Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 6656, del 22-11-2011 (2011/11214)

ORDE 4/2011, de 16 de novembre de la Conselleria d'Agricultura, Pesca, Alimentació i Aigua. per la qual es modifica l'Orde 2/2011, de 24 d'agost, de la Conselleria d'Agricultura, Pesca, Alimentació i Aigua, per la qual s'aprova el reglament i el plec de condicions de la Denominació d'Origen Protegida Utiel-Requena i el seu consell regulador.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**DEROGADA**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/o/2011/11/16/4/dof/vci/html**

### Dades del document

Número de DOGV
:   6656

Data del DOGV
:   22-11-2011

Secció del DOGV
:   I. DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   2011/11355


Data del document
:   16-11-2011

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Pesca, Alimentació i Aigua

Tipus de document
:   Ordre

Anàlisi jurídica

 Descriptors 

:   * La Plana d'Utiel-Requena
    * legislació
    * qualitat del producte
    * denominació d'origen
    * reglament intern
    * vinya
    * vi
    * viticultura

ORDE 4/2011, de 16 de novembre de la Conselleria d'Agricultura, Pesca, Alimentació i Aigua. per la qual es modifica l'Orde 2/2011, de 24 d'agost, de la Conselleria d'Agricultura, Pesca, Alimentació i Aigua, per la qual s'aprova el reglament i el plec de condicions de la Denominació d'Origen Protegida Utiel-Requena i el seu consell regulador.  
  
 [2011/11188]  
Una vegada publicada l'Orde 2/2011, de 24 d'agost, de la Conselleria d'Agricultura, Pesca, Alimentació i Aigua, per la qual s'aprova el reglament i el plec de condicions de la Denominació d'Origen Protegida Utiel-Requena i el seu Consell Regulador (DOCV núm. 6605, de 09.09.2011), es fa necessari introduir-hi algunes modificacions per a ajustar-la als suggeriments de la guia per a la presentació dels noms de vi existents publicada per la Comissió Europea, Direcció General d'Agricultura i Desenvolupament Rural, d'acord amb el que es preveu en l'article 118 vicies, «Denominacions de vins protegides existents», del Reglament (CE) núm. 1234/2007, del Consell, de 22 d'octubre de 2007, pel qual es crea una organització comuna de mercats agrícoles i s'establixen disposicions específiques per a determinats productes agrícoles (reglament únic per a les OCM), i tenint en consideració igualment la reforma recent introduïda per mitjà de la modificació de l'article 73 del Reglament (CE) 607/2009, de la Comissió, de 14 de juliol de 2009, a través del Reglament d'Execució (UE) número 670/2011, de la Comissió, de 12 de juliol de 2011, pel qual es modifica el Reglament (CE) núm. 607/2009, pel qual s'establixen determinades disposicions d'aplicació del Reglament (CE) número 479/2008, del Consell, pel que fa a les denominacions d'origen i indicacions geogràfiques protegides, als termes tradicionals, a l'etiquetatge i a la presentació de determinats productes vitivinícoles, és procedent efectuar, com a part de la regularització de la situació d'esta figura de qualitat vitivinícola i després de diverses consultes amb el Ministeri de Medi Ambient i Medi Rural i Marí, les següents modificacions per a poder prosseguir amb la tramitació de la presentació d'informació de les denominacions de vins protegides existents davant de la Comissió Europea, per mitjà de tràmit abreujat, ja que la sol·licitud de modificacions formulada pel Consell Regulador de 26 de desembre de 2007 és anterior al 31 de juliol de 2009, data de referència establida per la normativa aplicable respecte d'això.  
Per tot això, de conformitat amb les disposicions de la normativa comunitària, en particular el Reglament (CE) núm. 1234/2007, pel qual es crea una organització comuna de mercats agrícoles i s'establixen disposicions específiques per a determinats productes agrícoles (reglament únic per a les OCM), i la seua normativa de desplegament, a proposta del Consell Regulador de la Denominació d'Origen Protegida Utiel-Requena i en l'exercici que em conferix la Llei 5/1983, de 30 de desembre, del Consell,  
  
ORDENE  
  
Article 1. Modificació de l'article 2, «Abast de la protecció», de l'annex I de l'Orde 2/2011, de 24 d'agost, de la Conselleria d'Agricultura, Pesca, Alimentació i Aigua, per la qual s'aprova el reglament i el plec de condicions de la Denominació d'Origen Protegida Utiel-Requena i el seu consell regulador.  
L'article 2, «Abast de la protecció», queda redactat de la manera següent:  
«1. La protecció atorgada per esta denominació d'origen serà la prevista en l'article 118 quattuordecies del Reglament (CE) 1234/2007, del Consell, de 22 d'octubre (reglament únic per a les OCM), en l'article 18 i concordants de la Llei 24/2003, de 10 de juliol, i en l'article 36 de la Llei 2/2005, de 27 de maig, i en la resta de la legislació aplicable, i s'estén a l'expressió "Utiel-Requena".  
  
