Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 6779, del 22-05-2012 (2012/4846)

RESOLUCIÓ de 18 d'abril de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual ordena la publicació de declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de Benavites, Teulada, Castelló de la Plana, la Vall d'Uixó i Benissa. Expedients: 027/4405 WXS, 56/0933 IWO, 118/7169 OIF, 290/6366 LFU i 59/2721 NWZ.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6779

Data del DOGV
:   22-05-2012

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2012/4846


Data del document
:   18-04-2012

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Teulada
    * Vall d'Uixó, la
    * Benavites
    * Castelló de la Plana
    * Benissa
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 18 d'abril de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual ordena la publicació de declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de Benavites, Teulada, Castelló de la Plana, la Vall d'Uixó i Benissa. Expedients: 027/5692 STI, 56/9318 NAA, 118/9827 UIV, 290/7054 EHZ i 59/2631 NII. [2012/4846]  
D'acord amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, que aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, el qual establix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjuí de la notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental s'ha de publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc,  
  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 027/5949 MHQ, 56/7217 OZG, 118/8784 LTX, 290/4431 XNI i 59/5394 BHY.  
  
  
València, 18 d'abril de 2012.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Dades de l'expedient en el servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 027/6954 ODQ.  
Títol: Pla parcial del sector industrial S.1 de Benavites.  
Promotor: Ajuntament de Benavites.  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Benavites i Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.  
Localització: terme municipal de Benavites.  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
El projecte de pla parcial del sector industrial S.1 de Benavites consistix en la reclassificació de 422.000 m² de sòl no urbanitzable a sòl urbanitzable industrial, per a la creació d'un polígon industrial adjunt al ja existent en el terme limítrof de Quartell, denominat «la Foia». El projecte compta, a més, amb un depòsit d'aigua potable ubicat al sud del sector i amb una estació depuradora d'aigües residuals situada en l'extrem nord-oest.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
El sector es troba a l'est del nucli urbà, del qual dista 1,9 km, enclavat en una zona dotada de molt bona accessibilitat, per la proximitat a la A-7. El sector constituïx una única zona d'ordenació urbana. Els seus límits són:  
- Nord: camí rural. Establix el límit des del qual, cap al nord, es desplega el pla de modernització de Benavites.  
- Sud: terme de Quartell. Coincidix amb la via pecuària de l'assagador de Quartell, amb el barranc del Coronel o de la Font (recentment canalitzat i eixamplat en els dos marges) i amb el vial d'accés des de l'A-7 al polígon industrial de Quartell.  
- Est: terme de Sagunt. Coincidix amb l'assagador del Camí Vell d'Almenara i la línia de ferrocarril València-Barcelona.  
- Oest: N-340.   
L'ús que es dóna en la zona és, principalment, l'agrícola de regadiu de cítrics.  
Queden excloses del sector les infraestructures lineals i el barranc del Coronel o de Quartell, encara que l'ordenació queda condicionada per les servituds respectives establides legalment. La distribució de la superfície destinada a zona verda es fa en el contorn de l'actuació, junt amb els sòls no urbanitzables limítrofs, a les infraestructures lineals del tren i l'autopista, i al barranc de Quartell. Respecte a les vies pecuàries, la via pecuària amb què limita pel sud, l'assagador de Quartell, està fora del sector; la via pecuària amb què limita per l'est, l'assagador del Camí Vell d'Almenara, està dins del sector. Esta última queda inclosa en part en una zona verda, a excepció del tram nord, on es pretén ubicar la depuradora. Es plantegen illes de diverses grandàries amb parcel·les mínimes de 500 m², de 1.000 m² i 2.000 m², que permeten la implantació d'indústries de grandària mitjana i gran.  
  
El planejament vigent en el terme municipal són les normes subsidiàries de planejament de Benavites, aprovades en 1986. S'està revisant el pla general. La informació pública de la revisió, juntament amb la documentació que la integra (informe de sostenibilitat ambiental, estudi de paisatge, catàlegs de béns i espais protegits i ordenances), s'està duent a terme en l'actualitat per un termini de dos mesos.  
  
3. Alternatives  
El planejament proposat no té estudi d'alternatives, justifica simplement la ubicació proposada. En este sentit, l'estudi d'impacte ambiental indica que el canvi de classificació és necessari per la demanda de sòl industrial, la baixa productivitat de les explotacions, l'augment de les infraestructures viàries i el planejament dels municipis limítrofs. Quant a l'ordenació es distingixen dos alternatives:  
  
- el traçat d'una xarxa viària que partint del nuc de connexió amb el sòl industrial de Quartell, configurara illes la dimensió major de les quals fora l'eix est-oest i el vial principal de les quals les envoltara,  
  
- la xarxa viària dóna continuïtat a l'eix viari del sòl industrial de Quartell, de manera que s'obtenen illes més regulars i un disseny viari del nuc millor. Compta amb una zona verda distribuïda en el contorn de l'actuació.  
La solució triada és l'última.  
Tramitació administrativa.  
1. Procediment d'avaluació ambiental  
En data 30 d'abril de 2006 va entrar en vigor la Llei 9/2006, de 28 d'abril, sobre Avaluació dels Efectes de Determinats Plans i Programes en el Medi Ambient (LAAE).  
La Llei 9/2006, de 28 d'abril, sobre Avaluació dels Efectes de Determinats Plans i Programes en el Medi Ambient, i la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, són complementàries.  
D'acord amb la LAAE, els plans i programes, així com les modificacions, que puguen tindre efectes significatius en el medi ambient i que siguen promoguts o aprovats per l'Administració, són objecte d'esta avaluació ambiental estratègica.  
D'altra banda, la LAAE definix en l'article 2 com a zones d'àmbit territorial reduït les zones en les quals, per les seues dimensions escasses, el nivell de protecció del medi ambient i la integració ambiental es poden garantir per mitjà de l'aplicació de l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
La modificació presentada, en principi, hauria d'ajustar-se al que establix la LAAE. Vist que l'àmbit del sector només afecta una zona limítrofa amb una de ja urbanitzada i vistos els efectes previsibles sobre el medi ambient, es pot considerar com una zona d'àmbit territorial reduït i resulta possible l'aplicació de l'avaluació d'impacte ambiental.  
  
Dins del procediment d'avaluació d'impacte ambiental, el projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què és preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental abans de la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva del projecte, segons que es desprén de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i els concordants del reglament, en l'annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
Per tot això, el procediment d'avaluació ambiental per a este cas serà el de l'avaluació d'impacte ambiental.  
  
2. Admissió a tràmit  
En data 17 de gener de 2006, té entrada en el registre general de la Conselleria de Territori i Habitatge una còpia enviada per la Secció de Planejament de la Direcció Territorial de València de la documentació tècnica, de l'estudi d'impacte ambiental i de l'expedient administratiu tramitat en l'Ajuntament de Benavites, relatius a l'homologació i pla parcial del sector industrial S1. S'incoa un expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
3. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic pel termini d'un mes, segons l'anunci publicat en el diari Las Provincias de 13 d'agost de 2002, i en el DOCV núm. 4323, de 28 d'agost de 2002. Posteriorment, es va redelimitar l'àmbit de l'actuació del programa per a adaptar-lo a la delimitació derivada del concert previ i a les modificacions introduïdes per l'informe de l'arquitecte municipal amb vista a l'adscripció de terrenys a la xarxa primària de dotacions públiques. Per això, es torna a sotmetre el projecte a exposició pública, segons l'anunci publicat en el DOCV núm. 5039, de 30 de juny de 2005.  
  
Segons el certificat emés per la Secretaria de l'Ajuntament de Benavites, s'hi han presentat quatre al·legacions, de les quals tres tenen caràcter ambiental i tenen el contingut que es reflectix a continuació:  
a) Confederació Hidrogràfica del Xúquer: en data 22 de juliol de 2005, l'informe «deduïx que l'actuació urbanitzadora afecta terrenys que tenen la condició de domini públic hidràulic i, per tant, no són susceptibles d'aprofitament urbanístic. [...] El planejament urbanístic classificarà com a sòl no urbanitzable d'especial protecció el domini públic hidràulic. [...] Escau la classificació com a sòl no urbanitzable dels terrenys que tinguen la condició de domini públic hidràulic, i la seua exclusió de qualsevol procés urbanitzador o edificatori.»  
  
b) Ajuntament de Quartell: en data 29 de juliol de 2005, l'alcalde de Quartell al·lega:  
- «el polígon industrial del sector S-1 de Benavites previst ha de resoldre la connexió exterior de la xarxa viària interna d'eixe sector exclusivament dins del seu terme municipal. No és admissible que la connexió viària amb l'exterior del desenrotllament previst del polígon del sector S-1 de Benavites es faça utilitzant els carrers i la rotonda de l'ordenació detallada del polígon industrial de la Foia de Quartell.  
- La Comissaria d'Aigües de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer ha obligat el polígon industrial de la Foia de Quartell a fer un eixamplament i canalització del barranc de la Font o del Coronel entre la CN-340 i el ferrocarril per a permetre el pas de les aigües pluvials en el cas de precipitació màxima amb un període de retorn de 500 anys, i tot això al llarg del terme municipal de Quartell, independentment que en la resolució de la Comissaria d'Aigües de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer s'haja considerat el projecte redactat i presentat per l'Ajuntament de Quartell que considera la totalitat de canalització i eixamplament del barranc, les dimensions d'eixamplament del qual són de 25 metres en el fons i de 30 m en la part més alta, més els carrers de servici en ambdós costats, i tot això amb centre en la línia de delimitació d'ambdós termes municipals (l'eix del barranc). La solució proposada pel PAI del sector S-1 industrial de Benavites fa impossible que es puga executar la canalització i eixamplament en la part que dóna al terme municipal de Benavites.  
  
