Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9415, del 30-08-2022 (2022/7818)

RESOLUCIÓ de 22 de març de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula un informe d'impacte ambiental del projecte de sondeig d'investigació per a subministrament d'aigua destinat a proveïment del nucli de població de Xodos, polígon 1, parcel·la 88, en el paratge la Vega, al terme municipal Xodos. Expedient: (2038635) 106/2021/AIA.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9415

Data del DOGV
:   30-08-2022

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2022/7818


Data del document
:   22-03-2022

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica
    * Xodos
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 22 de març de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula un informe d'impacte ambiental del projecte de sondeig d'investigació per a subministrament d'aigua destinat a proveïment del nucli de població de Xodos, polígon 1, parcel·la 88, en el paratge la Vega, al terme municipal Xodos. Expedient: (2038635) 106/2021/AIA. [2022/7818]  
«Informe d'impacte ambiental  
Expedient: 106/2021/AIA (2038635).  
Títol: Projecte de sondeig d'investigació per a subministrament d'aigua destinat a proveïment del nucli de població de Xodos, al paratge la Vega. Terme municipal de Xodos (Castelló).  
Promotor: Direcció General de l'Aigua. Servei d'Infraestructures Hidràuliques Urbanes. Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica.  
Sol·licitant de la concessió: Ajuntament de Xodos (Castelló).  
Localització: terme municipal de Xodos (Castelló). Polígon 1, parcel·la 88, paratge la Vega.  
  
Descripció del projecte  
El municipi de Xodos té durant l'any una població conjunta estable entorn de 112 habitants, que es duplica en època estival. Aquesta circumstància condueix al fet que el subministrament d'aigua resulte a vegades insuficient, atesa la forta demanda estacional. L'actual proveïment urbà es realitza a partir d'un sol brollador de cabal variable, que presenta problemes de terbolesa i episodis d'esgotament estival per la qual cosa, a vegades, el proveïment es realitza mitjançant cubes. Per tant, resulta necessari augmentar i garantir la capacitat de subministrament del municipi mitjançant l'execució d'una captació d'aigües subterrànies que aprofite els aqüífers existents al terme municipal. Davant la situació actual, s'ha de preveure que el funcionament de la nova captació durant la seua vida útil serà principalment de manera parcial durant el període hivernal (unes poques hores a la setmana), ja que existeix en l'actualitat un brollador que, durant l'hivern, aconsegueix proveir la població. El seu funcionament principal es produiria en època estival, el qual pot arribar a funcionar les 24 hores diàries. En la documentació es defineixen les obres necessàries per a això, mitjançant la perforació i el condicionament d'un sondeig d'investigació que permeta conéixer les possibilitats d'obtindre aigua subterrània en quantitat i qualitat suficient per a garantir el proveïment urbà. Per a estimar la demanda d'aigua s'ha considerat una dotació de 250 l/hab/dia per a un consum normal de huit mesos a l'any i un consum punta de quatre mesos amb població estacional. Segons els càlculs del projecte, la demanda anual apujaria a 13.580 m³, que podrien cobrir-se amb un cabal màxim de 2,92 l/s.  
  
