Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9849, del 15-05-2024 (2024/3671)

RESOLUCIÓ de 5 d'abril de 2024, de la Direcció General d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració ambiental i territorial estratègica del Pla de reforma interior modificatiu de la urbanització San Cristóbal, en el terme municipal d'Alberic. Expedient 067/9950-GWW.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9849

Data del DOGV
:   15-05-2024

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2024/3671


Data del document
:   05-04-2024

Organisme emissor
:   Conselleria d'Innovació, Indústria, Comerç i Turisme

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 5 d'abril de 2024, de la Direcció General d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració ambiental i territorial estratègica del Pla de reforma interior modificatiu de la urbanització San Cristóbal, en el terme municipal d'Alberic. Expedient 067/4645-ZKH. [2024/3671]  
  
De conformitat amb l'article 56.8 del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, el qual establix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració ambiental, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració ambiental i territorial estratègica corresponent a l'expedient 067/8621-HXS Alberic.  
  
«Declaració ambiental i territorial estratègica del Pla de reforma interior modificatiu urbanització San Cristóbal.  
Tràmit: Avaluació ambiental estratègica del pla.  
Promotor: Ajuntament d'Alberic.  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme de València.  
Localització: Alberic.  
Núm. d'expedient: 067/8485-DAZ  
  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió del 17 de febrer de 2022, va adoptar l'acord següent acord:  
Vista la proposta de declaració ambiental i territorial estratègica del Pla de reforma interior modificatiu urbanització San Cristóbal d'Alberic, en els termes següents:  
L'objecte de la Declaració Ambiental i Territorial Estratègica (DATE) és avaluar la integració dels aspectes ambientals en la proposta de pla o programa subjecte a avaluació ambiental estratègica ordinària segons el Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (TRLOTUP). Per a això, s'haurà de verificar tot el procediment seguit i analitzar els impactes que es deriven per l'aplicació del pla, i establir, si és el cas, les condicions finals que s'hi hagen d'incorporar abans de l'aprovació.  
  
El 12 de febrer de 2021, l'Ajuntament va remetre la proposta del Pla de reforma interior modificatiu per a l'emissió de la declaració ambiental i territorial estratègica del pla. El 24 de març de 2021, l'Ajuntament remet nous informes i al·legacions.  
La proposta remesa es compon de la documentació següent:  
Expedient d'avaluació ambiental i territorial:  
- Estudi ambiental i territorial estratègic (desembre 2020).  
- Document de participació pública (llista de les consultes a les administracions afectades, persones interessades i empreses subministradores, reunions explicatives...).  
- Còpia dels informes rebuts a les consultes efectuades.  
- Al·legacions presentades durant el termini legalment establit.  
- Document de participació pública en què se'n sintetitzen els resultats i es justifica com s'han pres en consideració en la proposta de Pla o Programa.  
- Descripció de com s'han integrat en el Pla o Programa els aspectes ambientals, funcionals i territorials, i de com s'han pres en consideració el document d'abast i l'estudi ambiental i territorial estratègic. (EATE)  
  
- Descripció de la previsió dels efectes significatius sobre el medi ambient que es deriven de l'aplicació del pla. (En l'EATE)  
- Certificat d'aprovació de la proposta de Pla. (8 d'octubre 2020)  
  
Proposta de pla de reforma interior (octubre 2020):  
- Documents sense eficàcia normativa:  
- Memòria informativa.  
- Memòria descriptiva i justificativa.  
- Estudi d'integració paisatgística.  
- Plans d'informació i anàlisi.  
- Estudi de viabilitat econòmica.  
- Estudi de sostenibilitat.  
- Documents amb eficàcia normativa:  
- Plans d'ordenació.  
- Normes urbanístiques.  
- Fitxa de zona.  
- Fitxa de gestió.  
- Estudis complementaris:  
- Estudi d'inundabilitat.  
- Estudi de recursos i demandes hídriques.  
- Estudi de mobilitat.  
- Estudi acústic. (Incorporat en la versió de 2020).  
- Informe d'impacte de gènere.  
A. Anàlisi del procés d'avaluació.  
Les dates més rellevants del procés d'avaluació ambiental seguit han sigut:  
  
Presentació de la sol·licitud d'inici 17.08.2016  
Emissió del document d'abast de l'estudi ambiental i territorial estratègic. 15.05.2017  
Participació pública i consultes de la versió preliminar del pla, de l'EATE i de la resta de documentació exigible, durant un període mínim de 45 dies.  
Data de publicació en el DOGV: 21.08.2019  
Ple municipal d'aprovació provisional de la VPP i documentació annexa 08.10.2020  
Sol·licitud emissió de la declaració ambiental i territorial estratègica (DATE) 12.02.2021  
Remissió d'informes addicionals 24.03.2021  
  
  
B) Anàlisi de l'estudi ambiental i territorial estratègic.  
B.0) Antecedents. Resum del document de referència  
B.0.1) Informació territorial:  
El municipi d'Alberic, situat a la comarca de la Ribera Alta, a la província de València, té una població de 10.465 habitants (segons l'IVE a 01.01.2020). La superfície del terme municipal és de 26,96 km². Se situa a una altitud de 26 msnm i a una distància de 40,7 km de València. Limita amb els termes municipals d'Antella i Alzira a l'oest; Benimodo i Massalavés, al nord; Benimuslem i Carcaixent a l'est, i Gavarda i Villanueva de Castellón, al sud.  
La superfície del terme és plana, a excepció d'un xicotet sector a l'oest en els contraforts de la serra de Tous. El nucli s'assenta en la plana, entre el marge esquerre del Xúquer i la séquia Reial, al peu d'una xicoteta elevació del terreny de 50 m d'altitud i 40 hectàrees d'extensió, on s'ha format un xicotet bosc mediterrani.  
Actualment, l'activitat econòmica més important és l'agricultura (els tarongers han desplaçat l'arròs), si bé la indústria és cada vegada més important des de la implantació de sòl industrial en el municipi.  
  
La urbanització San Cristóbal se situa sobre sòl urbà, a una distància d'uns tres quilòmetres en línia recta a l'oest del nucli urbà d'Alberic.  
  
B.0.2) Planejament vigent  
La urbanització de San Cristóbal va tindre el seu origen en el corresponent Pla parcial de San Cristóbal, d'iniciativa privada, aprovat per la Comissió Provincial d'Urbanisme de data 23 de maig de 1975. L'execució urbanística (obres d'urbanització) es van iniciar sobre la base de l'ordenació urbanística derivada del referit planejament, sense que la urbanització resultara finalitzada en la seua integritat ni fora objecte d'entrega a l'Administració, ni resultaren cedits formalment els sòls dotacionals afectes a domini públic.  
El pla parcial esmentat va ser anul·lat posteriorment per sentència judicial. L'ordenació urbanística executada es va recollir i assumir en el Pla general d'ordenació urbana d'Alberic vigent, aprovat en data 27 de setembre de 1990, per la Comissió Territorial d'Urbanisme, i publicat en el Butlletí Oficial de la Província de València en data 18 de febrer de 1991.  
No hi ha constància que este pla general fora avaluat ambientalment.  
L'àmbit objecte del present document, residencial de temporada San Cristóbal, té la classificació de sòl urbà, regulat en la norma 3.1.3 del Pla general, desplegada en els apartats 1 al 9.  
L'Ajuntament d'Alberic va redactar l'any 2007 el document de concert previ, amb la finalitat de tramitar el nou pla general del municipi, en què manté la classificació de sòl urbà a l'àmbit de la urbanització de San Cristóbal, i indica respecte a este sòl en les Directrius definitòries de l'estratègia d'evolució urbana i ocupació del territori:  
  
«... no es preveu la necessitat d'establir estratègies específiques diferents de les de potenciar i procurar l'execució de les infraestructures que no tenen, fonamentalment, sanejament.».  
Este pla general (expedient 52/10-EAE) ha sigut anul·lat per resolució del director general de Medi Natural, de data 6 d'abril de 2017, per no remetre la documentació necessària per a continuar el procediment.  
  