- La solució del pas inferior del barranc de la Font (Coronel) davall del ferrocarril amb marcs espentats coincidix amb la solució projectada en el polígon industrial de la Foia de Quartell. Esta obra, tècnicament, és una obra unitària i no pot dividir-se en dos mitats, és necessària una coordinació tècnica completa entre els dos polígons industrials per a poder portar-la a cap.»  
c) Demarcació de Costes del Ministeri de Medi Ambient: en data 29 de juliol de 2005, l'escrit establix que «en principi, no pareix que el programa d'actuació integrada puga afectar la franja costanera».  
  
d) Ampliació de la documentació  
Amb data 10 d'abril de 2006, es requerix a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València, i s'envia també el requeriment a l'Ajuntament de Benavites, que complete l'expedient amb la documentació necessària per a l'avaluació ambiental:  
  
1. Certificat del resultat del tràmit d'informació pública.  
2. Còpia de les al·legacions de caràcter ambiental i còpia dels informes elaborats per a respondre-hi.  
3. Informe de l'estudi de paisatge establit per la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge, realitzat per l'Àrea d'Urbanisme.  
4. Estudi hidrològic.  
5. Informe realitzat pel Servici d'Ordenació Territorial sobre l'estudi hidrològic.  
6. Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer que es pronuncie sobre el domini públic hidràulic i les afeccions a un costat i a l'altre del barranc del Coronel o de la Font i la disposició de recursos hídrics.  
7. Autorització de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge d'acord amb la Llei 3/1995, de 23 de març, de Vies Pecuàries, de modificació o reposició de pas de vies pecuàries.  
8. Estudi sobre el tipus d'indústries que es poden localitzar en el sector industrial S1, com s'evita la futura generació d'àrees especialment degrades, de sòls contaminats o atmosferes contaminades i com es consideren les seues categories.  
9. Estudi de la possible afecció al patrimoni històric i cultural.  
10. Informe sobre l'estudi acústic regulat per l'article 36 de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Protecció contra la Contaminació Acústica.  
11. Estimació del consum d'aigua potable requerit per les indústries que s'implantaran, l'augment de la presència humana i l'existència de zones enjardinades.  
12. Descripció detallada del sistema d'abastiment d'aigües potables, que indique la procedència de l'aigua, el tractament potabilitzador i el traçat de la instal·lació.  
13. Quant als residus urbans i industrials assimilables a urbans, se n'ha de detallar el volum previst, el sistema de tractament i la ubicació de les plantes de tractament i abocadors, tenint en compte les quantitats esperades. Així mateix, se certificarà la capacitat de gestió dels residus per part de l'organisme o empresa que se n'encarregue.  
  
14. Quant a l'estimació del volum d'aigües residuals industrials generades, tractaments a què seran sotmeses per a assimilar-les als abocaments d'origen urbà, identificació i ubicació de l'estació depuradora d'aigües residuals i certificat de l'entitat gestora que n'assegure la capacitat per a fer el servici.  
  
15. Detall de la manera en què s'evacuaran les aigües pluvials, per mitjà d'una xarxa separativa o unitària.  
16. Cost de l'establiment de les mesures correctores, de manera que s'especifiquen les mesures pressupostàries que s'han d'adoptar per a executar-les.  
17. Millores del programa de vigilància ambiental.  
Vistos els documents rebuts en contestació al requeriment, amb dates 2 de juny i 6 de setembre de 2006, es comuniquen a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València i es comunica també a l'Ajuntament de Benavites com havia de millorar la documentació remesa.  
Informes sectorials  
1. En data 9 de febrer de 2006, es rep un informe tècnic respecte a l'abastiment d'aigua potable al polígon industrial S1 de Benavites. El tècnic que subscriu «no veu cap inconvenient perquè es puga adaptar la solució que consistix, de forma genèrica, en la connexió a la canonada que discorre pròxima al límit de l'actuació i que subministra aigua al depòsit situat a Almenara provinent de la planta potabilitzadora de Sagunt. [...] Hi ha la possibilitat que, com a mesura complementària i a fi de solucionar a llarg termini el dèficit hídric de la comarca, es puga utilitzar l'aigua procedent dels pous de reg, per mitjà de bombament, mesclant-la amb l'aigua procedent del depòsit regulador del propi polígon, dins dels paràmetres de qualitat mínima de l'aigua per al consum humà, sempre que s'obtinga l'autorització del canvi d'ús per part de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer. És necessari que l'agent urbanitzador obtinga les autoritzacions necessàries per a la connexió a la canonada de subministrament.»  
  
2. En data 17 de març de 2006, la Direcció Territorial de València envia un informe sobre l'afecció a la xarxa de vies pecuàries: «de la documentació gràfica enviada es desprén la possible afecció exterior de les vies pecuàries:  
- Assagador del Camí Vell d'Almenara  
- Assagador de Quartell  
Per això, i atés que les vies pecuàries van ser transferides pel Reial Decret núm. 2365/1984 a la Generalitat Valenciana, que és qui té la titularitat d'este domini públic, s'han de tractar convenientment segons el que establix la normativa sectorial: Llei 3/1995, de Vies Pecuàries, així com el que disposa la Llei 14/2003, de Patrimoni de la Generalitat Valenciana, si és que s'ha previst la reducció de la considerada com a excessiva en el document de classificació».  
  
3. En data 29 de març de 2006, la secretària de l'Ajuntament de Benavites certifica, vist l'informe realitzat per l'empresa Reciclatges Palancia Belcaire, que «el municipi de Benavites forma part del pla zonal III i VIII, àrea de gestió 2, i que l'empresa Reciclatges Palancia Belcaire, a través del projecte de gestió de residus urbans que té adjudicat, es compromet que els residus urbans generats pel municipi de Benavites reben un tractament correcte, així com que les instal·lacions plantejades podran tractar els residus sòlids urbans procedents del municipi de Benavites. En l'actualitat, els residus del municipi, fins que entren en funcionament les noves instal·lacions adjudicades, es transferixen des de la planta de transferència de Segorbe a la planta de tractament de Guadassuar, amb codis de gestor 124/RTA/RNP/CV per a la planta de transferència de Segorbe i 059/V/R/NP/CV per a la planta de tractament de Guadassuar».  
4. En data 31 d'agost de 2006, es rep un informe sobre l'estudi hidrològic i el projecte de mesures correctores de les inundacions. L'informe es referix a la possible afecció a Xarxa Natura 2000 i als espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana. L'informe indica que:  
  
- En l'estudi hidrològic s'estimen les precipitacions màximes i els cabals d'avinguda associats, s'avaluant la capacitat de desaigüe de les obres de drenatge transversal disponibles en la línia de ferrocarril València - Barcelona, que és un obstacle per a la circulació de les aigües d'escolament i és causa d'inundacions en la zona.  
  
- Es proposen diverses mesures correctores per a la zona, consistents en quatre marcs o passos d'aigua davall la infraestructura ferroviària que permeten una evacuació millor del cabal d'avinguda.  
- El projecte no afecta cap de les zones proposades per a formar part de la Xarxa Natura 2000, ni cap dels espais naturals protegits ni instruments d'ordenació o gestió d'estos espais previstos en la Llei 11/1994, de 27 de desembre.  
- L'actuació no pot afectar el cicle hidrològic de la «Marjal i Estanys d'Almenara», espai natural catalogat com a zona humida i proposat com a LIC per a incloure'l en la Xarxa Natura 2000 com a LIC, perquè no es proposa la desviació de cabals ni actuacions que pertorben o alteren les condicions de les aigües, sinó que es pretén facilitar el flux i millorar l'evacuació del cabal d'avinguda produït en situacions de precipitacions torrencials, de manera que s'eviten inundacions de l'àrea industrial.  
  
- L'efectivitat d'esta obra la condiciona àmpliament la capacitat d'evacuació de la carretera N-340, al seu pas aigües avall de l'actuació proposada, perquè està limitada per les obres de drenatge existents, sobre les quals no es preveu cap actuació en este projecte.  
  
5. En data 21 de desembre de 2006, es rep l'informe de l'Àrea d'Urbanisme de la Conselleria de Territori i Habitatge en el qual es conclou «que l'homologació i el pla parcial del sector S-1 del terme municipal de Benavites, el tràmit d'informació pública del qual va concloure abans de l'entrada en vigor de la LUV, l'1 de febrer de 2006, i, per tant, no se li exigix [...] l'estudi d'integració paisatgística».  
6. L'11 de juliol de 2007, la Unitat del Control Integrat de la Contaminació de la Direcció Territorial de València informa respecte a l'estudi acústic relatiu a l'homologació i el pla parcial del sector industrial S-1 de Benavites. En l'informe s'identifiquen «com a fonts sonores susceptibles de contaminar l'ambient sonor [...] les tres grans infraestructures viàries: la N-340, l'autopista AP-7 i la línia fèrria València - Barcelona. Per a l'estudi de l'ambient sonor s'ha dut a terme una campanya de mesuraments, així com un estudi teòric basat en mètodes de càlcul. L'estudi es realitza per mitjà del mètode nacional de càlcul francés NMPB-Routes-96. Com s'indica en l'estudi presentat, una vegada en funcionament l'activitat industrial serà necessari prendre mesures adequades per a reduir els nivells fins a situar-los dins dels límits indicats per la llei en el cas que l'augment produït siga notori. Les futures actuacions hauran de ser compatibles, des del punt de vista acústic, amb esta actuació.»  
7. En data 27 de març de 2008, es redacta un informe sobre la prospecció arqueològica i etnològica. En l'informe es puntualitza:  
«La documentació presentada correspon a un estudi d'impacte ambiental en què s'arreplega l'impacte que el projecte pot causar sobre el patrimoni.  
Revisat l'estudi i consultat l'inventari de patrimoni arquitectònic d'interés històric artístic de la província de València, [...] pel que fa al municipi afectat no hi ha constància de cap element arquitectònic que puga veure's afectat per l'actuació.   
  
Segons que relata l'informe de la prospecció arqueològica, no es va localitzar cap jaciment afectat directament pel projecte, encara que es van detectar nombrosos indicis de material ceràmic en superfície en diversos punts, de cronologies heterogènies, entre el qual destaquen diversos punts d'aparició de material antic, que comprenen cronologies iberoromanes, romanes i medievals, majoritàriament. Segons se cita en l'informe de l'arqueòloga, l'àrea d'estudi es troba en una zona d'interés, pel fet que en les proximitats es troben uns quants jaciments inventariats com ara: Via Augusta, Alqueria Blanca i Alqueria Rugama.»   
L'informe emés per la Unitat d'Inspecció de Patrimoni arreplegava en les conclusions :«Atés el tipus de registre present en la zona, amb l'aparició de restes ceràmiques iberoromanes, romanes i medievals, així com la proximitat dels jaciments de Via Augusta, l'Alqueria Rugama i l'Alqueria Blanca, no es podia garantir en la fase de prospecció que no hi hauria elements arqueològics en la zona d'estudi. Per tot això, es va considerar necessari dur a terme les mesures correctores necessàries per a evitar qualsevol tipus d'afecció. Quant a estes mesures, es considera incompleta l'aportada en la memòria de la prospecció arqueològica, s'ha de fer el seguiment arqueològic de les obres d'urbanització i no només del desbrossament. Així mateix, l'estudi d'impacte ha d'arreplegar que, si es produïx qualsevol troballa d'índole arqueològica o paleontològica, ha de ser comunicada immediatament a l'Administració competent.  
  
