Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 3047, del 31-07-1997 (1997/9388)

RESOLUCIÓ de 21 de juliol de 1997, de la Secretaria General i de les Direccions Generals de Centres Docents, d'Ordenació i Innovació Educativa i Política Lingüística i de Personal, de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, per la qual es dicten instruccions en matèria d'ordenació acadèmica i organització de l'activitat docent dels centres de titularitat de la Generalitat Valenciana autoritzats per a implantar de forma anticipada ensenyaments de Batxillerat (LOGSE).
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**DEROGADA**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/res/1997/07/21/(3)/dof/vci/html**

### Dades del document

Número de DOGV
:   3047

Data del DOGV
:   31-07-1997

Secció del DOGV
:   DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   1997/9388


Data del document
:   21-07-1997

Organisme emissor
:   Conselleria de Cultura, Educació i Ciència

Tipus de document
:   Resolució

Correcció d'errades

Anàlisi jurídica

RESOLUCIÓ de 21 de juliol de 1997, de la Secretaria General i de les Direccions Generals de Centres Docents, d'Ordenació i Innovació Educativa i Política Lingüística i de Personal, de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, per la qual es dicten instruccions en matèria d'ordenació acadèmica i organització de l'activitat docent dels centres de titularitat de la Generalitat Valenciana autoritzats per a implantar de forma anticipada ensenyaments de Batxillerat (LOGSE).  
El Reial Decret 1.487/1994 de 1 de juliol, pel qual es modifica i completa el Reial Decret 986/1991, de 14 de juny, pel qual s'aprova el calendari d'aplicació de la nova ordenació del sistema educatiu, estableix en el seu article 10 que, amb la finalitat de permetre l'extensió dels Cicles Formatius de Formació Professional i la introducció progressiva del Batxillerat, les Administracions Educatives podran disposar la implantació de l'Educació Secundària Obligatòria (en qualsevol dels seus cicles), en un nombre determinat de centres, amb anterioritat als terminis previstos en l'esmentat Reial Decret per a dur a terme la generalització de l'esmentada implantació.  
Per la seua banda, el Decret 174/1994, de 19 d'agost, del Govern Valencià, ha establert el currículum corresponent al Batxillerat a la Comunitat Valenciana. L'Ordre de 10 de maig de 1995 de la Conselleria d'Educació i Ciència ha establit les matèries optatives de Batxillerat i ha regulat el seu currículum. L'Ordre Ministerial de 30 d'octubre de 1992, modificada per l'Ordre de 2 d'abril de 1993, va establir els elements bàsics dels informes d'avaluació així com els requisits formals derivats del procés d'avaluació que són precisos per a garantir la mobilitat dels alumnes. Finalment, l'Ordre de 17 de gener de 1995, de la Conselleria d'Educació i Ciència, sobre avaluació en Batxillerat, ha regulat els procediments per a l'avaluació, promoció i titulació dels alumnes d'esta etapa educativa.  
Una vegada regulat el currículum i l'avaluació, i efectuada la implantació anticipada del Batxillerat en un determinat nombre de centres, cal arbitrar mesures d'ordenació acadèmica que permeten el seu correcte desplegament.  
Procedeix, en conseqüència, regular les condicions d'accés a estos ensenyaments, les mesures d'ordenació acadèmica entorn a la distribució en opcions, a l'avaluació, a la promoció i a la titulació d'estos alumnes, els horaris lectius dels diferents cursos i l'optativitat.  
Esta resolució substitueix totes les Instruccions anteriors per als centres on es cursa Batxillerat LOGSE.  
Per tot allò exposat, en virtut de les competències establides en el Decret 261/1995, de 29 d'agost, del Govern Valencià (DOGV del 30), aquestes direccions generals resolen:  
U  
Aquesta Resolució que serà d'aplicació durant el curs acadèmic 1997/98, per als centres que estiguen autoritzats per a implantar anticipadament ensenyaments de Batxillerat regulat per la Llei 1/1990, de 3 d'octubre, d'Ordenació General del Sistema Educatiu, i que estiguen ubicats en l'àmbit de gestió de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència de la Generalitat Valenciana.  
I. Accés dels alumnes  
Dos  
Podran accedir al primer curs del Batxillerat els alumnes que reunesquen algun dels següents requisits:  
a) Haver cursat i promocionat el segon cicle d'Educació Secundària Obligatòria i estar en possessió del títol de Graduat en Educació Secundària.  
b) Haver cursat i promocionat el primer cicle del pla experimental per a la Reforma dels Ensenyaments Mitjans i estar en possessió del certificat de superació del cicle.  
c) Haver aprovat 2n. curs del Batxillerat Unificat i Polivalent.  
d) Estar en possessió del títol de Tècnic Auxiliar corresponent.  
e) Haver cursat i aprovat un mòdul professional experimental de nivell II i estar en possessió del títol de Tècnic Auxiliar corresponent.  
f) Haver cursat i superat els cursos comuns dels ensenyaments d'Arts Aplicades i Oficis Artístics.  
g) Podran accedir directament a les modalitats de Batxillerat LOGSE els alumnes que hagen obtingut el títol de Tècnic després de cursar la Formació Professional Específica de Grau Mitjà, segons allò disposat en l'article 35.3 de la Llei Orgànica 1/1990 d'Ordenació General del Sistema Educatiu, d'acord amb el que s'estableix en l'annex núm. IV de aquesta Resolució.  
Tres  
Podran accedir al segon curs de Batxillerat els alumnes que reunesquen algun dels següents requisits:  
a) Haver cursat i aprovat primer curs de Batxillerat, amb dues matèries pendents com a màxim.  
b) Haver aprovat primer curs del segon cicle del Pla experimental per a la Reforma dels Ensenyaments Mitjans.  
c) Haver cursat i aprovat 3r. de BUP i estar en possessió del títol de Batxiller.  
d) Haver cursat i aprovat 3r. de Formació Professional de segon grau (Règim d'Ensenyaments Especialitzats) o segon curs de Formació Professional de Segon Grau (Règim General).  
e) Haver cursat i aprovat 2n. d'Especialitat o tenir el títol de Graduat en Arts Aplicades i Oficis Artístics.  
Quatre  
En els centres que, en el procés d'implantació anticipada del Batxillerat, deixen d'impartir ensenyaments de BUP o de FP de segon grau, i en relació amb els seus alumnes repetidors, s'actuarà de la següent manera:  
1. Els alumnes repetidors de 1r. de FP de segon grau (règim d'ensenyaments especialitzats) o Curs d'Accés, s'incorporaran al primer curs de Batxillerat.  
2. Amb vistes a facilitar la culminació dels estudis iniciats i obtenir els títols corresponents, quan el nombre de repetidors siga superior a 15 i no existesca altre centre pròxim que oferesca els mateixos ensenyaments, es constituiran grups de repetidors, sempre que l'organització del centre ho permeta i prèvia autorització del director Territorial el qual ho comunicarà a la Direcció General de Centres Docents per a la seua consignació en el registre de centres en els següents casos:  
- 3r. de BUP.  
- Curs d'Orientació Universitària.  
- 1r. i 2n. de Formació Professional de segon grau (règim general) o 2n. i 3r. (règim d'ensenyaments especialitzats).  
3. Sense perjudici d'allò establit en el punt anterior, els alumnes podran incorporar-se, si ho desitgen, als nous ensenyaments de Batxillerat en el curs que els corresponga conformement a les equivalències establides en els annexos I i II del Reial Decret 986/1991, de 14 de juny i la disposició addicional segona de l'Ordre de 30 d'octubre de 1992 (BOE de l'11 de novembre) per la qual s'estableixen els elements bàsics dels informes d'avaluació.  
Al respecte, els alumnes procedents de 2n. curs de BUP amb una o dues assignatures pendents, hauran de justificar la raó per la qual volen cursar Batxillerat LOGSE i sols serà possible la seua matriculació en aquells casos en què no tinguen cap possibilitat de seguir els estudis de BUP, bé per trasllat de domicili dels pares o perquè en la localitat no se segueixen cursant estudis de BUP. Estos alumnes hauran de recuperar la matèria o matèries pendents de BUP en el centro on s'han matriculat de Batxillerat LOGSE amb el mateix procediment que està establit per a les recuperacions de les matèries de primer curs de Batxillerat LOGSE. El resultat d'esta recuperació haurà de consignar-se en l'antic llibre de qualificacions dels alumnes i, com una diligència, en l'expedient de l'alumne.  
