Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 8106, del 16-08-2017 (2017/6779)

RESOLUCIÓ de 20 de juny de 2017, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació dels informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedients 79/16-EAE Titaguas i 86/16-EAE Geldo.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8106

Data del DOGV
:   16-08-2017

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2017/6779


Data del document
:   20-06-2017

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 20 de juny de 2017, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació dels informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedients 79/16-EAE Titaguas i 86/16-EAE Geldo. [2017/6779]  
De conformitat amb l'article 51.7 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de l'informe ambiental i territorial estratègic, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana els informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedients 79/16-EAE Titaguas i 86/16-EAE Geldo.  
  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Tràmit: avaluació ambiental del decret de declaració del paratge natural municipal La Caballera.  
Promotor: Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental.  
  
Autoritat substantiva: Consell de la Generalitat.  
Localització: municipi de Titaguas (València).  
Expedient: 79-16-EAE.  
  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió realitzada el 30 de maig de 2017, va adoptar l'acord següent:  
  
Vista la proposta de l'informe ambiental i territorial estratègic del decret de declaració del paratge natural municipal La Caballera en el municipi de Titaguas, en els termes següents:  
  
Documentació aportada.  
L'1 de desembre de 2016 es rep del Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits la documentació següent: còpia en paper de l'expedient administratiu, còpia en paper i digital de la memòria justificativa i de la proposta de decret.  
La documentació aportada, tenint en compte l'objecte i les característiques de la proposta de decret, es considera suficient per a poder dur a terme el procediment d'avaluació ambiental estratègica simplificada.  
  
  
Planejament vigent.  
El municipi de Titaguas disposa, com a document de planejament urbanístic, de normes subsidiàries aprovades definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme de València el 25 d'abril de 1989, que no van ser sotmeses a avaluació ambiental.  
  
  
Imatge I - Classificació i qualificació planejament urbanístic vigent de Titaguas. Sòl no urbanitzable de protecció especial: ratlles horitzontals, reserva integral; trama reticulada forestal, i triangles, paisatgístic forestal. Sense trama sòl no urbanitzable comú.  
  
  
Imatge II ?. Àmbit del paratge. Cercle roig SNU C parcialment dins àmbit paratge.  
  
L'àmbit del paratge natural municipal està classificat en el vigent planejament urbanístic quasi en la seua totalitat com a sòl no urbanitzable de protecció especial, excepte una porció molt xicoteta, en el seu extrem sud-est, que és sòl no urbanitzable comú.  
El sòl no urbanitzable de protecció especial en l'àmbit del paratge es divideix en tres subzones:  
A. Paisatgístic - forestal: zona de major bellesa paisatgística, constituïda pels vessants que donen al riu Túria en què s'ha de conservar l'arbratge i el matoll, i es permeten tales de conservació i millora forestal.  
  
B. Reserva integral: terrenys que es deixaran evolucionar per si mateixos sense cap intervenció de l'home.  
C. Forestal: marcada vocació forestal.  
La regulació d'usos en el SNU de protecció especial és comú als diferents tipus, i en síntesi és la següent:  
- D'acord amb l'article 9 de la Llei 4/1992, en aquest tipus de sòl no es podran ubicar instal·lacions, ni construccions ni obres excepte aquelles que expressament i excepcionalment tinga previstes el planejament.  
- En general només es permeten els usos o instal·lacions forestals i es prohibeixen les activitats extractives, els moviments de terra i la tala d'arbres que no corresponguen als plans d'explotació forestal autoritzats pel Ministeri d'Agricultura.  
- Es permeten les instal·lacions d'interés públic i social degudament justificades com són les instal·lacions de caràcter recreatiu. S'estableixen condicions.  
- Es prohibeix: l'edificació, els abocaments de residus de qualsevol tipus, la instal·lació d'anuncis i tots aquells que atempten contra el valor forestal i paisatgístic.  
En l'àmbit del paratge la porció de sòl no urbanitzable comú és mínima, s'hi permeten: habitatge aïllat i familiar, magatzem vinculat a activitat agrícola, ramadera i forestal, instal·lacions agrícoles, ramaderes, forestals o cinegètiques, pedreres, activitats industrials, etc. L'ús fonamental serà l'agrícola.  
D'acord amb la memòria justificativa del paratge l'ajuntament està tramitant el Pla general del municipi i tot l'àmbit d'aquest es classifica com a sòl no urbanitzable protegit paisatgístic, forestal i ecològic, encara que no consta en la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental incoació d'expedient d'avaluació ambiental estratègica del Pla general referit.  
D'acord amb l'article 8 del Decret 15/2016, de 19 de febrer, del Consell, de regulació dels paratges naturals municipals de la Comunitat Valenciana: «El planejament urbanístic dels municipis inclosos en l'àmbit del paratge haurà d'adaptar-se a la normativa bàsica de protecció i ordenació d'usos establida pel corresponent decret de declaració del paratge natural municipal. Mentre la dita adaptació no es produïsca, en cas de conflicte prevaldran les determinacions establides en l'esmentat decret de declaració.»  
  
Objecte del decret.  
El decret de declaració té el contingut següent mínim, d'acord amb la legislació reguladora d'aquestes figures de protecció:  
a) Una exposició de motius.  
b) La delimitació textual i gràfica del paratge.  
c) L'aprovació de la normativa bàsica de protecció i ordenació d'usos del paratge natural municipal.  
d) La composició del Consell de Participació del paratge natural municipal, com a òrgan col·legiat consultiu, col·laborador i assessor en la gestió de l'espai protegit. En aquest òrgan hi haurà representació de la conselleria competent en matèria de medi ambient i de l'ajuntament o ajuntaments promotors.  
e) L'habilitació a l'ajuntament per a dictar una ordenança de gestió del paratge natural.  
El present decret pretén la declaració com a paratge natural municipal, amb la denominació de La Caballera, d'un espai constituït a ambdós marges del riu Túria al seu pas pel municipi de Titaguas (comarca dels Serrans), amb una superfície aproximada de 1.041 hectàrees localitzada al NO del terme municipal).  
El decret regula l'administració, gestió i assessorament del paratge, les dues primeres corresponen a l'ajuntament, i l'última a la Direcció General del Medi Natural.  
Regula igualment el Consell de Participació del paratge, així com els mitjans econòmics i el règim d'infraccions i sancions.  
El decret estableix el règim de protecció del paratge i prohibeix aquells usos i activitats el desenvolupament dels quals puga suposar un deteriorament o regressió dels valors naturals la protecció dels quals es pretén. S'exclou en tot cas la utilització urbanística dels terrenys inclosos en l'àmbit de l'espai natural protegit.  
Estableix igualment unes normes d'ordenació bàsica que desenvolupa en el seu annex III, i faculta l'ajuntament perquè en el marc d'aquestes desenvolupe una ordenança municipal de gestió del paratge que contindrà l'ordenació detallada dels usos i activitats en l'àmbit d'aquest.  
  
