Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 7529, del 20-05-2015 (2015/4557)

RESOLUCIÓ d'11 de maig de 2015, de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport, per la qual s'incoa l'expedient de declaració de Bé d'Interés Cultural Immaterial a favor de la festa del Sexenni de Morella.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   7529

Data del DOGV
:   20-05-2015

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2015/4557


Data del document
:   11-05-2015

Organisme emissor
:   Conselleria d'Educació, Cultura i Esport

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Educació, Cultura i Esport
    * Conselleria d'Educació, Cultura i Esport

RESOLUCIÓ d'11 de maig de 2015, de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport, per la qual s'incoa l'expedient de declaració de Bé d'Interés Cultural Immaterial a favor de la festa del Sexenni de Morella. [2015/4557]  
L'article 12 de l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana assenyala que correspon a la Generalitat vetlar per la protecció i la defensa de la identitat i els valors i els interessos del poble valencià, i pel respecte a la diversitat cultural de la Comunitat Valenciana i el seu patrimoni històric.  
Per la seua banda, la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, establix en l'article 45 que seran declarats béns immaterials d'interés cultural aquelles activitats, creacions, coneixements, pràctiques, usos i tècniques que constituïxen les manifestacions més representatives i valuoses de la cultura i les formes de vida tradicionals dels valencians, així com les tradicions en les seues manifestacions musicals, artístiques, gastronòmiques o d'oci, i en especial aquelles que han sigut objecte de transmissió oral, i les que mantenen i potencien l'ús del valencià.  
El Sexenni conforma un sistema d'actuacions rituals i tradicionals d'una gran coherència i complexitat que el convertixen en paradigma i en model de referència de les festes tradicionals valencianes, i l'eleven per damunt d'altres festes de pobles veïns o més llunyans, i contribuïx a definir les senyes d'identitat de la Comunitat Valenciana, especialment de la província de Castelló.  
Considerant el que disposa l'article 27 de la Llei de la Generalitat Valenciana 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport ha resolt:  
  
Primer  
Incoar l'expedient de declaració com a Bé d'Interés Cultural Immaterial a favor de la festa del Sexenni de Morella.  
  
Segon  
De conformitat amb els articles 28 i 45 de la Llei de la Generalitat Valenciana 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, determinar els valors del bé que justifiquen la declaració, descriure els detalls que en permeten la identificació precisa i definir l'àmbit espacial i temporal en l'annex que s'adjunta a la resolució, i fixar les normes de protecció del bé, establint com a mesura de protecció que la Generalitat vetlarà pel normal desenrotllament i la pervivència d'esta manifestació cultural i tutelarà la conservació dels seus valors tradicionals. Qualsevol canvi que excedisca el normal desenrotllament dels elements que formen esta manifestació cultural haurà de comunicar-se a la direcció general competent en matèria de patrimoni cultural, per a, si és el cas, la seua autorització administrativa i la consegüent modificació de la present declaració.  
La gestió de la festa la tindran els electes o alets dels gremis i la Junta de Festes, formada per l'alcalde ?que n'és el president?, representants de l'Ajuntament, del clero, dels diferents gremis ?alets?, l'administrador del santuari i altres grups que s'han incorporat amb els anys ?turisme, la tercera edat?. Estos, en conjunció amb els altres actors, seran els que decidiran sobre aspectes materials i immaterials, així com sobre el desenrotllament dels actes de la festivitat anual.  
  
De la mateixa manera, les administracions públiques fomentaran la difusió d'este bé, en garantiran l'estudi i la documentació amb criteris científics i incorporaran els testimonis disponibles a suports materials que en garantisquen la pervivència.  
  
Tercer  
En compliment del que preceptua l'article 27.3 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, notificar la present resolució als interessats, així com comunicar-la al Registre General de Béns d'Interés Cultural per a l'anotació preventiva.  
  
Quart  
Publicar la present resolució amb el seu annex en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana i en el Boletín Oficial del Estado.  
Cosa que es fa publica al efectes oportuns.  
  
València, 11 de maig de 2015.- La consellera d'Educació, Cultura i Esport: María José Catalá Verdet.  
  
  
  
ANNEX  
  
1. Exposició de motius  
El Sexenni de Morella és la festivitat que se celebra cada sis anys al voltant del tercer diumenge d'agost en honor a la Mare de Déu de Vallivana. Ja en el segle xv es documenta la imatge, en terrissa policromada, de la verge al costat d'una ermita que hi havia a l'actual santuari i hostatgeria, a 24 quilòmetres del nucli urbà. No obstant això, la festivitat no sorgirà fins a mitjan segle xvii, motivada per successives èpoques de sequeres i malalties.  
La nota més característica del Sexenni de Morella és la massiva participació dels veïns de Morella, que conceptuen la festa com un patrimoni comú i propi des de l'àmbit de les creences i conviccions religioses o el de la fidelitat secular a la tradició. El Sexenni conforma un sistema d'actuacions rituals i tradicionals d'una gran coherència i complexitat que el convertixen en paradigma i en model de referència de les festes tradicionals valencianes, i l'eleven per damunt d'altres festes de pobles veïns o més llunyans.  
  
2. Dades sobre el bé objecte de la declaració  
2.1. Denominació: el Sexenni de Morella.  
2.2. Localitat: Morella.  
2.3. Data de realització: cada sis anys, el tercer diumenge d'agost.  
2.4. Protagonistes: el poble de Morella a través dels gremis: Gremi d'Agricultura i Ramaderia, Colònia Morellano-catalana, Morellans Absents, Gremi de Professions, Indústria i Transport, Gremi d'Arts i Oficis, Gremi del Comerç i Gremi de la Joventut.  
2.5. Antecedents històrics  
Els seus orígens es remunten a les epidèmies de pesta patides en el segle xvii pel Mediterrani i a una rebrotada que es va produir l'any 1672, que va motivar que el dia de sant Esteve, el 26 de desembre, d'aquell any la Confraria del Roser es reunira en capítol per a discutir la proposta efectuada pels jurats de la Vila. D'esta manera, trenta confrares del Roser, vestits amb robes penitencials, van iniciar un dels costums més estimats dels morellans: la romeria a Vallivana per a traslladar la verge a la població. El Consell de la Vila va acordar el 14 de febrer de 1673 l'orde que és origen de les festes sexennals de Morella:  
  
«Els justícia, jurats y Consell de Morella tenen a bé donar gràsies a la Imperatrís de totes les creatures y Senyora nostra, la Verge de Vallivana, ara y en tot temps, en un novenari, de sis en sis anys, pe.l benefisi de salut alcanzada en l'any pasat [?]. Per cuant tenim esperimentat los molts favors e beneficis que ha manifestat la sagrada image de Nostra Senyora de Vallivana, patrona i advocada particular de la present vila, que, en demostració de agraïment y gràsies, se porte a la present vila, cuant abaysa la profesó major ab profesó y la esència que perteneix, y se li celebre un novenari en la iglésia major, perquè es continue i aumente la devosió a la dita sagrada image, so és, de sis en sis anys, per lo mes de maig, y que comense lo primer maig de l'any 1678, fent dit novenari per conte de la present vila un dia de fest, y los restants per devots particulars, que al present se oferiren y cofrades y oficis, deixant esta disposició als magnífics jurats que es trobaran».  
2.6. Organització de la festa. Els preparatius:  
Els organitzadors oficials són els electes o alets dels gremis i la Junta de Festes. Cada gremi organitza un dels dies de la festa i, a més, contribuïx als gastos generals. Els gremis s'han mantingut fidels als seus orígens amb la desaparició del Gremi dels Artistes i la creació de dos de nous, el del Comerç i el de les Professions i Indústries i Transports. La Junta de Festes s'ocupa de totes les coses d'interés comú i supervisa les activitats dels gremis.  
2.7. Descripció del bé  
El Sexenni de Morella és una festivitat en honor a la Mare de Déu de Vallivana que se celebra cada sis anys al voltant del tercer diumenge d'agost. En el segle xv es documenta ja la imatge, en terrissa policromada, al costat d'una ermita que hi havia a l'actual santuari i hostatgeria, a 24 quilòmetres del nucli urbà. No obstant això, la festivitat no sorgirà fins mitjan segle xvii, motivada per successives èpoques de sequeres i malalties.  
2.7.1. Actes principals:  
L'any anterior a cada festa sexennal té lloc l'Anunci, l'esquema del qual, des de 1903, és fonamentalment el següent: els tres primers diumenges d'agost es planten els ninots, figures de dimensions i formes humanes estrafolàries fetes amb cartons, teles i fustes que anuncien les pròximes festes. On són situats es poden llegir uns versos, les relacions, a vegades mordaços i crítics sobre fets o esdeveniments de la vida de Morella. El quart diumenge es fa la festa major, el pregó, la desfilada de les carrosses i el rosari de la nit. En el pregó, un herald muntat a cavall va pregonant pels carrers el pròxim sexenni acompanyat de la banda municipal, que interpreta l'Himne de Morella. Una nota característica des de 1897 és la utilització del confeti després de la desfilada de les carrosses, amb una guerra de confeti i serpentines, i d'esta manera queda proclamat l'any sexennal.  
El dijous, dia abans de la romeria a Vallivana, té lloc l'entrada de les Colònies. Commemora l'arribada dels morellans que havien hagut d'emigrar i que tornaven al poble per a complir amb el vot. Els morellans de la ciutat i els de l'emigració se saluden amb parlaments a l'exterior del portal de sant Miquel, i una vegada junts es fa l'entrada física a la ciutat mentres s'interpreta l'himne de Morella.  
La romeria, que porta la Mare de Déu de Vallivana del seu santuari, ix de Morella el divendres a les nou del matí, i recorre els 24 quilòmetres que separen la població del santuari. La inicia la bandera blanca, després els romeus i al mig se situa la bandera de sant Antoni. Més arrere va la creu processional i en últim lloc el sacerdot amb l'urna, que sempre està a l'església però que es quedarà a Vallivana mentres la verdadera imatge estiga a Morella. Per la seua banda, la imatge va acompanyada dels sis alets de la Confraria de la Santíssima Trinitat i de Sant Antoni. En arribar a la fita o creu de terme de Vallivana, es detenen per a esperar la processó de benvinguda que ha eixit des del santuari amb la bandera i la creu. Una vegada fetes les salutacions tradicionals, es dirigixen tots cap al temple.  
En eixir de Vallivana de tornada, després de la missa, l'Ajuntament oferix als romeus rotllo, xocolate i aiguardent. Abans d'eixir la romeria, es resa un solemne respons per a tots els fidels difunts. Hi ha una sèrie de parades rituals, tant en la baixada com a la tornada de la pregària: a l'Hostal Nou (el desdejuni), a la Torreta (el dinar) i al pont de la Bota (el berenar). Durant el transcurs de l'itinerari, només els alets porten atxes enceses, però quan s'entra a Morella tots els romeus les porten, mentres canten el rosari. En este sentit, potser, el canvi recent més important ha sigut la incorporació de les dones en la participació de la rogativa.  
  
Per a rebre la Mare de Déu de Vallivana, la nit anterior a la seua arribada es fa la Plantà de les decoracions dels carrers, que constituïx un dels símbols principals de la festa, ja que és expressió del gran arrelament artesanal existent. Els veïns dels carrers per on passa la processó s'han preparat durant molts mesos, elaborant amb total secret el motiu que adornarà el seu carrer. Esta decoració té un dibuix que es repetix i que correspon a un bastidor de fusta, cartó o motles si es vol que tinga relleus, i després es vist amb paper de seda de colors (tècnica denominada amb diversos noms: pelosella, fulleta, ploma, caragolet, bandereta i paper munyit. Finalment, els carrers són il·luminats.  
  
La processó general se celebra el diumenge de festa major i primera jornada de la novena. És un dels actes centrals, en què participen els gremis, les danses i els grups figuratius, que a mitjan vesprada fan un recorregut general pel poble. Els dolçainers i els gegants són els encarregats d'iniciar-la, perquè a continuació desfilen els gremis i les creus processionals, i tanquen l'acte la presidència eclesiàstica, la cambrera de la Mare de Déu, les autoritats i la banda de música. A més, es lligen «relacions» o versets dedicats a la Mare de Déu des d'un artefacte conegut com la Taronja.  
L'esquema bàsic de la novena és el següent: missa solemne, retaule processional, processó i activitats lúdiques. A este esquema s'afigen altres actes, com el rosari de torxes, castellers, cobles i correfocs el dia de la Colònia Morellano-catalana. Una mascletà, castell de focs artificials, actuacions infantils, concerts diversos i competicions esportives completen el programa, que conclou l'endemà de la novena, dedicat a la memòria dels difunts morellans.  
Una altra de les activitats que es realitza durant la novena és el Retaule, una «volta per la ciutat», que antigament servia als alets per a recol·lectar diners destinats a la festa. Consistix en una cercavila del gaiter, els gegants i les danses o quadros figuratius del gremi que s'encarrega de la festa, després de la missa. També hi participen personatges bíblics i altres al·legories com l'Àguila, símbol de l'autoritat municipal, i totes les danses i quadros d'altres gremis que hagen sigut invitats, així com aquelles atraccions que el gremi vullga. Finalment, també poden participar-hi els socis del gremi o la Junta amb els alets.  
El recorregut de la processó està jalonat per dos conventets, escenariets situats a un metre i mig de terra, amb una decoració a manera de sala conventual i presidits per una imatge de la Mare de Déu de Vallivana, en què un grup de xiquetes vestides de monges (a qui acompanya un xicotet capellà) i un altre de xiquets amb sotana interpreten cançons per al públic. Representen la devoció popular, unint elements jocosos amb piadosos, i quan passen les processons els xiquets disfressats en l'interior canten versos sobre Morella i la seua patrona (també ho fan si els llancen monedes). Sempre canten l'Ave Mari Stella?, però com bé diuen: «si no hi ha perretes no hi ha cançonetes». Estos conventets ?el del Sol de Vila i el de Sant Francesc realitzats pels veïns del barri- es mantenen durant totes les festes.  
  
Al carrer de la Font podem trobar els Volantins i la Taronja. Els primers consistixen en tres ninots, Gertrudis, Pablo i Cleopatra, les mans dels quals estan apegades a una barra situada a gran altura, de banda a banda del carrer, que és accionada al pas de la processó i els retaules i provoca els jocosos moviments del trio equilibrista. La segona és un artefacte que el dia de la processó general s'obri en quatre gallons quan passa la peanya patronal. Dins es troba l'àngel de la Taronja, que és un xiquet que representa sant Miquel i que, al pas de la processó i quan arriba l'anda de la Mare de Déu, ix de l'interior i recita una poesia i després acompanya la comitiva processional davant de la Mare de Déu.  
  
Un altre element curiós es troba a la plaça dels Tarrascons. És la Taula cap per avall, una taula parada per a un bon banquet, amb una cassola d'arròs, pa i vi, però penjada del revés. El seu significat és desconegut i es conserva com una de les poques restes d'aquells artefactes jocosos que alegraven les festes en el segle xviii.  
Però també es fan quadros figuratius i danses que tenen un significat simbòlic, l'organització dels quals correspon a cada gremi. Ambdós participen en la processó de recepció de la imatge de la Mare de Déu, en els retaules i en la processó general. Quant a les danses, són senzilles, amb passos bàsics anomenats caragols. Totes s'interpreten amb tambor i una o dos veus de dolçaina. Actualment se'n conserven cinc: la Dansa dels Torners, la Dansa dels Llauradors, la Dansa dels Teixidors, la Dansa dels Oficis i la Dansa de les Gitanetes.  
Després de l'últim dia de la novena, el del Gremi de Joventut, acaba tot el sexenni amb una solemne missa de difunts. A la vesprada comencen a desmuntar-se tots els adorns dels carrers.  
2.8. Elements que formen part del bé:  
- Les decoracions dels carrers.  
- La Taronja és un artefacte que el dia de la processó general s'obri en quatre gallons quan passa la peanya patronal.  
- Els conventets, escenaris situats a un metre i mig de terra, amb una decoració a manera de sala conventual.  
- Els volantins són tres figures que, unides per una fusta i perpendiculars al carrer, fan voltes còmicament al pas de les processons de retaules.  
- La Taula cap per avall es tracta d'una taula parada per a un bon banquet, amb una cassola d'arròs, pa i vi, però penjada del revés.  
  
3. Definició de l'àmbit espacial i temporal  
Àmbit espacial: el recorregut des de Morella fins al santuari de la Mare de Déu de Vallivana i viceversa i els carrers de la població per on transcorre la processó.  
  
  
  
Àmbit temporal  
- Primer dia: organitzat per l'ajuntament i el clero: missa solemne i retaule. De vesprada, processó general presidida per la Mare de Déu de Vallivana, en la qual participen quadros bíblics i danses.  
- Segon dia: els majors (tercera edat). Abans era el dia de la noblesa. Missa solemne i retaule. De vesprada, rosari amb fanalets.  
- Tercer dia: Gremi d'Agricultura i Ramaderia. Missa solemne i retaule.  
- Quart dia: Colònia Morellano-catalana. Missa solemne i retaule.  
- Quint dia: Dia dels Morellans Absents. Missa solemne i retaule.  
- Sext dia: Gremi de Professions, Indústria i Transport. Missa solemne i retaule.  
- Sèptim dia: Gremi d'Arts i Oficis. Missa solemne i retaule.  
- Octau dia: Gremi del Comerç. Missa solemne i retaule.  
- Nové dia: Gremi de la Joventut. Missa solemne i retaule.