II. Confecció de l'horari general del centre, criteris per a la constitució de grups, horari setmanal, distribució de les matèries en modalitats i opcions i criteris per a la determinació de necessitats del professorat.  
A) Confecció de l'horari general del centre.  
Cinc  
1. En compliment de les estipulacions de l'apartat 1.1 de l'annex II de l'Ordre de 29 de juny de 1992, els períodes lectius diaris seran distribuïts de manera que es preveja el temps necessari per al canvi de classe del professorat, a fi que es garantisca la durada efectiva de 50 minuts, com a mínim, de cadascun dels dits períodes de classe.  
2. Els centres que, per necessitats d'escolarització, estan obligats a funcionar en doble torn, establiran un màxim de set períodes lectius diaris, de dilluns a divendres, en sessió de matí per a un torn i de vesprada per a l'altre. En estos centres els períodes lectius tindran una durada de 45 minuts efectius, com a mínim.  
3. A la resta de centres només s'autoritzaran horaris extraordinaris que suposen una jornada intensiva de matí o vesprada quan concórreguen les circumstàncies excepcionals previstes en l'apartat 1.1 de l'epígraf I de l'annex II de l'Ordre de 29 de juny de 1992.  
4. A fi de realitzar les reunions de coordinació establertes per als seminaris i departaments didàctics, departaments d'orientació, claustres i comissions de coordinació pedagògica o de normalització lingüística, els caps d'estudis preveuran en la confecció d'horaris una vesprada lliure de classes o, si es tracta de centres amb horari a doble torn, un període de temps suficient, lliure de classes. Mai no podran suspendre's les classes per a realitzar estes o altres activitats del professorat.  
5. Durant totes les hores en què el centre estiga en funcionament ha de garantir-se la presència, almenys, d'un membre de l'equip directiu.  
6. Els centres el consell escolar dels quals haja aprovat un horari general que preveja l'assignació d'una vesprada lliure per a tots els alumnes del centre, garantiran que l'esmentada vesprada siga la de dimecres, per a assegurar la màxima coherència en la coexistència organitzativa dels plans d'estudi que conviuen i facilitar les reunions conjuntes de tot el professorat del centre.  
7. Per a facilitar les necessàries pràctiques de taller que estes assignatures tenen per si mateixes, els caps d'estudi dels centres on es curse la modalitat de Tecnologia, procuraran agrupar dues hores de les quatre setmanals de Tecnologia Industrial I i II, Electrotècnia, Mecànica, Electrònica, Ciència dels Materials i Tecnologia de la Fabricació Mecànica,.  
b) Criteris per a la Constitució de Grups  
Sis  
Es confeccionaran els grups d'alumnes tenint en compte els criteris següents:  
1. Els grups han de ser homogenis quant al nombre i s'exclourà en la seua composició qualsevol criteri discriminatori.  
2. Els alumnes repetidors i amb assignatures pendents de cursos anteriors o amb necessitats educatives especials hauran d'estar distribuïts de manera homogènia entre tots els grups d'un mateix curs.  
c) Horari Setmanal i Distribució de les matèries en Modalitats i Opcions  
Set  
1. L'horari setmanal assignat a cadascuna de les matèries comunes de modalitat i optatives dels dos cursos de Batxillerat s'ajustarà a allò disposat en l'annex I d'aquesta resolució.  
2. La distribució de les matèries en les distintes modalitats i opcions dels dos cursos de Batxillerat s'ajustarà a allò disposat en l'annex II d'aquesta resolució.  
3. Els centres organitzaran les matèries de modalitat i optatives de cada curs en opcions. Estes opcions s'estableixen en funció d'itineraris formatius orientats cap als diferents estudis universitaris i als cicles formatius de Formació Professional de Grau Superior.  
4. Els centres, independentment de l'opció que oferesquen hauran d'oferir totes les matèries pròpies de modalitat que es cursen.  
5. Els alumnes de 1r. curs hauran de cursar les cinc matèries comunes, tres de modalitat i una optativa.  
Els alumnes de primer curs de la modalitat d'Humanitats i Ciències Socials hauran de triar una de les dues opcions proposades.  
6. Els alumnes de primer curs de l'opció Humanística i Sociocultural de la modalitat d'Humanitats i Ciències Socials hauran de triar Matemàtiques Aplicades a les Ciències Socials I o Grec. No obstant això la no elegida podrà ser cursada com a optativa.  
7. Els alumnes de 2n. curs hauran de cursar les quatre matèries comunes, tres matèries de modalitat i dues optatives.  
Tots els alumnes de segon curs hauran de triar una de les dues opcions proposades en cada modalitat.  
8. Els alumnes de l'opció Tecnicoprofessional de la modalitat de Tecnologia hauran de triar Electrotècnia o Mecànica. No obstant això, la no elegida podrà ser cursada com a optativa.  
9. El currículum de les matèries comunes i de modalitat i la seua distribució en els dos cursos del Batxillerat és el que es conté en el Decret 174/1994 de 19 d'agost del Govern Valencià.  
10. Cada grup d'alumnes en els dos cursos de Batxillerat LOGSE comptarà amb un tutor que tindrà assignades les funcions corresponents. En el primer curs les funcions de tutoria seran preferentment grupals i es desenvoluparan en les hores setmanals assignades a esta finalitat. Les del segon curs tindran major incidència individual, per això no estan vinculades a hores lectives del grup d'alumnes. En este últim curs i especialment en l'últim trimestre els centres organitzaran les activitats d'orientació que resulten oportunes per ajudar els alumnes a perfilar l'elecció d'estudis superiors.  
Per a la realització d'estes activitats podran utilitzar-se algunes de les hores lectives assignades a les distintes matèries, o podran incorporar-se com a complementàries del professorat, en un màxim de dues hores durant tot el segon curs.  
d) Constitució de modalitats i opcions  
Vuit  
Els centres educatius que impartesquen Batxillerat ho faran, almenys, en dues de les seues modalitats i hauran d'oferir totes les matèries pròpies d'estes modalitats. Resten exceptuades d'esta norma les Escoles d'Arts i Oficis Artístics que impartesquen la modalitat d'Arts.  
Per a constituir una determinada modalitat de Batxillerat, caldrà que hi haja un mínim de 20 alumnes matriculats i que el centre estiga autoritzat per la Direcció General competent, per a impartir la modalitat oferida.  
Si el nombre total d'alumnes inscrits en una determinada modalitat és inferior a 20, per a la seua constitució es requerirà, després de l'informe de la Inspecció Educativa, l'autorització expressa del director territorial. El citat informe considerarà, entre altres, els següents aspectes:  
- modalitats de batxillerat que ofereix el centre;  
- repercussió en l'increment de la plantilla del professorat del centre;  
- relació matèries/cicles formatius de FP de grau superior que tinga constituïts el centre;  
- altres centres de l'entorn que tinguen implantada aquesta modalitat;  
- l'escolarització d'alumnes amb necessitats educatives especials permanents.  
e) Constitució de grups  
Nou  
1. Quan en un centre estiguen constituïdes dues o més modalitats de batxillerat, s'agruparan els alumnes en les matèries comunes i en les pròpies de modalitat o optatives coincidents, d'acord amb els següents criteris:  
- comunes: 35 alumnes per grup;  
- pròpies de modalitat: 35 alumnes per grup (mínim de 20, excepte en els casos previstos en l'apartat anterior);  
- optatives: 35 alumnes per grup (mínim de 15).  
Per a les matèries optatives d'oferta obligada no s'estableix nombre mínim d'alumnes, sempre que les hores resultants puguen ser assumides pel professorat amb destinació definitiva en el centre.  
2. Hores de desdoblament:  
Assignatures dels seminaris o departaments de Física i Química, Biologia i Geologia del Batxillerat LOGSE: 1 hora setmanal per assignatura, curs i grup per a pràctiques de laboratori.  
