Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 3296, del 29-07-1998 (1998/6330)

RESOLUCIÓ de 9 de juliol de 1998, de la Secretaria General i de les Direccions Generals de Centres Docents, d'Ordenació i Innovació Educativa i Política Lingüística i de Personal de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, per la qual es dicten instruccions en matèria d'ordenació acadèmica i organització de l'activitat docent dels centres autoritzats per a implantar de forma anticipada ensenyaments de Batxillerat (LOGSE).
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   3296

Data del DOGV
:   29-07-1998

Secció del DOGV
:   III. CONVENIS I ACTES - G) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   1998/6330


Data del document
:   09-07-1998

Organisme emissor
:   Conselleria de Cultura, Educació i Ciència

Tipus de document
:   Resolució

Anàlisi jurídica

RESOLUCIÓ de 9 de juliol de 1998 de la Secretaria General i de les Direccions Generals de Centres Docents, d'Ordenació i Innovació Educativa i Política Lingüística i de Personal de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, per la qual es dicten instruccions en matèria d'ordenació acadèmica i organització de l'activitat docent dels centres autoritzats per a implantar de forma anticipada ensenyaments de Batxillerat (LOGSE). [1998/6330]
  
El Reial Decret 1487/1994 de 1 de juliol, pel qual es modifica i completa el Reial Decret 986/1991, de 14 de juny, pel qual s'aprova el calendari d'aplicació de la nova ordenació del sistema educatiu, establix que les Administracions Educatives podran disposar la introducció progressiva del Batxillerat per a dur a terme la generalització de la mencionada implantació.
  
El Reial Decret 173/1998, de 16 de febrer, pel qual es modifica i completa el Reial Decret 986/1991, de 14 de juny, pel qual s'aprova el calendari d'aplicació de la nova ordenació del sistema educatiu, establix en el seu article únic, apartat u, 3, que, en l'any acadèmic 2000-2001 s'implantarà, amb caràcter general, el primer curs del Batxillerat i deixaran d'impartir-se el tercer curs de Batxillerat Unificat i Polivalent, el primer de Formació Professional de segon grau en règim d'ensenyaments especialitzats i el curs d'ensenyaments complementaris per a l'accés del primer al segon grau de Formació Professional.
  
Per la seua banda, el Decret 174/1994, de 19 d'agost, del Govern Valencià, ha establit el currículum corresponent al Batxillerat a la Comunitat Valenciana. L'Ordre de 10 de maig de 1995 de la Conselleria d'Educació i Ciència ha establit les matèries optatives de Batxillerat i ha regulat el seu currículum. L'Ordre Ministerial de 30 d'octubre de 1992, modificada per l'Ordre de 2 d'abril de 1993, va establir els elements bàsics dels informes d'avaluació així com els requisits formals derivats del procés d'avaluació que són precisos per a garantir la mobilitat dels alumnes. Finalment, l'Ordre de 17 de gener de 1995, de la Conselleria d'Educació i Ciència, sobre avaluació en Batxillerat, ha regulat els procediments per a l'avaluació, promoció i titulació dels alumnes d'esta etapa educativa.
  
El Decret 234/1997, de 2 de setembre, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional dels Instituts d'Educació Secundària (DOGV del dia 8), establix les directrius fonamentals de l'organització i funcionament dels mencionats centres i autoritza, en la seua Disposició Final Primera a la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència per a desenrotllar allò disposat en el mateix i regular quantes qüestions es deriven de la seua aplicació.
  
Una vegada regulat el currículum i l'avaluació, i efectuada la implantació anticipada del Batxillerat en un determinat nombre de centres, cal arbitrar mesures d'ordenació acadèmica que permetan el seu correcte desplegament.
  
Procedix, en conseqüència, regular les condicions d'accés a estos ensenyaments, les mesures d'ordenació acadèmica entorn a la distribució en opcions, a l'avaluació, a la promoció i a la titulació d'estos alumnes, els horaris lectius dels diferents cursos i l'optativitat.
  
Per tot allò exposat, en virtut de les competències establides en el Decret 32/1997, de 26 de febrer, del Govern Valencià (DOGV d'1 de març), esta Secretaria General i direccions generals han resolt dictar la següent Resolució:
  
U
  
La present Resolució que serà d'aplicació durant el curs acadèmic 1998/99, per als centres de la Comunitat Valenciana que estiguen autoritzats per a implantar anticipadament ensenyaments de Batxillerat regulat per la Llei 1/1990, de 3 d'octubre, d'Ordenació General del Sistema Educatiu.
  
I. ACCÉS DELS ALUMNES
  
Dos
  
Podran accedir al primer curs del Batxillerat els alumnes que reunisquen algun dels següents requisits:
  
a) Haver cursat i promocionat el segon cicle d'Educació Secundària Obligatòria i estar en possessió del títol de Graduat en Educació Secundària.
  
b) Haver cursat i promocionat el primer cicle del pla experimental per a la Reforma dels Ensenyaments Mitjans i estar en possessió del certificat de superació del cicle.
  
c) Haver superat 2n. curs del Batxillerat Unificat i Polivalent.
  
d) Estar en possessió del títol de Tècnic Auxiliar corresponent.
  
e) Haver cursat i aprovat un mòdul professional experimental de nivell II i estar en possessió del títol de Tècnic Auxiliar corresponent.
  
f) Haver cursat i superat els cursos comuns dels ensenyaments d'Arts Aplicades i Oficis Artístics.
  
g) Podran accedir directament a les modalitats de Batxillerat LOGSE els alumnes que hagen obtingut el títol de Tècnic després de cursar la Formació Professional Específica de Grau Mitjà, segons allò disposat en l'article 35.3 de la Llei Orgànica 1/1990 d'Ordenació General del Sistema Educatiu, segons el que s'establix en l'annex núm. IV de la present Resolució.
  
Tres
  
Podran accedir al segon curs de Batxillerat els alumnes que reunisquen algun dels requisits següents:
  
a) Haver cursat i aprovat primer curs de Batxillerat, tenint dos matèries pendents com a màxim.
  
b) Haver aprovat primer curs del segon cicle del Pla experimental per a la Reforma dels Ensenyaments Mitjans.
  
c) Haver cursat i aprovat 3r de BUP i estar en possessió del títol de Batxiller.
  
d) Haver cursat i aprovat 3r de Formació Professional de segon grau (Règim d'Ensenyaments Especialitzats) o segon curs de Formació Professional de Segon Grau (Règim General).
  
e) Haver cursat i aprovat 2n d'Especialitat o tindre el títol de Graduat en Arts Aplicades i Oficis Artístics.
  
Quatre
  
En els centres que, en el procés d'implantació anticipada del Batxillerat, deixen d'impartir ensenyaments de BUP o de FP de segon grau, i en relació amb els seus alumnes repetidors, s'actuarà de la manera següent:
  
1. Els alumnes repetidors de 1r de FP de segon grau (règim d'ensenyaments especialitzats) o Curs d'Accés, s'incorporaran al primer curs de Batxillerat.
  
2. Per tal de facilitar la culminació dels estudis iniciats i obtenir els títols corresponents, quan el nombre de repetidors siga superior a 12 i no existisca altre centre pròxim que oferisca els mateixos ensenyaments, es constituiran grups de repetidors, sempre que l'organització del centre ho permeta i prèvia autorització del director Territorial el qual ho comunicarà a la Direcció General de Centres Docents per a la seua consignació en el registre de centres en els casos següents:
  
- 3r de BUP.
  
- Curs d'Orientació Universitària.
  
- 1r i 2n de Formació Professional de segon grau (règim general) o 2n i 3r (règim d'ensenyaments especialitzats).
  
3. Sense perjudici d'allò establit en el punt anterior, els alumnes podran incorporar-se, si ho desitgen, als nous ensenyaments de Batxillerat en el curs que els corresponga conformement a les equivalències establides en els annexos I i II del Reial Decret 986/1991, de 14 de juny i la disposició addicional segona de l'Ordre de 30 d'octubre de 1992 (BOE de l'11 de novembre) per la qual s'establixen els elements bàsics dels informes d'avaluació.
  
4. Els alumnes que tinguen una o dos assignatures pendents de primer curs de Batxillerat LOGSE hauran de matricular-se obligatòriament de 2n curs de Batxillerat LOGSE i de les matèries pendents de primer curs, ja que no existix la matrícula d'assignatures pendents de primer curs.
  
5. Els alumnes que hagen cursat i aprovat el Curs d'Orientació Universitària (independentment que hagen fet la prova d'accés a la Universitat o no), no poden matricular-se en 2n curs de Batxillerat LOGSE, ja que el Curs d'Orientació Universitària equival a tots els efectes al 2n curs de Batxillerat LOGSE (Reial Decret 986/1991, de 14 de juny).
  
6. Els alumnes procedents de 2n curs de BUP que tinguen una o dos assignatures pendents, podran incorporar-se al primer curs de Batxillerat LOGSE segons allò que establix l'annex II de l'Ordre de 30 d'octubre de 1992 (BOE d'11 de novembre de 1992). Les matèries pendents de 2n curs de BUP hauran de ser recuperades pel mateix procediment que s'establix en l'Ordre de 17 de gener de 1995 sobre avaluació en Batxillerat per a les matèries pendents de primer curs de Batxillerat LOGSE. Els departaments didàctics assumiran les tasques de suport i avaluació dels alumnes de primer curs de Batxillerat LOGSE que tinguen una o dos matèries pendents de segon curs de BUP. Amb esta finalitat dissenyaran per a estos estudiants un pla de treball que contemple els continguts mínims exigibles i de les activitats recomanades. Estos continguts mínims exigibles tindran com a referència els currículums de 2n curs de Batxillerat Unificat i Polivalent. Els departaments didàctics que assumisquen les tasques d'avaluació d'estos alumnes programaran proves parcials per a verificar la superació de les dificultats.
  
La sessió d'avaluació final de les matèries pendents de 2n curs de BUP per als alumnes de primer curs de Batxillerat LOGSE haurà de realitzar-se en el mes de maig, abans de l'avaluació final ordinària de primer curs de Batxillerat LOGSE. Els centres hauran de confeccionar un acta extraordinària per a estos alumnes, on figuraran els alumnes i totes les matèries pendents de 2n curs de BUP.
  
Les qualificacions de les matèries pendents de segon curs de BUP dels alumnes de primer curs de Batxillerat LOGSE es formularan pel mateix procediment que es feia en el BUP, és a dir, d'una forma qualitativa, Molt Deficient, Insuficient, Bé, Notable i Excel·lent. Són positives Suficient, Bé, Notable i Excel·lent, i negatives Insuficient i Molt Deficient.
  
Estes qualificacions es consignaran en el llibre de qualificacions de Batxillerat Unificat i Polivalent, i en l'antic expediente de l'alumne. A més a més com a una diligència en el nou expedient corresponent al Batxillerat LOGSE.
  
Estes matèries li comptaran per a passar de curs, i per tant els alumnes de 1r curs sols podran passar a segon tenint dos matèries pendents.
  
II. CONFECCIÓ DE L'HORARI GENERAL DEL CENTRE, CRITERIS PER A LA CONSTITUCIÓ DE GRUPS, HORARI SETMANAL, DISTRIBUCIÓ DE LES MATÈRIES EN MODALITATS I OPCIONS I CRITERIS PER A LA DETERMINACIÓ DE NECESSITATS DEL PROFESSORAT.
  
A) Confecció de l'Horari General del Centre.
  
Cinc
  
1. Quant a períodes lectius diaris i dobles torns s'estarà a allò que disposa l'Ordre de 29 de juny de 1992.
  
2. A fi de realitzar les reunions de coordinació establides per als seminaris i departaments didàctics, departaments d'orientació, claustres i comissions de coordinació pedagògica o de normalització lingüística, els caps d'estudis preveuran en la confecció d'horaris una vesprada lliure de classes o, si es tracta de centres que tenen horari a doble torn, un període de temps suficient, lliure de classes. Mai no podran suspendre's les classes per a realitzar estes o altres activitats del professorat.
  
3. Durant totes les hores en què el centre estiga en funcionament ha de garantir-se la presència de, almenys, un membre de l'equip directiu.
  
4. Els centres el Consell Escolar dels quals haja aprovat un horari general que preveïsca l'assignació d'una vesprada lliure per a tots els alumnes del centre, garantiran que la mencionada vesprada siga la de dimecres, per a assegurar la màxima coherència en la coexistència organitzativa dels plans d'estudi que conviuen i facilitar les reunions conjuntes de tot el professorat del centre.
  
5. Per a facilitar les necessàries pràctiques de taller que estes assignatures tenen per si mateixes, els caps d'estudi dels centres on es curse la modalitat de Tecnologia, procuraran agrupar dos hores de les quatre setmanals de Tecnologia Industrial I i II, Electrotècnia, Mecànica, Electrònica, Ciència dels Materials i Tecnologia de la Fabricació Mecànica,.
  
B) Criteris per a la Constitució de Grups
  
Sis
  
Es confeccionaran els grups d'alumnes tenint en compte els criteris següents:
  
1. Els grups han de ser homogenis quant al nombre i s'exclourà en la seua composició qualsevol criteri discriminatori.
  
2. Els alumnes repetidors i que tinguen assignatures pendents de cursos anteriors o amb necessitats educatives especials hauran d'estar distribuïts de manera homogènia entre tots els grups d'un mateix curs.
  
C) Horari Setmanal i Distribució de les matèries en Modalitats i Opcions
  
Set
  
1. L'horari setmanal assignat a cadascuna de les matèries comunes de modalitat i optatives dels dos cursos de Batxillerat s'ajustarà a allò disposat en l'annex I de la present Resolució.
  
2. La distribució de les matèries en les distintes modalitats i opcions dels dos cursos de Batxillerat s'ajustarà a allò disposat en l'annex II de la present Resolució.
  
3. Els centres organitzaran les matèries de modalitat i optatives de cada curs en opcions. Estes opcions s'establixen en funció d'itineraris formatius orientats cap als diferents estudis universitaris i als cicles formatius de Formació Professional de Grau Superior.
  
4. Els centres, independentment de l'opció que oferisquen hauran d'oferir totes les matèries pròpies de modalitat que es cursen.
  
5. Els alumnes de 1r curs hauran de cursar les cinc matèries comunes, tres de modalitat i una optativa.
  
Els alumnes de primer curs de la modalitat d'Humanitats i Ciències Socials hauran de triar una de les dos opcions proposades.
  
6. Els alumnes de primer curs de l'opció Humanística i Sociocultural de la modalitat d'Humanitats i Ciències Socials hauran de triar Matemàtiques Aplicades a les Ciències Socials I o Grec. No obstant això la no elegida podrà ser cursada com a optativa.
  
7. Els alumnes de 2n curs hauran de cursar les quatre matèries comunes, tres matèries de modalitat i dos optatives.
  
Tots els alumnes de segon curs hauran de triar una de les dos opcions proposades en cada modalitat.
  
8. Els alumnes de l'opció Tecnicoprofessional de la modalitat de Tecnologia hauran de triar Electrotècnia o Mecànica. No obstant això, la no elegida podrà ser cursada com a optativa.
  
9. El currículum de les matèries comunes i de modalitat i la seua distribució en els dos cursos del Batxillerat és el que es conté en el Decret 174/1994 de 19 d'agost del Govern Valencià.
  
D) Constitució de modalitats i opcions
  
Vuit
  
1. Els centres educatius que impartisquen Batxillerat ho faran, almenys, en dos de les seues modalitats i hauran d'oferir totes les matèries pròpies d'estes modalitats. Resten exceptuades d'esta norma les Escoles d'Arts i Oficis Artístics que impartisquen la modalitat d'Arts.
  
2. Per a constituir una determinada modalitat de Batxillerat, caldrà que hi haja un mínim de 20 alumnes matriculats i que el centre estiga autoritzat per la direcció general competent, per a impartir la modalitat oferida.
  
3. Si el nombre total d'alumnes inscrits en una determinada modalitat és inferior a 20, per a la seua constitució es requerirà, després de l'informe de la Inspecció Educativa, l'autorització expressa del director territorial. El citat informe considerarà, entre altres, els aspectes següents:
  
- modalitats de batxillerat que oferix el centre;
  
- repercussió en l'increment de la plantilla del professorat del centre;
  
- relació de modalitats de Batxillerat i Cicles Formatius de Formació Professional de grau superior que tinga constituïts el centre;
  
- altres centres de l'entorn que tinguen implantada esta modalitat;
  
- l'escolarització d'alumnes que tenen necessitats educatives especials permanents;
  
- la continuïtat dels Programes d'Educació Bilingüe que haja seguit l'alumnat en l'Educació Secundària Obligatòria;
  
- el fet de què siga una modalitat única en el seu entorn geogràfic.
  
E) Constitució de grups
  
Nou
  
1. Quan en un centre estiguen constituïdes dos o més modalitats de Batxillerat, s'agruparan els alumnes en les matèries comunes i en les pròpies de modalitat o optatives coincidents, segons els criteris següents:
  
- comunes: 35 alumnes per grup;
  
- pròpies de modalitat: 35 alumnes per grup (mínim de 20, excepte en els casos previstos en l'apartat anterior);
  
- optatives: 35 alumnes per grup (mínim de 15).
  
Per a les matèries optatives d'oferta obligada no s'establix nombre mínim d'alumnes, sempre que les hores resultants puguen ser assumides pel professorat que té destinació definitiva en el centre.
  
2. Hores de desdoblament:
  
Assignatures dels departaments de Física i Química, Biologia i Geologia: 1 hora setmanal per assignatura, curs i grup per a pràctiques de Laboratori.
  
Perquè puguen programar-se les hores de desdoblament haurà d'existir un mínim de 25 alumnes per grup. A més a més en les pràctiques de laboratori, el mòdul horari de l'assignatura no ha de ser inferior a 4 hores setmanals. Les mencionades hores seran autoritzades pel director territorial, a proposta de la Inspecció Educativa, en el moment de la determinació de les necessitats del professorat i sempre que el plantejament pedagògic del departament així ho aconselle.
  
3. Hores lectives de l'alumnat.
  
L'horari de l'alumnat comprendrà els següents tipus d'hores lectives:
  
a) Hores pròpies del currículum.
  
b) Hores de tutoria: 1 hora setmanal per grup en primer curs, i una hora setmanal per grup en segon curs amb assistència voluntària per a l'alumnat.
  
c) Hores de repàs per a alumnes que tenen assignatures pendents de cursos anteriors: 1 hora setmanal per curs i assignatura. En els centres de doble torn, en què per imposició de l'horari siga incompatible l'assistència al repàs en una assignatura dels alumnes del torn del matí i del torn de la vesprada, s'autoritzarà una segona hora.
  
Les hores de repàs seran autoritzades pel director territorial a proposta de la Inspecció Educativa. La sol·licitud, acompanyada d'una programació didàctica específica realitzada pel departament corresponent, serà presentada per la direcció del centre a la Inspecció Educativa en el moment de la determinació de les necessitats del professorat. El director territorial podrà autoritzar més d'una hora setmanal per curs i assignatura, sempre que el nombre d'alumnes assistents així ho aconsellen.
  
d) Hores de dedicació a alumnes que tinguen necessitats educatives especials, contemplats en l'article 36 de la LOGSE, escolaritzats en centres acollits al pla experimentals d'integració: 1 hora setmanal per curs.
  
El nombre d'hores lectives dels apartats b) i d) compreses en l'horari d'un alumne en cap cas sobrepassarà les 2 hores setmanals.
  
III. MATÈRIES OPTATIVES DEL CURRÍCULUM
  
Deu
  
1. Els alumnes podran triar com a matèries optatives:
  
a) Les matèries pròpies de la modalitat que apareixen en el Decret 174/1994 no cursades en l'opció elegida.
  
b) Les matèries pròpies d'altra modalitat que s'impartisquen en el centre de les que apareixen en el Decret 174/1994 sempre que les possibilitats organitzatives del mateix ho permetan.
  
c) Les vinculades als cicles formatius de Formació Professional específica de Grau Superior que s'impartisquen en el propi centre, que apareguen en el Decret 174/1994, i en l'Ordre de 10 de maig de 1995.
  
d) Les establides com a tals en l'Ordre de 10 de maig de 1995 de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència.
  
2. Seran d'oferta obligada per als centres l'optativa de Segon Idioma Estranger i, donada la seua vinculació amb estudis posteriors, les matèries optatives a què fan referència els punts a) i c) de l'apartat anterior.
  
3. Sempre que les possibilitats dels centres ho permeten es podran cursar com a optatives en 2n curs determinades matèries de modalitat o optatives de primer curs de la mateixa o d'altra modalitat, que siguen necessàries per als cicles formatius de Grau Superior, que s'impartisquen en el centre, o per a determinats canvis d'opció o de modalitat.
  
4. En cap cas es podran cursas matèries comunes, de modalitat i optatives de la mateixa o d'altra modalitat de 2n en primer curs.
  
5. Els centres podran impartir determinades matèries optatives no vinculades a les modalitats que tinguen autoritzades, sempre que es justifique per necessitats educatives per a ampliar les possibles eixides acadèmiques o professionals dels alumnes. Per a això, serà necessària l'autorització prèvia i expressa de la Direcció General d'Ordenació i Innovació Educativa i Política Lingüística.
  
6. Els alumnes de les modalitats de Ciències de la Natura i de la Salut i de Tecnologia no podran cursar com a optativa en primer curs el Dibuix Tècnic de la modalidad d'Arts encara que el centre en qüestió tinga autoritzada esta última modalitat, ja que el Dibuix Tècnic de 2n curs d'estes modalitats té el mateix currículum.
  
7. El currículum de les matèries optatives i la seua distribució en cursos i modalitats és el que s'establix en l'Ordre de 10 de maig de 1995 de la Conselleria d'Educació i Ciència.
  
IV. PROGRAMES D'EDUCACIÓ BILINGÜE
  
Onze
  
Per tal de donar continuïtat dels Programes d'Educació Bilingüe que l'alumnat haja pogut seguir al llarg de l'Educació Secundària Obligatòria, i aconseguir els objectius lingüístics que marca el Decret de Currículum de Batxillerat en la Generalitat Valenciana, de dominar per igual les dos llengües oficials, valencià i castellà, en el Batxillerat els centres s'atendran als criteris següents:
  
1. Centres ubicats en el territori de predomini lingüístic valencià.
  
Aplicaran el Programa d'Incorporació Progressiva o el Programa d'Ensenyament en Valencià, que es definixen en els apartats dotze i tretze, segons les possibilitats organitzatives del centre i les indicacions del Disseny Particular del Programa d'Educació Bilingüe.
  
2. Centres ubicats en el territori de predomini lingüístic castellà (article 36 de la Llei 4/1983, d'Ús i Ensenyament del Valencià).
  
Estos centres elaboraran un Pla de Normalització Lingüística per tal d'establir les condicions mínimes de sensibilització, tant del propi centre com de l'entorn sociocultural, perquè puga fer-se efectiu el manament de l'article 19.2 de la Llei 4/1983, d'Ús i Ensenyament del Valencià. A més, els centres que desitgen aplicar un Programa d'Educació Bilingüe hauran de comptar amb la voluntat dels pares o tutors i amb les possibilitats organitzatives del centre. Per a l'aplicació del Programa d'Educació Bilingüe, els centres elaboraran el Disseny Particular del Programa.
  
Dotze
  
El Programa d'Ensenyament en Valencià continua de forma coherent el Programa d'Ensenyament en Valencià i el Programa d'Incorporació Progressiva de l'Educació Secundària Obligatòria.
  
Tretze
  
1. Els centres als quals fa referència l'apartat onze, 1, aplicaran el Programa d'Incorporació Progressiva. Este programa comporta l'ús del valencià com a llengua vehicular en una part de les àrees no lingüístiques segons les especificacions del Disseny Particular del Programa d'Educació Bilingüe, el qual garantirà almenys l'ús del valencià com a llengua d'aprenentatge en 2 de les matèries no lingüístiques.
  
2. El Programa d'Incorporació Progressiva afectarà a tots els alumnes del centre, llevat d'aquells que hagen sol·licitat formar part d'un grup on s'aplique el Programa d'Ensenyament en Valencià.
  
3. Si els pares/mares/tutors legals desitgen que l'alumne reba un tractament lingüístic distint al previst pel centre, ho manifestaran en un termini de quinze dies, a partir de l'inici de les classes. Esta sol·licitud es farà individualment i per escrit a la direcció del centre perquè esta, segons les possibilitats organitzatives, adopte les mesures oportunes.
  
Catorze
  
1. El disseny particular del Programa o dels programes d'Educació Bilingüe és la concreció i contextualització d'estos en la realitat particular de cada centre i, al mateix temps, constituïx el conjunt de decisions prèvies per a l'elaboració dels documents d'organització i gestió educativa: el Projecte Curricular, el Pla de Normalització Lingüística i la resta de decisions organitzatives. El conjunt de decisions que conformen el disseny particular del Programa haurà d'incorporar-se als documents de gestió i d'organització corresponents.
  
2. El contingut del disseny particular del Programa o dels programes d'Educació Bilingüe inclourà:
  
a) Els objectius generals del currículum prescriptiu del Batxillerat contextualitzats i atenent a la realitat educativa del centre i les exigències del Programa.
  
b) El tractament metodològic de les diferents llengües.
  
c) la previsió d'actuacions amb l'alumnat de nova incorporació al sistema educatiu valencià i que necessita una atenció específica per a suplir la baixa competència d'estos en alguna de les llengües oficials.
  
d) La proporció d'ús vehicular de les dos llengües oficials en els diferents cursos i grups.
  
e) La previsió del centre sobre la distribució del professorat segons els diferents nivells de formació lingüisticotècnica i la seua competència en valencià.
  
f) La indicació de les necessitats específiques que l'aplicació dels programes d'Educació Bilingüe puga ocasionar, si són de la seua competència, perquè siguen incorporades al pla d'actuació de l'Assessoria Didàctica del valencià.
  
3. Per tal de garantir el correcte funcionament dels programes d'Educació Bilingüe, els caps d'estudis a l'hora de distribuir els grups que tinguen assignatures en valencià tindran en compte la capacitació lingüisticotècnica en valencià i/o l'experiència docent prèvia en valencià del professorat del centre.
  
Quinze
  
La Comissió de Coordinació Pedagògica de cada centre concretarà el disseny particular del Programa o dels programes d'Educació Bilingüe prèviament a l'elaboració del Projecte Curricular i a partir de l'anàlisi del context. Per a la seua elaboració seguiran la mateixa planificació de treball que per a l'elaboració del Projecte Curricular. La direcció del centre trametrà este disseny a la direcció territorial corresponent una vegada aprovat pel Consell Escolar.
  
Setze
  
Els centres d'Educació Secundària que tinguen distintes modalitats de Batxillerat i que estan autoritzats a aplicar el Programa d'Ensenyament en Valencià en els estudis obligatoris, ho estan també per a aplicar este Programa en les distintes modalitats de Batxillerat, i ho faran constar en el Disseny Particular del Programa d'Educació Bilingüe que es definix en l'apartat catorze.
  
Així mateix, els centres que fins ara impartien ensenyaments de BUP, COU i FP, o qualsevol altra modalitat d'ensenyament no universitari, i que estan autoritzats a aplicar el Programa d'Ensenyament en Valencià, ho estan també per aplicar el Programa en qualsevol de les modalitats d'ensenyaments no universitaris que s'impartisquen en el centre.
  
Per tal de garantir el correcte funcionament dels programes d'educació bilingüe (Programa d'Ensenyament en Valencià i Programa d'Incorporació Progressiva), a l'hora d'assignar els torns i grups que tinguen assignatures en valencià els caps d'estudis actuaran segons allò establit en els punts 2.2 i 2.3 de l'epígraf II, annex II, de l'Ordre de 29 de juny de 1992, considerant la capacitació lingüisticotècnica en valencià i l'experiència docent prèvia en valencià, segons allò establit en l'article 9, apartat 6, del Decret 79/1984 i en l'article 11, apartat 4.e) de l'Ordre d'1 de setembre de 1984, que desenrotlla el mencionat decret.
  
V. AVALUACIÓ, EXEMPCIÓ, CONVALIDACIONS I CANVIS DE MODALITAT, CONVALIDACIÓ I EQUIVALÈNCIES AMB ELS ESTUDIS ESTRANGERS
  
Dèsset
  
Pel que fa a l'avaluació i promoció dels alumnes, així com a l'avaluació dels processos d'ensenyament i del Projecte Curricular s'estarà a allò disposat en l'Ordre de 17 de gener de 1995, de la Conselleria d'Educació i Ciència, sobre avaluació en Batxillerat.
  
Tal i com indica l'annex I de l'Ordre de 17 de gener de 1995, hi ha una sèrie de matèries incompatibles a efectes d'avaluació. Són estes: Castellà: Llengua i Literatura II respecte a castellà: Llengua i Literatura I; Valencià: Llengua i Literatura II respecte a Valencià: Llengua i Literatura I; Llengua Estrangera II respecte a Llengua Estrangera I; 2n Idioma Estranger II respecte a 2n Idioma Estranger I; Llatí II respecte a Llatí I; Grec II respecte a Grec I; Matemàtiques II respecte a Matemàtiques I; Matemàtiques Aplicades a les Ciències Socials II respecte a Matemàtiques Aplicades a les Ciències Socials I; Dibuix Artístic II respecte a Dibuix Artístic I; Volum II respecte a Volum I; Economia i Organització d'Empreses II respecte a Economia i Organització d'Empreses I; Tecnologia Industrial II, Electrotècnia i Mecànica respecte a Tecnologia Industrial I; Biologia i Ciències de la Terra i Mediambientals respecte a Biologia i Geologia; Història de la Filosofia respecte a Filosofia; Física, Química respecte a Física i Química; Ampliació dels Sistemes de Representació Tècnics i Gràfics respecte a Dibuix Tècnic.
  
Quan en la convocatòria ordinària o extraordinària no es puga qualificar alguna matèria per estar condicionada a la superació d'altra del primer any amb idèntica denominació, o amb continguts total o parcialment progressius s'afegirà a la relació de matèries del segon any la del primer any pendent de superació, expressant la qualificació que en la mateixa s'haja obtingut. En la matèria del segon any es posarà «pendent de primer».
  
En l'annex I de l'Ordre de 17 de gener de 1995 figuren també les matèries amb idèntica denominació que comptabilitzen com una sola matèria a efectes del còmput per a determinar la repetició del 2n curs. Són estes: castellà: Llengua i Literatura I i castellà: Llengua i Literatura II; Valencià: Llengua i Literatura I i Valencià: Llengua i Literatura II; Llengua Estrangera I i Llengua Estrangera II; 2n Idioma Estranger I i 2n Idioma Estranger II; Llatí I i Llatí II; Grec I i Grec II; Matemàtiques I i Matemàtiques II; Matemàtiques Aplicades a les Ciències Socials I i Matemàtiques Aplicades a les Ciències Socials II; Dibuix Artístic I i Dibuix Artístic II; Volum I i Volum II; Economia i Organització d'Empreses I i Economia i Organització d'Empreses II; Tecnologia Industrial I i Tecnologia Industrial II.
  
L'Ordre de 17 de gener de 1995 establix en el seu apartat Tercer, 3, que ?la nota mitjana del Batxillerat, una vegada aprovat, serà la mitjana aritmètica de les qualificacions de totes les matèries de primer i segon que el componen. En este cas, la qualificació podrà ser expressada amb un sol decimal. Si el resultat del càlcul dóna com a resultat una centèssima igual o superior a 5, s'arredonirà la mitjana pujant un punt el decimal?.
  
Convé unificar els criteris per a l'obtenció de la nota mitjana del Batxillerat per als alumnes que es matriculen en la prova d'accés a la Universitat, de la següent forma: la nota mitjana s'obtindrà sense comptar la Religió i la qualificació s'obtindrà com s'ha expressat anteriorment però la determinació d'este decimal es farà per arredoniment en la forma habitual en estos casos: quan les centèssimes de la qualificació siguen superiors o iguals a cinc, s'arredonirà per excés; i quan les centèssimes de la qualificació siguen inferiors o iguals a quatre, s'arredonirà per defecte.
  
Divuit
  
Per a l'obtenció de la nota mitjana de l'expedient dels alumnes que s'hagen incorporat a segon curs de Batxillerat procedents d'altres plans d'estudis, s'actuarà aplicant a les qualificacions obtingudes en cada cas, les següents equivalències numèriques:
  
1. Alumnes procedents del primer curs del segon cicle del pla experimental per a la reforma dels Ensenyaments Mitjans, Batxillerat Experimental:
  
Suficient: 5
  
Notable: 8
  
Excel·lent: 9
  
2. Alumnes procedents de tercer curs de Batxillerat Unificat i Polivalent:
  
Suficient: 5
  
Bé: 6
  
Notable: 8
  
Excel·lent: 9
  
3. Alumnes procedents de Formació Professional de Segon Grau.
  
El Reial Decret 986/1991, de 14 de juny, establix les equivalències, a efectes acadèmics dels cursos de Formació Professional de 2n Grau amb els corresponents del Batxillerat LOGSE en els termes que s'indiquen a continuació: 3r de Formació Professional de Segon Grau (Règim d'Ensenyaments Especialitzats) o 2n de Formació Professional de Segon Grau (Règim General) equivalen al primer curs del Batxillerat LOGSE. Per tant per a l'obtenció de la nota mitjana de l'expedient dels alumnes que s'hagen incorporat a 2n. curs de Batxillerat LOGSE, s'han de tindre en compte les notes de totes les matèries de 3er. de Formació Profesional de Segon Grau (Règim d'Ensenyaments Especialitzats) o de 2n. de Formació Professional de 2n. Grau (Règim General).
  
S'hauran de tindre en compte les següents equivalències numèriques:
  
Suficient: 5
  
Bé: 6
  
Notable: 8
  
Excel·lent: 9
  
4. Alumnes procedents d'Arts Aplicades i Oficis Artístics.
  
El Reial Decret citat anteriorment establix les equivalències entre els estudis d'Arts Aplicades i Oficis Artístics, i el Batxillerat LOGSE, entre el 2n d'Especialitat i el 1r de Batxillerat. Per tant per als alumnes que passen a 2n de Batxillerat procedents dels cursos d'Arts Aplicades i Oficis Artístics, s'haurà de tindre en compte totes les notes de les matèries de 2n. d'Especialitat, d'acord amb les equivalències que s'establixen a continuació:
  
Suficient: 5
  
Bé: 6
  
Notable: 8
  
Excel·lent: 9
  
Deneu
  
Els alumnes que accedisquen al Batxillerat des dels cicles formatius de Formació Professional específica de grau mitjà o des dels mòduls professionals experimentals de nivell II i desitgen convalidar alguna de les matèries cursades, hauran de sol·licitar la corresponent convalidació individual abans del dia 15 de novembre a la Direcció General d'Ordenació i Innovació Educativa i Política Lingüística, adjuntant a la sol·licitud una certificació acadèmica oficial dels estudis cursats.
  
Vint
  
1. La permanència en el Batxillerat ocupant un lloc escolar en règim escolaritzat serà de quatre anys, com a màxim.
  
2. No obstant això, els alumnes podran sol·licitar al director del centre en què figure el seu expedient acadèmic l'anul·lació de la matrícula corresponent, a fi que la mencionada convocatòria no li compute als efectes de la limitació indicada en el punt anterior, quan acredite trobar-se en alguna de les circumstàncies següents: malaltia prolongada de tipus físic o psíquic, prestació del servei militar o servei social substitutori, incorporació a un lloc de treball, obligacions ineludibles de tipus social o familiar que impedisquen la normal dedicació a l'estudi o altres circumstàncies, degudament justificades, que tinguen caràcter excepcional.
  
3. Les sol·licituds caldrà formular-les, en tot cas, abans de finalitzar el mes d'abril, i seran resoltes, oït, si fa al cas, l'equip d'avaluació i el departament d'orientació, pel director del centre en què es trobe l'expedient acadèmic de l'alumne, el qual autoritzarà l'anul·lació de la matrícula sempre que resulte acreditada l'existència d'una de les causes que figuren en el punt anterior.
  
4. Els alumnes que inicien o s'incorporen a estos ensenyaments hauran de concloure els seus estudis per esta via i obtindran, en el seu cas, el títol de Batxiller.
  
5. No obstant això, durant el procés d'implantació anticipada i segons allò establit en la disposició transitòria primera, 2, del Reial Decret 1487/1994, d'1 de juliol, als alumnes que hagen aprovat totes les matèries del primer curs de Batxillerat, en qualsevol de les seues modalitats i no puguen completar els estudis del nou sistema, per trasllat de domicili, abandonament dels estudis o per haver esgotat el temps d'escolarització establit, se'ls podrà sol·licitar l'expedició del títol de Batxiller, corresponent als estudis del Batxillerat Unificat i Polivalent.
  
6. Així mateix, durant el procés d'implantació anticipada, en aquells casos en què, per trasllat de domicili o altres circumstàncies excepcionals, un alumne no puga continuar els seus estudis de Batxillerat LOGSE haurà de seguir-se allò regulat en l'Ordre Ministerial de 7 de setembre de 1994 (BOE del 17) i la Resolució de 26 de maig de 1997 de les Direccions Generals d'Ordenació i Innovació Educativa i Política Lingüística i de Centres Docents de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència (DOGV de 25 de juny de 1997).
  
Vint-i-u
  
En finalitzar el curs académic, els alumnes de primer de Batxillerat que estiguen en condicions de promocionar a segon, segons les normes de promoció i repetició de curs establides, podran sol·licitar a la direcció del centre el canvi de modalitat o, si es tracta del Batxillerat d'Humanitats i Ciències Socials, el canvi d'opció.
  
Els canvis d'opció de la modalitat d'Humanitats i Ciències Socials els haurà de concedir el director del centre públic on l'alumne vulga estudiar. En el cas dels centres privats haurà de concedir-lo el director del centre públic del qual dependa.
  
Per als canvis d'opció sols s'haurà de tindre en compte si els alumnes han cursat en primer Llatí I o Matemàtiques Aplicades a les Ciències Socials I. En el cas que no siga així, estes matèries, depenent de l'opció (Llatí per a la Humanística i Sòciocultural i Matemàtiques Aplicades a les Ciències Socials I per a la de Ciències Socials), hauran de ser cursades com a segona optativa en segon curs.
  
Vint-i-dos
  
Els canvis de modalitat s'autoritzaran segons els criteris següents:
  
Han de cursar en 2n:
  
- les quatre matèries comunes de 2n;
  
- les tres matèries pròpies de la nova modalitat corresponents a 2n;
  
- les matèries pròpies de la nova modalitat corresponents a 1r, no cursades i aprovades en la modalitat d'origen;
  
Es consideraran equivalents i es traslladaran les qualificacions obtingudes als documents d'avaluació:
  
- Les cinc matèries comunes de 1r curs cursades i aprovades en l'antiga modalitat per les cinc matèries comunes de 1r curs de la nova modalitat.
  
- l'optativa de 1r curs, cursada i aprovada en l'antiga modalitat, per l'optativa de 1r curs de la nova modalitat;
  
- dos de les matèries pròpies de l'antiga modalitat, cursades i aprovades, per les dos optatives de 2n curs de la nova modalitat.
  
Els canvis de modalitat hauran de ser autoritzats per la Direcció General d'Ordenació i Innovació Educativa i Política Lingüística. La direcció dels centres remetrà les sol·licituds dels alumnes a la Direcció General d'Ordenació i Innovació Educativa i Política Lingüística abans del dia 15 de novembre, adjuntant un certificat acadèmic o fotocòpia compulsada del llibre de qualificacions.
  
En cap cas podran canviar de modalitat els alumnes de 2n curs als qui els queden 1, 2 o 3 matèries pendents, ja que obligatòriament han de repetir estes matèries i tampoc poden cursar altra modalitat distinta els alumnes que hagen cursat i aprovat 2n curs de Batxillerat LOGSE.
  
Vint-i-tres
  
En matèria d'homologació i convalidació de títols i estudis estrangers que s'adeqüen als de Batxillerat LOGSE, s'estarà d'acord amb allò disposat en l'Ordre Ministerial de 30 d'abril de 1996 (BOE de 8 de maig).
  
VI. ENSENYAMENTS DE RELIGIÓ O ACTIVITATS D'ESTUDI ALTERNATIVES
  
Vint-i-quatre
  
Pel que respecta a estos ensenyaments i a l'organització d'activitats d'estudi alternatives per als alumnes que no cursen tal matèria s'estarà d'acord amb allò disposat en el Reial Decret 2438/1994, de 16 de desembre, i en l'Ordre de 17 de juliol de 1997, de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència.
  
Vint-i-cinc
  
Per als alumnes que no hagueren optat per seguir ensenyament de Religió els centres organitzaran activitats d'estudi alternatives, com ensenyaments complementaris, en horari simultani als ensenyaments de Religió. Les mencionades activitats s'organitzaran segons el que disposa l'Ordre de 17 de juliol de 1997 de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència i la Resolució de 24 de juliol de 1997, de la Direcció General d'Ordenació i Innovació Educativa i Política Lingüística que la desenrrotlla.
  
Estes activitats seran obligatòries per als alumnes que no opten per rebre ensenyament religiós. Estes activitats no seran objecte d'avaluació i no tindran constància en els expedients acadèmics dels alumnes.
  
En els centres públics de la Comunitat Valenciana la responsabilitat d'organització i direcció d'estes activitats d'estudi s'adscribiran als departaments didàctics de Filosofia, Geografia e Història, Llatí i Grec. Els directors dels centres públics assignaran la direcció d'estes activitats al professorat dels mencionats departaments didàctics que no hagueren completat l'horari lectiu amb matèries de la seua especialitat. Quan existeixen diversos professors que hagen de completar el seu horari lectiu, tindran preferència els que tinguen major antiguitat en el cos.
  
VII. CRITERIS PER A LA DETERMINACIÓ DE NECESSITATS DEL PROFESSORAT
  
Vint-i-sis
  
A) Hores lectives del professorat.
  
1. Els horaris lectius del professorat seran de 18 hores setmanals.
  
2. Els horaris lectius del professorat que tinga funcions directives o de coordinació didàctica comprendran, com a mínim, el nombre d'hores pròpies del currículum que s'establix a continuació:
  
a) Equips directius
  
Directors, secretaris i caps d'estudis
  
- 4 hores setmanals: instituts de més de 1000 alumnes.
  
- 8 hores setmanals: instituts de menys de 1000 alumnes.
  
Els centres que tinguen més d'un torn establert disposaran de dos caps d'estudis. En el cas del torn vespertí i nocturn el cap d'estudis serà comú.
  
Vicedirectors en Instituts que tinguen 16 o més unitats
  
- 12 hores setmanals: instituts de més de 1000 alumnes.
  
- 15 hores setmanals: instituts de menys de 1000 alumnes.
  
Als efectes d'hores i grups de docència, els directors i vicedirectors d'instituts que tinguen doble torn, tindran la mateixa consideració que els directors i vicedirectors d'instituts de més de 1000 alumnes respectivament.
  
Als efectes d'hores i grups de docència dels membres de l'equip directiu, els centres de més de 800 alumnes que implanten anticipadament els ensenyaments regulats per la LOGSE tindran la mateixa consideració que els instituts de més de 1000 alumnes.
  
Vicesecretaris en Instituts que impartan docència en més d'un torn
  
- 15 hores setmanals
  
Vicedirectors i caps d'estudis de seccions d'Instituts d'Educació Secundària
  
- 12 hores setmanals
  
A efectes d'hores i grups de docència, els vicedirectors i caps d'estudis de seccions d'Instituts d'Educació Secundària amb més de 500 alumnes tindran la mateixa consideració que els caps d'estudis d'instituts de menys de 1000 alumnes.
  
Professorat que tinga funcions de coordinació didàctica
  
- 15 hores: cap de departament
  
- 15 hores: coordinador d'etapa o cicle
  
Cap d'Estudis de Formació Professional: existirà en els instituts que impartisquen més de cinc Cicles Formatius, corresponents a dos o més famílies professionals.
  
Vint-i-set
  
1. L'horari lectiu del professorat podrà comprendre un màxim de 2 hores setmanals per a l'atenció de tutoria amb alumnes, actualització de valencià per a alumnat exempt i hores de dedicació a alumnes amb necessitats educatives especials, i preparació del comentari de text de castellà: Llengua i Literatura i Valencià: Llengua i Literatura de 2n curs en funció de la prova d'accés a la Universitat d'estos alumnes. La distribució de torns, assignatures i cursos corresponents a este horari lectiu es realitzarà segons allò disposat en l'annex II, epígraf II, apartats 2.1 i 2.2 de l'Ordre de 29 de juny de 1992 (DOGV del dia 15 de juliol).
  
2. Llevat del cas de la tutoria, l'oferta d'estes hores pel centre requerirà l'autorització prèvia i expressa de la Inspecció Educativa, la qual tindrà en compte per a això que l'horari proposat pel centre permeta l'assistència de l'alumnat afectat.
  
3. No obstant el professorat major de 55 anys podrà fer l'opció expressa, previ escrit a la Direcció, de descomptar 2 de les hores setmanals a què fa referència el paràgraf anterior en el torn d'elecció corresponent. Així mateix, si hi haguera algun departament amb nombre insuficient d'hores lectives, l'horari que no completa-se les divuit hores s'assignarà, a petició de la persona interessada, al professor major de 55 anys.
  
4. Quan en un mateix departament coincidisca professorat d'Educació Secundària procedent de diferents cossos, a l'hora de determinar la prioritat en l'elecció d'horari, prevaldrà el criteri de major antiguitat en el seu cos. Si l'antiguitat fòra la mateixa i procediren del mateix cos prevaldrà el número d'ordre més baix en la llista d'ingrés en la funció pública. Si l'antiguitat fòra la mateixa i procediren de cossos diferents, prevaldran els següents criteris, pel corresponent ordre de prioritat:
  
1r. Major temps de serveis efectius, com a funcionari de carrera del cos al qual pertanya la plaça.
  
2n. Major antiguitat en el centre.
  
3r. Major antiguitat en la localitat.
  
5. S'alçarà un acta de la reunió del departament en la qual es realitze la distribució de torns, àrees o matèries i cursos, donant-se una còpia de la mateixa al Cap d'Estudis.
  
Coordinador de Batxillerat
  
Vint-i-vuit
  
1. A partir de 6 o més grups de Batxillerat en els centres en els quals hi haja 1r i 2n curs, i a partir de 3 o més en els centres que inicien primer curs, existirà un coordinador de Batxillerat que tindrà una càrrega lectiva de 15 hores.
  
2. El coordinador de Batxillerat desenrotllarà les següents funcions:
  
a) Formar part de la Comissió de Coordinació Pedagògica del centre a què fa referència l'apartat vint-i-nou d'esta resolució.
  
b) Participar en l'elaboració i redacció del Projecte curricular.
  
c) Elaborar el Pla d'informació dirigit als pares / mares / tutors legals i als alumnes que s'incorporaran al nou sistema per tal d'exposar-los les seues característiques.
  
d) Coordinar les reunions dels professors que impartixen classe en els grups de Batxillerat.
  
e) Informar el Claustre de professors i la resta de la comunitat educativa sobre temes relatius a l'etapa i a la seua implantació anticipada quan ho sol·liciten.
  
f) Col·laborar en l'elaboració i organització del programa anual de les activitats complementàries i extraescolars per als alumnes de Batxillerat.
  
g) Col·laborar en la coordinació del Pla d'acció tutorial en esta etapa educativa.
  
VIII. DETERMINACIÓ DE DISPONIBILITAT I NECESSITATS DE PROFESORAT EN ELS DIFERENTS DEPARTAMENTS
  
Vint-i-nou
  
1. Les hores lectives generades pels grups d'alumnes constituïts seran distribuïdes entre el professorat que tinga destinació en el centre, conforme allò establit en l'article vint-i-sis.
  
2. Realitzada esta distribució, la disponibilitat o necessitat del professorat es determinarà segons els criteris següents:
  
2.1. Falta d'hores lectives al professorat existent en un departament.
  
2.1.a) Entre 2 i 14 hores lectives:
  
El professorat afectat podrà completar el seu horari exercint alguna de les següents opcions amb caràcter voluntari:
  
- Impartir un horari complet de la seua especialitat en altre centre de la localitat. A tal efecte, i per a l'adjudicació de plaça, es respetaran els criteris de prioritat establits en l'apartat 1 de l'article vint-i-set.
  
- Completar horar impartint classes de la seua especialitat en altre centre de la localitat.
  
Segons alló establit en l'article vuité de la Llei 12/1994, de 28 de desembre (DOGV del 31 de desembre) «El professorat pertanyent al cos d'Educació Secundària i al cos de Professors Tècnics de Formació Professional, inclosos en l'àmbit de gestió de la Conselleria d'Educació i Ciència, que no disposen d'horari complet en el centre per a impartir les àrees, matèries o mòduls de la seua especialitat i no desitge completar-lo en altre centre de la seua localitat en la mateixa especialitat, experimentarà una reducció de les seues retribucions bàsiques i complementàries proporcional a la de la jornada lectiva docent no realitzada».
  
- No obstant, podrà impartir docència d'una assignatura afí a les de l'especialitat del professor, fent constar la seua conformitat a través d'un escrit dirigit al director del centre. En este cas el departament haurà de posar a disposició del professor grups dels cursos inicials. Este últim supòsit també s'aplicarà als professors que tinguen destinació provisional, als quals se'ls haja assignat una matèria afí.
  
Per tal de completar la jornada lectiva d'aquells professors que no hagen pogut impartir o completar horari lectiu de la seua especialitat en altre centre de la seua localitat, el director territorial podrà:
  
- Autoritzar que assumisca grups de matèries optatives que no pogueren constituir-se per no arribar el nombre mínim d'alumnes establits.
  
- Autoritzar que incremente les hores de dedicació a alumnes que tinguen necessitats educatives especials.
  
- Autoritzar, si es tracta de professorat de Valencià en centres que apliquen programes d'educació bilingüe, d'ensenyament en valencià o d'incorporació progressiva, que dedique fins a un màxim de tres hores setmanals per a la coordinació, perfeccionament i actualització dels professors que impartisquen classe en estos grups.
  
- Autoritzar, si es tracta de professorat amb un coneixement qualificat de valencià, la dedicació de les hores corresponents a la producció i correcció dels documents en valencià que genere la vida educativa i administrativa del centre.
  
2.1.B) 15 o més hores lectives.
  
Exceptuant els departaments unipersonals, quedaran sense horari un o més professors segons l'escala següent: entre 15 i 32 hores: un professor; entre 33 i 50 hores: dos professors, i així successivament.
  
Si el professor o professora de Secundària sense horari té adquirida una nova especialitat, podrà assumir en el seu propi centre l'horari que, en el seu cas, estiguera sense cobrir de la mencionada especialitat. De la seua acceptació haurà de quedar constància per escrit davant el director del centre. Donada esta circumstància, el professor o professora en qüestió s'integrarà en el departament corresponent amb els drets que es deriven de la seua antiguitat en el cos i en la condició de catedràtic.
  
El professorat sense horari que no estiga en la situació anterior podrà, voluntàriament i a petició pròpia, romandre en el seu centre assumint un horari d'una assignatura afí o sol·licitar el desplaçament, en règim de comissió de serveis, a un altre centre de l'àmbit de la direcció territorial on es trobe destinat amb caràcter definitiu per a impartir un horari lectiu de la seua especialitat. De la seua conformitat haurà de quedar constància per escrit davant el director del centre.
  
Si el professor o professora de Secundària sense horari en el centre no obtinguera destinació en comissió de serveis per al curs 1998-99 a través del procediment anterior, serà convocat pel director territorial a l'adjudicació d'un lloc per a impartir matèries de la seua especialitat en altre centre de la localitat.
  
Aquells professors que no desitjaren completar el seu horari en altre centre de la localitat experimentaran una reducció de les seues retribucions bàsiques i complementàries proporcional a la de la jornada lectiva docent no realitzada.
  
Si no poguera assignar-se horari per algun dels procediments anteriors, este professorat romandrà en el seu centre, i el seu horari serà confeccionat per la direcció, després d'oïr l'interessat i una vegada estudiades les necessitats prioritàries del centre en funció de les seues característiques. L'horari d'este professorat no podrà confeccionar-se, en cap cas, reduïnt l'horari lectiu de la resta del professorat del departament.
  
La determinació del professorat del departament que ha de quedar sense horari en el mateix es durà a terme a través de petició per escrit de l'interessat a la direcció del centre, seguint el mateix ordre establit per a l'elecció de torn i curs indicat en el vint-i-set, 1. En cas de no haver sol·licitants, se seguirà el criteri invers.
  
Després de determinar a través d'estos criteris el professorat que resta sense horari, el director del centre ho comunicarà a través de FAX o telegrama a la corresponent direcció territorial abans del 10 de setembre.
  
L'adjudicació de destinació en comissió de serveis al professorat que haja quedat sense horari es realitzarà respectant els criteris anteriors. L'elecció es durà a terme de manera voluntària fins que queden per adjudicar igual nombre de places que de professors sense destinació, que es durà a efecte amb caràcter forçòs.
  
El professorat desplaçat s'integrarà a partir del moment de la seua incorporació a l'institut on quede destinat en comissió de serveis, en el departament corresponent, amb els drets que es deriven de la seua antiguitat, segons els criteris indicats anteriorment.
  
3.2. Necessitat de professorat
  
a) En el departament queden fins a dos hores lectives sense cobrir.
  
- Seran assumides pel mateix departament. El Cap d'Estudis i el Cap del departament en qüestió estudiaran com poden ser assumides bé pel propi departament, bé per altre departament o professor del centre que tinga necessitat de completar horari. En el cas que algun professor sobrepasse les 18 hores lectives reduirà les hores complementàries tal i com es determina en l'annex II, II, 1.2 de l'Ordre de 29 de juny de 1992.
  
b) En el departament queden tres o més hores lectives sense cobrir.
  
Una vegada comprovat que no poden ser assumides pel professorat del centre, la direcció territorial, a proposta de la Inspecció Educativa, determinarà el nombre de professors necessaris, sense que, en cap cas, es produisca una reducció en l'horari dels restants components del departament afectat. Este professorat adscrit, en cas de ser necessari, podrà completar el seu horari en un altre centre.
  
IX. COMUNICACIÓ DE LA DISPONIBILITAT I NECESSITATS DE PROFESSORAT EN ELS DIFERENTS DEPARTAMENTS.
  
Trenta
  
1. Abans del dia 11 de setembre els directors territorials entregaran a la Direcció General de Centres Docents les llistes amb el resum de la disponibilitat i necessitats de professorat dels centres, i esta ho comunicarà a la Secretaria General i a la Direcció General de Personal, la qual adjudicarà les vacants i preveirà les necessitats de professorat de forma que es completen les dotacions dels centres en comissió de serveis, en expectativa de destinació, en pràctiques o interinitat a temps parcial o total, en cada cas, abans de l'inici del curs escolar.
  
2. Per tal de garantir l'ensenyament en la llengua vehicular sol·licitada pels pares / mares / tutors legals dels alumnes, la direcció del centre comunicarà les vacants a cobrir a la Direcció Territorial corresponent, la qual ho notificarà a la Direcció General de Centres Docents i esta, a l'hora, ho notificarà a la Secretaria General i a la Direcció General de Personal, la qual adjudicarà les vacants segons corresponga.
  
3. L'assignació d'horari i d'activitats al professorat interí a temps parcial es realitzarà segons les instruccions específiques que desenrotlla l'Ordre de 7 de maig de 1997 (DOGV del dia 23).
  
4. Hores complementàries del professorat per a l'atenció a esplais: En la programació d'hores complementàries del professorat dels Instituts d'Educació Secundària, s'inclourà la distribució setmanal del centre d'atenció a l'alumnat en els períodes d'esplai en l'horari no lectiu d'obligada permanència en el centre; segons la disponibilitat horària, es procurarà assignar a cada període diari el número de professors necessari per a garantir l'atenció adecuada. Cada període tindrà la consideració d'una hora de guàrdia respecte a allò determinat en l'Annex II, II, 1.2 de la Ordre de 29 de juny de 1992 (DOGV de 15 de juliol).
  
Les funcions del professorat per a l'atenció d'esplais hauran de precisar-se en el Reglament de Règim Interior de l'Institut tenint en compte que l'alumnat de l'ESO, en tant que ensenyament obligatori, no pot abandonar el centre durant el període horari establit, i es contemplaran, entre elles:
  
a) Vetlar pel desenvolupament de la normativa de convivència i sociabilitat que contemple el Reglament de Règim Interior del centre.
  
b) Atendre les incidències que puguen produir-se en el període d'esplai.
  
X. COORDINACIÓ DIDÀCTICA
  
Comissió de Coordinació Pedagògica
  
Trenta-u
  
1. En els instituts que impartisquen Batxillerat LOGSE es constituirà la Comissió de Coordinació Pedagògica, que estarà integrada pel director, que serà el seu president, el o els caps d'estudis i els caps de departament. Actuarà com a secretari/ària el/la cap de departament de menor edat.
  
2. Les seues competències seran les establides per l'article 95 del Reglament Orgànic i Funcional dels Instituts d'Educació Secundària:
  
a) Analitzar, des del punt de vista educatiu, el context cultural i sociolingüístic de l'institut a fi de proposar a l'equip directiu el Pla de Normalització Lingüística i el Disseny Particular del Programa o programes d'educació bilingüe que aplique el centre, per a la seua inclusió en el Projecte Educatiu del Centre.
  
b) Establir les directrius generals per a l'elaboració dels projectes curriculars d'etapa, oït el Claustre.
  
c) Coordinar l'elaboració i responsabilitzar-se de la redacció dels projectes curriculars d'etapa i les seues possibles modificacions.
  
d) Analitzar i informar al Claustre sobre la coherència entre el projecte educatiu de l'institut, els projectes curriculars d'etapa i les seues possibles modificacions, la programació general annual i el conjunt de programes d'atenció a la diversitat que el centre establisca.
  
e) Establir les directrius generals per a l'elaboració de les programacions didàctiques dels departaments, del Pla d'orientació educativa, psicopedagògica i professional i del Pla d'acció tutorial, inclosos en el projecte curricular d'etapa.
  
f) Proposar al Claustre de professors, per a la seua aprovació, els projectes curriculars, així com el pla d'avaluació d'estos.
  
g) Coordinar el desenrotllament dels projectes curriculars d'etapa en la pràctica docent de l'institut.
  
h) Promoure i col·laborar amb el cap d'estudis en la coordinació de les activitats de perfeccionament del professorat.
  
i) Proposar al Claustre la planificació general de les sessions d'avaluació, segons les decisions incloses en els projectes curriculars d'etapa, i el calendari d'exàmens o proves extraordinàries.
  
j) Promocionar l'ús del valencià en totes les activitats que li competen.
  
Tutoria
  
Trenta-dos
  
1. La tutoria i l'orientació de l'alumnat formarà part de la funció docent.
  
2. Cada grup d'alumnes tindrà un professor tutor. Preferentment serà professor tutor qui impartisca una matèria comuna a tot l'alumnat del grup.
  
3. El tutor serà designat pel director, a proposta del cap d'estudis, segons els criteris establits pel Claustre.
  
4. Quan excepcionalment un professor impartisca docència en dos centres, solament podrà assignar-se'li tutoria en un d'ells, en el qual tinga, almenys, 12 hores de docència directa. Els caps d'estudis dels dos centres garantiran la compatibilitat de l'horari del professorat que es trobe en la situació mencionada anteriorment.
  
Trenta-tres
  
Els professors exerciran les funcions que els assigna l'article 97 del Reglament Orgànic i Funcional dels Instituts d'Educació Secundària:
  
1. Participar en el desenrotllament del Pla d'acció tutorial i en les activitats d'orientació, davall la coordinació del cap d'estudis i col·laborar amb el Departament d'Orientació.
  
2. Coordinar als professors del seu grup en tot allò referent al procés d'aprenentatge de l'alumnat del mateix.
  
3. Organitzar i presidir les sessions d'avaluació del seu grup.
  
4. Facilitar la integració de l'alumnat en el grup i fomentar en este el desenrotllament d'actituds participatives.
  
5. Orientar i assessorar l'alumnat en els seus procesos d'aprenentatge i sobre les seues possibilitats acadèmiques i professionals.
  
6. Col·laborar amb el departament d'orientació, en els termes que establisca el cap d'estudis.
  
7. Intercedir davant la resta del professorat i de l'equip directiu en els problemes que es plantegen a l'alumnat del seu grup, en col·laboració amb el delegat i el sotadelegat del grup respectiu.
  
8. Informar els pares i mares, el professorat i l'alumnat del grup al principi del curs dels objectius, programes escolars i criteris d'avaluació, així com, al llarg de l'any de tot allò que els siga d'aplicació pel que fa a les activitats docents, al programa o els programes d'educació bilingüe que aplique el centre i al procés d'ensenyament i aprenentatge de l'alumnat del grup i de les avaluacions obtingudes.
  
9. Fomentar la cooperació educativa entre el professorat i els pares, mares o tutors legals de l'alumnat.
  
10. Coordinar les activitats complementàries dels alumnes del grup.
  
11. Recollir les aspiracions, necessitats i consultes dels alumnes.
  
12. Informar els alumnes a principi de curs dels seus drets i deures.
  
Trenta-quatre
  
El cap d'estudis coordinarà el treball dels tutors, mantenint per a això les reunions periòdiques necessàries.
  
Trenta-cinc
  
Els tutors de primer i segon curs de Batxillerat LOGSE dedicaran setmanalment una hora lectiva per al desenrotllament de les seues activitats de tutoria amb tot el grup d'alumnes.
  
En el primer curs les funcions de tutoria seran preferentment grupals i es desenrotllaran en les hores setmanals assignades a este fi. Les del segon curs tindran major incidència individual. En este últim curs i especialment en l'últim trimestre els centres organitzaran les activitats d'orientació que resulten oportunes per ajudar els alumnes a perfilar l'elecció d'estudis superiors.
  
Trenta-sis
  
Els tutors hauran de dedicar també fins a tres hores complementàries setmanals una vegada cobertes les hores de guàrdia i guàrdia d'esplai per a l'atenció als pares/mares i tutors legals, per a la col·laboració amb el cap d'estudis, amb el Departament d'Orientació, o el Servei d'Orientació Educativa, Psicopedagògica i Professional, així com amb el programa d'activitats educatives i complementàries del centre, i per a altres tasques relacionades amb la tutoria. Estes hores hauran de ser comunicades al principi del curs als pares/mares o tutors legals i als alumnes.
  
Departaments
  
Trenta-set
  
1. En els instituts d'Educació Secundària existiran els departaments següents:
  
a) Departament d'Orientació.
  
b) Departaments Didàctics: Arts Plàstiques, Ciències Naturals, Educació Física i Esportiva, Filosofia, Física i Química, Francés, Geografia i Història, Grec, Anglés, Llatí, Castellà: Llengua i Literatura, Matemàtiques, Música, Tecnologia, Valencià: Llengua i Literatura i Religió. Podran constituir-se a més departaments d'altres llengües estrangeres, quan siguen impartides com a primera llengua amb reflex en la plantilla del centre.
  
La constitució efectiva en el curs 1998-99 dels Departaments Didàctics quedarà determinada per la impartició en el centre de l'àrea o matèria que configure el mencionat departament.
  
c) A més a més, en els instituts en els quals s'impartesquen ensenyaments de Formació Professional, es constituiran, també, els departaments didàctics següents, segons allò que a continuació es determina:
  
1. En els instituts on s'impartisquen ensenyaments de Formació Professional corresponents a la Llei de 1970 i Cicles Formatius corresponents a la Llei de 1990:
  
- Un departament per família o branca professional.
  
- Departament de Pràctiques Formatives.
  
- Departament de FOL: Quan el total d'hores setmanals siga 15 corresponents als ensenyaments d'este mòdul en cicles formatius, o siguen impartides en cicles formatius de FP de dos o més famílies i almenys dos cicles en cada família.
  
2. En els Instituts on sols s'impartisquen Cicles Formatius corresponents a la Llei de 1990:
  
- Un departament per família profesional.
  
- Departament de Pràctiques Formatives: Quan s'impartisquen 2 o més famílies i almenys dos cicles en cada família.
  
- Departament de FOL. Quan el total d'hores setmanals siga 15 corresponents als ensenyaments d'este mòdul en cicles formatius, o siguen impartides en Cicles Formatius de Formació Professional de dos o més famílies i almenys dos cicles en cada família.
  
3. En els instituts on sols s'impartisquen ensenyaments de Formació Professional corresponents a la Llei de 1970:
  
- Departament de Pràctiques.
  
- Un departament per branca professional: Quan s'impartisca el Segon Grau i el nombre total d'alumnes de Formació Professional siga superior a 450. En el cas que no s'hagen constituït els departaments per branca professional, el professorat que impartisca les matèries de Tecnologia de la FP de 1970 quedarà adscrit al departament de Tecnologia.
  
d) Departament d'activitats complementàries i extraescolars. Fins que es desplegue la composició del mencionat departament, el Vicedirector/a o el Cap d'Estudis, en cas de no existir Vicedirector en el centre, assumirà la competència de coordinar les propostes d'activitats complementàries i extraescolars que elaboren els departaments i les traslladarà per a la seua aprovació al Consell Escolar.
  
e) El professorat que impartisca les matèries Economia i Organització d'Empreses, Economia i Economia i Organització d'Empreses II, en el cas que no estiga constituït el departament de la família administrativa, s'integrarà funcionalment en el departament de Geografia i Història.
  
f) El professorat de FOL quan no estiga constituït el departament d'esta especialitat quedarà adscrit al departament de pràctiques.
  
g) En els Instituts on no s'hagen pogut constituir els departaments de Grec i Llatí per inexistència d'estes especialitats en la seua plantilla orgànica i existisca en el seu lloc el lloc de treball de Cultura Clàssica, es constituirà un departament de Grec o de Llatí (la denominació correspondrà a la matèria que tinga major càrrega lectiva, o un d'ells en el cas d'idèntica dedicació horària).
  
2. Composició:
  
a) Els departaments didàctics estaran formats per tot el professorat que impartisca l'ensenyament propi de les àrees, matèries o mòduls formatius assignats al departament. Estaran adscrits funcionalment a un departament els professors que, encara que pertanyent a un altre, impartisquen algun àrea o matèria del primer.
  
Quan un professor pertanyent a un departament no impartisca docència en este i estiguera adscrit funcionalment a un altre departament, formarà part dels dos i conservarà el dret a participar en les reunions del departament al qual pertanya.
  
b) Els mestres que impartisquen classe en el 1r cicle d'Educació Secundària Obligatòria en Instituts d'Educació Secundària Obligatòria s'incorporaran als departaments didàctics dels mencionats instituts en funció de l'àrea que impartisquen.
  
3. Les competències dels departaments didàctics les establix l'article 90 del Reglament Orgànic i Funcional i són les següents:
  
3.1. Formular propostes a l'equip directiu i al Claustre relatives a l'elaboració del projecte educatiu de l'institut, la programació general annual, el reglament de règim intern i el projecte de règim econòmic del centre.
  
3.2. Formular propostes a la Comissió de Coordinació Pedagògica relatives a l'elaboració i modificació dels projectes curriculars d'etapa, així com per a fomentar l'ús del valencià com a llengua vehicular en les àrees corresponents.
  
3.3. Elaborar, abans del començament del curs acadèmic, la programació didàctica dels ensenyaments corresponents a les àrees, matèries i mòduls integrats en el departament, davall la coordinació i direcció del cap del mateix, i segons les directrius generals establides per la Comissió de Coordinació Pedagògica. La programació didàctica inclourà, per a cada etapa, els aspectes assenyalats en l'article 106 del Reglament Orgànic i Funcional dels Instituts d'Educació Secundària.
  
3.4. Promoure la investigació educativa i proposar activitats de perfeccionament dels seus membres, necessàries per a actualitzar la metodologia i la pràctica didàctica.
  
3.5. Col·laborar amb el departament d'orientació en la prevenció i detecció de problemes d'aprenentatge, programar i aplicar adaptacions curriculars per als alumnes que ho precissen i determinar els continguts curriculars bàsics per a l'elaboració de programes individualitzats de diversificació curricular.
  
3.6. Organitzar i realitzar activitats complementàries en col·laboració amb el cap d'estudis.
  
3.7. Organitzar i realitzar les proves necessàries per a l'alumnat de Batxillerat o de cicles formatius que tinguen matèries o mòduls pendents, així com altres proves per a l'obtenció de títols.
  
3.8. Resoldre, en primera instància, les reclamacions derivades del procés d'avaluació que els alumnes formulen al departament i dictar els informes pertanyents.
  
3.9. Elaborar, al final del curs, una memòria en què s'avalue el desenrotllament de la programació didàctica i els resultats obtinguts, conforme allò establit en la legislació vigent.
  
3.10. Proposar matèries optatives depenents del departament, que seran impartides pel professorat del mateix.
  
4. Dedicació dels caps de departaments didàctics:
  
Els caps de departaments didàctics destinaran les tres hores lectives de dedicació al desenrotllament de les funcions que els atribuïx l'article 92 del Reglament Orgànic dels instituts d'Educació Secundària, a més de les complementàries que, per este motiu, tingueren assignades.
  
Departament d'Orientació
  
Trenta-vuit
  
1. En els instituts d'Educació Secundària es constituirà el Departament d'Orientació amb almenys un professor de l'especialitat de Psicologia i Pedagogia, segons allò establit en el títol IV, capítol II del Reglament Orgànic i Funcional dels instituts d'Educació Secundària.
  
2. Perteneixerà a este departament el següent personal destinat en el centre: Mestres de Pedagogia Terapèutica, Mestres d'Audició i Llenguatge, Fisioterapeutes i un professor de FOL.
  
Responsabilitats específiques de cadascun dels components que, en el seu cas, l'integren:
  
a) Professor de Formació i Orientació Laboral, incorporat en els Instituts on s'impartisca Formació Professional Específica:
  
- Atendre les necessitats d'informació i orientació tant professional com laboral, de l'alumnat del centre.
  
- Col·laborar en l'orientació de l'alumnat per a la seua transició a la vida activa i la seua inserció laboral.
  
b) Mestres d'Educació Especial: Pedagogia Terapèutica i Audició i Llenguatge:
  
- Participar en la prevenció i detecció de problemes d'aprenentatge de l'alumnat, en col·laboració amb els departaments didàctics.
  
- Participar en l'elaboració i desenrotllament d'adaptacions educatives per a alumnat que tinga problemes d'aprenentatge, en col·laboració amb els departaments didàctics.
  
- Realitzar activitats educatives de recolçament per a l'alumnat que tinga necessitats educatives especials.
  
c) Personal laboral en els Instituts en què es determine.
  
- Estaran a allò disposat per la Direcció General per a la Modernització de les Administracions Públiques i a allò que dispose la seua normativa específica.
  
XI. PROJECTE CURRICULAR
  
Trenta-nou
  
1. Els centres impartiran ensenyaments de Batxillerat segons el currículum oficial establit pel Decret 174/1994, de 19 d'agost, i iniciaran, en el curs acadèmic en què implanten els nous ensenyaments, l'elaboració del Projecte Curricular per tal de concretar i completar el currículum que el mencionat Decret establix, en el marc dels programes d'educació bilingüe i el Disseny Particular elaborat pels centres.
  
Quaranta
  
El Projecte Curricular inclourà:
  
1. Les decisions i directrius generals següents:
  
a) L'adecuació dels objectius generals del Batxillerat al context escolar, socioeconòmic, cultural i sociolingüístic del centre i a les característiques dels alumnes.
  
b) Criteris metodològics de caràcter general i d'organització espaciotemporal.
  
c) Decisions sobre el procés d'avaluació, que comprendran procediments generals per avaluar la progressió dels alumnes en l'aprenentatge i els criteris de promoció.
  
d) Orientacions generals per a incorporar, a través de les distintes matèries, els temes transversals del currículum.
  
e) Determinació de les matèries optatives que oferix el centre.
  
f) Criteris per a avaluar, i si escau revisar, els procesos d'ensenyament i la pràctica docent dels professors.
  
g) Decisions curriculars del Disseny Particular dels programes d'educació bilingüe.
  
2. El Pla d'Orientació Educativa, Psicopedagògica i Professional i el Pla d'Acció Tutoral.
  
3. Les programacions didàctiques dels departaments didàctics.
  
Quaranta-u
  
1. Cada departament elaborarà la programació didàctica dels ensenyaments que té encomanats, seguint les directrius generals establides per la Comissió de Coordinació Pedagògica.
  
2. La programació didàctica inclourà:
  
a) Els objectius, els continguts i els criteris d'avaluació per a cada curs.
  
b) La metodologia didàctica que es va a aplicar.
  
c) Els procediments i instruments previstos per a avaluar l'aprenentatge dels alumnes i seguir la seua progressió, així com els criteris de qualificació que es van a seguir, amb especial referència als mínims exigibles.
  
d) Les activitats de recuperació per als alumnes que tinguen assignatures pendents i les profuntitzacions i suports per aconseguir la mencionada recuperació.
  
e) Els materials i recursos didàctics que es vagen a utilitzar inclosos els materials curriculars per a ús dels alumnes.
  
f) Les activitats complementàries i extraescolars que es pretenen realitzar des del departament.
  
g) Els mínims que han d'acomplir les adaptacions curriculars per als alumnes que les necessiten.
  
3. Els professors programaran la seua activitat docent segons el currículum establit i en consonància amb el respectiu Projecte Curricular i amb la programació didàctica del departament al qual pertanyen.
  
Quaranta-dos
  
1. La Inspecció Educativa impulsarà, assessorarà i supervisarà el procés d'elaboració del Projecte Curricular.
  
2. Per a la valoració del Projecte Curricular es prendrà com a punt d'eixida la situació inicial i les característiques específiques de cada centre, de manera que es realitze una avaluació qualitativa que atenga fonamentalment al procés més que al grau final d'elaboració.
  
Quaranta-tres
  
Els Centres d'Estudi, Formació, Investigació i Recursos donaran suport als centres escolars, tant pel que fa als aspectes generals del procés d'elaboració dels projectes curriculars com als aspectes didàctics de les diferents matèries. Per tal de facilitar este treball, els equips educatius sol·licitaran dels Centres d'Estudi, Formació, Investigació i Recursos corresponents, a través dels camins que s'establisquen a l'efecte en cada Direcció Territorial, l'ajuda que la Comissió de Coordinació Pedagògica estime necessària.
  
XII. ATRIBUCIÓ DE LES MATÈRIES COMUNES, DE MODALITAT I OPTATIVES
  
Quaranta-quatre
  
A) Atribució de les matèries comunes, de modalitat i optatives a les especialitats del Cos de Professors d'Ensenyament Secundari.
  
Els Reials Decrets 1701/1991, de 29 de novembre, i 1635/1995, de 6 d'octubre, han atribuït les matèries comunes i de modalitat del Batxillerat LOGSE als professors de les diferents especialitats del Cos de Professors d'Ensenyament Secundari. Tenint en compte estos Reials Decrets, les matèries comunes, de modalitat i optatives de Batxillerat LOGSE a la Comunitat Valenciana, seran impartides per professors del Cos d'Ensenyament Secundari segons el que s'establix en l'Annex III d'esta resolució.
  
B) Titulacions requerides per a impartir les matèries comunes, de modalitat i optatives de les modalitats de Batxillerat per als professors dels centres privats.
  
L'Ordre de 24 de juliol de 1995, que és norma bàsica, ha regulat les titulacions mínimes que han de posseïr els professors dels centres privats que impartisquen Batxillerat, segons els criteris que marquen en esta norma les titulacions específiques que es requerixen per a impartir les matèries comunes, de modalitat i optatives del Batxillerat són les que es recullen en l'annex IV d'esta resolució.
  
XIII. DISPOSICIÓ ADDICIONAL
  
A les seccions d'instituts d'Educació Secundària els són d'aplicació totes les disposicions relatives a l'ordenació acadèmica i assignació de grups, horaris i àrees contingudes en la present Resolució.
  
XIV. DISPOSICIONS FINALS
  
Primera
  
La direcció de cada centre complirà i farà complir allò establit en esta resolució i adoptarà les mesures necessàries per què el seu contingut siga conegut per tots els membres de la comunitat educativa.
  
Segona
  
La Inspecció Educativa vetlarà pel compliment d'allò establit en la present Resolució.
  
Tercera
  
Els directors territorials de Cultura i Educació resoldran, en l'àmbit de la seua competència, els problemes que puguen sorgir en l'aplicació d'esta resolució.
  
Quarta
  
Resta sense efecte la Resolució núm. 2077, de 21 de juliol de 1997 de la Secretaria General i de les direccions generals de Centres Docents, d'Ordenació i Innovació Educativa i Política Lingüística, i de Personal, de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, per la qual es dicten instruccions en matèria d'ordenació acadèmica i organització de l'activitat docent dels centres de titularitat de la Generalitat Valenciana autoritzats per a implantar de forma anticipada ensenyaments de Batxillerat (LOGSE).
  
Cinquena
  
La present Resolució entrarà en vigor el dia següent al de la seua publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
València, 9 de juliol de 1998.
  
La Secretària General: Amparo Koninckx Frasquet.
  
La directora general de Centres Docents: Concepción Gómez Ocaña.
  
El director general d'Ordenació i Innovació Educativa i Política Lingüística: Josep Vicent Felip i Monlleó.
  
El director general de Personal: José Cano Pascual.
  
ANNEX I
  
Horari per al Batxillerat
  
1r. Curs
  
Matèries comunes Hores
  
Educació Física 2
  
 castellà: Llengua i Literatura I 3
  
Valencià: Llengua i Literatura I 3
  
Filosofia 3
  
Llengua Estrangera I 3
  
Religió/Activitats d'Estudi 2
  
Tutoria 1
  
Matèries de Modalitat
  
Tres matèries (c/u) 4
  
Matèries Optatives
  
Una matèria 3\*
  
Total 32 o 33
  
\*Quan els alumnes trien com a optativa una matèria de modalitat tindran 4 hores.
  
2n. Curs
  
Matèries comunes Hores
  
Història 3
  
 castellà: Llengua i Literatura II 2
  
Valencià: Llengua i Literatura II 2
  
Llengua Estrangera II 3
  
Tutoria\* 1
  
Matèries de Modalitat
  
Tres matèries (c/u) 4
  
Matèries Optatives
  
Dos matèries (c/u) 4
  
Total 31
  
\* La Tutoria de 2n. curs és d'assistència voluntària per a l'alumnat.
  
ANNEX II
  
Distribució de les modalitats en opcions en funció dels itineraris conduents a estudis Universitaris i Professionals
  
1r. CURS
  
MODALITAT D'HUMANITATS I CIÈNCIES SOCIALS
  
Opció A: Humanística i Sòcio-Cultural
  
Matèries de Modalitat Obligatòries
  
- Grec o Matemàtiques aplicades a les Ciències Socials I.
  
- Història del Món Contemporani.
  
- Llatí I.
  
Matèries de Modalitat optatives
  
- Grec.
  
- Matemàtiques aplicades a les Ciències Socials I.
  
- Economia i Organització d'Empreses.
  
Opció B: de Ciències Socials
  
Matèries de Modalitat Obligatòries
  
- Història del Món Contemporani.
  
- Matemàtiques aplicades a les Ciències Socials I.
  
- Economia i Organització d'Empreses.
  
Matèries de Modalitat Optatives
  
- Llatí I.
  
- Grec.
  
MODALITAT DE CIÈNCIES DE LA NATURA
  
I DE LA SALUT
  
Matèries de Modalitat Obligatòries
  
- Biologia i Geologia.
  
- Física i Química.
  
- Matemàtiques I.
  
MODALITAT DE TECNOLOGIA
  
Matèries de Modalitat Obligatòries
  
- Física i Química.
  
- Matemàtiques I.
  
- Tecnologia Industrial I.
  
MODALITAT D'ARTS
  
Matèries de Modalitat Obligatòries
  
- Dibuix Artístic I.
  
- Dibuix Tècnic.
  
- Volum.
  
Matèries Optatives per a totes les Modalitats
  
- Informàtica I.
  
- Psicologia.
  
- 2n. Idioma Estranger I.
  
- Fonaments léxics de les Ciències i de la Tècnica.
  
- Valencià: Llengua i Imatge.
  
- Castellà: Llenguatge i Documentació.
  
- Música.
  
2n. CURS
  
MODALITAT D'HUMANITATS I CIÈNCIES SOCIALS
  
Opció A: Humanística i Sòcio-Cultural \*
  
Matèries de Modalitat Obligatòries
  
- Història de l'Art.
  
- Història de la Filosofia.
  
- Llatí II.
  
Matèries de Modalitat optatives
  
- Economia.
  
- Geografia.
  
- Matemàtiques aplicades a les Ciències Socials II.
  
Opció B: de Ciències Socials \*\*
  
Matèries de Modalitat Obligatòries
  
- Economia.
  
- Geografia.
  
- Matemàtiques aplicades a les Ciències Socials II.
  
Matèries de Modalitat optatives
  
- Història de l'Art.
  
- Història de la Filosofia.
  
- Llatí II.
  
Matèries Optatives per les dos opcions
  
- 2n. Idioma Estranger II.
  
- Educació Física II.
  
- Grec II.
  
- Economia i Organització d'Empreses II.
  
- Referents clàssics de les Manifestacions Culturals Modernes.
  
- Informàtica per a les Humanitats i les Ciències Socials.
  
- Valencià: Literatura Contemporània.
  
- Castellà: Literatura Contemporània.
  
- Geografia i Història de la Comunitat Valenciana.
  
- Sociologia.
  
- Antropologia.
  
- Filosofia de la Ciència.
  
- Introducció al Dret.
  
\* Els alumnes de l'opció Humanística i Sòcio-Cultural que vulguen fer en la prova d'accés a la Universitat l'opció de Ciències Socials hauran de cursar com a optativa Matemàtiques Aplicades a les Ciències Socials II.
  
\*\* Els alumnes de l'opció de Ciències Socials que vulguen fer en la prova d'accés a la Universitat l'opció d'Humanitats hauran de cursar com a optativa Llatí II.
  
MODALITAT DE CIÈNCIES DE LA NATURA
  
I DE LA SALUT
  
Opció A: Cientifico-Tècnica\*
  
Matèries de Modalitat Obligatòries
  
- Dibuix Tècnic.
  
?Física.
  
- Matemàtiques II.
  
Matèries de Modalitat optatives
  
- Biologia.
  
- Ciències de la Terra i Mediambientals.
  
- Química.
  
Opció B: de Ciències de la Salut\*\*
  
Matèries de Modalitat Obligatòries
  
- Biologia.
  
- Ciències de la Terra i Mediambientals.
  
?Química.
  
Matèries de Modalitat optatives
  
- Dibuix Técnic.
  
- Física.
  
- Matemàtiques II.
  
Matèries Optatives per les dos opcions
  
- 2n. Idioma Estranger II.
  
- Educació Física II.
  
- Biologia Humana.
  
- Informàtica per a les Ciències de la Natura i de la Salut.
  
- Tècniques de Laboratori Fisicoquímiques.
  
- Geologia.
  
- Física Aplicada.
  
- Referents clàssics de les Manifestacions Culturals Modernes.
  
- Filosofia de la Ciència.
  
\* Els alumnes de l'opció Cientificotècnica que vulguen fer en la prova d'accés a la Universitat l'opció de Ciències de la Salut hauran de cursar com a optatives Química i Biologia.
  
\*\* Els alumnes de l'opció de Ciències de la Salut que vulguen fer en la prova d'accés a la Universitat l'opció Cientificotècnica hauran de cursar com a optatives, Matemàtiques II i Física.
  
MODALITAT DE TECNOLOGIA
  
Opció A: Cientifico-Tècnica
  
Matèries de Modalitat Obligatòries
  
- Dibuix Tècnic.
  
- Física.
  
- Matemàtiques II.
  
Matèries de Modalitat optatives
  
- Electrotècnia.
  
- Mecànica.
  
- Tecnologia Industrial II.
  
Opció B: Tècnico Professional\*
  
Matèries de Modalitat Obligatòries
  
- Dibuix Tècnic.
  
- Tecnologia Industrial II.
  
- Electrotècnia o Mecànica.
  
Matèries de Modalitat optatives
  
- Física.
  
- Matemàtiques II.
  
- Electrotècnia.
  
- Mecànica.
  
Matèries Optatives per les dos opcions
  
- 2n. Idioma Estranger II.
  
- Educació Física II.
  
- Electrònica.
  
- Ciència dels Materials.
  
- Química.
  
- Informàtica per a la Tecnologia.
  
- Tecnologia de la Fabricació Mecànica.
  
- Referents Clàssics de les Manifestacions Culturals Modernes.
  
- Filosofia de la Ciència.
  
\* Els alumnes de l'opció Tecnicoprofessional que vulguen fer la prova d'accés a la Universitat hauran de cursar com a optatives Matemátiques II i Física.
  
MODALITAT D'ARTS
  
Opció A: d'Arts Plàstiques.
  
Matèries de Modalitat Obligatòries
  
- Dibuix Artístic II.
  
- Història de l'Art.
  
- Tècniques d'Expressió Graficoplàstiques.
  
Matèries de Modalitat optatives
  
- Imatge.
  
- Fonaments del Disseny.
  
Opció B: d'Arts Plàstiques i Disseny\*
  
Matèries de Modalitat Obligatòries
  
- Dibuix Artístic II.
  
?Imatge.
  
- Fonaments del Disseny.
  
Matèries de Modalitat optatives
  
- Història de l'Art.
  
- Tècniques d'Expressió Graficoplàstiques.
  
Matèries Optatives per les dos opcions
  
?2n. Idioma Estranger II.
  
- Educació Física II.
  
- Informàtica per a les Arts.
  
- Ampliació dels Sistemes de Representació Tècnics i Gràfics.
  
- Volum II.
  
- Tallers Artístics.
  
- Matemàtiques de la Forma.
  
- Referents clàssics de les Manifestacions Culturals Modernes.
  
- Filosofia de la Ciència.