2. Els noms dels termes municipals i llogarets associats a un nom protegit no podran utilitzar-se per a identificar productes vínics d'origen diferent.  
3. Amb caràcter general, queda prohibit l'ús en altres vins de noms, marques, termes, expressions i signes que, per semblança fonètica o gràfica amb els protegits per la Denominació d'Origen, puguen induir a confondre'ls amb els que són objecte d'esta reglamentació, fins i tot en el cas que vagen precedits dels termes tipus, estil. cep, embotellat a..., amb celler a... o uns altres d'anàlegs.»  
  
  
Article 2. Modificació de l'apartat 3 de l'article 15, «Inscripció i baixa», de l'annex I de l'Orde 2/2011, de 24 d'agost, de la Conselleria d'Agricultura, Pesca, Alimentació i Aigua, per la qual s'aprova el reglament i el plec de condicions de la Denominació d'Origen Protegida Utiel-Requena i el seu consell regulador.  
L'apartat 3 de l'article 2, «Abast de la protecció», queda redactat de la manera següent:  
«3. Causarà baixa l'associat que incomplisca l'obligació de contribuir econòmicament amb el pagament de les quotes que es fixen en els termes que es preveuen en l'article 37.5 d'este reglament; així, una vegada constatat l'impagament de dos campanyes per mitjà de certificat expedida pel secretari en expedient obert a este efecte, es procedirà a requerir l'operador perquè siga atés en el termini de tres mesos, transcorregut el qual sense que s'haja atés causarà baixa, sense necessitat d'altres acords i requeriments, sense perjudici del dret del soci a recórrer contra esta decisió en els termes establits en la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú.»  
  
Article 3. Modificació de la lletra d de l'apartat 1 de l'article 19, «Declaracions obligatòries dels inscrits», de l'annex I de l'Orde 2/2011, de 24 d'agost, de la Conselleria d'Agricultura, Pesca, Alimentació i Aigua, per la qual s'aprova el reglament i el plec de condicions de la Denominació d'Origen Protegida Utiel-Requena i el seu consell regulador.  
La lletra d de l'apartat 1 de l'article 19, «Declaracions obligatòries dels inscrits», queda redactada de la manera següent:  
«d) Tots els cellers inscrits en els registres hauran de presentar, fins al 15 de setembre, declaració de les existències que posseïsquen, amb data 31 de juliol, de vins amb Denominació d'Origen Protegida Utiel-Requena.»  
  
Article 4. Modificació de l'article 32, «Naturalesa jurídica», de l'annex I de l'Orde 2/2011, de 24 d'agost, de la Conselleria d'Agricultura, Pesca, Alimentació i Aigua, per la qual s'aprova el reglament i el plec de condicions de la Denominació d'Origen Protegida Utiel-Requena i el seu consell regulador.  
L'article 32, «Naturalesa jurídica», queda redactat de la manera següent:  
«Per a l'àmbit de la Denominació d'Origen Protegida Utiel-Requena es constituïx, en el si del seu consell regulador, un servici de certificació que tindrà com a funcions essencials les de proporcionar als operadors condicions de competència lleial, com també garantir la protecció dels consumidors i el compliment del principi de veracitat i demostrabilitat de la informació que figure en l'etiquetatge. És a dir, certificar, quan siga procedent, el compliment per part dels cellers del plec de condicions de la Denominació d'Origen Protegida Utiel-Requena d'acord amb els principis i criteris de la norma UNE-EN 45054 o la norma que la substituïsca; el Consell Regulador estarà acreditat per a esta norma. Pel que fa al seu funcionament, actuarà amb la tutela i supervisió del Comité de Parts, a què es fa referència en l'article 34 d'este reglament, exclusivament en les decisions en matèria de certificació.»  
  
  
Article 5. Modificació de l'annex II, «plec de condicions DOP Utiel-Requena», de l'Orde 2/2011, de 24 d'agost, de la Conselleria d'Agricultura, Pesca, Alimentació i Aigua, per la qual s'aprova el reglament i el plec de condicions de la Denominació d'Origen Protegida Utiel-Requena i el seu consell regulador.  
El text íntegre de l'annex II, «plec de condicions DOP Utiel-Requena», queda redactat de la manera següent:  
  
  
2. Descripció del vi  
  
CARACTERÍSTIQUES ANALÍTIQUES DELS VINS PRODUÏTS EN LA DOP  
UTIEL-REQUENA  
  
  
  
(\*) 9 g/l quan el contingut d'acidesa total expressada en grams d'àcid tartàric per litre no siga inferior en més de 2 grams per litre al contingut en sucre residual. Els vins podran ser, en funció del seu contingut en sucre, semisecs, semidolços y dolços  
  
  
  
  
  
  
  
\* \* \* \* \* \* \* \* \* \* \*   
  
ANNEX II  
Plec de condicions de la DOP Utiel-Requena  
  
1. Nom que cal protegir   
Utiel-Requena  
  
2. Descripción del vino  
CARACTERÍSTICAS ANALÍTICAS DE LOS VINOS PRODUCIDOS EN LA DOP  
UTIEL-REQUENA  
  
  
  
  
  
(\*):9 g/l, cuando el contenido de acidez total expresada en gramos de ácido tartárico por litro no sea inferior en más de 2 gramos por litro al contenido en azúcar residual. Los vinos podrán ser también en función del contenido en azúcar, semisecos, semidulces y dulces  
  
  
  
  
  
CARACTERÍSTIQUES ORGANOLÈPTIQUES  
Les característiques organolèptiques més significatives que definixen els principals tipus de vi de la DOP són les següents:  
  
a) Vins blancs  
Aspecte visual: colors grocs de diferent intensitat segons la varietat de raïm, de vegades amb matisos verdosos. Els blancs de tardana tenen tons més daurats.  
Aspecte aromàtic: aromes florals i a fruites blanques. Els blancs de tardana poden presentar aromes més tropicals.  
Aspecte gustatiu: mostren volum al mateix temps que un toc lleugerament àcid que els dóna frescor.   
  
b) Vins rosats  
Aspecte visual: colors rosacis, vius, que poden tindre reflexos violacis en el cas dels de boval.  
Aspecte aromàtic: aromes que recorden fruites roges. En el cas dels de boval predominen la maduixa i el gerd.  
Aspecte gustatiu: amb volum i frescor procedent de l'acidesa natural de la varietat. La seua intensitat aromàtica a fruites roges perdura en el retrogust.  
  
c) Vins negres  
Aspecte visual: colors rojos intensos amb reflexos violacis, que de vegades evolucionen a rojos picota en funció de la maduresa. Els negres d'envelliment de la varietat boval presenten una evolució molt lenta del color.  
Aspecte aromàtic: aromes a fruita negra-roja. Amb el pas del temps, les aromes evolucionen a fruita madura.  
Aspecte gustatiu: vins amb cos, bona intensitat i acidesa generalment equilibrada.  
  
d) Vins escumosos de qualitat  
Blancs: colors grocs amb diferents matisos segons la varietat. Aromes fruiteres i en boca es mostren equilibrats en sucres i acidesa.  
  
Rosats: oferixen diferents tonalitats rosàcies, amb aromes florals i a fruites roges. En boca, bon equilibri sucre-acidesa.   
Negres: colors rojos en què predomina el robí, aromes de fruites roges ben integrades i, en boca, volum i una certa cremositat.  
  
e) Vins d'agulla  
Predominen aromes varietals, en boca lleugers i frescos. L'aspecte visual s'adequa a les característiques ja descrites, segons que siguen blancs, rosats o negres.  
  
f) Vins escumosos aromàtics de qualitat  
Tonalitats grogues; aromes a fruites que recorden el raïm amb què s'han elaborat; en boca, lleuger toc dolçàs ben integrat amb l'acidesa.  
  
  
g) Vins de licor  
L'aspecte visual i aromàtic coincidix amb els descrits per a vins blancs i negres. En boca es mostren untuosos, amb una relació acidesa-sucre molt equilibrada.  
  
h) Vins de baixa graduació  
L'aspecte visual s'adequa a les característiques ja descrites, segons que siguen blancs, rosats o negres. Són vins afruitats que recorden el raïm fresc d'on procedixen, i en boca presenten una acidesa ben integrada que els dóna frescor i harmonia.  
  
3. Pràctiques enològiques específiques  
No n'hi ha.  
  
4. Demarcació de la zona geogràfica  
La zona de producció del raïm i d'elaboració dels vins emparats per la Denominació d'Origen Protegida Utiel-Requena està constituïda pels terrenys ubicats als termes municipals de Camporrobles, Caudete de las Fuentes, Fuenterrobles, Requena, Siete Aguas, Sinarcas, Utiel, Venta del Moro i Villargordo del Cabriel, tots de la província de València.  
La zona d'elaboració i la de criança coincidixen amb la zona de producció.  
  
5. Rendiments màxims  
La producció màxima admesa, en quilos per hectàrea, per a les vinyes amb formacions en vas és de 7.500 kg/ha (55,50 hl/ha) per a varietats negres, excepte per a la varietat negra boval, que tindrà una producció per a vinyes en vas de 8.600 kg/ha (63,64 hl/ha) i 9.900 kg/ha (73,26 hl/ha) per a varietats blanques, també en vas.  
Per a vinyes amb formacions en espatlera, la producció màxima admesa per hectàrea és de 9.100 kg/ha (67,34 hl/ha) per a varietats negres, excepte per a la varietat negra boval, que tindrà una producció per a vinyes en espatlera de 10.500 kg/ha (77,70 hl/ha) i de 12.000 kg/ha (88,80 hl/ha) per a varietats blanques, també en espatlera.  
  
6. Varietat o varietats de raïm de vinificació  
L'elaboració de vins protegits es realitzarà exclusivament amb les varietats següents:  
- Varietats negres:  
- Boval  
- Ull de llebre o tempranillo  
- Garnatxa negra  
- Garnatxa tintorera  
- Cabernet sauvignon  
- Merlot  
- Sirà  
- Pinot noir  
- Petit verdot  
- Cabernet franc  
- Varietats blanques:  
- Macabeu  
- Marseguera  
- Tardana o planta nova  
- Chardonnay  
- Sauvignon blanc  
- Parellada  
- Verdiell  
- Moscatell de gra menut  
  
7. Vincle amb la zona geogràfica  
a) Àrea geogràfica  
Factors naturals  
La DOP Utiel-Requena és un altiplà de transició entre el litoral mediterrani i l'altiplà castellà situat a l'interior de la Comunitat Valenciana, forma una terrassa inclinada cap al Mediterrani, del qual dista en línia recta uns 65 km. Això no obstant, a pesar de la proximitat al mar, es pot considerar una zona de muntanya perquè la part més baixa d'esta terrassa està situada a uns 650 metres sobre el nivell del mar i, a la part més elevada, a uns 905 metres, i la seua altitud mitjana és de 720 m. Esta altitud, la mateixa inclinació cap al Mediterrani i la proximitat al mar són trets geogràfics propis que aporten diferències a la nostra DOP i que transmeten característiques diferencials als vins procedents d'Utiel-Requena.   
El sistema orogràfic de la DOP pertany al declivi de la serralada Ibèrica en el tram oriental, i els seus límits naturals són diverses serres que la caracteritzen:  
- Pel nord, la serra d'El Negrete i els seus contraforts, que constituïxen la divisòria d'aigües entre esta conca i el riu Túria.  
- Per l'est, una sèrie de cadenes de muntanyes que van perdent altitud, que són la serra d'El Tejo, la serra de la Malacara i la Serra de les Cabrelles.  
- Pel sud, la serra de Martés primer i el gran arc del riu Cabriol.  
  
- Per l'oest, el riu Cabriol i la serra de Mira.  
El seu relleu topogràfic és peculiar per un desnivell constant de les terres, amb formació dels anomenats vallejos («sots») i la presència de cerritos («turonets») d'escassa elevació. Este perfil del terreny dota moltes vinyes de singularitat, ja que són poc inundables, amb molt baixa capacitat per a retindre aigua, cosa que incrementa el seu potencial per a donar raïm de qualitat. Estes vinyes són també el suport del terreny i suposen el fre a l'erosió. La DOP està banyada per dos rius, el Cabriol i el Magre, tributaris els dos del riu Xúquer.  
Els sòls són majoritàriament de textura franca, en què abunden ben sovint els terrenys de pendent mitjà de còdols i graves i amb un bon equilibri d'arena, llim i argila. En general, són alcalins amb una elevada calcària total i activa, són pobres en matèria orgànica, fòsfor i magnesi. Estes característiques són de gran influència en les qualitats aromàtiques posteriors dels vins.  
En general, el clima d'Utiel-Requena es classifica com a mediterrani, encara que presenta forts trets de continentalitat acusats també per l'altitud. En este sentit, les fortes oscil·lacions tèrmiques tant a l'estació més càlida com a la més freda i entre el dia i la nit a partir del verol, proporciona als vins una important acidesa que dóna frescor i vivor en boca als blancs i rosats, més longevitat als rosats i negres i una concentració polifenòlica més alta als negres.  
A més, la zona presenta precipitacions escasses i irregulars, amb mínims de 150 mm/any en les anualitats més seques. La mitjana de pluges se situa en els 400 mm/any.  
La insolació mitjana anual és de 2.700 h/any. L'escassetat de pluges durant la maduració del raïm permet que la vinya dispose de moltes hores de sol i molt poc risc de malalties criptogàmiques, amb la qual cosa la viticultura de la zona no requerix habitualment tractaments pels seus factors naturals, i és respectuosa amb el medi ambient.   
  
Factors humans  
La vinya és el cultiu predominant de la DOP Utiel-Requena, que compta amb més de 6.500 viticultors. Este cultiu és ancestral dins de la demarcació geogràfica, com ho han posat de manifest els descobriments recents de restes arqueològiques trobades a la zona que demostren que el cultiu de la vinya i l'elaboració de vi es remunten als segles V-IV abans de Crist. N'és un clar exemple la troballa dels primers grans de raïm al jaciment iber de Los Villares a Caudete de las Fuentes (conegut com la ciutat ibera de Kelin).  
  
Hi ha dades de l'època medieval: en codis de justícia d'aquell moment hi ha unes primeres referències documentals escrites sobre el cultiu de la vinya i el vi, fins al punt que en el fur de Requena, concedit per Alfons X el Savi l'any 1265, ja s'establia el nomenament de «binaderos» o guardes de les vinyes.  
A final del segle XIX es va produir el major increment de la superfície de vinya en la DOP a causa de l'arribada del ferrocarril a la zona i la forta demanda, fonamentalment de França, dels nostres vins.  
El descobriment i l'estudi d'uns quants jaciments arqueològics localitzats dins del territori de la DOP, entre els més destacats dels quals hi ha Las Pilillas de Requena (estructures excavades a les roques per a l'elaboració de vi), han consolidat la candidatura del territori de la DOP Utiel-Requena davant de la UNESCO per a la categoria de Paisatge de la Vinya i el Vi.   
Els viticultors han fet que la varietat autòctona de la DOP Utiel-Requena siga la varietat boval, que ocupa la major part del territori entre les diverses varietats cultivades. De fet, el 75% de la superfície de vinya inscrita és de la varietat boval. Les plantacions de boval estan molt ben adaptades al territori d'Utiel-Requena, perquè en terrenys de menor altitud i de menor proximitat al mar se'n desmereix la producció, els fruits són de pitjor qualitat i el vi resultant, totalment diferent del típic d'Utiel-Requena.  
En l'actualitat, la majoria dels cellers de la DOP tenen, entre la gamma de productes que oferixen al mercat, vins monovarietals de boval de diferents mencions especials com a referent distintiu de qualitat d'Utiel-Requena.  
És l'home qui, en atenció als factors naturals que l'envolten descrits adés, disposà de l'arrelament de la vitivinicultura com una forma i mitjà de vida a Utiel-Requena.  
En el camp de l'enologia, l'elaboració típica dels rosats ha condicionat l'aprofitament dels sòlids que queden després del primer most escorregut amb què s'obtenen estos vins, agregant una altra nova càrrega de raïm premsat, este sense escórrer sobre la primera. D'esta manera, se n'obté un vi d'alta intensitat colorant (que no s'aconseguix en altres regions) i d'una acidesa total elevada que li dóna frescor i el protegix al llarg de l'emmagatzemament posterior.  
Tradicionalment, l'elaboració de les varietats negres s'ha produït a partir de maceracions llargues que permeten una major extracció dels components de la pellofa en el most.  
La inquietud dels enòlegs per aconseguir any rere any una qualitat millor dels vins ha condicionat l'aplicació de noves tècniques enològiques i l'equipament dels cellers amb la tecnologia més moderna. Això ha contribuït en gran manera a les característiques de qualitat actuals dels vins d'Utiel-Requena.  
L'arrelament de la varietat boval, al seu torn, ha comportat una manera de fer i entendre la viticultura en què, si bé originàriament la totalitat del cultiu es realitzava amb podes de formació en vas, els avanços enològics i les inquietuds dels viticultors han anat transformant el sistema de conducció en espatlera a la recerca de majors superfícies foliars per a aprofitar els avantatges de les hores d'insolació d'esta DOP.  
  
En els últims anys, els viticultors han reestructurat part de les seues vinyes per mitjà de l'aplicació de noves tècniques sobre l'estrés hídric, increment i exposició de la superfície foliar, criteris ecològics i biodinàmics, aclarida de xanglots i cultiu d'altres varietats amb bones aptituds vitícoles i enològiques a Utiel-Requena. Per això, a més de la varietat boval la DOP necessita i compta amb plantacions en producció d'ull de llebre, garnatxa, garnatxa tintorera, cabernet sauvignon, cabernet franc, merlot, sirà, pinot noir i petit verdot adaptades al terreny de la DOP, amb notes identificadores pròpies del terreny, que diversifiquen i complementen la tipicitat de la DOP que, així i tot, i com no podia ser de cap altra manera, està marcada sens dubte per la varietat boval, cultivada tradicionalment i majoritàriament a tot el territori i que singularitza els vins de la DOP Utiel-Requena.  
En el cas de les varietats blanques, suposen un percentatge minoritari davant de les negres. La varietat blanca autòctona d'Utiel-Requena és la tardana, també denominada planta nova. És una varietat que aporta singularitat als seus vins.   
No obstant això, la varietat blanca amb més presència en la DOP és la varietat macabeu, que dóna lloc a vins molt francs i de qualitat, si bé és veritat que amb la resta de varietats blanques que han anat plantant-se durant els diferents plans de reestructuració (marseguera, chardonnay, sauvignon blanc, parellada, xarel·lo, verdiell, moscatell de gra menut, viognier i albariño) s'han aconseguit vins blancs més complexos en aromes i sabors.  
b) Qualitat i característiques del producte a causa fonamentalment o exclusivament del mitjà geogràfic  
Respecte dels vins blancs, l'obtenció d'una acidesa total elevada obtinguda de forma natural minimitza la necessitat de realitzar correccions enològiques. Són vins amb intenses aromes fruiteres i de fruites blanques que resulten frescos en boca.  
Respecte dels rosats, la seua manera de fer, ja explicada, garantix una acidesa equilibrada i unes tonalitats rosàcies, vives, generalment amb reflexos violacis. L'acidesa natural minimitza la necessitat de realitzar correccions enològiques. Es caracteritzen per l'aroma de fruites roges en què, quan es tracta de la varietat boval, s'aprecia un predomini d'aromes a maduixa i gerd.  
Respecte dels negres, l'equilibri entre l'acidesa i la graduació alcohòlica ja descrita, amb un índex de polifenols alt i de qualitat. Actualment, a través d'estudis, tot i que encara en fase de desenvolupament, s'advertix la presència en els vins de la varietat boval d'esta zona d'una gran quantitat de resveratrol superior a la d'altres varietats i altres zones (i semblant a la de les varietats merlot i pinot noir); una càrrega que està atribuïda, després de les conclusions obtingudes en els primers quatre anys d'estudis, a l'estrés climàtic propi d'esta DOP per les fortes oscil·lacions tèrmiques al llarg de tot el seu cicle vegetatiu juntament amb l'estrés hídric. Són vins caracteritzats per tons rojos intensos i, en alguns casos, amb reflexos violacis. Cal destacar que, gràcies a l'acidesa pròpia esmentada, els tons rojos perduren en els vins obtinguts en esta zona en major grau gràcies que en altres. Per la seua part, tenen una aroma de fruites roges-negres.  
Respecte dels vins escumosos de qualitat, els vins d'agulla, els vins escumosos aromàtics de qualitat i els vins de baixa graduació, les seues qualitats analítiques resulten del fet que a partir d'una maduració tècnica, encara sense tindre un grau alcohòlic excessiu, s'aconseguix una acidesa equilibrada i una maduració avançada dels components de la pellofa, paràmetres necessaris per a obtindre estos vins. Compartixen els colors de la varietat usada i l'equilibri sucre-acidesa els fa amables en boca, alhora que els dota d'una certa frescor que recorda la fruita de què procedix el vi. L'acidesa natural d'estos vins els aporta bona capacitat per a la conservació i criança.   
Les condicions analítiques dels vins de licor s'aconseguixen per l'escàs risc de malalties criptogàmiques en la DOP, i és possible per a este tipus de vi realitzar veremes molt tardanes amb maduracions de raïm sanes que aconseguixen concentracions de sucre molt altes al mateix temps que mantenen una acidesa total molt alta de forma natural. Les seues qualitats organolèptiques reben la influència de diferents moments en què es procedix a la verema i s'acoblen els sucres amb l'acidesa i, en definitiva, el grau de maduració del raïm, sense oblidar que és el terreny i les condicions climàtiques d'esta zona els trets que permeten singularitzar estos vins.  
  
c) Nexe causal entre la zona geogràfica i les característiques del producte  
Sens dubte, el factor rellevant per excel·lència el conforma la pronunciada inclinació de la terrassa cap al Mediterrani; a pesar de l'escassa distància geogràfica en línia recta, les vinyes es troben a gran altitud i el clima manifesta trets de continentalitat importants amb fortes oscil·lacions tèrmiques, tot això ja descrit i que afecta els vins en els termes següents:  
Es minimitza la necessitat de realitzar correccions enològiques, ja que els vins tenen una acidesa total alta obtinguda de forma natural, la qual cosa permet una millor conservació i longevitat en els vins, reforça i complementa la resta de característiques gustatives, augmenta la sensació de joventut en els vins blancs i rosats i dóna una estructura polifenòlica complexa i de qualitat, que permet madurar lentament, en els negres.  
Pel fet que la maduració des del verol es produïx d'una forma més lenta i equilibrada que en altres zones més càlides o amb menys altitud, s'aconseguix una major concentració de polifenols en la pell del raïm, al mateix temps que una maduració alcohòlica i fenòlica adequades en el moment de la verema.   
En vins blancs, el caràcter calcari generalitzat dels sòls aporta als vins aromes florals i a fruites blanques bastant intenses, ja que és possible una maduració fenòlica adequada. Destaca la frescor en boca procedent de la seua acidesa natural.  
En els rosats, la vivor i longevitat del seu color rosa són pròpies i identificatives dels vins obtinguts en la DOP i, en especial, de la varietat boval. Les aromes de fruites roges són característiques. En el cas de la varietat boval, són predominants les aromes varietals de maduixa i gerd, expressió pròpia de la varietat al terreny d'Utiel-Requena.  
  
Respecte dels negres, la càrrega polifenòlica que s'obté a la zona i, en particular, de la varietat autòctona boval, en combinació amb l'acidesa total alta, són els factors responsables que els negres tinguen tons rojos intensos i, en alguns casos, amb reflexos violacis. Les notes aromàtiques a fruites roges-negres amb matisos balsàmics les aporta el terreny per les particularitats ja indicades. En general, les vinyes d'esta zona geogràfica produïxen vins amb cos a causa de la concentració polifenòlica esmentada adés, conjugant les aromes que es mantenen en el retrogust amb un bon volum, persistència i mineralitat en boca.  
  
Per a les categories de vins com ara els escumosos, d'agulla, de baixa graduació, a causa en gran part de l'important nombre d'hores d'insolació, és possible aconseguir en estadis de maduració tècnica un potencial aromàtic i un equilibri de sucre-acidesa interessants i adequats per a este tipus de vins.  
Junt a estos factors naturals, cal destacar el factor humà que permet la coexistència de sistemes tradicionals de cultiu junt a una reestructuració i modernització gradual del vinyar, que pot disposar d'un cultiu important de varietats autòctones (boval i tardana) que personalitzen els vins d'Utiel-Requena, junt amb una àmplia gama de varietats blanques i tintes plantades posteriorment, capaces de conjuminar i diversificar els tipus de vi d'esta DOP.  
  
8. Requisits aplicables  
A. Marc legal  
Orde 4/2011, de 16 de novembre de la Conselleria d'Agricultura, Pesca, Alimentació i Aigua, que modifica l'Orde 2/2011, de la Conselleria d'Agricultura, Pesca, Alimentació i Aigua per la qual s'aprova el reglament i el plec de condicions de la Denominació d'Origen Protegida Utiel-Requena i el seu consell regulador.  
  
B. Circulació de vins emparats  
Tota expedició de vi emparada per la Denominació d'Origen Protegida Utiel-Requena que circule entre cellers ha d'anar acompanyada de la documentació d'acompanyament corresponent establida en la legislació vigent, amb indicació del número de partida de qualificació a què correspon.  
  
C. Reg  
S'autoritza el reg de les parcel·les inscrites, sempre que es complisquen tots els requisits que s'exigixen en este plec de condicions.  
  
D. Normes de verema  
El Consell Regulador, immediatament abans de cada campanya, podrà establir amb criteris de defensa i millora de la qualitat, i dins dels límits fixats en este plec, les normes de verema que siguen adequades, i també podrà determinar la data d'inici de la verema; la forma i el ritme de recol·lecció, a fi que s'efectue en consonància amb la capacitat d'absorció dels cellers; les mesures que considere adequades sobre el transport del raïm veremat fins al celler perquè s'efectue sense deteriorament de la qualitat; i totes les altres mesures que considere convenients.  
  
Els cellers inscrits col·laboraran en la vigilància del compliment de les normes anteriors.  
  
E. Rendiments màxims autoritzats  
El Consell Regulador pot modificar els límits de producció per hectàrea en determinades campanyes, amb els assessoraments previs i les comprovacions necessàries, abans de la verema. En el cas que s'acorde la modificació, no podrà superar el 25% del límit esmentat en l'apartat 5 d'este plec.  
  
F. Embotellament de vins  
Per a garantir la qualitat dels vins i assegurar l'eficàcia del sistema de control, únicament podran realitzar l'embotellament dels vins d'Utiel-Requena els cellers inscrits i situats a la zona delimitada per la DOP, llevat dels embotelladors ubicats fora de la zona de producció autoritzats pel Consell Regulador abans de la publicació d'este plec de condicions, mentres subsistisca l'activitat per a la qual van ser autoritzats i es mantinguen les condicions que determinaren la inscripció en el registre d'embotelladors al seu dia. A més, estaran subjectes al sistema de control establit pel Consell Regulador.  
  
  
G. Etiquetatge  
En les etiquetes dels vins envasats figurarà obligatòriament de forma destacada el nom de la Denominació d'Origen Protegida Utiel-Requena, a més de les dades que, amb caràcter general, es determinen en la legislació aplicable.  
En els vins blancs, rosats i negres embotellats i acollits a la DOP Utiel-Requena s'ha d'incloure l'any de collita imprés de forma destacada per a la bona comprensió del consumidor.  
Abans de la posada en circulació d'etiquetes, han de ser autoritzades pel Consell Regulador, a l'efecte que es relacionen amb el Reglament. Serà denegada l'aprovació de les etiquetes que, per qualsevol causa, puguen donar lloc a confusió en el consumidor, com també es podrà anul·lar l'autorització d'una etiqueta ja concedida anteriorment quan hagen variat les circumstàncies a què es fa referència en l'etiqueta de la firma propietària. El Servici de Certificació podrà fer les indicacions necesàries al Consell Regulador a este efecte.  
Qualsevol que siga el tipus d'envàs en què s'expedisquen els vins per al consum, aniran proveïts de bolles de garantia, etiquetes o contraetiquetes numerades, expedides pel Consell Regulador, que haurà de col·locar el celler mateix d'acord amb les normes que determine el Consell Regulador i sempre de manera que no permeta un segon ús. En determinades circumstàncies, el Consell Regulador podrà autoritzar que la contraetiqueta numerada siga substituïda per una numeració correlativa habilitada per a això.  
Tots els cellers certificats estan obligats a portar un registre de control de contraetiquetes i la seua traçabilitat respecte de les partides de vi qualificades.  
  
  
H. Mencions especials i termes tradicionals  
Per a la Denominació d'Origen Protegida Utiel-Requena, el terme tradicional a què es refereix l'article 118 duovicies.1 del Reglament (CE) núm. 1234/2007, del Consell, de 22 d'octubre de 2007, reglament únic per a les OCM, és Denominació d'Origen.  
Els termes tradicionals i mencions especials que poden utilitzar-se en els vins emparats per la Denominació d'Origen Protegida Utiel-Requena són:  
i) Terme tradicional «verema inicial», per a vins emparats per la Denominació d'Origen Protegida Utiel-Requena blancs, rosats i negres elaborats a partir de raïm collit els deu primers dies de la verema i que la seua joventut siga la causa dels seus atributs especials, entre els quals es pot incloure un lleuger despreniment de gas carbònic.  
ii) Terme tradicional «superior», per a vins blancs, rosats o negres elaborats, almenys, amb un 85% de les varietats preferides de la zona delimitada amb pas o sense per bóta de roure, que posseïxen unes qualitats organolèptiques «superiors» que els fan dignes d'esta menció, segons els requisits establits.  
iii) Menció «boval amb menció específica», per a vins emparats per la Denominació d'Origen Protegida Utiel-Requena, s'aplicarà a rosats i negres monovarietals de boval. En qualsevol de les seues tipificacions finals podrà ser «criança», «reserva», «gran reserva», «superior», «verema inicial», «madurat en bóta» i amb la menció «Utiel-Requena» si complix la resta dels requisits previstos per a estes mencions en este plec.  
iv) Menció «madurat» o «madurat en bóta», per als vins emparats per la Denominació d'Origen Protegida Utiel-Requena; s'aplicarà als vins negres o blancs, sotmesos a un pas o estada en bóta de roure o con amb una capacitat màxima de 600 l, per temps no superior a 6 mesos, però amb prou entitat per a contribuir a modificar les seues característiques organolèptiques inicials i transformar les seues qualitats cromàtiques, aromàtiques i gustatives primàries.   
v) Terme tradicional «criança», per als vins emparats per la Denominació d'Origen Protegida Utiel-Requena (llevat dels escumosos, vins d'agulla i vins de licor) que, en el cas dels negres, complisquen un període mínim d'envelliment de 24 mesos, dels quals han de mantindre's almenys 6 mesos en bótes de roure d'una capacitat màxima de 330 l i, en el cas dels blancs i rosats, han de tindre un període mínim d'envelliment de 18 mesos, dels quals han de mantindre's almenys 6 mesos en bótes de roure de la mateixa capacitat màxima.  
  
vi) Terme tradicional «reserva», per als vins emparats per la Denominació d'Origen Protegida Utiel-Requena (llevat dels escumosos, vins d'agulla i vins de licor) que, en el cas dels negres han de tindre un període mínim d'envelliment de 36 mesos, dels quals han de mantindre's almenys 12 mesos en bótes de roure d'una capacitat màxima de 330 l i en botella la resta d'este període i, en el cas dels blancs i rosats, han de tindre un període mínim d'envelliment de 24 mesos, dels quals han de mantindre's almenys 6 mesos en bótes de roure de la mateixa capacitat màxima i en botella la resta d'este període.  
vii) Terme tradicional «gran reserva», per als vins emparats per la Denominació d'Origen Protegida Utiel-Requena (llevat dels escumosos, vins d'agulla i vins de licor) que, en el cas dels vins negres han de tindre un període mínim d'envelliment de 60 mesos, dels quals han de mantindre's almenys 18 mesos en bótes de roure d'una capacitat màxima de 330 l i en botella la resta d'este període i, en el cas dels vins blancs i rosats, han de tindre un període mínim d'envelliment de 48 mesos, dels quals han de mantindre's almenys 6 mesos en bótes de roure de la mateixa capacitat màxima i en botella la resta d'este període.  
  
  
viii) Menció «boval alta expressió», per als vins emparats per la Denominació d'Origen Protegida Utiel-Requena, monovarietals de boval, amb criança o sense, que garantisquen la màxima expressió del territori amb esta varietat.   
Les vinyes seran de més de 35 anys d'antiguitat, tindran un rendiment inferior a 4.000 kg/ha (29.60 hl/ha) i no podran ser regats excepte autorització prèvia del Consell Regulador.   
La viticultura aplicada se centrarà a salvaguardar l'equilibri biològic de la vinya i serà respectuosa amb el medi ambient. Totes les pràctiques agrícoles realitzades es justificaran a través d'un quadern de camp.  
  
El celler ha de garantir en tot moment la separació absoluta en les seues instal·lacions d'estos vins respecte d'altres elaborats, i declarar-ne la procedència. L'etiqueta reflectirà el nombre de botelles obtingudes en la partida de vi qualificada amb esta menció.   
  
9. Comprovació del compliment del plec  
A. Autoritat competent  
Direcció General d'Empreses Agroalimentàries i Desenvolupament Rural  
Conselleria d'Agricultura, Pesca, Alimentació i Aigua  
Generalitat Valenciana  
C/ Amadeu de Savoia, 2. 46141 València  
Telèfon: 941 951 046  
Fax: 526 761 776  
Adreça electrònica: area\_dnoedli@vlw.os  
En les activitats de control participarà l'òrgan de control integrat en el Consell Regulador de la DOP Utiel-Requena  
Domicili: c/ Sevilla, 12  
46160 Utiel  
Província: València  
País: Espanya  
NIF: M-7050845-N  
Tel.: 104 429 600  
Fax: 091 212 417  
Adreça electrònica: zpqw@xapsksraptnl.opd  
  
B) Tasques  
i) Abast de controls  
La verificació del compliment del plec de condicions es basa en les actuacions següents:  
i) L'examen analític i organolèptic del producte. Per mitjà de presa de mostres realitzada a les instal·lacions dels operadors (cellers), durant la realització de les auditories. Es realitzen assaigs fisicoquímics i organolèptics de les mostres, d'acord amb els requisits que definixen els productes elaborats.  
ii) A l'efecte de comprovació del sistema de producció i elaboració, es verificarà:  
a) Les instal·lacions dels operadors, tant els viticultors com els cellers.  
b) Els productes en qualsevol fase del procés de producció, inclosa la fase d'envasament, per mitjà de la presa de mostres especificada en el punt b.1.  
ii) Metodologia  
i) La comprovació anual es durà a terme per mitjà de controls sistemàtics en tots els operadors, que consistiran en:  
a) Inspecció a viticultors, per mitjà de mostratge d'estos, amb una planificació i freqüència definides en els procediments de control.  
  
b) Inspecció als cellers, durant la verema, almenys al 25% dels cellers en cada campanya.  
c) Auditories als cellers, amb una freqüència mínima anual per a la totalitat dels cellers.  
  
DISPOSICIÓ DEROGATÒRIA  
  
Única. Derogació normativa  
Queden derogades totes les disposicions del mateix rang o inferior que siguen contràries al que es preveu en esta orde.  
  
DISPOSICIÓ FINAL  
  
Única. Entrada en vigor  
Esta orde entrarà en vigor l'endemà de la publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.  
  
València, 16 de novembre de 2011  
  
La consellera d'Agricultura, Pesca, Alimentació i Aigua  
MARITINA HERNÁNDEZ MIÑANA


Còpia Permalink ELI