La Sentència 110/2008, de data de 8 de febrer de 2008, que reconeix la situació jurídica individualitzada del demandant del dret a la culminació de les obres d'urbanització, expressa literalment que la mercantil Comunidad de propietarios de San Cristóbal, SA, «haurà de completar la urbanització i realitzar la pertinent entrega i cessió gratuïta del sòl prevista en la llei a l'Ajuntament, el qual haurà de vetlar perquè així siga en un termini prudencial, que a la vista de tot el que consta en les actuacions es fixa en dos anys. Complint este termini, haurà d'exercir les seues competències conforme a la llei».  
Després d'esta sentència judicial, es va formular un requeriment municipal, en compliment d'esta, per a la presentació de l'instrument urbanístic corresponent al projecte d'urbanització i del projecte de reparcel·lació, per a la qual cosa la Comunidad de propietarios de San Cristóbal, SA, va presentar el Projecte d'urbanització i de modificació puntual de l'ordenació detallada, procediments que van ser en definitiva objecte de desistiment exprés per part de la comunitat.  
En este aspecte, cal destacar la Interlocutòria del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, de 23 de setembre de 2011, de requeriment a l'Ajuntament per a depurar els obstacles necessaris per a l'inici material de les actuacions d'urbanització a què es referix el veredicte, que atorga un termini màxim de 6 mesos per a compliment, amb prevenció expressa. Posteriorment, la Sala Contenciosa Administrativa, Secció Segona, del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, dicta la Interlocutòria de data 29 de maig de 2012, en la qual acorda: «Requerir a l'Ajuntament d'Alberic que depure els obstacles que siguen necessaris per a l'inici material de les actuacions d'urbanització a les quals es referix la sentència que s'executarà, prèvia tramitació i aprovació, si és el cas, dels instruments que a tal fi resulten necessaris».  
Amb causa en el mandat judicial, l'Ajuntament d'Alberic, en sessió plenària de 13 de juny de 2013, va acordar les línies d'actuació municipal de futur i va determinar:  
1. Incoar el procediment de modificació del planejament general per a la sectorització de la urbanització San Cristóbal, per a així poder dur a terme un programa d'actuació integrada, en el si de la qual s'establirà el projecte d'urbanització i el projecte de reparcel·lació per a la seua gestió.  
2. Reconéixer com a propis els servicis urbanístics bàsics de la urbanització de San Cristóbal, sense perjuí de l'actual prestació per la mercantil Comunidad de propietarios San Cristóbal, SA, fins a l'inici de la prestació efectiva per l'Ajuntament, que es notificarà a la mercantil i als interessats, després del corresponent procediment administratiu.  
3. Ordenar que es tramite amb la màxima celeritat i diligència possible la integració de la urbanització San Cristóbal en la prestació pública d'estos servicis, especialment de la recollida i el tractament de residus, per la seua possible immediatesa.  
4. Instar la més ràpida cessió gratuïta de la titularitat dominical dels vials i les dotacions públiques de la urbanització San Cristóbal a l'Ajuntament (oferiment mitjançant escriptura pública, que haurà d'acceptar l'Ajuntament, per a la seua inscripció en el Registre de la Propietat), com a pressupost previ i necessari per a la prestació de la resta de servicis municipals abans enumerats.  
Així doncs, l'ordenació que recull el Pla general d'ordenació urbana, aprovat en data 27 de setembre de 1990, definix les següents superfícies d'aprofitament lucratiu privat, així com dotacions públiques, en què el sòl urbà de San Cristóbal té el següent quadre resum de superfícies:  
  
  
Resum àrees pla general 1990  
Usos Àrea (m²) Nombre parcel·les  
Residencial 2.408.994,00 1.001  
Vials 264.000,00   
Zones verdes 516.184,00   
Equipaments 101.837,00   
Total àmbit 3.291.015,00   
  
  
La superfície total de l'àmbit de la urbanització San Cristóbal és de 3.291.015,00 m²s.  
En realitat, amb motiu de les modificacions operades en execució del planejament i les determinacions comprovades, que s'amplien en la memòria descriptiva i justificativa, l'ordenació de partida va quedar reflectida en el següent quadre resum de superfícies.  
  
Usos Àrea (m²)  
Residencial 2.147.740,33  
Vials 222.471,92  
Zones verdes 475.058,98  
Equipaments 98.666,28  
Total àmbit 2.943.937,51  
  
  
B.0.3) Alternativa proposada en el document inicial estratègic.  
El document inicial estratègic proposa la realització de diverses alternatives pel que fa a la implantació del sistema de recollida i tractament d'aigües residuals domèstiques, i es conclou com més adequada la següent:  
Considera que, per les condicions de l'entorn i els condicionants de disseny per la situació aïllada de la urbanització de San Cristóbal respecte a nuclis de població que disposen de xarxa de recollida d'aigües residuals i sistema de depuració (tres km aproximadament), així com per les infraestructures existents que cal salvar (Séquia Reial del Xúquer, autovia del Mediterrani, etc.), ha de plantejar-se la solució de recollida d'aigües residuals com un element autònom i independent de les existents en la resta del municipi.  
Per tant, d'acord amb el DIE, tenint en compte igualment la topografia del terreny i l'alt grau de consolidació de la urbanització, es considera com més viable, pel seu baix cost, pràctic manteniment, execució favorable i menys impacte mediambiental (menys obra i més senzill el tractament de l'efluent), canviar les fosses sèptiques individuals privades existents per estacions depuradores individuals, que hauran de complir els requisits mediambientals necessaris per a l'abocament de l'aigua tractada i estaran fabricades de polietilé. S'utilitzarà un sistema aeròbic per oxidació total, que es caracteritza per estar fabricat enterament amb polietilé d'alta densitat.  
  
El DIE proposa que, atesa la baixa densitat d'habitatges (inferior a 4 h/ha), l'efluent tractat es puga abocar directament al barranc, s'utilitze per a reg de plantes ornamentals o evacuar mitjançant farciment de graves filtrants al subsol. Esta solució comptaria amb treballs de manteniment d'equips cada 3-4 mesos, que extraurien llots sobrants i el residu del desbastament.  
B.0.4) Resum de determinacions que cal tindre en consideració i assenyalades en el document d'abast.  
- Respecte a la xarxa de sanejament i depuració:  
a) Es realitzarà un plantejament i estudi d'alternatives viables des del punt de vista ambiental, tant per a l'execució com per a l'explotació.  
  