D'altra banda, al considerar la Via Augusta com a jaciment arqueològic, el promotor de les obres, en compliment de l'article 62 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, ha d'aportar a l'expedient un estudi sobre els efectes que les obres projectades poden causar sobre les restes d'esta naturalesa, subscrit per un tècnic competent. Esta documentació s'ha de presentar abans de l'inici de qualsevol activitat d'obres en la zona afectada pel traçat de la Via Augusta. En compliment de l'article 66.2, la Conselleria de Cultura ha de determinar les condicions a què s'haurà de subjectar l'obra.  
  
Com a premissa inicial, s'ha de plantejar la inclusió de l'antic camí de Sagunt a Almenara com a recorregut transitable dins d'un espai lliure com a zona verda. Este recorregut ha de mantindre el traçat actual i ha de permetre una major comprensió de la totalitat del traçat actual i ha de permetre una major comprensió de la totalitat del traçat d'esta important via de comunicació d'època romana.  
Els resultats de la prospecció arqueològica han sigut incorporats a l'estudi d'impacte ambiental, però no s'ha incorporat l'obligació de fer el seguiment arqueològic de la totalitat de les obres d'urbanització que suposen remoció del terreny.  
Cal recordar que qualsevol troballa d'índole arqueològica o paleontològica haurà de ser comunicada immediatament a l'administració competent i que l'incompliment d'esta obligació pot ser objecte de sanció.  
Des de la consideració del patrimoni etnològic, s'han estudiat els elements d'esta naturalesa i s'ha recomanat la inclusió de la Balada de l'Albarder, que ha sigut incorporat a l'estudi aportat.  
Per tant, vist el precepte indicat i d'acord amb l'informe dels servicis tècnics, s'emet un informe favorable als efectes patrimonials [...] sobre el text refós de l'estudi d'impacte ambiental d'actuació integrada en el TM de Benavites, la memòria i els plans i document de síntesi de data setembre de 2007.  
No obstant, convé recordar que el seguiment arqueològic previst l'ha de fer un tècnic arqueòleg ben qualificat i autoritzat segons l'article 60 de la Llei 4/1998, i que el seguiment dit s'ha de fer de la totalitat de les obres d'urbanització que impliquen remoció del terreny.  
  
Així mateix, com que es considera la Via Augusta com a jaciment arqueològic, el promotor de les obres, en compliment de l'article 62 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, ha d'aportar a l'expedient un estudi previ sobre els efectes que les obres projectades poden causar sobre les restes d'esta naturalesa, subscrit per un tècnic competent. Esta documentació s'ha de presentar abans de l'inici de qualsevol activitat d'obres en la zona afectada pel traçat de la Via Augusta. En compliment de l'article 62.2, la Conselleria de Cultura determinarà les condicions a què haurà de subjectar-se l'obra.  
  
Com a premissa inicial, s'ha de plantejar la inclusió de l'antic camí de Sagunt a Almenara com a recorregut transitable dins d'un espai lliure com a zona verda. Este recorregut ha de mantindre el traçat actual i ha de permetre una major comprensió de la totalitat del traçat d'esta important via de comunicació d'època romana.  
Este informe es limita a este estudi d'impacte ambiental, en els termes en què s'ha descrit l'actuació literalment i gràficament amb el segell d'autorització en totes i cada una de les pàgines del document, com a mostra de conformitat, amb l'advertiment exprés que si, com a conseqüència de la incidència d'altres legislacions sectorials i protectores, es produïxen variacions respecte a la proposta sobre la qual ara s'informa, s'ha de sotmetre l'estudi de nou a l'informe vinculant que establix l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià.  
Amb vista a garantir el compliment de les mesures preventives o correctores estrictament patrimonials establides en este informe, s'ha d'enviar a esta administració tutelar una còpia de la declaració d'impacte de l'actuació tan prompte com esta es pronuncie.»  
Afeccions legals.  
PATRICOVA. D'acord amb l'article 22 de la normativa del pla d'acció territorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana, el sòl no urbanitzable afectat pel risc d'inundació no pot ser objecte de reclassificació com a sòl urbà o urbanitzable. D'acord amb l'article 16, el PATRICOVA, al d'un estudi realitzat a escala 1:50.000, és susceptible de ser modificat per mitjà d'estudis d'inundabilitat més precisos. Els estudis d'inundabilitat per a la concreció del risc d'inundació, realitzats a l'escala adequada i elaborats per un tècnic competent, són imprescindibles per a admetre decisions de planejament que s'aparten de les determinacions que contenen els documents de caràcter vinculant del PATRICOVA.  
  
Pla zonal de residus de les zones III I VIII. Per mitjà d'este pla zonal es distribuïx el conjunt de les instal·lacions necessàries per a garantir el respecte dels principis d'autosuficiència i proximitat en la gestió i tractament de residus.  
Vies pecuàries. D'acord amb l'article 12 de la Llei 3/1995, de Vies Pecuàries, les modificacions del traçat com a conseqüència d'una nova ordenació territorial han d'assegurar abans el manteniment de la integritat superficial, la idoneïtat dels itineraris i la continuïtat dels traçats, juntament amb la del trànsit ramader, així com els altres usos compatibles i complementaris.  
Hidrografia. D'acord amb l'article 6 del text refós de la Llei d'Aigües, aprovat pel Reial Decret Legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, els marges dels llits estan subjectes, en tota la seua extensió longitudinal:  
  
a) A una zona de servitud de 5 metres d'amplària, per a ús públic que es regularà reglamentàriament.  
b) A una zona de policia de 100 metres d'amplària en què es condicionarà l'ús del sòl i les activitats que s'hi facen.  
Ferrocarrils. D'acord amb el capítol III, Limitacions de la propietat, del Reial Decret 2387/2004, de 30 de desembre, que aprova el reglament del sector ferroviari, es distingixen les zones següents:  
- La zona de domini públic comprén els terrenys ocupats per les línies ferroviàries que formen part de la xarxa ferroviària d'interés general i una franja de terreny de huit metres a cada costat de la plataforma, mesurada en horitzontal i perpendicularment a l'eix, des de l'aresta exterior de l'explanació.  
- La zona de protecció de les línies ferroviàries consistix en una franja de terreny a cada costat, delimitada interiorment per la zona de domini públic i, exteriorment, per dos línies paral·leles situades a setanta metres de les arestes exteriors de l'explanació. En la zona de protecció no podran realitzar-se obres ni es permetran més usos que aquells que siguen compatibles amb la seguretat del tràfic ferroviari, amb l'autorització, en tots els casos, de l'administrador d'infraestructures ferroviàries.  
- El límit d'edificació: a un costat i a l'altre de les línies ferroviàries que formen part de la xarxa ferroviària d'interés general, s'establix la línia límit d'edificació, des de la qual fins a la línia ferroviària queda prohibit qualsevol tipus d'obra d'edificació, reconstrucció o d'ampliació, a excepció de les que resulten imprescindibles per a la conservació i manteniment de les que ja hi havia a l'entrada en vigor de la Llei del Sector Ferroviari. La línia límit de l'edificació se situa, amb caràcter general, a cinquanta metres de l'aresta exterior més pròxima de la plataforma, mesurats horitzontalment a partir d'eixa aresta.  
  
Carretera N-340. D'acord amb el capítol I, Protecció del domini públic viari i limitacions de la propietat, del títol III del Reial Decret 1812/1994, de 2 de setembre, que aprova el Reglament General de Carreteres, es distingixen les zones següents:  
- Són de domini públic els terrenys ocupats per les carreteres estatals i els seus elements funcionals, i una franja de terreny de huit metres d'amplària en autopistes, autovies i vies ràpides, i de tres metres en la resta de les carreteres, a cada costat de la via, mesurades en horitzontal i perpendicularment a l'eix de la via, des de l'aresta exterior de l'explanació.  
- La zona de servitud consistix en dos franges de terreny a un costat i a l'altre de les carreteres, delimitades interiorment per la zona de domini públic i exteriorment per dos línies paral·leles a les arestes exteriors de l'explanació a una distància de 25 m en autopistes, autovies i vies ràpides, i de 8 m en la resta de les carreteres, mesurades des de les arestes. En la zona de servitud no es poden fer obres ni es permeten més usos que els que siguen compatibles amb la seguretat viària.  
  
- La zona d'afecció consistix en dos franges de terrenys a un costat i a l'altre de la carretera, delimitades interiorment per la zona de servitud i exteriorment per dos línies paral·leles a les arestes exteriors de l'explanació a una distància de 100 m en autopistes, autovies i vies ràpides, i de 50 m en la resta de les carreteres, mesurades des de les arestes. Per a executar en la zona d'afecció qualsevol tipus d'obres o instal·lacions fixes o provisionals, o canviar-ne l'ús o la destinació, i plantar o talar arbres, es requerix l'autorització prèvia del Ministeri d'Obres Públiques, Transports i Medi Ambient.  
- A un costat i a l'altre de les carreteres estatals s'establix la línia límit d'edificació, des de la qual i fins a la carretera queda prohibit qualsevol tipus d'obra de construcció, reconstrucció o ampliació, a excepció de les que resulten imprescindibles per a la conservació i el manteniment de les construccions que ja hi ha. La línia límit d'edificació se situa a 50 metres en autopistes, autovies i vies ràpides, i a 25 metres en la resta de les carreteres, des de l'aresta exterior de la calçada més pròxima, mesurats horitzontalment a partir de l'aresta. S'entén que l'aresta exterior de la calçada és la vora exterior de la part de la carretera destinada a la circulació de vehicles en general.  
Patrimoni. D'acord amb l'article 11 de la Llei 5/2007, de 9 de febrer, de modificació de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià, els estudis d'impacte ambiental relatius a qualsevol classe de projectes, han d'incorporar l'informe de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural.  
  
Paisatge. No requerix estudi d'integració paisatgística, ja que, per la data d'informació pública del projecte, no cal que s'hi adjunte un instrument de paisatge, d'acord amb l'article 74 de la Llei Urbanística Valenciana.  
Recursos hídrics. D'acord amb l'apartat 2 de l'article 19, la implantació d'usos industrials o terciaris que impliquen un increment del consum d'aigua requerix l'obtenció primer d'un informe favorable de l'organisme de conca competent o l'entitat col·laboradora autoritzada per al subministrament, sobre la disponibilitat i compatibilitat de l'increment amb les previsions dels plans hidrològics, a més de la no-afectació o menyscabament d'altres usos implantats legalment.  
  
Consideracions ambientals  
Des del punt de vista estructural, la zona d'estudi pertany a la terminació oriental de la cadena Ibèrica en la seua arribada al Mediterrani. Geotècnicament, es tracta d'una cadena de cobertora, amb deformació de materials soms depositats sobre un sòcol molt pròxim.  
Els afloraments triàsics ocupen la major part de la zona d'estudi. Es presenta el Trias molt complet, en fàcies germànica típica, caracteritzat per un potentíssim Buntsandstein, un Muschelkalk fonamentalment dolomític margós i un Keuper poc potent, en comparació amb el que aflora en zones més meridionals, generalment laminat tectònicament; de vegades s'observen fenòmens de diaparisme.  
  
