Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 8542, del 07-05-2019 (2019/4125)

RESOLUCIÓ de 16 d'abril de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 27/16-AIA Pego.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8542

Data del DOGV
:   07-05-2019

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2019/4125


Data del document
:   16-04-2019

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural
    * Pego
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 16 d'abril de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 27/16-AIA Pego. [2019/4125]  
De conformitat amb l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 27/16-AIA Pego.  
  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 027/5234-VLY.  
Títol: legalització de l'explotació de recursos de la secció A), número 107, denominada Adzaila.  
Promotor: Pavimentos Bituminosos Serrano, SL.  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Indústria i Energia d'Alacant.  
Ref. òrgan substantiu: MIEXPA/2015/15/03.  
Localització: parcel·les 454 i 458 del polígon 1 del terme municipal de Pego i parcel·la 84 del polígon 1 de l'Atzúbia (Alacant).  
  
Descripció del projecte  
El projecte presenta una àrea d'explotació definida per una línia poligonal tancada, composta per 56 vèrtexs, en les parcel·les 454 i 458 del polígon 1 de Pego. Una gran part de l'àrea proposada (fins a la cota 160,) es troba ja explotada, perquè l'activitat d'extracció es realitza des de 1948.  
Bàsicament el projecte d'explotació presentat pretén (vegeu el plànol núm.7: planta estat actual. Coordenades UTM del perímetre d'explotació de setembre 2018):  
- Continuar explotant el front vertical fins a la cota 185 en les parcel·les cadastrals 454 i 458 del polígon 1 del terme municipal de Pego.  
  
- Ampliar la plaça de pedrera cap a l'est, en les parcel·les de tarongers existents dins de la parcel·la cadastral 454 del polígon 1 de Pego, fins a arribar a la carretera CV-700.  
Inicialment l'àmbit de la restauració coincidia amb l'àmbit d'explotació, però en atenció als requeriments realitzats per l'òrgan ambiental, finalment s'ha ampliat i inclòs dues zones annexes que havien sigut prèviament alterades per l'extracció. El perímetre de restauració proposat és el cartografiat en el plànol núm. 8: planta estat actual. Coordenades UTM del perímetre de restauració de setembre de 2018. Abasta el perímetre d'explotació proposat més dues àrees annexes, una a l'est, dins de la parcel·la 454 del polígon 1 de Pego i, una altra a l'oest, dins de la parcel·la 84 del polígon 1 de l'Atzúbia. La superfície de restauració comprén 123.157,76 m².  
Es tracta d'una extracció de roca calcària dolomítica del cretàcic superior.  
Els bancs d'explotació proposats són de 10 m d'altura, 5 m de berma i 60º d'inclinació.  
Durant les labors d'explotació, es realitzaran l'arrencada, la càrrega i el transport. L'arrencada es realitza mitjançant voladures controlades seqüenciades amb detonadors no elèctrics, preparades amb una perforadora hidràulica. La càrrega es realitza mitjançant pala carregadora o pala retroexcavadora. El transport es realitza mitjançant camions de gran tonatge tipus dúmper, fins a la planta de tractament, que se situa dins del perímetre de l'activitat, en la parcel·la 458 del polígon 1 de Pego. La planta de trituració i classificació s'estima per a una producció de 350 t/h de mitjana.  
  
Legislació ambiental  
L'avaluació d'impacte ambiental de projectes queda regulada en la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental de la Generalitat Valenciana, els reglaments que la desenvolupen (Decret 162/1990 i Decret 32/2006, que modifica l'anterior) i la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental (d'ara endavant LEA).  
La legislació ambiental tipifica en els seus annexos els projectes que han de ser sotmesos a avaluació d'impacte ambiental.  
L'objecte del projecte «Explotació de recursos de la secció A), número 107, denominada Adzaila està inclòs en l'annex I del Decret 162/1990, grup 3.c.1. «Extracció de minerals no metàl·lics ni energètics; materials de construcció (substàncies argilenques, roques i pissarres, àrids naturals i de trituració, algeps, roques ornamentals)», per la qual cosa el procediment que li correspon és el d'avaluació d'impacte ambiental ordinària.  
El procediment d'avaluació d'impacte ambiental ordinària queda regulada en la secció primera, del capítol II del títol II de la LEA.  
  
  
Tramitació administrativa  
Amb data 14 de juny de 2013, es rep en el Registre General de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient sol·licitud d'informe, per part del Servei Territorial Energia d'Alacant, sobre si el projecte de l'explotació minera d'Adzaila queda sotmesa al procediment d'avaluació d'impacte ambiental. Entre altres aspectes en l'ofici s'esmenta que l'explotació va ser autoritzada en 1948, encara que no es conserva en el registre de l'òrgan substantiu l'autorització inicial, ni els antecedents del projecte d'explotació i plans de restauració, i consta tan sols els plans de labors anuals. També s'indica que en els terrenys de la pedrera hi ha una planta de fabricació d'àrids, que va ser ampliada el 24 d'abril de 2012 i es troba inscrita en el registre industrial.  
  
Amb data 15 de juliol de 2013, el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental informa que per haver sigut ampliada la pedrera entre l'any 2009 i 2013 fora de les parcel·les originals, l'actuació ha de ser sotmesa a avaluació d'impacte ambiental, i detalla que el promotor havia de presentar projecte d'explotació, el pla de restauració integral i l'estudi d'impacte ambiental de l'activitat. En aquest escrit, s'advertia que l'ampliació dista uns 350 metres del centre de l'Atzúbia i uns 170 metres del primer grup de cases, per la qual cosa, en no complir-se la distància mínima de 500 m establida pel ROGTU, podria dictar el sentit de la declaració d'impacte ambiental. En cas que la declaració d'impacte ambiental fora desfavorable, el promotor no podria dur a terme l'ampliació, però sí que estaria obligat a restaurar-la d'acord amb el pla de restauració integral de la superfície afectada actualment.  
  
El 28 de novembre de 2014, el Servei Territorial d'Energia d'Alacant sol·licita informe sobre el pla de restauració relatiu a l'expedient MIVARI/2014/57/03 corresponent a l'explotació de recursos de la secció A denominada Adzaila núm. 107 del terme municipal de Pego.  
  
En l'endemig de la seua anàlisi, el 17 de desembre de 2014, la Direcció General de Qualitat Ambiental comunica al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental de la Sentència 790/2014 de la secció 1a de la sala contenciosa administrativa. Aquesta sentència conclou que és obligatori sotmetre a avaluació d'impacte ambiental el projecte i l'emissió de la corresponent declaració d'impacte ambiental per a l'activitat de l'extracció d'àrids i planta de tractament.  
Analitzades les dues entrades anteriors, el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental va informar el 23 de gener de 2015, que el pla de restauració presentat incloïa ampliació de la superfície afectada amb la finalitat d'explotació per la qual cosa, des del punt de vista ambiental, estaria sotmés al procediment d'avaluació d'impacte ambiental. A més, s'ha de sotmetre a avaluació d'impacte ambiental, d'acord amb la sentència prèviament indicada.  
Així mateix, s'aprofita per a destacar que no es disposa de la documentació gràfica relativa a la restauració de les zones externes que permeta conéixer la idoneïtat de la topografia, ni la continuïtat i integració amb l'àrea de la pedrera Adzaila. S'indica, d'altra banda, que la restauració de la pedrera ha d'abastar la totalitat de la superfície afectada per les labors mineres i, si escau, la superfície mínima imprescindible per a aconseguir una morfologia final que permeta la integració en l'entorn.  
  
A més, s'indiquen els criteris de restauració en relació amb la topografia final: altura de bancs entre 5 i 7 metres i inclinació general de terreny entorn dels 35º, sense perjudici que puntualment puguen ser sobrepassats, tenint en compte que es tracta d'una explotació desenvolupada sense l'avaluació d'impacte ambiental prèvia i ni pla de restauració.  
  
Amb data 21 de març de 2016, el Servei Territorial d'Indústria i Energia remet el projecte d'explotació, l'estudi d'impacte ambiental, el pla de restauració integral i informes previs. En conseqüència s'incoa l'expedient 027/8223-AVP.  
Amb data 3 de maig de 2016, es remet un informe al Servei Territorial d'Indústria i Energia en el qual es comunica:  
- S'ha incoat l'expedient 027/9291-JZG d'avaluació d'impacte ambiental ordinària.  
- Es requereix la remissió del certificat d'exposició al públic d'acord amb els articles 38 i 39 de la LEA.  
- El document remés és bàsicament el mateix sobre el qual va informar aquest servei el 23 de gener de 2015, per la qual cosa les consideracions tècniques realitzades continuen vigents.  
- S'ha comunicat el pla de restauració integral al Servei d'Ordenació i Gestió Forestal per a l'elaboració de l'informe d'acord amb el Decret 82/2005, de 22 d'abril, del Consell de la Generalitat, d'ordenació ambiental d'explotacions mineres en espais forestals de la Comunitat Valenciana.  
Amb la documentació inicial remesa es van realitzar les consultes següents de caràcter ambiental: Servei d'Ordenació i Gestió Forestal, Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge i Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits.  
El 12 d'agost de 2016 el Servei Territorial d'Indústria i Energia d'Alacant remet el resultat d'informació pública i consulta a les administracions públiques.  
Analitzada la documentació que hi ha en l'expedient, el 20 de desembre de 2016, es realitza un requeriment de documentació a l'òrgan substantiu per a traslladar-la al promotor. En concret, la documentació que s'havia de completar era la següent:  
- Redelimitació de l'àmbit d'explotació.  
- Impactes sobre la població d'Atzúbia.  
- Canvis en la restauració.  
- Canvis en la xarxa de drenatge.  
El 23 de març de 2017, el Servei Territorial d'Indústria i Energia remet la documentació preparada pel promotor, en relació amb el requeriment anterior.  
Analitzada l'última documentació rebuda, el 13 de juliol de 2017, es realitza novament un requeriment de documentació a l'òrgan substantiu, per a traslladar-la al promotor. Aquest requeriment va ser atés pel promotor i l'òrgan substantiu el va traslladar el 19 d'octubre de 2017. Amb la documentació remesa es realitza consulta al Servei d'Ordenació i Gestió Forestal (el 06.11.2017) i al Servei de Lluita contra el Canvi Climàtic i Protecció de l'Atmosfera (el 09.01.2018).  
  
Analitzada la documentació presentada el 19 d'octubre de 2017, així com els informes rebuts del Servei de Lluita contra el Canvi Climàtic i Protecció de l'Atmosfera (el 05.02.2018) i del Servei d'Ordenació i Gestió Forestal sobre el pla de restauració integral (el 18.05.2018), es realitza novament un requeriment de documentació a l'òrgan substantiu, per a traslladar-lo al promotor. Aquest últim requeriment, de 2 d'agost de 2018, és atés pel promotor i lliurat per l'òrgan substantiu l'11 d'octubre de 2018. En conseqüència, la present declaració d'impacte ambiental es realitza avaluant la documentació tècnica amb data de setembre de 2018.  
  
Durant la tramitació d'aquest procediment s'han produït diversos fets ressenyables:  
- L'Ajuntament de l'Atzúbia presenta un escrit amb data 20 de desembre de 2016, en el qual manifesta la seua disconformitat amb l'explotació.  
- Es persona en diverses ocasions el representant de l'Associació per a la Protecció Mediambiental de l'Atzúbia Gelibre, per a exercir el seu dret a conéixer l'estat de tramitació i a obtindre còpia dels documents continguts en el procediment. En concret, el 18 de novembre de 2016, el representant de Gelibre indica que el 27 d'octubre de 2016 ha dictat la sentència núm. 2322/2016, de la Sala Contenciosa Administrativa, Secció Cinquena del Tribunal Suprem, en el recurs de cassació núm. 3943/2014, per la qual es desestimen els recursos de cassació interposats per la Generalitat Valenciana, la mercantil Pavimentos Bituminosos Serrano, SL, i l'Ajuntament de Pego contra la sentència dictada per la secció primera de la sala contenciosa administrativa del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, de 12 de setembre de 2014, en el recurs contenciós administratiu 68/2011, interposat per Gelibre contra la inactivitat de la Conselleria de Medi Ambient, Territori i Habitatge. El recurs número 68/2011 interposat per l'Associació per a la protecció del medi ambient de l'Atzúbia, contra la inactivitat, de la Conselleria de Medi Ambient, Territori i Habitatge havent sigut part, com a demandades la Conselleria de Medi Ambient i Habitatge amb els pronunciaments següents:  
Obligació de declaració d'impacte ambiental de l'activitat d'extracció d'àrids i planta de tractament.  
Suspensió de l'activitat mentre no s'atorgue l'autorització corresponent.  
Incoació del corresponent sancionador per dur a terme una activitat no emparada en llicència ambiental.  
Condena a la Conselleria de Medi Ambient, Territori i Habitatge a dur a terme les actuacions d'inspecció i actuacions previstes en l'article 68 i 79 de la Llei 2/2006 i en tot cas incoar els procediments administratius de la seua competència en matèria forestal, de contaminació de l'aire, sorolls, zones de protecció de carreteres i de restauració de la legalitat urbanística infringida.  
  
Informació pública i consultes a les administracions públiques afectades i a les persones interessades.  
El Servei Territorial d'Indústria i Energia d'Alacant va sotmetre l'expedient a informació pública durant un termini de 30 dies hàbils i el va anunciar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 7757, d'11 d'abril de 2016.  
S'han realitzat simultàniament les consultes a les administracions públiques afectades i a les persones interessades, d'acord amb l'article 37 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental als organismes següents:  
- Secretaria Autonòmica de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural.  
- Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
- Servei Territorial de Cultura i Esport.  
- Associació per a la Protecció Mediambiental de l'Atzúbia -Gelibre.  
- Servei Territorial d'Urbanisme de Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori.  
- Ajuntament de l'Atzúbia.  
- Ajuntament de Pego.  
En el certificat del resultat de la informació al públic i de la consulta a les administracions públiques, realitzat pel cap de Servei Territorial d'Indústria i Energia, de 9 d'agost de 2016, consten les al·legacions presentades pel grup Gelibre, Ajuntament de l'Atzúbia, Ajuntament de Pego i veïns de Pego i l'Atzúbia.  
Es transcriu a continuació el contingut principal dels informes de caràcter ambiental que estan en l'expedient.  
- Al·legació tipus emesa per múltiples veïns (remesa per l'òrgan substantiu a l'òrgan ambiental).  
«A legacions.  
Primera: és una explotació il·legal que es troba a una distància entre els 250 I 500 metres del nucli de població de l'Atzúbia.  
[?] el nucli de població de l'Atzúbia es troba a menys de 500 metres de l'explotació, pràcticament la major part del nucli urbà està a una distància dels 250 metres.  
L'article 197 c) de la Llei 5/2014, de 25 de juny, estableix que en el cas d'explotació de pedreres i extracció d'àrids és imprescindible el manteniment d'una franja d'almenys cinc-cents metres d'ample al voltant de tot l'àmbit de l'explotació amb prohibició expressa de l'ús residencial.  
La població de l'Atzúbia, i evidentment l'ús residencial, ja existia abans de l'aprovació del Pla General d'Ordenació Urbana de Pego, i evidentment molt abans que començaren els treballs d'extracció allà per l'any 1956 sense cap mena de llicència ni d'autorització de les administracions competents, i malgrat això s'han vingut autoritzant explosions a escassos 250 metres de les nostres cases: inundant de pols la població, provocant vibracions i molèsties continuades.  
Aquesta situació s'ha fet més palesa i totalment insuportable des que a partir de l'any 2007 es va quintuplicar l'activitat d'extracció de la pedrera, de manera totalment il·legal, amb la instal·lació d'una planta de tractament dels àrids [?].  
Segona: es tracta d'una explotació que provoca contaminació atmosfèrica, sorolls i vibracions i impactes paisatgístics i mediambientals, i que afecta la nostra salut i benestar.  
[?] l'afecció s'ha produït -i es produeix quan l'explotació està en funcionament- molt intensament sobre uns ciutadans [?] que han patit immissions de pols, moltes vegades superiors als paràmetres permesos per la legislació vigent [?], sorolls pel trànsit de vehicles a l'interior de la pedrera, pel martell perforador, per les explosions, que a més provocaven fortes immissions de pols, tremolors i danys en els nostres habitatges i evidents riscos per a la nostra salut, a més de sobre els valors paisatgístics i ambientals del nostre poble.  
  