Aquest sondeig captarà l'aqüífer juràsic del Maestrat (subsistema 55.03, Maestrat), enquadrat dins del sistema 55 (Javalambre-Maestrat). Segons la denominació actual, es localitza sobre la massa d'aigua subterrània Maestrat occidental, amb codi 080.108. Es preveu que el sondeig travesse materials del juràsic superior, començant amb 6 m de materials de farciment (plioquaternari), de 6 m a 75 m calcàries dolomítiques, de 75 m a 100 m margues, de 100 m a 320 m calcàries massives, de 320 m a 380 m dolomies amb fissures i des de 380 m a fi de sondeig (500 m) calcàries i calcàries dolomítiques amb fissures.  
L'obra es realitzarà a rotopercussió i tindrà 500 m de profunditat, amb un diàmetre de perforació de 550 mm en els primers 12 m, de 445 mm des dels 12 m fins als 100 m, en previsió de caiguda de materials, i de 390 mm des de 100 m fins a fi de sondeig. S'entubarà íntegrament: amb canonada d'acer de 500 mm de diàmetre interior i 6 mm de grossària fins als 12 m, cimentant l'espai anul·lar per a evitar l'entrada d'aigües de percolació superficials i elements potencialment contaminants; de cap de sondeig fins a 100 m amb canonada de 400 mm, de la mateixa grossària i d'aquesta profunditat fins a fi de sondeig amb canonada de 320 mm i 8 mm de grossària. De 300 m fins a 494 m de profunditat, la canonada estarà encunyada de manera alterna per a constituir la zona filtrant del sondeig. Finalitzada l'obra de perforació i entubament es procedirà a la seua neteja i desenvolupament primari mitjançant air-lift i al seu desenvolupament final mitjançant la injecció de dues descàrregues de 24 t d'àcid clorhídric al 30 % a fi d'augmentar i netejar les fissures de la formació i de millorar el cabal específic del pou. Després de finalitzar aquesta operació es realitzarà un assaig de bombament a cabal variable, d'almenys 48 hores de duració, amb una electrobomba de més de 160 CV capaç d'elevar aproximadament 20 l/s a una Htm de 450 m, una vegada elevada es mesuraran durant sis hores els nivells de recuperació del nivell d'aigua. El nivell estàtic s'espera a partir de 320 m i, segons els paràmetres obtinguts en l'aqüífer juràsic, s'estima que el nivell dinàmic descendisca 86 m per a un cabal de 22,5 l/s.  
El sondeig se situarà en una parcel·la classificada com a sòl no urbanitzable protegit (zona rural protegida municipal), dins de terreny forestal segons la Llei 3/1993, de 9 de desembre, forestal de la Comunitat Valenciana. Està situat dins de la ZEPA Penyagolosa ES0000466, i en l'àrea de protecció ecològica del PORN de Penyagolosa. Confronta amb una via pecuària (Pas de la Vidaleta) i està enclavada dins de la zona d'amortiment de monuments (camí dels Pelegrins de les Useres) i a 16 m d'aquesta via.  
  
Tramitació administrativa  
Mitjançant un escrit signat en data 12.03.2021, el cap del Servei d'Infraestructures Hidràuliques Urbanes, de la Direcció General de l'Aigua d'aquesta Conselleria (ref. exp. CNME20/0303/13), va donar trasllat del document ambiental de l'expedient, i va remetre el projecte de l'esmentada obra el 20.12.2021, a fi de ser sotmesos al procediment d'avaluació ambiental simplificada segons l'annex II, grup 3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental. La remissió de l'expedient es realitza de conformitat amb la Resolució de 23 de desembre de 2020, de la secretària autonòmica d'Emergència Climàtica i Transició Ecològica.  
Després d'examinar la informació que figura en l'expedient, es considera que aporta elements de judici suficients per a continuar amb el procediment d'avaluació ambiental simplificada.  
Consultes a administracions i informes rebuts.  
En data 14.10.2021 se sol·licita a la Subdirecció General de Medi Natural l'emissió d'informe en relació amb la possible afecció del projecte a Xarxa Natura 2000 i d'altres, i es remet l'informe el 13.01.2022 (ref. C224/2021). En l'informe rebut es considera que, després del compliment d'una sèrie de condicionants, l'execució del sondeig no produirà efectes significatius sobre l'espai de la Xarxa Natura 2000: Zona d'especial protecció per a les aus (ZEPA), ES0000466 Penyagolosa, ni sobre els hàbitats protegits per la Directiva 92/43/CEE i la normativa complementària. Quant al PORN de Penyagolosa i al Monument Natural del camí dels Pelegrins de les Useres tampoc s'esperen efectes negatius significatius d'acord amb els condicionants requerits. Els esmentats condicionants figuren de manera literal en el punt 1r d'aquesta resolució.  
  