Perquè puguen programar-se les hores de desdoblament haurà d'existir un mínim de 25 alumnes per grup. A més a més en les pràctiques de laboratori, el mòdul horari de l'assignatura no ha de ser inferior a 4 hores setmanals. Les esmentades hores seran autoritzades pel director territorial, a proposta de la inspecció educativa, en el moment de la determinació de les necessitats del professorat i sempre que el plantejament pedagògic del seminari o departament així ho aconsellen.  
3. Hores lectives de l'alumnat.  
L'horari de l'alumnat comprendrà els següents tipus d'hores lectives:  
a) Hores pròpies del currículum.  
b) Hores de tutoria: 1 hora setmanal per grup en primer curs.  
c) Hores de repàs per a alumnes amb assignatures pendents de cursos anteriors: 1 hora setmanal per curs i assignatura. En els centres de doble torn, en què per imposició de l'horari siga incompatible l'assistència al repàs en una assignatura dels alumnes del torn del matí i del torn de la vesprada, es podrà autoritzar una segona hora.  
Les hores de repàs seran autoritzades pel director territorial a proposta de la inspecció educativa. La sol·licitud, acompanyada d'una programació didàctica específica realitzada pel seminari o departament corresponent, serà presentada per la direcció del centre a la inspecció educativa en el moment de la determinació de les necessitats del professorat. El director territorial podrà autoritzar més d'una hora setmanal per curs i assignatura, sempre que el nombre d'alumnes assistents així ho aconsellen.  
d) Hores de dedicació a alumnes amb necessitats educatives especials, contemplats en l'article 36 de la LOGSE, escolaritzats en centres acollits al pla experimentals d'integració: 1 hora setmanal per curs.  
El nombre d'hores lectives dels apartats b) i d) compreses en l'horari d'un alumne en cap cas ultrapassarà les 2 hores setmanals.  
III. Matèries optatives del currículum  
Deu  
1. Els alumnes podran triar com a matèries optatives:  
a) Les matèries pròpies de la modalitat que apareixen en el Decret 174/1994 no cursades en l'opció elegida.  
b) Les matèries pròpies d'altra modalitat que s'impartesquen en el centre de les que apareixen en el Decret 174/1994 sempre que les possibilitats organitzatives d'aquest ho permeten.  
c) Les vinculades als cicles formatius de Formació Professional específica de Grau Superior que s'impartesquen en el propi centre.  
d) Les establertes com a tals en l'Ordre de 10 de maig de 1995 de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència.  
2. Seran d'oferta obligada per als centres l'optativa de Segon Idioma Estranger i, donada la seua vinculació amb estudis posteriors, les matèries optatives a què fan referència els punts a) i c) de l'apartat anterior.  
3. Sempre que les possibilitats dels centres ho permeten es podran cursar com a optatives en 2n. curs determinades matèries de modalitat o optatives de primer curs de la mateixa o d'altra modalitat, que siguen necessàries per als cicles formatius de Grau Superior, que s'impartesquen en el centre, o per a determinats canvis d'opció o de modalitat.  
4. Els centres podran impartir determinades matèries optatives no vinculades a les modalitats que tinguen autoritzades, sempre que es justifique per necessitats educatives per a ampliar les possibles eixides acadèmiques o professionals dels alumnes. Per a això, serà necessària l'autorització prèvia i expressa de la Direcció General d'Ordenació i Innovació Educativa i Política Lingüística.  
5. El currículum de les matèries optatives i la seua distribució en cursos i modalitats és el que s'estableix en l'Ordre de 10 de maig de 1995 de la Conselleria d'Educació i Ciència.  
IV. Programes d'educació bilingüe  
Onze  
Per tal de donar continuïtat dels Programes d'Educació Bilingüe que l'alumnat haja pogut seguir al llarg de l'Educació Secundària Obligatòria, en el Batxillerat els centres s'atendran als criteris següents:  
1. Centres ubicats en el territori de predomini lingüístic valencià.  
Aplicaran el Programa d'Incorporació Progressiva, en el seu cas, el Programa d'Ensenyament en Valencià que es defineixen en els apartats 12 i 13 d'esta resolució.  
2. Centres ubicats en el territori de predomini lingüístic castellà.  
Ateses les diferències i cursos en el coneixement i ús del valencià, i la particular situació sociolingüística, els centres, d'acord amb les seues possibilitats, podran elaborar el Pla Anual de Normalització Lingüística amb la finalitat d'establir les condicions mínimes de sensibilització, tant del mateix centre com de l'entorn social perquè puga fer-se efectiu el manament de l'article 19.2 de la Llei d'Ús i Ensenyament del Valencià.  
Dotze  
El Programa d'Ensenyament en Valencià en esta etapa educativa continua de forma coherent el Programa d'Ensenyament en Valencià i el Programa d'Incorporació Progressiva de l'Educació Secundària Obligatòria.  
Tretze  
1. Els centres a què fa referència l'apartat 11.1 aplicaran el Programa d'Incorporació Progressiva. Aquest programa haurà de garantir la continuïtat del Programa d'Incorporació Progressiva aplicat a l'Educació Secundària Obligatòria.  
2. El Programa d'Incorporació Progressiva afectarà a tots els alumnes del centre, llevat d'aquells que hagen sol·licitat formar un grup on s'aplique el Programa d'Ensenyament en Valencià.  
3. Si els pares o tutors s'interessen perquè l'alumne reba un altre tractament lingüístic al previst pel centre ho manifestaran en els primers quinze dies de classe. Aquesta sol·licitud es farà individualment i per escrit a la direcció del centre per tal que aquest, segons les possibilitats organitzatives, adopte les mesures oportunes.  
Catorze  
1. La Comissió de Coordinació Pedagògica de cada centre concretarà el Disseny Particular dels Programes d'Educació Bilingüe paral·lelament a l'elaboració del Projecte Curricular del centre, sempre dins del projecte educatiu. La comissió informarà el Claustre de Professors de la proposta del Disseny Particular del Programa i la presentarà al Consell Escolar per a la seua aprovació, abans del començament del curs. La direcció del centre remetrà a la direcció territorial corresponent el Disseny Particular del Programa perquè la Inspecció Educativa emeta l'informe corresponent. La direcció territorial els trametrà a la Direcció General d'Ordenació i Innovació Educativa i Política Lingüística.  
2. El Disseny Particular del Programa és la concreció i contextualització dels programes d'educació bilingüe a la realitat particular de cada centre i, alhora, constitueix el conjunt de decisions prèvies per a l'elaboració dels documents d'organització i gestió educativa: el Projecte Curricular de centre, el Projecte de Normalització Lingüística i la resta de decisions organitzaves. El conjunt de decisions que conformen el Disseny Particular del Programa s'hauran d'incorporar als documents de gestió i organització corresponents.  
3. El contingut del Disseny Particular del Programa d'Educació Bilingüe haurà de considerar els aspectes següents:  
a) Els objectius generals del currículum prescriptiu del Batxillerat contextualitzats i atenent a la realitat educativa del centre i les exigències del programa.  
b) El tractament metodològic que s'ha de donar a la llengua oficial d'ús no habitual per part dels alumnes, i a les àrees curriculars impartides, també, en la llengua oficial d'ús no habitual.  
c) Les línies bàsiques i la temporalització del procés d'actuació per a arribar a la plena normalització del centre.  
d) La previsió del centre sobre la distribució del professorat d'acord amb els diferents nivells de formació lingüisticotècnica i la seua competència en valencià.  
e) La previsió d'actuacions per a l'alumnat de nova incorporació al sistema educatiu valencià que necessita atenció específica per a suplir les deficiències en la seua competència comunicativa en valencià.  
f) La indicació de les necessitats específiques que l'aplicació dels programes d'educació bilingüe puga ocasionar perquè siguen incorporades, si són de la seua competència, al pla d'actuació de l'assessoria didàctica del valencià.  
4. Per a garantir el funcionament correcte dels programes d'educació bilingüe - Programa d'Ensenyament en Valencià i Programa d'Incorporació Progressiva -, el caps d'Estudis, a l'hora d'assignar els torns i grups que tinguen matèries en valencià, tindran en compte la capacitació lingüisticotècnica en valencià i/o l'experiència docent prèvia en valencià.  
V. Avaluació, exempció, convalidacions i canvis de modalitat, convalidació i equivalències amb els estudis estrangers  
Quinze  
Pel que fa a l'avaluació i promoció dels alumnes, així com a l'avaluació dels processos d'ensenyament i del Projecte Curricular s'estarà a allò disposat en l'Ordre de 17 de gener de 1995, de la Conselleria d'Educació i Ciència, sobre avaluació en Batxillerat.  
L'Ordre de 17 de gener de 1995 estableix en el seu apartat Tercer, 3, que "la nota mitjana del Batxillerat, una vegada aprovat, serà la mitjana aritmètica de les qualificacions de totes les matèries de primer i segon que el componen. En aquest cas, la qualificació podrà ser expressada amb un sol decimal. Si el resultat del càlcul dóna com a resultat una centèssima igual o superior a 5, s'arrodonirà la mitjana pujant un punt el decimal".  
Convé unificar els criteris per a l'obtenció de la nota mitjana del Batxillerat per als alumnes que es matriculen en la prova d'accés a la Universitat, de la següent forma: la nota mitjana s'obtindrà sense comptar amb la Religió i la qualificació s'obtindrà com s'ha expressat anteriorment però la determinació d'aquest decimal es farà per arrodoniment en la forma habitual en estos casos: quan les centèssimes de la qualificació siguen superiors o iguals a cinc, s'arrodonirà per excés; i quan les centèssimes de la qualificació siguen inferiors o iguals a quatre, s'arrodonirà per defecte.  
Setze  
Per a l'obtenció de la nota mitjana de l'expedient dels alumnes que s'hagen incorporat a segon curs de Batxillerat procedents d'altres plans d'estudis, s'actuarà aplicant a les qualificacions obtingudes en cada cas, les següents equivalències numèriques:  
1. Alumnes procedents del primer curs del segon cicle del pla experimental per a la reforma dels Ensenyaments Mitjans:  
Suficient: 5  
Notable: 8  
Excel·lent: 9  
2. Alumnes procedents de tercer de BUP:  
Suficient: 5  
Bé: 6  
Notable: 8  
Excel·lent: 9  
3. Alumnes procedents de FP de Segon Grau.  
El Reial Decret 986/1991, de 14 de juny, estableix les equivalències, a efectes acadèmics dels cursos de Formació Professional de 2n. Grau amb els corresponents del Batxillerat LOGSE en els termes que s'indiquen a continuació: 3r. de Formació Professional de Segon Grau (Règim d'Ensenyaments Especialitzats) o 2n. de Formació Professional de Segon Grau (Règim General) equivalen al primer curs del Batxillerat LOGSE. Per tant per a l'obtenció de la nota mitjana de l'expedient dels alumnes que s'hagen incorporat a 2n. curs de Batxillerat LOGSE, s'han de tenir en compte les notes de totes les matèries de 3r. de Formació Professional de Segon Grau (Règim d'Ensenyaments Especialitzats) o de 2n. de Formació Professional de 2n. Grau (Règim General).  
S'hauran de tenir en compte les següents equivalències numèriques:  
Suficient: 5  
Bé: 6  
Notable: 8  
Excel·lent: 9  
4. Alumnes procedents d'Arts Aplicades i Oficis Artístics.  
El Reial Decret citat anteriorment estableix les equivalències entre els estudis d'Arts Aplicades i Oficis Artístics, i el Batxillerat LOGSE, entre el 2n. d'Especialitat i el 1r. de Batxillerat. Per tant per als alumnes que passen a 2n. de Batxillerat procedents dels cursos d'Arts Aplicades i Oficis Artístics, s'haurà de tenir en compte totes les notes de les matèries de 2n. d'Especialitat, d'acord amb les equivalències que s'estableixen a continuació:  
Suficient: 5  
Bé: 6  
Notable: 8  
Excel·lent: 9  
Dèsset  
Els alumnes que accedesquen al Batxillerat des dels cicles formatius de Formació Professional específica de grau mitjà o des dels mòduls professionals experimentals de nivell II i desitgen convalidar alguna de les matèries cursades, hauran de sol·licitar la corresponent convalidació individual abans del dia 15 de novembre a la Direcció General d'Ordenació i Innovació Educativa i Política Lingüística, adjuntant a la sol·licitud una certificació acadèmica oficial dels estudis cursats.  
Divuit  
1. Els alumnes que inicien o s'incorporen a aquests ensenyaments hauran de concloure els seus estudis per aquesta via i obtindran, en el seu cas, el títol de Batxiller.  
2. No obstant això, durant el procés d'implantació anticipada i d'acord amb allò establert en la disposició transitòria primera, 2, del Reial Decret 1.487/1994, d'1 de juliol, als alumnes que hagen aprovat totes les matèries del primer curs de Batxillerat, en qualsevol de les seues modalitats i no puguen completar els estudis del nou sistema, per trasllat de domicili, abandonament dels estudis o per haver esgotat el temps d'escolarització establert, se'ls podrà sol·licitar l'expedició del títol de Batxiller, corresponent als estudis del batxillerat unificat i polivalent.  
3. Així mateix, durant el procés d'implantació anticipada, en aquells casos en què, per trasllat de domicili o altres circumstàncies excepcionals, un alumne no puga continuar els seus estudis de Batxillerat LOGSE haurà de seguir-se allò regulat en l'Ordre Ministerial de 7 de setembre de 1994 (BOE del 17) i la Resolució de 26 de maig de 1997 de les Direccions Generals d'Ordenació i Innovació Educativa i Política Lingüística i de Centres Docents de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència (DOGV de 25 de juny de 1997).  
Dèneu  
En finalitzar el curs acadèmic, els alumnes de primer de Batxillerat que estiguen en condicions de promocionar a segon, segons les normes de promoció i repetició de curs establertes, podran sol·licitar a la direcció del centre el canvi de modalitat o, si es tracta del Batxillerat d'Humanitats i Ciències Socials, el canvi d'opció.  
Vint  
Els canvis de modalitat s'autoritzaran d'acord amb els següents criteris:  
Han de cursar en 2n.:  
- les quatre matèries comunes de 2n.;  
- les tres matèries pròpies de la nova modalitat corresponents a 2n.;  
- les matèries pròpies de la nova modalitat corresponents a 1r., no cursades i aprovades en la modalitat d'origen;  
Es consideraran equivalents i es traslladaran les qualificacions obtingudes als documents d'avaluació:  
- Les cinc matèries comunes de 1r. curs cursades i aprovades en l'antiga modalitat per les cinc matèries comunes de 1r. curs de la nova modalitat.  
- l'optativa de 1r., cursada i aprovada en l'antiga modalitat, per l'optativa de 1r. de la nova modalitat;  
- dues de les matèries pròpies de l'antiga modalitat, cursades i aprovades, per les dues optatives de 2n. de la nova modalitat.  
Els canvis de modalitat hauran de ser autoritzats per la Direcció General d'Ordenació i Innovació Educativa i Política Lingüística. La direcció dels centres remetrà les sol·licituds dels alumnes a la Direcció General d'Ordenació i Innovació Educativa i Política Lingüística abans del dia 15 de novembre, adjuntant un certificat acadèmic o fotocòpia compulsada del llibre de qualificacions.  
Vint-i-u  
En matèria d'homologació i convalidació de títols i estudis estrangers que s'adeqüen als de Batxillerat LOGSE, s'estarà a allò disposat en l'Ordre Ministerial de 30 d'abril de 1996 (BOE de 8 de maig de 1996).  
VI. Ensenyaments de religió o activitats d'estudi alternatives  
Vint-i-dos  
Pel que respecta a estos ensenyaments i a l'organització d'activitats d'estudi alternatives per als alumnes que no cursen tal matèria s'estarà a allò disposat en el Reial Decret 2438/1994, de 16 de desembre, i en l'Ordre de 17 de juliol de 1997, de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència.  
Vint-i-tres  
Per als alumnes que no hagueren optat per seguir ensenyament de Religió els centres organitzaran activitats d'estudi alternatives, com ensenyaments complementaris, en horari simultani als ensenyaments de Religió. Les esmentades activitats s'organitzaran d'acord amb el que disposa l'Ordre de 17 de juliol de 1997 de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència i la Resolució de la Direcció General d'Ordenació i Innovació Educativa i Política Lingüística que la desenvolupa.  
Estes activitats seran obligatòries per als alumnes que no opten per rebre ensenyament religiós. Estes activitats no seran objecte d'avaluació i no tindran constància en els expedients acadèmics dels alumnes.  
En els centres públics de la Comunitat Valenciana la responsabilitat d'organització i direcció d'estes activitats d'estudi s'adscriuran als seminaris o departaments didàctics de Geografia i Història, Grec, Llatí o Filosofia. Els directors dels centres públics assignaran la direcció d'estes activitats al professorat dels esmentats seminaris o departaments didàctics que no hagueren completat l'horari lectiu amb matèries de la seua especialitat. Quan existeixen diversos professors que hagen de completar el seu horari lectiu, tindran preferència els que tinguen major antiguitat, primer en el cos i després en el centre.  
VII. Projecte curricular  
Vint-i-quatre  
1. Els centres impartiran ensenyaments de Batxillerat d'acord amb el currículum oficial establert pel Decret 174/1994, de 19 d'agost, i iniciaran, en el curs acadèmic en què implanten els nous ensenyaments, l'elaboració del Projecte Curricular amb la finalitat de concretar i completar el currículum que l'esmentat Decreta estableix, en el marc dels programes d'educació bilingüe i el Disseny Particular elaborat pels centres.  
Vint-i-cinc  
El Projecte Curricular inclourà:  
1. Les decisions i directrius generals següents:  
a) L'adequació dels objectius generals del Batxillerat al context escolar, socioeconòmic, cultural i sociolingüístic del centre i a les característiques dels alumnes.  
b) Criteris metodològics de caràcter general i d'organització espaciotemporal.  
c) Decisions sobre el procés d'avaluació, que comprendran procediments generals per avaluar la progressió dels alumnes en l'aprenentatge i els criteris de promoció.  
d) Orientacions generals per a incorporar, mitjançant les distintes matèries, els temes transversals del currículum.  
e) Determinació de les matèries optatives que ofereix el centre.  
f) Criteris per a avaluar, i si escau revisar, els processos d'ensenyament i la pràctica docent dels professors.  
g) Decisions curriculars del Disseny Particular dels programes d'educació bilingüe.  
2. El Pla d'Orientació Educativa, Psicopedagògica i Professional i el Pla d'Acció Tutoral.  
3. Les programacions didàctiques dels departaments o seminaris didàctics.  
Vint-i-sis  
1. Cada seminari o departament elaborarà la programació didàctica dels ensenyaments que té encomanats, seguint les directrius generals establertes per la Comissió de Coordinació Pedagògica.  
2. La programació didàctica inclourà:  
a) Els objectius, els continguts i els criteris d'avaluació per a cada curs.  
b) La metodologia didàctica que es va a aplicar.  
c) Els procediments i instruments previstos per a avaluar l'aprenentatge dels alumnes i seguir la seua progressió, així com els criteris de qualificació que es van a seguir, amb especial referència als mínims exigibles.  
d) Les activitats de recuperació per als alumnes amb assignatures pendents i els aprofundiments i suports per aconseguir l'esmentada recuperació.  
e) Els materials i recursos didàctics que s'hi utilitzen, inclosos els materials curriculars per a ús dels alumnes.  
f) Les activitats complementàries i extraescolars que es pretenen realitzar des del seminari o departament.  
g) Els mínims que han d'acomplir les adaptacions curriculars per als alumnes que les precisen.  
3. Els professors programaran la seua activitat docent d'acord amb el currículum i en consonància amb el respectiu Projecte Curricular i amb la programació didàctica del seminari o departament al qual pertanyen.  
Vint-i-set  
1. La Inspecció educativa impulsarà, assessorarà i supervisarà el procés d'elaboració del Projecte Curricular.  
2. Per a la valoració del Projecte Curricular es prendrà com a punt d'eixida la situació inicial i les característiques específiques de cada centre, de manera que es realitze una avaluació qualitativa que atenda fonamentalment al procés més que al grau final d'elaboració.  
Vint-i-vuit  
Els Centres de Professors recolzaran als centres tant en allò concernent als aspectes generals del procés d'elaboració dels projectes curriculars com als aspectes didàctics de les diferents matèries. Amb la finalitat de facilitar esta tasca, els equips educatius sol·licitaran dels Centres de Professors corresponents, a través dels camins que s'establesquen a l'efecte en cada Direcció Territorial, l'ajuda que la Comissió de Coordinació Pedagògica estime necessària.  
VIII. Criteris per a la determinació de necessitats del professorat  
Vint-i-nou  
A) Hores lectives del professorat.  
1. Els horaris lectius del professorat seran de 18 hores setmanals.  
2. Els horaris lectius del professorat amb funcions directives o de coordinació didàctica comprendran, com a mínim, el nombre d'hores pròpies del currículum que s'estableix a continuació:  
a) Equips directius  
directors, secretaris i caps d'estudis  
- 4 hores setmanals: instituts de més de 1000 alumnes.  
- 8 hores setmanals: instituts de menys de 1000 alumnes.  
Els centres amb més d'un torn establert disposaran d'un cap d'estudis per torn.  
Vicedirectors  
Els centres que compten amb 16 o més unitats disposaran de vicedirector/a.  
- 12 hores setmanals: instituts de més de 1000 alumnes.  
- 15 hores setmanals: instituts de menys de 1000 alumnes.  
Als efectes d'hores i grups de docència, els directors i vicedirectors d'instituts amb doble torn tindran la mateixa consideració que els directors i vicedirectors d'instituts de més de 1000 alumnes respectivament.  
Als efectes d'hores i grups de docència dels membres de l'equip directiu, els centres de més de 800 alumnes que implanten anticipadament els ensenyaments regulats per la LOGSE tindran la mateixa consideració que els instituts de més de 1000 alumnes.  
Vicedirectors i caps d'estudis d'extensions de BUP i de seccions de FP  
- 12 hores setmanals.  
Als efectes d'hores i grup de docència, els vicedirectors i caps d'estudis d'extensions de BUP i seccions de FP amb més de 500 alumnes tindran la mateixa consideració que els caps d'estudis d'instituts menys de 1000 alumnes.  
Vicesecretaris  
Els centres que disposen de més d'un torn comptaran amb vicesecretari/ària.  
- 15 hores setmanals.  
b) Professorat amb funcions de coordinació didàctica  
- 15 hores: cap de departament i divisió.  
Centres amb implantació anticipada i generalitzada d'ensenyaments LOGSE  
- 15 hores: coordinador de l'àrea de coneixement inclosa en l'especialitat del cap del departament (IFP).  
- 15 hores: coordinador del Batxillerat LOGSE, en els centres en què estiga autoritzat expressament.  
Trenta  
Una vegada establit el nombre d'hores lectives de l'alumnat, l'horari lectiu del professorat podrà comprendre un màxim de dues hores setmanals per a l'atenció de tutoria amb alumnes i les hores autoritzades per a repàs d'assignatures pendents, desdoblaments per a pràctiques de laboratori i idiomes estrangers i actualització de valencià per a alumnat exempt i organització de l'aula d'informàtica, llevat dels horaris excepcionals previstos en aquesta Resolució, que podran contenir tres o quatre hores setmanals respectivament. La distribució de torns, assignatures i cursos corresponents a aquest horari lectiu es realitzarà d'acord amb allò disposat en l'annex II, epígraf II, apartat 2.1 de l'Ordre de 29 de juny de 1992 (DOGV del dia 15 de juliol).  
No obstant, el professorat major de 55 anys podrà fer l'opció expressa, previ escrit a la direcció, de descomptar dues de les hores a què fa referència el paràgraf anterior en el torn d'elecció corresponent.  
Així mateix, al professorat major de 55 anys es podrà assignar, prèvia petició de l'interessat al director de l'Institut, un màxim de 16 hores setmanals pròpies del currículum, sempre que existisca en el seminari o departament professorat amb destinació definitiva suficient per assumir les hores lectives assignades al aquest.  
En aquells casos en què els seminaris i departaments didàctics, una vegada repartides les hores lectives atenent al criteri anterior, tinguen pendents per adjudicar hores lectives de desdoblament o repàs i professorat amb dedicació lectiva incompleta, la Inspecció Educativa indicarà en el moment de determinar les necessitats del centre el nombre màxim d'aquest tipus d'hores que pot correspondre a cada professor o professora.  
Llevat del cas de la tutoria, l'oferta d'estes hores pel centre requerirà l'autorització prèvia i expressa de la Inspecció Educativa, la qual tindrà en compte per a això que l'horari proposat pel centre permeta l'assistència de l'alumnat afectat, així com el grau de compliment d'estes en el curs anterior.  
Trenta-u  
Quan en un mateix seminari o departament didàctic, coincidisca professorat d'Educació Secundària, procedent de diferents cossos, a l'hora de determinar la prioritat en l'elecció d'horari, prevaldrà el criteri de major antiguitat, primer en la condició de catedràtic i a continuació en el cos. Si l'antiguitat és la mateixa i procedesca del mateix cos, prevaldrà el número d'ordre més baix en la llista d'ingrés en la funció pública.  
IX. Determinació de disponibilitat i necessitats de professorat en els diferents seminaris i departaments  
Trenta-dos  
1. Les hores lectives generades pels grups d'alumnes constituïts segons els criteris establits anteriorment seran distribuïdes entre el professorat amb destinació en el centre, de conformitat amb allò establit en aquest apartat.  
2. Realitzada esta distribució, la disponibilitat o necessitat del professorat es determinarà segons els següents criteris:  
2.1. Falta d'hores lectives al professorat existent en un seminari o departament.  
2.1.a) Entre 1 i 14 hores lectives:  
El professorat afectat completarà el seu horari exercint alguna de les següents opcions amb caràcter voluntari:  
- Impartir un horari complet de la seua especialitat en altre centre de la localitat. A tal efecte, i per a l'adjudicació de plaça, es respectaran els criteris de prioritat establits anteriorment.  
- Completar horari impartint classes de la seua especialitat en altre centre de la localitat.  
- Impartir docència d'una assignatura afí a les de l'especialitat del professor, fent constar la seua conformitat a través d'un escrit dirigit al director del centre. En aquest cas el seminari o departament haurà de posar a disposició del professor grups dels cursos inicials.  
Aquest últim supòsit també s'aplicarà als professors amb destinació provisional als quals se'ls haja assignat una assignatura afí.  
Amb l'objecte de completar la jornada lectiva d'aquells professors que no hagen pogut impartir o completar horari lectiu de la seua especialitat en altre centre de la seua localitat el director territorial podrà:  
- Autoritzar que assumesca grups d'assignatures de 2n. idioma estranger que no pogueren constituir-se per no arribar el nombre mínim d'alumnes establits, segons allò previst anteriorment.  
- Autoritzar que incremente les hores de desdoblament, repàs o de dedicació a alumnes amb necessitats educatives especials, previstes en el epígraf I.  
- Autoritzar, si es tracta de professorat de valencià en centres que apliquen programes d'educació bilingüe, d'ensenyament en valencià o d'incorporació progressiva, que dedique fins un màxim de tres hores setmanals per al perfeccionament i actualització dels professors que imparteixen classe en aquests grups.  
- Autoritzar, si es tracta de professorat amb un coneixement qualificat de valencià, la dedicació de les hores corresponents a la producció i correcció dels documents en valencià que genere la vida educativa i administrativa del centre.  
- Autoritzar que impartesca seminaris, tallers o cursos monogràfics.  
D'acord amb allò establit en l'article vuitè de la Llei 12/1994, de 28 de desembre (DOGV de 31 de desembre) "El professorat pertanyent al cos d'Educació Secundària i al cos de Professors Tècnics de Formació Professional, inclosos en l'àmbit de gestió de la Conselleria d'Educació i Ciència, que no dispose d'horari complet en el centre per a impartir les àrees, matèries o mòduls de la seua especialitat i no desitge completar-lo en altre centre de la seua localitat en la mateixa especialitat, experimentarà una reducció de les seues retribucions bàsiques i complementàries proporcional a la de la jornada lectiva docent no realitzada".  
2.1.b) 15 o més hores lectives.  
Exceptuant els seminaris o departaments unipersonals, quedaran sense horari un o més professors segons l'escala següent: entre 15 i 32 hores: un professor; entre 33 i 50 hores: dos professors, i així successivament.  
Si el professor o professora sense horari té adquirida una nova especialitat, podrà assumir en el seu propi centre un horari sense cobrir de l'esmentada especialitat. De la seua acceptació haurà de quedar constància per escrit davant el director del centre. Donada esta circumstància, el professor o professora en qüestió s'integrarà en el seminari o departament corresponent amb els drets que es deriven de la seua antiguitat en el cos.  
El professorat sense horari que no estiga en la situació anterior podrà, amb caràcter voluntari i a petició pròpia, romandre en el seu centre assumint un horari d'una assignatura afí o sol·licitar el desplaçament, en règim de comissió de serveis, a un altre centre de l'àmbit de la direcció territorial on es trobe destinat amb caràcter definitiu per a impartir un horari lectiu de la seua especialitat. De la seua conformitat haurà de quedar constància per escrit davant el director del centre.  
Si el professor o professora sense horari en el centre no obtinguera destinació en comissió de serveis per al curs 1997-98 a través del procediment anterior, serà convocat pel director territorial a l'adjudicació d'un lloc per a impartir matèries de la seua especialitat en altre centre de la localitat.  
Aquells professors que no desitjaren completar el seu horari en altre centre de la localitat experimentaran una reducció de les seues retribucions bàsiques i complementàries proporcional a la de la jornada lectiva docent no realitzada.  
Si no poguera assignar-se horari per algun dels procediments anteriors, aquest professorat romandrà en el seu centre, i el seu horari serà confeccionat per la direcció, oït l'interessat i una vegada estudiades les necessitats prioritàries de l'institut en funció de les seues característiques. L'horari d'aquest professorat no podrà confeccionar-se, en cap cas, reduint l'horari lectiu de la resta del professorat del seminari o departament.  
La determinació del professorat del seminari o departament que ha de quedar sense horari en el mateix es durà a terme a través de petició per escrit de l'interessat a la direcció del centre, tenint prioritat en l'elecció l'antiguitat, primer en la condició catedràtic, i a continuació en el cos. En cas de no haver sol·licitants, el criteri perquè un professor o professora es quede sense horari en el seminari o departament serà la menor antiguitat, primer en el cos, entre els qui no tinguen la condició de catedràtic, i a continuació entre els qui la tinguen.  
Després de determinar a través d'estos criteris el professorat que resta sense horari, el director del centre ho comunicarà a través de FAX o telegrama a la corresponent direcció territorial abans del 10 de setembre.  
L'adjudicació de destinació en comissió de serveis al professorat que haja quedat sense horari es realitzarà respectant els criteris anteriors. L'elecció es durà a terme de manera voluntària fins que queden per adjudicar igual nombre de places que de professors sense destinació, que es durà a efecte amb caràcter forçós.  
El professorat desplaçat s'integrarà a partir del moment de la seua incorporació a l'institut on quede destinat en comissió de serveis, en el seminari o departament corresponent, amb els drets que es deriven de la seua antiguitat, segons els criteris indicats anteriorment.  
2.2 Necessitat de professorat  
a) En el seminari o departament queden fins dues hores lectives sense cobrir.  
- Seran assumides pel propi seminari o departament.  
b) En el seminari o departament queden tres o més hores lectives sense cobrir.  
Una vegada comprovat que no poden ser assumides pel professorat del centre, la direcció territorial, a proposta de la Inspecció Educativa determinarà el nombre de professors necessaris, sense que, en cap cas, es produesca una reducció en l'horari dels restants components del seminari o departament afectat. Aquest professorat adscrit, en cas de ser necessari, podrà completar el seu horari en un altre centre.  
X. Comunicació de la disponibilitat i necessitats de professorat en els diferents seminaris.  
Trenta-tres  
1. Abans del dia 12 de setembre els directors territorials entregaran a la Direcció General de Centres Docents les llistes amb el resum de la disponibilitat i necessitats de professorat dels centres, i esta ho comunicarà a la Secretaria General i a la Direcció General de Personal, la qual adjudicarà les vacants i preveurà les necessitats de professorat de forma que es completen les dotacions dels centres en comissió de serveis, en expectativa de destinació, en pràctiques o interinitat a temps parcial o total, en cada cas, abans de l'inici del curs escolar.  
2. L'assignació d'horari i d'activitats al professorat interí a temps parcial es realitzarà d'acord amb les instruccions específiques que desenvolupa l'Ordre de 7 de maig de 1997.  
XI. Òrgans de coordinació docent.  
Trenta-quatre  
Els centres autoritzats per a implantar anticipadament el Batxillerat LOGSE mantindran la coordinació docent d'acord als següents supòsits:  
1. La Comissió de Coordinació Pedagògica constituïda en els centres que implanten anticipadament ensenyaments d'Educació Secundària Obligatòria tindrà, respecte al Batxillerat, les següents funcions i competències:  
a) Coordinar l'elaboració i responsabilitzar-se de la redacció del Projecte Curricular de Batxillerat i de les seues possibles modificacions.  
b) Establir les directrius generals per a l'elaboració del Projecte Curricular i de les Programacions didàctiques incloses en aquest.  
c) Assegurar la coherència entre el Projecte Curricular de Secundària Obligatòria i el de Batxillerat.  
d) Proposar al Claustre, per a la seua aprovació, el Projecte Curricular ja elaborat, així com el pla d'avaluació d'aquest.  
e) Vetlar pel compliment i posterior avaluació del Projecte Curricular.  
2. La Comissió de Coordinació Pedagògica organitzarà i dinamitzarà el procés d'elaboració, seguiment i avaluació del Projecte Curricular. Amb esta finalitat, a l'inici de cada curs acadèmic establirà i proposarà al claustre, per a la seua aprovació, un pla d'actuacions i de calendari per a l'elaboració, seguiment i avaluació del Projecte Curricular que inclourà previsions relatives a:  
a) L'organització interna de la Comissió de Coordinació Pedagògica i dels distints seminaris o departaments per a escometre aquestes tasques.  
b) La temporalització del procés.  
c) Les propostes de col·laboració requerides dels Centres de Professors.  
Trenta-cinc  
El Departament d'Orientació constituït en els centres que imparteixen anticipadament ensenyaments d'Educació Secundària Obligatòria assumirà, respecte al Batxillerat, les següents funcions específiques:  
a) Assessorar psicopedagògicament als seminaris i departaments didàctics i òrgans col·legiats.  
b) Assessorar psicopedagògicament al professorat en la seua funció docent i acció tutorial, facilitant-li instruments i procediments adequats.  
c) Col·laborar en el procés d'ensenyament i aprenentatge de l'alumnat, facilitant la seua integració en l'àmbit escolar.  
d) Elaborar programes d'orientació acadèmica que afavoresquen la presa de decisions de l'alumnat quant a l'opcionalitat.  
e) Elaborar programes d'orientació vocacional professional que afavoresquen la maduresa de l'alumnat quant a l'elecció d'itineraris educatius.  
f) Col·laborar en l'orientació de l'alumnat per a la transició i inserció laboral.  
g) Informar a les famílies per a facilitar l'elecció vocacional de l'alumnat.  
h) Potenciar la relació dels centres amb diferents institucions del context socioeducatiu i laboral.  
i) Elaborar materials que desenvolupen els programes que es duguen a terme en el centre.  
El coordinador d'Educació Secundària Obligatòria assumirà, respecte al Batxillerat, les funcions que s'especifiquen en l'apartat següent.  
El coordinador de Batxillerat, en estreta col·laboració amb el cap d'estudis, desenvoluparà les funcions següents:  
a) Formar part de la Comissió de coordinació pedagògica del centre a què fa referència l'apartat 28 d'aquestes Instruccions.  
b) Participar en l'elaboració i redacció del Projecte Curricular.  
c) Elaborar el pla d'informació dirigit als pares i als alumnes que es van a incorporar al nou sistema amb la finalitat d'exposar-los les seues característiques.  
d) Convocar i coordinar les reunions dels professors que imparteixen classe en els grups de Batxillerat.  
e) Informar al Claustre de professors i al Consell Escolar sobre temes relatius a l'etapa i a la seua implantació anticipada.  
f) Juntament amb el vicedirector, elaborar i organitzar el programa anual de les activitats complementàries i extraescolars per als alumnes de Batxillerat. Per a elaborar aquest programa es tindran en compte les propostes realitzades pels diferents seminaris o departaments, pels alumnes i pels pares.  
g) Col·laborar en la coordinació del pla d'acció tutorial en esta etapa educativa.  
Trenta-sis  
1. Fins el moment en què es constituesquen en els actuals centres de Formació Professional els seminaris o departaments, d'acord amb allò previst en l'article 20.2 de la LOGSE, dins dels departaments d'Humanitats, Ciències i Tecnologia, establerts per l'Ordre vigent sobre organització i funcionament d'aquest tipus de centres, el professor del departament designat pel director del centre per a coordinar cadascuna de les àrees d'Educació Secundària Obligàtoria no incloses en l'especialitat del cap de departament, assumirà, de manera provisional, la coordinació de les matèries de Batxillerat pròpies de l'àrea. També assumiran la coordinació de les matèries del Batxillerat pròpies de l'àrea els professors de Filosofia i Llatí que tinguen destinació definitiva en estos centres.  
2. Els esmentats coordinadors d'àrea assumiran respecte a la matèria de la seua responsabilitat les funcions de coordinació pròpies dels caps de seminari o departament.  
XII. Atribució de les matèries optatives  
Trenta-set  
Els Reials Decrets 1.701/1991, de 29 de novembre, i 1.635/1995, de 6 d'octubre, han atribuït les matèries comunes i de modalitat del Batxillerat LOGSE als professors de les diferents especialitats del Cos de Professors d'Ensenyament Secundari. Fins que el Govern Valencià no determine l'atribució de les matèries optatives del Batxillerat, estes seran impartides per professors del Cos d'Ensenyament Secundari, d'acord amb allò establert en l'Annex III d'aquesta resolució.  
XIII. Disposicions finals  
Primera  
Per a tot allò no previst en esta resolució s'estarà a allò disposat en l'Ordre de 29 de juny de 1992.  
Segona  
La direcció de cada centre complirà i farà complir allò establert en esta resolució i adoptarà les mesures necessàries per què el seu contingut siga conegut per tots els membres de la comunitat educativa.  
Tercera  
La Inspecció Educativa vetlarà pel compliment d'allò establert en aquesta resolució.  
Quarta  
Els directors territorials de Cultura i Educació resoldran, en l'àmbit de la seua competència, els problemes que puguen sorgir en l'aplicació d'esta resolució.  
Cinquena  
Resta sense efecte la Resolució núm. 1538, de 19 de juliol de 1996 de la Secretaria General i de les direccions generals de Centres Docents, d'Ordenació i Innovació Educativa i Política Lingüística, i de Personal, de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, per la qual es dicten instruccions en matèria d'ordenació acadèmica i organització de l'activitat docent dels centres de titularitat de la Generalitat Valenciana autoritzats per a implantar de forma anticipada ensenyaments de Batxillerat (LOGSE).  
Sisena  
Esta resolució entrarà en vigor l'endemà de la seua publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
València, 21 de juliol de 1997.- La secretària general: Amparo Koninckx Frasquet; la directora general de Centres Docents: Concepción Gómez Ocaña; el director general d'Ordenació, Innovació Educativa i Política Lingüística: Josep Vicent Felip i Monlleó; el director general de Personal: José Cano Pascual.  
ANNEX I  
Horari per al Batxillerat  
1r. Curs  
Matèries comunes   
 Hores  
Educació Física 2   
 castellà: Llengua i Literatura I 3   
Valencià: Llengua i Literatura I 3   
Filosofia 3   
Idioma Estranger I 3   
Religió/Activitats d'Estudi 2   
Tutoria 1   
Matèries de Modalitat   
Tres matèries (c/u) 4   
Matèries Optatives   
Una matèria 3\*   
Total 32 o 33   
   
\*Quan els alumnes trien com a optativa una matèria de modalitat tindran 4 hores.  
   
2n. Curs  
Matèries comunes   
 Hores   
Història 3   
 castellà: Llengua i Literatura II 2   
Valencià: Llengua i Literatura II 2   
Idioma Estranger II 3   
Matèries de Modalitat   
Tres matèries (c/u) 4   
Matèries Optatives   
Dues matèries 4   
Total 30   
ANNEX II  
Distribució de les modalitats en opcions en funció  
dels itineraris conduents a estudis   
Universitaris i Professionals  
1r. CURS  
MODALITAT D'HUMANITATS I CIÈNCIES SOCIALS  
Opció A: Humanística i Sociocultural  
Matèries de Modalitat Obligatòries  
Grec o Matemàtiques aplicades a les Ciències Socials I.  
Història del Món Contemporani.  
Llatí I.  
Matèries de Modalitat optatives  
Grec.  
Matemàtiques aplicades a les Ciències Socials.  
Economia i Organització d'Empreses.  
Opció B: de Ciències Socials  
Matèries de Modalitat Obligatòries  
Història del Món Contemporani.  
Matemàtiques aplicades a les Ciències Socials I.  
Economia i Organització d'Empreses.  
Matèries de Modalitat Optatives  
Llatí I.  
Grec.  
MODALITAT DE CIÈNCIES DE LA NATURA I DE LA SALUT  
Matèries de Modalitat Obligatòries  
Biologia i Geologia.  
Física i Química.  
Matemàtiques I.  
MODALITAT DE TECNOLOGIA  
Matèries de Modalitat Obligatòries  
Física i Química.  
Matemàtiques I.  
Tecnologia Industrial I.  
MODALITAT D'ARTS  
Matèries de Modalitat Obligatòries  
Dibuix Artístic I.  
Dibuix Tècnic.  
Volum.  
Matèries Optatives per a totes les Modalitats  
Informàtica I.  
Psicologia.  
2n. Idioma Estranger I.  
Fonaments lèxics de les Ciències i de la Tècnica.  
Valencià: Llengua i Imatge.  
Castellà: Llenguatge i Documentació.  
Música.  
2n. curs  
MODALITAT D'HUMANITATS I CIÈNCIES SOCIALS  
Opció A: Humanística i Sociocultural \*  
Matèries de Modalitat Obligatòries  
Història de l'Art.  
Història de la Filosofia.  
Llatí II.  
Matèries de Modalitat optatives  
Economia.  
Geografia.  
Matemàtiques aplicades a les Ciències Socials II.  
Opció B: de Ciències Socials \*\*  
Matèries de Modalitat Obligatòries  
Economia.  
Geografia.  
Matemàtiques aplicades a les Ciències Socials II.  
Matèries de Modalitat optatives  
Història de l'Art.  
Història de la Filosofia.  
Llatí II.  
Matèries Optatives per ambdues opcions  
2n. Idioma Estranger II.  
Educació Física II.  
Grec II.  
Economia i Organització d'Empreses II.  
Referents clàssics de les Manifestacions Culturals Modernes.  
Informàtica per a les Humanitats i les Ciències Socials.  
Literatura Contemporània (Valencià).  
Literatura Contemporània ( castellà).  
Geografia i història del País Valencià.  
Sociologia.  
Antropologia.  
Filosofia de la Ciència.  
Introducció al Dret.  
\* Els alumnes de l'opció Humanística i Sociocultural que vulguen fer en la prova d'accés a la Universitat l'opció de Ciències Socials hauran de cursar com a optativa Matemàtiques Aplicades a les Ciències Socials II.  
\*\* Els alumnes de l'opció de Ciències Socials que vulguen fer en la prova d'accés a la Universitat l'opció d'Humanitats hauran de cursar com a optativa Llatí II.  
MODALITAT DE CIÈNCIES   
DE LA NATURA I DE LA SALUT  
Opció A: Cientificotècnica \*  
Matèries de Modalitat Obligatòries  
Dibuix Tècnic.  
Física.  
Matemàtiques II.  
Matèries de Modalitat optatives  
Biologia.  
Ciències de la Terra i Mediambientals.  
Química.  
Opció B: de Ciències de la Salut \*\*  
Matèries de Modalitat Obligatòries  
Biologia.  
Ciències de la Terra i Mediambientals.  
Química.  
Matèries de Modalitat optatives  
Dibuix Tècnic.  
Física.  
Matemàtiques II.  
Matèries Optatives per ambdues opcions  
2n. Idioma Estranger II.  
Educació Física II.  
Biologia Humana.  
Informàtica per a les Ciències de la Natura i de la Salut.  
Tècniques de Laboratori Física i Química.  
Geologia.  
Física Aplicada.  
Referents clàssics de les Manifestacions Culturals Modernes.  
Filosofia de la Ciència.  
\* Els alumnes de l'opció Cientificotècnica que vulguen fer en la prova d'accés a la Universitat l'opció de Ciències de la Salut hauran de cursar com a optatives Química i Biologia.  
\*\* Els alumnes de l'opció de Ciències de la Salut que vulguen fer en la prova d'accés a la Universitat l'opció Cientificotècnica hauran de cursar com a optatives, Matemàtiques II i Física.  
MODALITAT DE TECNOLOGIA  
Opció A: Cientificotècnica  
Matèries de Modalitat Obligatòries  
Dibuix Tècnic.  
Física.  
Matemàtiques II.  
Matèries de Modalitat optatives  
Electrotècnia.  
Mecànica.  
Tecnologia Industrial II.  
Opció B: Tecnicoprofessional \*  
Matèries de Modalitat Obligatòries  
Dibuix Tècnic.  
Tecnologia Industrial II.  
Electrotècnia o Mecànica.  
Matèries de Modalitat optatives  
Física.  
Matemàtiques II.  
Electrotècnia.  
Mecànica.  
Matèries Optatives per ambdues opcions  
2n. Idioma Estranger II.  
Educació Física II.  
Electrònica.  
Ciència dels Materials.  
Química.  
Informàtica per a la Tecnologia.  
Tecnologia de la Fabricació Mecànica.  
Referents clàssics de les Manifestacions Culturals Modernes.  
Filosofia de la Ciència.  
\* Els alumnes de l'opció Tecnicoprofessional que vulguen fer la prova d'accés a la Universitat hauran de cursar com a optatives Matemàtiques II i Física.  
MODALITAT D'ARTS  
Opció A: d'Arts Plàstiques.  
Matèries de Modalitat Obligatòries  
Dibuix Artístic II.  
Història de l'Art.  
Tècniques d'Expressió Graficoplàstiques.  
Matèries de Modalitat optatives  
Imatge.  
Fonaments del Disseny.  
Opció B: d'Arts Plàstiques i Disseny\*  
Matèries de Modalitat Obligatòries  
Dibuix Artístic II.  
Imatge.  
Fonaments del Disseny.  
Matèries de Modalitat optatives  
Història de l'Art.  
Tècniques d'Expressió Graficoplàstiques.  
Matèries Optatives per ambdues opcions  
2n. Idioma Estranger II.  
Educació Física II.  
Informàtica per a les Arts.  
Ampliació dels Sistemes de Representació Tècnics i Gràfics.  
Volum II.  
Tallers Artístics.  
Matemàtiques de la Forma.  
Referents clàssics de les Manifestacions Culturals Modernes.  
Filosofia de la Ciència.  
\* Els alumnes de l'opció d'Arts Plàstiques i Disseny que vulguen fer la prova d'accés a la Universitat hauran de cursar com a optativa Història de l'Art.


Còpia Permalink ELI