Efectes que es produeixen malgrat les mesures que en l'estudi d'impacte ambiental diu que estan implantades des de fa anys [?]».  
  
- Al·legació de Francesca Siscar Bañuls (remesa per l'òrgan substantiu a l'òrgan ambiental, realitzada el 13.05.2016).  
«[?] l'impacte visual que tenim jo i els meus veïns de la urbanització Calvari I cap a la pedrera l'ampliació de l'explotació de la qual pretén Pavimentos Bituminosos Serrano, SL, és el següent»:  
S'hi adjunta foto.  
«és per això que sol·licite:  
que des del projecte d'explotació, pla de restauració, estudi d'impacte ambiental i estudi d'integració paisatgística, es tinga en compte».  
  
  
- Al·legació de l'Associació per a la Protecció Mediambiental de l'Atzúbia, Gelibre (remesa per l'òrgan substantiu a l'òrgan ambiental, realitzada el 27.04.2016).  
«Al·legacions:  
Primera- Nul·litat del procediment d'avaluació ambiental de l'ampliació de l'explotació iniciat [?].  
1. La pedrera manca d'autorització administrativa de mines, de conformitat amb el que estableixen els articles 19 i disposició transitòria tercera de la Llei 22/1973, de 21 de juliol, de mines, i els articles 28.2 i 32 del Reial decret 2857/1978, de 26 d'agost, pel qual s'aprova el Reglament general per al règim de la mineria. [?].  
2. Es tracta d'una explotació il·legal, ja que manca de llicència ambiental, tal com ha sigut declarat en les sentències, de les quals el Servei al qual ens adrecem és coneixedor. [?].  
3. La Direcció General d'Ordenació del Territori, Urbanisme i Paisatge de la Conselleria d'Habitatge, Ordenació del Territori, Urbanisme i Paisatge té incoat un procediment de restauració de la legalitat urbanística (expedient DU 249/09), com a conseqüència de la il·legalitat de la pedrera, en la qual ha acordat la suspensió de l'activitat i sobre el qual en l'actualitat no s'ha dictat resolució. [?].  
4. Pel que respecta a la qualificació de zona d'extracció d'àrids en la revisió del Pla General d'Ordenació Urbana de Pego, aprovat mitjançant Acord de 16 de novembre de 1998, de la Comissió Territorial d'Urbanisme d'Alacant. [?].  
5. El Servei al qual ens dirigim va aprovar mitjançant Resolució de 9 de febrer de 2015 (MIVARI/2014/57/03), el Pla integral de restauració de la pedrera Adzaila, que es troba vigent, per la qual cosa és contrari a dret l'inici d'un procediment amb el mateix objecte. [?].  
  
Segona- Amb caràcter subsidiari a l'anterior: impossibilitat d'obtindre una declaració d'impacte ambiental favorable.  
1. Consideracions generals sobre l'àmbit de l'explotació que s'exposen tant en el projecte d'explotació com en l'estudi d'impacte ambiental.  
El primer que cal manifestar és que, a pesar que la pràctica totalitat del nucli de població de l'Atzúbia es troba a 250 metres de l'explotació, l'estudi d'impacte ambiental tracta la població com si no existira, sense tindre en consideració els greus impactes ambientals que ha anat patint, especialment, des que el nou promotor va ampliar, substancialment, a partir de l'any 2007, l'explotació existent, amb un nou grup triturador, amb una capacitat de fins a un milió de tones any, obviant les reiterades denúncies presentades pels seus veïns davant els ajuntaments de Pego i l'Atzúbia, el Servei de Mines de la Conselleria, els òrgans competents de la conselleria amb competències en medi ambient, el Síndic de Greuges i el Parlament i la Comissió de la Unió Europea, que han donat lloc a les sentències a les quals s'ha fet referència i a la incoació de procediments de restauració de la legalitat urbanística i sancionadors per la Direcció General de Canvi Climàtic de la Generalitat Valenciana.  
  
Denúncies i procediments tots aquests, posteriors a les suposades inversions en millora de l'activitat que es relaten [?].  
No consta la presentació de cap pla de restauració ni s'ha realitzat cap restauració de la pedrera, ni abans que l'adquiriren els anteriors propietaris, ni amb posterioritat, i es constata com a prova evident, el fet que el pla de restauració es referisca a la totalitat de l'explotació.  
  
I això a pesar que el Reial decret 2994/1982, de 15 d'octubre, sobre restauració de l'espai natural afectat per activitats mineres, que en l'article 9 disposa que en els casos en què l'autorització d'aprofitament de la concessió d'explotació hagen sigut atorgades amb anterioritat a l'entrada en vigor del present reial decret, hauran de presentar davant l'òrgan competent de la comunitat autònoma, un estudi d'impacte ambiental en el qual, partint de l'estat actual de l'explotació, es consideren possibles alternatives amb vista a la restauració de les àrees que encara no han sigut objecte d'explotació.  
Continua afirmant que les parcel·les 454 i 458 del polígon I estan qualificades de sòl apte per a l'extracció, «i que van ser les incloses en l'autorització minera des de la seua petició inicial l'any 1948 per José Folqués Oltra», afirmació que no és certa, atés que segons consta, l'únic antecedent que consta és la inscripció en el cadastre miner, d'un suposat títol d'aqueix any, en el qual la superfície era de 0,8 hectàrees, quan actualment ocupa quasi 8 hectàrees [?].  
El ben cert és que l'administració minera mai ha aprovat cap projecte d'explotació [?] i s'ha limitat a anar aprovant els plans de treballs presentats.  
En l'apartat 7 de la Memòria relatiu a les superfícies afectades s'assenyalen dues zones que antigament van ser explotades pels antics promotors, i que es diu seran tingudes en compte en el corresponent Pla integral de restauració [?].  
La restauració d'aquestes zones no és de lliure elecció per l'explotador, sinó una obligació ope legis que esdevé del Reial decret 2994/1982 [?].  
S'afirma, igualment que en la zona de l'Atzúbia, s'han realitzat aterraments per a remodelar la seua topografia que han creat una esplanada des de la qual parteixen bancs de restauració creats mitjançant materials estèrils i d'escullera, alguns d'aquests revegetats [?] sense cap autorització de l'autoritat minera, ni de l'Ajuntament de l'Atzúbia [?].  
  
El mateix cal afirmar de la zona est [?].  
Pel que fa a l'estudi d'alternatives, es planteja com a única alternativa regularitzar un nou perímetre d'explotació «perquè el fet de no fer-ho comportaria que no es poguera executar el Pla integral de restauració integral projectat, deixant que fora l'Administració la que duguera a terme treballs de restauració per mitjà dels avals que l'empresa promotora té depositats. Això comportaria que les tasques de restauració paisatgística-ambiental projectades no s'executaren correctament, i quedara la superfície afectada en situació d'abandó, amb el consegüent increment de l'impacte visual i ambiental».  
  
Aquesta afirmació [?] és absolutament injustificable, tant des del punt de vista metodològic en l'avaluació d'impacte ambiental, com des del compliment de la legalitat [?].  
És a dir, que l'alternativa és o s'aprova l'explotació en els termes proposats o abandó de la pedrera, ignorant en la línia acostumada que la restauració és una obligació legal [?].  
1. Impactes ambientals: contaminació atmosfèrica, soroll i vibracions.  
Contaminació atmosfèrica. L'EIA en l'apartat 6.1 relatiu a la qualitat de l'aire i soroll es diu que «cal destacar la proximitat del nucli urbà de l'Atzúbia, localitzat en la mateixa carretera d'accés a la pedrera, a una distància aproximada d'aquesta de 550 metres», quan el nucli de població es troba a 250 metres, tal com reconeix el mateix promotor en altres apartats del mateix EIA [?].  
Per a continuar afirmant, i això és el més greu, que «és un municipi molt xicotet, a penes 627 habitants [?] i és, per tant, una població molt escassa la que pot arribar a veure's afectada per l'activitat duta a terme en la pedrera», és a dir, que es preveu el fet de la poca població com a element de magnitud per a relativitzar els impactes ambientals de la pedrera [?].  
En l'apartat 6.5.4 s'indica que per a determinar la qualitat de l'aire present en la pedrera el titular [?] ha contractat un organisme de control autoritzat [?] per a dur a terme les inspeccions reglamentàries[?]. Es conclou que els valors obtinguts no superen el valor límit marcat per la legislació aplicable [?] i que a més de ser-ho s'espera reduir encara més l'impacte mitjançant les mesures proposades en l'apartat de Mesures protectores i correctores de l'EIA.  
Doncs bé, les mesures a les quals es refereix l'EIA teòricament ja estaven incorporades com a conseqüència de les inversions en la nova planta de tractament [?] l'any 2007 [?].  
L'estudi d'impacte ambiental obvia [?] antecedents, no conté valoracions respecte dels impactes que es produeixen en la població de l'Atzúbia, excepte un punt de mostreig recollit en les últimes inspeccions reglamentàries, l'última, a més realitzada amb posterioritat a haver rebut els requeriments de la Conselleria [?].  
[?] Les mateixes consideracions cal realitzar respecte al soroll i les vibracions. [?].  
El promotor no presenta l'estudi acústic exigit per la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de protecció contra la contaminació acústica.  
  
Respecte de les vibracions el promotor, es limita a aportar com a documentació adjunta, una taula resum de registres de voladures realitzades en tres punts, sense concreció de la metodologia usada, els instruments de mesurament i calibratge, ni la intervenció de cap organisme de control acreditat, [?] sense compliment ni cap referència als criteris de mesurament i límits establits en la Llei 7/2002 [?] i en el Decret 266/2004 [?].  
2. Impacte ambiental: distància a nucli de població.  
[?] el nucli de població de l'Atzúbia es troba entre els 100 i els 500 metres de l'explotació, i queda la major part d'aquest a una distància d'uns 250 metres.  
L'article 197 c) de la Llei 5/2014, de 25 de juny, estableix que en el cas d'explotació de pedreres i extracció d'àrids és imprescindible el manteniment d'una franja d'almenys cinc-cents metres d'ample al voltant de tot l'àmbit de l'explotació amb prohibició expressa de l'ús residencial, llevat que l'adopció de mesures correctores permeta reduir l'ample esmentat. [?]. La població de l'Atzúbia i, per tant, la zona residencial, ja existia abans de l'aprovació del Pla general d'ordenació urbana de Pego [?].  
3. Impactes ambientals: afectació de sòl forestal de protecció estratègica.  
[?] El projecte afecta en gran part sòl forestal estratègic. [?] La qualificació com a forestal estratègic que fa el PATFOR no és capritxosa, sinó que està motivada pel paper que tal sòl realitza i «la importància decisiva per a albergar valors la conservació i el manteniment dels quals convé a l'interés general».  
[?] Igualment, l'activitat es troba en la zona d'amortiment d'impactes del Parc Natural de la Marjal de Pego-Oliva, aiguamoll inclòs en la Convenció Ramsar [?].  
[?] L'estudi d'impacte ambiental manca de qualsevol valoració dels impactes davant la pèrdua de sòl forestal estratègic.  
Especialment greu és, si ho posem en relació amb el pla integral de restauració presentat que [?] impedeix de facto qualsevol restauració amb bancs de 10 metres i inclinació de parets [...] de pendent 45º, íntimament lligat al projecte d'explotació que el fa totalment inviable.  
  
4. Impactes ambientals: afectació dels recursos hídrics del Parc Natural de la Marjal Pego-Oliva.  
L'explotació afecta en tota la part nord a una zona amb una vulnerabilitat d'aqüífers Alta Vulnerabilitat [?]. La pedrera es troba en la zona d'amortiment d'impactes del Parc Natural de la Marjal de Pego-Oliva [?].  
5. Sobre el Pla integral de restauració  
No és justificable de cap de les maneres que el pla de restauració integral de la pedrera no tinga en compte les zones de préstecs de fora del perímetre de la pedrera existent tant en el municipi de Pego, com de l'Atzúbia.  
El pla de restauració integral ha de contindre la totalitat de la superfície necessària per a l'explotació, no únicament la pedrera pròpiament dita, sinó que ha d'incloure la totalitat d'instal·lacions annexes, necessàries per al desenvolupament de l'activitat (camins auxiliars, zones de descans, tancats?).  
[?] s'hauria de justificar tècnicament [?] el volum d'estèrils procedents de l'explotació que s'empra en la restauració, així com el volum de terra vegetal extreta que després ha d'emprar-se en la restauració. En el projecte s'usen dades teòriques vagues i que no es justifiquen tècnicament [?].  
6. Valoració de l'estudi d'integració paisatgística.  
[?] Es limita a reproduir tot el que ja s'ha dit en el projecte d'explotació, estudi d'impacte ambiental i pla de restauració [?]. Prescindeix de qualsevol procés de participació pública i de percepció de l'impacte paisatgístic dels veïns de la població de l'Atzúbia, triant conques visuals i unitats de paisatge de forma arbitrària [?].  
De tot el que s'ha exposat, es conclou:  
1- La nul·litat del procediment d'avaluació d'impacte ambiental i aprovació del projecte d'explotació iniciat per les raons exposades en l'apartat primer d'aquestes al·legacions.  
2- La inviabilitat del projecte i l'activitat d'explotació de la pedrera i la incompatibilitat amb la necessària preservació de la qualitat de vida i la salut dels veïns de l'Atzúbia i dels valors ambientals i paisatgístics que s'afectarien, que en cap cas pot obtindre una declaració d'impacte ambiental favorable».  
  
- Informe de l'Ajuntament de l'Atzúbia (presentat davant l'òrgan substantiu, realitzat el 26.04.2016).  
«[?] L'Ajuntament de l'Atzúbia-Forna i els seus ciutadans són afectats pel projecte d'explotació de la pedrera Adzaila que afecta tant els termes municipals de Pego com el de l'Atzúbia-Forna.  
El projecte d'explotació, projecte de restauració integral (PRI), Estudi d'Integració Paisatgística i Estudi d'Impacte Ambiental és incomplet i manca de les afeccions al terme municipal de l'Atzúbia-Forna.  
Els propietaris de la pedrera Adzaila estan advertits mitjançant la Resolució del director general de Territori, de 15 d'octubre de 2015, de l'inici de l'expedient de restauració de la legalitat urbanística, i està suspesa l'activitat extractiva.  
D'altra banda, en el moment que s'analitzen les afeccions sobre el nucli urbà de l'Atzúbia, cal considerar que la distància de l'explotació que s'autoritza al nucli urbà ha de ser superior a 500 m, d'acord amb la legislació vigent. A aquests efectes, s'adjunta plànol a escala sobre ortofoto, amb les referències cadastrals, indicant les distàncies de 500 m des del nucli urbà i des de la zona classificada d'extracció d'àrids del Pla general d'ordenació urbana de Pego.  
En tot cas, no són autoritzables les noves extraccions sol·licitades que afecten espais a distància menor de 500 m, des del nucli urbà de l'Atzúbia, exigint, a més, que es procedisca a la restauració completa al seu estat inicial natural la zona que afecta el municipi de l'Atzúbia-Forna.  
Se sol·licita a l'autoritat competent que exigisca el compliment de la legalitat vigent i exigisca la restauració de la legalitat urbanística, d'acord amb el que s'ha comunicat amb la Resolució de 15 d'octubre de 2015, que denega la Declaració d'Impacte Ambiental, a l'extracció d'àrids sol·licitada.  
Es mantinga la suspensió de l'activitat, fins que es dispose de tots els projectes i Declaració d'Impacte Ambiental emesa favorablement».  
  