Consideracions ambientals  
A partir dels documents tècnics tramitats, de l'anàlisi efectuada, així com de la consideració dels criteris de l'annex III de la Llei 21/2013, modificat per la Llei 9/2018, resulta el següent:  
Característiques del projecte  
a) Previ a l'emplaçament de la maquinària, en el lloc del sondeig s'anivellarà una superfície suficient per a situar la màquina i tot l'equip auxiliar necessari. Durant la fase d'execució, la superfície afectada pels equips de perforació, barnillatge, canonades, maquinària, bassa de llots i accessoris serà d'uns 8x8 m, l'afecció dels quals desapareixerà tan prompte es desmunten i retiren aquests. Una vegada finalitzada l'obra de perforació, en cas que el sondeig resulte positiu, no es requerirà més condicionament que construir la caseta per a l'instal·lar el grup elevador i instal·lacions elèctrica, de manera que quede el recinte condicionat i clos.  
b) El termini màxim d'execució de les obres serà de dos mesos, incloent-hi les obres de les instal·lacions elevadores i el muntatge i desmuntatge dels equips. Pel que fa a les obres necessàries per a realitzar la perforació, consistiran a condicionar els accessos al pou i els terrenys de l'àrea de treball. Serà necessari efectuar una neteja de l'àrea de perforació mitjançant retroexcavadora, aplanar l'esplanada de perforació i excavar la bassa de llots. En referència a això cal assenyalar que el projecte no preveu l'execució d'una bassa de llots per a depositar el material perforat i planteja que el detritus serà estés en la parcel·la «ja que com que és de tipus natural no ocasionarà cap impacte», la qual cosa no és acceptable des de cap aspecte, i per aquest motiu la bassa haurà d'executar-se conformement amb el condicionant requerit en el punt 2n de la resolució. Una vegada finalitzats els treballs es procedirà a la restauració de les condicions originals del terreny adequant i netejant tant la zona de perforació com els accessos i emplaçament d'utillatge i material auxiliar. Per tant, es tracta d'una afecció de baixa entitat que desapareixerà després d'aplicar les mesures protectores i correctores previstes, garantint amb això l'absència d'impactes residuals significatius.  
c) Els residus que es generaran durant les obres procedeixen principalment de la perforació d'un sondeig de 500 m de profunditat, consistents en roca triturada, que s'emmagatzemaran en una bassa excavada al costat del pou, la construcció del qual no està prevista en el projecte. En funció de les diferents longituds i diàmetres de cada tram de sondeig es preveu que el terreny extret durant la perforació tinga un volum de 64 m³, que després de l'esponjament donarà un volum total de 71 m³. Es tracta d'un residu inert, que quedarà depositat en la bassa de llots que, una vegada finalitzada la perforació es recondicionarà, s'estendrà i s'anivellarà. Els residus procedents de la perforació del sondeig poden classificar-se com 01 05 04 (llots i residus de perforacions que contenen aigua dolça) i els de l'excavació de la bassa com 17 05 04 (materials naturals excavats). No obstant això, la naturalesa litològica de tots dos és molt similar i, en tots dos casos són residus inerts. D'altra banda, es generaran xicotetes quantitats de residus perillosos per l'ús de bidons de combustible, lubrificants i recanvis, generats per la maquinària. 15 02 02 (absorbents, materials de filtració) 15 01 10 (envasos que contenen restes de substàncies perilloses o estan contaminats per aquestes).  
  
d) No s'ha plantejat l'acumulació d'efectes negatius respecte a altres projectes. En tot cas, els possibles efectes hidrogeològics relatius a l'ús i consum de recursos naturals (aigua), així com a la delimitació del perímetre de protecció, ja que es tracta d'un proveïment urbà, entren en les competències directes de l'organisme de conca i disten molt dels llindars considerats en la Llei 21/2013, d'avaluació ambiental (grup 8 de l'annex II).  
  
Ubicació del projecte  
a) L'accés al sondeig pot realitzar-se des del nucli urbà de Xodos, al qual s'accedeix per la carretera autonòmica CV-171. En l'encreuament d'entrada al centre de la població s'ha de prendre un desviament a l'esquerra, pel carril paral·lel al barranc de la Font. Després de recórrer 1,5 km s'arriba a una granja, seguint per un camí a l'esquerra pel qual després de recórrer 300 m s'arriba a la parcel·la on s'executarà el sondeig, que se situa en un punt amb les següents coordenades UTM: (DATUM ETRS 89, HUSO30): X: 731.172 Y: 4.457.595.  
b) L'emplaçament es troba en el límit meridional de la Vega de Xodos, en un sector sense cultius, que confronta amb terreny arbrat, a 200 m d'una granja (Granja de Sant Cristòfol) i a 130 m del Pou de la Verge. La parcel·la i els voltants estan classificats com a sòl no urbanitzable protegit. Com que el sondeig se situarà dins de terreny forestal, el promotor i el director de les obres hauran de preveure el compliment del que disposa el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants.  
c) L'actuació s'emmarca dins de la zona d'especial protecció per a les aus (ZEPA), ES0000466 Penyagolosa, i l'àrea d'influència del PORN de Penyagolosa sobre els quals, l'execució del sondeig no produirà efectes significatius segons l'informe remés per la Subdirecció General de Medi Natural. Tampoc afecta altres hàbitats naturals d'especial rellevància ni altres elements ambientals, ni historicoculturals coneguts o catalogats. S'adoptaran, no obstant això, mesures preventives i de control i seguiment per a comprovar el normal desenvolupament de les obres i per si es produïra qualsevol troballa fortuïta o situacions imprevistes. No obstant això, en el seu cas, es donarà compliment al que estableixen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.   
Característiques del potencial impacte  
a) Els efectes contaminants de l'actuació es limiten a l'ús de maquinària (emissió de gasos de combustió), generació de CO2 procedent de l'acidificació del pou, possible extracció d'aigua acidulada després de la desgasificació i inici de l'assaig de bombament i sorolls, amb un efecte temporal de dos mesos i d'escassa rellevància ambiental. El risc d'accidents queda regulat per les normes laborals i de seguretat minera, que competeixen a l'òrgan substantiu, sent poc probable que puguen arribar a tindre efectes ambientals de consideració.  
b) Al marge de l'aprofitament hídric, l'ús de recursos naturals resulta irrellevant en aquest tipus d'obres, així com la generació de residus, més enllà del detritus generat per la perforació, i els seus additius (escumejant), així com pels materials procedents de l'excavació de la bassa de llots i de l'esplanació que, per la seua escassa magnitud, caràcter terrigen i naturalesa inerta, no constituiran un problema d'eliminació.  
  
