Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 6135, del 02-11-2009 (2009/12677)

RESOLUCIÓ de 19 de desembre de 2008, de la Direcció General per al Canvi Climàtic, per la qual s'atorga a l'empresa José Oset y Cía, SL, l'autorització ambiental integrada per a una indústria de fabricació de productes ceràmics mitjançant enfornada al terme municipal de Ribesalbes (Castelló).
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6135

Data del DOGV
:   02-11-2009

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - A) AUTORITZACIONS I CONCESSIONS

Número del document
:   2009/12875


Data del document
:   19-10-2009

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * empresa privada

RESOLUCIÓ de 19 de desembre de 2008, de la Direcció General per al Canvi Climàtic, per la qual s'atorga a l'empresa José Oset y Cía, SL, l'autorització ambiental integrada per a una indústria de fabricació de productes ceràmics mitjançant enfornada al terme municipal de Ribesalbes (Castelló). [2009/12641]  
Vistos els documents que consten en l'expedient 241/06 IPPC, instruït a instàncies de l'empresa José Oset y Cía, SL, a fi d'obtenir l'autorització ambiental integrada per a una indústria de fabricació de productes ceràmics mitjançant enfornada, s'emet aquesta resolució de conformitat amb els següents  
Antecedents de fet  
Primer. Amb data 22 de desembre de 2006, Antonio Báguena Durá, en nom de la mercantil José Oset y Cía, SL, amb CIF Z57259752 i domicili a la partida de la Llometa, s/n, de Ribesalbes (Castelló), va presentar al Registre General de la Conselleria de Territori i Habitatge una sol·licitud d'autorització ambiental integrada per a una indústria de fabricació de productes ceràmics mitjançant enfornada, que es detalla en l'annex I.  
A la sol·licitud s'adjunta l'informe urbanístic favorable emés per l'Ajuntament de Ribesalbes amb data 12 de maig de 2004.  
Segon. Amb data 8 de febrer de 2007, es va requerir a l'empresa que aportara la documentació necessària a fi d'admetre a tràmit la sol·licitud. Una vegada aportada la documentació, la Conselleria la va remetre a totes aquelles administracions públiques i òrgans de la Generalitat que havien d'intervenir en la resolució de l'autorització ambiental integrada, a fi que informaren sobre la suficiència de la documentació aportada.  
Tercer. Els dies 23 de juliol i 25 d'octubre de 2007, es van rebre, respectivament, els informes del Servei de Protecció de l'Ambient Atmosfèric en matèria de contaminació acústica i del Servei de Residus Industrials d'aquesta Conselleria.  
Quart. Amb data 28 de novembre de 2007, es va sotmetre a informació pública l'expedient de referència, durant un període de 30 dies hàbils, d'acord amb el que estableix l'article 16 de la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de Prevenció i Control Integrats de la Contaminació, i es va publicar l'anunci corresponent en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana (núm. 5649).   
Durant el període d'informació pública, no es van presentar al·legacions al projecte, ni en aquesta Conselleria ni a l'Ajuntament de Ribesalbes, i així consta en l'expedient certificat de la informació pública.  
Cinqué. Una vegada transcorregut el termini d'informació pública, es va sol·licitar un nou informe a totes aquelles administracions públiques i òrgans de la Generalitat que havien d'intervenir en la resolució de l'autorització ambiental integrada sobre l'adequació del projecte a tots aquells aspectes que foren de la seua competència.  
Sisé. Amb data 26 de març de 2008, va tenir entrada al Registre de la Conselleria un informe emés per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, en el qual es requeria al titular documentació complementària per a acreditar suficientment la inexistència d'abocament al domini públic hidràulic, la qual va ser aportada el 25 d'abril de 2008.   
Seté. L'Ajuntament de Ribesalbes va remetre un informe el 31 de març de 2008, mitjançant el qual ratificava la compatibilitat urbanística de la planta i expressava que està ubicada en sòl urbà industrial compatible amb la indústria que es desenvolupa.  