- Considerar l'alternativa de connexió a la xarxa existent de sanejament i depuració.  
- En cas que l'alternativa anterior no es justifique com a factible, cal considerar l'alternativa de depuració autònoma per a l'àmbit del PRI, que definisca: Característiques de la instal·lació i de l'efluent, ubicació, punt d'abocament i manteniment.  
- No es permet l'ús de fosses sèptiques.  
b) Se sol·licitarà un informe a la Direcció General de l'Aigua en matèria de planificació de sanejament i depuració, sobre la possibilitat de connexió a la xarxa existent, adequació de l'alternativa als criteris de la planificació i viabilitat del sistema d'explotació.  
c) Estudiar la conveniència d'utilitzar xarxes unitàries o separatives.  
d) Sol·licitar un informe favorable sobre els punts d'abocament proposats, d'acord amb l'organisme de conca.  
- Quant a les modificacions introduïdes en l'ordenació que reclassifiquen SNU en sòl urbà, se sol·licitarà un informe al Servici Territorial d'Urbanisme.  
a) Respecte a la modificació número 1, se suprimiran les parcel·les denominades 1012, 1013, 1014 i 1015 (148, 145, 143 i 144 del polígon 1) per correspondre a parcel·les en SNU, per no tindre condició de sòl urbà.  
- Pel que fa a les parcel·les en SNU del polígon 1, números 29, 121, 122, 146 i 147, que en principi no formaven part del sòl urbà objecte del PRI, es justificarà la seua condició de sòl urbà per a la seua reclassificació i incorporació al PRI.  
b) En totes les modificacions proposades es justificarà la reducció del «cul de sac» existent en diversos punts de l'àmbit, per a la qual cosa cal delimitar la secció a la proposta de viari dimensionada per a permetre la seua adequada funcionalitat.  
c) S'aclarirà la zona residual de SNU en la modificació número 4 al costat del SQD, proposada en regularitzar l'equipament sQM1.  
- Es determinarà adequadament per a l'àmbit la xarxa de llits amb la delimitació tant de la zona de domini públic com de les zones de servitud i policia, amb el vistiplau i l'informe favorable de l'organisme de conca.  
- S'analitzaran amb detall els aspectes de l'ordenació detallada que puguen veure's afectats per la proposta d'ordenació.  
- S'elaborarà un estudi d'integració paisatgística per a l'alternativa proposada.  
B.1) Continguts concordes amb el document d'abast.  
En línies generals, esta proposta s'ha ajustat al que s'ha indicat en el document d'abast, si bé no existix un apartat específic en l'estudi ambiental i territorial estratègic on es desplegue el compliment, sinó que s'integra tant en la documentació com en els informes de contestació d'al·legacions, en què es fa referència al document d'abast, entenent, per tant, que la redacció de la versió preliminar del pla i l'EATE prenen en consideració les seues directrius.  
  
No obstant això, pel que fa als condicionants més importants del document d'abast i, especialment, pel que respecta a evitar efectes significatius sobre el medi ambient, es considera el següent:  
  
- Pel que respecta a la xarxa de sanejament i depuració, si bé en l'EATE es realitza un estudi molt succint de les diferents alternatives, d'acord amb el document d'abast, sí que es té en compte la connexió a la xarxa existent.  
- No s'ha sol·licitat cap informe a la Direcció General de l'Aigua com a competent en matèria de planificació de la xarxa de sanejament i depuració, només consta l'informe de l'EPSAR com a òrgan autonòmic encarregat de l'explotació de les instal·lacions de depuració d'aigües residuals, així com un informe de TECVASA com a concessionari municipal responsable de la gestió dels servicis públics de proveïment i sanejament del terme municipal d'Alberic.  
  
- En tots els casos, així com en l'informe de l'organisme de conca quant al tractament de les aigües residuals, d'acord amb el que s'ha indicat en el document d'abast, s'assenyala la necessitat de disposar de xarxa unitària o separativa. En la proposta presentada només es fa referència a la xarxa de sanejament d'aigües residuals i es deixa el tractament de les aigües pluvials al mer drenatge per superfície i abocament als barrancs i punts d'abocament directe tal com es fa actualment.  
  
- No consta referència a punts d'abocaments proposats a fi de comptar amb l'informe favorable de l'organisme de conca.  
- Pel que respecta a les modificacions sobre l'ordenació estructural, la proposta presentada assenyala que l'àmbit sobre el qual s'opera està constituït per un sòl urbà assumit directament pel Pla general d'ordenació urbana vigent, i que integra, al seu torn, xicotetes porcions de sòl no urbanitzable per la seua afectació a béns de domini públic. Este sòl urbà es troba transformat completament, a excepció de la implantació de l'alternativa corresponent al servici d'evacuació d'aigües residuals i de determinades adequacions de l'ordenació urbanística a la realitat construïda i orografia existent.  
  
- Per tant, d'acord amb el que s'assenyala en el document d'abast, la compatibilitat de l'ordenació haurà de ser contrastada amb un informe del Servici Territorial d'Urbanisme (no consta informe a la VPP i EATE), si bé des del punt de vista ambiental, els ajustos sobre l'SNU mantenint l'ordenació vigent, a priori, no presentarien efectes significatius sobre el medi ambient.  
- La proposta incorpora a l'ordenació dos dels llits principals que travessen l'àmbit i classifica el sòl rural corresponent com a sòl no urbanitzable de domini públic.  
- En la resposta als informes i les al·legacions, la proposta assenyala que, per a la determinació del traçat del llit públic, s'ha considerat un ample de llit de 4 metres i a partir d'eixa línia s'ha traçat la zona de servitud (5 m a banda i banda del llit) i de policia (100 m a banda i banda del llit), en les quals es condicionen usos i activitats.  
  
- Com s'assenyalava en el document d'abast, les modificacions sobre l'ordenació detallada hauran d'estar d'acord amb l'ordenació estructural i, al seu torn, aprovades en última instància per l'òrgan substantiu municipal.  
- La proposta del pla incorpora un estudi d'integració paisatgística.  
  
B.2) Continguts de l'EATE concordes amb l'annex VII de la LOTUP  
L'EATE presentat conté tots els epígrafs i continguts assenyalats en l'annex VII del TRLOTUP, amb el mateix orde i la idèntica denominació de capítols.  
B.3) Descripció de l'alternativa: Proposta de pla.  
La documentació fa referència a un estudi d'alternatives viables tècnicament, si bé únicament i de manera molt succinta en el punt 1.10 «Selecció d'alternatives previstes» de l'EATE. Si bé l'alternativa 0 (mantindre la situació actual) no es preveu, degut precisament als objectius del PRI, la proposta planteja 3 alternatives més. En tot cas, en el resum no tècnic s'enuncien fins a 4 alternatives (que no coincidix amb el punt 1.10, si bé són substancialment les mateixes) que són les següents:  
- Alternativa 1. Execució de la xarxa de col·lectors de gravetat, impulsions i col·lector general fins a l'EDAR d'Alberic.  
- Es té en compte que s'haurà d'adequar el traçat perquè discórrega paral·lela al col·lector general d'Alberic cap a l'EDAR. (La connexió o no al col·lector general és la que determina una nova alternativa en el resum no tècnic).  
- Alternativa 2. Execució de xarxa de col·lectors per gravetat i conducció d'aigües residuals fins a 45 punts, per a després concentrar en quatre punts principals i un col·lector que arreplegue l'aigua d'estos punts per a tractar-la en la nova EDAR de San Cristóbal.  
- Alternativa 3. Execució de xarxa de col·lectors de gravetat per a conduir l'aigua residual fins a 45 punts baixos, els bombaments necessaris per a concentrar-la en quatre punts principals i un col·lector general que arreplegue l'aigua dels quatre punts per a tractar-la en la nova EDAR de San Cristóbal que s'executarà.  
- D'acord amb el resum no tècnic, esta alternativa compta, al seu torn, amb alternatives en funció de l'abocament: A la Séquia Reial del Xúquer, al capçal de reg de CRSRX, a la impulsió de l'ETAP SRX o el seu abocament a pous d'infiltració.  
- Alternativa 4. Execució de la xarxa de col·lectors per gravetat i conducció d'aigües residuals fins a 45 punts baixos, per a després concentrar-la en quatre punts principals on s'instal·laran quatre estacions depuradores.  
D'una banda, la urbanització de San Cristóbal es troba aïllada respecte d'altres nuclis de població que disposen de xarxa de recollida d'aigües residuals i, especialment, de sistemes de depuració. El municipi més pròxim és Alberic, situat a una distància aproximada de tres quilòmetres, que troba en el trànsit de la urbanització al nucli urbà obstacles com són la Séquia Real del Xúquer o l'A7.  
L'altre aspecte fonamental en l'estudi d'alternatives i disseny de la infraestructura és la topografia del terreny en el qual se situa la urbanització, caracteritzat per topografia variable, formada per xicotets contraforts muntanyencs i barranc, que fragmenten la urbanització en nombrosos punts alts i baixos.  
B.3.1 Objectius  
Els principals objectius que s'indiquen en el document del PRI són:  
  