Pel que fa als criteris de l'annex III de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, es pot concloure que el projecte, en els termes previstos, no tindrà efectes adversos significatius sobre el medi ambient i no requereix avaluació d'impacte ambiental ordinària.  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte de captació «Projecte de sondeig d'investigació per a subministrament d'aigua destinat a proveïment del nucli de la població de Xodos, en el paratge la Vega. Terme municipal de Xodos (Castelló)» constitueix un supòsit d'avaluació d'impacte ambiental simplificada, d'acord amb l'annex II grup 3.a) 3r de la Llei 21/2013, de 9 de desembre.  
L'expedient ha seguit el tràmit d'avaluació d'impacte ambiental simplificat, previst en la secció 2a, capítol 2, del títol II, de la Llei 21/2013.  
El Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
Per tot el que s'ha exposat anteriorment, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i amb el vistiplau del subdirector general del Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental, fent ús de les atribucions que exercisc resolc:  
  
Primer  
Estimar que l'execució del Projecte de sondeig d'investigació per a subministrament d'aigua destinat a proveïment del nucli de la població de Xodos, en el paratge la Vega. Terme municipal de Xodos (Castelló)», projectat en el polígon 10, parcel·la 88, de l'esmentat terme municipal i promogut per la Direcció General de l'Aigua, Servei d'Infraestructures Hidràuliques Urbanes de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicable, no tindrà efectes significatius sobre el medi ambient i no requereix una avaluació d'impacte ambiental ordinària. Tot això, sempre que s'ajuste a la documentació que obra en l'expedient, a les previsions del projecte i del document ambiental i als termes d'aquest informe, en particular:  
1r) S'hauran de complir els condicionants que es transcriuen a continuació, requerits en l'informe elaborat pel director-conservador del Parc Natural de Penyagolosa que va remetre la Subdirecció General de Medi Natural:  
a) Previ a les obres, es farà un replanteig amb els agents mediambientals que es repetirà en acabar les obres, de tal manera que es constate la no-alteració de les condicions paisatgístiques de la retirada de tota classe de residus.  
b) Respecte a l'orquídia catalogada Neottia nidus-avis cal dir d'una banda que l'extensió de la zona de treball 8x8 més reduïda i, per una altra, que l'espècie només és visible a la fi de la primavera-inici de l'estiu. Per tant, durant el replanteig amb els agents mediambientals, en cas que aparega alguna orquídia en l'àrea de treball de 8x8 m s'abalisarà el punt en una superfície d'1 m².  
c) Els materials o residus que s'obtinguen de l'extracció no seran escampats dins de la zona d'amortiment del Monument Natural del camí dels Pelegrins, sinó que seran retirats d'acord amb la seua tipologia de residus. Igualment, la resta dels residus de la maquinària i treballs seran retirats i tractats d'acord amb la seua tipologia.  
d) Es consultarà els Serveis Territorials de Medi Ambient de Castelló sobre les afeccions a terreny forestal i a elements pecuaris (incloent-hi el Pou de la Verge).  
2n) El contractista haurà de construir una bassa de llots d'unes dimensions tals que puga incloure la totalitat dels detritus, llots i additius generats durant la perforació. Així mateix, la zona de descàrrega de l'acidificació del pou es realitzarà en una zona habilitada per a això on no puga produir-se afeccions de qualsevol tipus sobre el terreny.  
3r) Per a compensar el CO2 generat per l'actuació de desenvolupament químic del sondeig amb HCl i l'efecte sobre el canvi climàtic que comporta, en el projecte es planteja i pressuposada la plantació d'arbres, ja que absorbeixen diòxid de carboni en quantitats variables segons la seua espècie i ubicació. Per a compensar el CO2 que serà emés (4.392 kg-2.947 m³) es plantaran 5 arbres autòctons (Pineda). Entre els 13 i 14 anys des de la seua plantació és previsible fixar les quasi 5 T emeses durant la fase de desenvolupament químic de la formació mitjançant HCl.  