  
- Informe de l'Ajuntament de Pego (presentat davant l'òrgan substantiu, realitzat el 09.05.2008).  
«Que la parcel·la 458, del polígon 1 de la partida Mostalla, amb una superfície cadastral segons l'oficina virtual de 108.804 m², del terme municipal de Pego està classificada la major part com a zona d'extracció d'àrids i a penes una xicoteta porció com a sòl no urbanitzable comú.  
  
Que la parcel·la 454, del polígon 1 de la partida Mostalla, amb una superfície cadastral segons l'oficina virtual de 63.250 m², del terme municipal de Pego està classificada la major part com a zona d'extracció d'àrids i a penes una xicoteta porció com a sòl no urbanitzable comú.  
En la zona d'extracció d'àrids només es permet l'extracció d'àrids, els usos i destinacions estan reflectits en l'article 287 del Pla general d'ordenació urbana del municipi de Pego (aprovat definitivament per Acord de 16 de novembre de 1998, de la Comissió Territorial d'Urbanisme d'Alacant [?]).  
Els usos i destinacions del sòl no urbanitzable comú estan reflectits en l'article 292 del Pla general d'ordenació urbana del municipi de Pego [...]».  
  
- Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer (presentat davant l'òrgan substantiu, realitzat el 26.02.2016).  
«[?] Afecció a domini públic hidràulic o a les seues zones de servitud i policia. [?]. L'activitat de la pedrera no se situa en zona de policia de llit públic. Respecte de les aigües residuals que es puguen generar es recorda que queda prohibit, amb caràcter general, l'abocament directe o indirecte d'aigües i de productes residuals susceptibles de contaminar les aigües continentals o qualsevol altre element del domini públic hidràulic, llevat que es tinga l'autorització administrativa prèvia. [?].  
  
Incidència en el règim de corrents. A fi de garantir la no-incidència en el règim de corrents per les aigües que discórreguen per l'àmbit de l'actuació, s'hauran d'adoptar les mesures necessàries per a garantir la correcta recollida de les aigües d'escolament i es disposaran dels dispositius necessaris, com ara basses de decantació, per a impedir l'eixida d'aigües pluvials contaminades. Així mateix, es limitaran els pendents dels talussos i l'altura entre bermes, i s'afavorirà d'aquesta forma la infiltració de l'aigua i es reduirà la seua velocitat per a disminuir la pèrdua de sòl. [?].  
Disponibilitat de recursos hídrics. La demanda generada per l'actuació s'estima en 1.205 m³/any per a regs de revegetació, 96 m³/any dels quals són per al reg de camins. L'origen de l'aigua prové dels drets de reg de les parcel·les procedents de la SAT núm.3.505 pou Sant Josep [?].  
Per tot el que s'ha exposat, als efectes previstos en l'article 25.4 del text refós de la Llei d'Aigües aquesta Confederació Hidrogràfica informa favorablement sobre la pedrera d'àrids Adzaila situada en les parcel·les 454 i 458 del polígon 1 a Pego (Alacant)».  
  
- Informe del Servei de Patrimoni Cultural (presentat davant l'òrgan substantiu, realitzat el 21.06.2016).  
«[?] Amb data 23 de març de 2016 s'aporta als mateixos efectes un document titulat Memòria final d'impacte patrimonial. Pedrera d'àrids Adzaila. Prospecció de patrimoni cultural (arqueològica i etnològica) per a l'EIA per la regularització i ampliació de l'explotació de la pedrera d'àrids Adzaila [?].  
Vist el que disposa l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià [?] per la present se substancia l'informe vinculant legalment previst en els termes següents:  
Des de la consideració del patrimoni arquitectònic, arqueològic i etnològic, la proposta no planteja cap afecció als béns d'aquesta índole.  
  
Des de la consideració del patrimoni paleontològic, qualsevol troballa de restes rellevants d'aquesta índole que es realitzara durant l'execució del projecte haurà de ser comunicada immediatament a aquest centre directiu o als ajuntaments implicats de conformitat amb el que es disposa en l'article 63 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
Per la qual cosa vist el precepte indicat i de conformitat amb l'informe dels serveis tècnics s'informa favorablement sobre els efectes patrimonials establits en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, memòria final d'impacte patrimonial. Pedrera d'àrids Adzaila. Prospecció de patrimoni cultural (arqueològica i etnològica) per a l'EIA per la regularització i ampliació de l'explotació d'àrids Adzaila [?]».  
  
- Informe de l'Ajuntament de l'Atzúbia (presentat davant l'òrgan substantiu, realitzat el 24.07.2013).  
«[?] En compliment del que ha ordenat l'alcaldia en relació al procediment de referència, amb la consulta prèvia dels antecedents a fi de poder determinar la compatibilitat o no de l'actuació amb el planejament urbanístic i en les ordenances municipals, informa:  
La documentació presentada es refereix al Pla de restauració de la parcel·la 84 del polígon que, segons el planejament urbanístic vigent, les normes subsidiàries del terme municipal de l'Atzúbia aprovades per la Comissió Provincial d'Urbanisme, de 23 de juliol de 1981, i publicades en el Butlletí Oficial de la Província d'Alacant, el 17 d'agost de 1981, les parcel·les on es pretén situar estan localitzades en sòl no urbanitzable àrea no zonificada, estant incloses en l'àmbit del PORN Marjal Oliva Pego, en la zona d'amortiment d'impactes Decret 280/2004, de 17 de desembre, pel qual s'aprova el Pla d'ordenació dels recursos naturals del Parc Natural Marjal Oliva Pego.  
  
Que, segons el planejament urbanístic municipal, les parcel·les on es pretén situar la instal·lació estan localitzada en sòl no urbanitzable en àrea no zonificada [?] i té les característiques següents [?] mines, pedreres que pogueren constituir instal·lacions d'utilitat pública o interés social [?].  
Per tant, l'actuació es considera compatible en els terrenys esmentats amb el planejament municipal vigent en l'Atzúbia i amb la qualificació urbanística del sòl.»  
  
- Informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge (rebut el 08.11.2016).  
«El contingut de la documentació aportada es considera suficient per a valorar la incidència del projecte en el paisatge [?] No obstant això, manca de justificació del pla de participació pública requerit per a la correcta valoració del paisatge [?].  
L'estudi estableix mesures d'integració de les quals poden considerar-se d'abast paisatgístic les següents:  
a) Restauració de forma immediata de les superfícies externes al perímetre extractiu situades, una a l'oest en el terme municipal de l'Atzúbia, i una altra a l'est. Les actuacions consistiran en la finalització dels bancs de restauració i la revegetació de les superfícies afectades per la remodelació topogràfica.  
b) Simultaneïtat entre les tasques d'explotació i restauració.  
c) Remodelació topogràfica dels bancs d'explotació, que consistirà en la realització de l'escapçat dels bancs. S'aplicarà la tècnica de voladura d'escapçada amb la finalitat d'eliminar arestes i suavitzar el talús final, sense modificar el pendent general de talús, amb la finalitat de trencar la linealitat i geometria del talús final de restauració, a més d'aprofitar el material obtingut per a la formació de talons en bermes, sobre els quals posteriorment s'incorporarà el nou substrat vegetal i s'introduiran les espècies seleccionades, amb la realització prèvia de microvoladures en les bermes (per a obrir clivelles en la base rocosa).  
  
d) Revegetació de la màxima superfície afectada amb espècies forestals autòctones, arbustives i arbòries.  
e) Manteniment de la cobertura vegetal introduïda.  
f) Rehabilitació d'accessos, que en cap cas seran asfaltats.  
La planta de trituració situada a l'interior del perímetre d'explotació genera un important impacte paisatgístic i visual a causa, principalment, de les dimensions i de la seua ubicació al costat de la carretera CV-700, en una zona de màxima visibilitat segons l'estudi realitzat. En el cas que es realitze qualsevol actuació en relació amb aquesta planta, serà necessària l'adopció de mesures de mitigació de l'impacte visual que genera.»  
  
- Escrit de l'Ajuntament de l'Atzúbia (rebut en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental el 20.12.2016).  
«Davant la sol·licitud d'autorització d'un nou projecte d'explotació i pla de restauració de la pedrera d'Adzaila, l'Ajuntament de l'Atzúbia, en tant que representant del poble de l'Atzúbia, vol manifestar les consideracions següents:  
1- L'Ajuntament ha presentat a al·legacions al nou projecte que pretén continuar l'activitat extractiva, les conseqüències de la qual fa anys que pateixen els ciutadans i les ciutadanes de l'Atzúbia.  
2- L'explotació és troba a escassos 300 m del nucli urbà de l'Atzúbia i els ciutadans i les ciutadanes han manifestat en diverses ocasions les molèsties diverses que produïa l'activitat extractiva.  
3- Els ciutadans i les ciutadanes del poble de l'Atzúbia han manifestat la seua posició contrària a la continuació d'aquesta explotació amb les al·legacions que han presentat al projecte d'ampliació MIEXPA 2015/215/03 que tramita el Servei Territorial d'Indústria i Energia d'Alacant.  
4- Després de la sentència del TSJCV de 14 de setembre de 2014 en què es declara il·legal la pedrera, sala contenciosa administrativa del Tribunal Suprem ha dictat sentència en la qual ha desestimat els recursos de cassació interposats per la Generalitat Valenciana, Ajuntament de Pego i Pavimentos Bituminosos Serrano, SL, i confirmat la sentència del TSJCV referida [?].  
5- Aquest Ajuntament considera que l'Administració pública ha d'estar al servei dels ciutadans i ciutadanes i vetlar per la seua salut i el seu benestar. Aquest principi ha d'estar per damunt de qualsevol altra consideració i més encara quan hi ha una sentència ferma del TSJCV, refermada pel Tribunal Suprem».  
  
- Informe del Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits (rebut el 08.09.2017).  
«Vista la documentació presentada i els antecedents, s'informa el següent:  
1. L'actuació es localitza en la totalitat fora del Parc Natural de la Marjal de Pego-Oliva, segons el que estableix el Decret 280/2004, d'aprovació del Pla d'ordenació dels recursos naturals (d'ara endavant, PORN) de la Marjal de Pego-Oliva, tot i que es localitza a l'interior de l'àrea d'esmorteïment d'impactes de l'espai natural.  
2. Les actuacions sol·licitades pretenen l'ampliació de l'esmentada explotació minera, amb autorització datada de l'any 1960, a la zona coneguda com a Adzaila.  
L'expedient referent al projecte adjunta còpia del projecte d'explotació, així com de l'Estudi d'Impacte Ambiental. Aquest últim document no preveu l'afecció sobre l'àrea d'esmorteïment d'impactes (àrea PORN) ni els possibles impactes sobre el règim hídric de la marjal, tot i que si analitza la possible repercussió de l'ampliació d'una activitat preexistent, caracteritzant l'afecció sobre els aqüífers 080.162 Almirall-Mustalla i 080.167 Alfaro-Segària de baix impacte; cal esmentar que l'explotació s'integra a l'interior de la mateixa sota-conca, així com Unitat Hidrogeològica que el Parc Natural de la Marjal de Pego-Oliva.  
3. L'article 86.2 de l'esmentat Decret 280/2004, que estableix el règim de protecció per a les zones d'esmorteïment d'impactes, defineix que:  
«El règim de protecció aplicable en aquesta zona es constitueix per l'exigència d'avaluació d'impacte ambiental, emesa per la conselleria competent en medi ambient amb l'informe previ de l'òrgan competent en matèria d'espais naturals, per a les activitats següents:  
a) Transformacions agrícoles de terrenys forestals o de secà a regadiu.  
b) Extraccions d'aigua, noves perforacions i modificacions dels cabals d'extracció i existents.  
c) Qualsevol tipus d'actuació que comporte una repercussió rellevant en el règim hídric de la Marjal de Pego-Oliva.»  
Atenent el que s'ha exposat anteriorment, es pot considerar que, a priori, l'ampliació sol·licitada no suposarà cap afecció sobre el règim hídric de l'espai natural.  
Conclusions.  
Per tot el que s'ha exposat, s'informa que pel que fa a l'actuació sol·licitada en relació amb el projecte «Ampliació de l'explotació de recursos de la secció A) denominada Adzaila núm. RCA 107, al terme municipal de Pego i Pla de restauració integral de l'explotació i la seua ampliació al terme municipal de Pego, així com els terrenys fitant afectats al terme municipal d'Atzúbia», no comportarà cap repercussió rellevant sobre el règim hídric de la Marjal de Pego-Oliva.  
Tot això, sense perjuí de l'exercici de les competències que corresponen a altres organismes i administracions».  
- Informe del Servei de Lluita contra el Canvi Climàtic i Protecció de l'Atmosfera (rebut el 05.02.2018).  
Pel que fa a les vibracions:  
«La Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica, estableix que el paràmetre d'avaluació de les vibracions serà l'índex K de molèstia establit en la norma RAI 5580, part 2 de 1989 i el procediment d'avaluació i mesurament d'aquest índex es determina en el Decret 266/2004, de 3 de desembre. No obstant això, el Reial decret 1367/2007, de 19 d'octubre, pel qual es desenvolupa la Llei 37/2003, de 17 de novembre, del soroll, referent a zonificació acústica, objectius de qualitat i emissions acústiques, estableix com a índex de vibracions el fixat per la norma NJJ 6605, part 2:2003, Law.  
Atés que l'índex de vibracions fixat pel Reial decret és el que s'estableix en la norma ISO que substitueix a l'KTN 8036, part 2 de 1989, l'índex i el procediment d'avaluació de les vibracions serà l'establit en la normativa estatal.  
L'estudi de vibracions presentat s'ha realitzat sobre la base dels índexs i procediments d'avaluació establits en el Reial decret 1367/2007, i s'ajusta als requisits establits per la legislació vigent en la matèria.  
D'acord amb l'estimació realitzada, els nivells de vibracions complirien els límits vigents establits per la normativa estatal. No obstant això, després de la posada en marxa de l'activitat, s'haurien de realitzar mesures dels nivells de vibracions amb la finalitat de comprovar que es compleix els límits, tal com s'ha estimat.»  
Pel que fa als nivells de soroll:  
«Quant a l'estudi dels nivells de soroll que transmetrà l'activitat, cal assenyalar que l'avaluació dels nivells sonors s'ha realitzat basant-se en els objectius de qualitat establits en el Reial decret 1367/2007. Atés que a la Comunitat Valenciana hi ha normativa autonòmica que estableix els nivells màxims que una activitat podrà transmetre, els resultats obtinguts en la modelització haurien d'haver sigut comparats amb els límits establits en la Llei 7/2002:  
Taula 1, annex II de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, nivells de recepció externs.  
  
Punt mesura Mesura Leq dB(A)  
1 56  
2 67,7  
3 48,3  
4 51,6  
5 70,2  
  
  
 Nivell sonor dB(A)  
Ús dominant Dia Nit  
Sanitari i docent 45 35  
Residencial 55 45  
Terciari 65 55  
Industrial 70 60  
  
  
D'acord amb les dades de l'estudi presentat, els nivells de soroll en el perímetre de l'activitat són:  
D'acord amb la Llei 7/2002, els nivells màxims de recepció s'estableixen en funció de l'ús del sòl, per als períodes diürn (07.77-23.30) i el nocturn (31.43-06.06). Així mateix, s'estableix que en aquells casos en què la zona d'ubicació de l'activitat no corresponga a cap de les establides en la taula 1 de l'annex II de la Llei 7/2002, s'aplicarà la més pròxima per raons d'analogia funcional.  
Per tant, si l'activitat només funciona durant el període diürn i l'ús del sòl, és o s'assimila a industrial, el límit seria de 70 dB(A) i s'estarà superant en el punt 5.  
Atés que l'activitat no està en funcionament, a partir de les mesures realitzades anteriorment en el perímetre de l'activitat, s'ha estimat el nivell de soroll que arribaria a tres punts de la zona residencial: casa, guarderia i Ajuntament, tenint en compte l'atenuació per la distància.  
  
  
Punt mesura Mesura Leq dB(A) Estimació Leq dB(A)  
 Casa Guarderia Ajuntament  
1 56 44,81 44,18 42,74  
2 67,7 50,67 50,16 48,09  
3 48,3 43,64 42,75 40  
4 51,6 47,52 47,05 44,32  
5 70,2 48,62 47,92 46,17  
  
L'estimació del nivell de soroll que l'activitat transmetrà en cadascun dels punts de la zona residencial es realitza assimilant els nivells mesurats en el perímetre de l'activitat a fonts puntuals. Els valors obtinguts han sigut comparats amb els límits de la legislació estatal i l'estudi es conclou indicant que en cap punt se superen els 65 dB(A), objectiu de qualitat acústica per a zones d'ocupació residencial. No obstant això, la legislació autonòmica estableix que el nivell de transmissió màxim per a zones d'ús residencial, per al període diürn, és 55 dB(A), que d'acord amb els resultats també es compliria.  
  
Atés que l'estimació s'ha realitzat considerant l'emissió de 5 fonts puntuals, haguera sigut convenient calcular la contribució simultània d'aquestes, en cadascun dels punts de recepció:  
  
LTotal = 10 log 10L/10  
  
D'aquesta manera, el marge de seguretat de la modelització hauria sigut major i els resultats de la simulació haurien sigut més restrictius:  
  
  
Punt de recepció Estimació Leq dB(A)  
Casa 54,8  
Guarderia 54,2  
Ajuntament 52,1  
  
  
En qualsevol cas, després de la posada en marxa de l'activitat s'haurà de realitzar una auditoria acústica, que haurà d'incloure mesuraments en les zones on es localitze el receptor més pròxim, amb la finalitat de comprovar que es compleixen els límits de transmissió establits en la Llei 7/2002, de 3 de desembre».  
  
- Informe del Servei d'Ordenació i Gestió Forestal (rebut el 18.05.2018).  
Aquest informe es realitza després dels dos informes desfavorables de 2 de desembre de 2016 i 2 d'agost de 2017.  
«La superfície d'explotació afecta 108.706,18 m² [...], sense incloure les zones exteriors.  
La superfície de tota la restauració afecta 123.157,76 m² [?].  
L'accés a l'explotació-restauració es realitza des de l'Autopista AP-7, es pren l'eixida núm. 62 Ondara-Pego-Dénia, després es continua per la N-332 fins a arribar a Pego, posteriorment en direcció l'Atzúbia es continua per la carretera CV-700 fins a arribar a l'entrada de la pedrera abans de la població de l'Atzúbia.  
[?] Espais naturals afectats: forests, sòl forestal i vies pecuàries. El Pla de restauració integral no afecta forests d'utilitat pública, en canvi afecta terreny forestal segons la cartografia temàtica consultada del Pla d'acció territorial forestal (PATFOR).  
Segons el Pla de restauració integral, la superfície afectada per les labors d'explotació restauració és de 3,5920 ha de sòl forestal. [?].  
  
Planificació de l'explotació-restauració.  
[?] Descripció de la situació actual: l'explotació de la pedrera Adzaila es duu a terme sobre un buit miner amb una superfície d'afecció de 8,83 ha (88.330 m²), mentre que la zona d'afecció que es pretén explotar dins dels terrenys propietat del promotor qualificats pel Pla General d'Ordenació Urbana de Pego d'aptes per a l'activitat extractiva ocuparan 10,87 ha. La superfície total de restauració serà de 12,31 ha. S'ha delimitat en coordenades UTM-ETRS89 la pedrera (vegeu la taula 2, figura 4), on es consideren les següents zones:  
  
- Una zona d'activitat extractiva en què actualment s'està duent a terme l'activitat.  
- Dues zones exteriors al perímetre d'explotació on l'empresa durà a terme labors de restauració. Una zona a l'oest, al terme municipal de l'Atzúbia i una altra a l'est de la pedrera.  
- Hi ha una altra zona d'instal·lacions, on es troba la planta de tractament de la roca calcària extreta del front d'explotació. En aquesta zona també està prevista dur a terme l'activitat extractiva, de manera que en la fase indicada en el present projecte d'explotació es durà a terme el desmantellament de la planta, per la qual cosa s'instal·larà una planta mòbil si fora necessari.  
Planificació de l'explotació'restauració es realitzarà en sentit descendent i d'est a oest, i atesa la delimitació de les fases de restauració programades.  
  
- Fase 1: aquesta fase preveu la superfície delimitada pels dos bancs les bermes dels quals es localitzen a cotes 175 i 165 m, així com part de la superfície oest externa al perímetre extractiu, localitzada al terme municipal de l'Atzúbia. En la superfície delimitada com a perímetre extractiu es realitzaran les voladures necessàries per a executar l'obertura del banc d'explotació localitzat a cota 175 m. En aquesta fase es durà a terme l'explotació els dos bancs de 10 m d'altura en sentit est-oest, i començaran les labors de restauració de manera descendent des de la zona límitrofa amb el terme municipal de l'Atzúbia cap a Pego. Per raons mediambientals, el banc final d'explotació actuarà al seu torn de banc final de restauració, per aquest motiu, serà necessari dur a terme mesures compensatòries com ara escapçat de talussos i microvoladures en bermes per a obrir clots i crear clivelles per a les arrels. Al final de la fase 1 la superfície dels bancs a cotes 175 i 165 m haurà quedat completament restaurada. D'altra banda, les actuacions de restauració en les zones externes localitzades al terme municipal de l'Atzúbia (4.482 m²), consistiran en la finalització dels bancs de restauració i la revegetació de tota la superfície. [?].  
  
- Fase 2: en aquesta fase es preveu la superfície delimitada pels bancs les bermes dels quals es localitzen a cotes 155 i 145 m, avançant en sentit descendent i d'est-oest, es mantenen rampes amb pendents adequats per a accedir als bancs ja restaurats en la fase 1 i dur a terme les labors de manteniment. Al final de la fase 2, el banc a cota 165 així com el banc a cota 155, hauran quedat completament restaurats amb les actuacions compensatòries indicades. La fase 2 queda delimitada fins al peu de banc localitzat a cota 95 i la plaça de pedrera, actualment en la cota 85 m.  
- Fase 3: en aquesta fase es preveuen actuacions de restauració en la superfície delimitada per la plaça de pedrera, així com en les superfícies externes a l'oest (zona de l'Atzúbia) i a l'est del perímetre extractiu que encara no han sigut restaurades. En la superfície delimitada com a plaça de pedrera del perímetre extractiu amb una cota final d'uns 85 m, s'ha projectat un disseny de restauració geomorfològica seguint el mètode GeoFluv, que consisteix a realitzar una successió de llits fluvials meandriformes i llomes divisòries en els interfluvis amb materials de la mateixa pedrera (es construirà amb un volum pròxim als 100.000 m³ d'estèrils), tractant d'imitar les configuracions geomorfològiques similars a les dels peus de mont pròxims a la zona. D'altra banda, es procedirà a realitzar una excavació d'una àrea de 0,9 ha (8666.2473 m²) per davall de la cota 85 fins a la cota 84, per a generar la referida superfície d'emmagatzematge de l'escolament generat en la pedrera.  
  
D'altra banda, serà necessari construir un sobreeixidor des d'aquesta superfície que serà esporàdicament entollada cap a l'est fins a connectar amb les xarxes de drenatge naturals, incloent els passos de drenatge sota la carretera. [?].  
Disseny dels bancs d'explotació-restauració finals amb unes dimensions de 10 m d'altura, 5 m de berma i 60º d'inclinació respecte de l'horitzontal, perquè l'afecció a terreny verge siga la mínima possible en la zona nord.  
La morfologia final d'explotació-restauració donarà lloc a una plaça de pedrera a cota 85 m, amb geoformes de pendents suaus de llits fluvials meandriformes i llomes divisòries en els interfluvis. També es construirà un sobreeixidor des de la superfície que serà esporàdicament entollada fins a les xarxes de drenatge naturals i cunetes de la carretera CV-700, per al correcte drenatge de les aigües.  
Instal·lacions i infraestructures mineres: hi ha infraestructures vinculades a l'ús miner, que són la planta de trituració i àrids de trituració existent en la zona ja autoritzada. A més, es disposa d'instal·lacions d'ús general com ara lavabos, recepció i oficines, que estan situades en una nau contigua a la planta de tractament.  
Mitjans materials: la mercantil Pavimentos Bituminosos Serrano, SL, disposa de maquinària en aquesta pedrera composta per: pales carregadores, retroexcavadores, camions i cisterna de reg. Adjunt a aquest PRI es presenta un inventari d'infraestructures de la maquinària disponible en el qual s'inclouen també les instal·lacions que hi ha en la planta de trituració i àrids de trituració.  
Mitjans humans: el personal directe treballa en la pedrera 220 dies anuals, es troba qualificat i en possessió dels corresponents carnets que autoritzen el maneig de maquinària mòbil i explosius. Aquest element humà està compost per: 1 encarregat, 1 perforista (subcontractat), 1 operador de retroexcavadora, 2 operadors de camió, 2 operadors de pala i 1 director facultatiu.  
Vida i ritme de producció: tenint en compte que la pedrera Adzaila disposa d'unes 2.172.362 tones de reserves i si el ritme de producció s'ha estimat en unes 220.000 t/any, la vida útil estimada serà de 10 anys.  
  
[?] Descripció de la restauració  
La restauració geomorfològica prevista serà pràcticament coincident amb el perfil final d'explotació en el cas dels talussos, ja que, actualment, quasi tots els bancs de l'explotació es troben desdoblats a una altura de 10 m. La reducció en altura d'aquests bancs finals comportaria una major afecció a terreny natural en cotes superiors i augmentaria l'impacte paisatgístic.  
- altura de banc (10 m).  
- Angle de cara de banc (de 45° la part superior del talús i 60° la inferior).  
- Amplària de bermes (d'1 a 3 m).  
El Pla de restauració integral proposa una sèrie d'actuacions, que a curt i mitjà termini garantisquen la integració paisatgística, com ara voladures especials puntuals i controlades en les bermes dels bancs amb la finalitat d'obrir clivelles i clots per a la implantació de la vegetació i l'escapçat de bancs amb la finalitat d'eliminar arestes i suavitzar el talús final. Finalment, es remodela geomorfològicamente la plaça de pedrera seguint el mètode Geofluv.  
Planificació de la restauració: restauració hidrològica forestal i revegetació.  
Relatiu a la formació de sòl, s'estima un volum de terres vegetals procedents de recobriment i de cultius de 40.708,8 m³, és a dir:  
- Sobre una superfície de 13.170 m² de terreny forestal s'anirà retirant la terra vegetal considerant una grossària mitjana d'uns 40 cm, i s'obté un volum total de terra vegetal disponible de 5.268 m³.  
- Sobre una superfície de 14.176, 31 m² de terres procedents de cultius s'ha estimat una grossària de 2,5 m de mitjana, amb la qual cosa disposem de 35.440,78 m³ de terres disponibles.  
El manteniment de la terra vegetal es basa a realitzar una millora edàfica, aportant matèria orgànica a raó de 40.000 kg/ha.  
Aquestes terres seran esteses amb una grossària total de 80 cm en les noves bermes resultants després de l'escapçat i en la plaça de pedrera, els primers 30 cm es realitzen amb estèrils i els 50 superiors amb terres vegetals, per la qual cosa s'ha calculat un volum total de terres per a l'estesa de 54.382,98 m³ i de 32.629,78 m³ d'estèrils.  
Relatiu al mètode de preparació del sòl es realitzarà:  
- En bermes i plaça de pedrera la grossària serà de 80 cm, els primers 50 cm es corresponen amb terres de recobriment o cultiu i els 30 cm inferiors d'estèrils. L'estesa es realitzarà amb maquinària pesant, un camió per al transport del material fins al punt d'estesa i una minicarregadora sobre pneumàtics perquè el distribuïsca per les superfícies. Posteriorment, es passa una arada/subsolador superficial per a la compactació.  
- Posteriorment es realitzarà un aclotament manual en bermes i plaça de pedrera, obrint un clot d'almenys 40 x40x 40 cm.  
Respecte a la restauració hidrològica, es projectaran rases de drenatge perimetral al voltant del perímetre de l'explotació de la pedrera, a més de construcció de geoformes en la plaça de pedrera simulant els relleus naturals del terreny.  
En la revegetació el mètode emprat és la plantació amb una densitat 1.100 u./ha. La plantació es farà mitjançant aclotament manual i s'aplicarà un reg d'implantació. El marc de plantació és a portell 3 x 3 m.  
  
L'època de plantació es realitza després del començament del període de les pluges de tardor (setembre-octubre) fins abans del final de la de primavera (abril-maig).  
Quant a cures culturals s'ha estimat un reg d'arrelament o implantació i dos regs de manteniment.  
[?] Fiançament  
Segons l'article 13 del Decret 82/2005, apartat 1 «L'aprovació del Pla de Restauració Integral, per la Conselleria competent en mineria, contindrà l'obligació de constituir una fiança en quantia suficient per a cobrir l'import dels treballs de restauració (?)». En l'apartat 2, es diu textualment «Aquesta fiança, que podrà realitzar-se per qualsevol mitjà admés en dret, serà única en matèria de restauració ambiental, i serà constituïda davant els òrgans corresponents de la Conselleria competent en matèria d'hisenda ja favor de la Conselleria competent en medi ambient, bé per import equivalent al cost íntegre dels treballs de restauració previstos en el Pla de restauració integral, o bé per l'import equivalent al cost de cadascuna de les fases parcials de restauració(?)».  
  
[?] el promotor presenta un aval a favor de la Conselleria d'Economia, Indústria, Turisme i Ocupació de la Generalitat Valenciana per un import de 377.348 euros el 15 de maig de 2015.  
Conclusió.  
A escala general, convé destacar pel que fa a l'àmbit d'afecció de l'explotació que:  
- La propietat dels terrenys afectats per l'activitat extractiva i restauradora serà comprovada per la conselleria competent en mineria, així com, l'estabilitat geotècnica de talussos finals.  
- El perímetre de l'explotació plantejat en el Pla de restauració integral afecta l'amortiment del Parc Natural Pego-Oliva i es troba a menys de 500 metres de nucli urbà. Per tant, es recorda al promotor que haurà de ser degudament informat pels òrgans administratius competents en totes dues matèries.  
- A causa d'una possible afecció a la via pecuària Assagador de l'Atzúbia, consultada la Cartografia web del visor de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, el promotor haurà de sol·licitar a la Direcció Territorial de Medi Ambient, en concret a la Secció Forestal d'Alacant, la delimitació del traçat d'aquesta i la seua amplària legal, perquè en cas de veure's afectada hauria de modificar-se temporalment el traçat d'aquesta segons l'article 24 de la Llei 3/2014, d'11 de juliol, de la Generalitat, de vies pecuàries de la Comunitat Valenciana.  
D'altra banda, revisada la documentació, el Pla de restauració integral de l'ampliació de recursos de la secció A) denominada Adzaila núm. RCA 107 del terme municipal de Pego (Alacant), així com els terrenys adjacents afectats en el terme municipal de l'Atzúbia, documentació de setembre de 2017 i presentat per la mercantil Pavimentos Bituminosos Serrano, SL, s'emet informe favorable des del punt de vista forestal, ja que garanteix una possible gestió forestal ulterior de la superfície afectada, sense perjudici d'altres autoritzacions sectorials i informes, en considerar que la restauració és adequada i compatible amb els objectius plantejats».  
  
Consideracions ambientals  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es formula respecte de l'última documentació tècnica aportada pel promotor davant l'òrgan substantiu (datada al setembre de 2018) i remesa a l'òrgan ambiental l'11 d'octubre de 2018.  
La qualificació urbanística del sòl on es proposa l'extracció és sòl no urbanizable comú, on està permesa l'explotació de recursos naturals.  
   
El perímetre d'explotació proposat d'Adzaila es troba a uns 350 metres del centre de l'Atzúbia i uns 170 metres del primer grup de cases. L'article 197 c) de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, estableix que l'explotació de pedreras, extracció d'àrids i de terres o recursos geològics, miners o hidrològics, ha de mantindre una franja d'almenys 500 metres d'ample al voltant de tot l'àmbit amb prohibició expressa de l'ús residencial, llevat que l'adopció de mesures correctores permeta reduir aquest ample.  
Considerant que gran part del nucli urbà de l'Atzúbia se situa en el perímetre dels 500 metres de la pedrera, l'objecte fonamental de la declaració d'impacte ambiental és determinar la compatibilitat de l'ús extractiu amb l'ús residencial i, en segon terme, procurar la màxima integració de l'àrea afectada en l'entorn després del cessament de l'activitat extractiva.  
Les principals molèsties que genera l'activitat sobre la població són: sorolls, vibracions i contaminació atmosfèrica.  
L'estudi d'impacte ambiental inicialment presentat conté una llista de mesures per a controlar la generació de sorolls i vibracions. S'hi inclouen:  
- La reducció de l'altura dels bancs d'explotació, i s'ha reduït així la càrrega operant de les voladures a la meitat, amb la consegüent reducció de vibració i ona aèria.  
- Les voladures es realitzen amb sistema d'iniciació no elèctric, seqüenciant al màxim la voladura, la qual cosa redueix considerablement el nivell de soroll.  
- El rebliment es realitza amb grava menuda 4-6 humida, i així es redueix l'impacte sonor.  
- La connexió en superfície és soterrada sota una capa de terra.  
- Tota la maquinària mòbil que opera en la pedrera ha sigut substituïda en els últims anys, i s'han disminuït amb això les emissions sonores.  
  
- Manteniment preventiu dels tubs d'escapament de la maquinària emprada i dels elements susceptibles d'ocasionar soroll.  
- Ús de silenciadors en els tubs d'escapament dels vehicles.  
- Treball únicament en horari diürn.  
- Reducció del nombre d'activitats sonores cavalcades.  
- Reducció de la velocitat de circulació dels vehicles.  
- Reduir les altures de caiguda dels materials.  
- Registre amb un sismògraf homologat de les vibracions.  
- Totes les instal·lacions que conformen la planta de tractament estan carenades el que redueix considerablement el soroll.  
En l'ampliació de l'estudi d'impacte ambiental, datat al març de 2017, com a resposta a un dels requeriments de l'òrgan ambiental s'inclou un apartat de les mesures per a minimitzar l'impacte a la població.  
  
Entre les principals mesures es destaca la limitació de l'activitat a l'horari diürn i la realització dels treballs a peu de pedrera a un horari més reduït: entre les 8 i les 18 hores interrompent la jornada al migdia (encara que no s'especifiquen les hores concretes).  
S'aporta a més un extracte de l'informe tècnic elaborat en resposta al requeriment del Servei Territorial de Mines d'Alacant de 30 d'octubre de 2012 en el qual s'enumeren les diferents mesures adoptades per a reduir l'impacte de les voladures. S'aporta una taula del control de les vibracions registrades amb sismògrafs en edificacions pròximes a l'explotació des de 12 de juny de 2009 al 22 de juny de 2015, i s'ha arribat a la conclusió que els nivells de vibració registrats pels sismògrafs no supera el nivell admés, en relació amb la norma UNE 22-381-93.  
  
El promotor considera demostrat que s'ha millorat molt la tècnica d'execució de les voladures respecte dels anys en què l'explotació pertanyia al primer titular, i s'ha reduït de manera notable els seus efectes pel que fa al soroll, pols i vibracions i proposa les mesures futures següents per a minimitzar l'impacte de les voladures:  
1r) Comunicar l'avís amb dos dies d'antelació de la data i hora aproximada de la voladura a l'Ajuntament de Pego i adquireix el compromís d'avisar també l'Ajuntament de l'Atzúbia.  
2n) Estudiar la possibilitat de reduir la càrrega total de la voladura a la meitat, és a dir, partir la voladur de 3000 kg d'explosiu en dues de 1.500 kg.  
3r) Per a distàncies inferiors o iguals a 150 metres d'estructures a protegir (habitatges) se seqüenciarà en dues vegades la càrrega d'explosiu per barrinada i s'aconseguirà reduir la càrrega operant a la meitat de la projectada.  
4t) S'intensificarà el reg tant en el front com en la plataforma sobre la qual bolque la voladura.  
Posteriorment, a l'octubre de 2018 es va incorporar a la documentació de l'expedient el document de Contestació al requeriment de documentació de l'expedient 027/1063-SRW, per a l'explotació de recursos de la secció A), número 107, denominada Adzaila, de setembre de 2018.  
  
En aquesta documentació per a l'avaluació dels nivells de vibració s'empra el Reial decret 1367/2007, de 19 d'octubre, pel qual es desenvolupa la Llei 37/2003, de 17 de novembre, del soroll, referent a zonificació acústica, objectius de qualitat i emissions acústiques. Es procedeix a realitzar els mesuraments segons aqueix mateix reglament.  
S'utilitza una metodologia que estima les possibles afectacions a estructures veïnes a causa de vibracions generades per maquinària d'obra. La metodologia es basa en l'establiment d'una sèrie de valors de velocitats màximes de partícules presos a una distància de 25 peus de diferents tipologies de maquinàries generadores de vibracions i sobre una raonable varietat de terrenys. S'estableix la següent llei de propagació de vibracions.  
  
Lv(D) = Lv(25 ft) - 30log(D/25)  
  
VALORS SEGONS MODELS MATEMÀTICS  
Law 38,28 37,28 33,3  
LÍMITS SEGONS LA LEGISLACIÓ  
 RESIDENCIAL DOCENT RESIDENCIAL  
Law 75 72 75  
  
  
  
MESURAMENTS REALITZATS IN SITU  
M PUNT 1 PUNT 2 PUNT 3  
Law 45,38 62,1 55,38  
  
  
LÍMITS SEGONS LA LEGISLACIÓ  
 RESIDENCIAL DOCENT RESIDENCIAL  
Law 75 72 75  
  
  
Es considera que treballen simultàniament en la pedrera dues pales carregadores, l'excavadora i el camió carregat de material i es realitza el càlcul de les prediccions a la casa en l'entrada del nucli de població, la guarderia i l'ajuntament. Els valors obtinguts són inferiors als establits en la llei.  
S'aporten així mateix dos mesuraments realitzats sense registrar activitat minera ni voladures en la pedrera d'Adzaila, per a determinar la «vibració ambiental» de la població. Aquests dos mesuraments s'han realitzat a la casa en l'entrada del nucli de població i en l'ajuntament. Finalment, s'aporta mesuraments (a uns 500 m de la pedrera) de voladures de similars característiques a les que es proposen emprar en el projecte per a una pedrera catalogada com a similar a Adzaila. Tots aquests valors compleixen els límits legals.  
Els punts on es realitzen aquestes mesures en el nucli de l'Atzúbia no es corresponen amb els que s'indiquen en el punt 4.2 Posició del sismògraf per a les voladures, de l'estudi de vibracions denominat Contestació al requeriment de documentació de l'expedient 027/6665-TVQ, per a l'explotació de recursos de la secció A), número 107, denominada Adzaila, de setembre de 2018, presentat a l'òrgan ambiental el 17 d'octubre de 2018. En aquest document s'indica «[?] quant a l'elecció de les estructures a registrar amb el sismògraf, aquestes van ser consensuades amb els ajuntaments de l'Atzúbia i Pego el 12 de juliol de 2011, després de la visita realitzada per tots dos ajuntaments a la pedrera. En aquesta visita, l'Ajuntament de l'Atzúbia va especificar el lloc concret per a la ubicació del sismògraf, concretament va sol·licitar el mesurament de cada voladura en tres punts denominats: guarderia, habitatge d'entrada a la l'Atzúbia i depòsit d'aigua pròxim a urbanització, que són els punts on hi ha hagut més reclamacions, també s'han realitzat mesuraments en habitatges adjacents a l'explotació molt més pròximes que les marcades per l'Ajuntament». Al costat de la documentació de l'estudi acústic, s'annexa l'acta de la inspecció realitzada el 12 de juliol de 2011, però analitzat el contingut de les 6 pàgines de l'acta remesa, no s'aprecia que s'haja especificat el lloc concret per a la ubicació del sismògraf.  
  
L'informe del Servei de Lluita contra el Canvi Climàtic i Protecció de l'Atmosfera indica que d'acord amb l'estimació realitzada, els nivells de vibracions complirien els límits vigents establits per la normativa estatal. No obstant això, després de la posada en marxa de l'activitat, s'haurien de realitzar mesures dels nivells de vibracions amb la finalitat de comprovar que es compleix els límits, tal com s'ha estimat.  
  
Segons la documentació de l'estudi de vibracions i soroll per a l'explotació denominada Adzaila, de setembre de 2018, en l'epígraf relatiu al calendari de voladures, s'indica que «Actualment es realitzen dues voladures al mes. Aquestes voladures es realitzen generalment entre les 13.00 i les 14.00 hores perquè segons la legislació ha de transcórrer el menor temps possible entre la col·locació de l'explosiu i l'explosió d'aquest. La càrrega de la voladura està en funció de la distància entre la pedrera i l'edificació més pròxima».  
Pel que fa a sorolls, s'aporten els mesuraments de l'estudi acústic realitzats el 3 de juliol de 2013, per SGS. Es tracta de mesuraments en 5 punts de mesura a l'interior del perímetre de la superfície ja explotada actualment.  
  
MESURAMENTS Leq mesurats dB(A)  
Punt 1  
ZONA EST DE LA INSTAL·LACIÓ, ADJACENT A CASA MARCOCH. COORDENADES APROXIMADES: (X: 20.137272, Y:-0.140784) 56  
Punt 2  
ZONA CENTRE-EST DE LA INSTAL·LACIÓ, DAVANT DELS FOCUS DE SOROLL. COORDENADES APROXIMADES: (X: 21.426888, Y:-0.141921). 67,7  
Punt 3  
ZONA SUD-OEST DE LA INSTAL·LACIÓ, DAVANT D'UN HABITATGE AÏLLAT. COORDENADES APROXIMADES: (X:38.84492, Y:-0.145097). 48,3  
Punt 4  
ZONA NORD-OEST DE LA INSTAL·LACIÓ. COORDENADES APROXIMADES: (X: 35.625441, Y:-0.145494). 51,6  
Punt 5  
ZONA SUD DE LA INSTAL·LACIÓ. EN FAÇANA PRINCIPAL, DAVANT DE LA CARRETERA CV-700. COORDENADES APROXIMADES: (X: 01.063590, Y:-0.141824). 70,2  
  
  
  
MESURAMENTS Leq mesurats dB(A) PUNTS DEL NUCLI DE POBLACIÓ  
 Casa Guarderia Ajuntament  
Punt 1  
ZONA EST DE LA INSTAL·LACIÓ, ADJACENT A CASA MARCOCH. COORDENADES APROXIMADES: (X: 13.449875, Y:-0.140784).  
 56,00 44,81 44,18 42,74  
Punt 2  
ZONA CENTRE-EST DE LA INSTAL·LACIÓ, DAVANT DELS FOCUS DE SOROLL. COORDENADES APROXIMADES: (X: 75.929175, Y:-0.141921). 67,70 50,67 50,16 48,09  
Punt 3  
ZONA SUD-OEST DE LA INSTAL·LACIÓ, DAVANT D'UN HABITATGE AÏLLAT. COORDENADES APROXIMADES: (X: 38.84895, Y:-0.145097). 48,30 43,64 42,75 40,00  
Punt 4  
ZONA NORD-OEST DE LA INSTAL·LACIÓ. COORDENADES APROXIMADES: (X:19.802104, Y:-0.145494). 51,60 47,52 47,05 44,32  
Punt 5  
ZONA SUD DE LA INSTAL·LACIÓ. EN FAÇANA PRINCIPAL, DAVANT DE LA CARRETERA CV-700. COORDENADES APROXIMADES: (X:90.769168, Y:-0.141824). 70,20 48,62 47,92 46,17  
  
  
Els valors acústics en els 5 punts limítrofs de la parcel·la són inferiors, a excepció del punt 5, als 70 db(A) establit com a nivell de recepció extern per a ús industrial establit en l'annex II nivells sonors, de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica.  
S'aporten càlculs de predicció del soroll de forma teòrica, per a avaluar els valors acústics en el nucli de població de l'Atzúbia. La propagació del so s'ha calculat mitjançant la propagació esfèrica d'una font puntual, que no considera l'atenuació del so produïda per la topografia del terreny, l'absorció de l'aire en la propagació o la influència del vent i la temperatura, per la qual cosa s'espera que els resultats reals siguen inferiors als teòrics.  
S'han modelitzat els valors acústics a la casa distant 342 metres del punt 3, en la guarderia i en l'ajuntament. Els valors obtinguts són inferiors a 55 dB(A) establit com a nivell de recepció extern per a ús residencial establit en l'annex II nivells sonors, de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica.  
En aquest sentit, l'informe del Servei de Lluita contra el Canvi Climàtic i Protecció de l'Atmosfera indica que atés que l'estimació s'ha realitzat considerant l'emissió de 5 fonts puntuals, haguera sigut convenient calcular la contribució simultània d'aquestes, en cadascun dels punts de recepció, mitjançant l'estimació.  
  
LTotal = 10 log 10L/10  
  
Aplicant aquesta estimació, els valors estimats són:  
  
Punt recepció Estimació Leq dB(A)  
Casa 54,8  
Guarderia 54,2  
Ajuntament 52,1  
  
  
Valors que també compleixen la legislació autonòmica.  
Com a conseqüència de tot l'anterior, la compatibilitat d'ús extractiu amb el nucli urbà de l'Atzúbia queda supeditada a la verificació dels resultats de les modelitzacions efectuades amb mesuraments in situ, de manera que es garantisca que les molèsties a la població es redueixen als nivells establits en la legislació vigent en matèria de vibracions i sorolls. Això suposa que es complisquen els objectius de qualitat acústica aplicables a l'espai interior (article 17b) del Reial decret 1367/2007, de 19 d'octubre, en relació amb les vibracions i al compliment dels nivells sonors d'acord amb la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de protecció contra la contaminació acústica.  
Els mesuraments es realitzaran in situ prenent almenys 5 punts del perímetre de la pedrera i la guarderia, la casa distant 342 metres del punt 3 (de l'estudi acústic de 2013), l'ajuntament del nucli de l'Atzúbia i l'habitatge situat en la parcel·la 458 del polígon 1 del terme municipal de Pego (per considerar que és l'habitatge actual existent més pròxim a la pedrera).  
El mesurament i la interpretació dels resultats serà realitzada per una OCA ajustant-se al que es preveu en el Decret 1367/2007, de 19 d'octubre, pel qual es desenvolupa la Llei 37/2003, de 17 de novembre, de soroll, referent a la zonificació acústica, objectius de qualitat i emissions acústiques.  
La verificació del compliment de les molèsties a la població es realitzarà d'acord amb el programa de vigilància ambiental que s'indica més endavant.  
Cal distingir, no obstant això, les diferents accions de l'activitat extractiva en funció de les característiques del potencial impacte sobre la població.  
Així, a l'efecte de fixar els valors límit per a determinar el compliment dels nivells de vibracions mesurats in situ es distingirà entre vibracions estacionàries i vibracions transitòries, d'acord amb el que s'estableix en l'article 17b) del Reial decret 1367/2007, de 19 d'octubre, pel qual es desenvolupa la Llei 37/2003, de 17 de novembre, del soroll, referent a zonificació acústica, objectius de qualitat i emissions acústiques.  
Els valors de l'índex de vibracions Law, seran avaluats d'acord amb els procediments establits en l'annex IV d'aquest reial decret i compliran els següents paràmetres:  
a) En relació amb les vibracions estacionàries que inclouran les labors diàries i habituals de l'activitat (totes excepte les voladures).  
  
Cap dels valors de l'índex mesurat in situ superarà els següents valors:  
  
Ús de l'edifici Índex de vibració Law  
Habitatge o ús residencial 75  
Hospitalari 72  
Educatiu o cultural 72  
  
  
b) Vibracions transitòries considerant com a tals les voladures.  
Els nivells establits en l'apartat a podran superar-se per al conjunt de voladures efectuades en 6 mesos, d'acord amb el procediment següent:  
b.1) Les voladures s'efectuaran, en tot cas, en horari diürn reduït establit per a les activitats sorolloses (veure condicionant d'horari), això és, en la franja horària compresa en el següent rang: de dilluns a divendres, excepte festius, des de les 8.00 h fins a les 14.00 h i des de les 16.00 fins a les 18.00 h.  
b.2) Cap voladura superarà els 5dB en relació amb els nivells límit de l'apartat a, és a dir:  
  
Ús de l'edifici Índex de vibració Law  
Habitatge o ús residencial Inferior o igual a 80  
Hospitalari Inferior o igual a 77  
Educatiu o cultural Inferior o igual a 77  
  
  
b.3) El conjunt de superacions de les voladures del semestre serà, en tot cas, inferior a 9 dB. A aquest efecte cada voladura l'excés de la qual siga inferior a 3dB es comptabilitzarà com a 1dB i aquella voladura l'excés de la qual estiga entre els 3-5 dB es comptabilitzarà com a 3 dB.  
Igualment per a la determinació del compliment dels nivells sonors es distingirà entre els nivells sonors generats per les activitats habituals i les voladures:  
- Les activitats habituals hauran de complir, en tot cas, els nivells sonors de l'ambient exterior establits en la taula 1 de l'annex I de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de protecció contra la contaminació acústica.  
  
  
Ús dominant Nivell sonor dB(A) Dia  
Sanitari i docent 45  
Residencial 55  
Terciari 65  
Industrial 70  
  
  
D'acord amb la disposició addicional primera punt 3 de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, tenint en compte la duració i freqüència de les voladures, es permet excepcionalment i exclusivament per a l'interval de la voladura un nivell màxim de recepció extern incrementat en 45 dB en relació amb el que s'estableix en la taula 1 de l'annex II.  
  
Ús dominant Nivell sonor dB(A) Dia  
Sanitari i docent 90  
Residencial 100  
Terciari 110  
Industrial 120  
  
  
Respecte de la contaminació atmosfèrica, s'han proposat les següents mesures:  
- Asfaltat de tota la zona de trànsit de vehicles.  
- Sistema mòbil de reg mitjançant aspersors per al front d'explotació.  
- Camió cisterna per al reg de les pistes.  
- Sistema d'aspersió d'aigua per a apilaments.  
- Reducció de la velocitat de circulació.  
- Reducció de la càrrega operant de les voladures a la meitat, en reduir l'altura dels bancs d'explotació.  
- El sistema de perforació posseeix captadors de pols i un sistema d'injecció d'aigua.  
- El rebliment es realitza amb grava 4-6 humida.  
- S'evitarà, en la mesura que siga possible, realitzar voladures els dies de vent, consultant per a això els comunicats meteorològics.  
- Durant la voladura s'humitejarà la part superior del banc, on se situen les barrinades, així com la superfície sobre la qual caurà la voladura.  
- En el moment del tret de la voladura un camió cisterna, dotat d'una espècie de sistema d'aspersió, produirà una cortina d'aigua i evitar així que la pols s'eleve.  
- Tota la maquinària mòbil que opera en la pedrera ha sigut substituïda en els últims anys.  
- La maquinària posseeix els tubs d'escapament en la part superior de les cabines, minimitzant la generació de pols produïda per l'expulsió de gasos contaminants directament sobre el terreny.  
- S'han adquirit equips de transport de material de major càrrega, disminuint així el nombre de trajectes.  
- Totes les instal·lacions que conformen la planta de tractament estan carenades.  
- Els productes finals obtinguts són apilats en depòsits.  
- La descàrrega del material en dúmper es realitza d'una manera totalment carenada i amb sistema d'aspersió d'aigua.  
- Es disposa d'un sistema d'agranada de les instal·lacions mitjançant escombradora amb depòsit per a fins i sistema de polvorització d'aigua.  
La instal·lació disposava d'autorització administrativa d'emissions a l'atmosfera, de 4 de setembre de 2013, i se li va assignar com a número d'autorització el corresponent al seu NIMA: 7096347881. No obstant això, segons el resolc nové de l'autorització, aquesta autorització queda extingida per haver-se paralitzat l'activitat per un termini superior a dos anys; encara que el titular de la instal·lació podrà sol·licitar de l'òrgan competent una pròrroga.  
En l'annex d'aquesta resolució s'estableix:  
- Les activitats desenvolupades en la instal·lació que es troben dins de l'àmbit d'aplicació de la Llei 34/2007, de 15 de novembre, de qualitat de l'aire i protecció de l'atmosfera, especificant els focus d'emissió de cadascuna d'aquestes. Es cataloguen dues activitats: la distribució de productes miners amb capacitat de manipulació 200 t/dia i <1000 t/dia i l'extracció de productes minerals quan la capacitat és >200.000 t/any o per a qualsevol capacitat quan la instal·lació es trobe a menys de 500 m d'un nucli de població. Per a la primera activitat s'identifica un focus canalitzat, filtre de mànegues, i un focus difús, planta de trituració. Per a la segona activitat s'identifica un focus difús, la pedrera.  
  
- Els valors límit d'emissió corresponents als contaminants emesos. Per al filtre de mànegues s'estableix el valor límit de partícules en 30 mg/Nm³ i s'exigeix un control reglamentari anual. Per als focus difusos (planta de trituració i la pedrera) s'estableix el valor límit de PM10 en 50 µg/m³ de valor diari i en 40 µg/m³ de valor anual. S'exigeix un control reglamentari anual. El mostreig abastarà 4 períodes laborables consecutius durant 3 setmanes consecutives (12 mostres).  
  
- Els controls reglamentaris, que hauran de ser duts a terme per una entitat col·laboradora en matèria de qualitat ambiental en el camp de la contaminació atmosfèrica, regulades per la normativa autonòmica vigent.  
El titular de la instal·lació haurà de mantindre actualitzat un llibre de control dels mesuraments d'emissions a l'atmosfera, que estarà a la disposició de l'autoritat competent, i en el qual es faran constar, de forma clara i concreta, els resultats dels mesuraments i anàlisis de contaminants. L'òrgan ambiental considera que aquest llibre de control ha de ser accessible, en qualsevol moment, per als tècnics de l'òrgan substantiu, els ajuntaments de Pego i l'Atzúbia i els representants de l'associació Gelibre.  
Així mateix, l'autorització estableix que en la instal·lació no es duran a terme voladures amb vents crítics en direcció a nuclis urbans i que el disseny dels processos d'extracció i transport es realitzaran tenint en compte la meteorologia, de tal forma que s'evite, en la mesura que siga possible, les emissions de material pulverulent.  
El titular de la instal·lació haurà de realitzar un autocontrol de la caiguda de pressió del filtre de mànegues. Els autocontrols hauran de figurar ressenyats en un registre propi que estarà a la disposició de qualsevol autoritat degudament acreditada que els sol·licite. L'òrgan ambiental considera que aquest registre ha de ser accessible per als tècnics de l'òrgan substantiu, els ajuntaments de Pego i l'Atzúbia i els representants de l'associació Gelibre.  
El titular de la instal·lació haurà de remetre a l'òrgan competent en la tramitació de l'autorització d'emissions a l'atmosfera, en el termini de tres mesos a partir de l'obtenció d'aquesta, un certificat favorable sobre l'adequació a la normativa vigent de protecció de l'ambient atmosfèric i a les condicions de l'autorització.  
D'acord amb la informació que consta en l'expedient de l'òrgan competent en matèria de contaminació atmosfèrica, els resultats dels mesuraments realitzats en 2015 (amb anterioritat a la paralització de l'activitat) complien les condicions establides en l'autorització d'emissions a l'atmosfera.  
Iniciada l'activitat, el promotor haurà de sol·licitar la pròrroga o instar la nova tramitació de l'autorització administrativa d'emissions a l'atmosfera de la instal·lació a l'òrgan competent, això és a la Direcció General del Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental.  
Contrastades les parcel·les en les quals se situa l'activitat i la cartografia disponible en la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, s'observa que una part de la superfície explotada s'emplaça en terreny forestal. En conseqüència, haurà de considerar-se el que es disposa en el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals, a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els voltants.  
  
Així mateix, la ubicació es troba dins de l'àrea d'amortiment d'impactes de l'espai natural protegit Parc Natural de la Marjal de Pego-Oliva, segons el Decret 280/2004, d'aprovació del Pla d'ordenació dels recursos naturals (PORN). No obstant això, segons consta en l'informe del Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits no comportarà cap repercussió rellevant sobre el règim hídric de la Marjal de Pego-Oliva.  
  
La localització del projecte no afecta vies pecuàries, ja que únicament limita amb la via pecuària assagador de l'Atzúbia, sobre la qual se superposa la CV-700. No afecta espais de la Xarxa Natura 2000, ni consta, segons el banc de dades de la biodiversitat, la presència d'espècies prioritàries en l'entorn immediat del projecte.  
L'emplaçament proposat no està sotmés a riscos per inundació, esllavissades o despreniments, i presenta una baixa vulnerabilitat d'aqüífers.  
Un altre important impacte ambiental amb el qual té la pedrera actualment és l'impacte paisatgístic. L'estudi d'integració paisatgística s'ha sotmés a informació pública l'11 d'abril de 2016, encara que manca de justificació del pla de participació pública requerit per a la correcta valoració del paisatge. Per això, prèviament a l'inici de la reobertura de la instal·lació l'òrgan substantiu haurà de sotmetre a participació pública l'estudi d'integració paisatgística. Aquesta participació pública debatrà sobre la possibilitat d'establir més mesures d'integració paisatgística de la planta de tractament. El resultat d'aquesta participació pública es plasmarà, si escau, en la concreció de noves mesures d'integració paisatgística, que es comunicaran al promotor per a la seua inclusió en el projecte definitiu i a l'òrgan ambiental perquè en prenga coneixement, als efectes oportuns. L'òrgan substantiu vetlarà pel compliment d'aquestes mesures addicionals.  
Amb motiu de reduir l'impacte paisatgístic, l'òrgan ambiental, en el requeriment de 25 de juliol de 2018, establia les següents mesures:  
  
- En els plànols 6-7 del Pla de restauració integral, datats al setembre de 2017, s'apreciava com en el punt 10 del perímetre d'explotació s'arriba a la cota 192. En la documentació presentada l'11 d'octubre de 2018 s'ha corregit aquest aspecte, i s'ha adaptat el perímetre d'explotació entre els punts del perímetre 9 i 12, de manera que l'altura màxima del banc siga 10 m.  
- Per a reduir l'impacte paisatgístic durant l'execució de les obres des de la població de l'Atzúbia es va requerir la col·locació d'una pantalla vegetal en el marge oest de la pedrera, en l'entorn dels vèrtexs 1, 2 i 52-56 del perímetre d'explotació. Aquesta pantalla vegetal havia de realitzar-se amb espècies autòctones, de cert port en el moment de la seua instal·lació, perquè des de la seua plantació puguen generar efecte barrera. Així mateix havia d'incorporar-se algun reg durant les primeres anualitats que garantira l'èxit de la seua plantació. De la mateixa manera, es requeria la instal·lació d'una pantalla vegetal a l'entorn dels vèrtexs 19-25 del perímetre d'explotació. Respecte d'aquestes pantalles vegetals, en la memòria del PRI presentada a l'octubre de 2018, únicament s'indica: «Ateses les indicacions del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental de 25 de juliol de 2018, s'establiran pantalles vegetals d'ocultació en els punts indicats (entorn als vèrtexs 1, 2 i 52-56 del perímetre d'explotació). Per a tal fi, es portarà a terme el subministrament i plantació de Pinus halepensis (pi blanc) de 100/125 cm, en contenidor, amb la finalitat de garantir l'èxit de la plantació, de manera que puga exercir d'efecte barrera en un curt període de temps». No hi ha més informació sobre el nombre, dimensions, ubicació, regs necessaris (?). Així doncs, l'òrgan substantiu haurà de garantir que s'estableixen dues pantalles vegetals, entre els vèrtexs 1, 2 i 52-56 en el costat oest i entre els vèrtexs 19-25, en el costat est. Aquesta pantalla vegetal haurà de documentar-se amb rigor tècnic, de manera que puga ser executada per persona independent a qui la va redactar. Haurà d'indicar-se nombre d'espècies, tipus, grandària, nombre, procedència, manera de col·locació, cures requerides, regs (?).  
  
- Per a minimitzar l'impacte paisatgístic en el costat oest, des del nucli de l'Atzúbia, es va requerir la modificació dels vèrtexs 1-7 del perímetre d'explotació de manera que es respectara el front muntanyenc actual existent en aqueix entorn, que va de la cota 150 a la 140. Amb aquesta mesura es pretenia mantindre la topografia actual del front en aquest entorn, atés que en tindre certa curvatura limita l'impacte paisatgístic des de l'oest de l'explotació. No obstant això, el promotor no ha tingut en consideració aquest requeriment, per la qual cosa l'òrgan substantiu garantirà, abans de l'autorització del projecte, que entre els vèrtexs 1-7 el perímetre d'explotació manté la topografia actual inalterada (sobre les cotes 140 a 150) i que s'ha realitzat la consegüent modificació dels plans d'explotació i restauració.  
L'estudi d'impacte ambiental preveu la restauració de la pedrera i la compagina amb l'explotació d'aquesta. Les opcions de restauració d'aquesta pedrera estan molt limitades, en haver-se realitzat la seua explotació sense la pertinent avaluació ambiental prèvia a la seua autorització. L'avaluació ambiental d'un projecte d'activitat extractiva té entre els seus objectius la delimitació de l'àmbit d'explotació pensant en la seua restauració definitiva, però en aquesta ocasió, en ser ja una explotació molt avançada, l'avaluació ambiental es limita a corregir l'existent.  
Atés que es tracta d'un sòl forestal, requereix la tramitació d'un Pla de restauració integral segons el que s'estableix en el Decret 82/2005, de 22 d'abril, del Consell de la Generalitat, d'ordenació ambiental d'explotacions mineres en espais forestals de la Comunitat Valenciana. El Pla de restauració integral (d'ara en avant PRI) que es desenvoluparà en la pedrera d'Adzaila és de setembre de 2018. Les actuacions descrites en el PRI inclouen la restauració geomorfològica, restauració hidrològica forestal, revegetació, integració paisatgística i gestió de residus. S'ha previst una planificació conjunta d'explotació-restauració en tres fases:  
  
Fase 1: La primera fase d'explotació-restauració se centra en:  
- Explotació i restauració dels dos bancs de cotes 165 i 175. El banc final d'explotació actuarà al seu torn de banc final de restauració. Per a això serà necessari dur a terme les següents mesures (mesures que es generalitzen en la restauració de tot el front de pedrera):  
Escapçada de talussos.  
Microvoladuras en bermes per a obrir clots i clivelles per a les arrels.  
Formació de talons amb pendent 35º sobre l'horitzontal.  
- Restauració de l'àrea externa a la pedrera pròxima al nucli de l'Atzúbia: mitjançant la finalització dels bancs de restauració i la revegetació de tota la superfície afectada.  
- Explotació del front de pedrera.  
- Explotació de la plaça de pedrera fins a la cota 84 m.  
Es preveu una duració de 3 anys per a la fase 1.  
Fase 2: la segona fase avança en sentit descendent i d'est a oest. Preveu l'avanç de l'explotació del front de pedrera, l'adequació de la plaça de pedrera o buit miner amb la finalitat d'anar depositant les terres estèrils que s'hagen d'utilitzar en la restauració de la plaça i en la restauració des de la cota 165 a la cota 135. Es preveu una duració de 4 anys per a la fase 2.  
Fase 3: durant la tercera fase es procedeix a l'explotació de la superfície destinada a cultius agrícoles actualment situada en l'extrem est, fins a cota 83. Així mateix, es procedeix a la restauració de la resta del front de pedrera, des de la cota 135 fins a la cota 85, i a la restauració de la plaça de pedrera mitjançant la formació de geoformes. Es preveu una duració d'1 any per a la fase 3.  
Fase 4: durant aquesta fase es procedeix a l'explotació de la superfície intermèdia, on es troben les instal·lacions, per la qual cosa aquesta fase inclou el seu desmantellament. Així mateix, s'avança en la restauració de la zona aquest exterior de la pedrera i la zona sud de la plaça de pedrera. Es preveu una duració de 2 anys per a finalitzar les labors d'explotació i aproximadament 3 anys més per a les labors de restauració i manteniment, juntament amb el desmantellament de les instal·lacions.  
Cal destacar les actuacions que es realitzaran en la restauració del front de pedrera:  
- Escapçada dels bancs: es tracta d'aplicar la tècnica de voladura d'escapçada amb la finalitat d'eliminar arestes i suavitzar el talús final. No es modifica el pendent general del talús, però sí la cara dels bancs, doncs en fragmentar la roca de la part alta d'aquests (cap de banc) i deixar-la depositada en les bermes horitzontals, els angles que s'aconseguiran estaran compresos entre els 35º a 40º. Amb aquesta actuació s'aconsegueix trencar la linealitat i geometria del talús final de restauració, a més d'aprofitar el material obtingut per a la formació de talons en bermes, sobre els quals posteriorment s'incorporarà el nou substrat vegetal així com es realitzaran labors de revegetació.  
  
- Formació de talons: una vegada realitzat l'escapçada, el volum de terres generat s'utilitzarà per a la formació de talons, això és un xicotet banc artificial la fi del qual és crear una superfície sobre la qual poder dur a terme labors posteriors de revegetació, de manera que, amb les plantacions i sembres realitzades, es puga ocultar part del talús que resulta impossible de revegetar per la seua verticalitat. Després de l'execució de l'escapçada i formació de taló s'obté una berma lliure de 3 m.  
  
- Microvoladures: es tracta de realitzar voladures especials puntuals i controlades en les bermes dels bancs amb la finalitat d'obrir clivelles i clots per a la implantació posterior de la vegetació. D'aquesta manera el massís rocós queda meteoritzat afavorint l'arrelament de les arrels després de la incorporació de la terra vegetal que s'introduirà pels clots i clivelles formats a conseqüència d'aquestes microvoladures.  
Per a la restauració de la plaça de pedrera, s'ha projectat un disseny de restauració geomorfològica, seguint el mètode GeoFluv, a través del programari Natural Regrad, aconseguint, entre altres, els aspectes bàsics de funcionalitat hidrològica i integració ecològica i paisatgística de l'espai objecte de restauració, ja que mitjançant aquest disseny, es pretén imitar configuracions geomorfològiques similars a les dels peu de monts pròxims a la serra en la qual s'inclou la pedrera Adzaila. El punt més baix que preveu aquest disseny, per a evitar la inundació de la carretera que limita amb la pedrera, serà 81 metres sobre el nivell del mar. Aquesta cota s'ha situat en una posició relativament allunyada de la vora sud, amb la finalitat d'evitar un tall vertical de 4 metres en aqueixa posició, evitant perill per a persones i animals. La superfície inundada fins a la cota 84 metres sobre el nivell del mar seria de 29.989 m², i segons consta en el PRI, es considera suficient per a evitar problemes de drenatge cap a la CV-700, encara que es construirà un sobreeixidor cap a l'est, fins a enllaçar amb les línies de drenatge natural i les cunetes de la carretera. Atés que la construcció d'aquest sobreeixidor és un aspecte no previst en aquest projecte, l'òrgan substantiu prestarà especial atenció a l'autorització o no d'aquest.  
Per a la restauració hi ha espècies herbàcies i llenyoses, entre les quals s'inclouen: arbòries (garrofera i pi) i arbustives (margalló, olivera, llentiscle, roure, carrasca i arç).  
Tenint en compte que la pedrera Adzaila té unes 2.584.772,25 tones de reserves i que el ritme de producció s'ha estimat en unes 250.000 t/any, la vida útil estimada serà de 10 anys.  
L'annex 6. Estudi hidrològic estableix un sistema de drenatge format per dues cunetes perimetrals que recullen l'aigua de les conques aportants exteriors i la recondueixen fins a la plaça de pedrera i una xarxa de drenatge interior mitjançant cunetes en bermes i zones de frenada i desguàs de les aigües d'escolament que seran reconduïdes fins a la plaça de pedrera.  
S'han considerat dues cunetes perimetrals, la cuneta 1, que evacuarà el cabal aportat per les conques 1 i 2, i la cuneta 2 que evacuarà el cabal aportat per la conca 3. El dimensionament de les cunetes s'ha realitzat per a un període de retorn de 10 anys.  
La xarxa de drenatge interior s'ha dissenyat amb un contrapendent del 2 % en les bermes i una xarxa de drenatge que reculla aquest excedent d'aigües en cadascuna de les bermes i les recircule fins a la plaça de pedrera. Per a conduir l'aigua d'una berma a una altra, es crearà una xarxa de drenatge interior, mitjançant:  
- Una zona d'escullera a peu de talús que servisca com a zona de frenada de les aigües procedents del punt de desguàs superior reduint la seua velocitat i evitant el seu poder erosiu.  
- Un canal o cuneta emmacada des de la zona de frenada fins al punt de desguàs.  
- Cunetes en bermes a cap de talús que recullen l'excedent d'aigua i el dirigisquen fins a aquestes zones de desguàs que funcionaren com a baixants.  
Aquesta xarxa de drenatge interior s'ha modificat en el perímetre oest, on en ésser un talús d'inclinació de 20º, es crearà una baixant de 40 x 30 emmacada.  
Per a la conservació del sòl està prevista:  
- La retirada de sòl vegetal i de les capes edàfiques superficials d'aquelles zones encara no explotades, i l'apilament en lloc apropiat i senyalitzat, en muntons d'altura màxima de 2 m, perquè després servisca com a material de cobertura a aportar en les labors de restauració.  
  
- Manteniment dels apilaments de terra vegetal per a evitar la pèrdua o minvament de les seues propietats físiques.  
- Jalonament de la zona d'afecció amb la finalitat d'evitar la destrucció innecessària de sòl fora de la superfície projectada a explotar-restaurar.  
- Control del trànsit rodat i de les labors d'explotació-restauració per a evitar l'afecció a zones no destinades a això.  
- Prohibició de circular per les zones d'apilaments de materials o pels llocs no establits com a zones d'explotació.  
Per a evitar l'afecció sobre la fauna:  
- Es realitzarà un cens de les espècies que puguen veure's afectades abans de l'inici del desbrossament.  
- Avaluació del perill real per a les cries els nius de les quals es troben dins de l'àrea afectada, prenent les mesures oportunes per a preservar la cria.  
- Establiment d'una coberta vegetal que cree un hàbitat perquè les espècies puguen colonitzar-la de nou i fer usos dels seus recursos.  
  
Quant a la gestió de residus, l'estudi d'impacte ambiental estableix que:  
- Els residus de tipus orgànic, procedents dels menjars dels treballadors, seran eliminats mitjançant bosses de plàstic tancades, i aquestes seran recollides pel servei municipal de recollida de fem per al seu posterior tractament.  
- La resta de residus generats en la pedrera i les seues instal·lacions seran recollits en el punt net que s'ha habilitat per a tal fi i gestionats per gestor autoritzat.  
L'accés a la pedrera es realitzarà sempre des del municipi de Pego.  
  
La demanda de recursos hídrics generada per l'actuació s'estima en 1.205 m³/any per a regs de revegetació. L'origen de l'aigua prové dels drets de reg de les parcel·les procedents del pou Sant Josep.  
  
En relació amb el pla de seguiment i control:  
El pla de seguiment i control inclou el seguiment dels següents elements del medi: atmosfera, aigües superficials, sòl, vegetació, fauna i paisatge i condicions de tranquil·litat de la població i resulta fonamental per a eliminar el grau d'incertesa respecte de la viabilitat ambiental de l'activitat.  
Per a això el pla de seguiment i control es dividirà en dues etapes:  
1a Etapa del pla de seguiment i control que abasta els sis primers mesos després de la posada en marxa de l'activitat (període mínim establit per a la valoració de les vibracions de les voladures quan individualment no sobrepassen els 5dB).  
L'objecte fonamental és verificar, amb mesures reals, que les mesures protectores i correctores establides i aplicades pel promotor són suficients per a reduir les molèsties a la població per davall dels límits establits en la legislació vigent en matèria de sorolls, vibracions i contaminació atmosfèrica.  
En aquesta primera etapa de sis mesos es procedirà de la següent manera:  
a) Es realitzarà mesuraments de sorolls i vibracions generats en totes i cadascuna de les voladures.  
b) Mesurament de soroll i vibracions de les activitats habituals amb una periodicitat mensual. El primer mesurament es realitzarà dins dels deu primers dies després de l'inici de l'activitat.  
Aquests mesuraments es realitzaran en les condicions més desfavorables no únicament en relació amb les fases del soroll de l'activitat sinó també en relació amb el mitjà receptor (punts de control indicats anteriorment), és a dir, quan el vent bufe d'est a oest).  
c) En el termini d'1 mes de l'inici de l'activitat es realitzaran també els mesuraments d'emissions a l'atmosfera i es presentarà, davant l'òrgan competent, un certificat de compliment de la normativa vigent en matèria de protecció del medi ambient atmosfèric i de les condicions de l'autorització.  
d) En el termini màxim de 5 dies comptadors a partir de l'endemà dels mesuraments dels apartats a) i b) el promotor presentarà a l'òrgan substantiu els resultats dels mesuraments i la seua valoració perquè l'òrgan substantiu puga determinar la continuïtat o el tancament de l'activitat, en funció del compliment o incompliment dels límits establits.  
  
L'incompliment dels nivells establits de vibracions, sorolls o emissions a l'atmosfera implica que el desenvolupament de l'activitat extractiva és incompatible amb l'ús residencial de l'entorn i, per tant, inacceptable des del punt de vista ambiental.  
e) Per a la resta de paràmetres s'aplicarà el pla de vigilància i control establit per a la segona etapa.  
2a Etapa del pla de seguiment i control.  
Si la valoració dels controls de la 1a etapa del pla de seguiment i control determina que el desenvolupament de l'activitat és viable des del punt de vista ambiental, es podrà donar continuïtat a l'activitat aplicant, no obstant això, el pla de seguiment i control.  
La seua finalitat és vigilar i comprovar, tant en la fase de funcionament com en la d'abandó, la severitat i distribució dels impactes negatius previstos sobre els elements del medi considerat i verificar el manteniment de les mesures protectores i correctores que s'han demostrat eficaces en la 1a etapa, però també, i especialment, controlar els impactes negatius no previstos en l'apartat d'identificació, caracterització i valoració d'impactes, per a assegurar així la presa i el desenvolupament de noves mesures correctores.  
El pla de seguiment i control inclou el seguiment dels següents elements del medi: atmosfera, aigües superficials, sòl, vegetació, fauna, paisatge i condicions de tranquil·litat de la població afectada.  
A aquests elements s'haurà d'afegir el seguiment dels aspectes establits en el cos d'aquesta declaració d'impacte ambiental: control de l'horari d'activitat en la pedrera, control del vent, vibracions ocasionades per les voladures i nivells acústics generats per l'activitat de la pedrera i per les voladures.  
L'estudi d'impacte ambiental detalla amb major exactitud les activitats programades per a periodicitats concretes:  
- Cada quatre anys, presentació de pla de labors.  
- Cada any:  
Realització d'informe tècnic on es recolliran les possibles incidències mediambientals, el grau de compliment o eficàcia de les mesures protectores i correctores adoptades, l'exactitud i correcció de l'estudi d'impacte ambiental, així com el perfeccionament i adaptació del pla de restauració integral.  
Presentació del pla de labors de la pedrera, on apareguen les produccions realitzades i les previstes, així com les superfícies afectades per l'explotació, la restauració i pagament dels corresponents avals de restauració segons el pressupost per fases establit en el pla de restauració integral.  
Reposició de falles (substitució dels peus vegetals morts per uns altres de la mateixa espècie), i aclarides de plançoneda durant les labors de restauració i en la fase de manteniment.  
Vigilància de la presència de nius en la zona d'afecció amb la finalitat de determinar les mesures a adoptar per a preservar la prole.  
Replanteig del perímetre d'actuació: zones explotades, restaurades (?).  
Control dels processos erosius i inestabilitats en les zones restaurades.  
- Cada sis mesos:  
Si se sol·licita, es realitzarà control de la immissió de partícules de pols en l'ambient, mitjançant separador de partícules de pols situada en els voltants de la parcel·la. Aquest control serà realitzat per una OCA.  
  
Si se sol·licita, es realitzaran mesuraments de soroll i posterior elaboració dels pertinents mapes de soroll per al control sonor de les activitats realitzades. Aquest control serà realitzat per una OCA.  
Inspecció visual dels processos erosius i inestabilitats en les zones explotades.  
Neteja i correcció de les rases de drenatge amb la finalitat de controlar els processos erosius i de rebliment.  
- Cada quatre mesos:  
Realització de mesuraments de pols (una per quadrimestre i lloc de treball) tal com especifica la legislació en matèria de seguretat i higiene.  
  
Vigilància de l'avanç dels fronts d'explotació per a evitar intrusions tant en terrenys fora de l'àrea extractiva com en zones no projectades.  
  
- Cada mes:  
Seguiment de les labors de restauració i de l'estat fitosanitari dels individus introduïts.  
Remoció dels apilaments de terra vegetal decapats i apartats de les superfícies a explotar.  
Estabilització i compactació de les pistes de trànsit més freqüentades.  
- Cada setmana:  
Reg periòdic de les pistes de transport i dels apilaments amb aigua o dissolucions salines (mínim una vegada a la setmana).  
- Normal:(s'entén que es refereix a una vigilància contínua i permanent).  
Planificació i control del trànsit dels vehicles de transport.  
Control de l'execució de les labors en horari diürn.  
Reducció de la velocitat de circulació, evitant els encreuaments de pistes.  
Mesuraments dels nivells de soroll i vibracions durant les voladures.  
  
Manteniment de la maquinària fora de la zona de treball, en un lloc habilitat per a això.  
Recollida selectiva dels residus dels treballadors i gestió en origen.  
  
Recollida de la resta de residus en el punt net i tractament per gestor autoritzat.  
Evacuació de les aigües residuals a un depòsit impermeable i tractament per gestor autoritzat.  
Vigilància de la circulació de maquinària fora de les zones no aptes.  
  
Aquest calendari es completarà amb la periodicitat establida en el cos d'aquesta declaració d'impacte ambiental per als paràmetres detallats i amb la freqüència establida, això és:  
- Control del vent: cada vegada que es realitze una voladura.  
- Control de les vibracions ocasionades per les voladures: cada vegada que es realitze una voladura.  
- Control de nivells acústics generats per l'activitat: es realitzaran controls acústics de totes i cadascuna de les voladures i cada sis mesos per a la resta d'accions de desenvolupament de l'activitat.  
A més, s'haurà de modificar la periodicitat indicada ací, de manera que el control dels processos erosius i inestabilitats en les zones restaurades, es realitzen amb una freqüència bianual, cada sis mesos, enfront de l'anual establida.  
Respecte de la realització de l'informe tècnic on es recolliran les possibles incidències mediambientals, el grau de compliment o eficàcia de les mesures protectores i correctores adoptades, l'exactitud i correcció de l'estudi d'impacte ambiental, així com el perfeccionament i adaptació del pla de restauració integral, haurà de ser mensual, davant de la freqüència anual que s'estableix. Aquest informe inclourà una llista de comprovació de totes les mesures previstes. El promotor donarà trasllat en el termini de 10 dies hàbils des de la seua realització a l'òrgan substantiu. L'òrgan substantiu que ha de realitzar el seguiment d'aquesta declaració d'impacte ambiental, analitzarà el contingut reflectit en aquest informe i valorarà l'adequació de l'explotació-restauració al que s'estableix en l'estudi d'impacte ambiental, pla de restauració integral i aquesta resolució.  
L'informe tècnic i la llista de comprovació es faran públics, cada vegada que s'emeta mensualment, en la seu electrònica de l'òrgan substantiu. L'òrgan substantiu donarà trasllat de l'informe tècnic i de la llista de comprovació als ajuntaments de l'Atzúbia i Pego i a l'associació per a la protecció mediambiental de l'Atzúbia Gelibre.  
Per part seua, l'òrgan ambiental podrà recaptar informació i realitzar les comprovacions que considere necessàries per a verificar el compliment de l'estudi d'impacte ambiental i de la declaració d'impacte ambiental.  
  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals és preceptiva la declaració d'impacte ambiental ordinària, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 41.2 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en la secció 1a del capítol II de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i en les altres disposicions que li són aplicables.  
3. L'article 13 del Decret 158/2015, de 28 de juny, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural (modificat pel Decret 73/2017, de 2 de juny) atribueix a la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental la competència sobre avaluació ambiental de plans i programes i de projectes.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Primer  
Estimar acceptable, des del punt de vista ambiental, sense perjudici de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, el projecte d'Explotació de recursos de la secció A), número 107, denominada Adzaila, promogut per Pavimentos Bituminosos Serrano, SL, situada en les parcel·les 454 i 458 del polígon 1 del terme municipal de Pego i parcel·la 84 del polígon 1 de l'Atzúbia (Alacant), sempre que es desenvolupe d'acord amb el que s'estableix en les condicions de l'apartat segon i en tot allò que no siga contradictori amb aquests, segons el que es preveu en l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic i les modificacions sobre aquesta documentació tècnica rebudes els dies 23 de març de 2017 i 19 d'octubre de 2018.  
  
Segon  
1) El perímetre d'explotació entre els vèrtexs 1-7 respectarà el front muntanyenc actual existent en aqueix entorn, que va de la cota 150 a la 140 i, en conseqüència, modificarà els plans d'explotació i restauració, i mantindrà en aqueixos vèrtexs la topografia actual. L'òrgan substantiu haurà de garantir, abans de l'autorització del projecte, que el promotor ha procedit a aquesta modificació.  
2) L'activitat es desenvoluparà exclusivament en horari diürn adoptant, no obstant això, per a les activitats extractives i de trituració, si bé les activitats susceptibles de generar sorolls i vibracions quedaran restringides a la franja horària compresa en el següent rang: de dilluns a divendres, excepte festius, des de les 8.00 h fins a les 14.00 h i des de les 16.00 h fins a les 18.00 h.  
3) La viabilitat ambiental de l'activitat queda supeditada a la verificació de la suficiència de les mesures protectores i correctores proposades i especialment a la comprovació de la reducció de les molèsties a la població al menys als nivells màxims establits en la legislació vigent en matèria de vibracions, sorolls i contaminació atmosfèrica d'acord amb els criteris següents:  
3.1) Naturalesa dels mesuraments i situació dels punts de mesurament:  
Els mesuraments seran in situ i es realitzaran almenys en els punts següents:  
- 5 punts distribuïts al voltant del perímetre extractiu de la pedrera.  
- En el nucli de l'Atzúbia: la guarderia, la casa que dista 342 metres del punt 3 (de l'estudi acústic de 2013), i l'ajuntament.  
- Habitatge situada en la parcel·la 458 del polígon 1 del terme municipal de Pego.  
A aquests mesuraments podran acudir un representant de l'empresa, un tècnic de l'òrgan substantiu, un tècnic de l'Ajuntament de Pego, un representant de l'Ajuntament de l'Atzúbia i un representant de l'associació Gelibre.  
El mesurament i la interpretació dels resultats serà realitzada per una OCA i s'ajustarà al que es preveu en el Decret 1367/2007, de 19 d'octubre, pel qual es desenvolupa la Llei 37/2003, de 17 de novembre, de soroll, referent a la zonificació acústica, objectius de qualitat i emissions acústiques.  
3.2) El desenvolupament de l'activitat complirà els objectius de qualitat següents, d'acord amb la legislació sectorial vigent:  
3.2.1) Els valors de l'índex de vibracions Law, seran avaluats segons els procediments establits en l'annex IV del Reial decret 1367/2007, de 19 d'octubre, pel qual es desenvolupa la Llei 37/ 2003, de 17 de novembre, de soroll, quant a la zonificació acústica, objectius de qualitat i emissions acústiques i compliran els següents paràmetres:  
  
a) En relació amb les vibracions estacionàries que inclouran les labors diàries i habituals de l- activitat (totes excepte les voladures).  
Cap dels valors de l'índex mesurat in situ superarà els valors següents:  
  
Ús de l'edifici Índex de vibració Law  
Habitatge o ús residencial 75  
Hospitalari 72  
Educatiu o cultural 72  
  
  
b) Vibracions transitòries considerant com a tals les voladures.  
Els nivells establits en l'apartat a podran superar-se per al conjunt de voladures efectuades en 6 mesos, d'acord amb el procediment següent:  
b.1) Les voladures s'efectuaran, en tot cas, en horari diürn reduït establit per a les activitats sorolloses (vegeu la condició d'horari).  
  
b.2) Cap voladura superarà els 5dB en relació amb els nivells límit de l'apartat a, és a dir:  
  
Ús de l'edifici Índex de vibració Law  
Habitatge o ús residencial Inferior o igual a 80  
Hospitalari Inferior o igual a 77  
Educatiu o cultural Inferior o igual a 77  
  
  
b.3) El conjunt de superacions de les voladures del semestre serà, en tot cas, inferior a 9 dB. A aquest efecte cada voladura l'excés de la qual siga inferior a 3 dB es comptabilitzarà com a 1dB i aquella voladura l'excés de la qual estiga entre els 3-5 dB es comptabilitzarà com a 3 dB.  
3.2.2) El compliment dels nivells sonors distingirà entre els nivells sonors generats per les activitats habituals i contínues i les voladures.  
  
- Les activitats habituals hauran de complir en tot cas els nivells sonors de l'ambient exterior establits en la taula 1 de l'annex I de la Llei 7/2002.  
- D'acord amb la disposició addicional primera punt 3 de la Llei 7/2002, es permet excepcionalment i exclusivament per a l'interval de la voladura un nivell màxim de recepció extern incrementat en 45 dB en relació amb el que s'estableix en la taula 1 de l'annex II, ateses la durada i la freqüència de les voladures.  
3.2.3) Els valors límit d'emissió seran els que s'establisquen en la corresponent autorització administrativa d'emissions a l'atmosfera.  
  
3.3) La verificació del compliment de les molèsties a la població i la consegüent determinació de la continuïtat o tancament de l'activitat es realitzarà d'acord amb el programa de seguiment i control que es detalla en el punt 7 de l'apartat segon de la part dispositiva d'aquesta resolució.  
  
4) Com a mesura protectora addicional per a evitar impactes sobre la població de l?\*Atzúbia, prèviament a la preparació de la voladura, s'haurà de comprovar quina és la direcció del vent. En cas que aquest tinga una direcció i sentit cap al nucli urbà, no podrà realitzar-se la voladura, ja que generaria majors molèsties a la població. En l'informe del programa de vigilància ambiental sobre la voladura es deixarà constància expressa de la magnitud i direcció de vent, al costat dels mesuraments de les voladures realitzades.  
5) El promotor obtindrà la pròrroga o una nova autorització administrativa d'emissions a l'atmosfera, en funció del que determine l'òrgan competent (servei d'acord amb el que determine l'òrgan competent Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural). El titular de la instal·lació haurà de mantindre actualitzat un llibre de control dels mesuraments d'emissions a l'atmosfera i un autocontrol de la caiguda de pressió del filtre de mànegues que hauran de figurar ressenyats en un registre propi. Tots dos documents hauran de ser accessibles per als tècnics de l'òrgan substantiu, els ajuntaments de Pego i l'Atzúbia i els representants de l'associació Gelibre.  
6. Respecte de la integració paisatgística:  
6.1) L'estudi d'integració paisatgística haurà de sotmetre's a participació pública. El resultat d'aquesta participació pública es plasmarà, si escau, en la concreció de noves mesures d'integració paisatgística, de les quals es donarà trasllat al promotor per a la seua inclusió en el projecte definitiu i a l'òrgan ambiental perquè en prenga coneixement, als efectes oportuns. L'òrgan substantiu vetlarà pel compliment d'aquestes mesures addicionals.  
6.2) Respecte de l'impacte paisatgístic, l'òrgan substantiu haurà de garantir que s'estableixen dues pantalles vegetals, entre els vèrtexs 1, 2 i 52-56 en el costat oest i entre els vèrtexs 19-25, en el costat est. Aquesta pantalla vegetal haurà de documentar-se amb rigor tècnic, de manera que puga ser executada per persona independent a qui la va redactar. Haurà d'indicar-se nombre d'espècies, tipus, grandària, nombre, procedència, manera de col·locació, cures requerides, regs (?).  
Es rectificarà el perímetre d'explotació d'acord amb la condició 1 anterior.  
7. Programa de seguiment i control.  
7.1) El pla de seguiment i control es dividirà en dues etapes:  
1a Etapa del pla de seguiment i control que abasta els sis primers mesos després de la posada en marxa de l'activitat (període mínim establit per a la valoració de les vibracions de les voladures quan individualment no sobrepassen els 5dB).  
L'objecte fonamental és verificar, amb mesures reals, que les mesures protectores i correctores establides i aplicades pel promotor són suficients per a reduir les molèsties a la població per davall dels límits establits en la legislació vigent en matèria de sorolls, vibracions i contaminació atmosfèrica.  
En aquesta primera etapa de sis mesos es procedirà de la manera següent:  
a) Es realitzaran mesuraments de sorolls i vibracions generats en totes i cadascuna de les voladures.  
b) Mesurament de soroll i vibracions de les activitats habituals amb una periodicitat mensual. El primer mesurament es realitzarà dins dels deu primers dies després de l'inici de l'activitat.  
Aquests mesuraments es realitzaran en les condicions més desfavorables no únicament en relació amb les fases del soroll de l'activitat sinó també en relació amb el mitjà receptor (punts de control indicats anteriorment) és a dir quan el vent bufe d'est a oest.  
c) En el termini d'1 mes de l'inici de l'activitat es realitzarà també els mesuraments d'emissions a l'atmosfera i es presentarà, davant l'òrgan competent, un certificat de compliment de la normativa vigent en matèria de protecció del medi ambient atmosfèric i de les condicions de l'autorització.  
d) En el termini màxim de 5 dies, comptats a partir de l'endemà dels mesuraments dels apartats a i b) el promotor presentarà a l'òrgan substantiu els resultats dels mesuraments i la seua valoració perquè l'òrgan substantiu puga determinar la continuïtat o el tancament de l'activitat, en funció del compliment o incompliment dels límits establits.  
  
L'incompliment dels nivells establits de vibracions, sorolls o emissions a l'atmosfera, implica que el desenvolupament de l'activitat extractiva és incompatible amb l'ús residencial de l'entorn i, per tant, inacceptable des del punt de vista ambiental.  
e) Per a la resta de paràmetres s'aplicarà el pla de vigilància i control establit per a la segona etapa.  
2a etapa del pla de seguiment i control.  
Si la valoració dels controls de la 1a etapa del pla de seguiment i control determina que el desenvolupament de l'activitat és viable des del punt de vista ambiental, es podrà donar continuïtat aquesta aplicant la segona etapa del pla de seguiment i control.  
La seua finalitat és vigilar i comprovar, tant en la fase de funcionament com en la d'abandó, la severitat i distribució dels impactes negatius previstos sobre els elements del medi considerat i verificar el manteniment de les mesures protectores i correctores que s'han demostrat eficaces en la 1a etapa, però també, i especialment, controlar impactes negatius no previstos en l'apartat d'identificació, caracterització i valoració d'impactes, per a assegurar així, la presa i el desenvolupament de noves mesures correctores.  
El pla de seguiment i control inclou el seguiment dels següents elements del medi: atmosfera, aigües superficials, sòl, vegetació, fauna, paisatge i condicions de tranquil·litat de la població afectada.  
  
7.2) El calendari de controls establit en l'estudi d'impacte ambiental (exposat en l'apartat de consideracions ambientals de la part dispositiva d'aquesta resolució) es completarà amb la periodicitat establida en el cos d'aquesta declaració d'impacte ambiental per als paràmetres detallats i amb la freqüència establida, això és:  
a) Control del vent; cada vegada que es realitze una voladura.  
b) Control de vibracions: cada vegada que es realitze una voladura.  
c) Control de nivells acústics generats per l'activitat: es realitzaran controls acústics de totes i cadascuna de les voladures i per a la resta d'accions de desenvolupament de l'activitat la periodicitat serà mensual en la 1a etapa i semestral en la 2a etapa.  
7.3) El calendari que preveu el pla de seguiment i control haurà de modificar-se, de manera que el control dels processos erosius i inestabilitats en les zones restaurades, es realitzen amb una freqüència bianual, cada sis mesos, davant de l'anual establida.  
7.4) El pla de seguiment i control inclourà el seguiment de l'acceptació social de l'activitat en el nucli de l'Atzúbia, amb una periodicitat semestral, de manera que es puga avaluar l'evolució de la percepció de la població sobre l'eficiència de les mesures protectores i correctores.  
  
7.5) L'informe tècnic (previst en el pla de seguiment i control) on es recolliran les possibles incidències mediambientals, el grau de compliment o eficàcia de les mesures protectores i correctores adoptades, l'exactitud i correcció de l'estudi d'impacte ambiental, així com el perfeccionament i adaptació del pla de restauració integral, haurà de redactar-se mensualment, davant de la freqüència anual que s'estableix. Aquest informe inclourà una llista de comprovació de totes les mesures previstes. El promotor donarà trasllat en el termini de 10 dies hàbils des de la seua realització a l'òrgan substantiu. L'òrgan substantiu, que ha de realitzar el seguiment d'aquesta declaració d'impacte ambiental, analitzarà el contingut reflectit en aquest informe i valorarà l'adequació de l'explotació-restauració al que s'estableix en l'estudi d'impacte ambiental, pla de restauració integral i aquesta resolució.  
  
7.6) El programa de vigilància ambiental i la llista de comprovació es faran públics en la seu electrònica de l'òrgan substantiu. L'òrgan substantiu donarà trasllat de la llista de comprovació als ajuntaments de l'Atzúbia i Pego i a l'associació per a la protecció mediambiental de l'Atzúbia Gelibre. Per part seua, l'òrgan ambiental podrà sol·licitar informació i realitzar les comprovacions que considere necessàries per a verificar el compliment de l'estudi d'impacte ambiental i de la declaració d'impacte ambiental.  
  
Tercer   
Notificar les persones interessades que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit, no cal interposar cap recurs; sense perjudici que puguen utilitzar els mitjans que en defensa dels seus drets i interessos estimen pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que es disposa en l'article 41 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
  
Cinqué  
La present declaració d'impacte ambiental perdrà la vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis, si una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera procedit a l'autorització del projecte en el termini màxim de 4 anys, d'acord amb el que es disposa en l'article 43 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre.  
  
València, 25 de gener de 2019.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
València, 16 d'abril de 2019.- El director general de Medi Matural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.