Dins de l'àrea estudiada es definix la unitat tectònica de la depressió de Segorbe. Esta estructura comprén la zona entre Soneja i la regió de les Valls. En part està coberta per materials miocens i quaternaris i constituïx un verdader sinclinal, on s'han conservat els materials del Keuper i del Juràssic Inferior. Esta depressió continua en direcció a Terol i és en part aprofitada pel riu Palància, que constituïx l'artèria principal de drenatge d'esta regió.  
La pràctica totalitat de l'àmbit es troba inclosa en el sistema aqüífer número 56, amb una superfície d'uns 3.250 km², de forma aproximadament triangular, amb vèrtex en les localitats de Landete, Puçol i Benicàssim, i presenta una topografia summament diversificada, que varia entre els abruptes relleus del Trias i Juràssic de la serra d'Espadà i de El Toro, amb cotes inferiors als 1.000 metres sobre el nivell del mar (msnm), als altiplans cretàcics i miocens d'Alpuente i Landete, respectivament, a cotes inferiors als 1.000 msnm i els plans costaners pliocuaternaris de Castelló i Sagunt. Els materials permeables que el constituïxen estan integrats fonamentalment per quatre formacions amb interés hidrogeològic:  
- Arenoses ortoquarsítiques del Buntsandstein  
- Calcàries i dolomies del Cretaci Superior.  
- Calcàries i dolomies del Cretaci Superior.  
- Graves, arenes i conglomerats plioquaternaris.  
L'impermeable de base el forma el miocé en fàcies margosa i l'embassament subterrani correspon a materials detrítics plioquaternaris. El sistema a nivell global és excedentari, encara que, a escala de subsistema, presenta problemes importants de sobreexplotació zonal, agreujats pels diferents períodes de sequera que es donen a la Plana, amb els processos d'intrusió salina consegüents.  
Respecte a la hidrologia superficial, la comarca comprén part de la conca del riu Palancia. Este riu, des del naixement fins als voltants de Sot de Ferrer té cabal permanent. L'aportació mitjana anual en eixa localitat és de 70 hm³. A partir d'este punt, la quasi totalitat de l'aportació és derivada per a usos agrícoles a través de séquies en la comarca de Segorbe i per la séquia Major de Sagunt, arriba a infiltrar-se íntegrament el xicotet cabal restant en els materials triàsics de la serra d'Espadà abans d'entrar en la Plana.  
  
Les parcel·les del sector queden enquadrades en el full número 668 del PATRICOVA, que li associa un risc 4 d'inundació. A l'oest de la carretera nacional es troba una franja de risc 1 encaixada en una àrea major qualificada de risc 5. El PATRICOVA proposa dos mesures estructurals en la zona:  
- Drenatge transversal de la carretera N-340  
- Drenatge transversal de ferrocarril entre Faura i Benavites.  
Estes actuacions ja s'han dut a terme, al mateix temps que la canalització del barranc del Coronel o de la Font.  
Es realitza una descripció climàtica de la zona: destaca que es tracta d'un clima mediterrani, amb temperatures suaus tot l'any, amb un règim pluviomètric marcat per la distribució irregular i la torrencialitat de les pluges, amb una marcada estació seca. Respecte al règim de vents, s'observa un predomini de vents de component W a la tardor i hivern i de component E a la primavera i estiu.  
  
La vegetació original s'ha transformat en explotació agrícola, principalment cítrics. Açò ha suposat l'aparició d'un conjunt de plantes adaptades a l'activitat agrícola que competixen amb les espècies cultivades pels elements nutritius, per la qual cosa han de ser eliminades, però que, no obstant això, proliferen en les parcel·les abandonades, en límits, en sendes i camins. Les característiques d'esta flora són: plantes nitròfiles, degudes a l'activitat agrícola, i plantes generalment anuals, que germinen diverses vegades al llarg de l'any.  
La fauna de la zona es caracteritza per ser un ecosistema excessivament antropitzat. Els cultius mantenen comunitats faunístiques molt poc desenvolupades i d'escàs valor ambiental. Destaquen entre l'avifauna els fringíl·lids (cagarnera, gafarró, verderol, etc.). Dins d'este ambient són els tarongerars els que sustenten les comunitats ornítiques més interessants, incloses algunes espècies típiques de boscos i matoll, com ara els pàrids (carboner, ferreret). Entre les espècies dominants destaquen el gafarró, el teuladí comú, la merla i el verderol.  
  
En estos camps també es troben aus associades als cursos d'aigua (sistemes de reg), com són l'oriol (Oriolus oriolus), el cargolet (Troglodytes troglodytes), el rossinyol (Luscinia megarrhynchos), el rossinyol bastard (Cettia cetti), la merla (Turdus merula) i la cueta blanca. Altres vertebrats que es poden trobar en l'horta arborada són la serp verda (Malpolon monspessulanus) i, en els canals de reg, la colobra d'aigua (Natrix maura), entre els rèptils, i rosegadors com ara Rattus rattus, R. norvergicus, Mus spretus, etc., entre els mamífers.  
  
L'estudi d'impacte ambiental inclou un estudi de paisatge. L'actuació proposada té una alta fragilitat paisatgística. Per tant, són necessàries les mesures correctores i protectores. La conca visual del sector és molt àmplia, atesa l'existència de contraforts muntanyosos en els municipis limítrofs, com Quart de les Valls, Faura i Benifairó de les Valls i, en particular, Almenara, que destaca perquè alberga el castell. Per això, el projecte d'urbanització ubica distintes zones verdes perimetrals, que es poblaran amb espècies arbòries de grans mides, amb el propòsit que actuen a manera de pantalla visual, disminuint la fragilitat visual de l'àmbit d'actuació i contribuint així a la minimització de l'impacte paisatgístic que pot produir-se.  
Vistes les afeccions del sector, es proposa una ordenació dels usos dins del sector:  
- Molestes per:  
Soroll i vibracions: índex mitjà, grau 3.  
Olors, fums i emanacions: índex baix, grau 2.  
- Nocives i insalubres per:  
Contaminació de l'ambient atmosfèric: índex baix, grau 2. Es permetran també activitats que estiguen incloses en el grup C del Decret 833/1975, és a dir, instal·lacions emissores de menys de 10.000 t CO2/any  
Per abocaments: índex baix, grau 2.  
Per possibilitat d'emetre radiacions ionitzants: ús prohibit.  
- Perilloses per:  
Incendis: índex baix, grau 2 i també índex mitjà, grau 3, quan la càrrega tèrmica ponderada se situe entre 200-800 Mcal/m² .  
L'estimació de cabal punta previsible per al polígon s'estima en 1,2 l/seg per cada 10.000 m². Per al cas de polígons industrials, un valor usual de relació entre el cabal mitjà consumit i el cabal punta és de 0,2. Per tant, el cabal mitjà consumit és de 20,74 m³/Ha bruta i dia.   
  
L'abastiment d'aigua es realitzarà per mitjà de la connexió d'una canonada a la canonada que abastix d'aigua potable el depòsit d'Almenara provinent de la planta potabilitzadora de Sagunt. Esta canonada queda executada arran del «Projecte d'abastiment d'aigua potable al Camp de Morvedre», promogut per la Generalitat Valenciana a través de la Direcció General d'Obres Públiques. La canonada d'abastiment travessarà la nacional N-340 i enllaçarà amb la canonada a Almenara, discorrent per la carretera a Benavites des de la N-340, i alimentarà un depòsit de secció circular de 350 m³ del qual s'aspirarà amb una estació de bombament per a l'abastiment d'aigua potable al polígon.  
La proposta de xarxa de reg consistix en la connexió a la xarxa d'abastiment que alimenta el sector. Per mitjà de la xarxa de reg es pretén:  
- Reg per goteig per a subministrament a les arbredes.  
- Reg per aspersió per a les zones enjardinades.  
No obstant això, des del punt de vista ambiental, esta solució no és la més adequada, per la qual cosa s'haurà d'emprar aigua depurada per al reg de les zones verdes, neteja de carrers i sistemes contra incendis. Per això, s'haurà d'autoritzar la reutilització d'aigües.  
  
Es dissenya una xarxa unitària per a les aigües residuals i pluvials. La tipologia de xarxa depén de les condicions del terreny, que obliguen a evacuar la totalitat de les aigües per un únic punt situat en la part nord-est de la zona d'actuació.  
Es proposa el tractament en l'estació depuradora d'aigües residuals, l'emplaçament de la qual queda sobre la via pecuària de l'assagador del Camí Vell d'Almenara, en la zona nord-est del sector. Es dissenya una depuració basada en un procés biològic per mitjà del tractament de fangs activats. Es compon de: desbast i extracció de sòlids, impulsió d'aigües depurades, aireig, decantació secundària i recirculació i extracció de fangs.  
La xarxa unitària conduïx l'aigua fins a la depuradora i des d'allí s'aboca al llit natural, al barranc de l'Arquet, en cas de pluges abundants. Atesa la proximitat de la marjal d'Almenara, s'haurà de tindre atenció especial en la qualitat de l'abocament. Per això, per a gestionar les aigües pluvials, es proposa com a mesura correctora l'execució d'una o més basses de laminació, amb la finalitat reduir el cabal pic en cas de pluges torrencials i evitar l'abocament al barranc de l'Arquet, pel fet que este llit desemboca en la marjal.  
Es prohibix l'abocament a la xarxa general d'aigües residuals que continguen cossos susceptibles de provocar obstruccions en les canalitzacions, materials inflamables, explosius, tòxics, materials radioactius, olis i greixos. Si les aigües arrepleguen alguna de les matèries indicades, hauran de ser sotmeses a una depuració prèvia, abans de l'abocament a la xarxa general.  
El subministrament d'energia elèctrica es realitzarà des de la subestació de Sagunt, per mitjà d'una línia elèctrica. El servici de telefonia es realitzarà per mitjà de la connexió a la xarxa actual que circula al costat de la N-340.  
Entre les principals mesures correctores proposades, cal destacar:  
  
Es regarà periòdicament el sòl per mitjà de camions cisterna.  
  
Només es treballarà en horari diürn.  
Se substituiran en la mesura que siga possible els motors dièsel per altres de naturalesa elèctrica.  
Es plantarà una tanca densa arbustiva al llarg del perímetre.  
Es retirarà el sòl directament afectat per les labors de condicionament del terreny, per mitjà de tècniques que n'eviten la compactació.  
  