Huité. Els dies 25 d'abril i 13 de juny de 2008, el titular va aportar documentació complementària requerida per aquesta Conselleria, la qual es va remetre als organismes competents perquè la valoraren.  
Nové. Amb data 14 de juliol de 2008, la Confederació Hidrogràfica del Xúquer va emetre un informe favorable condicionat al compliment d'una sèrie de prescripcions que s'han incorporat a aquesta autorització.   
Així mateix, s'han incorporat a l'expedient els informes emesos pel Servei de Residus Industrials, pel Servei de Residus Urbans i pel Servei de Protecció de l'Ambient Atmosfèric.  
També consta en l'expedient de referència l'informe emés per l'Entitat de Sanejament d'Aigües amb data 11 d'abril de 2008, els condicionants del qual s'han incorporat a aquesta resolució.  
Deu. Amb data 29 de juliol de 2008, el titular va manifestar la seua intenció de no presentar al·legacions durant el tràmit d'audiència amb l'interessat.  
Onze. Amb data 29 de juliol de 2008, la Comissió d'Anàlisi Ambiental Integrada va celebrar una sessió ordinària i va aprovar la proposta de resolució de l'expedient 241/06 IPPC de sol·licitud d'autorització ambiental integrada, promoguda per José Oset y Cía, SL.   
Dotze. Posteriorment, l'11 de setembre de 2008 el titular va comunicar que, després d'un canvi en el règim de treball de la instal·lació (que passa a fer-se a torns continus), es fa necessari actualitzar les dades de producció reflectides en el projecte presentat inicialment. Per a això va aportar un nou annex de documentació amb l'actualització de les dades del projecte, el qual es va remetre a tots els organismes que havien intervingut en la tramitació de l'expedient perquè indicaren si consideraven necessari introduir modificacions en els seus informes.  
Es disposa de l'informe emés pel Servei de Residus Industrials el 12 de desembre de 2008.  
Als fets anteriors són aplicables els següents  
Fonaments de dret  
Primer. D'acord amb l'article 6 de la Llei 2/2006, de 5 de maig, de Prevenció de la Contaminació i Qualitat Ambiental, per la qual es desplega en l'àmbit de la Comunitat Valenciana la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de Prevenció i Control Integrats de la Contaminació, les activitats que apareixen en l'annex I d'aquesta llei estan subjectes a autorització ambiental integrada.  
La instal·lació de referència està inclosa en l'epígraf 3.5 de l'annex I de la Llei 2/2006.   
Segon. L'expedient s'ha tramitat segons el que preveuen els articles 27 i següents de la Llei 2/2006, de 5 de maig, de prevenció de la contaminació i qualitat ambiental.   
Tercer. A la Comunitat Valenciana l'òrgan competent per a atorgar l'autorització ambiental integrada és la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, d'acord amb l'article 3.h de la Llei 16/2002 i el Decret 7/2007, de 28 de juny, del President de la Generalitat Valenciana, pel qual es determinen les conselleries en què s'organitza l'administració de la Generalitat.  
D'altra banda, de conformitat amb l'article 18 del Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, modificat pel Decret 106/2008, de 18 de juliol, del Consell, correspon a la Direcció General per al Canvi Climàtic exercir les competències en matèria de control integrat de la contaminació.  
En vista d'aquests antecedents, a proposta del Servei de Control Integrat de la Contaminació, amb el vistiplau del cap de l'Àrea de Qualitat Ambiental, fent ús de les atribucions que tinc conferides, resolc  
Primer  
Concedir a José Oset y Cía, SL, l'autorització ambiental integrada per a una indústria de fabricació de productes ceràmics mitjançant enfornada, situada a la partida de la Llometa, s/n, de Ribesalbes (Castelló), d'acord amb el projecte bàsic per a la sol·licitud d'autorització ambiental integrada, de 31 d'octubre de 2006, subscrit per Noemí Arnau Borrás, i la resta de documentació complementària que consta en l'expedient, la qual queda inscrita en el Registre General d'Instal·lacions IPPC de la Comunitat Valenciana amb el número 299-08/AAI/CV, condicionada al compliment dels requisits següents:  
1. Emissions atmosfèriques  
1.1. Emissions canalitzades  
S'inclouen en aquesta autorització els següents focus d'emissió:  
  
