Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9551, del 10-03-2023 (2023/2337)

RESOLUCIÓ de 23 de gener de 2023, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del projecte de planta solar fotovoltaica Morella Llàcua, SET Morella Solar i línia d'evacuació, al terme municipal de Morella. Expedient: (2964944) 221/2022/AIA.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9551

Data del DOGV
:   10-03-2023

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2023/2337


Data del document
:   23-01-2023

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 23 de gener de 2023, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del projecte de planta solar fotovoltaica Morella Llàcua, SET Morella Solar i línia d'evacuació, al terme municipal de Morella. Expedient: (2964944) 221/2022/AIA. [2023/2337]  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: (2964944) 221/2022/AIA.  
Títol: Planta solar fotovoltaica Morella Llàcua, SET Morella Solar i línia d'evacuació.  
Promotor: Desenvolupaments Renovables Eòlics i Solars, SLU.  
Òrgan substantiu: Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines de Castelló.  
Ref. Òrgan substantiu: ATALFE/2020/43.  
Localització: Morella.  
  
Objecte i descripció del projecte  
L'empresa Desenvolupaments Renovables Eòlics i Solars, SLU, promou un projecte de construcció i operació d'una planta solar fotovoltaica de 41,37 MWn (49,98 MWp), la subestació transformadora 132/30 kV i la línia d'evacuació.  
La planta solar fotovoltaica (d'ara endavant PSF) es localitza al terme municipal de Morella, distribuint-se en dues zones separades denominades zona Llàcua i zona Campello. En la primera zona, situada més al sud, el recinte es correspon segons el cadastre amb la parcel·la 19 del polígon 42 i la 12 del polígon 43, i en la zona del Campello els dos recintes se situen en les parcel·les 7, 8 i 11 del polígon 45. La instal·lació solar fotovoltaica té una potència total de 41,37 MWn i una potència total de 49,98 MWp. Els panells es connecten en sèrie i s'agrupen en 189 inversors d'strings (cordatges), per al seu posterior augment de tensió en els transformadors. Els mòduls van implantats sobre una estructura amb seguidor solar a un eix (rotació 55°/-55°) amb orientació perfecta respecte al nord que permet minimitzar l'angle d'incidència entre els raigs solars i la superfície dels mòduls durant el dia, augmentant així el seu rendiment en comparació amb els sistemes estàtics. Les estructures on se subjecten els mòduls van clavades directament sobre el terreny, respectant les distàncies mínimes per a evitar ombreig entre ells. La PSF disposarà d'un sistema de control i gestió en subestació que rebrà les consignes d'operació de la planta (generació activa, reactiva, control de freqüència, entre altres), i sobre la base d'aquestes definirà les pautes de funcionament a seguir per inversors i equips de subestació.  
  
La superfície total vinculada és de 605,05 ha i l'àrea de la superfície ocupada pels tres recintes associats al perímetre envolupant de tots els equips i infraestructures és de 84,20 ha (35,08 ha, 13,03 ha i 36,10 ha). La longitud total de la tanca, tenint en compte els tres recintes, serà de 7,26 km (2,77 km, 1,42 i 3,07). Calculant la relació entre la producció de la planta (en MWp) i la superfície ocupada per la instal·lació (en ha), s'obté un coeficient de 0,5 MW/ha ocupada.  
L'accés a la planta fotovoltaica de la zona del Campello es realitzarà des de la CV-12 i el camí Campello per camins d'índole públic. Per a accedir a la zona Llàcua també per camins d'índole pública des de la CV-12, el camí Llàcua i la carrerada de la Bassa Verda.  
Per a l'execució del projecte es preveu un condicionament previ del terreny mitjançant rebuig i desbrossament de les àrees on se situen els panells i desmunt de la zona d'instal·lacions i transformadors, obertura de rases per al cablejat, creació de vials (tant perimetrals com d'enllaç i interiors), així com el desenvolupament d'una xarxa de drenatge d'aquests i perimetral a la instal·lació, amb la finalitat de canalitzar l'aigua minimitzant el seu impacte. Alhora, s'instal·larà la tanca perimetral i s'executarà la construcció d'un edifici de control i gestió en subestació (avaluat en el projecte de Morella Llivis).  
  
L'energia generada en el PSF s'evacuarà mitjançant una línia subterrània de mitjana tensió 30 kV de 9,95 km de longitud fins a la sala elèctrica situada en la SET Morella Solar (30/132kV). La subestació, que ocupa una superfície aproximada de 0,28 ha, se situa en la parcel·la 10 del polígon 56 en una zona agrícola on es localitza el projecte de la PSF denominat Morella Llivis, amb el qual comparteix línia. Les seues coordenades centrals UTM (ETRS 89) són: 745607 i 4494544. Des d'aquesta subestació s'executarà una línia mixta aeri-subterrània d'alta tensió (132 kV) que enllaçarà amb la SET Morella 400 kV, a través de la SET Renomar 132/400 kV.  
Tota la línia discorre pel terme municipal de Morella i es divideix en tres trams. Un primer tram de línia que discorre en subterrani 2,18 km des de la SET Morella Solar, un segon tram aeri de 5,85 km, i finalment un tercer tram que discorre en subterrani 3,17 km des del Mas de Boix fins a aconseguir la SET Morella 400 kV, la qual cosa suposa una longitud acumulada de 11,2 km. Dins de la SET Renomar es durà a terme l'ampliació del parc intempèrie de 132 kV ampliant-se la barra per a allotjar la línia d'evacuació procedent de la SET Morella Solar, punt de connexió proposat. L'evacuació de l'energia produïda es realitzarà de manera conjunta amb la PSF Morella Llivis, que es troba en tramitació (expedient ATALFE/2020/46).  
Finalitzada la vida útil de la planta fotovoltaica, se'n farà el desmantellament segons el pla de desmantellament i restauració presentat, evitant en la mesura del possible el moviment de terres i retirant qualsevol estructura, fonamentació o un altre element permanent. El pla estableix diferents fases: una primera de desconnexió de la instal·lació, una altra de desmantellament, i l'última de restauració, vegetal i paisatgística, i de l'activitat agrària (haurà de condicionar el terreny per a sembra de cereal).  
  
Tramitació administrativa  
De conformitat amb l'annex VI, part B, epígraf n), de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el fraccionament de projectes és el mecanisme artificiós de divisió d'un projecte amb l'objectiu d'evitar l'avaluació d'impacte ambiental ordinària en el cas que les magnituds supere els llindars establits en l'annex I. Les característiques pròpies del present projecte determinen que constitueix, per si mateix, un supòsit d'avaluació ambiental ordinària, per la qual cosa no es produeix fraccionament en els citats termes. El Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines d'Alacant (òrgan substantiu), ha admés a tràmit l'expedient per a la seua autorització, per la qual cosa correspon a aquest òrgan ambiental l'avaluació d'impacte ambiental del projecte, de conformitat amb la legislació autonòmica i en concordança amb l'article 11 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre.  
  
a) Contingut de l'expedient  
En data 13 de desembre de 2022, el Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines de Castelló va donar trasllat a aquest òrgan ambiental de la sol·licitud d'avaluació d'impacte ambiental ordinària del projecte ATALFE/2020/43. Aquesta s'acompanya de:  
- Projecte d'execució de la PSF, projecte per a línia d'alta tensió i projecte per a subestació transformadora.  
- Publicació del Diari Oficial de la Generalitat Valenciana relativa a la informació pública de les sol·licituds d'autorització d'implantació en sòl no urbanitzable, autorització administrativa prèvia, autorització administrativa de construcció i declaració d'utilitat pública.  
- Estudi d'impacte ambiental (d'ara endavant EsIA), document de síntesi i annexos.  
- Carpeta amb documentació complementària que conté el pla de desmantellament, estudi d'integració paisatgística, estudi d'inundabilitat, memòria de prospecció arqueològica, pla de participació pública, inventari botànic, pla de restauració, estudi d'afecció a Xarxa Natura 2000, entre altres.  
b) Informació pública  
D'acord amb la documentació remesa, l'òrgan substantiu va realitzar la informació pública de l'expedient mitjançant anunci en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana número 9235, amb data 15 de desembre de 2021. Durant el període d'exposició pública s'han presentat 30 al·legacions de particulars, i una de l'Ajuntament de Morella, havent sigut tingudes en compte pel promotor i contestades durant el període d'informació pública. Es resumeixen a continuació les al·legacions realitzades per l'ajuntament i la contestació del promotor:  
  
- S'al·lega la improcedència d'executar les actuacions necessàries per a la instal·lació de la planta solar sense el consentiment dels propietaris, així com la improcedència de la declaració d'utilitat pública que es pretén.  
El promotor respon que té acords sobre terrenys que suposen el 81,88 % de la superfície necessària per a l'execució del projecte (sent necessari acreditar la disponibilitat, o compromís de disponibilitat, d'almenys un 25 % segons el Decret llei 14/2020, de 7 d'agost, del Consell, de mesures per a accelerar la implantació d'instal·lacions per a l'aprofitament de les energies renovables per l'emergència climàtica i la necessitat de la urgent reactivació econòmica). Hi ha una total predisposició per part de l'empresa promotora d'arribar a acords amb el màxim nombre possible de propietaris sobre les parcel·les en les quals es requereix servitud elèctrica, servitud de pas, ocupació temporal i superfície de generació, i en cas de no aconseguir-se aquests acords amb la totalitat dels propietaris, el promotor intentarà fer els més eficient possible el projecte, tot reduint, en la mesura que siga possible i sempre que no es perjudique la viabilitat del projecte, la superfície a afectar.  
  