S'evitarà que els llits naturals queden directament exposats a talussos de terraplens o acumulacions de materials solts, que puguen ser arrossegats per les aigües d'escolament.  
S'implantaran arbres i arbustos per plantació, amb la terra de farciment extreta de l'excavació.  
Quant al programa de vigilància ambiental, únicament s'establixen les mesures correctores que es controlaran, sense indicar com es farà. Entre les mesures l'execució de les quals serà controlada es troben:  
- Control del compliment de les mesures correctores.  
- Control dels abocaments inerts que es puguen produir durant el procés de moviment de terres.  
- Control de la contaminació acústica: es controlarà a través de la inspecció tècnica de vehicles i el control in situ sonor, amb una periodicitat anual.  
- Control de la formació de pols durant el moviment de terres: es mesurarà el boirum al voltant del polígon i la quantitat de pols depositat en les fulles de les plantes, amb una periodicitat semestral en el cas del boirum i anual en el cas de la pols.  
- Control de la coberta vegetal actual per a revegetació posterior de les zones verdes.  
- Mà d'obra del municipi o limítrof si en falta.  
  
- Control dels residus sòlids industrials segons la normativa que de la indústria que s'instal·le.  
- Control dels residus líquids industrials, segons les especificacions de qualitat de l'EDAR on s'aboquen estos líquids.  
- Control dels residus sòlids urbans que siguen traslladats a un abocador controlat.  
- Control dels residus líquids urbans canalitzats fins a l'EDAR: es mesuraran els canvis de coloració, les variacions de volum de drenatge i canalització, els solatges depositats en els dispositius de decantació i els canvis en la cobertura vegetal i textura del sòl.  
  
- Conservació i manteniment de les zones verdes.  
- Mà d'obra local  
L'ajuntament ha de presentar davant de l'Administració una memòria o informe anual que informe del desplegament del projecte, de l'aplicació de les mesures correctores, dels controls realitzats i de qualsevol incidència de caràcter ambiental que es produïsca.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què és preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental abans de la resolució administrativa que s'adopte per a aprovar-lo definitivament, segons que es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i els concordants del reglament, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que s'apliquen.  
3. L'article 16.2.m del Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Vivenda, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet esta declaració d'impacte ambiental:  
  
Primer  
S'estima acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el Pla Parcial del Sector Industrial S.1 de Benavites, sempre que es desplegue d'acord amb el que establix la documentació presentada i amb els condicionants que s'establixen a continuació.  
  
Segon  
Condicionants per a l'aprovació del projecte:  
1. S'ha d'obtindre un informe de l'oficina del pla de carreteres o de la conselleria competent en la matèria respecte de la connexió al sector en la rotonda de Quartell, d'acord amb l'al·legació emesa per l'Ajuntament de Quartell.  
2. La via pecuària és un bé de domini públic, per la qual cosa no pot reclassificar-se ni computar. Tindrà la condició de sòl no urbanitzable d'especial protecció, amb l'amplària que figura en la seua classificació. Esta via pecuària es mantindrà com a passeig o albereda de gaudi públic, ja que s'entén prioritari l'ús social i de gaudi mediambiental. Es considera que en cap cas es produïx cap dany o perjuí al promotor de l'obra, ja que este bé de domini públic existix primer com un carrer o un llit, i contribuirà a donar un valor afegit a l'actuació urbanística sense un sobrecost apreciable. Este condicionant està en sintonia amb el presentat per patrimoni, de manera que es permeta el recorregut de vianants de l'assagador del Camí Vell d'Almenara dins d'un espai lliure com a zona verda. Per això, s'haurà de modificar la ubicació de la depuradora, de manera que quede fora de la via pecuària.  
  
3. En compliment dels condicionants que conté l'informe de patrimoni, que considera la Via Augusta com a jaciment arqueològic, el promotor de les obres ha d'aportar a l'expedient un estudi previ sobre els efectes que les obres projectades poden causar sobre les restes d'esta naturalesa, subscrit per un tècnic competent. Esta documentació s'ha de presentar abans de l'inici de qualsevol activitat d'obres en la zona afectada pel traçat de la Via Augusta.  
  
4. L'aprovació definitiva del projecte de Pla Parcial del Sector Industrial S.1 queda supeditada a l'informe redactat per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer o l'empresa gestora del servici, d'acord amb l'article 19 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge. En el cas que s'aporte l'informe de l'empresa que gestiona el servici de subministrament d'aigua potable en la població, com a mínim s'ha d'aportar:  
- Càlcul de necessitats hídriques per a abastiment i reg.  
- Origen de l'aigua, identificació dels pous, titularitat, així com l'autorització o concessió atorgada per l'organisme de conca, i inscripció en els registres corresponents.  
- Disponibilitat present i futura dels recursos.  
- Aforament, per a saber la quantitat d'aigua i la previsió de l'article 52.2 del Text Refós de la Llei d'Aigües i l'article 84 del reglament, segons se sobrepassen o no els 7.000 m³ de volum anual.  
- Qualitat de les aigües.  
- Necessitat o no de tractament.  
- Necessitat o no de fer obres d'infraestructura.  
- A l'informe s'han d'adjuntar, com a annexos, tots els certificats o documents justificatius que resulten interessants.  
5. D'acord amb l'article 6 del Text Refós de la Llei d'Aigües, aprovat pel Reial Decret Legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, s'ha d'obtindre, abans de l'aprovació definitiva, l'informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer sobre els usos establits en la zona de policia de 100 m d'amplària, perquè es condicionen l'ús del sòl i les activitats que es duen a terme.  
  
Condicionants per al desplegament del projecte:  
1. L'execució d'una o més basses de laminació, amb la finalitat de reduir el cabal pic en cas de pluges torrencials i evitar l'abocament al barranc de l'Arquet.  
2. Quant a la gestió imprescindible de les aigües residuals i pluvials depurades, s'assegurarà en tots els moments l'abocament zero i l'ús de les aigües depurades per a reg de zones verdes i neteja i agençament de vies. Per a això, l'excedent depurat s'emprarà en altres zones del nucli urbà del municipi o de municipis limítrofs.  
3. Obtenció de l'autorització per part de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer d'abocament a un llit públic de l'aigua depurada, d'acord amb l'article 55 del Text Refós de la Llei d'Aigües, aprovat pel Reial Decret Legislatiu 1/2001, de 20 de juliol.  
4. D'acord amb els condicionants que conté l'informe de patrimoni:  
- Ha de fer una prospecció arqueològica o paleontològica un tècnic arqueòleg qualificat i autoritzat, de la totalitat de les obres d'urbanització que comporten remocions del terreny.  
- Qualsevol troballa d'índole arqueològica o paleontològica s'ha de comunicar immediatament a l'Administració competent.  
5. Al cap de l'any de la firma de l'acta de recepció de les obres d'urbanització, es comprovarà el nivell sonor transmés en l'entorn. En el cas que se superen els nivells fixats en la normativa autonòmica, l'Ajuntament de Benavites comunicarà este fet a l'òrgan ambiental.  
  
6. Al voltant del depòsit d'aigua es mantindrà un perímetre de protecció que previnga la contaminació del recurs.  
7. L'Ajuntament comprovarà, abans de la recepció de la urbanització del nou sector, que l'estació depuradora d'aigües residuals prevista es troba totalment executada, dimensionada amb capacitat suficient per a tractar la totalitat de les aigües residuals que es generen i preparada per a entrar en servici. La construcció d'esta depuradora ha de ser, per tant, anterior al final d'obra de la urbanització.  
8. Quan es produïsca la posada en funcionament del sector, l'Ajuntament ha de comprovar que es verifiquen els paràmetres més restrictius que s'hagen establit en l'autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a l'abocament de les aigües residuals depurades a un llit tributari d'una zona sensible.  
9. La gestió municipal de les instal·lacions de depuració d'aigües residuals garantirà el funcionament correcte i manteniment de les instal·lacions, a través del programa de vigilància ambiental.  
10. Durant la fase d'execució, s'ha de preveure i identificar una zona per a l'arreplegada dels materials emprats en les obres d'urbanització i edificació, que evite l'ocupació dels terrenys limítrofs. En cas d'emmagatzematge temporal de materials pulverulents, s'indicaran les mesures per a evitar la formació de núvols de pols per l'acció del vent.  
  
11. Les terres que s'utilitzen per al terraplenament del sector procediran de préstecs autoritzats. Si fóra necessari obrir préstecs nous, s'han de tramitar adequadament i s'hi ha d'obtindre l'autorització, així com la declaració d'impacte ambiental.  
12. L'Ajuntament exigirà a l'empresa adjudicatària entregar, després de la realització de les obres, certificats de recepció de residus sòlids inerts per part d'abocadors o empreses autoritzades per a gestionar-ne.  
13. Totes les mesures preventives i correctores proposades i les derivades dels condicionants exposats han de ser arreplegades per la normativa urbanística del planejament parcial.  
  
Tercer  
Es notifica a les parts interessades que contra esta resolució, com que no és un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que consideren pertinents en defensa del seu dret i dels seus interessos.  
  
Quart  
Esta declaració d'impacte ambiental s'ha de publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
  
València, 10 de juny de 2008. La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 56/8062 YBY.  
Títol: Antena d'alta pressió A per a subministrament de gas natural al terme municipal de Teulada.  
Promotor: Endesa Gas Alacant.  
Òrgan substantiu: Servici Territorial d'Energia d'Alacant.  
  
Descripció del projecte  
Es projecta una antena de gas de 720 m i diàmetre de 4 polzades per a subministrament de gas natural al terme municipal de Teulada. L'antena que s'ha dit té l'origen en la posició 04 del gasoducte de transport secundari Marina Alta - Fase II, dins del terme municipal de Teulada.  
  
A fi d'efectuar el subministrament als usuaris domèstics comercials, s'instal·larà l'armari corresponent de regulació i mesura d'APA/MP de cabal nominal 2 x 3.000 Nm³/h de pressió d'entrada màxima 16 bar i eixida regulable entre 0,4 i 0,1 bar, que alimentarà la xarxa de distribució del municipi de Teulada.  
S'ha previst un sistema de protecció catòdica a base d'ànodes de sacrifici de magnesi.   
L'amplària de la pista de treball prevista és de deu metres i la profunditat mínima de soterrament de la canonada és d'1,00 metres.  
Les obres comprenen les fases següents:  
- Desbrossament i aclarida del terreny.  
- Obertura de la rasa.  
- Col·locació en la rasa de la canonada.  
- Restitució del terreny.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Enviament de l'expedient  
L'expedient va entrar en els Servicis Centrals de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge el dia 18 de febrer de 2008.  
La informació pública es va fer per mitjà de la publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana del dia 20 d'agost de 2008 i en el Butlletí Oficial de la Província d'Alacant del dia 12 de juny de 2008.  
  
