Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 8142, del 05-10-2017 (2017/8329)

RESOLUCIÓ de 8 de setembre de 2017, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient número 114/13-AIA Alacant.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8142

Data del DOGV
:   05-10-2017

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2017/8329


Data del document
:   08-09-2017

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 8 de setembre de 2017, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient número 114/13-AIA Alacant. [2017/8329]  
De conformitat amb l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 114/13-AIA Alacant.  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 114/13-AIA.  
Títol: Legalització i ampliació d'explotació minera en la concessió d'explotació de recursos de la secció C, de la Llei de mines, denominada Serreta Llarga núm. 2355, al terme municipal d'Alacant.  
  
Promotor: CEMEX España, SA.  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Energia d'Alacant.  
Localització: parcel·la 3, del polígon 43, del terme municipal d'Alacant.  
  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
El projecte es redacta amb l'objecte de legalitzar, d'acord amb la Llei 22/1973, de 21 de juliol, de mines, i, simultàniament, ampliar l'activitat extractiva en la pedrera Serreta Llarga, al terme municipal d'Alacant.  
2. Principals característiques del projecte d'acord amb la documentació aportada  
L'empresa CEMEX España, SA, és titular de la concessió d'explotació de recursos de la secció C, calcàries, i margues, denominada Serreta Llarga, núm. 2355, situada en el paratge conegut com la Serreta, al terme municipal d'Alacant. El títol de la concessió minera derivada del permís d'investigació denominat Serreta Llarga, núm. 2355, va ser sol·licitat en 1988 per la Compañía Valenciana de Cementos Portland, SA, i atorgada en 1993, i comprén una superfície de 16 quadrícules mineres.  
  
En una part dels terrenys que comprén la concessió minera Serreta Llarga núm. 2355, s'ubica una explotació minera, oberta des de fa dècades. El mineral obtingut, margues fonamentalment, es destina a la fabricació de ciment gris en la factoria annexa a l'explotació que l'empresa posseeix al municipi de Sant Vicent del Raspeig (Alacant). Per a continuar proveint de matèria primera la factoria, es pretén legalitzar i ampliar l'activitat extractiva en l'esmentada pedrera.  
  
Situació  
L'explotació es localitza a la parcel·la 3, del polígon 43, del terme municipal d'Alacant, en el paratge conegut com la Serreta, a l'oest del municipi d'Alacant i a una distància lineal d'aquest d'uns 2,5 km. La superfície total d'aquesta parcel·la, segons el certificat cadastral de data 29 de maig de 2009 és d'1.723.974 m². De tota aquesta superfície, 58 hectàrees corresponen al perímetre delimitat per a l'explotació dins de la concessió.  
Les coordenades UTM més representatives del perímetre que defineix el límit de la zona actual d'explotació i la seua zona d'ampliació, dins de la concessió, en el sistema de coordenades UTM etrs89, es mostren en la taula següent:  
  
Accés  
Per a accedir a la pedrera es tria com a referència l'autovia A-7 al seu pas pel municipi de Sant Vicent del Raspeig. Des de l'autovia A-7 s'ha de prendre l'eixida senyalitzada com a polígon industrial Pla de la Vallonga (prop del PK 17), des d'on es prendrà, després de passar una altra rotonda, la carretera que dóna accés a la fàbrica de ciments de CEMEX i que porta el nom de camí del Portell de la Serreta, i passa per sota de l'esmentada autovia. Després de recórrer uns 530 m es localitza una bifurcació de camins, hem de prendre el segon camí a mà dreta, que voreja la zona d'estudi pel lateral nord-oest. Uns 140 m després es prendrà una eixida de la carretera a mà esquerra, que dóna accés als terrenys propietat de la mercantil. Ja dins de la propietat, s'utilitza un vial que discorre paral·lel a la instal·lació de trituració en uns 770 m. A partir d'aquest vial intern, i continuant recte cap al sud, es localitzen els fronts d'explotació actuals i la zona d'ampliació en el lateral est.  
  
Recurs a explotar  
S'exploten calcàries i margues de manera mixta, entre l'ús d'explosiu i l'arrancada per mitjà de buldòzer, concretament s'extrauen calcarenites amb orbitolines de l'Albià inferior i calcàries margoses. Els materials obtinguts una vegada arrancats se sotmeten a trituració a fi d'obtindre la matèria primera adequada per a la utilització en diversos processos. La planta de trituració es localitza fora de l'àmbit de la zona d'estudi, i del perímetre que comprén l'explotació projectada en la concessió Serreta Llarga. En aquesta planta també es manufactura mineral provinent d'altres pedreres propietat de l'empresa peticionària.  
  
  
Descripció de l'estat actual  
Una part de la concessió ja ha sigut explotada i restaurada, mentre que una altra gran part encara està en explotació, i es vol ampliar la zona d'explotació cap als bancals de cultiu propietat de la promotora. S'han definit tres zones d'explotació en l'àmbit de la concessió. Es tracta de la zona W-SW, la zona N i la zona objecte d'ampliació.  
  
En la zona W-SW hi ha actualment 6 fronts d'explotació oberts. La superfície total afectada pels fronts d'explotació en aquesta zona és aproximadament d'unes 19,22 ha. Les característiques d'aquests fronts són les següents:  
- Plaça de la pedrera: comprén una superfície aproximada de 5 ha i la cota varia entre 90 i 93 msnm.  
- Front 0: té una longitud de 445 m i la cota en la capçalera de talús oscil·la entre 93 msnm al punt més baix pròxim a la pista d'accés principal i la cota 101 msnm al punt més alt, al SO de la pedrera en la zona que limita amb la serra.  
- Front 1: amb una longitud aproximada d'uns 484 m i cota en la capçalera de talús d'uns 105 msnm, sobretot, en la part central del banc i en els punts pròxims a la pista d'accés principal.  
- Front 2: de longitud aproximada total d'uns 698 m i cota mitjana en capçalera de talús d'uns 115 msnm en la zona central mentre que en la zona més al SO pròxima a la serra és de 114 msnm. Aquest front està format per dos bancs que no tenen continuïtat i queden separats en la zona sud.  
- Front 3: aquest front es localitza al llarg de la zona W de la pedrera. Té una longitud d'uns 308 m, i la cota a peu de talús oscil·la entre 119 msnm al punt més baix pròxim a la pista d'accés principal que comunica amb la carretera i la cota 129 msnm al punt més alt que es localitza per sota del front 4.  
- Fronts 4, 5 i 6: es tracta de fronts molt xicotets ja que es localitzen molt pròxims a la zona verge de la serra, just en el límit d'explotació delimitat, les longituds del qual són 100 m, 136 m i 40 m respectivament i les cotes de les quals en la capçalera de talús per a cada uns d'aquests fronts són de 135, 147 i 154 msnm respectivament.  
En la zona nord hi ha tres fronts. Es tracta de la continuació dels fronts en la zona W i SO però separats per la pista d'accés principal que comunica amb el camí del Portell de la Serreta. La superfície total afectada per aquests fronts és d'aproximadament unes 9,77 ha. A continuació es realitza una descripció d'aquests fronts en el seu estat actual:  
  
- Front 1: té una longitud d'uns 658 m i la cota en la capçalera de talús oscil·la entre 100 i 107 msnm, aquesta última comunica amb la pista d'accés principal. La plaça de la pedrera en aquesta zona es localitza a cota 91 msnm.  
- Front 2: aquest front de treball té una longitud aproximada d'uns 515 m i la cota mitjana en la capçalera de talús és d'uns 117 msnm.  
- Front 3: té una longitud aproximada total d'uns 300 m i la cota mitjana en la capçalera de talús és d'uns 132 msnm.  
Zona d'ampliació: els terrenys on es pretén dur a terme l'ampliació de la superfície d'explotació dins de la concessió Serreta Llarga núm. 2.355, formen part de la finca de cultiu agrícola denominada el Clotet i estan plantats de mandariners i tarongers. La zona destinada a l'ampliació de la superfície d'explotació dins de la concessió és aproximadament d'unes 28,94 ha. A mesura que avance l'explotació, la terra vegetal que es retire s'anirà amuntegant progressivament en la zona destinada a aquest efecte, localitzada als voltants del límit definit per a l'explotació. Els amuntegaments de terres vegetals es faran en muntons de 2 metres i se sembraran i regaran per a mantindre o incrementar la seua fertilitat fins al moment de la incorporació durant la restauració. Prèviament a l'estesa d'aquesta terra, serà necessari realitzar una anàlisi a fi de comprovar que compleix els paràmetres edàfics mínims per a poder emprar-la.  
Mètode d'explotació  
Les labors d'explotació són les següents:  
1) Arrancada: és la primera labor a realitzar per a aconseguir el moviment de la roca consolidada. Consisteix en la fragmentació d'aquesta a una grandària manejable per a la seua càrrega i transport. Es tracta d'una arrancada mixta, en la qual s'alternen voladures de baix consum (120 g d'explosiu per tona) amb l'arrancada per mitjà d'un buldòzer model D9. El material arrancat es tractarà posteriorment en la planta de trituració contigua a la fàbrica de ciment i a la pedrera Serreta Llarga, per a la fabricació de ciment gris on la roca es redueix a grandàries adequades.  
2) Càrrega: es tracta de la càrrega del tot-u procedent de l'arrancada mixta, i s'empra per a això maquinària pesant del tipus pala carregadora o pala retroexcavadora.  
3) Transport: està previst que el tot-u arrancat, siga transportat pels bancs i camins d'accés fins a la planta de tractament propietat del promotor i contigua a la pedrera, on serà descarregat sobre les tremuges de recepció per al processament. S'empraran també les cintes transportadores per al transport del material fins a la fàbrica de ciment.  
  