\* \* \* \* \*  
(\*) Actualment la cogeneració està parada; no obstant això, quan es pose en funcionament, es faran els controls imposats en aquesta autorització.  
Els valors límit d'emissió per als focus canalitzats descrits i la periodicitat de controls per part d'una entitat col·laboradora en matèria de qualitat ambiental (ECMQA) són els següents:  
  
\* \* \* \* \*  
  
(1) Per als focus d'origen en forns amb un cabal de gasos inferior a 3.000 Nm³/h, el valor límit de fluorurs pot ser de 30 mg/Nm³, sempre que el cabal màssic d'aquest contaminant siga inferior a 0,1 kg/h.  
(2) Queden exclosos del mesurament d'emissió de partícules els focus d'emissió directa de turbines i motors de cogeneració que utilitzen gas natural com a combustible.  
(3) En els casos en què es preveja la superació d'aquest valor per l'ús de determinades matèries primeres o combustibles, caldrà entregar a la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge un estudi tècnic justificatiu que incloga balanços de massa i una proposta de valor límit.  
(4) Queden exclosos del mesurament de contaminants els focus d'evacuació de l'aire de refredament dels forns de cocció de taulells.  
(5) Queden exclosos del mesurament d'emissió de partícules els focus de preassecatge i assecatge de peces ceràmiques (crues o cuites) que utilitzen com a combustible gas natural o propà, que en el control de la posada en marxa de la instal·lació, en condicions habituals de funcionament i sense utilitzar cap tipus de depuració, hagen obtingut una emissió inferior a 10 mg/Nm³ de partícules.  
S'ha de dur a terme un pla d'acció que permeta caracteritzar de manera representativa els nivells d'emissió de clor i plom dels focus que evacuen gasos procedents de forns de cocció.  
1.2. Control de l'emissió de contaminants per focus canalitzats  
1.2.1. Sistemes de depuració de partícules.  
Almenys els focus que evacuen corrents de gasos provinents d'aspiracions de material pulverulent han de disposar de sistemes correctors de depuració de partícules. Així mateix, han de disposar també d'aquests sistemes correctors els focus associats als forns de cocció, sempre que siguen necessaris per al compliment dels límits d'emissió de partícules que estableix aquesta resolució.  
El funcionament correcte d'aquests sistemes correctors s'ha d'assegurar mitjançant el control i el registre continu almenys d'un paràmetre d'operació del sistema, que ha d'escollir l'empresa entre els tècnicament reconeguts o fonamentats, com ara la pèrdua de càrrega del sistema de depuració, la concentració de partícules en el corrent gasós o qualsevol altre degudament justificat. La representativitat i el calibratge d'aquest paràmetre han de ser verificats per entitats col·laboradores de l'administració en matèria de qualitat ambiental i estar a la disposició de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.  
1.2.2. Condicions de presa de mostres i expressió de resultats.  
a) Punts de presa de mostra: els focus canalitzats han de tenir la situació, la disposició, la dimensió i els accessos corresponents d'acord amb l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, sobre prevenció i correcció de la contaminació atmosfèrica d'origen industrial. En particular, les característiques i la distribució dels focus emissors a l'atmosfera han de garantir una correcta dispersió dels contaminants emesos. Més concretament, la seua alçària no sols ha de complir el que estableix l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, sinó que es recomana que siga tal que, en una distància equivalent a deu vegades l'alçària del punt d'emissió d'un focus, no hi haja altres estructures d'alçària superior a la del mateix focus menys dos metres, que produïsquen un apantallament que dificulte la dispersió i justifique tècnicament la influència de l'efecte down-wash (turbulència o rebuf).  
b) Preferiblement, la temperatura dels gasos en el punt de mostratge ha de ser inferior als 200 ºC.  
c) Els mesuraments s'han de fer en condicions normals de funcionament de les instal·lacions, registrant els paràmetres que les determinen, i han de cobrir totes les tipologies o grups de productes diferents que es fabriquen en cada instal·lació.  
d) Les concentracions mesurades han d'estar referides sempre a condicions normals de pressió i temperatura (101,3 kPa i 273,16 K)), per als gasos de combustió en base seca i un contingut d'oxigen del 18% de O2.  
e) Els mesuraments de fluor s'han de fer amb sondes de material resistent a l'atac àcid, d'acord amb la norma ISO 15.713:2006.  
1.3. Control de l'emissió de partícules per fonts difuses  
1.3.1. Emmagatzematge i manipulació de materials pulverulents.  
L'emmagatzematge i la manipulació de materials pulverulents s'ha de fer en les condicions següents:  
a) Tancament de tots els sistemes de transport de matèries primeres pulverulentes (cintes transportadores, catúfols, etc.).  
b) Totes les operacions indicades a continuació s'han de dur a terme en naus tancades dotades de sistemes d'aspiració amb depuració posterior:  
Operacions de càrrega i trituració de matèries primeres a granel.  
Operacions d'emmagatzematge i descàrrega de grànul atomitzat.  
Operacions d'emmagatzematge del material pulverulent recuperat en els sistemes correctors, de materials mòlts i de fins.  
1.3.2. Transport de materials pulverulents.  
El transport de materials pulverulents s'ha de fer en les condicions següents:  
a) Reducció de la resuspensió de pols causada per la circulació interna de vehicles, per a la qual cosa s'han de pavimentar els circuits adequats, s'han de mantenir netes les zones de circulació i s'hi ha de limitar la velocitat.  
b) Control a l'entrada i eixida del complex que assegure que els camions van coberts i tancats per a evitar vessaments. No es permetrà l'accés o l'eixida de la instal·lació a vehicles que no circulen coberts o tancats.  
2. Soroll  
Respecte al nivell de sorolls transmesos a l'exterior, cal complir el que estableixen la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica, i el Decret 266/2004, de 3 de desembre, del Consell de la Generalitat, pel qual es fixen normes de prevenció i correcció de la contaminació acústica en relació amb activitats, instal·lacions, edificacions, obres i serveis.  
En particular, s'han de complir els límits sonors externs establits per a zones d'ús industrial, que són els següents:  
  
