la comissió de seguiment almenys dues vegades al llarg del curs escolar. Una de les convocatòries coincidirà necessàriament amb el període d'arranjament d'unitats, d'acord amb el calendari fixat per la Direcció General de Centres Docents.  
  
Quinzé. Habilitació d'unitats específiques  
1. El procediment d'habilitació s'ha d'iniciar en els terminis que possibiliten la seua finalització abans del procés d'admissió per al curs 2023/24, d'acord amb el procediment i calendari fixat conjuntament per la Direcció General de Centres Docents i la Direcció General d'Inclusió Educativa.  
2. Les unitats específiques en centres ordinaris poden configurar-se com a unitats mixtes, que escolaritzen alumnat amb necessitats educatives especials derivades de diferents tipus de discapacitat, o com a unitats especialitzades en la resposta educativa a determinades discapacitats.  
3. En els centres privats concertats, els tipus d'unitats específiques susceptibles d'arranjament es determinen en la Llei de pressupostos de la Generalitat per a cada exercici. Per a la determinació de les unitats en les propostes d'accés, renovació, modificació o pròrroga de concerts caldrà ajustar-se a la proporció d'alumnat/unitat que s'estableix en les Instruccions de la Secretaria Autonòmica d'Educació i Formació Professional per les quals es fixen els criteris generals per a la modificació de la composició per unitats, llocs de treball docent i altres característiques, en centres de titularitat de la Generalitat que imparteixen educació infantil (2n cicle), educació primària i educació especial i per a la proposta de modificació del nombre d'unitats concertades en centres privats concertats.  
4. L'habilitació d'unitats específiques només es podrà realitzar en els centres que impartisquen les etapes corresponents a l'edat de l'alumnat proposat.  
  
Setzé. Ràtio  
Les ràtios d'alumnat en les unitats específiques en centres ordinaris s'aplicaran d'acord amb les Instruccions de la Secretaria Autonòmica d'Educació i Formació Professional per les quals es fixen els criteris generals per a la modificació de la composició per unitats, llocs de treball docent i altres característiques, en centres de titularitat de la Generalitat que imparteixen educació infantil (2n cicle), educació primària i educació especial i per a la proposta de modificació del nombre d'unitats concertades en centres privats concertats.  
  
Desseté. Disposicions supletòries  
En tots els aspectes no regulats en aquesta resolució que afecten l'organització i funcionament de les unitats específiques seran subsidiàries les disposicions referents a les etapes educatives que imparteix el centre del qual formen part.  
  
Dihuité. Entrada en vigor  
Aquesta resolució entrarà en vigor des de l'1 de setembre de 2022 i tindrà efectes durant el curs escolar 2022-2023.  
  
València, 20 de juliol de 2022.- El secretari autonòmic d'Educació i Formació Professional: Miguel Soler Gracia.