Actuacions, criteris i paràmetres de restauració  
Amb el mètode d'explotació dut a terme s'aconsegueix el perfil final de restauració, i no és necessari realitzar altres labors com ara el desdoblament de bancs. Les actuacions en què es divideix la restauració geomorfològica són les següents:  
1. Refinat o reperfilat de talussos: s'aconsegueix per mitjà de l'última voladura a disparar en el front abans de la restauració. Consisteix a disparar una sola fila de barrines i resulta un talús prou sanejat, que pot ser reperfilat per mitjà de retroexcavadora si fóra necessari.  
2. Recreació de la serra per mitjà de rebliments: en la zona de serra localitzada a l'oest de l'explotació es procedirà al reblert de la part superior de la serra intentant donar continuïtat a aquesta, s'augmenta la seua naturalitat i per tant, es redueix l'impacte paisatgístic. Aquesta recreació es durà a terme per mitjà d'estèrils procedents de la pedrera Serra Mitjana.  
3. Construcció d'accessos: es tracta de la construcció de nous accessos o pistes interiors als bancs segons l'avanç de les fases a fi de comunicar-los entre si, i es permet la realització de les labors d'explotació restauració simultànies, o bé el condicionament per al pas de maquinària en els accessos ja construïts per mitjà de l'eixamplament, o canvi de peralt, etc.  
Els paràmetres geomètrics de disseny fonamentals per a l'obtenció de la geomorfologia final en la restauració, adoptats a fi de maximitzar els criteris de restauració clau: l'estabilitat geotècnica, el control de l'erosió i la integració paisatgística han sigut els següents:  
- Diferència màxima de cota entre bermes o alçària de banc 7 metres.  
- Amplària mínima de berma 5 metres.  
- Inclinació de talús individual 30º.  
- Inclinació de talús final en restauració respecte de l'horitzontal 21º.  
D'altra banda, per a la recreació per mitjà del reblert amb estèrils de la part de la serra afectada per l'explotació en el límit oest des de la cota 154 els paràmetres seran diferents, ja que tindrà un pendent màxim de 20-23º, amb la qual cosa es busca assegurar la seua estabilitat i la revegetació, a més d'imitar la morfologia natural de la serra.  
Maquinària i infraestructures  
En el perímetre delimitat com a pedrera Serreta Llarga, dins de la concessió, no hi ha maquinària fixa instal·lada, únicament es disposa de maquinària mòbil: una perforadora, dues pales carregadores, una retroexcavadora, un buldòzer, 15 camions per al transport tot-u i un camió cisterna.  
Tampoc hi ha cap infraestructura vinculada a l'ús miner. No obstant això, es localitzen algunes edificacions vinculades a l'ús agrari en la nova zona d'ampliació:  
- Una nau on està el capçal de filtratge.  
- Dues casetes d'apers.  
- Nau a manera de menjador i oficines de la plantació agrícola, i utilitzada pels operaris agrícoles.  
- Moll de càrrega.  
- Sala de bombament, carregador de camió cisterna i centre de transformació.  
Les instal·lacions generals com ara lavabos, recepció i oficines estan situades en la parcel·la contigua, integrades en la instal·lació de trituració.  
Càlcul de reserves i duració de l'activitat.  
El perímetre delimitat té unes 08.607.586 tones aproximades de reserves. El ritme de producció és d'unes 520.000 t/any, per la qual cosa la vida útil estimada serà de 30 anys.  
Planificació de l'explotació restauració  
L'explotació s'ha projectat en 5 fases d'una duració aproximada de 6 anys cada una.  
- Fase 1: l'explotació avança en sentit descendent des dels bancs actuals de treball en la meitat W fins a la zona E d'ampliació, des de la cota 120 fins a la cota 72, on es localitza la plaça de la pedrera. S'estableixen unes quantes plataformes o fronts de treball a diferents cotes 100, 93, 86, 79 que, en fases posteriors, es recularan per a l'extracció del mineral i es convertiran, finalment, en bancs de restauració després de disparar l'última voladura en el front. En la zona N s'explota en sentit descendent fins a la cota 92. En aquesta primera fase s'inicia la restauració de la superfície que fita amb la serra (recreació de la serra per mitjà de rebliments) fins a la cota 113.  
- Fase 2: durant aquesta fase s'elimina el camí intern que separa les dues places de la pedrera i continua l'avanç de l'explotació amb la reculada dels fronts de la zona W, de manera que al final d'aquesta es formen dos nous bancs, la morfologia dels quals és equivalent a la de restauració, per la qual cosa es podran iniciar les labors de revegetació. Seran també objecte de revegetació aquelles superfícies de banc localitzades a l'est i oest la morfologia final de les quals siga la definitiva.  
  
- Fase 3: continua l'avanç de l'explotació amb la reculada dels fronts indicats en la fase 2 fins a formar un nou banc la morfologia del qual és equivalent a la de restauració, per la qual cosa es podran iniciar en aquest les labors de revegetació, i es finalitzarà la revegetació dels bancs que va començar en la fase anterior. Mentrestant, s'inicia l'explotació de la superfície d'ampliació localitzada al sud del perímetre a cotes 68, 67 i 66 msnm.  
- Fase 4: l'explotació avança amb la reculada dels bancs per a anar conformant l'estat final restaurat. La superfície de revegetació es correspon amb aquella superfície de banc la morfologia final de la qual és ja la definitiva.  
- Fase 5: finalitza l'explotació amb la reculada de bancs a cotes 92, 85 i 78 msnm i la formació de les plataformes a cotes 78, 71, 70 i 68 m. En aquesta última fase finalitza la revegetació de la superfície afectada per l'explotació.  
El resultat final després de la restauració, és un sistema de bancs d'alçària 7 m, angle 30º i bermes intermèdies de 5 m, des de la cota 120 m fins a la cota 71 m, a partir de la qual es formen plataformes a cotes 85, 78, 71, 70, 68 i 67 m, la revegetació de la qual es durà a terme amb espècies agrícoles de la finca el Clotet, mentre que en la resta de bancs es durà a terme una revegetació típica forestal de la zona de serra.  
A fi de maximitzar la captació d'aigua per la vegetació que s'instaure, reduir la velocitat d'escolament i, per tant, la força erosiva de l'aigua, es confereix a les bermes una lleugera inclinació cap a l'interior del banc d'un 2 %.  
La grossària del sòl en zones planes serà de 0,70 m en bermes i de 0,90 m en plataformes agrícoles, mentre que, en talussos la inclinació dels quals siga igual o inferior a 30º la grossària serà de 0,50 m, i la grossària mínima necessària per a albergar espècies arbustives o arbòries és de 0,40 m.  
  
Control de l'erosió  
- Construcció de rases: es construiran rases de drenatge perimetrals vorejant la zona d'explotació, sempre que siga factible econòmicament i mecànicament, de manera que evite l'arrossegament del substrat i la seua conseqüent pèrdua, així com la formació de xaragalls per escolaments superficials. A més, es construiran rases de drenatge en camins d'accés i en les vores de les plataformes agrícoles, el drenatge de les quals serà interior a fi de no afectar tercers.  
- Formació de microconques en talussos: la metodologia de preparació del sòl estableix com una altra de les mesures per al control de l'erosió la formació d'unes microconques en talussos que permeten arreplegar l'aigua procedent de l'escolament, al mateix temps que és aprofitada per a les espècies implantades.  
- Implantació d'espècies: en funció de la morfologia final de la pedrera, així com dels antecedents ecològics estudiats, s'han determinat dos tipus de revegetació:  
a) Revegetació de tipus forestal: es tracta de la implantació de les espècies vegetals autòctones determinades per mitjà de la metodologia de l'autoecologia paramètrica i d'acord amb l'entorn forestal circumdant.  
b) Revegetació de tipus agrícola: es tracta de la revegetació en les plataformes de cultiu per mitjà d'espècies agrícoles.  
  
Restauració hidrològica  
L'explotació de la pedrera en una part de la serra Serreta Llarga ha comportat una modificació substancial de la morfologia d'aquesta, amb la consegüent modificació en l'escolament natural, sense afectar, no obstant això, a cap llit d'aigua superficial, atés que aquests estan a més de 100 m de distància de la pedrera.  
A fi de reconduir les aigües de pluja que circulen pel vessant est de la serra, i evitar la lliure circulació d'aquestes per les zones restaurades, s'ha optat per la construcció de rases de drenatge perimetrals per on siga factible la seua ubicació, que desemboquen en punts concrets, dins de les parcel·les propietat del promotor.  
A més d'aquestes rases perimetrals, s'han dissenyat unes altres rases per a l'evacuació de les aigües pluvials en la cara interna de la plataforma agrícola a la cota 71 i els seus accessos. Aquestes rases es podran construir a mesura que avance l'explotació restauració durant la fase 5, per al cas de les plataformes agrícoles.  
Sempre que siga possible, les rases en els accessos es construiran en la cara interior d'aquests (a causa del peralt) per mitjà de la utilització d'una retropala mixta.  
El llit de les rases estarà recobert o pavimentat de grava de diàmetre 10-15 mm, per a evitar l'erosió.  
Encara que en la resta de bermes no es construïsquen rases de drenatge, aquestes tindran una lleugera contrapendent cap a l'interior a fi que, tant les aigües de pluja com les de reg, romanguen en la berma el màxim temps possible per al seu aprofitament per la vegetació implantada.  
D'altra banda, s'han establit set punts de desaigüe, ubicats sobre el pla de planta en l'estat final restaurat en funció de: les dimensions de les zones definides per a la revegetació (forestal i agrícola) i de la ubicació de les rases perimetrals. D'aquesta manera, l'aigua arreplegada per les rases que no s'haja infiltrat durant la canalització d'aquestes, arribarà amb poca velocitat als punts de desaigüe, on romandran fins a la seua infiltració al subsòl, i podran recarregar tant l'aqüífer de Sant Vicent del Raspeig com el de Fontcalent, fet que ocorrerà de forma natural, atés que es tracta d'aigües lliures de contaminants, els sediments de les quals decanten gradualment.  
Revegetació amb espècies de tipus forestal  
S'ha realitzat una diferenciació quant a zones a revegetar amb espècies forestals, alternant entre zones planes i zones de pendent. Les zones planes es corresponen amb les bermes dels bancs mentre que les plataformes es corresponen amb aquelles superfícies de major amplària que les bermes, concretament es tracta d'una plataforma ubicada en la zona W-SW i a la cota 113. D'altra banda, les zones de pendent equivalen als talussos amb inclinació igual o inferior a 30º.  
Es combinarà la plantació amb llenyoses en bermes i plataforma forestal a la cota 113, i la plantació i sembra d'herbàcies en talussos.  
Es farà una avaluació de les espècies compatibles amb les característiques ecològiques de la zona d'estudi per a emprar en la restauració, perseguint la creació d'una coberta vegetal amb densitat adequada, complexitat possible i funció principalment protectora.  
Les espècies seleccionades han sigut: Anthyllis cytisoides, Dorycnium pentaphyllum, Cistus albidus, Retama sphaerocarpa, Brachypodium retusum, Stipa tenacissima, Lygeum spartum, Rosmarinus officinalis, Pinus halepensis, Ceratonia siliqua, Pistacia lentiscus, Chamaerops humilis, Rhamnus lycioides i Ephedra fragilis.  
Revegetació amb espècies de tipus agrícola  
En el cas de les plataformes agrícoles resultants després de la remodelació topogràfica en la zona d'ampliació de la pedrera, es continuarà amb l'explotació agrícola que fins al moment es realitza en la finca el Clotet, amb el cultiu de tarongers i mandariners.  
  
Rehabilitació d'accessos  
Els camins externs al perímetre d'afectació (pedrera i zona d'ampliació) no seran objecte de cap tipus d'actuació, atés que són necessaris per a continuar amb la labor industrial/agrícola de l'empresa CEMEX España Operaciones, SLU.  
No obstant això, els camins d'accés interiors a les zones ja restaurades del dit perímetre, seran preparats per mitjà de la compactació i el reg a humitat òptima per a mantindre la seua integritat física, però en cap cas seran asfaltats, o revegetats.  
Rehabilitació dels serveis i de les instal·lacions annexos a l'explotació de recursos minerals.  
Dins de la zona d'estudi no hi ha cap planta de tractament del mineral objecte d'extracció. Les instal·lacions d'ús comunitari com ara lavabos, recepció i oficines, s'ubiquen també fora del perímetre de la pedrera dins de la concessió, igual que la planta de trituració i la fàbrica de ciment.  
D'altra banda, en la zona d'ampliació, on es localitzen els cultius agrícoles, hi ha algunes edificacions vinculades a l'ús agrari. Per això, segons avance l'explotació restauració d'aquestes zones, les edificacions hauran de ser traslladades a una altra zona dins dels límits de la finca el Clotet, però en cap cas serà necessària l'eliminació definitiva d'aquestes, ja que l'activitat agrària continua en actiu.  
  
Instal·lacions de residus miners  
Tenint en compte les definicions de residu miner i instal·lació de residu miner del Reial decret 975/2009 i del Reial decret 777/2012, l'explotació no genera cap tipus d'estèrils (residu miner) que haja de ser emmagatzemat, ja que s'aprofita el tot-u explotable, de manera que per a aquest cas concret no està prevista cap instal·lació de residus miners en la zona d'estudi.  
D'altra banda, el material extret del front, i una vegada carregat, serà transportat a la planta de trituració propietat de l'empresa promotora, i no hi ha tampoc amuntegaments d'aquest material en la plaça de la pedrera o plataformes de treball.  
L'únic material que podria considerar-se com a residu miner són les terres vegetals retirades abans de l'explotació i que són amuntegades en monticles de 2 m d'alçària màxima; si bé, es tracta d'un residu miner inert, exempt de contaminants, denominat pel Reial decret 975/2009, com a sòl no contaminat. Si el temps de permanència fóra superior a tres anys, es consideraria instal·lació de residu miner, però en el cas de Serreta Llarga, el decapatge d'aquestes terres es realitzarà segons avancen les labors d'explotació, per la qual cosa la reutilització en les labors de restauració es realitzarà tan ràpidament com siga possible, encara que, en tot cas, no serà necessari realitzar cap tipus de construcció per al manteniment d'aquest sòl, sinó que es realitzarà a l'aire lliure però a sotavent dels vents, en la zona destinada a aquest efecte i en les condicions indicades.  
Per a la recreació de la zona de serra s'empraran estèrils procedents d'una pedrera pròxima, denominada Serra Mitjana, propietat de la promotora. Per a aquesta labor es necessitaran uns 84.650 m³, que podran ser coberts amb aquests excedents d'estèrils que es destinen a vendes.  
  
Planificació de la restauració  
S'han programat cinc fases de treball amb una duració temporal per a cada una d'uns 6 anys aproximadament. La programació d'aquestes fases s'ha projectat de tal manera que la realització de les labors de restauració s'inicie en el mínim de temps possible, a fi de procedir a una restauració progressiva i simultània a l'explotació minera.  
  
D'altra banda, i amb el mateix fi de reduir el temps per a executar les labors de revegetació, l'explotació dels bancs es durà a terme tenint en compte la morfologia final de restauració, de manera que per mitjà del sistema d'explotació previst, el perfil final d'explotació serà coincident amb el de restauració.  
La taula següent mostra el programa d'actuacions a realitzar en cada una de les fases projectades.  
  
  
Totes aquestes actuacions es realitzaran en funció del ritme d'explotació restauració programat que dependrà fonamentalment de les necessitats de subministrament de matèria primera per a la fabricació de ciment gris en la fàbrica contigua a la pedrera Serreta Llarga, així com de l'avanç de l'explotació restauració en sentit descendent o de l'accessibilitat als fronts i a les plataformes.  
  
Tramitació administrativa  
L'expedient s'inicia el 3 d'octubre de 2013, amb la remissió, pel Servei Territorial d'Energia d'Alacant d'una còpia del projecte d'explotació, l'estudi d'impacte ambiental, l'estudi d'integració paisatgística i el pla de restauració integral, així com el certificat de compatibilitat urbanística de l'Ajuntament d'Alacant, còpia dels informes emesos per Patrimoni, la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, i el Servei d'Ordenació i Gestió Forestal, certificat del resultat de la informació pública, còpia de les al·legacions formulades per Esquerra Unida del País Valencià i resposta del promotor a aquestes.  
El 16 de febrer de 2015 es realitzen consultes al Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge i al Servei de Protecció i Control Integrat de la Contaminació.  
El 23 de març de 2015 es rep l'informe del Servei de Protecció i Control Integrat de la Contaminació.  
El 23 d'abril es rep l'informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge.  
El 7 d'agost de 2015 es requereix al promotor, a través del Servei Territorial d'Energia d'Alacant, la documentació complementària.  
El 20 de juny de 2016 el Servei Territorial d'Indústria i Energia d'Alacant remet la documentació sol·licitada, presentada pel promotor, en format CD.  
El 8 de novembre de 2016 es requereix al promotor, a través del Servei Territorial d'Energia d'Alacant, la remissió de la documentació aportada en format paper.  
El 28 de novembre de 2016, el Servei Territorial d'Indústria i Energia d'Alacant remet la documentació sol·licitada en format paper.  
  
El 22 de febrer de 2017 es realitza consulta al Servei de Vida Silvestre, en relació amb la possible presència de l'espècie protegida Aquila fasciata, així com amb els possibles hàbitats existents en la zona afectada per la pedrera.  
El 23 de febrer de 2017 es realitzen les consultes següents: al Servei de Prevenció i Control Integrat de la Contaminació, sobre el nou estudi acústic presentat pel promotor; i al Servei d'Ordenació i Gestió Forestal sobre el nou projecte de restauració integral presentat pel promotor.  
  
El 2 de març de 2017 el Servei d'Ordenació i Gestió Forestal remet la comunicació i indica que no s'estima procedent realitzar un nou informe sobre el pla de restauració integral modificat i que, des del seu punt de vista, es pot prosseguir amb el procediment d'avaluació d'impacte ambiental.  
El 27 de març de 2017 es rep l'informe del Servei de Lluita Contra el Canvi Climàtic i Protecció de l'Atmosfera, en relació amb l'informe acústic que els va ser remés.  
El 22 de juny de 2017 es rep l'informe favorable del Servei de Vida Silvestre.  
  
Informació pública  
La direcció territorial d'Alacant, de la Conselleria d'Indústria, Comerç i Innovació, va sotmetre l'expedient a informació pública durant un termini de 30 dies hàbils i ho va anunciar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana número 6360, de 22 de setembre de 2010.  
El director territorial d'Economia, Indústria, Turisme i Ocupació d'Alacant, amb data 17 de setembre de 2013, certifica que durant el termini concedit es van rebre al·legacions formulades per Esquerra Unida del País Valencià (EUPV), que van ser contestades per mitjà d'un escrit presentat amb data 23 de novembre de 2010 per la societat CEMEX España, SA.  
Es resumeixen a continuació les dites al·legacions, atés el seu caràcter ambiental, junt amb la resposta del promotor a aquestes:  
- Al·legació primera: «De la consulta de la documentació sotmesa a informació pública es desprén que la sol·licitud de llicència ha sigut presentada a causa de la inspecció de pedreres a cel obert realitzada pel SEPRONA a l'abril de l'any passat 2009 com a conseqüència d'una ordre de la Fiscalia de Medi Ambient i Urbanisme del Tribunal Suprem (?). L'Ajuntament realitza quatre dies després de rebre l'acta una visita de comprovació per mitjà de la Unitat de Disciplina Urbanística i Activitats de la Policia Local, en l'acta de la qual consta que l'activitat de la pedrera no té la preceptiva llicència d'obertura, i s'emet un decret d'alcaldia el passat 30 de setembre pel qual es requereix a CEMEX que suspenga de forma immediata l'activitat de la pedrera fins que dispose de la preceptiva llicència ambiental i d'obertura, i es concedeix un mes a la mercantil perquè sol·licite llicència ambiental, sol·licitud que CEMEX presenta en termini. És a dir, el seu Ajuntament i la Conselleria de Medi Ambient han consentit des de 1993 el funcionament il·legal de la pedrera de CEMEX en la Serreta Llarga, una pedrera que a més de no tindre llicència municipal, no ha sigut sotmesa fins al moment al preceptiu procés d'avaluació d'impacte ambiental (?). Tot això ha suposat que es produïsca un greu impacte negatiu des del punt de vista ambiental i paisatgístic a una serra, la Serreta Llarga, que junt amb les serres de Fontcalent i Mitjana ja han sigut prou castigades per l'obertura de pedreres. Per tot això exigim que es denegue la llicència i que s'obligue la mercantil CEMEX España, SA, a escometre immediatament les labors de restauració definides en el pla de restauració de la pedrera».  
  
- Resposta de CEMEX España, SA, a l'al·legació primera: «El representant d'EUPV es limita a abocar opinions personals, basades en errònies conjectures i suposicions, que res tenen a veure amb la realitat (?). Per a posar de manifest la falsedat d'aquestes afirmacions basta assenyalar que el tràmit inicial del procediment per a l'obtenció de llicència ambiental, previst en l'article 47 de la Llei 2/2006 (GV), consistent en la sol·licitud del preceptiu certificat de compatibilitat urbanística, va ser instat per CEMEX España, SA, per mitjà d'un escrit que va entrar en el Registre de la Gerència Municipal d'Urbanisme, amb data 5 de juny de 2007 (?). Quant a l'exigència de denegació de la llicència que, sense més motiu que la simple pretensió de l'al·legant, convé recordar a aquest que la concessió d'una llicència és un acte de caràcter reglat pel qual es reconeix a l'administrat el dret a fer alguna cosa que està dins dels límits de l'ordenament jurídic (?). Per definició, la llicència és un acte degut en quant que necessàriament «s'ha d'atorgar» si l'actuació pretesa s'ajusta a la normativa aplicable. Com a tal acte reglat, no permet cap discrecionalitat.»  
  
- Al·legació segona: «La documentació sotmesa a informació pública no especifica res sobre les tones de material extretes fins al moment i les que es pretenen extraure fins al final de l'activitat (?). Exigim per això que les dites dades s'incorporen a la documentació de manera que es reitere el tràmit d'informació pública.»  
- Resposta de CEMEX España, SA, a l'al·legació segona: «Contràriament al que afirma l'al·legant, el contingut dels projectes presentats compleix els requisits exigits per la normativa d'aplicació, per la qual cosa aquesta al·legació ha de ser desestimada. Basta assenyalar que l'Estudi d'Impacte Ambiental, en l'apartat 5.2, «Càlcul de reserves. Vida útil», p. 23 reflecteix tant el volum anual previst d'extracció com les reserves estimades, i considerar una vida útil de la pedrera amb la seua zona d'ampliació d'uns 30 anys. De la mateixa manera, el corresponent projecte d'explotació presentat davant de l'òrgan substantiu amb data 04.05.2010, conté informació detallada amb les dades més representatives de l'activitat econòmica que suposa la posada en marxa del projecte sol·licitat.»  
- Al·legació tercera: «L'estudi d'impacte ambiental planteja una falsa disjuntiva entre l'opció de no regularitzar l'activitat i procedir al seu abandó i la clausura i l'opció de regularitzar l'activitat que és l'única que permetria la restauració de la pedrera. Hi ha una tercera alternativa que consisteix en no concedir llicència perquè s'escometen immediatament les labors de restauració que és obligat realitzar al disposar la pedrera de títol de concessió d'explotació des del 15 de gener de 1993. Aquesta tercera alternativa no ha sigut valorada en l'estudi d'impacte ambiental, una valoració que exigim que es produïsca en el procés d'avaluació d'impacte ambiental de l'activitat.»  
- Resposta de CEMEX España, SA, a l'al·legació tercera: «Resulta incomprensible que es plantege la «no concessió de llicència amb l'objectiu de restaurar», quan l'execució de tota obra de restauració requereix la prèvia obtenció de la corresponent llicència urbanística que done cobertura a la dita actuació, i pot ser bé la que es proposa en els projectes i estudis realitzats o una altra distinta, però en tot cas, l'actuació de restauració haurà de ser la més idònia tant des del punt de vista mediambiental com econòmic de l'empresa. Cal assenyalar a més que, atenent als termes d'aquesta al·legació, pareix que només hi ha una alternativa, quan l'estudi d'impacte ambiental preveu, almenys, tres alternatives possibles.»  
- Al·legació quarta: «La restauració de la pedrera ha de realitzar-se de manera que sobre els terrenys cartografiats per la Conselleria de Medi Ambient com a hàbitats d'interés comunitari es restauren els dits hàbitats davant de la proposta de l'empresa d'ocupar-los amb cultius agrícoles de regadiu (?). D'altra banda, respecte a la resta de terrenys considerem més adequat implantar cultius agrícoles de secà que de regadiu, a causa del seu menor consum hídric i a la seua vinculació històrica al paisatge de la partida de Fontcalent.»  
- Resposta de CEMEX España, SA, a l'al·legació quarta: «(?) En la superfície afectada per l'ampliació de la pedrera, a penes hi ha una xicoteta superfície ocupada per aquests hàbitats, i la majoria de la superfície està ocupada per bancals agrícoles, motiu pel qual, en l'estat final restaurat de la pedrera, es planteja la plantació agrícola en les plataformes de cultius, i mantindre posteriorment la dita plantació a través de la finca agrícola el Clotet, en la qual quedarà integrada, mentre que en les zones de talussos ja restaurats (bancs i bermes) es revegetarà amb espècies que habitualment es localitzen en els hàbitats identificats. No obstant això, l'òrgan substantiu a què competeix l'aprovació del corresponent pla de restauració integral, serà l'encarregat de valorar, entre altres, els aspectes que es qüestionen en aquesta al·legació quarta.»  
  
- Al·legació cinquena: «L'inventari ambiental que forma part de l'estudi d'impacte ambiental té importants carències, de les quals destacarem l'absència de l'àguila cuabarrada Hieraaetus fasciatus, que nidifica en la veïna serra de Fontcalent i l'àrea de campeig de la qual sens dubte inclou la Serreta Llarga. D'altra banda no se cita l'existència en l'entorn de la pedrera de la zona humida del Saladar de Fontcalent, a pesar que l'ombria de la Serreta Llarga forma part de la seua conca hidrològica i paisatgística.»  
- Resposta de CEMEX España, SA, a l'al·legació cinquena: «Efectuada l'oportuna consulta al Banc de Dades de la Biodiversitat de la Comunitat Valenciana, es va poder comprovar l'existència de l'àguila cuabarrada (Hieraaetus fasciatus) en la quadrícula de 10x10 km, localitzada al sud de la Serreta Llarga, i designada amb el codi 30SYH14. Aquesta quadrícula, que comprén una superfície de 100 km², es considera prou àmplia com per a assegurar la nidificació de l'àguila cuabarrada a la serra de Fontcalent. En les successives eixides de camp realitzades a fi de preparar l'estudi d'impacte ambiental no es va observar l'existència d'aquesta au ni es van trobar vestigis de la seua presència (?) l'activitat extractiva en la Serreta Llarga, que executa des de fa dècades, no suposa una amenaça per a aquesta espècie atés que la Serreta no és el seu lloc de nidificació (?) l'estudi d'impacte ambiental, en l'apartat Mesures Protectores (p. 200) especifica que es realitzarà una «avaluació del perill real per a les cries els nius de les quals estan dins de l'àrea afectada, i es prendrà les mesures oportunes per a preservar la prole». Quant al Saladar de Fontcalent (?) no ostenta la categoria de zona humida sinó que està catalogat com a Microreserva de Flora, s'ha realitzat la corresponent descripció d'aquesta en la pàgina 128 de l'estudi d'impacte ambiental.»  
  
- Al·legació sisena: «No hem trobat en la documentació sotmesa a informació pública ni el preceptiu estudi d'integració paisatgística ni el corresponent pla de participació pública (?). Per això sol·licitem (?) que es reitere el dit tràmit amb la documentació completa inclòs el preceptiu estudi d'integració paisatgística i el pla de participació pública.»  
  
- Resposta de CEMEX España, SA, a l'al·legació sisena: «(?) estem en condicions d'acreditar la seua presentació pel Registre d'Entrada, per a la incorporació a l'expedient, en les dates que s'indiquen a continuació: 12 de novembre de 2009. Presentació del document previ a l'estudi d'integració paisatgística com a annex a la sol·licitud de llicència ambiental. 15 de gener de 2010. Sol·licitud d'iniciació del pla de participació pública que l'Ajuntament va portar a efecte l'1 de març de 2010 durant un període de 20 dies hàbils. A la seua conclusió, es van realitzar les corresponent enquestes i es va procedir a redactar l'estudi d'integració paisatgística. 7 de maig de 2010. Presentació de 4 exemplars de l'estudi d'integració paisatgística com a documentació complementària de l'expedient.»  
  
Consultes a les administracions i informes considerats  
En l'expedient s'han considerat tant els informes remesos per l'òrgan substantiu, com els sol·licitats pel Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental en atenció a les possibles afectacions detectades.  
  
a) Informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià (6.07.2009).  
La Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià emet l'informe favorable d'actuació als efectes patrimonials previstos en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
  
b) Informe de Confederació Hidrogràfica del Xúquer (2.10.2009).  
L'organisme de conca emet informe favorable l'explotació i restauració de la pedrera Serreta Llarga i la seua zona d'ampliació al terme municipal d'Alacant, sense perjuí de les determinacions que, com a conseqüència d'estudis més detallats o nova documentació es puguen establir en les autoritzacions que preceptivament s'han d'obtindre d'aquest organisme. En el projecte d'explotació modificat, de data maig 2016, s'indica que les modificacions derivades de l'informe del Servei d'Impacte Ambiental, afecten la morfologia final aprovada per l'organisme de conca en el seu informe favorable, de manera que, es notificarà a aquest organisme als efectes oportuns».  
c) Informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge (9.02.2012).  
  
La Subdirecció General d'Ordenació, Planificació i Actuacions Territorials Estratègiques, en resposta a la consulta realitzada pel Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, remet amb data 23 d'abril de 2015 còpia de l'informe emés pel Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge amb data 9 de febrer de 2012, ja que l'estudi d'integració paisatgística és el mateix que es va informar per a la tramitació de la declaració d'interés comunitari de l'activitat. El Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge emet un informe favorable, sense perjuí del que establisca l'anàlisi que corresponga en relació amb l'habitatge existent en la franja de 500 metres pròxima al voltant de l'àmbit de la pedrera (art. 451 del ROGTU).  
d) Informe del Servei de Gestió Forestal (24.07.2013).  
El Servei de Gestió Forestal emet informe favorable el pla de restauració integral del projecte, només als efectes forestals i de conformitat amb el Decret 82/2005, de 22 d'abril, del Consell de la Generalitat, d'ordenació ambiental d'explotacions mineres en espais forestals de la Comunitat Valenciana i segons el que estableix el Reial decret 975/2009.  
Atés que, amb data 20 de juny de 2016, el promotor va presentar modificacions al projecte i al pla de restauració integral com a conseqüència del requeriment realitzat pel Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, es va sol·licitar un nou informe del PRI modificat.  
El Servei d'Ordenació i Gestió Forestal, per mitjà de nota de règim intern de data 2 de març de 2017, va comunicar al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental que no s'estimava procedent realitzar un nou informe, donada l'escassa afectació de l'explotació a terreny forestal i el retard que suposaria per al promotor en la resolució de l'expedient, per la qual cosa, des del seu punt de vista, podia continuar-se amb el procediment d'avaluació d'impacte ambiental.  
e) Informe del Servei de Protecció i Control Integrat de la Contaminació (20.03.2015).  
En aquest informe s'indica que si la finalitat de l'expedient és avaluar l'impacte acústic de l'activitat de la pedrera, s'hauria de presentar un nou estudi, d'acord amb l'article 17 del Decret 266/2004. No obstant això, afig que si l'estudi està inclòs en un instrument de planejament i s'ajusta al contingut mínim establit pel Decret 104/2006, i és responsabilitat del tècnic que el firme la veracitat del seu contingut i de l'òrgan promotor l'execució d'aquest, el servei no tindrà res a objectar.  
  
f) Informe del Servei de Lluita Contra el Canvi Climàtic i Protecció de l'Atmosfera (21.03.2017).  
Aquest servei conclou que l'estudi acústic presentat s'ajusta a les directrius establides en el Decret 266/2004, i és responsabilitat del tècnic que el firma la veracitat del seu contingut i de l'òrgan promotor l'execució d'aquest, no tenint el servei res a objectar. No obstant això, es detallen una sèrie de mesures a fi de minimitzar l'impacte acústic sobre el seu entorn més enllà del mer compliment amb la normativa en matèria de contaminació acústica.  
- Ús de màquines amb baix nivell de soroll.  
- Modificació o substitució dels components dels equips sorollosos.  
  
- Estudiar i controlar les fonts de soroll i aquells agents que pogueren ser afectats tant en l'interior com en l'exterior de la instal·lació.  
- Aprofitar atenuacions de superfícies suaus, com ara enderrocs revegetats empleats com a pantalla acústica que absorbeixen energia sonora rebent els nivells de soroll.  
- Disminució de les altures de caiguda lliure dels materials.  
- Processos de treball menys sorollosos: reduir el nombre d'equips, disminuir la freqüència de les operacions, etc.  
- Construcció de cordons de terra i pantalles vegetals perimetrals.  
  
- Utilitzar revestiments de goma resistent en les caixes dels dúmpers i en les tremuges.  
- Apagar els equips i vehicles si no s'estan utilitzant.  
- Mantindre tancat el capó dels equips quan estiguen en funcionament.  
- Realitzar un manteniment intensiu dels equips, components i elements sotmesos a fregament. Verificar el correcte greixatge dels equips.  
  
- Comprovar que no es produeixen sorolls anormals procedents de la maquinària.  
- Comprovar que els nivells de soroll són acceptables abans de comprar un equip i no després.  
- Realitzar un correcte manteniment de la maquinària segons les especificacions del fabricant.  
- Mantindre en bon estat els sistemes d'aire condicionat en camions, per a evitar treballar amb les finestres o les portes obertes.  
- Comprovar que els coixinets i els silenciadors dels equips funcionen adequadament.  
- Tancar els elements giratoris (corrioles, corretges de transmissió, etc.) per a confinar el soroll.  
Si és possible, substituir els equips mòbils per altres que produïsquen menys sorolls.  
- Informar, formar i sensibilitzar els treballadors perquè participen activament.  
g) Informe del Servei de Vida Silvestre (16.06.2017).  
Aquest servei, basant-se en l'anàlisi del contingut de la documentació aportada, i tenint en compte les dades de què disposa respecte al projecte i als hàbitats d'interés comunitari i espècies prioritàries de flora i fauna presents en l'àrea potencialment afectada per l'execució d'aquest, realitza les consideracions següents:  
- L'ampliació es localitza fora de la Xarxa Natura 2000.  
- La consulta al Banc de Dades de Biodiversitat de la Comunitat Valenciana confirma que no es té constància de la presència d'espècies prioritàries de flora i fauna. Només inclou referències a l'àguila cuabarrada (Aquila fasciata), però la seua inclusió és conseqüència de la restricció establida per a aquesta espècie. La revisió de les dades de nidificació confirma l'absència de possibles afectacions relacionades amb l'actuació objecte d'aquest informe per localitzar-se a més de 3,5 km de distància.  
- Els hàbitats d'interés comunitari existents (5330 matolls termomediterranis i preestèpics, 6220\* Zones subestèpiques de gramínies i anuals del Thero-Brachypodietea) es localitzen en un perímetre que s'estén per l'àrea que està actualment en explotació. Per tant, en l'actualitat, els hàbitats indicats no estan presents en el perímetre de la zona actual d'explotació i en la seua zona d'ampliació. L'àrea prevista per a l'ampliació correspon en la seua totalitat a zones d'explotació agrícola que no alberguen espècies ni hàbitats d'interés per a la conservació.  
  
Conclou aquest informe considerant que el projecte no tindrà efectes apreciables sobre els hàbitats i les espècies presents en la zona.  
  
Consideracions ambientals  
1r. Emplaçament del projecte  
L'activitat s'exercirà en la parcel·la 3, del polígon 43, del terme municipal d'Alacant. D'acord amb el certificat de compatibilitat urbanística de l'Ajuntament, de data 6 de maig de 2008, la dita parcel·la té la qualificació urbanística de sòl no urbanitzable comú i, en el cas de concedir-se la DIC, es considerarà apte l'emplaçament per a l'activitat sol·licitada.  
2n. Contrastada la parcel·la en què es pretén ubicar l'activitat amb la informació subministrada per la cartografia disponible en el web de la Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori, s'observa que:  
- Una xicoteta part dins de la concessió, localitzada a l'oest, s'emplaça en terreny forestal. En conseqüència, haurà de considerar-se el que disposa el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals, a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal, o en els seus voltants.  
  
- Dins de la franja de 500 m al voltant de la zona d'explotació, es detecta l'existència de diverses edificacions, una de les quals, en concret, és un habitatge ubicat al sud de l'explotació sobre sòl urbà, la qual cosa podria suposar una incompatibilitat d'ús amb la pedrera, segons estableix l'article 197, apartat c, de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana. No obstant això, l'activitat disposa del certificat de compatibilitat urbanística de l'Ajuntament d'Alacant, per la qual cosa es considera que el desenvolupament de l'explotació d'àrids no és incompatible amb la presència d'una edificació habitada sempre que, amb l'aplicació de les mesures preventives i correctores adequades, no es produïsquen riscos ni molèsties, principalment per sorolls, en l'esmentat habitatge.  
  
La distància entre l'explotació i el mencionat habitatge és d'uns 480 metres, i està entre l'habitatge i la pedrera la nova línia ferroviària d'alta velocitat. Considerant els anteriors factors i les mesures protectores que proposa adoptar el promotor, no es preveu que es produïsquen molèsties per emissió de pols i generació de sorolls en el dit habitatge.  
  
D'altra banda, dins de la franja de 500 metres, però a l'est de la pedrera també s'observen edificis aïllats sobre sòl no urbanitzable que podrien ser habitatges. Aquests edificis estan en el vessant oposat de la serra en què es durà a terme l'explotació, la qual cosa suposa una barrera natural a la dispersió de les emissions tant acústiques com de partícules. Considerant que, a més, l'ús d'explosius es realitzarà de forma puntual i que la circulació de camions es realitzarà per l'interior del perímetre de l'explotació, i tenint en compte les mesures protectores adoptades pel promotor, no es preveuen grans molèsties per sorolls o partícules en suspensió en els possibles habitatges situats en aquesta última ubicació.  
- La localització del projecte no afecta camins ramaders, microreserves de flora, espais de la Xarxa Natura 2000, ni cap altre tipus d'espai natural protegit.  
- Respecte als Hàbitats d'Interés Comunitari localitzats en l'àmbit de la zona d'estudi, cal indicar que la Serreta Llarga alberga dos hàbitats d'interés comunitari, identificats com 5330 i 6220\* (hàbitat prioritari), però no així la zona d'ampliació, és a dir, els terrenys que es pretén explotar en un futur. L'àrea de serra explotada serà objecte de restauració. La resta de la serra no ha sigut explotada ni ho serà, ja que en aquesta es localitzen els esmentats hàbitats.  
- Segons el BDB, a l'entorn immediat del projecte apareix l'espècie prioritària Aquila fasciata. No obstant això, el Servei de Vida Silvestre informa que la seua inclusió és conseqüència de la restricció establida per a aquesta espècie i que la revisió de les dades de nidificació confirma l'absència de possibles afectacions relacionades amb l'explotació de la pedrera per localitzar-se a més de 3,5 km de distància.  
- Amb poques paraules, la zona d'estudi es localitza en la conca hidrogràfica del Xúquer, i a menor detall, en la subconca de la Rambla del Pepió del Rambutxar, més coneguda com a barranc de les Ovelles, fora de la zona d'afectació a domini públic hidràulic i a les seues zones de servitud i policia. A més, hi ha una sèrie de tàlvegs i barranqueres que sorgeixen, majoritàriament, de la Serra de Fontcalent i Serra Mitjana, però que tampoc es veuran afectades. L'actuació disposa d'informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer. No obstant això, les modificacions derivades de l'informe del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental afecten la morfologia final aprovada per l'organisme de conca en el seu informe favorable, de manera que es notificaran a aquest organisme als efectes oportuns.  
- L'emplaçament proposat no està sotmés a riscos per inundació i presenta una vulnerabilitat d'aqüífers mitjana baixa. Tampoc hi ha afectacions territorials derivades de la proximitat d'elements naturals o d'infraestructures humanes.  
- L'empresa peticionària va encarregar la realització de l'estudi arqueològic corresponent a un tècnic competent per a comprovar les possibles afectacions sobre el patrimoni historicocultural. La conclusió a què s'arriba després de l'anàlisi de la zona d'estudi és la següent: «en la zona d'ampliació de l'explotació i en les àrees adjacents més pròximes, així com en les àrees d'accés, no hi ha evidències ni restes materials, ni elements constructius ni estructurals pel que fa a matèria arqueològica, etnogràfica i paleontològica que es puguen veure afectats». L'actuació disposa d'informe favorable de la Direcció General de Cultura, als efectes patrimonials previstos en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
  
Per tot l'anterior, es conclou que, de la ubicació de la pedrera, no es derivaran afectacions significatives al medi ambient.  
3t. Consideracions relacionades amb l'activitat a desenvolupar (fase de funcionament).  
Els impactes més significatius derivats de l'execució del projecte es produeixen sobre l'aire, per l'augment del soroll i de les partícules sòlides en suspensió; la geomorfologia, quant a la variació de la topografia original; l'edafologia, per la destrucció i l'alteració de les característiques del sòl; la vegetació, ja que es destrueix i danya la coberta vegetal; els processos hidrològics, perquè la modificació del relleu afecta drenatges i la taxa d'erosió/sedimentació; i el paisatge, i es produeix un impacte visual significatiu.  
a) Afectació a l'atmosfera:  
a.1) Emissió de partícules: les labors d'eliminació de la cobertura vegetal, així com de l'horitzó orgànic i dels horitzons més superficials que no seran objecte d'explotació han de realitzar-se amb maquinària pesant, font de soroll, gasos contaminants i pols, per la qual cosa es produirà una afectació directa sobre la qualitat de l'atmosfera (tant qualitat de l'aire com nivell sonor). Així mateix, l'extracció del material, la construcció d'accessos, la gestió d'amuntegaments i el transport i descàrrega del material en la planta d'insistència també generarà un increment de partícules en suspensió i l'emissió de gasos de combustió.  
  
Les mesures protectores que s'establiran per a pal·liar aquest efecte sobre l'atmosfera, vegetació, etc. són les següents:  
- Utilització de captadors de pols durant la perforació de les barrines per mitjà de sistema humit o sec.  
- Reg periòdic (mínim una vegada a la setmana) de les pistes més freqüentades i camins de trànsit dels camions. Amb aquesta acció es persegueix previndre l'existència de partícules de pols en suspensió.  
- Planificació i control del trànsit dels vehicles de transport del material.  
- Reducció de la velocitat de circulació, i evitar els encreuaments de pistes.  
- Col·locació de la corresponent lona de protecció en els camions tipus banyera que transporten el material, no així en els xicotets bolquets o dúmpers que es mouen únicament dins dels límits de l'explotació minera i la seua zona d'ampliació.  
- Utilització de silenciosos en els tubs d'escapament, i col·locació d'aquests en la part superior de les cabines de la maquinària, i minimitzar la generació de pols produïda per l'expulsió de gasos contaminants directament sobre el terreny, la qual cosa augmentaria la quantitat de pols en suspensió i la deposició de partícules i agents contaminants sobre les fulles de les plantes.  
- Realització de mesuraments de pols quadrimestrals (una per quadrimestre i lloc de treball), tal com especifica la legislació en matèria de seguretat i higiene.  
- Mesuraments dels nivells d'immissió de partícules PM10 en les zones contigües a l'explotació, si els organismes competents ho consideraren necessari. Si aquests nivells d'immissió superaren els establits per la legislació vigent, i la seua causa són les labors d'explotació en la pedrera, s'actuarà segons el que disposen els organismes de control competents.  
Atés que, en la franja de 500 metres contigus al perímetre de l'explotació, hi ha edificis aïllats i habitatges, a fi de garantir la qualitat atmosfèrica als habitants d'aquests, es considera necessària la realització de mesuraments periòdics de concentració de partícules en suspensió en l'aire en l'entorn de les residències. En el cas que se superaren els nivells màxims permesos, segons la normativa vigent, haurà de revisar-se l'eficàcia de les mesures correctores proposades i modificar-les o establir mesures addicionals en cas necessari (per exemple, canviar la ubicació d'amuntegaments, augmentar la freqüència dels regs o instal·lar una barrera artificial).  
Respecte a l'impacte produït pels gasos de combustió emesos per la maquinària i els vehicles, aquests se sotmetran a les revisions periòdiques corresponents per a garantir que els nivells d'emissió se situen dins dels límits establits per la normativa.  
a.2) Generació de sorolls: durant el procés d'explotació, i com a conseqüència de les voladures que es realitzen de forma puntual, la utilització de maquinària i el posterior transport del material, es generen nivells de soroll de vegades elevats, i es pot pal·liar aquest impacte negatiu, segons proposa el promotor, amb les mesures protectores següents:  
- Minimitzar la càrrega d'explosiu per unitat de microretard, i reduir el diàmetre de perforació, acurtar la longitud de les barrines, seccionar les càrregues dins d'aquest i iniciar-les en temps distints o utilitzar un nombre més gran de detonadors.  
- Reduir el nombre de barrines amb detonadors instantanis.  
- Triar els temps de retard de manera que la voladura progresse al llarg del front d'una velocitat inferior a la del so en l'aire.  
- Evitar la utilització de cordó detonant a l'aire lliure i, si s'empra, cobrir-lo amb arena fina.  
- Manteniment preventiu, i adequat a la normativa vigent en matèria de nivells sonors, dels tubs d'escapament de la maquinària empleada i dels elements susceptibles d'ocasionar soroll, substituir aquells components més sorollosos.  
- Reduir el nombre d'activitats sonores solapades.  
- Reduir la velocitat de circulació dels vehicles. Racionalitzar el trànsit rodat.  
- Reduir les altures de caiguda dels materials.  
- Revestir la caixa dels camions amb goma resistent.  
- Realització de mesuraments dels nivells de soroll, quan es necessite.  
D'altra banda, el promotor aporta un estudi acústic realitzat d'acord amb els continguts exigits en l'article 17, del Decret 266/2004, de 3 de desembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'estableixen normes de prevenció i correcció de la contaminació acústica en relació amb activitats, instal·lacions, edificacions, obres i serveis. El dit article desplega l'article 36 de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica.  
  
En aquest estudi s'estableixen tres estacions de mostreig acústic, a fi d'analitzar la interacció de l'activitat amb l'entorn actual i previst, així com la compatibilitat acústica entre els usos de l'activitat. S'indica que l'activitat s'exercirà exclusivament en horari diürn. En l'estació de mostreig núm. 2, corresponent als habitatges situats al sud de l'explotació, els valors obtinguts, en totes les opcions, entren dins dels paràmetres fixats per la llei. En l'estació de mostreig núm. 3, ubicada en el front de l'explotació, els valors registrats arriben als 75,53 dB, a causa de la proximitat de la voladura. Segons estableix el dit estudi, açò no és una dada preocupant ni anòmala tenint en compte que el soroll és de molt poca duració i esporàdic. Finalment, es conclou en l'estudi que els nivells d'immissió sonora en l'ambient exterior, tenint en compte els límits establits per la legislació i considerant els usos dominants en el perímetre de les instal·lacions, compleix el que estableix la legislació vigent.  
  
  
No obstant això, en el moment en què s'inicie l'explotació es realitzarà una auditoria acústica als voltants dels habitatges ubicats en la franja de 500 metres contigua al perímetre de l'explotació, a fi de comprovar que les mesures protectores adoptades són suficients i que no se sobrepassen els nivells de soroll màxims permesos per la legislació vigent. En cas contrari s'hauran d'establir mesures correctores complementàries, com per exemple la instal·lació d'una barrera acústica.  
  
b) Alteració de la topografia  
L'impacte sobre la geomorfologia es produeix amb l'extracció de material que modifica el relleu original del terreny. La major modificació sobre el relleu original es va produir en el passat, amb l'explotació d'una part de la serra Serreta Llarga. L'última versió del pla de restauració integral proposat, modificat arran del requeriment realitzat pel Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, proposa restaurar la zona de la serra localitzada a l'oest de l'explotació per mitjà del reblert de la part superior intentant donar continuïtat a aquesta, augmentar la seua naturalitat i per tant, reduir l'impacte paisatgístic. Aquesta recreació es durà a terme per mitjà d'estèrils procedents de la pedrera serra Mitjana. La resta de la serra que ja ha sigut explotada serà restaurada per mitjà de la remodelació topogràfica dels bancs d'explotació, i es dotarà de talussos amb una inclinació inferior als 30º per a garantir la revegetació. El reperfilat d'aquests talussos haurà de limitar-se a l'eliminació dels elements que puguen constituir un risc per a l'estabilitat d'aquests o perill de despreniment, i es deixarà la superfície el més rugosa possible amb la finalitat d'afavorir la infiltració de l'aigua i l'arrelament de la vegetació. La revegetació es realitzarà emprant espècies forestals típiques de la zona, a fi d'integrar la zona en l'entorn, reduir l'impacte visual i tornar-li el seu ús forestal inicial. A més, en aquesta segona versió del PRI, s'elimina el camí intern que separa les dues places de la pedrera, i dóna una major continuïtat visual al conjunt, queden grans plataformes a manera de bancals que seran plantats amb distintes espècies de cítrics, que és el cultiu existent actualment en la zona d'ampliació. Amb totes aquestes actuacions es busca la màxima integració amb l'entorn, per la qual cosa es considera acceptable el pla de restauració proposat.  
  
  
c) Afecció a sòls  
c.1) Pèrdua de sòl  
Com a conseqüència de l'eliminació del sòl vegetal es veuran modificades de forma directa les característiques edàfiques, enteses aquestes com a estructura edàfica, capacitat d'infiltració, nivell de compactació del sòl, percentatge de macro i microporus, de matèria orgànica (?). De la mateixa manera, el desbrossament que s'origina majoritàriament en la zona d'ampliació, ja que en la zona actual d'explotació el desbrossament resulta mínim, provoca un canvi en l'ús del sòl, i passa d'ús agrícola a miner, si bé es tracta d'un impacte recuperable a mitjà termini per mitjans humans ja que, una vegada finalitzada la restauració de la zona d'ampliació, i introduir espècies agrícoles, l'ús del sòl tornarà a ser l'inicial.  
El promotor proposa les següents mesures per a minimitzar aquest impacte:  
- Retirada del sòl vegetal i de les capes superficials de sòl d'aquelles zones encara no explotades, i depositar-lo en lloc apropiat i senyalitzat, en monticles de 2 metres d'alçària màxima, per a servir com a material de cobertura a aportar en les labors de restauració.  
- Manteniment dels amuntegaments de terra vegetal per a evitar la pèrdua o minva de les seues propietats físiques. Els amuntegaments de terres vegetals se sembraran i regaran per a mantindre o incrementar la seua fertilitat fins al moment de la incorporació durant la restauració. Prèviament a l'estesa d'aquesta terra, serà necessari realitzar una anàlisi a fi de comprovar que compleix els paràmetres edàfics mínims per a poder emprar-la.  
- Evitar el pas de maquinària en les zones no sotmeses a explotació i en els llocs destinats a l'amuntegament de la terra vegetal, per a evitar compactacions.  
D'altra banda, el sistema de drenatges previst en el pla de restauració proposat respecta la hidrologia original i incorpora elements de dissipació d'energia.   
Les mesures anteriors es consideren suficients per a garantir que no es produiran pèrdues de sòl, ni en quantitat per processos erosius, ni en qualitat per pèrdua d'estructura.  
c.2) Contaminació de sòls  
Les possibles contaminacions de sòls es deuen a abocaments eventuals de fluids procedents de vehicles i maquinària.  
Com a mesura protectora es proposa l'ús d'una zona preparada on es realitzen les tasques de manteniment de la maquinària, ompliment de gasoil, canvis d'olis i bateries, etc. Així mateix, es realitzarà l'emmagatzematge, la identificació correcta i la gestió adequada dels olis i de les bateries usats per un gestor autoritzat.  
S'hauran d'especificar tant les característiques tècniques com la ubicació dins de l'explotació de la dita zona de manteniment, ja que no s'ha indicat en el projecte d'explotació. La zona habilitada per a realitzar el manteniment de la maquinària haurà de disposar de solera impermeable dotada dels pendents adequats per a l'arreplega d'abocaments i d'aigües pluvials en un depòsit estanc. El contingut del dit depòsit haurà de retirar-se periòdicament per gestor autoritzat. Així mateix, amb l'objecte de garantir que aquest tipus d'operacions se circumscriu a aquesta àrea, s'haurà de dimensionar adequadament, i abalisar el seu perímetre. Aquestes instal·lacions hauran d'ubicar-se dins del perímetre de l'explotació, sense afectar terreny forestal. Al finalitzar l'explotació, s'haurà de desmantellar per complet l'àrea de manteniment de maquinària, i gestionar d'acord amb la legislació vigent els residus resultants.  
d) Afectació a les aigües  
d.1) Contaminació d'aigües superficials. Es deu, d'una banda, al possible arrossegament de sediments per l'aigua d'escolament, que augmentaria la terbolesa de les aigües, i d'una altra, a eventuals fugues de fluids procedents de vehicles i maquinària.  
Quant a l'arrossegament de sediments, es considera adequat el disseny hidrològic de l'àrea afectada, amb la construcció de rases de drenatge perimetrals i en la cara interna de les plataformes agrícoles. Els dits canals de drenatge es construeixen per a canalitzar les aigües d'escolament fora de la zona actual d'explotació, cap a zones d'infiltració natural localitzades en l'interior de la pedrera, i no es dirigiran en cap moment a llits d'aigua naturals, ni afectaran tercers.  
No obstant això, segons indica l'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, respecte a l'abocament d'aigües pluvials a llits públics es recorda que, prèviament a l'actuació, s'haurà d'obtindre l'autorització administrativa per a l'abocament de les aigües pluvials (article 9 del reglament de domini públic hidràulic, Reial decret 849/1986).  
Respecte a la contaminació per abocaments eventuals de fluids, aquest aspecte ja s'ha tractat en l'apartat de contaminació de sòls.  
d.2) Contaminació d'aqüífers. D'acord amb la documentació aportada, sota la zona d'ubicació de la pedrera no és probable l'existència de cap aqüífer d'interés, encara que se situe pròxim l'aqüífer de Sant Vicent del Raspeig. A pesar de la proximitat del mencionat aqüífer, a causa de la innocuïtat de l'activitat projectada en relació amb la producció d'abocaments líquids nocius i que en la zona d'estudi afloren materials impermeables, no es preveu que les aigües subterrànies es vegen afectades.  
e) Vegetació  
La zona d'estudi presenta una diferenciació quant a superfícies: per un costat l'àrea que actualment està sotmesa a explotació (fronts actuals en Serreta Llarga) i per un altre la zona que serà objecte d'explotació en un futur (zona d'ampliació dins del perímetre delimitat per a la concessió).  
La primera es caracteritza per estar en la serra, on hi ha una predominança de les espècies de port arbustiu típiques del matoll mediterrani; a més d'existir un estrat herbaci on destaquen les espècies de ràpid creixement i sistema radicular fasciculat com són Brachypodium retusum, Lygeum spartum i Stipa tenacissima. La Serreta Llarga alberga dos hàbitats d'interés comunitari (5330 i 6220\*), catalogats en l'annex I de la Directiva 92/43/CEE, del Consell, de 21 de maig de 1992, com a «hàbitat natural d'interés comunitari la conservació del qual requereix la designació de zona d'especial conservació». Una part de la serra ha sigut explotada i serà objecte de restauració, mentre que la resta no ha sigut explotada ni ho serà, ja que ací es localitzen els esmentats hàbitats. Les espècies triades per a revegetar la zona a restaurar són les següents: Anthyllis cytisoides, Dorycnium pentaphyllum, Cistus albidus, Retama sphaerocarpa, Brachypodium retusum, Stipa tenacissima, Lygeum spartum, Rosmarinus officinalis, Pinus halepensis, Ceratonia siliqua, Pistacia lentiscus, Chamaerops humilis, Rhamnus lycioides i Ephedra fragilis. Es realitzarà un reg d'arrelament i cinc regs de manteniment. El Servei de Gestió Forestal va informar favorablement la revegetació amb aquestes espècies.  
  
En tot cas, les espècies forestals utilitzades hauran de complir les disposicions de qualitat i procedència especificades en el Decret 15/2006, de 20 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual es regula la producció, comercialització i utilització dels materials forestals de reproducció.  
La zona d'ampliació està dedicada a cultius agrícoles (tarongers i mandariners) i després de l'explotació es replantarà amb les mateixes espècies.  
f) Fauna  
La utilització de maquinària i l'eliminació de la cobertura vegetal actuaran de manera indirecta sobre la fauna perquè aquesta, a més d'espantar-se pel soroll generat, es veurà desproveïda de la seua font d'aliment i recer. Com a mesures protectores es proposen:  
- Avaluació del perill real per a les cries els nius de les quals estiguen dins de l'àrea afectada, i es prendran les mesures oportunes per a preservar la prole.  
- Establiment d'una coberta vegetal que cree l'hàbitat perquè les espècies animals puguen colonitzar-la novament i fer ús dels seus recursos.  
g) Paisatge  
La pedrera Serreta Llarga està en la mateixa serra que porta el seu nom. En l'actualitat hi ha una gran part d'aquesta explotada. Una vegada realitzat l'estudi de la conca visual, es conclou que la pedrera és visible des de pràcticament tots els punts en què s'han pres les fotografies. Açò es deu al fet que, en estar localitzada en la serra és fàcilment observable des de quasi qualsevol punt. El que es pretén en l'actualitat és restaurar aquesta zona i no continuar amb l'explotació en la superfície de la serra que roman inalterada, i d'aquesta manera es veu afavorit el paisatge respecte a la situació actual una vegada es duguen a terme les labors d'integració (recreació de la serra) establides pel Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental.  
  
Pel fet que es pretén ampliar la superfície d'explotació dins de la concessió, s'ha delimitat un perímetre, en terrenys propietat de la promotora, en el qual una part de la superfície està en l'actualitat cultivada amb arbres fruiters. Com el paisatge està dominat en certa manera per la Serreta Llarga i altres formacions muntanyoses de la zona, l'explotació d'aquests terrenys i la posterior restauració no suposarà un gran impacte en el medi. A més, aquesta zona d'ampliació es localitza a peu de serra i no pot ser observada des de molts punts de la conca visual, perquè queda a cota inferior i en pla. No obstant això, al tractar-se d'una àmplia superfície, mentre s'estiguen duent a terme les activitats extractives s'originarà un impacte visual de relativa importància, que quedarà minimitzat al realitzar-se aquest per fases, i l'explotació i la restauració són simultaniejades en el temps. Cal indicar en aquest punt que, excepte causa de força major que haurà de ser degudament justificada davant dels òrgans substantiu i ambiental, abans de començar l'extracció de cada nova fase haurà de quedar totalment restaurada la superfície de restauració establida en la fase prèvia, segons la planificació de l'explotació restauració indicada en la fase expositiva d'aquesta declaració d'impacte ambiental, en cas contrari la dita declaració perdrà la seua validesa. Segons la documentació aportada, l'obtenció d'un resultat favorable derivat de l'aplicació dels criteris de restauració donarà lloc a la integració paisatgística de la pedrera Serreta Llarga i la seua zona d'ampliació en l'entorn que la rodeja.  
  
La documentació inclou un projecte d'integració paisatgística amb informe favorable del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge.  
h) Gestió de residus  
Els residus de tipus orgànic, procedents dels menjars dels treballadors, seran eliminats per mitjà de bosses de plàstic tancades, i aquestes s'arreplegaran pel servei municipal d'arreplega de fems per al posterior trasllat a l'abocador.  
Respecte als residus perillosos procedents del manteniment de la maquinària seran retirats per gestor autoritzat.  
i) Consum d'aigua  
En l'informe de l'organisme de conca s'indica que el consum màxim d'aigua anual estimat durant la fase d'explotació serà de 196.930 m³/any (8.300 m³/any per al reg de camins i pistes, 188.630 m³/any per al reg de les plantacions agrícoles), i durant la fase de restauració de 377.000 m³.  
De la documentació presentada es dedueix que l'origen de l'aigua amb què es pretén satisfer l'increment de demanda previst per l'actuació és aigua residual depurada, l'origen de la qual és la comunitat de regants Alacant-Nord, de la qual l'empresa és sòcia.  
L'organisme de conca conclou que la comunitat de regants Alacant-Nord posseeix una concessió per a reg, al terme municipal d'Alacant, suficient per a garantir el volum mínim anual que l'empresa CEMEX España, SA, té contractat amb aquesta (715.000 m³). Així mateix, s'indica en l'informe que s'ha comprovat que l'increment de demanda generat per l'actuació no supera el volum mínim contractat i que, per tant, l'increment de demanda previst pot ser atés des del dit origen.  
j) Afectació a infraestructures existents  
Entre les mesures correctores establides pel promotor s'inclouen:  
  
- Reducció del trànsit de vehicles pels camins no preparats amb aquest fi.  
- Prohibició de circulació dels vehicles fora dels camins d'accés.  
  
- Reparació dels deterioraments causats en les infraestructures pròximes, a conseqüència del trasbals dels camions durant el transport extern del material, per part de l'empresa peticionària.  
L'accés a l'explotació es realitzarà per un camí existent. Es considera que l'increment de trànsit, derivat de l'activitat minera, afegit al fet que els vehicles que transitaran pel dit camí seran vehicles pesants, suposa un deteriorament d'aquest, el manteniment del qual haurà d'assumir el promotor. En conseqüència, el programa de vigilància ambiental haurà d'incloure un pla de manteniment de camins.  
  
k) Patrimoni historicocultural  
En el cas que durant el procés d'explotació es produïra alguna troballa casual, es procedirà tal com s'indica en l'article 65.3 de la Llei 4/1998, de patrimoni cultural valencià: «(?) aquells objectes l'extracció dels quals requerisca remoció de terres, (...) quedaran en el lloc on es troben fins que la Conselleria acorde allò que corresponga. Una vegada comunicat el descobriment, i fins que els objectes siguen entregats al centre o museu que designe la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, el descobridor quedarà subjecte a les normes del depòsit necessari, d'acord amb el que disposa el Codi Civil, llevat que els entregue a un museu públic (...)».  
Pel que les mesures correctores proposades per a aquest supòsit són:  
  
- Paralització del front d'explotació.  
- Senyalització de l'element afectat.  
- Posada en coneixement de forma immediata a la Conselleria de Cultura.  
- Excavació d'aquest, si fóra requerit per la dita conselleria.  
4t. Programa de vigilància ambiental  
El PVA elaborat, que es durà a terme durant l'explotació restauració de la pedrera i durant els 24 mesos següents a la finalització d'aquesta, concreta bé els mesuraments i els controls a realitzar en determinats aspectes, però deixa altres qüestions sense definir correctament. En concret:  
- S'haurà de comprovar periòdicament l'estat de la impermeabilització de la zona habilitada per al manteniment de la maquinària.  
- S'hauran d'incloure les auditories acústiques pertinents d'acord amb la legislació vigent. En tot cas, a l'inici de l'explotació, haurà de realitzar-se una auditoria acústica que incloga mesuraments en l'entorn dels habitatges situats en la franja dels 500 m des del perímetre de l'explotació.  
- S'haurà de comprovar periòdicament l'estat del jalonament perimetral per a evitar eventuals afectacions fora de la zona d'explotació, en especial en la zona tocant a terreny forestal.  
- Haurà de revisar-se periòdicament l'estat del camí d'accés a l'explotació.  
Quant a la documentació generada en el desenvolupament del programa de vigilància ambiental, aquesta ha de romandre en tot cas a disposició de l'autoritat ambiental competent.  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix, segons el que preveu l'annex I, grup 3.c.1 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu Reglament.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.  
  
L'article 5 de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental atribueix a l'òrgan mediambiental la competència en formulació de la declaració d'impacte ambiental dels projectes sotmesos a aquesta.  
  
L'article 13 del Decret 158/2015, de 18 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, modificat pel Decret 80/2016, d'1 de juliol, atribueix a la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental la competència en matèria d'avaluació ambiental estratègica i de projectes.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent resolució:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte de legalització i ampliació d'explotació minera en la concessió d'explotació de recursos de la secció C, de la Llei de mines, denominada Serreta Llarga núm. 2355, promogut per CEMEX España Operaciones, SLU, i ubicada en la parcel·la 3 del polígon 43 del terme municipal d'Alacant, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic i la resta de documentació aportada, així com en totes les seues modificacions i complisca les condicions establides a continuació:  
  
1. Excepte causa de força major que haurà de ser degudament justificada davant dels òrgans substantiu i ambiental, abans de començar l'extracció de cada nova fase es restaurarà completament la superfície de restauració establida en la fase prèvia, segons la planificació de l'explotació restauració indicada en la fase expositiva d'aquesta declaració d'impacte ambiental, en cas contrari la declaració perdrà la seua validesa.  
2. Durant l'activitat de la pedrera s'observarà el que disposa el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals, a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal, o en els seus voltants.  
3. La maquinària i els vehicles se sotmetran a les revisions periòdiques corresponents per a garantir que els seus nivells d'emissió de gasos se situen dins dels límits establits per la normativa vigent.  
4. Respecte a la zona destinada a realitzar el manteniment de la maquinària, s'especificaran:  
4.1. Les característiques tècniques de les instal·lacions. En tot cas, aquesta zona haurà de disposar de solera impermeable dotada dels pendents adequats per a possibilitar l'amuntegament d'abocaments i d'aigües pluvials en un depòsit estanc. Així mateix, amb l'objecte de garantir que aquest tipus d'operacions se circumscriu a aquesta àrea, haurà de tindre unes dimensions adequades, i s'abalisarà perimetralment.  
  
4.2. La ubicació exacta de la dita zona de manteniment. En tot cas, haurà d'estar dins del perímetre de l'explotació i no afectar terreny forestal.  
4.3. La destinació que es donarà als fluids arreplegats en les operacions de manteniment. Aquests fluids es retiraran periòdicament per gestor autoritzat.  
Al finalitzar l'explotació, es desmantellarà per complet l'àrea de manteniment de maquinària, i es gestionaran d'acord amb la legislació vigent els residus resultants.  
5. Respecte a les característiques de la restauració geomorfològica i d'integració en l'entorn, les mesures correctores i protectores del projecte es complementaran amb les següents:  
5.1. El reperfilat dels talussos es limitarà a l'eliminació dels elements que puguen constituir un risc per a l'estabilitat d'aquests o perill de despreniment, i es deixarà la superfície el més rugosa possible amb la finalitat d'afavorir la infiltració de l'aigua i l'arrelament de la vegetació.  
  
5.2. Les espècies forestals utilitzades compliran les disposicions de qualitat i procedència especificades en el Decret 15/2006, de 20 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual es regula la producció, comercialització i utilització dels materials forestals de reproducció.  
  
6. Segons indica l'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, respecte a l'abocament d'aigües pluvials a llits públics es recorda que, prèviament a l'actuació, s'haurà d'obtindre l'autorització administrativa per a l'abocament de les aigües pluvials (article 9 del Reglament de domini públic hidràulic, Reial decret 849/1986).  
7. El descobriment de restes arqueològiques, paleontològiques, etnològiques o arquitectòniques durant l'execució de les obres es comunicarà immediatament a l'òrgan competent en matèria de patrimoni cultural i es complirà el que estableixen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, de patrimoni cultural valencià.  
8. El programa de vigilància ambiental es completarà en els aspectes següents:  
8.1. Es comprovarà periòdicament l'estat de la impermeabilització de la zona habilitada per al manteniment de la maquinària.  
8.2. S'inclouran en aquest les auditories acústiques pertinents d'acord amb la legislació vigent. En tot cas, en el moment en què s'inicie l'explotació es realitzarà una auditoria acústica als voltants dels habitatges ubicats en la franja de 500 metres contigua al perímetre de l'explotació, a fi de comprovar que les mesures protectores adoptades són suficients i que no se sobrepassen els nivells de soroll màxims permesos per la legislació vigent. En cas contrari s'establiran mesures correctores complementàries, com per exemple la instal·lació d'una barrera acústica.  
8.3. Es realitzaran mesuraments periòdics de la concentració de partícules PM10 en l'entorn de les residències ubicades en la franja de 500 metres contigua al perímetre de l'explotació. En el cas que se superaren els llindars permesos en la normativa vigent, s'informarà les autoritats competents en cas necessari i, en tot cas, es revisarà l'eficàcia de les mesures preventives i correctores proposades, es modificaran aquestes o s'establiran mesures addicionals en cas necessari (per exemple, canvi de la ubicació d'amuntegaments, augment de la freqüència dels regs o instal·lació d'una barrera artificial).  
8.4. Es comprovarà periòdicament l'estat del jalonament perimetral per a evitar eventuals afectacions fora de la zona d'explotació, en especial en la zona tocant a terreny forestal.  
8.5. Es revisarà periòdicament l'estat del camí d'accés a l'explotació.  
Es portarà un registre documentat del programa de vigilància ambiental als efectes d'acreditar l'adopció i l'execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de la seua eficàcia. Aquest registre inclourà a més el resultat dels controls i autocontrols periòdics legalment exigibles en el control d'abocaments d'aigües residuals i emissions. Tota la documentació del programa de vigilància ambiental estarà a disposició de les autoritats competents.  
9. El descobriment d'avencs o coves durant l'avanç de les labors mineres, per la seua condició d'espais naturals protegits, serà comunicat immediatament a la Direcció General del Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, a fi que siguen inspeccionades, d'acord amb l'article 16 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
10. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de comunicar-se a l'òrgan ambiental competent, que establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser un acte de tràmit, no es pot interposar cap recurs; sense perjuí que puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa dels seus drets i interessos estimen pertinents.  
  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
D'acord amb la disposició transitòria primera de la Llei 21/2013, de 9 de desembre d'avaluació ambiental, la regulació de la vigència de les declaracions d'impacte ambiental establida en l'article 43 de la Llei 21/2013, és aplicable a aquesta declaració d'impacte ambiental.  
  
  
València, 14 de juliol de 2017.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
València, 8 de setembre de 2017.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.