Cada cinc anys caldrà fer una auditoria acústica a fi de comprovar que no se superen els nivells sonors en els punts on se situa el receptor més pròxim, és a dir, al perímetre de la instal·lació. Aquesta auditoria l'ha de fer una entitat col·laboradora en matèria de contaminació acústica, d'acord amb el Decret 229/2004, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'estableixen les funcions de les entitats col·laboradores en matèria de qualitat ambiental i se'n crea i regula el registre.   
Es concedeix un termini de tres mesos, a partir de l'obtenció de l'autorització ambiental integrada, per a l'execució de les mesures correctores plantejades en el projecte i per a la presentació d'una auditoria acústica que garantisca el compliment dels valors límit esmentats.  
El titular ha de disposar del llibre de control, que ha d'estar constituït pels certificats dels resultats obtinguts de les auditories acústiques i els corresponents informes complets.  
3. Abocaments  
Cal actuar segons el que s'ha especificat en el projecte, de manera que es garantisca la inexistència d'abocament d'aigües residuals al domini públic hidràulic (abocament zero).  
Respecte a les aigües residuals industrials i sanitàries, desguassen al clavegueram municipal a través d'un punt d'abocament on conflueixen tres efluents: dos corresponen a aigües assimilables a urbanes l'abocament de les quals es produeix directament sense tractament (aigües procedents de les oficines i els vestuaris), i el tercer correspon a aigües industrials que han sigut sotmeses a un procés de depuració.  
El procés de depuració de les aigües industrials comprén les etapes d'homogeneïtzació airejada, tractament fisicoquímic per floculació i una decantació secundària. Així mateix, s'ha instal·lat un sistema de tractament terciari per a l'eliminació de bor mitjançant un sistema de filtració i intercanvi iònic selectiu. El cabal màxim de capacitat de la planta de tractament és de 66 a 68 m³/dia.  
Part de les aigües del procés depurades es reutilitzen per a operacions de neteja de les naus i instal·lacions, de manera que l'aigua bruta procedent d'aquesta neteja desguassa novament a la bassa de decantació per al posterior tractament. Es disposa d'una bassa d'emmagatzematge de l'aigua, procedent de la depuradora, com a depòsit regulador que permeta impulsar-la, mitjançant bombes, a les distintes dependències industrials on es necessite.  
La resta de les aigües depurades que no es reutilitzen són les que van parar a la xarxa de clavegueram juntament amb les sanitàries. L'empresa disposa de permís d'abocaments a la xarxa general de clavegueram, emés per l'Ajuntament de Ribesalbes amb data 17 de juliol de 2006, i disposa de les corresponents arquetes d'inspecció.   
Els llots generats en el procés de depuració, després del tractament fisicoquímic i la decantació secundària, són gestionats a través d'un gestor extern autoritzat (atomitzador). També es gestionen a través d'un gestor extern autoritzat els concentrats de bor obtinguts després del tractament terciari.   
Pel que fa a les aigües pluvials, les que procedeixen de les cobertes de les naus desguassen al barranc distribuïdor del riu Millars, i les que s'arrepleguen en les superfícies de la parcel·la, es porten a través d'una conducció fins al riu Millars.  
Les superfícies de l'empresa s'han de mantenir netes, i no hi haurà cap emmagatzematge de substàncies a la intempèrie o en eres, per la qual cosa no hi haurà risc de contaminació del subsòl ni de les aigües pluvials.  
3.1. Condicions de control  
El titular haurà de presentar davant l'òrgan competent per a l'atorgament de l'autorització ambiental integrada el certificat d'impermeabilitat i estanquitat de la nova bassa d'acumulació de les aigües sanitàries i les aigües industrials depurades de 30 m³, una vegada estiga instal·lada.  
El titular ha de mantenir tots els abocaments de les aigües residuals sanitàries i industrials depurades generats per la seua activitat connectats a la xarxa de clavegueram, sense que hi haja cap sistema de desguàs capaç de generar un abocament directe o indirecte al domini públic hidràulic, i ha de presentar davant l'òrgan competent per a l'atorgament de l'autorització ambiental integrada un certificat de connexió dels abocaments d'aigües residuals emés pel titular de la xarxa de sanejament.   
Així mateix, ha de constar en l'expedient un informe emés per l'ens encarregat de la gestió de la depuradora de destinació, en el qual es pronuncie expressament de manera favorable a la connexió de l'abocament de l'esmentada activitat, amb indicació expressa que aquests abocaments són compatibles amb el compliment dels valors límit d'emissió que fixa l'autorització d'abocament de la depuradora, tant des del punt de vista del volum com per la qualitat de l'influent.  
El titular de l'activitat està obligat a portar el manteniment adequat de les basses o depòsits d'acumulació de les aigües residuals de manera que en quede assegurada la impermeabilitat i l'estanquitat al llarg del temps.  
La línia o línies d'aigua de l'activitat susceptibles de generar abocaments d'aigües residuals no han de disposar de cap sistema de desguàs capaç de generar un abocament continu o discontinu, ni directe ni indirecte, al domini públic hidràulic.  
Es recorda que, d'acord amb l'article 100 del text refós de la Llei d'Aigües (Reial Decret Legislatiu 1/2001, de 20 de juliol), «queda prohibit, amb caràcter general, l'abocament directe o indirecte d'aigües i de productes residuals susceptibles de contaminar les aigües continentals o qualsevol altre element del domini públic hidràulic, llevat que es dispose de l'autorització administrativa prèvia», i s'incoarà, si escau, un expedient sancionador per infracció tipificada en la lletra f de l'article 116.3 de l'esmentada llei.  
Les instal·lacions s'han de mantenir netes, lliures de qualsevol tipus de residus, en particular de restes de greixos i olis, i sense aplecs a la intempèrie, de manera que no es puga produir la contaminació de les aigües pluvials, les quals han de ser recollides i eliminades per sistemes que asseguren la inalterabilitat de les seues característiques qualitatives i la innocuïtat de l'abocament al domini públic hidràulic, si escau.  
D'acord amb el que disposa l'article 30 i la disposició final primera de la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, el marc competencial establit amb l'autorització ambiental integrada no altera les competències que la Confederació Hidrogràfica del Xúquer té atribuïdes en relació amb el control, la inspecció i la vigilància del domini públic hidràulic, ni en particular la potestat sancionadora.  
Haurà de complir les condicions i els límits d'abocament que estableix l'ordenança municipal d'abocaments de l'Ajuntament de Ribesalbes i el permís d'abocament atorgat a l'empresa.  
Segons l'informe de l'Entitat de Sanejament d'Aigües (EPSAR), l'empresa ha d'establir el següent pla d'autocontrols analítics de les seues aigües residuals, en el qual s'han de caracteritzar els paràmetres que s'indiquen a continuació, amb la periodicitat següent:  
  