Quant a la declaració d'utilitat pública s'indica que la seua declaració suposa la possibilitat d'expropiació dels terrenys, però no significa que aquesta es vaja a produir de manera automàtica, és més, la normativa reguladora del procediment expropiatori obliga a la negociació per a intentar aconseguir un acord com a requisit previ a la iniciació de l'expedient. A més, el promotor apunta que, en la mesura de les possibilitats de disseny tècnic de la línia, s'ha triat per al traçat camins públics, soterrament de la línia o bé parcel·les amb les quals té acords subscrits, i només emprant altres parcel·les quan el disseny estrictament el requereix. Addicionalment s'ha considerat traçats d'infraestructures elèctriques aèries existents per a utilitzar les afeccions ja existents discorrent en paral·lel a aquestes. Referent als terrenys en els quals se situarà la subestació, el promotor ha aconseguit acords privats amb tercers a través de la signatura de contractes d'arrendament a llarg termini. El promotor conclou que la declaració d'utilitat pública és conforme a dret i que el projecte no impedeix l'activitat agrícola i ramadera existent, a causa dels criteris tinguts en compte per a la seua implementació buscant la menor afectació possible, la consecució d'un nombre molt elevat d'acords i a la total voluntat de la promotora de subscriure el major nombre possible de pactes amb els propietaris.  
  
- S'indica que el projecte ha de valorar-se ambientalment i des del punt de vista paisatgístic tenint en compte totes les seues infraestructures (la PSF i també la línia d'evacuació). L'ajuntament considera que es produeix un impacte significatiu elevat, perquè afecta gran superfície de cultiu de cereal de secà i de pastures dedicades a l'aprofitament ramader, per la qual cosa l'afecció d'aquests terrenys pot ocasionar pèrdues econòmiques importants. Per tal de reduir l'impacte paisatgístic, proposa el soterrament de tot el traçat de la línia d'evacuació, així com modificar aquest traçat perquè aquest discórrega preferentment per camins públics.  
El promotor sosté que la implantació del projecte ha respectat amb la seua ocupació el percentatge del 2,5 % del SNUC que assenyala la circular interpretativa de l'aplicació dels principis i criteris de l'Estratègia territorial de la Comunitat Valenciana, als informes en matèria d'ordenació del territori en el marc de la tramitació de sol·licituds d'implantació de plantes fotovoltaiques, representant el projecte el 0,92 % i, per tant, duent a terme una ocupació racional del sòl.  
  
Quant a les repercussions econòmiques negatives per als propietaris, el promotor insisteix que ha arribat a acords amb el 81,88 % de la superfície afectada, i indica que aquests no veuran minvats els seus ingressos econòmics sinó tot el contrari, es veuen afavorits econòmicament per la implantació del projecte, ja que aquest proporciona uns ingressos molt superiors als obtinguts per les activitats agrícoles i ramaderes, i a més, els permet continuar desenvolupant l'activitat agrícola i ramadera en paral·lel en les mateixes propietats en aquelles superfícies no utilitzades pel projecte, ja que la servitud no impedeix l'activitat, sent totalment compatible.  
El promotor exposa que quan ha sigut possible tècnica i legalment, ha emprat camins de domini públic de titularitat de l'Ajuntament de Morella per als traçats de les línies d'evacuació, perquè el seu criteri coincideix amb l'argumentació exposada en l'al·legació de l'ajuntament. No obstant això, les carreteres comarcals no són de titularitat de l'Ajuntament de Morella i la normativa reguladora de la Comunitat Valenciana imposa unes servituds que impedeix la disposició de les línies elèctriques en paral·lel o emprant el seu traçat, encara que aquest siga de caràcter subterrani.  
Quant al soterrament de la línia, el promotor assegura estar respectant totes les mesures contemplades en la legislació ambiental i paisatgística, i afig que estudiarà la viabilitat tècnica i econòmica per a soterrar-la.  
- S'al·lega possibles afeccions al patrimoni cultural valencià de la zona, per la qual cosa s'aconsella que amb caràcter previ a l'execució de les infraestructures s'efectue una prospecció arqueològica que permeta valorar la viabilitat de l'actuació sense afecció a aquests elements. Segons l'arqueòleg podrien veure's afectats béns de rellevància local com l'Ermita de la Llacova o la de Sant Antoni de la Vespa. Tots dos béns han obtingut aquesta qualificació en virtut de la disposició addicional cinquena de la Llei 5/2007, de 9 de febrer, de la Generalitat, de modificació de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià. Així mateix, en la zona existeixen murs i construccions que van ser realitzats amb la tècnica de la pedra en sec, així com masies d'interés arquitectònic. Finalment, i tenint en compte la riquesa de la zona des del punt de vista paleontològic, s'insta el compliment de la citada llei de patrimoni cultural valencià. L'ajuntament al·lega estar davant un element impeditiu de la continuació del procediment, i per tant la resolució que aprove l'execució de la planta fotovoltaica serà nul·la de ple dret, per no haver-se disposat dels informes preceptius emesos pels organismes competents durant la seua tramitació, és a dir, per haver-se incomplit un tràmit essencial del procediment, de conformitat amb el que es disposa en l'article 47.1.e de la Llei 39/2015, reguladora del procediment administratiu comú de les administracions públiques.  
El promotor respon que s'ha complit amb el que s'estableix en el Decret llei 14/2020, de 7 d'agost, del Consell, de mesures per a accelerar la implantació d'instal·lacions per a l'aprofitament de les energies renovables per l'emergència climàtica i la necessitat de la urgent reactivació econòmica, així com el que es preveu en la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, i per tant, no es pot concloure que aquest patisca un vici invalidant que determine la nul·litat del procediment. S'ha realitzat consulta a la Direcció Territorial de Castelló del Servei Territorial de Cultura i Esport, havent obtingut en l'informe un llistat dels béns inclosos en l'inventari de la Direcció General de Patrimoni Cultural. Així mateix, es va realitzar la prospecció arqueològica prèviament autoritzada en tota la zona afectada, havent-se incorporat a la documentació presentada per a la tramitació del projecte. En aquesta, s'indica que els béns de rellevància local hauran de comptar amb un entorn de protecció a definir. Per a això, s'ha contemplat en l'elaboració del projecte el que es disposa en l'article 10.1.b del Decret llei 14/2020.  
  
- L'ajuntament indica que l'administració ha de tindre en consideració l'afecció conjunta de tots els projectes de l'àmbit, i no avaluar-se cada projecte individualment.  
El promotor contesta que en la normativa reguladora ja està previst de manera expressa la valoració de les afeccions ambientals de manera conjunta, i la declaració d'impacte ambiental que s'emet per l'òrgan administratiu competent té en compte d'una manera molt rellevant està qüestió.  
c) Consultes a administracions i informes rebuts  
Simultàniament, es va formular consulta i petició d'informes per part de l'òrgan substantiu a les administracions públiques afectades amb competències mediambientals i entitats interessades emetent-se la relació dels següents informes de manera conjunta o individualitzada respecte a la PSF i la seua línia d'evacuació i instal·lacions.  
  
Organisme  
Administració pública Data últim informe Sentit de l'informe  
Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i  
Mobilitat: Direcció General de Política Territorial i Paisatge; Servei de Gestió Territorial 21.11.2022  
  
4.01.2023 Compatible (LAT)  
  
Compatible condicionada (PSF)  
Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i  
Mobilitat: Direcció General de Política Territorial i Paisatge;  
Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge 24.11.2022  
  
27.12.2022 Favorable  
condicionat (PSF) Favorable condicionat (LAT)  
Conselleria d'Educació, Cultura i Esport; Direcció General de Patrimoni i Cultura 26.12.2022 Favorable condicionat  
Confederació Hidrogràfica de l'Ebre 21.12.2022 Vàlid  
Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica; Direcció General de Medi Natural 14.12.2022 Compatible condicionat  
Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència climàtica i Transició Ecològica; Servei Territorial d'Agricultura 17.01.2023 No s'oposa  
Ajuntament de Morella 22.10.2020 Compatibilitat urbanística favorable  
Servei de Planificació de la Direcció General d'Obres Públiques 30.03.2022 Favorable  
  
  
En els informes es van assenyalar algunes mancances i de forma coordinada el promotor les ha estat esmenant i incorporant posteriorment en les addendes presentades, aconseguint d'aquesta manera disminuir els impactes generats inicialment. Els informes presentats per les diferents administracions públiques afectades que han sigut tinguts en consideració per a l'avaluació ambiental de l'expedient de referència, són:  
- Consta informe de compatibilitat urbanística de l'Ajuntament de Morella, de 22 d'octubre de 2020 elaborat per l'arquitecte municipal, indicant la compatibilitat amb el Pla general de Morella, sempre que la ubicació de les instal·lacions siga compatible amb les diferents proteccions del sòl, separació de les instal·lacions a infraestructures públiques, llits de rius, zones de protecció arqueològica, etc.  
  
- Informe del Servei de Planificació de la Direcció General d'Obres Públiques, Transports i Mobilitat Sostenible, de 30 de març de 2022, el qual conclou favorablement referent a infraestructures de transport de competència autonòmica, indicant que l'adequació d'accessos (per compte del promotor) i l'execució de les obres en les zones de domini públic i de protecció de la carretera CV-12 haurà de ser autoritzada pel Servei Territorial d'Obres Públiques de València, com a responsable de l'explotació i conservació de la carretera.  
  
- Resolució de la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental, de data 31 d'octubre de 2022, en el qual es resol que el projecte no tindrà repercussions sobre la integritat de l'espai Xarxa Natura 2000 sempre que en el seu desenvolupament i execució se seguisquen les determinacions establides en l'estudi d'afeccions analitzat i es garantisca el compliment de les mesures preventives i correctores proposades. En l'informe es descriuen els aspectes més rellevants de tots dos espais entre els quals es destaquen les espècies d'ocells que alberguen la ZEPA destacant les poblacions de voltors, els territoris d'àguila reial i d'àguila astor cuabarrada, les poblacions d'aufrany o l'hàbitat potencial per a la nidificació d'esparver cendrós.  
Per a l'emissió de l'informe s'ha analitzat l'estudi d'afeccions als citats espais de la Xarxa Natura 2000 presentat pel promotor, i indiquen que aquest conté una correcta descripció i identificació dels elements que van motivar la declaració de l'espai Xarxa Natura 2000. D'altra banda, indiquen que les modificacions realitzades en el disseny de la planta redueixen la superfície d'afecció al parc i el traçat de la línia d'evacuació que discorre en aeri. Alhora, l'emplaçament de la subestació Morella Solar sembla adequat per situar-se en un terreny pla d'escassa vegetació, en posició intermèdia entre els dos parcs solars als quals evacuarà la seua energia produïda (Llivis i Llàcua). Quant a la línia d'evacuació fins a la SET Morella, es projecta major longitud soterrada. No obstant això, l'informe considera que la línia pot presentar risc de col·lisió pel que sol·licita es justifique el disseny aeri a més de presentar un pla de seguiment de la mortaldat més detallat concretant metodologia i periodicitat dels informes.  
  
Quant a les afeccions a espècies lligades a mitjans aquàtics (llúdria, cranc de riu, ofegabous i madrilleta) aquesta es produirà únicament en l'encreuament (mitjançant clavament) del riu Calders pel tram subterrani de la LE, sent de caràcter temporal i sense repercussions significatives per a la llúdria.  
Quant a la pèrdua d'hàbitat dels ocells (per a alimentar-se o nidificar), el servei va sol·licitar anàlisi de sinergies, però després de comprovar que els projectes previstos per a aqueixa mateixa zona finalment no han continuat amb la tramitació, es considera que l'afecció no és significativa. L'informe proposa mesures preventives i correctores que es resumeixen com:  
• Seguiment de les espècies objectiu de conservació de la ZEPA durant almenys els 6 primers anys des de la posada en funcionament de la planta solar.  
• Seguiment de la mortaldat que es puga produir per la línia d'evacuació.  
• Soterrament de part del tram aeri de la línia d'evacuació complint les prescripcions tècniques establides en els articles 6 i 7 del RD 1432/2008, en tot el seu traçat.  
- Informes de la Subdirecció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental, de data 7 de juny, 27 d'octubre i 14 de desembre de 2022. S'hi valoren positivament els canvis de disseny realitzats, principalment l'eliminació dels dos recintes situats pròxims a l'àrea de la Llàcua (es redueix la superfície ocupada per les plaques solars), la nova ubicació de la SET Morella Solar (en lloc d'afectar terreny forestal, se situarà en terreny agrícola coincident amb la parcel·la ja afectada pel projecte Morella Llivis) i la modificació de la línia d'evacuació (es redueix en 2 km la línia d'evacuació fins a la SET Morella Solar i 5,35 km de la línia d'evacuació fins a la SET Morella passaran a ser soterrats). L'informe està condicionat al compliment de les mesures següents:  
  
• S'haurà d'excloure de transformació les superfícies amb vegetació arbrada en sòl forestal en els recintes 1 i 2 segons l'indicat en l'informe.  
  
• S'haurà de respectar els bancals i els murs de pedra concorde a les modificacions del disseny interior de les parcel·les.  
• No es permet realitzar moviments de terra, havent-se de clavar directament (evitant realitzar fonamentacions) les infraestructures sense alterar el substrat i respectant la vegetació herbàcia existent.  
• Es respectaran les superfícies de matoll, herbassar i pasturatge natural, fent-les compatibles amb la instal·lació de panells fotovoltaics, sense que es duguen a terme moviments de terra que alteren aquestes superfícies, com a esplanades o compactacions generalitzades o a fet.  
• Es recomana realitzar canalitzacions que recullen les aigües d'escolament produïdes per la pluja i per la neteja de les plaques i les dispersen, acumulen o redirigisquen per a ús posterior de reg de la pantalla vegetal d'integració paisatgística.  
• La barrera d'integració paisatgística haurà d'estar composta per diferents espècies de flora pertanyents a la sèrie de vegetació corresponent a la zona natural i els individus es disposaran en forma de bosquet i no de manera lineal per a afavorir el trànsit de fauna a través d'aquella i la biodiversitat de l'ecosistema.  
• Per a compensar la pèrdua de superfície de campege i de cria dels ocells, s'ha de mantindre els cultius existents en totes les zones afectades que no disposen de panells solars, a més d'adquirir o arrendar parcel·les de cultiu, amb la intenció de mantindre cultius de cereals de varietats tradicionals de cicle llarg que permeten el desenvolupament de les postes d'avifauna, en almenys el 25 % de la superfície afectada.  
• Mantindre una capa de cultiu herbaci que afavorisca el manteniment de l'estructura edàfica i la presència d'insectes pol·linitzadors, podent fer ús combinat amb l'apicultura o la agrovoltaica.  
• Es crearan illes de panells solars no superiors a 10 ha, i es disposaran corredors de vegetació entre aquelles, que permeten crear espais en mosaic per a afavorir la circulació de la fauna i el manteniment d'un ecosistema naturalitzat  
• Considerar la revegetació del corredor territorial amb les mateixes espècies retirades i fins i tot si és possible, la translocació dels exemplars a retirar de les parcel·les d'implantació de la planta solar. Les labors de reg, substitució de peus i manteniment, han de ser les adequades perquè la repoblació aconseguisca els objectius esperats.  
• Haurà d'aplicar-se el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, sobre mesures de seguretat i prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terrenys forestals o voltants.  
• Haurà de complir-se el que es disposa en el Decret 178/2005, de 18 de novembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'estableixen les condicions de les tanques en el medi natural i dels tancaments cinegètics, havent de constar-hi les mesures anticol·lisió formades per plaques metàl·liques de color blanc i acabat mat de 25 x 25cm, que se situaran en la part superior de cada espai entre els suports.  
• En el desmantellament no haurà de deixar-se cap element artificial i haurà de restaurar-se el sòl de tal manera que es garantisca l'ús posterior, per la qual cosa no es recomana la retirada de terra fèrtil.  
En data 28 de desembre de 2022, el Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines de Castelló remet informe favorable del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, de data 27 de desembre de 2022. Aquest servei disposa d'un informe del 24 de novembre de 2022, en el qual es conclou favorablement amb condicionat, però únicament respecte a la instal·lació solar fotovoltaica. Quant a la línia d'evacuació i a la SET Morella Solar, aquest informe conclou que és necessari esmenar els requeriments realitzats en aquest. L'últim informe, de data 28 de desembre de 2022, s'emet en sentit favorable tant per a la PSF com per a la línia d'evacuació i la subestació. En aquests informes es recullen una sèrie de mesures d'integració paisatgístiques entre les quals destaquen:  
  
• Respectar la topografia existent, garantint la mínima interacció amb el sòl, i mantenint espais de transició entre les zones del projecte i les àrees forestals perimetrals conservant les característiques agrícoles i naturals entre ells. S'adaptarà la disposició dels edificis al pendent de les parcel·les, reproduint en la mesura que siga possible l'estructura topogràfica del terreny i evitant, en tot cas, la construcció de plataformes que suposarien una gran alteració del paisatge. El clavament de seguidors es realitzarà sense modificar l'orografia i morfologia del territori.  
• Els edificis associats a la SET Morella Solar i al d'O&M (inclòs en el projecte de Morella Llivis) hauran d'executar-se per mitjà d'uns acabats amb colors i textures presents en l'entorn i un volum simple de poca envergadura, així com evitar l'ús de materials metàl·lics vistos (efecte espill). Els colors d'acabats poden utilitzar-se amb color beix o similar als colors presents en l'entorn. Quant a la tanca, haurà de mantindre's en el seu color original del material.  
  
• Evitar afecció paisatgística sobre elements històrics (pous de pedra pròxims al llogaret de la Llàcua) i la seua conformació com a configuradors visuals en la zona sud del llogaret.  
• Màxima cautela en el tram soterrat de la línia d'evacuació a la SET Morella 400, ja que existeixen en les seues proximitats diferents jaciments arqueològics, sent la zona arqueològica Gravats de Freiximeno un recurs paisatgístic de primer ordre, el bé d'interés comunitari de major projecció.  
• Conservació i reparació, si fa el cas, dels murs de pedra en sec majors d'1 m d'altura o els que conformen un patró configurador del paisatge, evitant la creació de corts artificials dels murs de pedra o la creació de porcions residuals, així com els que es troben dins de zones de la tanca.  
• Descompactació i preparació del sòl per a afavorir la cobertura vegetal natural del sòl.  
• Desplaçar la tanca seguint les cotes topogràfiques en les zones del Campello segons l'especificat. S'implantaran zones de matoll en cas que es creen noves zones interiors.  
• Configuració d'una zona de bosquet de port mitjà entre la carretera i la nova SET, alternant zones puntuals sense presència d'espècies vegetals i evitant en tot cas, la formació de pantalla vegetal dissonant amb l'entorn. Així mateix, s'incorporarà una zona de bosquets de matoll en la zona sud-est de la subparcel·la oest del Campello, de manera que es minimitze l'impacte sobre el recorregut GR7. Finalment, s'haurà d'establir plantació d'elements vegetals de port mitjà al llarg del mur de pedra seca que divideix les zones de pous al sud del llogaret amb el camí del mas de Lossano. L'informe assenyala que s'haurà de tindre en compte que el resultat final no supose un alt contrast amb l'entorn tant natural com agrícola que l'envolta.  
  
En data 29 de desembre de 2022, el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental remet requeriment d'esmena de documentació a resoldre per l'òrgan substantiu de l'expedient. En particular es requereix que després de les addendes realitzades pel promotor es comprove que els informes remesos en matèria de Medi natural, Patrimoni, Gestió Territorial i Infraestructura Verda i Paisatge no presenten variacions quant al seu sentit ni en els condicionants. Així mateix, se sol·licita que remeten informe vinculant en matèria de patrimoni cultural (regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, del patrimoni cultural valencià), i l'informe vinculant en la matèria relacionada amb les afeccions a l'ordenació del territori i paisatge.  
En data 9 de gener de 2023, el Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines de Castelló emet informe del Servei de Gestió Territorial. Aquest servei disposa d'un informe anterior del Servei de Gestió Territorial de data 21 de novembre de 2022 que conclou, d'una banda, que la línia d'evacuació sí resulta compatible conforme a les determinacions del PATRICOVA i l'altra normativa d'aplicació sectorial. No obstant això, respecte a la planta, no pot considerar-se compatible fins que no es reba informe de l'estudi d'inundabilitat emés per la CHE i el citat servei emeta l'informe corresponent. L'informe de data 4 de gener de 2023, emés pel Servei de Gestió Territorial, conclou desfavorablement respecte a l'estudi d'inundabilitat i determina que la instal·lació de la PSF està afectada per perillositat d'inundació, i diu que aquesta és compatible condicionada, segons l'indicat en l'informe adés esmentat.  
  
En data 10 de gener de 2023, el Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines de Castelló aporta nova documentació en resposta al requeriment d'esmena remés, concretament: addenda del projecte i de l'EsIA de la PSF, comunicat de la Confederació Hidrogràfica de l'Ebre (d'ara endavant CHE) i escrit del promotor.  
- Informe de la CHE, de data 22 de desembre de 2022, en el qual s'informa que l'estudi d'inundabilitat relatiu a la PSF es considera vàlid d'acord amb l'article 12 del Pla d'acció territorial sobre prevenció de risc d'inundació en la Comunitat Valenciana (PATRICOVA). Part de la PSF i les seues infraestructures d'evacuació se situen en zona d'afecció de diversos llits públics, per la qual cosa el promotor haurà de sol·licitar autorització a la CHE, conforme a l'indicant en el RD legislatiu 1/2001, de 20 de juliol i el Reglament del domini públic hidràulic, aprovat pel RD 849/1896, d'11 d'abril, una vegada que s'haja obtingut l'autorització ambiental per part del Generalitat.  
  
- Informe favorable de la Direcció General de Cultura i Patrimoni, de data 26 de desembre de 2022, el qual conclou favorablement sempre que es complisquen totes les mesures correctores proposades pels informes tècnics respecte al patrimoni arqueològic, etnològic i paleontològic que pogueren veure's afectats. La unitat d'inspecció de patrimoni cultural valencià de la Direcció Territorial de Cultura de Castelló, en data 31 d'octubre de 2022, emet informe en el qual valoren positivament els canvis de disseny realitzats pel promotor, ja que el fet d'eliminar els recintes que quedaven afectats a l'est i a l'oest del llogaret de Llàcua aconsegueixen distanciar la PSF i la línia d'evacuació a més de 500 m de l'església de la Immaculada i del Peiró de la Llàcua, i a més la línia d'evacuació en els voltants de les ermites de Sant Antoni de la Vespa i Sant Pere Màrtir dels Llivis passarà a ser soterrada. També se soterrarà el tram que connecta amb la subestació elèctrica, molt pròxima als petròglifs de Freiximeno. Posteriorment, el 22 de desembre de 2022, aquesta unitat emet informe favorable amb els condicionants següents:  
  
• Tots els moviments de terra hauran d'executar-se amb seguiment arqueològic a temps total.  
• En el cas que durant el seguiment arqueològic aparegueren restes d'interés, nivells d'ocupació o estructures positives o negatives, es paralitzarà immediatament aqueix sector d'obra i es procedirà a la seua excavació en extensió.  
• La distància de les infraestructures als béns culturals existents no podrà ser menor de 500 metres.  
En data 18 de gener de 2023, el Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines de Castelló remet informe del Servei Territorial d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència climàtica i Transició Ecològica en el qual conclou que després d'haver-se aportat el corresponent certificat de compatibilitat urbanística, haver inclòs la restauració de l'activitat agrària en el pla de desmantellament i havent aportat estudi agronòmic específic relatiu a les mesures agrivoltaiques a aplicar en el projecte, el citat servei no s'oposa a l'actuació sol·licitada, per no presentar en principi influències negatives sobre la preservació dels valors agraris de la zona. No obstant això, en l'informe s'indica que el promotor haurà d'assumir les possibles conseqüències negatives derivades del projecte que es pogueren donar sobre l'activitat agropecuària existent.  
  
  
Consideracions ambientals  
La promoció de les energies renovables és un dels objectius de la política energètica de la Unió Europea, ja que la seua utilització constitueix una part important del paquet de mesures necessàries per a reduir les emissions de gasos d'efecte d'hivernacle, i per a complir l'Acord de París i el Marc de la Unió en matèria de Clima i Energia per a 2030.  
  
El Pla nacional integrat d'energia i clima (PNIEC) 2021-2030, en coherència amb les estratègies de la Llei 7/2021, de 20 de maig, de canvi climàtic i transició energètica, persegueix aconseguir a Espanya en 2050 la neutralitat climàtica, en coherència amb els objectius de la Unió Europea, i la transició cap a un sistema elèctric descarbonitzat, la qual cosa implica una incorporació important i sostinguda de fonts renovables.  
El Pla d'energia sostenible de la Comunitat Valenciana 2020 i l'Estratègia valenciana de canvi climàtic i energia 2030 de la Generalitat, recullen els objectius i estratègies de la Unió Europea i de l'Estat espanyol, plantejant com a objectiu l'aconseguir 2.500 MW de potència instal·lada en centrals fotovoltaiques l'any 2030.  
En l'actualitat, la potència instal·lada en la Comunitat Valenciana està lluny de complir aquests objectius (se situa per davall dels 500 MW), per la qual cosa la implantació de plantes solars, amb les degudes mesures de mitigació de l'afecció ambiental que puguen comportar, és una prioritat en el context energètic, per al compliment dels objectius de descarbonització, reducció d'emissions de gasos d'efecte d'hivernacle i mitigació del canvi climàtic, diversificació de les fonts de subministrament, foment de la seguretat del proveïment energètic i disminució de la dependència energètica d'altres territoris.  
La PSF, així com la línia d'evacuació i la subestació se situaran íntegrament en la localitat de Morella, a la província de Castelló. La subestació SET Morella Solar (30/132kV) s'emplaça en la mateixa parcel·la on es projecten part de les plaques fotovoltaiques del projecte Morella Llivis. Des d'aquesta subestació s'evacuarà de manera conjunta la tensió mitjançant línia mixta aeri-subterrània d'alta tensió cap a la subestació elèctrica Morella 400 kV, a través de la SET Renomar 132/400 kV.  
  
En l'EsIA s'han considerat diferents alternatives per a la ubicació de la PSF, inclosa l'alternativa 0 o de no realització. L'alternativa 1 utilitza dos emplaçaments, un al sud del Llogaret de la Llàcua i l'altre en Mas del Campello. En l'alternativa 2 l'emplaçament és similar però afecta a major superfície. El promotor opta per l'alternativa 1, per tindre menor afecció a vegetació natural de port arbori i a terrenys agrícoles i pel seu menor impacte visual sobre el llogaret de la Llàcua i la seua ermita.  
  
A causa de l'ocupació d'un espai geogràfic comú amb altres projectes de fotovoltaica i en compartir la línia d'evacuació de l'energia produïda amb el projecte Morella Llivis des de la subestació elèctrica SET Morella Solar fins a la SET Morella, s'entén necessària l'avaluació de l'efecte sinèrgic sobre el medi ambient del conjunt dels projectes enfront d'una avaluació individualitzada. En l'àmbit geogràfic existeix altres PSF que segons la informació rebuda no sembla que vagen a implantar-se.  
La implantació de tots els elements que componen el projecte es disposa de manera discontínua ocupant tres espais allunyats visualment en el qual es combinen les activitats agroramaderes tradicionals amb boscos densos en vessants (bosc d'alzines en les depressions del Campello-Guimerans i en la Llàcua) i àmplies zones de pastura i matoll en les cotes més baixes. El sòl on se situa la PSF presenta una topografia plana i es desenvolupa principalment en camps en guaret o abandonats i en camps de cultiu extensiu de cereal, sent el sòl classificat com no urbanitzable comú, i en algunes zones no urbanitzable protegit, sobre el qual l'Ajuntament de Morella va emetre informe de compatibilitat urbanística indicant ser compatible el projecte amb el Pla general de Morella, sempre que es respecten les mesures de protecció corresponents. Quant a la línia d'evacuació, s'observa que travessa zones rurals protegides municipals, per la qual cosa s'ha determinat que la part que discorre des de la PSF fins a la SET Morella Solar siga subterrània, sent mixta el tram des de la SET Morella Solar fins a la SET Morella. Després de diverses modificacions del traçat, instades pels diferents organismes consultats, el promotor ha optat perquè aquesta última part que discorre en aeri-subterrani es dividisca en 3 trams, un primer tram en subterrani, un tram aeri de 5,85 km (que comptarà amb un total de 42 suports) i finalment un tram en subterrani que travessarà el riu Calders (3,17 km discorren en subterrani, eliminant els últims 3 suports a l'entorn del mas de Boix). Quant a la subestació, s'ha modificat respecte al projecte original per a no afectar terreny forestal, situant-se definitivament sobre una parcel·la agrícola que es correspon segons el cadastre amb la parcel·la 10 del polígon 56.  
  
Les parcel·les a ocupar compleixen amb els criteris d'implantació contemplats en el Decret llei 14/2020, de 7 d'agost de 2020, i es troben puntualment afectades per alguna zona amb el risc de perillositat per inundació en nivell 6 i risc geomorfològic, havent obtingut informe referent al Servei de Gestió Territorial, la conclusió de la qual ja ha sigut exposada anteriorment.  
Segons la proposta per a la compensació d'hàbitat perdut per a alimentació o nidificació, que es realitza en l'informe de la Subdirecció General de Medi Ambient i Avaluació Ambiental, el promotor es comprometrà a realitzar les mesures indicades durant les fases de construcció i d'explotació, així com a mantindre parcel·les amb cultius agrícoles típics de la zona perquè servisquen de refugi a les espècies desplaçades pels treballs. En el mateix informe, s'indiquen les mesures preventives i correctores que han de seguir-se per a garantir la conservació de l'espai, ja que en l'àmbit de la planta solar i de la línia d'evacuació subterrània fins a la SET Morella es detecta, segons el banc de dades de la biodiversitat, la presència de les espècies prioritàries: madrilleta (Achondrostoma arcasii), cranc de riu (Austropotamobius pallipes), escrivà hortolà (Emberiza hortolana), àguila calçada (Hieraatus pennatus), llúdria paleàrtica (Lutra lutra), ofegabous (Pleurodeles walti), til·ler (Tilia platyphyllos). En l'àmbit d'influència de la línia d'alta tensió des de SET Morella Solar fins a SET Morella consta la presència de: trobat (Anthus campestris), àguila reial (Aquila chrysaetos), marcenca europea (Circaetus gallicus), escrivà hortolà (Emberiza hortolana), àguila calçada (Hieraatus pennatus), capsigrany (Lanius collurio), llúdria paleàrtica (Lutra lutra), milà negre (Milvus migrans) i ofegabous (Pleurodeles waltl).  
L'EsIA contempla un seguiment ambiental per un tècnic especialista que vetlarà pel compliment de les mesures preventives i correctores durant l'execució del projecte, així com la prevenció de les molèsties i afeccions a la fauna, i en el cas que les obres es realitzen durant el període de reproducció, deurà prospectar la zona d'obres i abalisar aquelles zones de major sensibilitat per la presència d'ocells nidificants, on no podrà actuar-se. Així mateix, indica que es realitzarà un seguiment dels ocells esteparis a l'entorn de la PSF, prestant especial atenció al sisó comú, a la ganga ortega, al torlit, a l'alosa becuda, a l'aguiló pàl·lid i a l'esparver cendrós.  
Es garantirà la permeabilitat de la tanca per al pas de fauna de xicoteta grandària deixant un espai lliure des del sòl d'almenys 15 cm i amb quadres inferiors de grandària mínima de 300 cm², mancant d'elements tallants o punxants com a filferros d'arç o similars que puguen danyar a la fauna. Com a mesures compensatòries, l'EsIA assumeix la instal·lació en la tanca cinegètica de passos de fauna i de plaques visibles de senyalització per a evitar col·lisió de l'avifauna, l'ús d'instal·lacions i tecnologies que ocupen la mínima superfície de sòl possible i permeten el vol baix dels ocells, el manteniment de vegetació i creació de clapers que faciliten l'activitat de campeig dels ocells rapaços de la zona.  
  
La formació vegetal dominant en el paratge és la pineda madura de pinassa (Pinus nigra), acompanyat d'un estrat arbustiu amb espècies destacables com el grévol (Ilex aquifolium), el corner (Amelanchier ovalis) o la moixera (Sorbus aria), i una cobertura herbàcia pròxima al 100 %. Per davall del dosser que crea la pineda hi ha gran quantitat de roures (Quercus faginea) o carrasques (Quercus ilex), que apareixen de forma aquintanada en la part sud-est del paratge o formant xicotets bosquets en zones més desfavorables on els pendents són elevats i hi ha falta de sòl.  
Quant als hàbitats d'interés comunitari, dins de l'espai LIC es poden trobar l'hàbitat 9240: rouredes ibèriques de Quercus faginea i Quercus canariensis i el 9340: alzinars de Quercus ilex i Quercus rotundifolia. Fora de l'àmbit del LIC no es troba cap hàbitat protegit dels inclosos en l'annex IV del Decret 70/2009.  
Com a afecció principal durant la fase d'implantació es procedirà al desbrossament i rebuig de la vegetació present durant la implantació dels seguidors solars. L'EsIA contempla mesures correctores de caràcter general per a mitigar els efectes de la generació de pols, soroll, així com per al control d'abocaments i aigües residuals. L'energia elèctrica se subministrarà mitjançant generadors dièsel (la superfície sobre la qual se situen estarà degudament senyalitzada i impermeabilitzada). Com a mesures correctores encaminades a mantindre la coberta natural del terreny i concorde a les mesures establides en el citat EsIA, s'evitarà la compactació del sòl i no s'utilitzaran herbicides, usant en el seu lloc desbrossadora o preferentment el pasturatge, eliminant únicament la vegetació que interferisca amb l'explotació normal de la central, mantenint la vegetació natural en els marges de la planta i carrers intermedis entre files de panells solars, sobre la base del pla de restauració proposat pel promotor. Això al seu torn permet mantindre l'hàbitat d'espècies de fauna que utilitzen la zona per a alimentar-se i reduirà el risc d'erosió del terreny.  
A l'interior de l'àrea barrada existeix una superfície amb vegetació arbrada, senyalitzada en la cartografia aportada en els informes emesos per la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental, que el promotor s'ha compromés a respectar i per tant excloure de la transformació, en considerar-se que aquestes zones aporten un efecte beneficiós per al foment de la biodiversitat de fauna i flora silvestres, així com un efecte protector enfront dels escolaments i retenció de sòl que contribueixen al control de l'erosió. Així mateix, en la resta de la superfície afectada haurà de compatibilitzar-se el funcionament dels panells fotovoltaics amb la persistència del matoll, herbassar i pasturatge natural, sense que es duga a terme moviments de terra que puguen alterar la superfície.  
La línia d'evacuació de la PSF afecta a la zona de protecció d'avifauna per línies elèctriques inclosa en la Resolució de 6 de juliol de 2021, de la consellera d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, per la qual s'amplien les zones de protecció de l'avifauna contra la col·lisió i electrocució, per la qual cosa s'haurà de complir amb les prescripcions tècniques i mesures de prevenció descrites en l'article 6 i 7 del Reial decret 1432/2008, de 29 d'agost, pel qual s'estableixen mesures per a la protecció de l'avifauna contra la col·lisió i l'electrocució en línies elèctriques d'alta tensió.  
Segons la normativa aplicable, Reial decret 223/2008, de 15 de febrer, reglament sobre condicions tècniques i garanties de seguretat en línies elèctriques d'alta tensió i les seues instruccions tècniques complementàries ITC-LAT 01 a 09, els titulars de les xarxes de distribució i transport d'energia elèctrica han de mantindre els marges per on discorren les línies, nets de vegetació, a fi d'evitar la generació o propagació d'incendis forestals, la qual cosa comporta la retirada de la coberta forestal en una ample mínim de 10 m en la traça de la línia aèria, segons les seues característiques recollides en projecte.  
Les infraestructures de la PSF no afecten cap muntanya gestionada per la Generalitat. D'acord amb la cartografia del PATFOR, les parcel·les a ocupar per les plaques solars i la zona de tanca se situen parcialment sobre terreny forestal ordinari. Quant a la línia de 30 kV que discorre des de la zona de Llàcua fins a la SET Morella Solar travessa en subterrani gran superfície de terreny forestal ordinari, corresponent uns 200 m amb terreny forestal estratègic, en concret el tram subterrani que ix del recinte 3 i travessa el Bosc de Bartolo. Per a afectar en la menor mesura possible a aquests terrenys, el traçat s'ha projectat ajustant-lo en la major mesura possible als camins ja existents, no derivant en afeccions de caràcter mediambiental més enllà de les derivades del moviment de terres. En el projecte d'execució, una vegada finalitzat el tapat de les rases, es restituirà tot el sòl que haja quedat afectat pel projecte, prèvia restitució de la seua morfologia original i restauració de la vegetació natural que haja pogut veure's afectada. Quant a la subestació Morella Solar, després dels informes emesos pels diferents organismes afectats, el promotor ha modificat també la seua ubicació original (en terreny forestal), emplaçant-la sobre la parcel·la 10 del polígon 56, corresponent-se segons el cadastre amb cultius de labor de secà.  
  
Comprovada la ubicació proposada amb la cartografia de l'IDEV, no existeix afecció a cap espai natural protegit declarat dels recollides en la Llei 11/1994, de 27 de desembre, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana. En canvi, la línia de 30 kV subterrània discorre parcialment pel lloc d'importància comunitari (LIC) L'Alt Maestrat (ES5233002) i tota la infraestructura (PSF, línia d'evacuació subterrània i aèria) i la subestació es troben íntegrament en l'àmbit d'influència de la zona d'especial protecció per als ocells (ZEPA) L'Alt Maestrat, Tinença de Benifassà, Turmell i Vallivana (ES0000465). Aquests espais que conformen la Xarxa Natura 2000 estan contemplats en les directives europees d'hàbitats (Directiva 92/43/CEE) i ocells (Directiva 2009/147/CE) i són de gran qualitat ambiental i paisatgística, amb una especial importància per a la conservació de rapinyaires rupícoles, albergant més del 60 % dels efectius regionals de voltor lleonat i aproximadament el 50 % de la població d'aufrany comú. Per a evitar l'afecció a la integritat d'aquest espai, s'adoptaran les mesures preventives i correctores establides en els informes emesos per la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental, ja exposats adés.  
  
S'inclou en l'EsIA, un estudi d'anàlisi de vulnerabilitat en el qual es conclou que la instal·lació presenta un risc baix en vulnerabilitat, en relació als riscos avaluats (inundacions, incendis forestals, sismes, forts vents, etc.), el qual es veurà més reduït amb les mesures correctores i preventives projectades. No s'identifiquen efectes ambientals significatius derivats de la vulnerabilitat del projecte davant riscos d'accidents greus o de catàstrofes naturals.  
En compartir línia d'evacuació amb el projecte Morella Llivis, es presenta un estudi de sinergies en l'EsIA, on s'analitzen els efectes esperables sobre factors mediambientals destacables, i on es conclou, que el total de sòl agroforestal ocupat és d'un 0,08 % del total de la superfície agrícola i suposa un 0,007 % de la superfície del terme de Morella. Així mateix, conclou indicant que és inevitable la degradació del paisatge per la presència de les plaques solars, però no obstant això, el seu disseny i ubicació fuig de la sensació de mar de plaques, estant en zones on no existeixen fites importants del paisatge. Les plantes solars es localitzen molt separades, i respecte als parcs eòlics de la zona, es difuminen en no compartir l'angle de visió.  
  
Les fonamentacions en l'àmbit del projecte són mínimes i aniran clavades, preperforades o amb micropilotació, segons les necessitats del terreny, amb el que s'evitarà l'excessiva compactació del sòl en l'àrea. D'igual manera, després de finalitzar les obres de construcció es descompactaran aquelles zones compactades pel pas de la maquinària, i s'empraran materials de la zona per a conformar els camins interiors de la planta, no utilitzant materials que segellen o impermeabilitzen el sòl.  
  
Les centrals fotovoltaiques, per les seues característiques i funcionament, no tenen associat un consum rellevant d'aigua durant la seua execució i funcionament. Durant les obres, s'adoptaran mesures preventives per a evitar abocaments accidentals com habilitar zones de manteniment i apilament de maquinària, equips i residus generats. Les aigües residuals que puguen generar-se en l'obra seran recollides en fossa estanca per a la seua posterior retirada i gestió per part de gestor autoritzat mitjançant l'ús de banys químics. Segons el projecte, la neteja de les plaques solars es realitzarà mitjançant cubetes, no constant-hi el consum d'aigua sanitària per als lavabos pel fet que l'edifici d'O&M està inclòs en el projecte de Llivis.  
Després dels informes emesos per les diferents administracions consultades en matèria de cultura i patrimoni, per a reduir l'impacte ambiental sobre els elements afectats, el promotor ha modificat el disseny tant de la planta com de la línia d'evacuació. Seguint l'indicat en l'informe emés per la unitat d'inspecció de patrimoni cultural valencià de la Direcció Territorial de Cultura de Castelló, el nou disseny de la planta elimina els recintes situats a l'est i oest del llogaret de Llàcua, respectant així la distància de 500 m als béns de rellevància local (l'ermita de Llàcua i l'església de la Immaculada), disminuint considerablement la superfície del projecte. Quant a la línia mixta que discorre des de la SET Morella Solar fins a la SET Morella, el promotor ha realitzat modificacions de disseny fins a ajustar-se a l'exigit pels diferents organismes afectats, de manera que en els voltants dels béns de rellevància local de les ermites de Sant Antoni de la Vespa i Sant Pere Màrtir dels Llivis, la línia serà soterrada, així com també en el tram que connecta amb la subestació elèctrica, molt pròxima als petròglifs de Freiximeno.  
  
En l'informe tècnic etnològic emés per a l'àmbit de la PSF i la línia d'evacuació s'han documentat un gran nombre d'elements de patrimoni que poden adscriure's a diferents grups segons les seues característiques morfològiques, constructives i funcionals. El primer grup el constitueix el patrimoni arquitectònic no inventariat o etnològic, que inclou: murs de pedra a sec, mas de Sant Antoni, mas del Maestre, masia de Boix, estructura la Fassera, fita masia de la Reineta, refugi barranc de la Reineta, refugi camí Vega del Moll, pou i abeurador camí Vega del Moll, refugi els Llivis I - III, la caseta els Llivis, el refugi Torre Escola I i II, el refugi Coll i Moll I i II, el refugi mas Gran, la caseta del mas del Campello, el refugi el Campello I - XIII, l'abric el Campello I i II, corral masia Bartolo, refugi camí del Bartolo I - IV, caseta i abric la Llàcua I - XII, refugi camí de Fusters I i II, refugie la Llàcua I - XXV, pou la Llàcua I i II, caseta de la Llàcua I i II, caseta la Llàcua i corral la Llàcua III. El segon grup, patrimoni etnogràfic, el constitueixen un total de 85 elements de patrimoni etnogràfic i un conjunt d'entramats de murs presents en tota l'àrea prospectada. De l'inventari realitzat es localitzen jaciments en l'entorn pròxim a la línia d'evacuació (entre els 300 i 500 m), així com fòssils d'interés. Aquesta zona presenta un elevat potencial fossilífer de vertebrats mesozoics que compta amb un excel·lent registre fòssil del Cretàcic inferior. Si bé els jaciments no estaran directament afectats pel projecte, a causa de l'elevat potencial paleontològic de la zona, sí que és possible que puguen aparéixer noves restes, per la qual cosa s'haurà de donar compliment al que s'estableix en l'informe de la Direcció General de Cultura i Patrimoni, que indica les mesures correctores proposades pels informes tècnics respecte al patrimoni arqueològic, etnològic i paleontològic i que indica, entre altres coses, que s'haurà de realitzar un seguiment arqueològic a temps total de l'obra i en cas que es trobara qualsevol evidència, es paralitzarà els treballs. El citat informe especifica la necessitat d'incloure personal tècnic paleontòleg per a fer tasques de control i seguiment durant els moviments de terra, amb la finalitat que qualsevol troballa de restes fòssils puga ser comunicat a l'administració i poder prendre les mesures adequades per a la seua protecció i conservació, incloent-hi realització d'excavació d'urgència per a la recuperació de les restes fòssils i lliurament dels fòssils localitzats al museu o institució que assenyale la Conselleria competent.  
  
Quant a les vies pecuàries regulada per la Llei 3/2014, d'11 de juliol, de la Generalitat, de vies pecuàries de la Comunitat Valenciana, la PSF no afecta a cap via pecuària ni a cap sendera sotmesa al Decret 179/2004, de 24 de setembre, de regulació del senderisme i esports de muntanya de manera compatible amb la conservació del medi natural. No obstant això, la línia d'evacuació subterrània de 30 kV creua en el seu recorregut la carrerada de la Bassa Verda o de Pinella de 37,5 m d'ample, la colada del Campello, amb una amplària legal de 15 m i la colada de Moixacre, de 9 m,  
En el recorregut aeri de la LAAT 132 kV, es travessa la via pecuària colada de l'Hostal Nou al Valent, de 14 m d'ample, la colada de Canales de 10 m i la colada de la Chumeneta Alta, d'entre 9 i 14 m. Per tot això, serà necessari sol·licitar les autoritzacions d'ocupació necessàries segons la citada llei.  
La generació de residus té major entitat en la fase de construcció. La totalitat dels residus generats en aquesta fase seran entregats a gestor autoritzat. L'execució de la central no comporta moviments de terres de gran entitat, ja que s'adaptarà en la mesura que siga possible, a la topografia existent, per la qual cosa és possible estendre les terres excedents en l'àmbit del projecte.  
La zona on se situa la PSF i la línia d'evacuació presenta vulnerabilitat baixa i mitjana d'aqüífers i es troba en una àrea de permeabilitat baixa, mitjana i alta, segons el visor de l'IDEV, per a la recàrrega d'aqüífers. Únicament el tram en subterrani que travessarà el riu Calders presenta vulnerabilitat alta. Els mòduls solars presentaran buits entre si, de manera que no es preveu vies preferents d'aigua, no descarregant en el mateix punt del terreny, més encara si es tenen en compte el seguiment solar dels panells a instal·lar. L'ombra provocada per les plaques reduirà l'evapotranspiració facilitant la recàrrega. La qualitat de les aigües de recàrrega es veurà afavorida al no utilitzar-se productes fitosanitaris, reduint l'aportació de nitrats. L'orografia de la zona amb escàs pendent afavoreix la infiltració. La disposició de plaques i pals de fonamentació no fan preveure la formació de vies de desguàs preferent per a l'escolament que suposen modificació de les condicions actuals.  
  
L'EsIA proposa mesures correctores orientades a evitar al màxim els moviments de terra mitjançant el clavament dels seguidors directament sobre el terreny, sense realització d'esplanacions prèvies ni grans moviments de terra, adaptant la instal·lació a la morfologia del terreny sense alterar-la. A més, per a evitar la compactació del sòl durant la fase de construcció, s'abalisaran els vials d'obra per a minimitzar la superfície de circulació de vehicles. Després de la instal·lació de les infraestructures, es restituiran totes les àrees alterades que no siguen d'ocupació permanent (estés de terra vegetal, descompactació de sòls, revegetacions, etc.).  
S'ha realitzat un estudi d'integració paisatgístic, que ha sigut complementat per les addendes i els informes tècnics de resposta als informes emesos pel Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge. El valor del paisatge en les unitats de paisatge on s'implanta el projecte ha resultat, després de la valoració realitzada en el procés de participació pública, la valoració tècnica i el càlcul del coeficient de visibilitat com a mitjà en el conjunt de les zones afectades directament per la construcció de la PSF i la seua infraestructura d'evacuació. El promotor ha dissenyat la planta considerant afavorir la integració paisatgística dels seus elements i també s'ha dissenyat un pla d'implementació de mesures d'integració paisatgística tenint en compte el seu propi criteri, l'opinió de la ciutadania i les recomanacions de la pròpia administració perquè el projecte s'integre en el mitjà i minimitze la seua afecció al paisatge. Aquestes mesures són majoritàriament relatives a la fase d'execució del projecte i tenen com a objectiu, entre altres, la plantació de pantalles vegetals al voltant de cadascuna de la parcel·les que comprenen la planta solar, la plantació en bosquets d'espècies autòctones en una superfície d'unes 10 ha tant a l'interior de la instal·lació com en els exteriors de transició, la descompactació i preparació del sòl amb la finalitat d'afavorir els processos de revegetació, la conservació i evitar així la pèrdua de sòl. S'ha de considerar la conservació dels murs de pedra seca, el manteniment de l'estètica dels edificis auxiliars, el color de la tanca i no alterar la topografia de la zona, entre altres. D'aquesta manera, es redueix la generació de pols en la instal·lació i es crea un biòtop que pot albergar una comunitat natural similar a l'existent. La resta de mesures correctores de caràcter paisatgístic coincideixen amb les ja indicades en l'estudi d'integració paisatgística, així com en l'informe recaptat en matèria d'Infraestructura Verda i Paisatge.  
  
El pla de vigilància ambiental proposa la implantació d'un pla de seguiment en el qual es comprove que les obres es realitzen d'acord amb el projecte i que s'assegure del compliment de la normativa ambiental, així com les mesures preventives, correctores i els requisits establits en la DIA i en resolucions complementàries. Addicionalment, la informació recollida en el programa es plasmarà en informes periòdics (informes d'estat, de control de residus i abocaments d'oli, etc.) i extraordinaris puntuals en cas de successos excepcionals tant en la fase d'implantació com en la de funcionament. El seguiment dels ocells haurà d'enviar-se anualment al Servei de Vida Silvestre i Xarxa Natura 2000 de la Subdirecció General d'Espais Naturals i Biodiversitat, per a avaluar i adaptar les mesures correctores plantejades comprovant la seua eficàcia o la necessitat de modificar la seua ubicació o altres característiques.  
Després de la vida útil del projecte, es procedirà al desmantellament dels panells i cablejat elèctric, i a la restauració dels accessos i dels factors biòtics i abiòtics afectats. Per a això el projecte acompanya estudi de desmantellament amb pressupost. La gestió dels panells fotovoltaics es realitzarà amb un gestor autoritzat de residus d'aparells elèctrics i electrònics.  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte constitueix un supòsit d'avaluació d'impacte ambiental ordinària, de conformitat amb l'article 7 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre. En concordança amb l'epígraf 2.g) de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en la secció 1a, capítol II del títol 2 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i en les altres disposicions que li són aplicable.  
L'article 13 del Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
  
Per tot quant antecedeix, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i amb el vistiplau del subdirector general de Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental, fent ús de les atribucions que ostente; resolc  
  
  
Primer  
Respecte del projecte de planta solar fotovoltaica Morella Llàcua de 49,98 MWp, promogut per Desenvolupaments Renovables Eòlics i Solars, SLU, al terme municipal de Morella (Castelló), es proposa formular la present declaració d'impacte ambiental, en la qual s'estableixen les condicions ambientals, incloses les mesures preventives, correctores i compensatòries, que resulten de l'avaluació ambiental practicada i s'exposen a continuació, en les quals s'ha de desenvolupar el projecte per a l'adequada protecció del medi ambient i els recursos naturals, sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables.   
Atesos els antecedents i fonaments de dret exposats es resol les condicions del projecte i mesures preventives, correctores i compensatòries dels efectes adversos sobre el medi ambient, que s'estableixen en els termes següents:  
i) Condicions generals  
1. El promotor haurà de complir totes les mesures preventives i correctores contemplades en l'EsIA, el projecte tècnic i altra documentació obrant en l'expedient i les acceptades després de la informació pública, o contingudes en la informació complementària, en tant no contradiguen el que s'estableix en la present resolució.  
2. Es recorda el compliment de tota la legislació rellevant que li siga aplicable, i que afecte els elements del mitjà recollits en la present resolució.  
3. En els termes previstos en l'article 43 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, la present declaració d'impacte ambiental perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera començat l'execució del projecte en el termini de quatre anys. A l'efecte, el promotor notificarà a l'òrgan ambiental el començament de les obres.  
ii) Condicions relatives a mesures preventives, correctores i compensatòries per als impactes més significatius.  
4. En relació amb el risc d'inundació, la instal·lació de la planta solar es considera compatible, condicionada a les determinacions de l'informe definitiu de l'òrgan competent en matèria de gestió territorial.  
  
5. S'executaran les mesures d'integració paisatgístiques desenvolupades en l'estudi d'integració paisatgística remés pel promotor i els informes tècnics emesos pel Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge.  
  
6. S'obtindran les autoritzacions corresponents per a les zones d'ocupació de llits, tal com indica l'informe de la Confederació Hidrogràfica de l'Ebre.  
7. De conformitat amb la Resolució de declaració de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000, es garantirà el compliment de les mesures preventives i correctores proposades en l'estudi d'afeccions, així com les condicions següents:  
a) Seguiment de les espècies objectiu de conservació de la ZEPA durant almenys els 6 primers anys des de la posada en funcionament de la planta solar.  
b) Seguiment de la mortaldat que es puga produir per la línia d'evacuació.  
c) Soterrament de part del tram aeri de la línia d'evacuació complint les prescripcions tècniques establides en els articles 6 i 7 del RD 1432/2008, en tot el seu traçat.  
8. En cas de realitzar les obres en època de reproducció d'ocells, un tècnic especialista abalisarà les zones de major sensibilitat per la presència d'ocells nidificants.  
9. Les instal·lacions de la PSF i la línia elèctrica d'evacuació mantindran les distàncies amb els elements patrimonials determinats per l'òrgan competent en matèria de patrimoni cultural. Així mateix, es mantindrà lliure de qualsevol actuació, inclusivament el seu ús auxiliar en les obres, el recinte c) de la parcel·la 6 del polígon 60 del terme municipal de Morella. Tots els moviments de terra hauran d'executar-se amb seguiment arqueològic a temps total i si durant l'execució de les obres es trobaren restes paleontològiques, arqueològics o etnogràfics, el promotor haurà de posar el fet en coneixement del citat òrgan, de manera immediata, adoptant les mesures pertinents per a la seua protecció i conservació, de conformitat amb allò previst en els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
  
10. Segons l'informe de la Subdirecció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental, es mantindran els peus arboris existents dins del perímetre de la instal·lació.  
11. A fi de compensar la pèrdua d'hàbitats de caràcter agrícola es procurarà mantindre els cultius existents en les zones de les parcel·les no ocupades per panells, i dedicar noves superfícies a l'ús agrícola afectat en una proporció equivalent d'almenys el 25 % de la superfície de la planta.  
12. Segons l'informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, s'haurà de conservar i reparar, si fa el cas, els murs de pedra en sec majors d'1 m d'altura o els que conformen un patró configurador del paisatge, evitant la creació de corts artificials dels murs de pedra o la creació de porcions residuals, així com els que es troben dins de zones de tanca.  
13. Es disposarà de zones impermeabilitzades i d'un sistema de recollida de possibles fugides d'olis i combustibles, procedents de la maquinària i de les estructures que es generen durant l'execució de l'obra. Els residus generats es gestionaran segons la normativa vigent i mitjançant un gestor autoritzat, establint-se les zones de recollida de residus, i no fent-se apilament en zones amb pendents elevats i perillositat d'inundació.  
14. Donada l'afecció a terreny forestal, durant l'execució i explotació de la planta, es respectarà l'indicat en el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, sobre mesures de seguretat i prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terrenys forestals o voltants. A l'inici de les actuacions sobre terreny forestal, es comunicarà als serveis tècnics i agents ambientals per a la seua supervisió.  
15. Pel que fa a l'afecció a vies pecuàries, es garantirà la seua continuïtat, i si es produeix qualsevol afecció a aquestes, serà d'acord amb les condicions de l'òrgan competent en la matèria segons les disposicions de la Llei 3/2014, d'11 de juliol, de vies pecuàries.  
16. No podran utilitzar-se herbicides, plaguicides, insecticides, rodenticides o altres productes químics que per les seues característiques provoquen pertorbacions en els sistemes vitals de la fauna. Tampoc s'utilitzarà en el procés de neteja dels mòduls fotovoltaics cap mena de sabó, dissolvent o substància que puga contaminar el sòl o l'aqüífer.  
  
17. L'ús d'aigua en la planta quedarà condicionat al fet que es dispose de subministrament per una empresa autoritzada o concessió de l'organisme de conca.  
18. L'emissió de l'autorització administrativa de tancament definitiu de la central, obligarà el promotor al seu desmantellament en els termes definits en el pla aportat.  
iii) Condicions al pla de vigilància ambiental (PVA)  
19. Les accions incloses en el programa de vigilància i seguiment ambiental hauran de documentar-se, a l'efecte d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores proposades, i la comprovació de la seua eficàcia. La documentació estarà a la disposició de les autoritats competents.  
20. S'incorporaran al PVA, les mesures derivades de l'estudi d'afecció a Xarxa Natura 2000, de conformitat amb la condició número (5).  
  
Segon  
Conforme amb el que es preveu en l'article 41 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
a. Ordenar la publicació de la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, així com en la seu electrònica.  
b. La present declaració d'impacte ambiental no serà objecte de recurs sense perjudici dels que, si convé, escaiguen en via administrativa i judicial contra l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu haurà de tindre degudament en compte, en el procediment d'autorització del projecte, l'avaluació d'impacte ambiental efectuada, atesos els criteris establits en l'article 42 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, referits tant al contingut de l'autorització com a la publicitat de la decisió.  
  
València, 23 de gener de 2023.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga».