Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 6671, del 15-12-2011 (2011/12552)

RESOLUCIÓ de 25 de novembre de 2011, de la Conselleria Turisme, Cultura i Esport, per la qual s'incoa l'expedient per a la declaració de Bé d'Interés Cultural, amb la categoria de Zona Arqueològica, a favor del jaciment arqueològic de la Solana de las Pilillas en el terme municipal de Requena, s'establix el seu entorn de protecció, s'articula la normativa protectora corresponent i s'obri un període d'informació pública.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6671

Data del DOGV
:   15-12-2011

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2011/12629


Data del document
:   25-11-2011

Organisme emissor
:   Conselleria de Turisme, Cultura i Esport

Tipus de document
:   Resolució

Correcció d'errades

RESOLUCIÓ de 25 de novembre de 2011, de la Conselleria Turisme, Cultura i Esport, per la qual s'incoa l'expedient per a la declaració de Bé d'Interés Cultural, amb la categoria de Zona Arqueològica, a favor del jaciment arqueològic de la Solana de las Pilillas en el terme municipal de Requena, s'establix el seu entorn de protecció, s'articula la normativa protectora corresponent i s'obri un període d'informació pública.
[2011/12104]
Vistos la sol·licitud d'incoació formulada per l'Institut Valencià de Conservació i Restauració de Béns Culturals, l'informe emés pels servicis tècnics de la Direcció General de Patrimoni Cultural i la resta d'antecedents que figuren en l'expedient, favorables a la declaració com a Bé d'Interés Cultural, amb la categoria de Zona Arqueològica, del jaciment arqueològic de la Solana de las Pilillas, en el terme municipal de Requena.
Atés el que disposa l'article 27 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, esta conselleria, en el que és matèria de la seua competència, resol:
Primer
Incoar l'expedient per a la declaració de Bé d'Interés Cultural, amb la categoria de Zona Arqueològica, a favor del jaciment arqueològic de la Solana de las Pilillas, en el terme municipal de Requena, i encomanar-ne la tramitació a la Direcció General de Patrimoni Cultural.
Segon
De conformitat amb el que disposa l'article 28 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, determinar els valors del jaciment arqueològic de la Solana de las Pilillas que justifiquen declarar-lo Bé d'Interés Cultural amb la categoria de Zona Arqueològica, delimitar-lo, descriure'l amb les parts integrants o consubstancials que l'identifiquen, delimitar l'entorn de protecció corresponent atenent la tutela integral d'un àmbit territorial més ampli que excedix el del mateix jaciment declarat i on també radiquen d'altres béns patrimonials d'especial significació, especialment un abric d'art rupestre, el qual s'ha de dotar d'una inscripció separada i individualitzada en l'Inventari General del Patrimoni Cultural Valencià, i fixar les normes de protecció de la Zona Arqueològica i del seu entorn en l'annex adjunt a la present resolució.
Tercer
En compliment del que s'establix en l'article 27.3 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, notificar la present resolució a l'Ajuntament de Requena i als interessats, i fer-los saber que, de conformitat amb el que establixen els articles 35 i 36, en relació amb el 27.4, de la Llei, qualsevol actuació en la Zona Arqueològica o en el seu entorn haurà de ser autoritzada preceptivament per la Direcció General de Patrimoni Cultural abans de realitzar-la i de l'atorgament de la llicència municipal, quan siga preceptiva.
Quart
La present incoació, d'acord amb el que establix l'article 33 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, determina la suspensió de l'atorgament de llicències municipals de parcel·lació, urbanització, construcció, demolició, activitat i la resta d'actes d'edificació i ús del sòl que afecten el jaciment i el seu entorn de protecció, així com de les dites actuacions quan siguen dutes a terme directament per les entitats locals. Queden igualment suspesos els efectes de les ja atorgades, suspensió els efectes de la qual, de conformitat amb la limitació temporal continguda en l'incís segon de l'article 33 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, es resoldran després de la declaració.
No obstant això, la Direcció General de Patrimoni Cultural podrà autoritzar les actuacions mencionades quan considere que, en aplicació de les normes de protecció determinades per la present resolució, no perjudiquen manifestament els valors del bé que motiven la incoació, així com les obres que per causa major o interés general hagueren de realitzar-se inajornablement, segons el que disposa l'incís primer de l'article mencionat.
Quint
D'acord amb el que es preveu l'article 86 de la Llei de Procediment Administratiu i en l'article 27 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, obrir període d'informació pública, a fi que totes les persones interessades puguen examinar l'expedient durant el termini d'un mes a partir de la publicació de la present resolució en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana. L'expedient estarà a la disposició dels interessats en la seu de la Direcció General de Patrimoni Cultural, av. de la Constitució, núm. 284, de València.
Sext
Que, en compliment del que disposa l'article 27.3 de la Llei, es notifique la present resolució al Registre General de Béns d'Interés Cultural dependent de l'administració General de l'Estat per a l'anotació preventiva.
Sèptim
Que la present resolució amb els seus annexos es publique en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana i en el Butlletí Oficial de l'Estat.
València, 25 de novembre de 2011.- La consellera de Turisme, Cultura i Esport: Lola Johnson Sastre.
ANNEX I
Delimitació literal de la zona arqueològica del jaciment arqueològic de la Solana de las Pilillas, descripció de les seues parts integrants o consubstancials i valors patrimonials excepcionals que justifiquen la declaració.
Jaciment arqueològic de la Solana de las Pilillas.
Denominació principal: Jaciment arqueològic de la Solana de las Pilillas.
Localització:
Província: València.
Comarca: Utiel-Requena.
Municipi: Requena.
Delimitació literal del jaciment.
Coordenades:
El jaciment s'estén entre els punts següents:
\* \* \* \* \*
Fus: 30
UTMe: 654108e
UTMn: 4361957n
Altura snm: 525
Referència cadastral: 4621A123002720000PO.
Descripció del jaciment declarat.
El jaciment de la Solana de las Pilillas es localitza en el marge dret de la rambla de Los Morenos, prop de la font del mateix nom. El jaciment s'estén per un vessant de pendent mitjà, amb alçàries entre els 500 i 600 msm, i orientat al sud. Totes les evidències arqueològiques del jaciment: trulls i estructures construïdes associades, es localitzen en una superfície allargada d'aproximadament 200 x 96 metres, entre la part baixa del vessant i el congost per on passa la rambla de Los Morenos. En total té una extensió de 3,7 hectàrees.
En tota la seua extensió es localitzen grans blocs calcaris despresos del cim que han condicionat l'urbanisme del jaciment. Quatre d'estos blocs es van utilitzar per a fer els trulls rupestres i d'altres han sigut emprats per a adossar algunes edificacions.
El jaciment està format per quatre trulls excavats en roca a què s'associen una sèrie d'estructures annexes relacionades amb la producció, l'elaboració i l'emmagatzematge de vi. Per les característiques dels materials arqueològics associats a sòls d'ocupació, el jaciment es data entre el final del segle VII i el segle V aC.
L'excepcionalitat del jaciment rau en els aspectes següents:
Es tracta de l'únic conjunt de trulls rupestres d'època ibèrica conegut a la Comunitat Valenciana.
Ateses les característiques del jaciment, es pot definir com un centre productor de vi, un dels més antics d'estes característiques documentat a la península Ibèrica.
Principals elements o parts consubstancials o integrants del jaciment.
A continuació es descriuen les característiques dels elements principals que formen el jaciment:
Estructura d'entrada.
Quatre trulls.
Celler.
Estructura d'entrada. En l'extrem nord del jaciment es localitza un gran bloc en la part més elevada del qual es conserven un canaló per a evacuar líquids i alguns forats de pal. Associades al bloc treballat es documenten diverses estructures que passem a descriure. En el seu costat meridional es va construir un mur de trajectòria corba de 10 m de longitud sobre una sèrie de dos murets de traçat similar. El conjunt configura un mur abancalat molt patent des del camí d'accés al jaciment. En la part superior s'han documentat unes quantes plataformes sobre les quals es va construir una estructura d'atovons, en l'actualitat en fase d'estudi, i d'altres departaments menors de planta semicircular fets amb murets de maçoneria travada amb morter de calç.
A l'est del bloc es conserva un mur de pedres adossat al vessant en una longitud de 15 metres. La base del mur i l'última filada la formen pedres grans d'aspecte ciclopi, mentre que les intermèdies són més xicotetes. Amb una trajectòria paral·lela, s'alça un altre mur de dos cares paral·lel al camí, d'una amplària variable que en alguns punts supera els dos metres. A partir del mur del talús i per mitjà de murets transversals, s'articulen diversos espais de planta rectangular com un celler i un espai obert.
Trull 1(UE 1001): Trull rupestre tallat sobre un gran bloc de 4,1 x 5 m. La plataforma superior és de planta més o menys rectangular, mesura aproximadament 2,6 x 1,46 m i presenta una profunditat de 30 cm. En la part posterior té una paret vertical d'1,70 m d'alçària, en la qual s'han tallat dos orificis circulars d'uns 40 cm de diàmetre i 50 cm de profunditat, que podrien estar relacionats amb algun tipus de sistema per a la premsada del raïm. La plataforma superior comunica amb una cubeta inferior per mitjà de dos orificis circulars oberts en la base; té unes mides de 2,8 x 0,8 m, amb una profunditat que oscil·la entre 20 i 50 cm, i això donaria una capacitat aproximada de 400 l. El desnivell entre les dos cubetes és de 50 cm.
Trull 2 (UE 3001): El segon trull està tallat en un bloc d'aproximadament 3,7 x 2,1 m, i té una forma irregular condicionada per l'aflorament rocós sobre el qual està tallat. La plataforma superior presenta una planta més o menys ovalada, de 2,3 x 1,5 m, i l'envolten una sèrie de forats circulars, que servirien per a sostindre una sostrada de protecció. La cubeta inferior té una planta quasi rectangular, d'1,6 x 0,4 m, i una profunditat de 50 cm, la qual cosa donaria una capacitat per a uns 320 litres. El desnivell entre les dos cubetes és de 89 cm.
Trull 3 (UE 2001): El segon trull està tallat en un gran bloc d'aproximadament 3,5 x 3,2 i es troba al costat del camí. La plataforma superior presenta una planta més o menys rectangular, de 2,36 x 1,7 m, i està envoltada d'un vorell que també presenta una sèrie d'orificis en el costat sud. La cubeta inferior està trencada en l'extrem oest i devia tindre una planta també rectangular de 2 x 0,9 m i una profunditat de 66 cm, la qual cosa donaria una capacitat per a uns mil litres. El desnivell entre la base de cada una de les cubetes devia ser de 60 cm.
Trull 4 (UE 4001): Trull tallat sobre un gran bloc de 4,1 x 2 m. Situat a la dreta del camí en una elevació xicoteta. La plataforma superior és de planta rectangular (2,1 x 1,2), està envoltada d'un vorell amb una amplària entre 15 i 20 cm i una alçària que varia entre 20 i 30 cm, i té tallats una sèrie d'orificis circulars. La comunicació amb la cubeta inferior la fa per mitjà d'un orifici tallat en la base de la plataforma superior, encara que actualment esta zona ha sigut danyada i no es conserva.
La cubeta inferior de planta rectangular està tallada respectant un vorell de 15 cm d'amplària, encara que actualment esta trencada en l'angle nord. Té una profunditat de 30 cm i el desnivell entre la base de la plataforma i el de la cubeta és de 65 cm (capacitat 360 litres).
Celler. A l'est de l'estructura d'entrada es localitza un ampli departament, delimitat per dos murs paral·lels, que inclou un celler i un pati obert.
Ambdós estructures queden configurades per un mur adossat al vessant que es conserva en una longitud de 15 metres i per un altre a dos cares paral·lel, que arranquen d'un gran bloc rocós situat al nord. En el mur adossat al vessant, la base i l'última filada la formen pedres grans d'aspecte ciclopi, mentre que les intermèdies són més xicotetes. El mur paral·lel està construït a dos cares, amb una amplària variable que en alguns punts supera els dos metres. Un muret transversal unix els murs paral·lels descrits formant un espai de 30 metres quadrats. Este espai conservava un mur d'atovons adossat al seu costat nord i una pilastra per al suport d'un pilar al costat de la porta d'accés, que sostenia una coberta d'un aiguavés. Per les seues característiques arquitectòniques i pels materials recuperats (àmfores vineres i taps d'àmfores de pedra), ha sigut identificat com un celler.
ANNEX II
Delimitació literal de l'entorn de protecció de la zona
arqueològica del jaciment de la Solana de las Pilillas.
Entorn del Bé d'Interés Cultural.
1. Justificació de la delimitació proposada.
La proposta d'entorn es basa en:
L'existència de jaciments arqueològics relacionats amb el BIC de la Solana de las Pilillas. En l'entorn proposat s'inclouen d'altres béns patrimonials, com un trull rupestre i dos assentaments de cronologia ibèrica. El trull presenta la mateixa tipologia que els inclosos en el jaciment de la Solana de las Pilillas i a pesar de trobar-se'n separat forma part del mateix sistema productiu. El jaciment de Los Morenos correspon a un hàbitat (poblat) relacionat amb una de les fases d'explotació de la Solana de las Pilillas (poblat). El Salto 5 pot tractar-se d'un espai on es van concentrar cases xicotetes i camps de cultiu relacionats amb la Solana de las Pilillas. A més d'estos jaciments, que tenen una estreta relació funcional amb el BIC, en l'entorn de protecció es localitzen dos jaciments prehistòrics d'etapes anteriors -un conjunt d'art rupestre i un jaciment del neolític final-, cosa que permet fer una lectura diacrònica de l'evolució del paisatge i del poblament en la zona en les etapes prèvies a l'assentament de la Solana de las Pilillas.
La unitat paisatgística. L'entorn seleccionat integra valors ambientals complementaris amb la comprensió i el gaudi del BIC: un paisatge en mosaic format per extensions de pineda i vinyes menudes cultivades amb la tècnica tradicional -cultiu en vas-, tot articulat per la rambla de Los Morenos.
2. Delimitació literal
Origen punt A: E=654050 - N=4361407.
Sentit: Horari.
Línia delimitadora.
Punts:

Polígons: 123 i 69.
Parcel·les: 336, 9009, 335, 9016, 271, 272, 9010, 270, 266, 265, 351, 269, 268, 267, 264, 263, 170, 171, 172, 173, 380, 166, 168, 169, 167, 165, 164. 9007, 112, 113, 114 i 115.
Cal mencionar que la totalitat de les coordenades que es mencionen fan referència al sistema comú per a la cartografia espanyola, l'ED 50 (European Datum, 1950), definit, com és sabut, per l'elipsoide de Hayford de 1924, amb Datum Potsdam (torre de Helmert), i més concretament al comunament utilitzat a la Comunitat Valenciana Fus 30 estés. (La totalitat de les parcel·les pertanyen al polígon 123 o al polígon 69 del TM de Requena).
Esta descripció s'inicia (punt 1) en el límit entre les parcel·les 336, 337 i 9016 i constituïx el límit sud-est de la delimitació. Des d'este punt, la línia va en direcció oest entre les parcel·les 336 i 337 i 335 i 338 fins a arribar al camí -que creua- amb referència cadastral 72239A19460329 en el seu punt contacte amb la parcel·la 334 (punt 2). Des d'allí, l'entorn gira en direcció nord seguint el marge oest del camí fins a arribar a la Vereda Real de la Muela a Realta (16195J35438196) (punt 3). L'entorn va pel límit sud de la Vereda fins a entrar en contacte amb la parcel·la 109 del polígon 69 (punt 4). Des d'allí, en direcció sud, l'entorn seguix el límit del barranc de Los Morenos fins a arribar al límit entre les parcel·les 109 i 112 (punt 5).
El límit contínua entre el límit de les parcel·les 109 i 112, 130 i 112, 130 i 113, i 123 i 113 fins a arribar el punt de confluència de les parcel·les 124, 113 i 116 (punt 6). A continuació, el límit el constituïx el límit de la parcel·la 116 amb les parcel·les 113, 114 i 115 fins que confluïx, de nou, amb el barranc de Los Morenos (punt 7). Des d'allí, en direcció sud, el límit el forma el barranc i la parcel·la 116, fins a arribar a un punt (punt 8) que en línia recta confluïx amb el punt d'origen.
3 . Béns patrimonials (jaciments arqueològics) inclosos en l'entorn de protecció.
Morenos 1. Coordenades UTMe: 654446 UTMn: 4362603.
Descripció: Jaciment d'una extensió aproximada de 5 ha localitzat en el marge esquerre de la rambla de Los Morenos, entre una elevació xicoteta de cim pla sobre la font de Los Morenos i el camí d'accés a la Solana de las Pilillas. En àmplies zones de la seua extensió es localitzen restes d'estructures constructives, entre les quals destaca una línia de mur de 50 m construït amb pedres mitjanes i grans travades amb morter, de 2 m d'amplària i 2 m d'alçària màxima conservada. Este mur s'orienta perpendicularment a la rambla de Los Morenos (E-W) sobre un pla entre torrenteres tributàries de la rambla. En el seu entorn es documenten concentracions de ceràmiques ibèriques i restes de murs de menors dimensions. En l'encreuament de camins de la Solana de las Pilillas es documenten restes d'estructures d'habitació de planta quadrangular i en el camí, roderes de carro que poden tindre l'origen en època ibèrica. Per la proximitat, l'extensió i la cronologia, va poder tindre en les fases més antigues de l'ocupació una relació funcional amb el jaciment de la Solana de las Pilillas. Bé de Rellevància Local amb la categoria d'Espai de Protecció Arqueológica
Cronologia: Ibèric, segle VIII aC.
El Salto 5. Coordenades UTMe: 654518 UTMn: 4362261.
Descripció: Jaciment en vessant delimitat al W per un mur d'alineació N-S, que seguix les corbes de nivell i crea una plataforma, i a l'E per la plataforma rocosa. Àmplia dispersió ceràmica. Dins de la zona delimitada es distingixen restes d'altres línies d'abancalament amb la mateixa alineació. Bé de Rellevància Local amb la categoria d'Espai de Protecció Arqueológica
Cronologia: Bronze-ibèric.
Pililla del Salto. Coordenades UTMe: 252729 4362018. Trull tallat en un bloc de roca calcària de 4,66 x 1,90 d'amplària. Consta d'una cubeta superior de 0,97 x 078 d'amplària delimitada parcialment per un vorell o ampit de 0,36 d'amplària i 0,29 d'alçària. En el fons, en un dels extrems disposa d'unes canaletes tallades que convergixen en la zona de connexió amb la basseta inferior, que devia facilitar l'evacuació del líquid de premsada. En la base de la paret nord hi ha un forat passant que actua de desaigüe i un altre forat cec. La basseta inferior és de forma ovalada i mesura 3,10 x 1,30 d'amplària i 0,50 m de profunditat. Bé de Rellevància Local amb la categoria d'Espai de Protecció Arqueológica
Vereda 2. Coordenades UTMe: 654124 UTMn: 4362658.
Descripció: Jaciment que s'estén per un tàlveg ocupat en l'actualitat per vinyes plantades en terrasses. En tota l'extensió s'observa una dispersió de material lític tallat. Hi ha peces de talla laminar que assenyalen una data recent (neolític final) i abundants ascles que poden correspondre a etapes anteriors. Bé de Rellevància Local amb la categoria d'Espai de Protecció Arqueológica
Cronologia: Prehistòric indeterminat.
Abric de Los Morenos. Coordenades: UTMe: 654442 UTMn: 4361989. Conjunt de dos abrics oberts en un banc vertical de roques arenoses en el marge esquerre de la rambla de Los Morenos.
El denominat abric 1 és una cavitat de planta semicircular de 2 metres de profunditat màxima i 1,50 d'amplària. En l'entrada hi ha un mur de contenció format per blocs grans que descriuen un arc de cercle i suporten un depòsit sedimentari en l'interior de l'abric. En la paret del fons de l'abric, a 0,50 cm d'alçària, es localitzen dos panells amb pintures rupestres d'estil llevantí. El panell 1 inclou restes d'un cervo naturalista de cos llistat, i davall, part d'un altre zoomorf indeterminat. A la seua esquerra se situa el panell 2, en què es conserven les restes de dos zoomorfs.
L'abric 2 se situa a la seua dreta. Es tracta d'una forniculeta a penes coberta per una estreta visera. En la part superior es conserven una sèrie de traços amples i digitacions de color ataronjat i textura pàl·lida, que formen un motiu de difícil lectura. Per la tècnica i la morfologia s'adscriu a l'horitzó esquemàtic. És Bé d'Interés Cultural per ministeri directe de la llei, de conformitat amb el que establix la disposició addicional primera, paràgraf segon, de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià.
Cronologia: Neolític.
ANNEX III
Normativa de protecció de la zona arqueològica
i de l'entorn de protecció
Article 1. Règim del jaciment arqueològic declarat Zona Arqueològica
El jaciment de la Solana de las Pilillas (Requena, València) és un Bé d'Interés Cultural de caràcter immoble amb la categoria de Zona Arqueològica i s'ha de regir pel que disposa la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, per als béns immobles d'interés Cultural, així com pels plans especials que, si és el cas, s'aproven.
Article 2. Usos permesos en la Zona Arqueològica i el seu entorn
Els usos permesos són tots aquells associats al lloc històricament: agropecuaris i forestals, a més dels que siguen compatibles amb la investigació, la posada en valor i el gaudi del bé i contribuïsquen a la consecució dels dits fins. L'autorització particularitzada d'ús s'ha de regir pel que disposa l'article 18 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià.
Article 3. Règim d'intervencions en l'entorn
Fins que no s'aprove el Pla Especial de Protecció, qualsevol actuació que pretenga realitzar-se en l'entorn de protecció de la Zona Arqueològica requerirà l'autorització prèvia de la conselleria competent en matèria de cultura. Esta autorització s'emetrà aplicant els criteris d'esta orde i si no n'hi ha, els criteris d'aplicació directa establits en els articles 38 i 39 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià. Transcorregut un termini de tres mesos des que siga presentada, la sol·licitud es considerarà denegada per silenci administratiu.
La proposta d'intervenció haurà de definir el seu abast i anar acompanyada de la documentació tècnica oportuna. També haurà d'especificar la ubicació parcel·lària, així com adjuntar les fotografies que permeten constatar la situació actual i la seua transcendència patrimonial.
Article 5. Preservació del paisatge arqueològic
A fi de preservar el paisatge històric de la Zona Arqueològica i la integritat dels jaciments arqueològics no s'autoritzaran edificacions per a cap ús (excepte les permeses per l'article 10), i queden prohibits els moviments de terres i excavacions d'incidència paisatgística.
A fi de preservar el paisatge de l'entorn, es prohibixen les senyalitzacions de tipus publicitari, l'emmagatzematge a l'aire lliure de materials i l'abocament de residus.
Es prohibix la tala d'arbres sense autorització expressa de l'organisme competent en matèria de medi ambient, sense perjuí de la que també haurà d'atorgar amb caràcter preceptiu l'organisme competent en matèria de cultura. En l'àmbit considerat s'haurà de fomentar la repoblació forestal amb varietats autòctones pròpies de l'ecosistema protegit.
En els espais d'ús agrícola haurà de mantindre's el parcel·lari existent amb el seus elements annexos, com ara parets seques, camins i cases de faena, així com el cultiu de la vinya, preferentment amb el sistema tradicional de vas.
Article 6. Règim dels immobles ja existents inclosos en l'àmbit del jaciment declarat i el seu entorn
Els immobles existents en l'entorn de la Zona Arqueològica, pel seu valor testimonial i les seues particulars tipologies relacionades amb l'explotació tradicional del medi, no podran ser demolits, i s'haurà de restaurar el seu caràcter originari.
Totes les intervencions sobre els immobles existents en l'entorn han de contemplar les cauteles arqueològiques previstes en l'article 62 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià. En qualsevol cas, les actuacions arqueològiques hauran de ser autoritzades per la conselleria competent en matèria de cultura, d'acord amb l'article 60 de mateixa llei.
Article 7. Edificacions autoritzables
Les edificacions autoritzables en l'àmbit protegit són les xicotetes edificacions auxiliars de les faenes agrícoles o d'usos compatibles amb la posada en valor de la Zona Arqueològica, i, si és el cas, la rehabilitació dels edificis existents per a estos usos serà prioritària.
Article 8. Trànsit rodat de vehicles de motor en l'àmbit declarat i el seu entorn
Es prohibix l'accés amb vehicles motoritzats a zones o vials inclosos en l'entorn que en l'actualitat no estiguen asfaltats, amb l'excepció dels vehicles d'ús agrícola, ramader, forestal i patrimonial.ANNEX IV / ANEXO IV
Delimitació gràfica / Delimitación gráfica