Durant el període d'exposició pública es van produir al·legacions, no cap de caràcter ambiental.  
Afeccions legals  
El traçat proposat per a l'antena de gas discorre per sòl no urbanitzable comú que presenta afecció a terreny forestal (d'acord amb l'Inventari Forestal de la Comunitat Valenciana) entre els punts amb coordenades UTM (fus 30, Datum ED50): 769839,89;4291678,66.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat.  
El projecte proposat no afecta muntanya d'utilitat pública, vies pecuàries inventariades, així com tampoc presenta afecció d'espais inclosos dins de l'àmbit de protecció de la Directiva 92/43/CEE.  
El projecte tampoc afecta espais inclosos dins de l'àmbit de protecció de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.  
El traçat de l'antena discorrerà majoritàriament per terrenys fortament antropitzats. Inicia el recorregut en la posició 04 del gasoducte de transport secundari Marina Alta, Fase II, a menys de 500 m d'una zona forestal.  
Quant a les característiques fisiogràfiques, el terreny afectat presenta una certa ondulació, està format el sòl per materials com ara arenes, margues i arenoses.  
Quant al paisatge, es classifica de baixa qualitat visual, predominen els sòls dedicats a cultius; no obstant això, pel fet que el traçat de l'antena discorre per zones amb gran nombre d'observadors potencials, la fragilitat visual es qualifica com a alta.  
2. Identificació i valoració d'impactes  
L'estudi d'impacte ambiental fa una valoració exhaustiva dels impactes esperats durant la realització del projecte.  
Els impactes més significatius del projecte proposat es deriven de la necessitat d'obertura de la pista de treball amb la conseqüent eliminació de la vegetació i els hàbitats lligats. A més, la imposició de servituds permanents, amb les limitacions consegüents, provoca un impacte paisatgístic la gravetat del qual dependrà tant de les característiques de la zona afectada com de la restauració adequada que es faça al terme de les obres.  
Quant a l'afecció al patrimoni arqueològic, l'informe d'impacte arqueològic i etnològic assenyala: «Les prospeccions superficials no han detectat cap jaciment arqueològic ni element etnològic nou susceptible de veure's alterat per les obres de canalització».  
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures protectores, correctores i programa de vigilància ambiental  
L'estudi d'impacte ambiental proposa una sèrie de mesures amb la finalitat de previndre i disminuir els impactes esperats al llarg de l'obra com ara el maneig adequat de la terra vegetal, la senyalització de zones d'ocupació temporal, jalonament de la vegetació (especialment d'exemplars arboris interessants), mòlta de restes vegetals per usar-les en les labors de restauració, gestió adequada de residus -amb atenció especial als residus considerats com a perillosos-, instal·lació de rampes en les rases i evacuació de fauna atrapada, entre altres.  
  
El programa de vigilància ambiental es durà a terme per mitjà de visites a l'obra de tècnics especialistes, contactes amb l'Administració pública i redacció d'informes.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què és preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, anterior a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva del projecte, segons que es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i els concordants del reglament, annex I.7.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificat pel Decret 32/2006, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que s'apliquen.  
  
3. L'article 16 del Decret 131/2007, modificat pel Decret 217/2007, del Consell, que aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Vivenda, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualssevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars en el territori de la Comunitat Valenciana.  
  
Per tot això, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals, el projecte «Antena per a subministrament de gas natural al terme municipal de Teulada (Alacant)», i sense perjuí de l'obtenció primer de les autoritzacions sectorials que s'apliquen, sempre que es desenrotlle d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions que s'establixen a continuació:  
1. S'ha d'obtindre l'informe que regula l'article 11 de la Llei 4/1998, del Patrimoni Cultural Valencià, que vincula en el sentit esta declaració d'impacte. En el cas d'aparició de restes arqueològiques o paleontològiques, s'han de suspendre les obres immediatament i s'ha d'actuar d'acord amb els preceptes que conté esta llei.  
2. Els canvis d'oli i les reparacions de maquinària s'han de fer en tallers autoritzats.  
3. S'ha de comptar amb els permisos pertinents per a la captació de l'aigua emprada en la prova hidràulica de les canonades. S'han d'implantar mesures per a evitar l'absorció de la fauna per la força de succió de les bombes d'aigua. Si s'empra algun producte químic en la prova hidràulica, s'ha de fer una bassa de decantació de manera que els sobrants tinguen les característiques adequades per a abocar-los a un llit públic. Els productes químics sobrants s'han de derivar a un gestor autoritzat.  
4. S'ha de respectar el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, que aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals en l'execució d'obres i treballs que es facen en terreny forestal o en els voltants.  
  
5. Esta declaració d'impacte queda vinculada als condicionants que, si és el cas, s'imposen per al projecte de construcció del gasoducte Marina Alta Fase II.  
  
Segon  
Es notifica a les persones interessades que contra esta resolució, com que no és un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè es puguen utilitzar els mitjans que consideren pertinents en defensa del seu dret.  
  
Tercer   
S'ha de publicar esta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la manera reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, que aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
  
València, 9 de juny de 2008. La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 118/4653 UVJ.  
Títol: Línia elèctrica a 132 kV de derivació a ST Serrallo de la L/132 kV la Plana - CT Castelló.  
Promotor: Iberdrola Distribució Elèctrica, SAU.  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Infraestructures i Transport.  
Localització: Castelló de la Plana.  
Descripció del projecte  
El projecte té com a objecte l'execució de la línia elèctrica a 132 kV, circuit simple, de derivació a la nova ST (subestació transformadora), el Serrallo, de la línia elèctrica existent a 132 kV la Plana - central tèrmica de Castelló, amb motiu de les previsions de desenvolupament de la xarxa elèctrica. La línia elèctrica que s'ha d'executar se situa en terrenys que són propietat d'Iberdrola Generació, en el polígon industrial el Serrallo del municipi de Castelló de la Plana. La línia serà de 1a categoria i tindrà una capacitat de 84,14 MVA de potència màxima.  
En l'actualitat, la línia elèctrica a 132 kV CT Castelló - la Plana, en el tram considerat, discorre compartint suports amb la L/132 kV CT Castelló - l'Enginy. La derivació a ST el Serrallo partirà del suport número 9. A uns 43 m s'instal·larà un nou suport de transició aeri-subterrani (en terrenys de la CT Castelló), de 36 m d'altura. Des d'este punt, la línia discorrerà en subterrani al llarg de 342 m aproximadament, per terrenys propietat d'Iberdrola Generació i carrer de l'Ajuntament de Castelló (en canalització entubada i formigonada de doble circuit) i de la ST el Serrallo (en canaleta prefabricada, doble circuit).  
  
La canalització discorrerà en una rasa d'1,6 m d'ample i 1,5 m de profunditat. El cable subterrani que s'instal·la està dissenyat per a treballar a 220 kV, encara que està previst energitzar-lo a 132 kV.  
Afeccions legals  
El Reial Decret 9/2005, de 14 de gener, en l'annex I, enumera les activitats potencialment contaminants del sòl, entre les quals es troba la producció i distribució d'energia elèctrica (CNAE-93, Rev 1 40,1).  
  
La gestió dels residus generats atendrà el que establix la legislació estatal i autonòmica reguladora de la matèria.  
Tot això sense perjuí de les autoritzacions que cal obtindre d'altres organismes, d'acord amb la normativa sectorial.  
  
Consideracions ambientals  
El projecte s'ubica en una zona industrial (polígon industrial el Serrallo, de Castelló de la Plana), dins dels terrenys de la central tèrmica de Castelló. Constituïx, per tant, una zona altament antropitzada i de caràcter periurbà, amb escassa vegetació natural i fauna adaptada al este medi. La zona de treball és totalment accessible. L'àrea d'estudi presenta una topografia horitzontal amb pendents escassos.  
  
No hi ha en l'àmbit analitzat espais naturals protegits ni altres zones d'especial interés natural. Dins de la zona d'actuació no es troba inventariat cap element del patrimoni cultural ni jaciment arqueològic.  
  
El paisatge presenta un marcat caràcter industrial. La presència de naus industrials, vies i línies elèctriques introduïx elements artificials, per la qual cosa la fragilitat és baixa i la instal·lació no suposarà una intrusió.  
Les accions considerades en l'estudi d'impacte ambiental que serien susceptibles de generar impactes són:  
- Durant la fase de projecte i instal·lació: el transport i aplec de materials i maquinària, l'obertura de la rasa, la reposició del paviment, la creació de la base del suport, l'excavació i formigonada de fonamentacions, insta lació del suport, co locació de conductors i cables de terra, eliminació de materials i rehabilitació de danys.  
- Durant la fase de funcionament: localització física de la línia elèctrica, transport d'electricitat i labors de manteniment.  
A causa de l'escassa longitud de la línia i del pas per una zona industrial, els moviments de terres, canvis en el relleu, la superfície alterada i la resta d'afeccions sobre el sòl produïdes per l'obra són poc significatives. Tot el material extret serà reutilitzat en la mateixa obra o retirat a un abocador.  
El perill de col·lisió d'aus amb el tram aeri és compatible i no significatiu, a causa de l'escassa longitud del tram, que no es tracta d'una zona d'acumulació d'aus i el caràcter antròpic de la zona.  
El tram en subterrani minimitza els efectes ambientals i compatibilitza el projecte amb altres actuacions industrials previstes en la zona.  
  
Durant la fase de funcionament de la línia, l'impacte associat a la generació de camps elèctrics o magnètics es valora com a no significatiu, ja que els valors més desfavorables es troben per davall dels valors límit recomanats (5kV/m i 10 T).  
Altres mesures preventives i correctores considerades en el projecte són:  
- Per a evitar afeccions sobre el sòl, l'aigua i la vegetació: minimitzar les arreplegues, les labors de manteniment de maquinària es faran en zones adequades, retirada de totes les restes generades, minimització de la pols i evitar pràctiques amb risc d'abocaments.  
- Per a evitar el soroll, s'utilitzarà maquinària que no en genere nivells elevats.  
- Se senyalitzarà bé l'obra.  
- Es proposarà a la conselleria competent un seguiment arqueològic de les obres. L'aparició de qualsevol resta d'interés històric, arqueològic o paleontològic s'ha de comunicar al personal de la conselleria competent.  
- Eliminació dels materials sobrants de l'obra. Neteja del material acumulat, préstecs o rebuig.  
- Restitució dels camins i zones afectades.  
El programa de vigilància ambiental té com a principals objectius comprovar l'evolució dels impactes previstos i que es respecten les mesures aprovades en la DIA, comprovar el compliment de les mesures correctores, comprovar i verificar l'eficàcia de les mesures correctores proposades i, si no n'hi ha, dissenyar-ne d'altres per a pal·liar les afeccions, identificar impactes no previstos i proporcionar informació d'aspectes mediambientals poc coneguts. Es tracta, de forma resumida, de:  
  
- En la fase de construcció: comprovar la senyalització de l'obra i les zones de moviment de maquinària, revisió completa al finalitzar l'obra i control de la neteja correcta.  
- En la fase de funcionament: revisions periòdiques que verifiquen l'estat correcte del lloc i que no han aparegut impactes nous, verificació del bon estat i el funcionament de la línia.  
- Addicionalment, es realitzarà un informe final de seguiment i un altre a l'any de funcionament.  
Tramitació administrativa  
Amb data 10 d'abril de 2008 va tindre entrada en els Servicis Centrals d'esta conselleria un escrit del Servici Territorial d'Energia de Castelló pel qual sol·licitava l'avaluació d'impacte ambiental del projecte i n'enviava l'expedient, que incloïa:  
- Projecte d'execució de L/132 kV SC, de derivació a ST el Serrallo de la L/132 kV la Plana - CT Castelló  
- Estudi d'impacte ambiental del projecte i document de síntesi, en paper i en format electrònic.  
- Certificat que no hi va haver al·legacions durant el tràmit d'informació pública, realitzat per mitjà d'anuncis en el DOCV (20 de febrer de 2008) i en el BOP Castelló (16 de febrer de 2008).  
Consideracions jurídiques  
El projecte de la línia elèctrica s'ha sotmés al procediment d'avaluació d'impacte ambiental d'acord amb l'epígraf 2.g de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març.   
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, que aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.  
  
L'article quint de la Llei 2/1989, de 3 de març, atribuïx a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la llei.  
L'article 16 del Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, que aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Vivenda, modificat pel Decret 217/2007, de 26 d'octubre, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció primer de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte de línia elèctrica a 132 kV de derivació a ST Serrallo de la L/132 kV la Plana - CT Castelló, promoguda per Iberdrola Distribució Elèctrica, SAU, el traçat de la qual discorre pel terme municipal de Castelló de la Plana (província de Castelló), sempre que este es desenrotlle segons les previsions del projecte, l'estudi d'impacte ambiental i la resta de documentació que hi ha en l'expedient.  
Addicionalment, s'establixen les condicions següents:  
1. Es restauraran a les condicions inicials totes les àrees que siguen alterades per les obres i es gestionaran correctament els residus generats.  
2. Tal com es proposa en l'estudi d'impacte ambiental, s'obtindrà el vistiplau de la conselleria competent per a la realització del seguiment arqueològic de les obres. En tots els casos, l'aparició de jaciments arqueològics o paleontològics determinarà l'obligació de suspendre els treballs, delimitar el perímetre d'afecció i comunicar-ho immediatament a la Conselleria de Cultura i Esport.  
3. Les accions incloses en el programa de vigilància ambiental s'han de documentar, per a acreditar l'adopció i l'execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació que són eficaces.  
  
4. D'acord amb l'article 4 del Reial Decret Llei 1302/1986, de 28 de juny, modificat per la Llei 9/2006, de 28 d'abril, i incorporat en l'article 14 del Reial Decret Llei 1/2008, d'11 de gener, el promotor ha de comunicar a l'òrgan ambiental (per escrit), amb l'antelació suficient, la data de començament de l'execució del projecte.  
5. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, s'ha de comunicar a l'òrgan ambiental competent, que establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
  
Segon  
Notificar a les parts interessades que contra esta resolució, com que no és un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè es puguen utilitzar els mitjans que consideren pertinents en defensa del seu dret i dels seus interessos.  
  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana esta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 6 de juny de 2008. La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 290/4392PWP.  
Títol: Construcció d'un camí i una esplanada a la partida la Torrassa de la Vall d'Uixó (Castelló).  
Promotor: Ajuntament de la Vall d'Uixó.  
Òrgan substantiu: Servicis Territorials de Medi Ambient de Castelló.  
Descripció del projecte.  
El projecte es localitza físicament a la partida la Torrassa. Afecta les parcel·les 177 i 362 del polígon 3 de la Vall d'Uixó (Castelló).  
  
L'objecte de les obres és la construcció d'un camí que proporcionarà accés a la futura ermita de Sant Roc, que es construirà en l'esplanada en la part alta de la mateixa partida.  
Els primers 40 m del camí coincidixen amb un camí actual. La resta del camí s'adaptarà al màxim al terreny, de manera que es minimitzaran els volums de desmunt i terraplé. Tindrà una longitud de 195 metres i una amplària mitjana de 5 m. El pendent mitja del camí serà del 17,9%, comprés entre un mínim de 5,5% i un màxim de 24,4%.  
  
La terminació del camí serà de terra, sobre la qual s'estendrà i compactarà el ferm fresat reciclat. Quedarà així preparada per a un possible tractament superficial posterior.   
L'esplanada que es construirà té una superfície de 1.870 m quadrats.  
En una segona fase es durà a terme protecció contra l'erosió dels terraplens per mitjà de la plantació d'una mescla arbustiva de romer, aladern, aladern de fulla estreta, llentiscle; en la zona de l'esplanada es farà hidrosembra amb lleguminoses i gramínies.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Enviament de l'expedient  
La Direcció Territorial de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge va enviar l'expedient, que va tindre entrada en l'òrgan competent el dia 10 de desembre de 2007.  
La informació pública es va fer per mitjà de la publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana número 5742, del dia 15 d'abril de 2008, i d'un anunci en el periòdic Mediterráneo el dia 3 d'abril de 2008.  
Durant el període d'informació pública no s'hi van presentar al·legacions.  
Informes sectorials  
D'acord amb les afeccions del projecte s'emeten els informes següents:  
- Servici Territorial de Medi Ambient de Castelló: «La zona està constituïda per terrenys de bancals de cultiu abandonat i zones no cultivades amb afloraments rocosos i matoll poc dens. Es tracta d'un vessant d'orientació SSW i pendent entre 20 - 35%...».  
- Servici de Parcs Naturals: «La zona sotmesa a estudi es troba dins de l'àmbit del pla d'ordenació de recursos naturals del Parc Natural de la serra d'Espadà (d'ara en avant PORN), en concret en les àrees d'influència antròpica (AIA).  
L'informe conclou :   
«...en conseqüència, atenent els articles 70 i 71 del PORN, l'activitat proposada de construcció d'un camí en l'àrea d'influència antròpica és compatible amb el PORN del Parc Natural de la serra d'Espadà.  
  
No obstant, és necessari remarcar que, aplicant l'article 51 del PORN, s'haurà de complir el requisit següent: s'han de prendre les precaucions necessàries per a evitar la destrucció de la coberta vegetal: en acabar les obres, s'han de restaurar el terreny i la coberta vegetal».  
  
S'assenyala que en relació als usos permesos i prohibits pel PORN s'assenyala:  
Usos permesos:  
«Es consideren compatibles totes les activitats permeses en les categories anteriors i, en general, les activitats compatibles amb el que establix el planejament urbanístic per al sòl no urbanitzable d'ús agrícola, sense perjuí del que disposen les normes generals d'este pla i la Llei 4/1992 sobre el sòl no urbanitzable».  
Usos prohibits:  
«Amb caràcter general, es prohibixen els usos considerats no compatibles pel planejament urbanístic per al sòl no urbanitzable d'ús agrícola, sense perjuí del que disposen les normes generals d'este pla i la Llei 4/1992, sobre el sòl no urbanitzable».  
Consideracions ambientals  
2. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat  
L'estudi d'impacte ambiental descriu la zona d'actuació com un «vessant sobre un tossal», amb orientació sud-sud-oest, altitud compresa entre 100 i 150 m sobre el nivell del mar i un pendent que oscil·la entre el 20 i el 30%.  
Quant a les aigües superficials, és destacable la presència pròxima del barranc de Font de Cabres, al qual desaiguarà previsiblement el camí proposat.  
El sòl presenta textura margosa amb importants afloraments dolomítics i pedregositat important; l'erosió potencial d'este sòl en absència de vegetació es determina com a molt alta.  
Quant a la flora present en la zona, es destaca un estrat herbaci de llistó (Brachypodium retusum), un estrat arbustiu format principalment per romer (Rosmarinus officinalis), arç negre (Rhamnus lycioides), argilaga (Ulex parviflorus) i llentiscle (Pistacea lentiscus); l'estrat arbori està format per pi blanc (Pinus halepensis) i garroferes (Ceratonia siliqua).  
Quant a la fauna, es destaquen diverses espècies ornitològiques: tords (Turdus sp.), bitxac rogenc (O. Oenanthe), bitxac comú (Saxicola torcuata)..., mamífers xicotets: eriçons (Erinaceus europaeus), ratolí de camp (Aposemus sylvaticus) i rèptils: fardatxo ocel·lat (Lacerta lepida), serp verda (Malpolón monspessulanus).  
Quant a la descripció del medi, cal assenyalar que, encara que la zona afectada pel projecte no està arreplegada en l'inventari forestal de la Comunitat Valenciana com a forestal, la zona presenta vegetació pròpia de terrenys naturalitzats.  
3. Identificació i valoració d'impactes  
L'estudi d'impacte ambiental considera que no es produiran danys rellevants sobre els ecosistemes, encara que sí que hi haurà una afecció negativa sobre el paisatge deguda a l'àmplia conca visual des d'on s'albira el camí, sobre les característiques i la discontinuïtat cromàtica del camí; a més, pot ocasionar-se un desorde sobre la xarxa de drenatge que pot originar fenòmens d'erosió hídrica.  
4. Consideracions sobre la proposta de mesures protectores i correctores, i programa de vigilància ambiental  
Les mesures preventives proposades són les següents:  
- Vigilància del compliment de la normativa en matèria de soroll per part de la maquinària.  
- Reg de la superfície de treball.  
Les mesures correctores es dirigixen principalment a donar solució als impactes previstos sobre la circulació de les aigües superficials i a aconseguir la integració paisatgística de l'obra. Se'n proposen les següents:  
- Construcció de cunetes perimetrals.  
- Aportació de terra vegetal als terraplens i revegetació amb espècies arbustives de la zona.  
- Realització d'hidrosembra en el talús final.  
El programa de vigilància ambiental es basa en el seguiment de les mesures preventives i correctores proposades.  
Es considera que el camí proposat presenta pendents importants i ha originat la necessitat d'efectuar terraplens importants que generen un impacte paisatgístic important. Per tant, les mesures correctores i preventives han d'incidir en la necessitat de disminuir l'impacte paisatgístic, augmentar les mesures de prevenció de l'erosió i dur a terme un programa de vigilància ambiental que ajude a corregir qualsevol augment de la magnitud dels impactes ambientals esperats.  
  