De les normes bàsiques de protecció, annex III, es destaca el següent:  
Les normes seran aplicables directament i prevaldran sobre el planejament urbanístic municipal, s'haurà d'adaptar a aquestes el que s'aprove amb posterioritat. Igualment, s'aplicaran aquestes normes amb preferència sobre la legislació sectorial sempre que siguen més detallades o protectores, i que no entren en contradicció amb la finalitat de la legislació sectorial.  
Estableix un règim d'avaluació ambiental d'acord amb la legislació sectorial vigent, i disposa que haurà de consultar-se l'òrgan competent en matèria d'espais naturals protegits i l'òrgan gestor del paratge natural municipal.  
Es distingeixen dos grans grups de normes, el primer sobre la protecció de recursos de domini públic (capítol I) i el segon sobre la regulació d'activitats i infraestructures (capítol II).  
1) Respecte a la protecció de recursos es regulen els següents en huit seccions: recursos hidrològics, sòls, vegetació silvestre, fauna, Xarxa Natura 2000, paisatge, patrimoni cultural, interés geològic, geomorfològic i coves. Es fa referència en línies generals a la regulació existent en la matèria, però s'estableixen una sèrie d'especificacions respecte d'això.  
Es destaca pel seu interés la següent regulació respecte d'aquestes matèries:  
- Recursos hidrològics: es prohibeixen les canalitzacions o dragatges de llits excepte en els casos necessaris per a obres autoritzades de condicionament o neteja.  
En les zones de domini públic hidràulic (dph), de servitud i policia es conservarà la vegetació de ribera i no es permet la transformació a cultiu de terrenys erms o destinats a usos forestals.  
S'estableix que les edificacions i instal·lacions en l'àmbit del paratge hauran de disposar d'un sistema de depuració adequat capaç d'evitar el risc per a la qualitat de les aigües superficials i subterrànies.  
- Sòls: es prohibeix amb caràcter general la rompuda de terrenys amb vegetació silvestre per a establiment de noves àrees de cultiu, excepte aquelles que tinguen com a finalitat la recuperació amb fins ecològics, d'antics camps de cultiu abandonats.  
Es prohibeix la destrucció de bancals i dels seus marges.  
- Vegetació silvestre: s'indiquen les formacions vegetals d'interés.  
S'estableixen els criteris per a realitzar l'extracció de fusta o llenya, sense perjuí de la necessària obtenció de la corresponent autorització de l'administració forestal amb l'informe previ de l'òrgan competent en espais naturals.  
- Fauna: es regulen els períodes de realització d'actuacions que siguen potencialment pertorbadores de la fauna.  
- Xarxa Natura 2000: indica que les normes de gestió de Xarxa Natura 2000 prevaldran en cas de contradicció sobre les del decret.  
- Paisatge: estableix que l'ajuntament en les seues autoritzacions o informes respecte al paratge haurà de tindre en compte els efectes sobre el paisatge.  
- Patrimoni cultural: fa referència fonamentalment a la legislació sectorial. S'estableix que els elements i conjunts considerats recursos arqueològics i historicoartístics podran acollir usos turístics i recreatius amb l'obtenció prèvia d'informe favorable de la conselleria competent en matèria de cultura.  
- Interés geològic geomorfològic i coves: fa referència a la legislació sectorial.  
  
2) En relació amb la regulació d'activitats i infraestructures es regulen les següents en deu seccions: activitats extractives i mineres, activitats agràries, apicultura, gestió forestal, activitat cinegètica, activitat industrial, ús públic, activitats d'urbanisme i edificació, infraestructures i activitats d'investigació.  
Es destaca pel seu interés la següent regulació respecte d'aquestes matèries:  
- Activitats extractives i mineres: es prohibeixen.  
- Activitats agràries: amb caràcter general es prohibeixen les pràctiques agrícoles en la modalitat d'hivernacle o túnel. Els terrenys forestals no es podran transformar en agrícoles ni ser considerats com a tals.  
  
Es prohibeix amb caràcter general tot tipus d'edificació de nova planta, així com noves construccions i instal·lacions vinculades a l'explotació agrària (magatzems de productes i maquinàries, quadres, estables, etc.) o a la primera transformació de productes (assecadors, serradores, etc.).  
Les construccions o instal·lacions vinculades a les explotacions agropecuàries existents en el moment d'aprovació d'aquestes normes podran continuar exercint la seua activitat d'acord amb la normativa sectorial aplicable. Però no podran ampliar la superfície ocupada per aquestes.  
- Apicultura, gestió forestal i activitat cinegètica: es fa referència a la legislació sectorial.  
No obstant això, la conselleria competent en matèria de medi ambient podrà determinar limitacions específiques respecte a espècies abatibles i períodes hàbils. Els aprofitaments forestals requeriran l'autorització de la conselleria competent en matèria de medi ambient.  
L'activitat cinegètica es considera compatible en l'àmbit del paratge i queda subjecta als períodes i condicions establits en la legislació sectorial específica.  
Es prohibeix amb caràcter general la transformació a usos agrícoles dels terrenys forestals.  
- Activitat industrial: es prohibeix.  
- Ús públic: regula diferents activitats com ara senderisme, muntanyisme, circulació motoritzada, actes públics, etc.  
Es prohibeixen els càmpings i campaments públics i privats llevat que ja existiren a l'entrada en vigor del present decret, l'acampada, la construcció d'edificacions turístiques i recreatives i la construcció d'instal·lacions esportives.  
- Activitats d'urbanisme i edificació: es prohibeix la construcció d'edificacions de nova planta, i amb caràcter general es permet la rehabilitació o reconstrucció d'edificacions preexistents, sempre que l'ús a què es destinen estiga permés per les presents normes de protecció, especialment aquelles edificacions que puguen preveure's com a equipament públic i edificacions destinades a serveis públics relacionats amb la gestió del paratge natural municipal o amb les activitats de gestió dels recursos naturals.  
Els terrenys del paratge hauran de qualificar-se en la normativa urbanística de Titaguas com a sòl no urbanitzable protegit paratge natural municipal.  
- Infraestructures: en l'àmbit del paratge es prohibeix, amb caràcter general, la realització de noves infraestructures de qualsevol tipus com ara línies elèctriques, de comunicacions, xarxa viària, o abocadors, a excepció de les obres d'infraestructura a realitzar per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en l'àmbit de les seues competències, així com aquelles destinades a l'interés general proposades per les administracions públiques, amb caràcter excepcional sempre que, en aquest últim cas, es demostre la impossibilitat de la seua ubicació en un altre tipus de sòl en el terme i depenent sempre de la seua avaluació d'impacte ambiental, si en requereix legalment. Hauran d'obtindre a més informe favorable previ de la conselleria competent en matèria de medi ambient.  
  
L'Ajuntament de Titaguas iniciarà les actuacions necessàries per a minimitzar l'impacte derivat de les torres de comunicacions actualment existents en el paratge, promourà el seu desplaçament a una altra ubicació de menor impacte o unificarà totes les instal·lacions en una única antena.  
  
Justificació del decret.  
La figura dels paratges naturals municipals, establida per la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, s'orienta a la creació d'espais naturals protegits d'àmbit municipal, promoguts i gestionats per les corporacions locals, amb la col·laboració de la conselleria competent en matèria de medi ambient.  
L'article 9 de l'esmentada Llei 11/1994 fixa la definició d'aquesta figura com les «zones compreses en un o més termes municipals que presenten especials valors naturals d'interés local que requerisquen la seua protecció, conservació i millora i siguen declarades com a tals a instàncies de les entitats locals». Aquest mateix article estableix que únicament s'admetran en aquests paratges els usos i activitats compatibles amb les finalitats que van motivar la seua declaració, i exclou de manera expressa la utilització urbanística dels seus terrenys.  
Aquesta figura permet, per tant, habilitar mecanismes de protecció, ordenació i gestió per a valors significatius del patrimoni natural dels municipis, a fi de preservar-los per a les generacions futures i de valorar-los com a recurs ambiental. En el règim jurídic dels paratges, aquests mecanismes es tradueixen en normes d'ús, en directrius de gestió i en programes d'actuació concrets, dirigits tots ells a la conservació, l'aprofitament sostenible i l'ús públic ordenat d'aquests valors.  
  
L'espai proposat com a paratge natural La Caballera posseeix valors ecològics, paisatgístics, geomorfològics i socioculturals per a la seua declaració com a paratge natural municipal, i disposa de resolució de la Direcció General del Medi Natural que li atorga el criteri de conformitat positiva a la proposta.  
La declaració com a paratge natural municipal es realitza mitjançant un decret del Consell, amb informe de la Direcció General del Medi Natural i Avaluació Ambiental, en un procediment que s'inicia a proposta de l'ajuntament, d'acord amb la legislació sectorial que ho regula.  
  
El decret permet la declaració com a paratge natural municipal d'aquest espai al mateix temps que estableix el seu règim de protecció, les normes bàsiques d'ús, i les qüestions relatives a la seua gestió.  
  
Consultes realitzades.  
Per part d'aquesta direcció general s'ha sotmés a consultes la documentació inicial remesa, d'acord amb el que disposa l'article 51 de la LOTUP, a fi de determinar els efectes significatius en el medi ambient, d'acord amb els criteris exposats en l'annex VIII de l'esmentada llei.  
  
Per això, tenint en consideració les característiques de la modificació presentada i els aspectes ambientals en què pot incidir, es consulta les administracions següents:  
  
Consulta Informe Administració consultada  
07.12.2016 22.12.2016 Servei Territorial d'Indústria i Energia de València; Conselleria d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball.  
  
07.12.2016 22.03.2017 Subdirecció General de Patrimoni Cultural i Museus; Direcció General de Patrimoni i   
Cultura  
07.12.2016 29/05/17 Servei Territorial d'Urbanisme de València  
07.12.2016 23.01.2017 Servei d'Ordenació del Territori, Subdirecció General de Territori i Paisatge; Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori.  
07.12.2016 11/05/17 Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, Subdirecció General de Territori i Paisatge; Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori.  
07.12.2016 Direcció General de Turisme; Presidència de la Generalitat  
07.12.2016 20.12.2016 Agència de Seguretat i Resposta a les Emergències  
07.12.2016 Ajuntament d'Aras de los Olmos  
07.12.2016 Ajuntament de Tuéjar  
07.12.2016 28.02.2017 Servei de Prevenció d'Incendis Forestals; Subdirecció General de Prevenció d'Incendis Forestals; Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural  
07.12.2016 10.03.2016  
(remés 07.02.2017) Confederació Hidrogràfica del Xúquer  
07.12.2016 Servei de Vida Silvestre; Subdirecció General de Medi Natural; Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural  
07.12.2016 06.03.2017  
i  
08.05.2017  
 Servei d'Ordenació i Gestió Forestal; Subdirecció General de Medi Natural; Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural (Unitat de vies pecuàries del Servei Territorial de Medi Ambient València i demarcació forestal de Chelva)  
07.12.2016 Servei de Caça i Pesca; Subdirecció General de Medi Natural; Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural  
07.12.2016 Club de caçadors de Titaguas  
07.12.2016 Viceconselleria de Medi Ambient de Castella La Manxa  
  
  
Els informes rebuts junt amb l'informe ambiental i territorial estratègic es publicaran en la següent pàgina web: www.agroambient.gva.es/eae  
  
S'efectua un breu resum allò que s'ha indicat en els informes rebuts conseqüència de les consultes efectuades:  
- Servei d'Ordenació del Territori, Subdirecció General de Territori i Paisatge; Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori (23.01.2017): s'informa que la proposta de decret es troba afectada per risc d'inundació i és compatible amb les determinacions normatives del PATRICOVA, sempre que es complisquen les consideracions finals indicades.  
L'informe efectua les consideracions següents:  
1. La regulació normativa proposada en el paratge natural municipal La Caballera és compatible amb la normativa vigent en matèria de risc d'inundació, sempre que s'arreplegue en el document l'obligació de sotmetre a informe d'afecció de risc d'inundació i, per tant, la valoració de compatibilitat de les accions i actuacions que es propose desenrotllar, en les zones afectades per risc d'inundació. Així mateix, hauran de senyalitzar-se les zones inundables i matisar-se l'article 47 en el sentit abans descrit.  
2. El Pla té un efecte positiu quant a la mitigació del risc d'inundació per mantindre les condicions i valors naturals de l'àmbit afectat i evitar-se actuacions artificials que puguen minvar les condicions de drenatge natural.  
3. Els criteris que, en matèria de risc d'inundació, han de ser considerats. En la versió definitiva de la proposta de decret és l'adequació de les regulacions normatives d'acord amb allò que s'ha assenyalat en l'apartat 1 d'aquest epígraf.   
L'informe indica el següent:  
· En l'article 47, sobre l'edificació en el medi rural, es prohibeix la construcció d'edificacions de nova planta en tot l'àmbit del paratge natural municipal. No obstant això, en el seu apartat segon sí que es permet la rehabilitació i reconstrucció d'edificacions preexistents, sempre que el seu ús estiga permés i la seua destinació siga pública. En el document no s'identifica si hi ha edificacions en aquestes circumstàncies, no obstant això, en el cas que n'hi haja i a més es trobaren afectades per perillositat d'inundació haurà de prohibir-se la rehabilitació o reconstrucció.  
· En la normativa haurà de preveure's un article que regule la senyalització de les zones inundables, sobre les quals hauran de concretar-se limitacions d'usos, com l'anteriorment referida. Han de quedar clarament identificades les zones de risc d'inundació, així com unes normes d'actuació que han de ser adoptades en cas d'emergència, conforme a l'article 22 de la normativa del PATRICOVA.  
· D'altra banda, s'inclourà en la normativa que les actuacions que es proposen desenvolupar en zones afectades per perillositat d'inundació se sotmetran a informe de risc d'inundació, als efectes de determinar la seua compatibilitat i, si és el cas, les mesures d'adequació.  
  
- Servei Territorial d'Indústria i Energia de València; Conselleria d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball (22.12.2016): s'indica que es valore l'afecció industrial i minera de la zona, tenint en compte la zonificació minera per a possibles explotacions de recursos minerals, i les afeccions ambientals que aquestes activitats puguen suposar, i es consideren, si és que poguera afectar-los, tots els drets miners adjuntats, i es complisca estrictament la normativa urbanística quant a perímetres de protecció, cartografia dels recursos minerals existents en el terme municipal, etc., així com l'article 122 de la vigent llei de mines.  
En el referit article 122 s'indica que: «Qualsevol prohibició continguda en els instruments d'ordenació sobre les activitats incloses en la Llei de mines haurà de ser motivada i no podrà ser de caràcter genèric.»   
  
L'article195 apartat c de la LOTUP estableix que és imprescindible el manteniment d'una franja de com a mínim 500 m d'ample al voltant de tot l'àmbit de l'explotació amb prohibició expressa de l'ús residencial, llevat que l'adopció de mesures correctores permeta reduir l'ample.  
  
- Servei de Prevenció d'Incendis Forestals (28.02.2017): respecte a les zones Los Conquetes i La Rinconada de la Tosquilla que en la memòria justificativa s'indiquen amb risc greu d'incendi, s'informa que han de ser objecte d'actuacions silvícoles dirigides a disminuir el risc d'incendi forestal.  
S'efectuen les recomanacions següents:  
· Aplicació en les zones de risc d'incendi forestal de les mesures establides en el document bàsic de seguretat en cas d'incendi que especifica el codi tècnic d'edificació (suplement del BOE núm. 74 de 28.03.2006).  
· Respecte a l'execució d'obres i treballs, totes les actuacions que es realitzen hauran de complir el que s'indica en el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals que s'han d'observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal, o en els seus voltants.  
  
- Servei Territorial d'Urbanisme de València (29.05.2017): s'indica que es considera que la proposta de decret no pareix, des de la visió de les competències urbanístiques del servei, que haja de tindre efectes significatius sobre el medi ambient.  
En el document definitiu haurà d'adequar-se el contingut de l'article 46 en relació a la zonificació proposada amb les categories establides en l'annex IV de la LOTUP, és a dir, a la categoria de zona rural protegida (ZRP-NA) i aclarir si en les edificacions existents d'arquitectura tradicional es permet l'ampliació de fins a un 20 % de l'edificació legalment construïda, de conformitat amb l'article 201.3 de la LOTUP.  
  
A més en el pla núm. 4 de la memòria justificativa, zonificació, haurà de concretar-se a escala 1:10.000 la subcategoria proposada de zona d'ús públic (ZUP).  
  
- Agència de Seguretat i Resposta a les Emergències (20.12.2016): no creu oportú efectuar cap al·legació.  
  
- Confederació Hidrogràfica del Xúquer (10.03.2016): es remet informe de 10.03.2016 amb data 7 de febrer de 2017 i indica que continua sent vàlid.  
S'indica que d'acord amb els articles 9.2 i 49.1 de les normes bàsiques d'ordenació del paratge ha de resultar compatible la protecció del paratge amb les actuacions de manteniment de llits i gestió de recursos hídrics del riu Túria i de tots els llits, així com la realització d'obres d'infraestructura en aquests.  
S'indica que hauria de tindre's en compte el principi rector de la legislació d'aigües, fonamentalment quant al domini públic hidràulic. S'afig que han de quedar fora de perill totes les competències que la legislació atribueix a l'Estat en relació amb el domini públic hidràulic.  
  
S'indica que en la zona de flux preferent (art. 9 del Reglament del DPH) dels llits no poden autoritzar-se activitats vulnerables enfront de les avingudes ni activitats que suposen una reducció significativa de la capacitat de desaigüe de l'esmentada zona de flux preferent.  
  
- Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge (11.05.2017): s'indica que és de preveure que tinga efectes positius en el paisatge, informa favorablement sobre el decret, sempre que s'esmenen les consideracions arreplegades en l'informe en els termes plantejats, ha d'elaborar-se l'estudi d'integració paisatgística previst en l'apartat 6 de la LOTUP.  
  
S'indica el següent:  
«L'estudi d'integració paisatgística tindrà en compte els següents condicionants:  
a) Haurà d'ajustar-se conceptualment i metodològicament al que estableix el Conveni Europeu del Paisatge ratificat per Espanya el 26 de novembre de 2007 i a la legislació reguladora de la matèria.  
b) D'acord amb el que estableix l'apartat c.1 de l'annex II de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge per referència al b.1 de l'annex I de l'esmentada llei, l'àmbit d'estudi de l'instrument de paisatge inclourà unitats de paisatge completes, amb independència de qualsevol límit de naturalesa administrativa.  
c) A fi de determinar el valor i la fragilitat del paisatge d'acord amb el que estableix l'apartat c.3 de l'annex II LOTUP i per remissió d'aquest al b.4 de l'annex I haurà de constar l'opinió del públic interessat deduïda dels processos de participació pública.  
d) Les normes d'ordenació bàsica han d'entendre's com a mesures d'integració paisatgística previstes en l'apartat g de l'annex II LOTUP. La memòria justificativa conté un Pla d'actuacions que podria ser la base del Programa d'implementació previst en l'apartat i de l'annex II.  
  
e) Respecte de les normes bàsiques d'ordenació es fan les observacions següents:  
· En l'apartat 1 de l'article 21, referit a impacte paisatgístic s'opta exclusivament per mesures de camuflament i mimetització per a la integració dels usos i activitats que puguen generar un important impacte. L'apartat g de l'annex II LOTUP preveu les mesures d'integració de forma més complexa, sense recórrer a les solucions proposades en el decret. Per a abordar el tractament de la integració paisatgística caldrà remetre al que estableix la llei en el referit punt g de l'annex II.  
  
· Seria convenient fer referència expressa al manteniment de cobertura, la topografia i del patró parcel·lari per al manteniment del caràcter del lloc.»  
  
- Informe de la Direcció General de Cultura i Patrimoni (22.03.2017): s'emet un informe favorable amb la recomanació d'índole etnològica següent: «s'hauria d'estudiar la possible recuperació dels elements del patrimoni cultural presents en l'àmbit amb l'objecte de garantir la seua protecció i preveure el seu possible ús com a recurs turístic. És a dir, tots els elements de l'arquitectura tradicional com són els antics corrals i cases de labor, com altres infraestructures hidràuliques com el Molí del Pont del Marqués o la Presa de la Cova de las Pebreras, o també pel seu caràcter històric la Cova dels Maquis.»  
  
  
- Servei d'Ordenació i Gestió Forestal:  
· Unitat de vies pecuàries (06.03.2017): no hi ha afecció a cap via pecuària legalment classificada en aqueix terme municipal.  
· Demarcació Forestal de Chelva (08.05.2017): s'indica que la declaració de paratge natural municipal no suposarà una millora de la protecció del dit espai forestal enfront de la que actualment disposa per ser forest d'utilitat pública.  
S'indica que la declaració de forest d'utilitat pública suposa una mesura superior de protecció que la declaració de paratge natural municipal.  
També s'indica que hi ha una duplicitat de competències respecte a aquest espai (forest d'utilitat pública i paratge natural municipal) i que en el projecte no es menciona la participació del Servei d'Ordenació i Gestió Forestal en la gestió d'aquest espai natural, no forma part del Consell de Participació del paratge.  
S'afig que el projecte de paratge no té en compte la legislació forestal estatal i autonòmica i delega de manera genèrica la gestió d'una forest d'utilitat pública en l'ajuntament sense especificar l'abast de la delegació i sense que es justifiquen els mitjans de què es disposa per a l'assumpció d'aquestes competències i sense especificar que el Servei d'Ordenació i Gestió Forestal ha d'assumir les mesures de control de la gestió delegada.  
S'indica que hauria d'incloure les especificacions del PATFOR, l'ordenació de la forest i per tractar-se d'una forest d'utilitat pública no s'hauria d'obviar les competències de l'administració forestal.  
S'indica que s'haurà d'incloure en el Consell de Participació un representant de la Secció Forestal dels serveis territorials de València.  
  
S'afig a més que tota referència al planejament urbanístic ja es preveu en la normativa de gestió de la forest d'utilitat pública, ja que tota forest d'utilitat pública ha de qualificar-se en la normativa urbanística del municipi de zones rurals de protecció forestal. A més s'indica que la delimitació geogràfica es realitza utilitzant el sistema de referència ED50 en compte del sistema ETRS89 que utilitza la Generalitat.  
  
S'indica que s'ha de modificar la referència a terreny forestal realitzada en l'article 26 apartat 5 per a fer referència al que estableix el PATFOR.  
  
En l'expedient administratiu remés pel Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits consten informes, es destaquen els següents:  
  
  
- Informe del Servei de Caça i Pesca (25.02.2016): es recorda que el sistema de referència que ha d'utilitzar-se en la cartografia és l'ETRS89. Es proposa una redacció de l'article 35.2 Activitat cinegètica, que ha sigut incorporada. S'indica respecte a l'activitat de la pesca recreativa que per no preveure's una regulació específica es regularà per la normativa sectorial.  
  
- Informe del Servei de Vida Silvestre (21.02.2016):  
· S'utilitza el sistema de referència ED50 en lloc del sistema ETRS 89. No s'ha corregit de moment.  
· En el preàmbul el nom científic correcte de la rata penada de cua llarga és Tadarida teniotis.  
· S'indica que cal tindre en compte respecte a Xarxa Natura 2000 que l'article 45 de la Llei 42/2007 s'ha modificat per la Llei 33/2015 canviant de redacció i de número d'article (46). No s'ha corregit de moment.  
No s'ha corregit.  
· Al·legacions Club Caçadors de Titaguas: indiquen que els terrenys que s'inclouran en l'àmbit del paratge estan inclosos en el vedat de caça V-10.260 del qual és titular el club de caçadors.  
  
Se sol·licita el següent:  
· En l'article 6 s'incloga com a component del Consell de Participació del paratge un representant de la titularitat del vedat de caça.  
  
· Respecte a l'article 18.2: se sol·licita que s'excloga l'activitat cinegètica com a activitat potencialment pertorbadora o s'amplien els mesos en què es permeten activitats pertorbadores. S'indica que els mesos de gener i febrer són indubtablement mesos de caça que no han de ser restringits, i que s'aclarisca com es determinaran els llocs d'espècies novelles on no es permetran les activitats potencialment pertorbadores en els mesos de gener i febrer.  
· Respecte a l'article 18.3: se sol·licita que s'excloguen de les autoritzacions excepcionals per al control d'espècies potencialment perjudicials totes les modalitats i períodes de caça ordinària. S'està en desacord amb qualsevol limitació de l'activitat cinegètica diferent de la normativa sectorial existent.  
· Respecte a l'article 18.4 c i d: se sol·licita que s'aclarisca que els sorolls generats durant l'activitat cinegètica com ara tirs queden exclosos de la prohibició de producció de sons innecessaris que alteren la tranquil·litat de la fauna. Igualment se sol·licita que s'aclarisca que els focus utilitzats per a la caça durant les esperes autoritzades queden exclosos de la prohibició de l'emissió de llums que incidisquen negativament sobre hàbitats i enclavaments d'especial interés per a la fauna.  
  
Identificació i valoració dels possibles efectes sobre el medi ambient.  
D'acord amb allò que s'ha estipulat en l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental i territorial determinarà, tenint en consideració els criteris de l'annex VIII, el sotmetiment al procediment d'avaluació ambiental i territorial ordinari o simplificat, en funció de l'existència d'efectes significatius sobre el medi ambient, amb consulta prèvia a les administracions públiques afectades a què es refereixen els articles 48.d i 51.1 de la LOTUP.  
- Descripció de l'àmbit:  
El paratge està constituït pel riu Túria i pels vessants a aquest dels relleus muntanyosos que el rodegen al seu pas pel municipi de Titaguas. El riu Túria discorre encaixat entre relleus de pendents molt acusats constituïts per materials majoritàriament calcaris juràssics, hi destaquen el pic del Águila i el puntal de Los Cuernos amb altituds entorn dels 1.000 metres.  
La vegetació està constituïda per formacions arbòries de pi blanc (Pinus halepensis) amb elevat grau de cobertura amb carrasques en algunes zones (Quercus rotundifolia). En zones ombrívoles hi ha roure valencià (Quercus faginea) i auró (Acer opalus).  
Des del punt de vista faunístic són de destacar els grans rapaços com l'àguila reial i l'àguila de panxa blanca.  
L'àmbit del Pla es troba inclòs en la seua totalitat en l'espai Xarxa Natura 2000, zona d'especial protecció d'aus (ZEPA) Alt Túria i Sierra del Negrete, i majoritàriament dins del LIC Alt Túria.  
  
En la memòria justificativa es distingeixen tres zones, la zona d'ús especial constituïda per la microreserva de flora La Caballera (en la quealdestaquen diverses orquídies), les zones d'ús públic Los Masetes, La Caballera i Los Baños, i la resta de superfície que es denomina zona d'usos compatibles, encara que el decret no distingeix zones.  
Els terrenys són forestals, estratègics quasi en la seua totalitat. Tots són forests d'utilitat pública.  
Una part important de l'àmbit està afectat per risc de lliscament mitjà i despreniment, i en menor grau per risc de lliscament alt. D'acord amb el SIG d'aquesta conselleria en el llit del Túria hi ha perillositat geomorfològica, i en una part d'ell, perillositat d'inundació 6.  
  
- Anàlisi de la proposta:  
Es procedeix a analitzar la proposta de decret fonamentalment en relació a les normes bàsiques d'ordenació, atés que aquestes concreten el règim de protecció i tindran una repercussió sobre el mig.  
  
Respecte a les característiques del decret, i en concret respecte a les normes bàsiques d'ordenació: el decret no suposarà un canvi de classificació i qualificació de la pràctica totalitat de l'àmbit del paratge, en el sentit que continuarà sent sòl no urbanitzable protegit, excepte en una xicoteta porció que passarà de sòl no urbanitzable comú a sòl no urbanitzable protegit. En qualsevol cas es tracta d'un planejament de 1989 i la regulació d'usos s'ajusta a l'actualitat, és més precisa i adaptada a la conservació dels valors de l'àmbit, i permet aquells usos que són compatibles amb aquesta i en determinades condicions.  
  
D'acord amb l'informe del Servei Territorial d'Urbanisme s'adequarà l'article 46 de les normes de protecció (annex III) en relació a la zonificació proposada amb les categories establides en l'annex IV de la LOTUP, és a dir, a la categoria de zona rural protegida (ZRP-NA) i es precisarà si en les edificacions existents d'arquitectura tradicional es permet o no l'ampliació de fins a un 20 % de l'edificació legalment construïda, de conformitat amb l'article 201.3 de la LOTUP, però sempre que es tracte per a actuacions i usos permesos en el paratge. És a dir, no podrà estar permés per a construccions i instal·lacions vinculades a les explotacions agropecuàries atés que no es permet expressament la seua ampliació.  
El projecte de decret fa referència a la legislació sectorial, també a la forestal, no obstant això, estableix que s'aplicaran les normes del decret amb preferència sobre la legislació sectorial sempre que siguen més detallades o protectores, i que no entren en contradicció amb la finalitat de la legislació sectorial.  
En relació amb la definició de terrenys forestals (article 26.5 del projecte de Decret) s'ha de fer referència el que estableix el PATFOR (títol tercer Decret 58/2013, de 3 de maig pel qual s'aprova el Pla d'acció territorial forestal de la Comunitat Valenciana).  
Es considera necessari modificar la redacció de l'article 48.1 en el sentit de l'exigència de l'avaluació d'impacte ambiental:  
On diu: «[?] a excepció de les obres d'infraestructures a realitzar per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en l'àmbit de les seues competències, així com aquelles destinades a l'interés general proposades per les administracions públiques, amb caràcter excepcional, sempre que, en aquest últim cas, es demostre la impossibilitat de la seua ubicació en un altre tipus de sòl en el terme i depenent sempre de la seua avaluació d'impacte ambiental, si en requereix legalment.»  
Ha de dir: «[?] a excepció de les obres d'infraestructures a realitzar per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en l'àmbit de les seues competències, així com aquelles destinades a l'interés general proposades per les administracions públiques, amb caràcter excepcional, sempre que, es demostre la impossibilitat de la seua ubicació en un altre tipus de sòl en el terme i depenent sempre, en ambdós casos, de la seua avaluació d'impacte ambiental, si en requereix legalment.»  
El decret regula en el paratge, en l'àmbit de les seues competències, els usos i activitats per a aconseguir una adequada conservació dels valors que posseeix la zona. La regulació establida fa referència a la legislació sectorial, matisant i establint una sèrie d'especificacions respecte d'això amb la finalitat de millorar la conservació dels valors de la zona. Estableix que se seguirà el que estableixen les normes proposades sempre que siguen més detallades o protectores que la legislació sectorial i no entren en contradicció amb la finalitat d'aquesta.  
Es recomana per a millorar l'eficàcia de l'aplicació del decret que es faça insistència en la coordinació amb els diferents organismes amb competències en l'espai, així com la inclusió de representant de la titularitat del vedat de caça V-10.260.  
La regulació establida suposa un marc per a projectes, tal com l'actual planejament també ho suposa, i alguns d'ells es troben sotmesos a avaluació d'impacte ambiental, el decret recorda la seua regulació.  
  
La regulació establida respecte a l'avaluació ambiental de plans i projectes s'estima adequada, però la terminologia utilitzada ha d'adaptar-se a la legislació sectorial vigent: s'ha de fer referència al règim d'avaluació ambiental i no d'avaluació d'impacte ambiental en fer referència a plans i projectes, i en conseqüència modificar-se la redacció de l'article 5.  
Es modificaran les referències a la necessitat d'informe de l'article 48.4 de l'òrgan competent en matèria de medi ambient per l'òrgan competent en matèria d'espais naturals protegits.  
En relació amb les característiques dels efectes i de l'àrea probablement afectada:  
La regulació proposada en el decret (annex III) tindrà en tot cas efectes positius sobre els elements del medi que pretenen protegir-se (vegetació, fauna, flora, paisatge, etc.). La magnitud dels efectes positius dependrà de la seua adequada aplicació.  
La proposta de decret regula els usos ajustant-los a la capacitat d'acollida del territori, estableix la prohibició de determinats usos incompatibles com l'activitat minera i en altres s'estableixen determinades limitacions. La regulació efectuada serà beneficiosa per a la conservació dels valors de la zona.  
Per la distància existent entre l'àmbit del paratge i els drets miners referits en l'informe del Servei Territorial d'Indústria i Energia, aquests no es veuran afectats per la regulació del paratge ni al contrari, i no s'estima necessari l'establiment d'un perímetre.  
  
En relació amb la prohibició d'activitats extractives i mineres en l'àmbit del paratge establida en l'article 25 de la proposta de decret, es considera justificada aquesta per no estimar-se compatible amb la conservació dels valors aquest tipus d'activitat. S'estima que aquests usos no s'ajusten a la capacitat d'acollida de l'àmbit del paratge, la vocació d'ús del qual és la conservació.  
D'acord amb l'informe del Servei d'Ordenació del Territori s'han d'efectuar una sèrie de correccions en el decret per a previndre les afeccions per risc d'inundació: correcció de l'article 47 per a prohibir les rehabilitacions i reconstruccions d'edificacions preexistents en les zones afectades per perillositat d'inundació, regulació de senyalització de les zones inundables i necessitat d'informe previ de risc d'inundació per a les accions i actuacions en zones de risc d'inundació.  
  
Encara que no s'indica res en la memòria informativa, consultant el sistema d'informació geogràfica (SIG) d'aquesta conselleria, pareix que hi ha alguna construcció afectada per perillositat d'inundació, i també altres afectades per perillositat geomorfològica.  
En relació amb la prevenció d'incendis forestals es considera necessari incloure en el decret les indicacions efectuades pel Servei de Prevenció d'Incendis Forestals relatives al compliment de la legislació sectorial específica i als tractaments silvícoles en les zones amb risc greu d'incendi Los Conquetes i La Rinconada de la Tosquilla compatibles amb la conservació dels valors objecte de protecció del paratge natural municipal.  
En relació amb la secció de Xarxa Natura cal modificar les referències a l'article 45 de la Llei 42/2007 atés que no han tingut en compte la modificació efectuada per la Llei 33/2015 que va canviar la redacció i el número de l'article (46).   
D'acord amb l'informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge es preveuen efectes positius en el paisatge en tant que se li proporciona un règim jurídic per a la protecció dels valors ambientals, no obstant això, ha d'elaborar-se un estudi d'integració paisatgística per a adoptar les mesures que se'n deriven.  
En relació a l'afecció al patrimoni cultural l'informe de la Direcció General de Cultura i Patrimoni és favorable i tan sols estableix una recomanació.  
Tenint en compte el que s'ha indicat no es considera que s'hagen de produir efectes negatius significatius sobre el medi ambient, al contrari, tindrà efectes positius sobre el medi, no obstant això, hauran de dur-se a terme les modificacions apuntades en el present punt de l'informe.  
  
  
Consideracions jurídiques.  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE del Parlament Europeu i del Consell de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta directiva s'incorpora al dret intern espanyol per mitjà de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret autonòmic per mitjà de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
El Reial decret legislatiu 7/2015, de 30 d'octubre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de sòl i rehabilitació urbana, estableix en l'article 22 que els instruments d'ordenació territorial i urbanística estan sotmesos a avaluació ambiental de conformitat amb el que preveu la legislació d'avaluació ambiental.  
  
Proposta d'acord.  
D'acord amb allò que s'ha exposat, es resol: emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable segons estableix l'article 51.2.b de la LOTUP, en relació amb el decret de declaració del paratge natural municipal La Caballera en el municipi de Titaguas (València) d'acord amb els criteris de l'annex VIII d'aquesta llei, i tenint en compte les consultes realitzades i l'anàlisi efectuada, es pot concloure que el procediment d'avaluació simplificada és suficient per a determinar que el referit decret no presentarà efectes significatius sobre el medi ambient, i correspon continuar la seua tramitació d'acord amb la seua normativa sectorial, sempre que s'ajuste als següents condicionants:  
  
  
1. Prèviament a l'aprovació definitiva del decret es modificarà el següent:  
1.1. Respecte a la proposta de decret:  
a. La redacció de l'article 5 en el sentit següent:  
On diu: «Article 5. Règim d'avaluació d'impactes ambientals».  
  
Ha de dir: «Article 5. Règim d'avaluació ambiental.»  
On diu: «1. Els projectes, plans, actuacions, obres i activitats que es realitzen o implanten en l'àmbit territorial del paratge se sotmetran al règim d'avaluació ambiental establit en la legislació autonòmica valenciana i estatal sobre avaluació d'impacte ambiental vigent en aqueix moment.»  
Ha de dir el següent: «1. Els projectes, plans, actuacions, obres i activitats que es realitzen o implanten en l'àmbit territorial del paratge se sotmetran al règim d'avaluació ambiental establit en la legislació autonòmica valenciana i estatal sobre aqueixa matèria vigent en aqueix moment.»  
On diu: «2. Totes les declaracions i estimacions d'impacte ambiental que afecten l'àmbit del paratge natural municipal se sotmetran a consulta de l'òrgan competent en matèria d'espais naturals protegits, així com a l'òrgan gestor del paratge natural municipal.»  
Ha de dir el següent: «2. En tots els procediments d'avaluació ambiental (ja es tracte de plans o projectes, que seguisquen la legislació sectorial autonòmica o estatal en aquesta matèria) que afecten l'àmbit del paratge natural municipal se sotmetrà a consulta de l'òrgan competent en matèria d'espais naturals protegits, així com a l'òrgan gestor del paratge natural municipal.»  
b. Es corregirà la redacció de l'article 48.1 de les normes, que quedarà de la manera següent:  
On diu: «[?] a excepció de les obres d'infraestructures a realitzar per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en l'àmbit de les seues competències, així com aquelles destinades a l'interés general proposades per les administracions públiques, amb caràcter excepcional, sempre que, en aquest últim cas, es demostre la impossibilitat de la seua ubicació en un altre tipus de sòl en el terme i depenent sempre de la seua avaluació d'impacte ambiental, si en requereix legalment.»  
Ha de dir: «[...] a excepció de les obres d'infraestructures a realitzar per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en l'àmbit de les seues competències, així com aquelles destinades a l'interés general propostes per les administracions públiques, amb caràcter excepcional, sempre que, es demostre la impossibilitat de la seua ubicació en un altre tipus de sòl en el terme i depenent sempre, en ambdós casos, de la seua avaluació d'impacte ambiental, si en requereix legalment.»  
c. La redacció de l'article 48.4:  
On diu: «[?] serà necessària l'obtenció d'informe favorable previ de la conselleria competent en matèria de medi ambient.»  
Ha de dir: «[?] serà necessària l'obtenció d'informe favorable previ de l'òrgan competent en matèria d'espais naturals protegits.»  
  
d. S'adequarà l'article 46 de les normes de protecció (annex III) en relació a la zonificació proposada amb les categories establides en l'annex IV de la LOTUP, és a dir, a la categoria de zona rural protegida (ZRP-NA) i es precisarà si en les edificacions existents d'arquitectura tradicional es permet o no l'ampliació de fins a un 20 % de l'edificació legalment construïda, de conformitat amb l'article 201.3 de la LOTUP, però sempre que es tracte per a actuacions i usos permesos en el paratge.  
  
e. En relació amb la secció de Xarxa Natura cal modificar les referències a l'article 45 de la Llei 42/2007 atés que no han tingut en compte la modificació efectuada per la Llei 33/2015.  
f. Es modificarà el decret d'acord amb allò que s'ha indicat en l'informe del Servei d'Ordenació del Territori de data 23 de gener de 2017, i s'haurà d'obtindre informe favorable del referit servei a la correcció indicada.  
Es corregirà respecte als punts següents:  
- Les accions i actuacions que hagen a desenvolupar-se en les zones afectades per risc d'inundació s'hauran de sotmetre a informe previ de risc d'afecció pel Servei d'Ordenació del Territori als efectes de determinar la seua compatibilitat i, si és el cas, les mesures d'adequació.  
  
- Es regularà la senyalització de les zones inundables, concretant les limitacions d'ús que han de tindre aquest, s'identificaran amb claredat, i es redactaran unes normes d'actuació que hagen de ser adoptades en cas d'emergència d'acord amb l'article 22 de la normativa del PATRICOVA.  
- Es modificarà l'article 47 en el sentit de prohibir les rehabilitacions i reconstruccions d'edificacions preexistents en les zones afectades per perillositat d'inundació.  
g. S'inclourà en la normativa del decret el següent respecte a prevenció d'incendis forestals:  
- Aplicació en les zones de risc d'incendi forestal de les mesures establides en el document bàsic de seguretat en cas d'incendi que especifica el codi tècnic d'edificació (suplement del BOE núm. 74 de 28.03.2006).  
- Respecte a l'execució d'obres i treballs, totes les actuacions que es realitzen hauran de complir el que s'indica en el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals que s'han d'observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal, o en els seus voltants.  
- Les zones de Los Conquetes i La Rinconada de la Tosquilla amb risc greu d'incendi segons PATFOR hauran de ser objecte d'actuacions silvícoles dirigides a disminuir el risc d'incendi forestal, compatibles amb la conservació dels valors objecte de protecció del paratge natural municipal.  
h. Es modificarà l'article 26.5 del projecte de decret per a fer referència al PATFOR en la definició de terrenys forestals.  
1.2. En el pla núm. 4 de la memòria justificativa, zonificació, haurà de concretar-se a escala 1:10.000 la subcategoria proposada de zona d'ús públic (ZUP).  
2. Prèviament a l'aprovació definitiva s'elaborarà un estudi d'integració paisatgística sobre el qual emetrà informe el Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge amb el contingut de l'informe del referit servei de data 11.05.2017, i haurà d'incorporar les determinacions que s'hi indiquen.  
Segons estableix l'article 51.7 de la LOTUP, l'informe ambiental i territorial estratègic perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana no s'ha procedit a l'aprovació del decret en el termini màxim de quatre anys des de la seua publicació. En aquest cas, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada del decret.  
  
Òrgan competent.  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic que es refereix l'article 51.2.b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb allò que disposa l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat als efectes d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
A la vista del que antecedeix, la Comissió d'Avaluació Ambiental, acorda: emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica del decret de declaració del paratge natural municipal La Caballera en el municipi de Titaguas, per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en l'esmentat informe.  
Notificar als interessats que contra la present resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret estimen pertinents.  
El que li notifique perquè en prenga coneixement i als efectes oportuns.  
El que se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se'n deriven, segons ho autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
València, 6 de juny de 2017.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Objecte: modificació puntual d'esmena d'errors de les normes subsidiàries de Geldo.  
Tràmit: avaluació ambiental estratègica de la modificació del pla.  
  
Promotor: Ajuntament de Geldo.  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme i Ajuntament de Geldo.  
Localització: Geldo (Castelló).  
Núm. expedient: 86/1168-IOU.  
  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió realitzada el 30 de maig de 2017, va adoptar l'acord següent:  
  
Vista la proposta de l'informe ambiental i territorial estratègic de la modificació puntual d'esmena d'errors de les normes subsidiàries de Geldo, en els termes següents:  
  
A. Fonaments pels quals se sotmet la modificació a avaluació ambiental estratègica.  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE del Parlament Europeu i del Consell de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta directiva s'incorpora al dret intern espanyol per mitjà de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret autonòmic per mitjà de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP) en la qual s'estableix (art. 46), que seran objecte d'avaluació ambiental i territorial estratègica ordinària els plans i programes, així com les seues modificacions, que s'adopten o aproven per una administració pública i l'elaboració i aprovació dels quals vinga exigida per una disposició legal o reglamentària o per acord del Consell.  
El Reial decret legislatiu 7/2015, de 30 d'octubre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de sòl i rehabilitació urbana, estableix en l'article 22 que els instruments d'ordenació territorial i urbanística estan sotmesos a avaluació ambiental de conformitat amb el que preveu la legislació d'avaluació ambiental.  
En la LOTUP s'estableix (art. 46), que seran objecte d'aquesta avaluació ambiental i territorial estratègica ordinària els plans i programes, així com les seues modificacions, que s'adopten i aproven per una administració pública i l'elaboració i aprovació dels quals vinga exigida per una disposició legal o reglamentària o acord del Consell, complint els supòsits de l'apartat 1 del dit article.  
D'acord amb allò que s'ha estipulat en l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental determinarà si un pla o programa ha de ser objecte d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada o ordinària, en els supòsits allí previstos i tenint en compte els criteris establits en l'annex VIII de la llei, tot això amb consulta prèvia a les administracions públiques afectades i d'acord amb les fases de la tramitació exposades en l'article 49.  
  
B. Document inicial estratègic.  
B.1 Documentació aportada.  
En data 24 d'octubre 2016, va tindre entrada en el Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica l'escrit del Servei Territorial d'Urbanisme de Castelló que acompanyava la modificació puntual d'esmena d'errors de les normes subsidiàries de Geldo relativa a correcció dels errors produïts en la redacció de les normes subsidiàries per no incorporar gràficament en els plans d'ordenació tant les piscines municipals com el cementeri: tot això als efectes que es produïsca un pronunciament per part de l'òrgan ambiental.  
La documentació remesa en suport paper i format digital consisteix en:  
- Proposta de modificació puntual de les normes subsidiàries.  
- Document inicial estratègic corresponent.  
  
El 29 de novembre de 2016 es comunica l'obertura de l'expedient a l'Ajuntament de Geldo (86/8459-UAN).  
  
B.2 Informació territorial.  
El municipi de Geldo, situat en la comarca de l'Alt Palància a la província de Castelló té una població de 651 habitants (segons l'IVE a 01.01.2013). La superfície del terme municipal és de 0,56 km². Se situa a una altitud de 299 msnm i a una distància de 52 km de la capital de la província.  
Limita amb el terme municipal de Segorbe al nord, oest i sud; així com amb el de Castellnovo a l'est.  
  
B.3. Planejament vigent.  
El planejament urbanístic de Geldo en vigor, es defineix a través de les normes subsidiàries, que van ser aprovades definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló en la seua sessió de 30 de gener de 1985, i publicades les seues normes urbanístiques en el BOP de Castelló.  
Aquestes normes subsidiàries no van ser avaluades ambientalment.  
B.4 Descripció i justificació de la proposta de la modificació.  
Conformement es desenvolupa en la documentació presentada i s'acompanya en l'acord del Ple municipal de Geldo, en el document vigent corresponent a les normes subsidiàries s'ha advertit l'existència d'una discrepància entre els documents que formen part de les normes, concretament entre el que disposa la memòria informativa i en el que es plasma en els plans d'ordenació.  
  
A pesar que en la memòria informativa de les normes subsidiàries de Geldo consta en l'apartat 3.2.3. Equipaments, 6.3.2.1. De caràcter públic; Sanitari S4 Cementeri i Comunitari C D1 Piscina (en construcció) aquestes dotacions no van tindre la seua correspondència en els plans d'ordenació.  
La modificació que es pretén és, en realitat, una esmena d'un evident error que es va produir amb motiu de la redacció de les normes subsidiàries de Geldo.  
L'àmbit en què es troba el cementeri és la ubicació històrica, existent dècades anteriors a la redacció de les normes subsidiàries.  
  
No obstant això, la piscina i el frontó poliesportiu estaven en construcció de forma simultanieja a la redacció de les normes subsidiàries.  
Per tant, segons el document inicial estratègic, l'esmena d'errors que es pretén no afectarà el medi ambient o el territori d'una forma diferent de com es troba afectat des de fa més de 30 anys.  
La dotació corresponent al cementeri municipal es troba en sòl no urbanitzable comú. I la dotació esportiva de poliesportiu-piscines es troba en sòl que va ser classificat com a sòl no urbanitzable protegit per les normes subsidiàries.  
  
B.5 Selecció d'alternatives proposades.  
Així mateix, segons el document inicial estratègic, les alternatives possibles són les següents:  
Alternativa 0. Execució de les normes subsidiàries segons les previsions vigents. Certament això no suposaria cap problema especial, ja que aquestes dotacions ja són propietat demanial de l'ajuntament i funcionen com a dotacions públiques. Però es considera convenient regularitzar formalment aquesta situació de fet.  
Alternativa 1. Resulta realment difícil buscar alternatives diferents de la modificació de les normes quan amb això únicament es pretén ajustar-les a la legalitat vigent i corregir evidents errors de redacció.  
  
  
C. Possibles efectes sobre el medi ambient.  
A diferència del que assenyala el document inicial estratègic (que no n'aprecia cap), atés que el planejament no ha sigut avaluat ambientalment, a pesar que les distintes instal·lacions porten anys en funcionament, ha de fer-se una mínima anàlisi de la seua ubicació en el territori i dels efectes que a priori pogueren produir-se.  
Així les coses, la piscina es troba dins de la zona de policia del domini públic hidràulic corresponent al riu Palància, per la qual cosa els usos en aquesta zona haurien de comptar amb el vistiplau de l'organisme de conca. En aquest sentit, la cartografia disponible de riscos ens indica que la zona on es troba la instal·lació esportiva presenta perillositat geomorfològica pel que fa al risc d'inundació, per la qual cosa haurà d'emetre informe el servei competent.  
De la mateixa manera, encara que el document inicial estratègic no ho assenyala i podria significar un potencial efecte significatiu a avaluar, la instal·lació esportiva es troba dins del LIC «Curs Mitjà del Palància» per això, si més no, haurà de tindre's en compte i contrastar amb l'organisme competent que l'actuació (encara que es trobe anys en funcionament) no suposa un efecte desfavorable per a la Xarxa Natura 2000.  
Quant al cementeri, no queda clar en la cartografia si es pretén plasmar en el pla d'ordenació l'històricament existent, o s'aprofita la regularització per a fixar com a element dotacional una parcel·la més àmplia que tinga en compte futures ampliacions. En tot cas, la instal·lació haurà de complir el Decret 39/2005, de 25 de febrer, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament que regula les pràctiques de policia sanitària mortuòria en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, modificat pel Decret 195/2009, de 30 d'octubre, del Consell.  
  
D. Consultes realitzades.  
Per part de la direcció general competent, com a òrgan ambiental, s'ha sotmés a consultes el document inicial estratègic, d'acord amb el que disposa l'art. 51 de la LOTUP, a fi de definir el contingut de l'estudi ambiental i territorial estratègic (EATE), a les següents administracions perquè, si ho estimen oportú, formulen suggeriments:  
  
Consulta Informe Administració consultada  
- 19/10/16 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori.  
Servei d'Urbanisme. Direcció Territorial de Castelló.  
24/11/16 12/01/17 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori.  
SubGral d'Ordenació del Territori i Paisatge. PATRICOVA   
24/11/16 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori.  
SubGral d'Ordenació del Territori i Paisatge. Infraestructura Verda i Paisatge  
24/11/16 14/03/17 Cons. Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural. SubDG Medi Natural. Servei de Vida Silvestre  
 14/03/17 Cons. Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural. SubDG Medi Natural. Servei Gestió Espais Naturals Protegits  
  
  
Nota: els informes rebuts es publicaran en la web   
http://www.agroambient.gva.es/eae  
  
E. Valoració dels possibles efectes sobre el medi ambient.  
Analitzat el document inicial estratègic i els informes rebuts, s'efectua la valoració dels possibles efectes de la present modificació puntual d'esmena d'errors de les normes subsidiàries de Geldo, seguint els criteris de l'annex VIII de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana.  
  
Així, tenint en consideració les característiques de la modificació, per mitjà d'aquesta es pretén la modificació del Pla general que consisteix en la correcció d'errors derivats de la no inclusió en els plans d'ordenació de les instal·lacions de la xarxa primària corresponents al poliesportiu municipal i al cementeri.  
Dit això, dels informes rebuts s'observen les següents consideracions tant de tipus legal com ambiental que passem a descriure:  
  
  
- Risc d'Inundabilitat (PATRICOVA).  
D'acord amb l'informe rebut el 12 de gener de 2017 per part de la Subdirecció General d'Ordenació del Territori i Paisatge, relatiu al compliment de les directrius normatives del Pla d'acció rerritorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), es realitza inicialment una anàlisi de les cartografies de riscos (PATRICOVA i SNCZI) i es determina que la del SNCZI està desenvolupada a major escala, i que per tant s'utilitza aquesta per a la determinació de la perillositat d'inundació d'acord amb l'article 10.3 de la normativa de PATRICOVA.  
Basant-se en l'anterior, i atés que l'equipament esportiu es troba en la zona de flux preferent, per a la valoració del risc d'inundació es tindrà en compte el nivell d'exposició a la inundació i la vulnerabilitat dels usos objecte d'informe, que d'acord amb l'article 10.1 correspondrà a la valoració conjunta de perillositat d'inundació i vulnerabilitat l'ús del sòl enfront d'inundacions.  
D'aquesta manera, i d'acord amb el recentment publicat Reial decret 638/2016 que modifica el Reglament de domini públic hidràulic, en el seu article 9.bis.1.a) regula la limitació d'usos en la zona de flux preferent en sòl rural, i que concretament no permet els centres esportius en la dita zona.  
  
Si bé la normativa de PATRICOVA no inclou regulació específica quant a limitacions d'usos en la zona de flux preferent, s'aplica la normativa estatal i basant-se en el principi de precaució arreplegat en l'ETCV, es conclou que no es pot aprovar una modificació de planejament en contra de la normativa vigent.  
Per tant, s'informa que per a la part de la modificació que afecta el cementeri és compatible, mentre que pel que fa a les instal·lacions esportives, l'actuació proposada està afectada per risc d'inundació i és incompatible amb les directrius normatives del PATRICOVA d'acord amb les directrius de l'informe i les consideracions finals:   
  
· L'actuació és incompatible amb l'article 9.bis del Reglament del domini públic hidràulic, que regula la limitació als usos en la zona de flux preferent en sòl rural, i que no permet els centres esportius en la zona de flux preferent.  
· Igualment l'actuació té com a efecte un increment significatiu del risc d'inundació, ja que es proposa legalitzar una activitat vulnerable enfront de la inundació en una zona en què es poden produir greus danys sobre les persones i els béns.  
· El criteri que s'ha de seguir, en matèria de risc d'inundació, i que ha de ser considerat en la versió definitiva de la modificació puntual, és traslladar les instal·lacions esportives a un nou emplaçament fora de la zona de flux preferent.  
  
- Urbanisme.  
El 24 d'octubre de 2016 es rep l'informe preliminar, junt amb la sol·licitud d'inici remesa des del Servei d'Urbanisme de la Direcció Territorial de Castelló de la Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració.  
En aquest s'indica que vist el contingut de la modificació, en aquesta fase de tramitació, el servei no té objeccions a efectuar.  
  
- Xarxa Natura 2000.  
En l'informe de 3 de març de 2017, del Servei de Vida Silvestre de la Subdirecció General de Medi Natural, es conclou que a pesar que l'àmbit que s'inclou dins del LIC «Curs Mitjà del Riu Palància», no s'afecta hàbitats d'interés comunitaris, ni espècies protegides, per la qual cosa la modificació puntual no tindrà efectes apreciables sobre la Xarxa Natura 2000 i per tant no ha de sotmetre's a avaluació detallada dels seus efectes sobre la Xarxa Natura 2000.  
  
F. Determinació de l'existència d'efectes significatius.  
Segons estableix l'article 46 de la LOTUP l'òrgan ambiental ha de determinar si un pla o la seua modificació ha de ser objecte d'avaluació ambiental i territorial si es determina l'existència d'efectes significatius en el medi ambient, tenint en compte els criteris establits en l'annex VIII, si és el cas, amb consulta prèvia a les administracions públiques afectades, i amb les consideracions a què es refereix l'article 51 de la LOTUP.  
En el cas de la modificació puntual d'esmena d'errors de les normes subsidiàries de Geldo, pot considerar-se com una modificació menor del pla general, si bé atés que la modificació afecta dos àmbits distints dins del terme municipal, el present informe considerarà el pronunciament ambiental que corresponga d'acord amb l'anàlisi de cada una d'aquelles.  
A la vista de la documentació presentada, d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d- ordenació del territori, urbanisme i paisatge (LOTUP) considera:  
Que de la modificació puntual d'esmena d'errors de les normes subsidiàries de Geldo suposa l'esmena i incorporació a l'ordenació de les normes subsidiàries de part de la xarxa primària d'equipament no considerada en el seu moment i que no suposa una incidència significativa en el model territorial, ni tampoc representa cap vulnerabilitat enfront de característiques naturals, excepte per les excepcions que finalment es determinen.  
Que de la modificació puntual d'esmena d'errors de les normes subsidiàries de Geldo no es deriven en general problemes ambientals significatius però sí existència de riscos (tal com es defineix en les determinacions finals), segons s'extrau de les dades i cartografia disponibles, i específicament des dels aspectes objecte d'estudi, tal com s'ha informat. La consideració de part de l'àmbit de la modificació que afecta zones de flux preferent resulta determinant per a l'aprovació de la proposta.  
  
Així doncs, analitzada la documentació presentada i el seu objecte, els informes sectorials emesos, revisada la cartografia existent en el Sistema d'Informació Territorial d'aquesta conselleria, es pot determinar, respecte de la modificació puntual d'esmena d'errors de les normes subsidiàries de Geldo que el procediment d'avaluació simplificada, és suficient per a determinar que la modificació no presenta efectes significatius sobre el medi ambient, pel que fa a la incorporació gràfica del cementeri als plans d'ordenació (equipament de caràcter públic, Sanitari S4), no així en l'equipament corresponent a la zona esportiva (D1 Piscina) per situar-se en una zona de flux preferent d'inundació i per ser incompatible amb la normativa sectorial de PATRICOVA.  
  
  
G. Proposta d'acord.  
Atenent el que estableix l'article 51.2 b) de la LOTUP, i d'acord amb allò que s'ha exposat es resol:  
1. Emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable, corresponent a l'equipament del cementeri, en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica de la modificació puntual d'esmena d'errors de les normes subsidiàries de Geldo d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la LOTUP, per no tindre efectes significatius sobre el medi ambient, correspon continuar la tramitació de la dita modificació d'acord amb la seua normativa sectorial, sempre que s'ajuste a allò que s'ha descrit en la documentació presentada així com al que estableix la legislació vigent i en els informes emesos respecte d'això.  
  
2. Emetre informe ambiental i territorial estratègic desfavorable corresponent a l'equipament esportiu, ja que d'acord amb l'informe del Servei d'Ordenació del Territori en matèria de prevenció del risc d'inundació, l'àmbit destinat a equipament esportiu en zona de flux preferent dins de la modificació puntual d'esmena d'errors de les normes subsidiàries de Geldo és incompatible amb la normativa del PATRICOVA, per la qual cosa es considera ambientalment inviable.  
  
Segons estableix l'article 51.7 de la LOTUP, l'informe ambiental i territorial estratègic perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana no s'ha procedit a l'aprovació de la modificació puntual d'esmena d'errors de les normes subsidiàries de Geldo en el termini màxim de quatre anys des de la seua publicació. En aquest cas, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada de la modificació.  
  
  
Òrgan competent.  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic que es referix l'article 51.2.b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb allò que disposa l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat als efectes d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
A la vista del que antecedeix, la Comissió d'Avaluació Ambiental, acorda:  
1. Emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable, corresponent a l'equipament del cementeri, en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica de la modificació puntual d'esmena d'errors de les normes subsidiàries de Geldo, per no tindre efectes significatius sobre el medi ambient.  
  
2. Emetre informe ambiental i territorial estratègic desfavorable corresponent a l'equipament esportiu, ja que d'acord amb l'informe del Servei d'Ordenació del Territori en matèria de prevenció del risc d'inundació, l'àmbit destinat a equipament esportiu en zona de flux preferent dins de la modificació puntual d'esmena d'errors de les normes subsidiàries de Geldo és incompatible amb la normativa del PATRICOVA, per la qual cosa es considera ambientalment inviable.  
  
Notificar als interessats que contra la present resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret estimen pertinents.  
El que li notifique perquè en prenga coneixement i als efectes oportuns.  
El que se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se'n deriven, segons ho autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
València, 6 de juny de 2017.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 20 de juny de 2017.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.