4t) Atesa la localització del sondeig dins de terreny forestal, el promotor i el director de l'obra hauran de tindre en compte l'aplicació del Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció de riscos forestals a observar en l'execució de les obres i treballs que es desenvolupen en terreny forestal o en els seus voltants.  
5é) Si durant l'execució de les obres es troben restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el promotor haurà de posar el fet en coneixement de la Consellería de Cultura de manera immediata, adoptar les mesures pertinents per a la seua protecció i conservació, de conformitat amb el previst en els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
6é) Els materials extrets de la perforació i els de l'excavació de la bassa de llots són de naturalesa molt similar, i tots dos inerts i innocus. Els detritus del sondeig tenen el codi LER 01 05 04 (llots i residus de perforacions que contenen aigua dolça) i el material extret de la bassa el codi LER 17 05 04 (materials naturals excavats). Els materials d'excavació disposen de regulació i gestió específiques segons l'Ordre APM/1007/2017, que regula les normes de valorització de materials excavats per al seu ús en obres i operacions de farcit diferents al lloc on es van generar. També podrien fer-ho pel Decret 200/2004, del Consell de la Generalitat, que regula l'ús de residus inerts en obres de restauració i farcit (art 3.1.a). No obstant això, als detritus del sondeig li aplicaria el Decret 200/2004, ja que l'Ordre APM/1007/2007, només aplica a materials classificats amb el codi 17.05.2004. En qualsevol cas, el terreny haurà de ser restaurat, a fi que quede tal com era la seua morfologia inicial.  
7é) Durant el temps que dure la desgasificació i l'assaig de bombament, i a fi de previndre processos erosius, cal evitar escolaments incontrolats i danys en parcel·les confrontants, l'aigua extreta haurà de ser abocada a llits naturals, directament o a través d'un sistema d'evacuació que mitjançant laminació de cabals o dissipadors d'energia resulte efectiu per a evitar erosió i possibles danys en infraestructures i propietats adjacents. Si aquests es produïren, el promotor de l'obra haurà de reparar els desperfectes i, en el seu cas, indemnitzar els afectats pels perjudicis ocasionats.  
8é) Haurà de preveure's que el sondeig quede habilitat i disponible per a futurs controls de piezometria i de mostreig de l'aigua subterrània, llevat que l'òrgan competent el determine innecessari per disposar d'altres opcions o d'una xarxa suficient.  
9é) En cas que, per diferents motius es renuncie a l'ús del sondeig (falta de cabal, mala qualitat de l'aigua, solsides en el pou, etc.) s'haurà de procedir a clausurar-lo i segellar-lo, així com a la restauració del terreny a la seua situació original, ja que els pous abandonats o en desús constitueixen vies potencials puntuals de contaminació d'aqüífers i de riscos físics per a les persones.  
  
Segon  
De conformitat amb el que preveu l'article 47 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
A. L'informe d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, sense perjudici que es publique en la seu electrònica de l'òrgan ambiental.  
B. L'informe d'impacte ambiental perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'ha procedit a l'autorització del projecte en el termini màxim de quatre anys des de la seua publicació, llevat que s'acorde la pròrroga de la vigència de l'informe d'impacte ambiental.  
C. L'informe d'impacte ambiental no serà objecte de cap recurs sense perjudici dels quals, si escau, procedisquen en via administrativa o judicial davant l'acte, en el seu cas, d'autorització del projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu publicarà en el butlletí oficial corresponent la decisió d'autoritzar o denegar el projecte, en els termes previstos en l'article 48 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre.  
  
València, 22 de març de 2022.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.»