Consideracions jurídiques  
5. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què és preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental abans de la resolució administrativa que s'adopte per a aprovar-lo definitivament, segons es desprén de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i els concordants del reglament, annex I, apartat 1.i.  
  
6. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificat pel Decret 32/2006, que aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que se li apliquen.  
  
7. L'article 16 del Decret 131/2007, modificat pel Decret 217/2007, del Consell, pel qual aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Vivenda, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualssevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars en el territori de la Comunitat Valenciana.  
  
Per tot això formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció primer de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, sempre que es desplegue d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental, el projecte «Construcció d'un camí i una esplanada en la partida de la Torrassa», en el municipi de la Vall d'Uixó (Castelló), amb els condicionants i les modificacions establits a continuació:  
  
1. Es reposaran murets de pedra, bancals i qualsevol element agrícola que haja pogut quedar afectat per la realització del projecte.  
  
2. El ferm del camí es dotarà del pendent transversal necessari perquè hi haja una evacuació efectiva de les aigües cap a les cunetes.  
3. Les cunetes disposaran d'un pendent mínim del 0,5% i una profunditat mínima de 0,4m; disposaran de desaigües per a evitar acumulació d'aigua en cas de pluges intenses, en nombre adequat. Esta mesura serà especialment respectada entre el pK+120 i el pK+190, tram que correspon a les zones amb major pendent.  
4. De l'amplària total prevista per al camí (5 metres), se'n detraurà l'espai necessari per a la construcció de les cunetes i la disminució de l'impacte paisatgístic. La restauració paisatgística consistirà, en la mesura que siga possible, en una disminució d'espais rectilinis per mitjà de la plantació d'arbres i arbustos propis de l'entorn, a fi de dotar l'obra de naturalitat.  
En acabar les obres, l'amplària total del camí no excedirà 3,75 - 4 m (excepte en revolts).  
5. Quant al programa de vigilància ambiental, s'ampliarà per mitjà de les mesures següents:  
- Als sis mesos de l'acabament i posada en funcionament de l'obra, s'ha d'enviar un informe fotogràfic a l'òrgan ambiental.  
- Després de cada període de pluges, es revisarà el camí i s'escometran les obres que siguen necessàries per a evitar fenòmens d'erosió.  
- En cas d'inestabilització d'algun talús, es corregirà l'obra preferentment per mitjà de l'ús de mantes orgàniques.  
6. La construcció de l'ermita respectarà els preceptes que conté la Llei 10/2004, de la Generalitat, del Sòl No Urbanitzable, així com la legislació concurrent en la matèria, si n'hi ha.  
7. En acabar les obres haurà de quedar tot l'entorn lliure de qualsevol tipus de residus, que s'han d'haver derivat a un abocador o gestor autoritzat.  
  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra esta resolució, com que no és un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que consideren pertinents en defensa del seu dret.  
  
Tercer  
Publicar esta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la manera reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
  
València, 6 de juny de 2008. La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 59/2997 QHG.  
Títol: Antena per a subministrament de gas natural al terme municipal de Benissa.  
Promotor: Endesa Gas Alacant.  
Òrgan substantiu: Servici Territorial d'Energia d'Alacant.  
Descripció del projecte  
L'objecte del projecte és la construcció d'una antena de 5.444 m de longitud localitzada en els termes municipals de Teulada i Benissa.  
  
La conducció, de 4 polzades de diàmetre i 16 bar de pressió, es dirigix inicialment cap al sud, discorre en paral·lel a 2 m del gasoducte Marina Alta Fase II, fins al paratge de la Foia, en el terme municipal de Teulada, on se'n separa. El traçat finalitza en les proximitats de la població de Benissa, on s'instal·larà un armari de regulació així com sengles vàlvules en arqueta abans i després, des d'on partirà la xarxa de distribució del municipi.  
La conducció que s'ha dit comptarà amb un sistema de protecció catòdica a base d'ànodes de sacrifici de magnesi per a evitar la corrosió.  
En condicions normals d'insta lació de la conducció, la profunditat mínima que es considera en el projecte per a la col·locació de la canonada és d'1,00 m; en l'encreuament de rius, torrents o rierols importants la profunditat serà major (segons els estudis de soscavació).  
La zona d'ocupació temporal prevista és de 10 m. La servitud permanent de pas de gas serà de 4 m, dos a cada costat de la canonada.  
Tramitació administrativa  
Informació pública. Enviament de l'expedient.  
La informació pública es va fer per mitjà d'un anunci en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana del dia 27 de juny de 2007 i per mitjà de la publicació d'un edicte en el Butlletí Oficial de la Província d'Alacant del dia 18 de juny de 2007.  
Durant el període d'informació pública es van produir al·legacions, no cap de caràcter ambiental.  
L'expedient va tindre entrada en els Servicis Centrals de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge el dia 19 de febrer de 2008.  
Afeccions legals  
En el municipi de Teulada, l'antena prevista discorrerà majoritàriament per sòl no urbanitzable.  
En el terme municipal de Benissa, i segons l'informe municipal, el sòl per on transcorre el traçat proposat està classificat com no urbanitzable comú, a excepció de l'últim tram, que està classificat com a sòl urbanitzable.  
Presenta afecció a domini públic hidràulic en el terme municipal de Teulada.  
Des dels punts de coordenades UTM 766925; 4291317 al 766704; 4291168 (Fus 30, Datum ED50) afecta sòl inventariat com a forestal i no afectat muntanya d'utilitat pública.  
Presenta afecció a les vies pecuàries següents: assagador de Verdices (TM Benissa), assagador de Teulada, assagador del camí de València (Teulada).  
Consideracions ambientals  
Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat.  
La zona afectada pel projecte es descriu des del punt de vista geomorfològic com a formada per terrenys cavallonats amb pendents d'una certa importància en alguns punts pròxims a la traça però no dins. L'ús del sòl és fonamentalment agrari, amb plantacions de fruiters de secà.  
  
L'estudi d'impacte ambiental assenyala que els factors de l'entorn que patiran alteracions temporals d'alguna importància són: atmosfera, geomorfologia, sòls, hidrologia, vegetació, espais naturals, fauna, població, sector primari i secundari, infraestructures, arqueologia i activitat cinegètica.  
El projecte no afecta espais protegits segons la Directiva 92/43/CEE, relativa a la conservació dels espais naturals i de la flora i fauna silvestres, ni espais protegits per la Llei 11/1994, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.  
Identificació i valoració d'impactes  
En relació amb els factors del medi afectats, l'estudi d'impacte assenyala els impactes esperats següents: alteració de la qualitat de l'aire, alteració del relleu, compactació de sòls, pèrdua de la coberta vegetal, alteració de la fauna.  
No obstant això, s'estima que un aspecte de gran importància per a la reducció general dels impactes en esta obra és que l'antena es vaja a construir al mateix temps que el gasoducte Marina Alta Fase II, aprofitant-ne la pista, per la qual cosa s'espera una reducció en el 88% del traçat de les afeccions generades pel projecte.  
Quant a l'impacte sobre béns del patrimoni cultural, l'informe d'impacte arqueològic i etnològic assenyala l'existència als voltants del traçat de dos pous, ambdós de característiques semblants, construïts amb calcàries travades amb morter de calç: el pou de Teulada presenta pileta, en canvi el de Teulada no en té.  
Consideracions sobre la proposta de mesures protectores, correctores i programa de vigilància ambiental  
L'estudi d'impacte ambiental realitza una anàlisi exhaustiva de les mesures preventives i correctores que s'han d'aplicar durant totes les fases de realització del projecte.  
El programa de vigilància ambiental es basarà en visites a l'obra per part de tècnics especialistes, contactes amb organismes de l'Administració pública, redacció d'informes.  
En les visites a l'obra es controlarà el respecte a les mesures preventives i correctores i el control de pràctiques mediambientalment no desitjables.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què és preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental abans de la resolució administrativa que s'adopte per a aprovar-lo definitivament, segons l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i els concordants del reglament, annex I.7.  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificat pel Decret 32/2006, pel qual aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.  
  
L'article 16 del Decret 131/2007, modificat pel Decret 217/2007, del Consell, pel qual aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Vivenda, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualssevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars en el territori de la Comunitat Valenciana.  
  
Per tot això, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció primer de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte «Antena per a subministrament de gas al terme municipal de Benissa», sempre que es desplegue d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i les modificacions establits a continuació:  
1. Tan prompte com siga possible, s'ha d'obtindre l'informe regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, del Patrimoni Cultural Valencià. No obstant, si en el transcurs de l'obra apareixen restes arqueològiques o paleontològiques, es paralitzaran, es delimitarà el perímetre d'afecció i es notificarà immediatament a la Conselleria de Cultura la troballa, a fi que es determinen les mesures oportunes, d'acord amb el que preveu la Llei del Patrimoni Cultural Valencià.  
Quant a la possible afecció als pous trobats i a fi d'evitar-los qualsevol dany, s'establirà un perímetre de protecció al seu voltant que se senyalitzarà convenientment.  
2. Els canvis d'oli i les reparacions de maquinària es realitzaran en tallers autoritzats.  
3. Es gestionaran adequadament els residus resultants de la neteja de les formigoneres.  
4. Es comptarà amb els permisos pertinents per a la captació de l'aigua emprada en la prova hidràulica de les canonades. S'implantaran mesures per a evitar l'absorció de la fauna per la força de succió de les bombes d'aigua. En el cas d'emprar algun producte químic en la prova hidràulica, s'haurà de construir una bassa de decantació, de manera que els sobrants tinguen les característiques adequades per a l'abocament a un llit públic. Els productes químics sobrants es derivaran a un gestor autoritzat.  
5. Es respectarà el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, que aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals en l'execució d'obres i treballs que es facen en terreny forestal o en els seus voltants.  
6. S'extremaran les precaucions en el pas del gasoducte pel barranc que hi ha en el terme municipal de Teulada, vigilant la possible afecció a poblacions d'amfibis i efectuant una restauració adequada del terreny que evite nous efectes barrera per a la fauna.  
7. Es respectarà la Llei 3/1995, de Vies Pecuàries, i se sol·licitant els permisos d'ocupació necessaris.  
8. Esta declaració d'impacte queda vinculada als condicionants que s'imposen per al projecte de construcció del gasoducte Marina Alta Fase II en els trams coincidents d'ambdós projectes.  
  
  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra esta resolució, com que no és un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que consideren pertinents en defensa del seu dret.  
  
Tercer  
Publicar esta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la manera reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
  
València, 10 de juny de 2008. La directora general de Gestió del Medi Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno.