Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9760, del 05-01-2024 (2023/12049)

RESOLUCIÓ de 10 d'octubre de 2023, del director general d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual es formula la declaració d'impacte ambiental del projecte de la planta solar fotovoltaica FV Mediterráneo II, als termes municipals d'Agost, Monforte del Cid i Alacant. 32 - 022. TM. Expedient: (3294347) 143/2023/AIA.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9760

Data del DOGV
:   05-01-2024

Secció del DOGV
:   V. ANUNCIS - A) ORDENAMENT DEL TERRITORI I URBANISME

Número del document
:   2023/12882


Data del document
:   10-10-2023

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 10 d'octubre de 2023, del director general d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual es formula la declaració d'impacte ambiental del projecte de la planta solar fotovoltaica FV Mediterráneo II, als termes municipals d'Agost, Monforte del Cid i Alacant. 32 - 022. TM. Expedient: (3294347) 143/2023/AIA. [2023/12510]  
  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: (3294347) 143/2023/AIA.  
Títol: Planta solar fotovoltaica FV Mediterráneo II.  
Promotor: Desarrollos Fotovoltaicos Ibéricos 40, SLU.  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines d'Alacant.  
Ref. de l'òrgan substantiu: ATALFE/2021/80.  
Localització: termes municipals d'Agost i Monforte del Cid (Alacant). 32 - 022. TM.  
1. Objecte i descripció del projecte  
L'empresa Desarrollos Fotovoltaicos Ibéricos 40, SLU, promou un projecte de construcció i operació de la planta solar fotovoltaica Mediterráneo II, als termes municipals d'Agost i Monforte del Cid (Alacant).  
  
La planta se situa al sud de la línia ferroviària L/330 - La Encina - Alacant Terminal. Els panells s'agrupen formant diverses illes connectades entre si, i es distribuïxen al nord i al sud del camí de Sant Vicent.  
  
El projecte preveu una potència nominal d'inversors de 32,9 MW, en què la potència de pic és de 39,155 MWp. El conjunt de tots els inversors està limitat a la potència del permís d'accés i connexió de 28,52 MW, a través d'un PPC independent.  
La planta solar estarà constituïda per mòduls solars del tipus Mono-Si bifacial (silici monocristal·lí), instal·lats sobre seguidors solars a un eix, integrats en estructures metàl·liques fixades al terreny mitjançant el sistema de perfils clavats. Els seguidors solars orientaran els mòduls per a minimitzar l'angle d'incidència entre els raigs solars i la superfície dels mòduls durant el dia, de manera que augmentaran el seu rendiment en comparació amb els sistemes estàtics. Es projecta una distància entre eixos de files de 12 m. Els panells es connectaran en sèrie i s'agruparan en inversors strings per a l'augment de tensió posterior en els centres de transformació, des de 0,80 kV fins a 33 kV. El cablejat de baixa tensió entre els mòduls i inversors es disposarà enterrat. La instal·lació comptarà amb 8 centres de transformació repartits per tota la planta.  
  
La superfície total de les parcel·les vinculades és de 90,85 ha i l'àrea de la superfície ocupada associada al perímetre envolupant de tots els equips i infraestructures és de 57,66 ha.  
  
  
En calcular la relació entre la producció de la planta (en MWp) i la superfície ocupada per la instal·lació (en ha), s'obté un coeficient de 0,7 MW/ha ocupada.  
L'evacuació de l'energia produïda per la planta es farà de manera conjunta amb cinc projectes més que es troben en tramitació en parcel·les circumdants, FV Mediterráneo I (ATALFE/2021/81), FV Mediterráneo III (ATALFE/2021/79), FV Mediterráneo IV (ATALFE/2021/83), FV Mediterráneo V (ATALFE/2021/84) i FV Mediterráneo VI (ATALFE/2021/85). Estes plantes compartiran la SET Mediterráneo 33/220 kV, des de la qual s'elevarà la tensió a 220 kV per a evacuar l'energia mitjançant una línia aerosubterrània d'evacuació comuna fins a la subestació col·lectora El Palmeral 220 kV (SC El Palmeral), que està compartida amb una altra planta, la PSF Lucinala. Des d'este punt discorrerà una línia aerosubterrània de 220 kV i comuna per a les set plantes fins a la subestació El Palmeral 220 kV, propietat de Red Eléctrica de España (REE). Tant la SET Mediterráneo 33/220 kV com la línia d'evacuació comuna s'inclouen en l'expedient FV Mediterráneo I (ATALFE/2021/81).  
La infraestructura d'evacuació des dels panells fins a la SET Mediterráneo 33/220 kV es constituïx mitjançant dues línies soterrades d'alta tensió de 33 kV de 2.301,61 m i 1.668,62 m de longitud.  
Els accessos a les instal·lacions estan en camins de titularitat pública annexos a la planta solar. A estos camins s'accedix des de la pedania de Monforte del Cid i la carretera CV-825. Com que la planta es dividix en diferents àrees tancades, cada una té el seu accés (identificats en el projecte).  
La fase d'execució del projecte comprén un condicionament previ del terreny mitjançant el buidatge i el desbrossament de totes les àrees on se situen els panells, el moviment de terres per a dur a terme anivellaments en el terreny i, posteriorment, instal·lar els panells, fer l'obertura de rases per al cablejat, crear els vials per a l'accés als diferents punts de la planta amb un ample mínim de 4 metres, així com dur a terme el desenvolupament d'una xarxa de drenatge dels camins i perimetral a la instal·lació amb la finalitat de canalitzar l'aigua per a minimitzar-ne l'impacte. Així mateix, s'instal·larà un tancat perimetral, sistemes de comunicació i monitoratge, caixes de seccionament i huit centres de transformació de tipus prefabricat.  
Una vegada finalitze la vida útil de la planta fotovoltaica, es procedirà a desmantellar-la i a restaurar el terreny, evitant en la mesura que siga possible el moviment de terres, i es retirarà qualsevol estructura, fonamentació o altres elements permanents.  
2. Tramitació administrativa  
De conformitat amb l'annex VI (part B, epígraf n) de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el fraccionament de projectes és el mecanisme artificiós de divisió d'un projecte amb l'objectiu d'evitar l'avaluació d'impacte ambiental ordinària en el cas que les magnituds superen els llindars establits en l'annex I. Les característiques d'este projecte determinen que constituïx, per si mateix, un supòsit d'avaluació ambiental ordinària. El Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines d'Alacant (òrgan substantiu) ha admés a tràmit l'expedient per a autoritzar-lo, per la qual cosa correspon a este òrgan ambiental l'avaluació d'impacte ambiental del projecte, de conformitat amb la legislació autonòmica i en concordança amb l'article 11 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre.  
  
a) Antecedents i contingut de l'expedient.  
En data 21 de setembre de 2023, el Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines d'Alacant va traslladar a este òrgan ambiental la sol·licitud d'avaluació d'impacte ambiental ordinària del projecte de la planta solar fotovoltaica Mediterráneo II, promoguda per Desarrollos Fotovoltaicos Ibéricos 40, SLU (ATALFE/2021/80). Esta s'acompanya de:  
  
- Projecte d'execució de la planta solar fotovoltaica i les infraestructures d'evacuació (febrer 2023).  
- Estudi d'impacte ambiental.  
- Documentació complementària: projecte d'intervenció arqueològica, estudi d'integració paisatgística i pla de desmantellament, entre altres.  
En dates 26, 27 i 29 de setembre de 2023, el Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines aporta nova documentació a l'expedient: informe favorable condicionat del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, informe favorable condicionat del Servei de Gestió Territorial i informes favorables condicionats de la Direcció General de Medi Natural. Així mateix, es remeten les al·legacions fetes pel promotor als informes esmentats.  
En dates 6 i 10 d'octubre de 2023, l'òrgan substantiu (STIEM) remet nova documentació a l'expedient, un comunicat del Servei de Gestió Territorial i un nou informe de la DG de Medi Natural i Animal.  
  
b) Informació pública i al·legacions.  
D'acord amb el certificat remés, l'òrgan substantiu va informar públicament sobre l'expedient corresponent al projecte presentat mitjançant un anunci en el BOP núm. 58, en data de 23 de març de 2023, i en el DOGV núm. 9569, en data de 5 d'abril de 2023.  
Durant el període d'exposició pública es van presentar al·legacions per part de diverses associacions i particulars, a les quals el promotor va respondre dins del termini i en la forma corresponent.  
Les al·legacions presentades, en general, fan referència al rebuig social generat pels projectes fotovoltaics, pel fet de no dur-los a terme de forma controlada, ordenada i consensuada amb el territori, de manera que se supera el 3 % de l'ocupació del sòl no urbanitzable comú al terme municipal de Monforte del Cid. Als termes municipals on es desenvolupa el projecte, hi ha un total de 17 projectes que han d'avaluar-se conjuntament, considerant els efectes sinèrgics i acumulatius d'estos (fragmentació de projectes). Així mateix, es fa referència a la fragmentació del territori en trencar la connexió ecològica entre el Paisatge Protegit de la Serra del Maigmó i la Serra del Sit i el sector septentrional Paratge Natural Municipal de la Serra de les Àguiles i Sant Pasqual. L'estudi d'integració paisatgística no incorpora simulacions visuals del paisatge resultant després de la implantació de les 17 centrals solars projectades. No es complixen els criteris definits en els articles 8 i 10 del Decret llei 14/2020, atés que els projectes se situen dins del paisatge de rellevància regional PRR 30 Vinyes d'Alacant i ocupen sòl amb una alta capacitat agrològica (classe B). La central afecta zones amb risc d'erosió potencial alt (0,4 ha) o amb risc de lliscament mitjà (1,9 ha) en l'entorn immediat dels traçats ferroviaris d'alta velocitat i de Rodalia. Dels recintes tancats, 17 ha estan afectades per perillositat geomorfològica, segons el PATRICOVA. Els al·legadors sol·liciten que es tinguen en compte altres alternatives a la infraestructura d'evacuació, de més de 20 km de longitud (en aeri), ja que la línia elèctrica projectada impacta en el paisatge, travessa dues àrees prioritàries de protecció de l'avifauna davant de la col·lisió i l'electrocució i afecta dos corredors de la infraestructura verda regional. S'indica la presència d'espècies protegides en el traçat de la línia d'evacuació (mussol reial i àguila reial) i hàbitat de vegetació gipsícola ibèrica.  
  
El promotor contesta a les al·legacions presentades, i indica que per a l'elecció de l'emplaçament s'han tingut en compte criteris ambientals, territorials, urbanístics i paisatgístics compatibles amb el seu desenvolupament. Recorda la importància d'aconseguir els objectius d'implantació de renovables a causa de la urgència climàtica i que el projecte complix les determinacions regulades en el Decret llei 14/2020 i que se situa en una àrea de sensibilitat baixa segons l'índex de sensibilitat ambiental (MITECO). En la redacció del projecte, s'ha tingut en compte un paquet de mesures d'integració i compensació paisatgístiques i ambientals com, per exemple, la protecció de l'avifauna amb dispositius per a evitar que col·lisionen, la minimització del sòl segellat i la implantació de la restitució de sòl agrícola, entre altres.  
c) Consultes a les administracions i als informes rebuts.  
Simultàniament al període d'informació pública, es va formular una consulta i petició d'informes per part de l'òrgan substantiu a les administracions públiques afectades amb competències mediambientals i entitats interessades. S'han considerat els informes següents i les autoritzacions que formen part de l'expedient remés per l'òrgan substantiu:  
  
  
Organisme Data informes de resposta Sentit dels informes  
Direcció General d'Obres Públiques, Transport i Mobilitat Sostenible. Servei de Planificació. 06.04.2023 Desfavorable  
Ajuntament de Monforte del Cid. 03.05.2023 Desfavorable  
Ajuntament d'Agost. 09.05.2023 Desfavorable  
Direcció general competent en medi natural. (1) 09.06.2023  
(2) 28.07.2023  
(3) 06.10.2023 (1) Favorable condicionat  
(2) Favorable condicionat  
(3) Favorable condicionat  
Direcció General de Política Territorial i Paisatge. Servei de Gestió Territorial. 07.06.2023 Viable condicionat a la planta solar i viable a la línia d'evacuació.  
Direcció General de Política Territorial i Paisatge. Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge. 21.09.2023 Favorable condicionat  
  
  
- Informe desfavorable del Servei de Planificació de la Direcció General d'Obres Públiques, Transport i Mobilitat Sostenible, amb data de 6 d'abril de 2023, a l'itinerari proposat per a accedir a la planta, pel fet d'observar un encreuament a nivell amb la carretera CV-831, en el PK 4+210, el qual afecta negativament la seguretat viària de la carretera. Es proposa un itinerari alternatiu.  
- Informe de l'Ajuntament de Monforte del Cid, amb data de 3 de maig 2023, en què mostra la seua disconformitat al projecte i exposa que s'ha sol·licitat l'execució de plantes fotovoltaiques al municipi i que se supera àmpliament el 3 % que s'esmenta en l'apartat 7 de l'article 7 del TRLOTUP, per la qual cosa es concep com a excessiva la concessió de l'autorització d'implantació una vegada depassat este límit. També manifesta un possible fraccionament del projecte respecte als projectes FV Mediterráneo I, III, IV, V i VI, amb la finalitat d'eludir la tramitació estatal.  
- Informe de l'Ajuntament d'Agost, amb data de 9 de maig 2023, en el qual mostra la seua oposició al projecte per l'ocupació de sòls d'alta capacitat agrològica i la disconformitat respecte a l'incompliment dels criteris generals de localització establits en el Decret llei 14/2020. També informa de la suspensió de llicències per la redacció de la modificació puntual per a la zonificació de sòl no urbanitzable per a la implantació d'energies renovables, i manifesta un possible fraccionament del projecte respecte als projectes FV Mediterráneo I, III, IV, V i VI, per tal d'eludir la tramitació estatal.  
  
- Informes favorables de la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental, amb dates de 9 de juny i 28 de juliol de 2023, condicionats a l'adopció de mesures relatives a la minimització de l'erosió del sòl i l'alteració geomorfològica del terreny, així com l'adopció de mesures compensatòries respecte a la pèrdua d'hàbitat de les espècies de fauna. Requerix estudis complementaris d'avifauna i un estudi de sinergies en un radi de 5 km. El promotor remet els estudis esmentats i accepta el condicionat en els escrits presentats en resposta als informes, amb dates de 26 d'agost i 25 de setembre de 2023.  
  
- Informe favorable condicionat del Servei de Gestió Territorial, amb data de 7 de juliol de 2023.  
- Informe favorable condicionat del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, amb data de 21 de setembre de 2023.  
3. Consideracions ambientals  
La promoció de les energies renovables és un dels objectius de la política energètica de la Unió Europea, ja que la utilització d'estes constituïx una part important del paquet de mesures necessàries per a reduir les emissions de gasos d'efecte d'hivernacle, per a complir l'Acord de París i el marc de la Unió en matèria de clima i energia per a 2030.  
  
El Pla nacional integrat d'energia i clima (PNIEC) 2021-2030, en coherència amb les estratègies de la Llei 7/2021, de 20 de maig, de canvi climàtic i transició energètica, pretén aconseguir a Espanya, en 2050, la neutralitat climàtica, en coherència amb els objectius de la Unió Europea, i la transició cap a un sistema elèctric descarbonitzat, la qual cosa implica una incorporació important i sostinguda de fonts renovables.  
El Pla d'energia sostenible de la Comunitat Valenciana 2020 i l'Estratègia valenciana de canvi climàtic i energia 2030 de la Generalitat recullen els objectius i les estratègies de la Unió Europea i de l'Estat espanyol, i plantegen com a objectiu la consecució dels 2.500 MW de potència instal·lada en centrals fotovoltaiques l'any 2030.  
Actualment, la potència instal·lada a la Comunitat Valenciana està lluny de complir estos objectius (se situa per davall dels 500 MW), per la qual cosa la implantació de plantes solars, amb les corresponents mesures de mitigació de l'afecció ambiental que puguen implicar, és una prioritat en el context energètic per al compliment dels objectius de descarbonització, reducció d'emissions de gasos d'efecte d'hivernacle i mitigació del canvi climàtic, diversificació de les fonts de subministrament, foment de la seguretat del proveïment energètic i disminució de la dependència energètica d'altres territoris.  
Anàlisi d'alternatives  
En l'estudi d'impacte ambiental s'analitzen cinc alternatives pel que fa a la ubicació del projecte, entre les quals s'inclou l'alternativa zero (la no execució del projecte), i s'hi descriu únicament l'alternativa seleccionada. Es descarta l'alternativa zero degut al no aprofitament de fonts d'energia renovables necessàries per a la disminució de gasos d'efecte d'hivernacle i la consecució dels objectius estatals i europeus de transició ecològica cap a energies netes. S'hi analitza la resta de les alternatives tenint en compte consideracions intrínseques del projecte i mediambientals, i finalment se selecciona l'alternativa 4 pel fet d'implicar afeccions ambientals i paisatgístiques menors que la resta, fonamentalment pel que fa a l'ocupació de sòls forestals, a la substitució de masses vegetals, a la distància a recursos paisatgístics d'interés i a la distància a la SET i a les infraestructures d'evacuació.  
  
Una vegada consultat el visor cartogràfic de l'IDEV, l'alternativa seleccionada es localitza sobre sòl classificat com a no urbanitzable comú forestal, segons el PGOU de Monforte del Cid. Cal destacar que esta es troba en una zona agrícola situada al sud de la línia ferroviària d'alta velocitat Madrid-Alacant i al nord del Paratge Natural Municipal denominat Serra de les Àguiles i Sant Pasqual. Les línies elèctriques d'interconnexió travessen, de manera subterrània, dos trams classificats com a sòl urbanitzable protegit per carreteres.  
Afeccions espais protegits  
La planta solar fotovoltaica es localitza fora de l'àmbit d'espais naturals protegits i espais protegits de la Xarxa Natura 2000, dels quals els més pròxims són la ZEPA del Maigmó i les serres de la Foia de Castalla, a 6 km de distància, i el Paratge Natural Municipal de la Serra de les Àguiles i Sant Pasqual, a 800 m.  
De conformitat amb l'informe de la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental, no s'observen afeccions a cap hàbitat d'interés comunitari o protegit de l'annex IV del Decret 70/2009.  
Flora i fauna  
La planta solar fotovoltaica es troba en un entorn climàtic semiàrid, amb escassa productivitat bioclimàtica i gran dificultat per a la proliferació de boscos estables o formacions vegetals de grandària inferior. Es tracta d'una zona en la qual la pluviometria i les característiques del sòl suposen que la pèrdua irreversible de formacions vegetals siga difícilment reparable.  
Segons l'EsIA, entre la vegetació que hi ha en la zona destaca la presència de cultius de vinya i espècies no cultivades de tipus arbori i arbustiu, entre les quals destaquen el pi blanc, la garrofera, el romer, l'espart, el ginebre, el llentiscle, les estepes, les esparregueres, les mimoses, el canyar, etc.  
Els informes emesos per la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental indiquen que una part de la superfície on se situa la planta (zones tancades al nord-oest) es troba sobre zones considerades com a terreny forestal segons la definició de la Llei forestal valenciana (article 2.d de la Llei 3/1993), ja que es tracta de terrenys agrícoles abandonats que han adquirit signes inequívocs del seu estat forestal, pel fet d'haver-hi una cobertura d'espècies forestals arbòries o arbustives per damunt del 30 % de fracció de cabuda a cobert, aplicat, com a màxim, a escala de subparcel·la cadastral. Estos terrenys forestals no apareixen cartografiats en la cartografia de l'IDEV segons el Pla d'acció territorial forestal de la Comunitat Valenciana, sinó que s'identifiquen mitjançant una avaluació del terreny segons la cartografia de l'ocupació del sòl de la Comunitat Valenciana (COSCV). L'informe de la DGMN indica que la instal·lació d'estructures fotovoltaiques no ha d'implicar el canvi de la condició forestal d'esta, per la qual cosa en les zones afectades per terreny forestal s'haurà de respectar la vegetació que hi ha. Així mateix, haurà de complir-se el que es disposa en el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals, que caldrà observar en l'execució d'obres i treballs que es fan en terreny forestal o en els seus voltants, en l'annex IX del Decret 91/2023, de 22 de juny, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, forestal de la Comunitat Valenciana.  
El projecte preveu el desbrossament i l'eliminació de les espècies vegetals durant la fase d'execució, així com una adaptació orogràfica de les zones amb pendents més elevats per a la col·locació dels seguidors solars. Per este motiu, l'informe de la DG de Medi Natural i Animal assenyala que no podrà fer-se cap alteració geomorfològica del terreny, ni moviments de terra lleus per a la instal·lació dels seguidors, de manera que s'hauran de respectar tots els bancals. El tractament del matoll existent no comportarà arrancar-lo, perquè d'esta manera continue fent la seua funció de subjecció del sòl i frene l'erosió.  
No obstant això, el promotor planteja mesures compensatòries enfocades a la preservació dels terrenys forestals com la reforestació d'una superfície similar a l'afectada amb espècies associades al matoll o l'herbassar xerotermòfil mediterrani (arços, barrelles o cards, entre altres) i l'abalisament d'exemplars arboris i espècies protegides sota qualsevol tipus d'instrument de conservació. En tot cas, l'aplicació d'estes mesures haurà de fer-se amb la supervisió de l'autoritat competent de manera que s'assegure l'eficàcia de les mesures plantejades.  
  
L'EsIA (apartat 7.2) valora el risc potencial d'incendi forestal i conclou que, a causa de la presència de parcel·les amb vegetació arbustiva i subarbustiva en un entorn d'alta vulnerabilitat i perillositat, hi ha zones puntuals amb un risc alt, i es prendran mesures correctores i preventives en el transcurs de les obres i el disseny de la instal·lació, encaminades a la reducció del risc d'incendi. En qualsevol cas, s'haurà de complir el que es disposa en el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals que cal observar en l'execució d'obres i treballs que es duguen a terme en terreny forestal o al voltant d'estos, segons l'annex IX del Decret 91/2023, de 22 de juny, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, forestal de la Comunitat Valenciana.  
No es preveu cap afecció de la planta solar fotovoltaica i la línia d'evacuació sobre arbres monumentals ni sobre espècies de flora protegida. No obstant això, segons l'informe de la DGMN, en la zona s'observa la presència de l'espècie Limonium thiniense, la qual es troba vigilada de conformitat amb l'annex III del Decret 70/2009, de 22 de maig. Caldrà seguir el que s'establix en els articles 13 i 14 relatiu a la protecció d'este tàxon i a l'alçament excepcional de les prohibicions. Prèviament a l'inici de les obres, es farà una prospecció botànica amb la finalitat d'identificar individus assistents d'este tàxon per a preservar-los i protegir-los de l'obra, o en cas de translocació, per a informar el Servei de Vida Silvestre.  
El promotor ha presentat un estudi de fauna conjunt de les FV Mediterráneo I - VI fet a partir de mostrejos de caracterització in situ en l'àmbit d'actuació amb la finalitat de conéixer la distribució d'aus rapaces, estepàries i altres grups de fauna (mamífers, rèptils i amfibis). Hi destaca la presència d'aus estepàries, algunes d'estes inventariades en instruments de protecció de fauna com el sebel·lí (Burhinus oedicnemus) o el gaig blau (Coracias garrulus), així com aus rapaces com ara l'àguila cuabarrada (Aquila fasciata) i l'arpella occidental (Circus aeruginosus), els dos en perill d'extinció de conformitat amb l'Ordre 2/2022, de 16 de febrer, de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, per la qual s'actualitzen els llistats valencians d'espècies protegides de flora i fauna. Així mateix, hi destaca la presència de nius d'àguila reial, xoriguers, falcons, mussols, quiròpters i aus aquàtiques (gavines d'albufera, corriols i corbs de mar, entre altres).  
En relació amb l'FV Mediterráneo II, l'estudi de fauna assenyala: l'observació d'un dormidor de sebel·lí comú sobre una de les parcel·les i a escassos metres de la futura LSAT; la presència del gaig blau sobre el límit nord-est de la futura implantació; albiraments d'arpelles sobrevolant els canyissars o algunes de les basses que hi ha a menys de 60 m de les implantacions FV Mediterráneo II, III i V; un niu de garsa situat en una torre elèctrica i reutilitzat per una parella de xoriguers vulgars, localitzat a 15 m al nord de les parcel·les de la implantació FV Mediterráneo II, a la Venta d'Agost.  
El dormidor de sebel·lí i el niu de xoriguer se situen pròxims o sobre les parcel·les situades al sud del camí de Sant Vicent, i coincidixen amb les zones no admissibles des del punt de vista de la infraestructura verda i el paisatge.  
L'informe emés per la DG de Medi Natural i Animal assenyala que, en relació amb la presència de sebel·lí, caldrà considerar una parada biològica d'abril a juny. Addicionalment, pel fet que el projecte es troba en un hàbitat potencial per a l'espècie rossarda rogenca, caldrà dur a terme abans de l'inici de les obres i en una època marcada per l'autoritat competent, un estudi específic per a descartar-ne la presència. En el cas que se n'observe algun exemplar, es comunicarà a l'autoritat competent perquè l'avalue i estime les mesures oportunes.  
De conformitat amb l'estudi de fauna aportat, després de l'aplicació de mesures correctores i compensatòries, es minimitzaran els impactes ocasionats sobre la fauna. Entre estes mesures destaquen: el manteniment de la coberta vegetal davall de les plaques solars sempre que no afecte el rendiment de la instal·lació, la no utilització de productes fitosanitaris, la implementació de programes de seguiment per a determinades espècies d'avifauna i la instal·lació d'un tancat permeable a la fauna, així com salvaocells i caixes de niu. En tot cas, s'aplicaran mesures perquè l'estructura edàfica del sòl es mantinga, de manera que faça possible la infiltració d'aigua, i la proliferació d'espècies vegetatives i faunístiques.  
Segons la Resolució del 31 d'agost de 2020, del director general de Medi Natural i Avaluació Ambiental, Monforte del Cid i Agost es troben en la llista de municipis afectats per la sobrepoblació de conills, per la qual cosa no s'implantaran mesures que afavorisquen el desenvolupament d'estos en l'àmbit projectat.  
Sòls i residus  
Per a l'execució de la planta es preveu un condicionament previ del terreny mitjançant el buidatge i el desbrossament de la vegetació de les zones previstes per a la instal·lació, la compactació del terreny i els moviments de terra per a anivellar-la; l'obertura de rases per al cablejat; la construcció de vials interiors i d'accés, així com el desenvolupament d'una xarxa de drenatge amb la finalitat de canalitzar l'aigua i minimitzar-ne l'impacte. Així mateix, s'instal·larà un tancat perimetral cinegètic i huit centres de transformació de tipus prefabricats.  
La implantació de la central es fa quasi íntegrament sobre sòl d'alta capacitat agrològica. En este sentit, el Servei de Gestió Territorial assenyala que, encara que la implantació sobre este tipus de sòls ha de minimitzar-se, tenint en compte els condicionants territorials concurrents en les parcel·les objecte d'estudi, la instal·lació al terme municipal de Monforte del Cid resulta viable.  
La zona presenta, fonamentalment, vulnerabilitat baixa d'aqüífers i es troba en una àrea de permeabilitat del sòl alta, amb dues xicotetes zones de molt alta permeabilitat i una altra zona de baixa permeabilitat. L'estat quantitatiu de la massa d'aigua subterrània és bo. El subsol on es localitza la instal·lació se situa en àrees que cal millorar per a la recàrrega estratègica d'aqüífers, en què l'àrea coincident, amb molt baixa permeabilitat, és poc interessant per a la recàrrega d'aqüífers.  
De conformitat amb els informes emesos per la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental, la major part de la planta se situa sobre terrenys amb erosió potencial moderada amb presència de bancals en totes les àrees tancades. Els bancals suporten el sòl i regulen l'escolament, de manera que són una part essencial en el suport del sòl. L'afecció a estos no és acceptable, ja que la seua protecció és molt rellevant, atés que la planta es troba sobre una zona de clima semiàrid i molt vulnerable davant de qualsevol desestabilització, per la qual cosa es considera que hauran de respectar-se els abancalaments. No obstant això, segons el visor cartogràfic de l'IDEV i, en concret, la sèrie temàtica de la COPUT, la planta està situada sobre una zona amb erosió potencial molt baixa (0-7 tm/ha/any) i de poc pendent.  
Com a mesures preventives i correctores per a evitar una afecció significativa sobre el sòl, l'EsIA preveu, entre altres, la utilització dels camins existents per a evitar l'obertura de nous vials; la minimització del moviment de terres així com la reutilització dels sobrants en la mateixa obra o en els emplaçaments pròxims; la delimitació de zones específiques per al moviment de maquinària, per tal d'evitar una compactació del terreny excessiva; la impermeabilització de les zones destinades al manteniment de la maquinària; l'emmagatzematge dels residus generats segons la seua naturalesa i l'apilament en un lloc destinat a esta finalitat, i la vigilància i el seguiment del correcte emmagatzematge i de la gestió dels residus. Així mateix, es preveu que la disposició dels panells solars acompanyarà les corbes de nivell i la fixació al terreny de la seua estructura de suport es farà mitjançant clavament, la qual cosa minimitzarà el moviment de terres i el segellament del terreny.  
La generació de residus té més entitat en la fase de construcció. Els residus generats en esta fase es lliuraran al gestor autoritzat i es gestionaran conforme a la normativa aplicable, especialment els perillosos.  
  
Després dels informes emesos per la Direcció General de Medi Natural, el promotor reconfigura el projecte amb l'objectiu de no afectar cap bancal que hi haja a l'interior de la planta. Els seguidors admetran un pendent màxim del 17 %, per la qual cosa s'adaptaran sense necessitat de moviments de terres excessius, i es faran únicament amb caràcter excepcional per a l'anivellament del terreny, en la implantació dels equips principals. Les caixes d'agrupació i inversors s'instal·laran fora dels talussos i dels bancals. S'aplicaran mesures correctores per a evitar l'erosió dels sòls, com ara afavorir la colonització de vegetació herbàcia davall de la superfície dels mòduls durant la fase de funcionament.  
  
La regeneració de l'espai, una vegada desmantellada la instal·lació i retirats tots els residus generats, respectarà la forma i l'aspecte originals del terreny i els usos actuals per a facilitar la integració paisatgística de les zones ocupades i la revegetació amb espècies autòctones. L'EsIA inclou un pla de restitució i millora del sòl agrícola en tot l'àmbit afectat per la instal·lació que preveu: el subsolat, la restitució del sòl vegetal, les millores edàfiques i adobaments.  
Règim hidràulic  
De conformitat amb la cartografia del PATRICOVA, la planta fotovoltaica es troba afectada per perillositat d'inundació de caràcter geomorfològic, al nord i al centre per vessaments i al sud per llits, prenent com a referència el camí de Sant Vicent.  
El Servei de Gestió Territorial estima que l'afecció al nord i al centre de la planta, després de l'anàlisi dels diferents perfils transversals, la topografia i les diferents actuacions antròpiques dutes a terme en la zona, incidixen disminuint el risc d'inundabilitat i es determina que l'afecció per perill d'inundabilitat és poc rellevant per a la implantació de la planta. Respecte a l'afecció per perillositat geomorfològica en la zona sud, a falta d'un estudi d'inundabilitat que justifique l'escassa incidència del risc d'inundació en relació amb l'activitat que s'hi implantarà, o, si és el cas, les mesures correctores que cal implantar i la no afecció d'estes a tercers, s'hauran de retirar els panells de la zona afectada.  
El promotor va aportar un estudi d'inundabilitat en resposta a l'informe de l'SGT. D'acord amb el comunicat remés per l'SGT a este òrgan ambiental, este estudi s'ha remés a l'organisme de conca per a l'emissió d'un informe.  
No obstant això, cal destacar que els panells de la zona sud coincidixen amb les zones no admissibles des del punt de vista de la infraestructura verda i del paisatge.  
Respecte a la línia d'evacuació, es considera que l'afecció per risc d'inundació no és rellevant perquè esta es troba soterrada íntegrament.  
En la zona d'actuació es detecta la presència de diversos llits fluvials, dels quals els més pròxims a la planta són el barranc de la Mama, a una distància d'uns 750 m per la part oest, i la rambla de l'Alabastre, a aproximadament 30 m de la zona est. Addicionalment, cal destacar que el corredor fluvial més pròxim a la instal·lació és la rambla de Pepió, que s'hi troba a uns 4,5 km.  
Contaminació atmosfèrica  
Segons l'EsIA, es preveu l'afecció sobre l'atmosfera durant la fase de construcció per l'emissió de gasos, pols, sorolls i vibracions deguts principalment al trànsit de la maquinària intervinent i al moviment de terres. Amb l'objectiu de minimitzar este impacte, es proposen mesures correctores com ara la limitació de la velocitat dels vehicles, el reg de vials, l'aplicació de mesures de protecció en les zones d'emmagatzematge de materials pulverulents, les inspeccions relatives al manteniment de la maquinària i el control del soroll que garantisca el compliment dels nivells sonors permesos legalment.  
Durant la fase de funcionament, no es preveu un impacte significatiu sobre l'atmosfera. No obstant això, com a mesura correctora es proposa dur a terme controls de nivells de soroll i camps electromagnètics generats pel funcionament de les instal·lacions. L'EsIA no especifica si hi haurà il·luminació exterior en la instal·lació. En el cas que n'hi haja, s'adequarà per a mantindre les condicions naturals i minimitzar la incidència fora del perímetre tancat. L'enllumenat exterior es dirigirà cap al sòl, per a la qual cosa s'utilitzarà un disseny que projecte la llum per davall del pla horitzontal.  
Patrimoni cultural  
Una vegada consultades les bases del Servei de Patrimoni Cultural Valencià, no s'han identificat, en l'àmbit afectat per l'actuació i el seu entorn més pròxim (200 m), elements del patrimoni cultural inventariats, de manera que el més pròxim és la Lloma Redona, situada a 3 km de la planta.  
El promotor ha elaborat un projecte d'intervenció arqueològica amb la finalitat d'obtindre l'autorització per a la prospecció i la posterior redacció de l'estudi d'impacte patrimonial del projecte de la planta solar i les seues línies d'interconnexió.  
No consta entre la documentació aportada cap pronunciament de l'organisme competent en matèria de patrimoni cultural.  
No hi ha afecció directa a vies pecuàries, ja que l'assagador del Palau està a 400 m de la planta.  
Paisatge  
L'àmbit territorial on es projecta l'FV Mediterráneo II està situat al sud de la línia ferroviària L/330 - La Encina - Alacant Terminal, que confronta a esta, i que suposa una barrera visual en algun dels trams (sobreelevats).  
La planta fotovoltaica queda inclosa dins de la delimitació del paisatge de rellevància regional (PRR-30 Vinyes d'Alacant). En este mateix àmbit han sigut avaluades altres plantes fotovoltaiques, de manera que s'ha generat un efecte acumulatiu sobre el PRR-30-Vinyes d'Alacant, així com un efecte barrera entre els paisatges incorporats al PRR, i una saturació de la unitat de paisatge visual. De conformitat amb l'informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, amb data de 21 de setembre de 2023, a l'efecte del manteniment de la continuïtat del PRR-30, s'ha de mantindre lliure de plantes fotovoltaiques la planícia agrícola situada al nord de l'accident topogràfic de la serra de les Àguiles fins al camí de Sant Vicent. Per este motiu, els recintes que ocupen esta àrea no són admissibles des del punt de vista de la infraestructura verda i del paisatge; per tant, cal eliminar les parcel·les 48, 50, 117, 118 i 9014 del polígon 9 del terme municipal de Monforte del Cid i la parcel·la 6 del polígon 42 del terme municipal d'Agost.  
L'informe del SIVP analitza únicament els recintes situats en les parcel·les 113, 114 i 115 del polígon 8 del terme municipal de Monforte del Cid i la parcel·la 8 del polígon 42 del terme municipal d'Agost. Respecte a estos recintes viables, tot i que la distribució dels panells no entra en conflicte amb la morfologia del terreny, s'hauran d'adaptar a la topografia i als talussos que hi ha a l'interior de les parcel·les. En l'informe es definixen mesures d'integració paisatgística que completen les que hi ha en l'estudi d'integració paisatgística, entre les quals destaquen la manutenció o la introducció d'arbratge agrícola en les zones entre els recintes i el camí de Sant Vicent, i entre els recintes i la zona del ferrocarril, de manera que s'integre l'actuació i se'n minimitze la visibilitat. A més, seran aplicables altres mesures, com ara:  
- Els panells es distribuiran de manera que s'adapten a la topografia existent i caldrà justificar-ho per mitjà de seccions esquemàtiques.  
- En les construccions i instal·lacions annexes s'utilitzaran materials i recobriments amb colors i textures que n'afavorisquen la integració (marrons clars, ocres o terrosos).  
- L'acabat en l'execució dels vials es farà amb tons concordes als colors de l'entorn.  
- L'arbrat agrícola que no es veja afectat per la implantació de panells es mantindrà, i es pararà molta atenció als localitzats en el perímetre dels recintes i les zones d'afecció.  
Pel que fa a l'afecció sobre el paisatge, tant la fase de construcció de la instal·lació com d'explotació suposaran un impacte negatiu sobre el territori, el paisatge i la infraestructura verda. El promotor ha elaborat un estudi d'integració paisatgística en el qual valora de manera individualitzada l'afecció del projecte, i proposa mesures genèriques i específiques d'integració paisatgística, com ara: la instal·lació d'un tancat cinegètic, la minimització de la superfície segellada, la preservació de la vegetació natural davall dels panells durant l'explotació i l'aplicació d'un pla de restitució de sòl agrícola després de la vida útil de la central.  
  
Addicionalment, el promotor haurà d'aportar la justificació i els resultats del procés de participació pública, de manera que esmene les deficiències de l'estudi d'integració paisatgística relatives a la definició de les unitats i els recursos paisatgístics, així com la correcció del pla de desmantellament en els termes exposats en l'informe emés per l'organisme competent.  
Efectes sinèrgics  
El projecte inclou l'estudi dels efectes sinèrgics de les plantes solars fotovoltaiques Mediterráneo I-VI, al voltant de 5 km del conjunt d'estes i de la infraestructura comuna d'evacuació. En l'àmbit d'estudi de les centrals fotovoltaiques, estan en funcionament, autoritzades o en tràmit 38 plantes.  
Entre les autoritzades (6) i les que es troben en funcionament (1) es preveu una ocupació de l'àmbit de 129 ha. Les plantes PF Mediterráneo I a VI sumen una ocupació de 398 ha, i les restants, 24 en tramitació, suposen en conjunt una ocupació de 662 ha en els termes municipals de Monforte del Cid i Agost. Un total de 1.190 ha en l'àmbit de 5 km estudiat, és a dir, un 3,20 % de la zona. En relació amb el conjunt de plantes fotovoltaiques denominades Mediterráneo, la configuració final resultarà en una afecció territorial inferior a la considerada inicialment, en establir-se, en totes estes, les condicions de limitació de l'ocupació.  
  
En l'anàlisi de sinergies presentada es conclou que no hi ha impactes de caràcter sever o crític, i únicament es requerixen mesures preventives, correctores o compensatòries, com és el cas de l'afecció als hàbitats d'interés comunitari prioritari (sense que hi haja afecció a estos en la planta analitzada), mesures contra la col·lisió d'avifauna, i es donen per bones amb caràcter general les mesures exposades en l'EsIA.  
  
Segons les estimacions de l'Ajuntament d'Agost, l'acumulació de projectes implica una ocupació territorial de fins a 450 ha d'SNUC, al voltant de l'11 % del total d'SNUC del municipi, de les quals, segons estima el mateix ajuntament, 130 ha són d'alt valor agrològic.  
La proximitat entre estos projectes (separats per uns centenars de metres o fins i tot en parcel·les confrontants) genera un efecte acumulatiu global, de manera que s'aprecien com a una única planta fotovoltaica, la qual cosa faria que el paisatge característic identificat en el PRR es desvirtuara d'una manera significativa per la transformació i desaparició de gran part d'este paisatge, i pel fraccionament transversal i, per tant, caldria valorar la possible substitució d'un paisatge agrícola, identificat com d'alt valor, per un paisatge industrial.  
Tal com s'indica en l'Informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, amb la finalitat de mantindre el caràcter i les condicions de visibilitat dels paisatges de més valor, i tal com estipula l'art. 8.c.1 del TRLOTUP, cal mantindre lliure de plantes la planícia agrícola al nord de l'accident topogràfic de la serra de les Àguiles fins al camí de Sant Vicent.  
Com a mesura correctora a la fragmentació del territori provocada per l'alta densitat de plantes, l'informe de la DG de Medi Natural proposa l'execució de corredors de vegetació dins de les plantes solars, diferenciant-les a manera d'illes de panells solars (de superfície inferior o igual a 10 ha i distàncies entre si de 6 metres), que permeten crear un espai en mosaic que afavorisca la circulació de la fauna i el manteniment d'un ecosistema naturalitzat.  
Riscos i vulnerabilitat  
S'inclou en l'EsIA, una descripció dels efectes adversos del projecte en el medi ambient a conseqüència de la vulnerabilitat del projecte davant d'accidents greus i catàstrofes rellevants. Per a fer-ho, s'analitzen una sèrie de processos d'incidència en la vulnerabilitat com: risc sísmic, incendis forestals, solsides, erosió, inundacions, capacitat agrícola d'ús del sòl, residus i emissions perillosos i accidents de mercaderies perilloses.  
Esta anàlisi determina que hi ha zones puntuals de la instal·lació amb risc alt d'incendi forestal, per la presència de vegetació arbustiva i subarbustiva en un entorn d'alta vulnerabilitat i perillositat. S'aplicaran mesures preventives durant l'execució dels treballs i les obres de manera reglamentària, així com un sistema integrat de gestió d'incendis forestals.  
En relació amb el risc d'inundació, s'aplicaran els preceptes de l'estudi d'inundabilitat validat per l'òrgan competent, en què es considere el risc com a escàs i, pel que fa a l'erosionabilitat del sòl, este es considera un risc tolerable després de l'aplicació de mesures com ara la conservació de la vegetació en zones aptes davall dels seguidors solars o la minimització de la remoció de sòl.  
Respecte al risc de lliscament i solsida, es determina una molt baixa vulnerabilitat i exposició a este, amb l'excepció de la franja coincident amb els talussos de la infraestructura ferroviària en la zona septentrional, que presenta un risc superior, però que no es veurà afectada pel projecte.  
Addicionalment, es fa saber que Monforte del Cid es troba entre els municipis amb risc alt d'accidents de mercaderies perilloses per carretera i ferrocarril. Este risc fa estricta referència a l'existència d'usos residencials en una banda de 500 metres de les vies incloses en l'esmentat apartat 4.3 del Pla especial davant del risc d'accidents de mercaderies perilloses per carretera o ferrocarril de la Comunitat Valenciana, un aspecte que no es dona en la localització del projecte.  
  
Pla de vigilància ambiental  
El Pla de vigilància ambiental proposa la implantació d'un pla de seguiment en el qual es comprove que les obres es fan d'acord amb el projecte i que s'assegure el compliment de la normativa ambiental, així com les mesures preventives, correctores i els requisits establits en la DIA. Addicionalment, la informació recollida en el programa es plasmarà en informes periòdics (informes d'estat, de control de residus i abocaments d'oli, etc.) i extraordinaris puntuals en cas de successos excepcionals, tant en la fase d'implantació com en la de funcionament. En el projecte es recull el pressupost per al PVA.  
  
4. Consideracions jurídiques  
El projecte constituïx un supòsit d'avaluació d'impacte ambiental ordinària, d'acord amb l'article 7.1 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, en concordança amb l'annex I (grup 3.g).  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en la secció 1a, capítol II del títol 2 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i en les altres disposicions que li són aplicables.  
De conformitat amb l'article 10 del Decret 10/2023, de 19 de juliol, del president de la Generalitat, pel qual es determinen el nombre i la denominació de les conselleries, i les seues atribucions, s'assignen a la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori les competències en matèria de medi ambient, caça, recursos hídrics, benestar animal, urbanisme i vertebració del territori, obres públiques, i transports, ports i aeroports.  
L'article 9.1 del Decret 147/2023, de 5 de setembre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori, atribuïx a la Direcció General d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental la competència en avaluació ambiental estratègica i impacte ambiental, inclosos els sistemes indicadors i les avaluacions ambientals.  
  
Per tot el que s'ha esmentat, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, fent ús de les atribucions que tinc, resolc:  
  
  
  
Primer  
Formular esta declaració d'impacte ambiental considerant acceptable el projecte de planta solar fotovoltaica Mediterráneo II de 39,155 MWp i línia d'evacuació promogut per Desarrollos Fotovoltaicos Ibéricos 40, SLU, en els termes municipals d'Agost i Monforte del Cid (Alacant), en el qual s'establixen les condicions ambientals, incloses les mesures preventives, correctores i compensatòries, que resulten de l'avaluació ambiental practicada i s'exposen a continuació, en què s'ha de desenvolupar el projecte per a l'adequada protecció del medi ambient i els recursos naturals, sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables. L'abast d'esta resolució es referix a les parcel·les reflectides en l'anunci d'informació pública del projecte, publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, número 9569, amb data de 5 d'abril de 2023.  
  
Atenent els antecedents i fonaments de dret exposats, es resolen les condicions del projecte i les mesures preventives, correctores i compensatòries dels efectes adversos sobre el medi ambient, que s'establixen en els termes següents:  
i) Condicions generals:  
1- L'avaluació ambiental de la línia d'evacuació conjunta a 220kV i de la SET Mediterráneo 33/220 kV s'abordarà en el si del tràmit de l'expedient ATALFE/2023/81, de manera que queda condicionada la viabilitat ambiental del projecte objecte d'esta resolució al que la DIA de l'esmentat expedient determine.  
2- En les parcel·les 48, 50, 117, 118 i 9014 del polígon 9 del terme municipal de Monforte del Cid i la parcel·la 6 del polígon 42 del terme municipal d'Agost, no s'instal·laran panells fotovoltaics ni cap element aeri de la infraestructura d'evacuació que interferisca en la continuïtat del PRR-30 Vinyes d'Alacant, de conformitat amb l'informe emés pel Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge.  
3- El promotor haurà de complir totes les mesures preventives i correctores previstes en l'EsIA, el projecte tècnic i més documentació que obre en l'expedient, i les acceptades després de la informació pública, o contingudes en la informació complementària aportada a l'expedient, sempre que no contradiguen el que s'establix en esta resolució.  
  
4- Es recorda el compliment de tota la legislació rellevant que li siga aplicable i que afecte els elements del medi recollits en esta resolució.  
5- En els termes previstos en l'article 43 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, esta declaració d'impacte ambiental perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera començat l'execució del projecte en el termini de quatre anys. A este efecte, el promotor notificarà a l'òrgan ambiental el començament de les obres.  
ii) Condicions relatives a mesures preventives, correctores i compensatòries per als impactes més significatius.  
6- S'hauran d'incorporar al disseny del projecte el condicionat i les mesures correctores establides en els informes dels òrgans competents en matèria d'ordenació del territori i paisatge, i en matèria de medi natural, que s'exposen en el cos d'esta declaració. Estes mesures i condicions s'hauran d'incorporar al projecte d'execució en la memòria, els plans i el pressupost, per a l'execució real i efectiva i verificades en fases posteriors de la tramitació per l'òrgan substantiu, abans de l'autorització de l'explotació.  
7- Per a reduir l'erosió hídrica de la pluja i mantindre l'estrat en condicions adequades per a una bona infiltració, es respectarà la topografia dels bancals existents, se segellarà la mínima superfície de terreny possible, es mantindrà la vegetació que hi ha en les zones no ocupades pels mòduls i es plantarà vegetació anàloga a la que hi ha amb inclusió d'espècies arbustives i arbòries, sense ús d'herbicides. S'aplicaran mesures correctores per a evitar l'erosió dels sòls nus.  
  
8- Es respectarà la zona de flux preferent dels llits que hi ha en l'entorn de l'àmbit del projecte i, si és el cas, s'obtindrà abans de l'execució de l'obra l'autorització preceptiva de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a l'ocupació de les seues zones de policia, de conformitat amb l'article 9.d del Reglament del domini públic hidràulic.  
  
9- La disposició de les estructures fotovoltaiques haurà de respectar les condicions topogràfiques de les parcel·les, de manera que la planta s'adapte als pendents del terreny, es minimitze el moviment de terres i es respecte una superfície amb abancalaments conforme al paisatge agrícola preexistent.  
10- Tenint en compte la presència de sòl forestal ordinari en l'àmbit d'actuació, durant les obres i l'explotació, s'haurà de complir el que es disposa en el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals que caldrà observar en l'execució d'obres i treballs que es duguen a terme en terreny forestal o en els seus voltants: annex IX del Decret 91/2023, de 22 de juny, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, forestal de la Comunitat Valenciana. Una vegada finalitzades les obres, es procedirà a la neteja de la zona i a la reposició de les afeccions generades.  
11- Per a poder compensar les pèrdues en la qualitat/quantitat de l'hàbitat en l'espai vital de l'àguila reial, hauran de mantindre's, tant com siga possible, els cultius que hi ha en totes les zones de les parcel·les cadastrals que no s'utilitzen per a la disposició dels panells solars, a més, s'hauran d'adquirir o arrendar parcel·les que es troben abandonades o degradades per a netejar-les de fems i per al manteniment de la vegetació que hi haja. Esta esmena d'afeccions es faria en una proporció de com a mínim el 25 % de la superfície afectada per la planta.  
12- Es complirà el condicionat de l'informe definitiu de l'òrgan competent en matèria de patrimoni cultural, el qual haurà d'obtindre's prèviament a l'inici de l'execució del projecte. Es farà un seguiment arqueològic intensiu de les obres. Si durant l'execució de les obres es trobaren restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el promotor haurà de paralitzar les obres i posar el fet en coneixement de l'òrgan competent en patrimoni cultural de manera immediata, i adoptar les mesures pertinents per a la protecció i conservació d'estes, de conformitat amb el que es preveu en els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
  
13- No s'instal·larà enllumenat exterior en la planta fotovoltaica, a excepció dels sistemes requerits per la normativa vigent i de dispositius d'il·luminació imprescindibles davant de situacions de risc. En tot cas, hauran d'incorporar-se criteris d'il·luminació sostenible amb els quals es reduïsca el consum energètic i es minimitze la contaminació lumínica nocturna de les instal·lacions.  
14- Abans de l'inici dels treballs de construcció de la planta solar fotovoltaica, es durà a terme una prospecció prèvia per a detectar la presència de nidificació de les espècies prioritàries identificades en l'àmbit de l'actuació, de manera que es requerirà la presència dels agents mediambientals de la zona.  
15- Es durà a terme una prospecció botànica abans de l'inici dels treballs per a identificar els exemplars que hi ha de Limonium thiniense, per tal de preservar-los i protegir-los o per a informar el servei competent en vida silvestre en cas de requerir-ne la translocació.  
16- Es disposarà de zones impermeabilitzades i d'un sistema de recollida de possibles fuites d'olis i combustibles procedents de la maquinària i de les estructures que es generen durant l'execució de l'obra. Els residus generats es gestionaran segons la normativa vigent i mitjançant un gestor autoritzat s'establiran les zones de recollida de residus i no s'apilaran en zones amb pendents elevats i perill d'inundació.  
17- L'ús d'aigua en la planta quedarà condicionat al fet que es dispose de subministrament per una empresa autoritzada o per la concessió de l'organisme de conca.  
18- L'emissió de l'autorització administrativa de tancament definitiu de la central obligarà el promotor a desmantellar-la en els termes definits en el pla aportat.  
iii) Condicions al Pla de vigilància ambiental  
19- Les accions incloses en el programa de vigilància i seguiment ambiental hauran de documentar-se, a l'efecte d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de la seua eficàcia. La documentació estarà a la disposició de les autoritats competents.  
20- Caldrà definir un pla de seguiment específic de l'avifauna durant la vida útil de la instal·lació. En concret, s'analitzarà l'ús de l'espai per les aus rapaces i estepàries protegides que hi ha en la zona, parant atenció a les espècies catalogades per instruments de protecció, i es remetran els resultats del seguiment amb la periodicitat que s'acorde amb l'òrgan competent en matèria de biodiversitat.  
  
Segon  
De conformitat amb el que es preveu en l'article 41 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
a) Publicar esta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, així com en la seu electrònica.  
b) Esta declaració d'impacte ambiental no serà objecte de recurs sense perjudici dels que, si és el cas, siguen procedents en via administrativa i judicial davant de l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu haurà de tindre en compte, degudament, en el procediment d'autorització del projecte, l'avaluació d'impacte ambiental efectuada, atesos els criteris establits en l'article 42 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, referits tant al contingut de l'autorització com a la publicitat de la decisió.  
  
València, 10 d'octubre de 2023.- El director general d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental: Miguel Ángel Ivorra Devesa.