a) Establir l'ordenació urbanística precisa per a dotar la totalitat de l'àmbit de la urbanització San Cristóbal de tots els servicis urbanístics necessaris, conforme als criteris establits en la legislació urbanística i detallats, en concret, en l'article 177 de LOTUP, atenent de manera especial la solució urbanística en l'evacuació d'aigües residuals, en coherència amb el que s'ha assenyalat en el document d'abast.  
  
b) Adaptació/incorporació a l'ordenació detallada de l'àmbit d'aquelles modificacions de l'ordenació urbanística sorgides en l'execució de l'obra urbanitzadora, motivats pels ajustos a la topografia de l'entorn, correccions en el traçat de vials, àmbits afectats per l'execució d'infraestructures, etc.  
c) Delimitació d'un sector com a àmbit territorial de planificació i gestió urbanística, segons el que establix l'article 29.1.b de la LOTUP, que permeta la futura gestió urbanística de l'actuació, a través de la corresponent programació urbanística que incorpore al seu torn el projecte d'urbanització i, si és el cas, projecte de reparcel·lació, que legitimen la culminació de l'obra urbanitzadora.  
d) Compliment i execució de la Sentència del TSJCV número 110/2008, la Interlocutòria judicial de 29.05.2012 i l'Acord plenari municipal de 13 de juny de 2013, amb l'establiment de l'ordenació estructural i detallada que servisca de base per a la determinació de la futura consignació pressupostària municipal, en el supòsit de gestió directa municipal, si és el cas, amb vista a la legitimació i execució íntegra (culminació) de les obres d'urbanització i prestació efectiva de servicis municipals per l'Administració en el referit àmbit.  
B.3.2 Infraestructura verda  
L'article 19 bis de la Llei d'ordenació del territori i protecció del paisatge (afegit per la Llei 12/2009, de 23 de desembre) va introduir en la normativa urbanística el concepte d'infraestructura verda i en el Decret 1/2011 de l'ETCV se'n van concretar els elements. Els articles 4 i 5 del TRLOTUP són els que en la legislació vigent definixen el concepte, les funcions i els espais que la integren.  
En les normes urbanístiques proposades, concretament en l'article 16 «Infraestructura verda» del capítol II. «Normes urbanístiques de caràcter detallat» es referix a la determinació dels diferents elements, que s'incorporen d'acord amb el pla O.3 «Ordenació detallada. Infraestructura verda».  
B.3.3) Principals modificacions d'ordenació respecte al planejament vigent  
Sobre la base dels objectius plantejats en el punt anterior, el pla de reforma interior modificatiu establix en la memòria justificativa tota una sèrie de determinacions tant en ordenació estructural, com en la detallada, a fi d'adequar el marc que permeta l'execució posterior de la xarxa de sanejament i posterior enviament de les aigües residuals i pluvials a la xarxa de col·lectors generals d'Alberic per al seu tractament en l'EDAR.  
Com indica la proposta de PRIM, la mateixa part de la premissa d'assumir la realitat urbanitzada i constructiva existent i les determinacions establides en el planejament general, excepte en el següent:  
- Adaptació de les determinacions a la realitat física.  
- Delimitació d'un àmbit de planejament i gestió urbanística per a completar la urbanització existent.  
- Reequilibri dels estàndards dotacionals i nova qualificació d'usos dotacionals per a adequar-los a la realitat i les necessitats actuals.  
  
Inicialment, l'àmbit del planejament proposat era coincident amb la delimitació de sòl urbà que recull el pla general vigent (3.291.015,00 m²s), si bé realment la superfície de l'àmbit és de 2.963.354,13 m²s. No obstant això, en l'execució de les obres d'urbanització i edificació s'han modificat lleugerament els límits del sòl urbà establit en el planejament, amb la qual cosa s'han produït lleugeríssimes ocupacions de sòl no urbanitzable causades per l'adequació de la urbanització a la topografia existent, o a errors en el replantejament de determinades parcel·les.  
Amb motiu de les modificacions operades en l'execució del planejament i les determinacions comprovades, i a fi de regularitzar la situació, la superfície final, tenint en compte les variacions existents, és de 2.974.712,63 m²s.  
S'assenyala com a modificació de l'ordenament vigent l'SNU corresponent al domini públic hidràulic que no s'indicava expressament en el pla general, i s'ha classificat adequadament d'acord amb les seues zones de domini públic, servitud i policia, seguint la directriu del document d'abast.  
  
Sòl urbà 2.943.397,51 m²s  
Sòl no urbanitzable. Sòl protegit de domini públic hidràulic 30.775,12 m²s  
Total 2.974.712,63 m²s  
  
  
El PRI delimita un sector de planejament, com a àmbit de planejament i gestió urbanística, coincident amb el sòl urbà existent al qual s'incorpora l'SNU descrit anteriorment.  
L'objecte de la delimitació és l'establiment d'un àmbit de gestió que permeta aplicar les figures de gestió urbanística necessàries per a possibilitar els objectius del PRIM. Es delimita en el pla corresponent d'ordenació estructural i es denomina sector San Cristóbal.  
  
Segons la memòria justificativa, com que es tracta d'una actuació sobre sòl ja consolidat i s'han recollit les determinacions urbanístiques d'acord amb el planejament vigent, no és procedent la quantificació de la població estimada, ni de dotacions de l'ordenació estructural, perquè no es veuen modificades respecte a les previsions del planejament vigent.  
A partir de l'ordenació estructural, es desenvoluparan les corresponents a l'ordenació detallada derivades, segons la proposta presentada, dels ajustos a la topografia de l'obra d'urbanització executada, que presenten divergències amb el planejament vigent.  
Estes modificacions sobre l'ordenació detallada bàsicament se centren en canvis en les alineacions viàries i modificació geomètrica de vials i zones verdes. Esta ordenació detallada comporta determinades modificacions derivades del reequilibri operat respecte a la proporció entre sòls dotacionals i edificables en l'àmbit (estàndard dotacional) després de la participació pública.  
B.3.4) Alternativa triada.  
Les alternatives es van desenvolupar en part en el document inicial estratègic i a instàncies del document d'abast en l'EATE, en què es rebutgen totes les que determinaven la depuració individual o mitjançant instal·lacions que es realitzaran a l'entorn de la urbanització de San Cristóbal i s'opta d'una forma determinada per l'execució de la xarxa de col·lectors de gravetat, impulsions, i col·lector general que trasllade les aigües residuals fins a l'EDAR d'Alberic, amb la modificació del traçat perquè discórrega paral·lel al col·lector general d'Alberic cap a l'EDAR.  
S'han tingut en compte dos aspectes fonamentals: D'una banda, l'obra que provoque menys impacte d'execució i, d'una altra, el tractament necessari de l'efluent. Quant a l'aspecte del tractament necessari per a l'efluent, tractar-lo en EDAR situades a la urbanització seria millor per al tractament de l'efluent, però això generaria una eficiència molt baixa en la gestió de les aigües residuals, ja que s'haurien de dimensionar les EDAR per al seu moment més desfavorable i este només es tindria lloc pocs mesos a l'any. D'esta manera, es considera més eficient el tractament en el seu conjunt amb tot el municipi d'Alberic, per la qual cosa es proposa l'alternativa 1.  
Es tria esta alternativa perquè el treball d'obra civil no és excessiu i la canonada de trasllat a l'EDAR seria independent, la qual cosa reduiria el risc de trencament i falta de capacitat, i amb això el risc de contaminació d'aqüífers. A més, quant a eficiència de gestió dels residus, la proposta conclou que és millor traslladar-los a l'EDAR d'Alberic.  
  
C) Avaluació del resultat de les consultes realitzades i com s'han pres en consideració.  
C.1) Fase de posada a la disposició del públic  
D'acord amb el document d'abast, es va obrir un període de quinze dies hàbils durant el qual les persones físiques o jurídiques van poder acreditar la condició de públic interessat, mitjançant la publicació en el DOGV de 7 de febrer de 2019. Així mateix, i d'acord amb el que establix l'article 55 del TRLOTUP, la documentació es va posar a la disposició del públic mitjançant un anunci en el DOGV de 21 d'agost de 2019, per un termini de 45 dies.  
Durant este període d'informació pública, es van rebre 27 al·legacions de persones interessades i 14 informes d'administracions i empreses subministradores.  
De les al·legacions plantejades, es fa referència a qüestions de delimitació de sòl urbà, traçat i obertura de vials, límits de parcel·les o qüestions normatives relacionades amb l'ordenació detallada. Les que fan referència a qüestions ambientals dins del PRIM i que s'han considerat en l'avaluació ambiental tenen relació amb el següent:  
  
- Consideració de la no existència de xarxa de sanejament des de la creació de la urbanització i alternatives del PRIM a esta.  
- Afecció de parcel·les al domini públic hidràulic o a les zones de servitud i policia.  
- La comunitat de regants de la Séquia Reial del Xúquer exposa la no afecció a cap de les seues instal·lacions, així com que no autoritza l'abocament al canal principal d'esta séquia.  
C.2) Fase de consulta a administracions afectades realitzada per l'òrgan promotor  
L'Ajuntament, durant la fase d'informació pública, va sol·licitar consultes als municipis confrontants, a les administracions afectades i a les empreses subministradores, tal com s'indica en la pàgina 9 i següents del document de participació pública del Pla de reforma interior modificatiu (PRIM) de la urbanització San Cristóbal d'Alberic.  
  
D'estes va rebre resposta dels departaments següents:  
D.T. Medi Ambient de València.  
Contaminació acústica (12.11.2019)  
Constata l'informe que entre la documentació presentada no figura cap estudi acústic, per la qual cosa reitera que s'haurà d'aportar amb el contingut d'acord amb l'apartat B de l'annex IV del Decret 104/2006, de 14 de juliol, del Consell, de planificació i gestió en matèria de contaminació acústica.  
Secció Forestal (03.03.2020)  
S'informa que el PRIM no afecta la forest d'utilitat pública ni terreny forestal ni espais naturals protegits ni Xarxa Natura 2000 ni vies pecuàries.  
Per la seua proximitat al terreny forestal, haurà de tindre en compte el Decret 7/2004, de 23 de gener, de la Conselleria de Medi Ambient, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals que cal observar en l'execució i els treballs que es realitzen en terrenys forestals o en els seus voltants.  
Espais naturals protegits (13.02.2020)  
Atés que el terme municipal d'Alberic (i, en concret, l'àmbit del PRIM de San Cristóbal) es troba dins del PORN del Parc Natural de l'Albufera, li serà aplicable el Decret 96/1995 així com la normativa genèrica d'espais naturals.  
S'informa que, atés que no s'ha trobat entre la documentació informació cartogràfica i plans de detall de la futura xarxa de col·lectors que porten les aigües residuals fins a l'EDAR, atés que és un dels principals motius que justifiquen l'elaboració i tramitació del pla, haurien de ser inclosos en este. Per tant, haurien d'esmenar-se les deficiències descrites en l'informe perquè la versió preliminar del PRIM siga compatible amb el PORN de la conca hidrogràfica de l'Albufera.  
  
Planificació i mobilitat. (27.02.2020)  
El Servici de Planificació informa favorablement respecte d'infraestructures públiques de transport de competència autonòmica i planificació viària, condicionat a l'emissió d'un informe favorable de la Diputació de València i l'Ajuntament d'Alberic respecte a viari de la seua competència. En tot cas, respecte a la documentació s'assenyalen una sèrie d'incongruències que cal esmenar en la documentació final que es presente:  
- Haurà de justificar-se el nombre d'habitants previstos, ja que hi ha una incongruència entre la memòria informativa (658 habitants) i l'estudi de mobilitat (2.518 habitants), ja que un increment de la població suposaria un increment de les demandes de mobilitat i, per tant, de les mesures oportunes.  
- Haurà d'eliminar-se l'accés denominat secundari perquè es considera perillós. En cas contrari, haurà de realitzar-se un estudi de trànsit que analitze l'impacte generat pel nou accés.  
- Qualsevol actuació per al compliment del que prescriu la Llei 6/1991 s'inclourà en la fitxa de gestió del sector i s'imputaran les accions necessàries per a l'execució.  
- Es considera necessària la realització d'un estudi acústic tenint en compte les fonts de soroll actualitzades, incloent-hi posteriorment les actuacions en les fitxes de gestió.  
Confederació Hidrogràfica del Xúquer (15.02.2020)  
L'informe de l'organisme de conca, quant a l'afecció al domini públic hidràulic i les zones de servitud i policia, assenyala que l'àmbit d'actuació és travessat per un llit S/N tributari del barranc de les Moreres i se situa en zona de policia del mateix barranc de les Moreres i de diversos llits S/N, amb respecte a la zona de servitud per a ús públic. Recorda l'informe l'amplitud de les dos zones (servitud i policia) i recorda que, en tot cas, prèviament a l'inici de les obres en zona de policia haurà de comptar amb l'autorització de l'organisme.  
  
Quant a xarxa de sanejament, assenyala la prohibició de qualsevol abocament directe o indirecte d'aigües i productes residuals susceptibles de contaminació al domini públic hidràulic (excepte autorització d'abocament de l'organisme de conca). De la mateixa manera, s'haurà de justificar la conveniència d'establir xarxes de sanejament separatives o unitàries per a aigües residuals i d'escorrentia, així com plantejar mesures que limiten l'aportació d'aigua de pluja als col·lectors en episodis concrets. En este aspecte, s'aconsella la introducció de sistemes urbans de drenatge sostenible, com ara superfícies i acabats permeables.  
Respecte a la inundabilitat de l'àmbit d'actuació, es considera l'estudi d'inundabilitat presentat i l'afecció per a l'avinguda de 100 anys de període de retorn. Per a esta situació, la zona inundable afecta mínimament terrenys situats en l'extrem oest de l'àmbit coincidents amb el barranc de les Moreres. No obstant això, s'assenyala que, per a poder determinar les limitacions als usos del sòl en zones inundables d'origen fluvial, la zona guia tècnica d'aplicació del Reglament de domini públic hidràulic establix com a necessària la realització d'un estudi detallat de la zona de flux preferent i de la zona inundable per a l'avinguda de període de retorn de 500 anys.  
En este sentit, quant a l'afecció al règim de corrent, encara que es desconeix si els llits que afecten l'àmbit es troben afectats per la zona de flux preferent, com que es tracta d'edificacions existents en sòl urbà anteriors a l'entrada en vigor del Reglament de domini públic hidràulic, no hi haurà afecció al règim de corrents.  
  
Per tant, en cas d'execució de noves edificacions, construccions i/o canvis d'ús, en el moment d'autorització de les obres, l'organisme de conca podrà requerir que s'aporte un estudi d'inundabilitat que acredite la zona de flux preferent i la zona inundable per a un període de retorn de 500 anys a fi de valorar la possible afecció i la limitació d'usos en zona inundable.  
Quant a disponibilitat de recursos hídrics, l'informe assenyala que la Comunitat d'Usuaris Pous de Sant Cristòfol és titular d'un dret a l'ús privatiu d'aigües subterrànies (expedient, 2003CP0039), per la qual cosa la demanda d'aigua pot ser atesa des de l'origen proposat.  
  
Per tot l'anterior, l'organisme de conca, tenint en compte les qüestions indicades, informa favorablement el PRIM de San Cristóbal a Alberic.  
Entitat de Sanejament (EPSAR) (16.01.2020)  
Informa que el sistema públic de sanejament i depuració d'Alberic està dissenyat per a tractar 4.608,00 m³/dia, mentres que l'influent en l'actualitat és de 2.719,00 m³/dia i, atés que la figura de planejament generarà íntegrament un increment de 718,45 m³/dia respecte al cabal actual generat pel municipi, el cabal total que es tractarà en la planta serà de 3.437,45 m³/dia.  
Assenyala igualment que en la planificació de l'EPSAR no es preveuen actuacions en matèria de sanejament i depuració en el municipi d'Alberic.  
Igualment s'informa que, d'acord amb la Llei 5/2014, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (actual TRLOTUP), en l'article 110 (article 118 TRLOTUP), els agents urbanitzadors hauran de dotar el programa de sistema de tractament i depuració d'aigües residuals i sistema d'evacuació d'aigües pluvials, mitjançant xarxes separatives (igual com recull l'apartat 8.5.3.0 del II Pla director de sanejament i depuració de la Comunitat Valenciana, actualment vigent). La depuració de les aigües residuals es farà mitjançant connexió al sistema públic (amb la corresponent sol·licitud) existent o, excepcionalment, mitjançant la construcció d'un sistema propi.  
  
En tot cas, la solució adoptada per l'urbanitzador haurà de preveure les exigències que recull l'article 259 ter (Desbordaments de sistemes de sanejament en episodis de pluja) del Reglament del domini públic hidràulic.  
Quant a la compatibilitat de la proposta amb les infraestructures de sanejament i depuració existents, s'observa que la figura de planejament pot afectar les infraestructures de sanejament i depuració de la Generalitat Valenciana, concretament la xarxa de col·lectors.  
  
Diputació de València (carreteres). (16.01.2020)  
Quant a la carretera CV-541, que discorre pel límit nord de l'àmbit i des d'on s'accedix a la urbanització San Cristóbal, s'assenyala que l'instrument que s'ha presentat no afecta esta carretera de titularitat provincial.  
Servicis Municipals de Proveïment i Sanejament (TECVASA). (30.09.2019)  
L'empresa Técnicas Valencianas del Agua (TECVASA), com a concessionària responsable de la gestió dels servicis públics de proveïment i sanejament i com a responsable de definir els criteris dels nous projectes, emet un informe relatiu a la futura execució de les xarxes de sanejament i clavegueram, en el qual, entre altres qüestions i relatiu a la solució proposada, considera que esta hauria d'anar encaminada a la minimització del nombre d'instal·lacions de bombament i a la recol·lecció de les aigües mitjançant un sistema de col·lectors, per al seu tractament i posterior abocament a domini públic amb les mínimes unitats de sistemes de depuració. En este sentit, considera adequada la possibilitat última de conduir els abocaments a l'EDAR mancomunada d'Alberic, Massalavés i Benimuslem, amb l'informe favorable de l'EPSAR.  
  
Igualment, en els criteris generals de disseny de la xarxa de sanejament, establix que totes les xarxes es dissenyaran separatives, de dimensions suficients per a evacuar per gravetat els períodes punta de màxima evacuació, així com els cabals mínims per a evitar la sedimentació en els col·lectors.  
Salut Pública (20.09.2019)  
L'informe de l'òrgan competent en matèria de salut pública establix tota una sèrie de punts que cal tindre en compte en la proposta del PRIM i el desenvolupament posterior de les obres i nous desenvolupaments en les matèries següents: Qualitat d'aigua per a consum humà, treballs en fase d'obra i desmantellament, contaminació d'aigües superficials, sanejament i depuració d'aigües residuals, disseny de zones verdes, prevenció i control de la legionel·losi o evitar la vulnerabilitat davant de les onades de calor o proliferació del mosquit tigre.  
Seguretat i Emergències (26.08.2019)  
L'Agència Valenciana de Seguretat i Resposta a les Emergències, entre altres qüestions, assenyala el següent en matèria de la seua competència:  
- Risc d'inundació. L'Ajuntament haurà d'elaborar el seu pla d'actuació municipal davant d'este risc.  
- Risc sísmic: S'hauran d'assumir les mesures establides en l'NCSR-02 i l'Ajuntament haurà d'elaborar un pla d'actuació municipal davant d'este risc, ja que s'ha determinat una intensitat sísmica de 8,5 (EMS) per a un període de retorn de 500 anys.  
- Risc d'incendis forestals: Atés que l'àmbit de la urbanització de San Cristóbal es troba envoltat i inclou sòl forestal, haurà de respectar que al risc d'incendis forestals s'apliquen també les mesures que establix el document bàsic de seguretat en cas d'incendi del Codi Tècnic de l'Edificació. Així mateix, pel que respecta al risc d'incendis en la interfície urbana forestal, s'assumirà l'article 32 del PATFOR.  
Patrimoni cultural (08.03.2021)  
L'informe de la Direcció Territorial de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport, relatiu al patrimoni cultural, assenyala que no existix en la proposta presentada un apartat justificatiu del compliment de la Llei 4/1998, del patrimoni cultural Valencià, per la qual cosa haurà d'introduir-se este apartat justificatiu en el qual s'haurà d'advertir si en l'àmbit es troba algun bé amb valors patrimonials (BIC. BRL, o qualsevol altre susceptible de catalogació) o afecta totalment o parcialment l'entorn de protecció d'estos.  
D) Anàlisi de la previsió dels impactes significatius per l'aplicació del pla  
Des del punt de vista de l'anàlisi dels possibles efectes significatius i l'impacte de la proposta del pla de reforma interior, cal distingir bàsicament dins dels objectius proposats entre els efectes derivats de la inexistència d'una xarxa de sanejament, la forma en què esta s'implantarà i que condicionarà el marc de projectes a futur (independentment que siguen sotmesos en el seu moment a impacte ambiental) i, en última instància, els ajustos en l'ordenació vigent que determinen la reclassificació de sòl no urbanitzable en sòl urbà derivats exclusivament dels canvis que s'hagen de produir a conseqüència de la solució que finalment s'adopte al sistema de sanejament i el compliment de la mateixa de l'ordenació urbanística i ambiental vigent.  
  
Pel que respecta als ajustos urbanístics, tant de reclassificacions com en l'encaix de zones verdes i compliment dels estàndards, d'acord amb les determinacions del document d'abast i sobre la base de l'informe del Servici Territorial d'Urbanisme emés al DIE en la fase inicial de l'avaluació ambiental, es van establir una sèrie de determinacions que es mantenen (a falta d'un nou informe de l'STU) de manera invariable, per la qual cosa, atés que en fase municipal no s'ha obtingut este informe urbanístic, s'haurà d'obtindre abans de l'aprovació definitiva de l'adequació de l'ordenació i els estàndards corresponents.  
  
En tot cas, de les modificacions incorporades, des del punt de vista ambiental només seran vàlides les que no afecten el domini públic hidràulic i l'ús o edificacions incloses no afecten la zona de servitud i policia, o, en qualsevol cas, disposen d'un informe favorable per al seu desenvolupament de l'organisme de conca. De la mateixa manera regix per a les parcel·les afectades per inundabilitat o que estan en zona de flux preferent.  
En definitiva, no és objecte del PRIM la reclassificació de sòls més enllà dels estrictament necessaris per a l'execució de la xarxa de sanejament i que, d'acord amb l'article 23.4 de PATRICOVA, en cap cas podran computar com a zones verdes els terrenys ocupats per un llit, tal com els que s'han definit en l'àmbit.  
D'acord amb la determinació del document d'abast, la proposta del PRIM incorpora un estudi d'integració paisatgística, si bé no s'ha obtingut un informe per part de l'òrgan competent en matèria d'infraestructura verda i paisatge (sol·licitat per l'Ajuntament el 08.08.2019), per la qual cosa haurà de ser informat favorablement abans de l'aprovació definitiva.  
Pel que respecta a la solució proposada com a sistema de sanejament, tal com es va proposar en el document d'abast, en l'estudi ambiental i territorial estratègic s'ha considerat la connexió a la xarxa existent de col·lectors generals i la depuració en l'EDAR d'Alberic, Massalavés i Benimuslem, davant de la proposta inicial de depuració independent a través d'estacions depuradores individuals per a cada una de les parcel·les que, si bé determinaven un cost d'inversió baix, així com menys manteniment (a priori), generaven una seriosa incertesa per la infinitat de punts d'abocament existents i la dificultat del control de l'efluent, així com pel risc de contaminació d'aqüífers.  
En este sentit i basat en l'informe favorable de l'EPSAR sobre la capacitat de depuració de l'EDAR d'Alberic, l'EATE planteja com a alternativa definitiva l'execució d'una xarxa de col·lectors de gravetat, impulsions i col·lector general que trasllade les aigües residuals fins a l'EDAR d'Alberic, amb la modificació del traçat perquè discórrega paral·lel al col·lector general d'Alberic cap a l'EDAR.  
Esta solució, ambientalment viable per derivar directament l'efluent des de les connexions de servici domiciliàries a l'EDAR per al seu tractament haurà de ser compatible amb el II Pla director de sanejament i depuració de la Comunitat Valenciana, per la qual cosa haurà de ser informat per la Direcció General de l'Aigua com a òrgan competent en matèria de planificació de sanejament i depuració a la Comunitat Valenciana.  
En este Pla director de sanejament i depuració de la Comunitat Valenciana, s'establix la implantació de sistemes separatius de sanejament, corroborat per l'article 116 del TRLOTUP (assenyalat també en l'informe de l'EPSAR), que indica que a les urbanitzacions s'ha de fer, entre altres coses, un sistema de sanejament i depuració d'aigües residuals, com a mínim, i un sistema d'evacuació d'aigües pluvials mitjançant xarxes separatives, qüestió que ja està inclosa dins de les determinacions del document d'abast.  
Per tant, a l'objecte del PRIM respecte al tractament i l'evacuació de les aigües residuals, haurà d'afegir-se el de l'evacuació de les aigües pluvials generades. En la proposta presentada, les aigües pluvials s'evacuen directament per superfície en punts baixos, bé als llits directament o a terrenys i parcel·les en estat natural, sense estudiar el seu comportament ni definir un sistema d'evacuació adequat, tenint en compte l'abocament al domini públic hidràulic, bé a llits o aigües subterrànies. En definitiva, mentres no hi haja un informe favorable de l'organisme de conca que determine que l'abocament directe a domini públic de les aigües pluvials generades és possible, s'haurà de configurar el sistema de sanejament proposat en el PRIM prevalent la conveniència que la xarxa siga separativa (qüestió que també assenyala el mateix concessionari de la gestió del sanejament a Alberic, TECVASA), tal com indica la normativa vigent, o justificar que puga ser unitària tenint sempre en compte les mesures que limiten l'aportació d'aigua de pluja als col·lectors en episodis concrets (segons l'article 259 ter del Reglament de domini públic hidràulic), i que permeta el tractament tant de les aigües residuals com pluvials i l'abocament en condicions adequades.  
  
Quant a l'afecció al domini públic hidràulic i ocupació de zones de servitud i policia, d'acord amb l'informe de l'organisme de conca, es respecten els llits principals que travessen l'àmbit, així com la zona de servitud legal. Quant a la zona de policia, l'informe de l'organisme de conca no determina una afecció concreta, però sí que establix l'autorització necessària per la seua part de qualsevol ús o construcció en esta zona de policia, la qual cosa s'haurà de recollir en la versió definitiva del PRIM.  
Pel que respecta al risc d'inundació, ja en la fase inicial de l'avaluació ambiental, es va obtindre informe de l'11 d'octubre de 2016, del Servici d'Ordenació del Territori, respecte al compliment del PATRICOVA, en el qual s'informa que l'actuació proposada no està afectada per risc d'inundació.  
No obstant això, la documentació presentada inclou un estudi d'inundabilitat i es determina la no afecció per a un període de retorn de 100 anys, l'organisme de conca assenyala la directriu de la Guia tècnica d'aplicació del Reglament de domini públic hidràulic, que establix com a necessària la realització d'un estudi detallat de la zona de flux preferent i de la zona inundable per a un període de retorn de 500 anys que, en tot cas, podrà ser requerit per l'organisme de conca per a l'execució de noves edificacions, construccions i/o canvis d'ús en zones de flux preferent i zona inundable.  
Addicionalment, l'informe de l'organisme de conca establix l'existència d'una concessió per a l'ús privatiu a nom de la Comunitat d'Usuaris Pous de Sant Cristòfol (expedient 2003CP0039), l'única legalment autoritzada per al subministrament a la urbanització.  
Haurà de tindre's en compte que la urbanització es troba dins de l'àmbit del Pla d'ordenació de recursos naturals del Parc Natural de L'Albufera i que, quant a les possibles limitacions determinades per la normativa d'este PORN, no hi ha cap informe favorable de l'òrgan competent en espais naturals, que haurà d'informar la viabilitat de la proposta.  
Des del punt de vista de la contaminació acústica, el servici competent establix la necessitat d'un estudi acústic que determine les afeccions de la proposta plantejada, ratificat per l'informe del servici competent en matèria de planificació viària, que determina la necessitat d'este tenint en compte les fonts de soroll actualitzades, per a després incorporar-les a les fitxes de gestió.  
En la documentació finalment remesa, s'incorpora a l'EATE un estudi acústic, que haurà de ser informat per l'òrgan competent abans de l'aprovació definitiva en els termes que s'han exposat.  
Des del punt de vista d'avaluació de riscos i emergències, l'Agència Valenciana de Seguretat i Resposta a les Emergències assenyala per a l'àmbit, d'una banda, la presència de sòl forestal entre els habitatges (no inclòs en la cartografia ni assenyalat en els informes del servici competent), que haurà de respectar les mesures que establix el document bàsic de seguretat en cas d'incendi del Codi Tècnic d'Edificació, així com el que fa referència al risc d'incendi en la interfície urbana forestal, d'acord amb l'article 32 del PATFOR. En l'àmbit municipal, s'assenyala també la necessitat de l'Ajuntament d'elaborar un pla d'acció municipal davant del risc d'inundació i un altre davant del risc sísmic.  
Quant al patrimoni cultural, d'acord amb l'informe de l'òrgan competent, no consta en la documentació cap justificació que advertisca l'existència (o no) de béns amb valors patrimonials (BIC, BRL, etc.) o afecte el seu entorn de protecció, d'acord amb la legislació vigent, per la qual cosa s'haurà d'incloure este apartat en la documentació abans de l'aprovació definitiva.  
E) Accions de seguiment de l'aplicació del planejament.  
En l'apartat 1.11 de l'estudi ambiental i territorial estratègic «Mesures previstes per al seguiment», assenyala que el seguiment ha d'adequar-se a la LOTUP (en este moment, a l'article 58 del TRLOTUP) i la necessitat de definir un sistema de seguiment ambiental que es durà a través d'indicadors (que no es definixen) que faciliten el control de les mesures preventives i correctores proposades, mitjançant un sistema de seguiment ambiental que, segons la proposta, recopilarà:  
- Grau de compliment dels objectius ambientals proposats.  
- Avaluació dels efectes ambientals negatius que s'hagen pogut detectar derivats de la posada en marxa del pla general.  
- Funcionament i eficàcia de les mesures preventives, correctores i, si és el cas, compensatòries que s'hagen aplicat.  
- Identificació dels efectes ambientals adversos que s'hagen detectat no previstos inicialment sobre els elements del medi.  
- Mesures addicionals aplicades per a pal·liar els efectes ambientals adversos no previstos.  
Segons la proposta, el sistema de seguiment haurà de contindre la descripció de les actuacions de seguiment i controls que es realitzaran, així com la definició dels indicadors de seguiment i la seua evolució, si bé es considera que tant la descripció d'actuacions de seguiment com d'indicadors des del punt de vista ambiental s'han d'incorporar abans de l'aprovació definitiva d'acord amb l'EATE i les directrius del document d'abast.  
Amb això i d'acord amb la legislació vigent, el promotor haurà de realitzar un primer informe de seguiment després de l'aprovació definitiva del PRIM que servisca de punt de partida per a l'elaboració dels següents informes semestrals, en què incorporarà el càlcul amb els indicadors d'acord amb els objectius ambientals de l'EATE.  
F) Acord d'emissió. Determinacions finals  
De conformitat amb el que disposa l'article 56 del TRLOTUP, d'acord amb els fonaments que han exposat, es proposa emetre la present declaració ambiental i territorial estratègica favorable del pla de reforma interior modificatiu «Urbanització San Cristóbal» d'Alberic, sempre que s'incorporen en este, abans de la seua aprovació definitiva, les determinacions següents:  
1. Es definirà i inclourà en el PRIM una solució per a l'evacuació de les aigües pluvials, per a la qual cosa es dimensionarà la xarxa de col·lectors separativa (o unitària sempre que es justifique), tenint en compte les directrius relatives a la prevenció de desbordament en episodis de pluges excepcionals.  
- En el cas de mantindre l'actual model d'escorrentia superficial i abocament directe a llits o en el terreny per a la seua infiltració posterior, haurà de disposar del consentiment exprés i l'informe favorable de l'organisme de conca.  
- Es recomana en tot cas per a l'evacuació i tractament de les aigües pluvials la utilització de sistemes urbans de drenatge sostenible.  
2. La solució definitiva de xarxa de sanejament d'aigües pluvials i residuals, així com el nou col·lector general i l'abocament a l'EDAR d'Alberic, Massalavés i Benimuslem, haurà de comptar amb l'informe favorable de la Direcció General de l'Aigua en la seua adequació a la planificació autonòmica prevista d'acord amb el II Pla director de sanejament i depuració de la Comunitat Valenciana.  
3. S'obtindrà un informe del Servici Territorial d'Urbanisme respecte a l'adequació de l'ordenació de la proposta definitiva al sòl urbà vigent, amb les excepcions corresponents a ajustos per execució del pla i distribució de zones verdes o equipaments necessaris.  
4. S'haurà d'incorporar al PRIM que, d'acord amb els informes de l'organisme de conca, cap parcel·la haurà d'afectar domini públic hidràulic i hauran d'autoritzar-se els usos en zona de servitud i policia, i es definirà, en tot cas, per a nous usos i construccions la zona de flux preferent per a un període de retorn de 500 anys, mitjançant el corresponent estudi d'inundabilitat.  
5. L'estudi d'integració paisatgística haurà de comptar amb un informe favorable de l'òrgan competent en matèria d'infraestructura verda i paisatge previ a l'aprovació definitiva.  
6. S'obtindrà l'informe favorable a l'estudi acústic previ a l'aprovació definitiva.  
7. Se sol·licitarà l'informe a l'òrgan competent en matèria d'espais naturals protegits en relació amb el PORN del Parc Natural de l'Albufera.  
8. Es compliran les directrius exposades en l'informe de l'òrgan autonòmic competent en matèria de planificació viària, especialment pel que fa a l'eliminació de l'accés denominat secundari. En cas contrari, haurà de realitzar-se un estudi de trànsit que justifique el nou accés i obtindre l'informe de l'òrgan competent.  
9. D'acord amb l'informe de l'Agència Valenciana de Seguretat i Resposta a les Emergències, tindran en consideració les directrius proposades: Pla de prevenció de riscos davant d'inundacions, pla de prevenció de risc sísmic i consideració de la normativa de prevenció d'incendis en el desenvolupament del PRIM.  
10. D'acord amb l'òrgan competent en matèria de patrimoni cultural, es justificarà la no afecció a béns patrimonials o els seus entorns de protecció.  
11. S'incorporaran a la versió definitiva del pla tant les concretes actuacions de seguiment i control com els indicadors que cal tindre en compte en el seguiment durant el desenvolupament del PRIM.  
La declaració ambiental i territorial estratègica té naturalesa d'informe preceptiu i determinant i no és susceptible de cap recurs, sense perjuí dels que, si és procedent, es facen per via judicial contenciosa administrativa davant de la disposició de caràcter general que haja aprovat el pla o el programa; o bé, sense perjuí dels que es facen per via administrativa o judicial davant de l'acte, si és el cas, d'aprovació del pla o programa.  
  
La declaració ambiental i territorial estratègica perdrà la vigència i cessarà en la producció d'efectes si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'ha procedit a l'adopció o aprovació del pla o programa en el termini màxim de dos anys des de la publicació, llevat que se n'acorde la pròrroga en els termes que establix l'article 59 de la TRLOTUP.  
Esta declaració ambiental i territorial estratègica es publicarà en el DOGV i es posarà a la disposició del públic en la pàgina web de la Generalitat. Se'n donarà trasllat a l'òrgan promotor i a l'òrgan substantiu.  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre la declaració ambiental i territorial estratègica a què es referix l'article 56.6 del decret legislatiu Llei 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de conformitat amb el que disposa l'article 3.1 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat a l'efecte d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
A la vista de tot el que s'ha esmentat anteriorment, la Comissió d'Avaluació Ambiental acorda: Emetre la declaració ambiental i territorial estratègica del Pla de reforma interior modificatiu «Urbanització San Cristóbal» d'Alberic, per a la qual cosa cal incorporar al pla les determinacions finals que s'han indicat.  
Notificar als interessats que, contra esta resolució, com que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és un inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret es consideren pertinents.  
Vos ho notifique perquè en tingueu coneixement i als efectes oportuns.  
La qual cosa se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se'n deriven, tal com ho autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
València, 23 de febrer de 2022.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 5 d'abril de 2024.- El director general d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental: Miguel Ángel Ivorra Devesa.