En tots els casos, les mostres han de ser integrades durant 24 hores, i s'han de prendre en l'arqueta de registre. Les anàlisis han de ser efectuades per un laboratori homologat, entenent per tal els corresponents a empreses col·laboradores dels organismes de conca en matèria de control d'abocaments, d'acord amb el que estableix l'Ordre 985/2006 del Ministeri de Medi Ambient.  
Els resultats de les esmentades anàlisis s'han de remetre a l'Entitat Pública de Sanejament d'Aigües Residuals de la Comunitat Valenciana, amb la periodicitat que estableix el pla d'autocontrol, junt amb l'acta de presa de mostres del laboratori. El cost econòmic associat a aquestes operacions serà a càrrec de l'empresa sol·licitant.  
La durada d'aquests controls analítics estarà determinada pel manteniment dels valors de l'abocament dins dels límits i de les condicions que estableix la corresponent resolució. Serà l'EPSAR la que determine la variació de la freqüència dels controls i, si escau, la seua finalització.  
Els abocaments han de complir, en tot moment, els límits de contaminants que reflecteix la corresponent ordenança municipal d'abocaments o, si no n'hi ha, el model d'ordenança d'abocaments de l'EPSAR.  
4. Protecció del sòl i de les aigües subterrànies  
No s'ha de fer cap abocament que puga afectar el sòl o les aigües subterrànies.  
No es podran fer pous, rases, galeries o qualsevol altre dispositiu destinat a facilitar l'absorció de les aigües residuals pel terreny.  
Caldrà ajustar-se al que disposa el Reial Decret 9/2005, de 14 de gener, pel qual s'estableix la relació d'activitats potencialment contaminants del sòl i els criteris i estàndards per a la declaració de sòls contaminats.  
En aquest sentit, l'empresa ha presentat l'informe preliminar de situació del sòl que requereix l'article 3.1 del Reial Decret 9/2005, sense perjudici que posteriorment es puguen requerir al titular de l'activitat informes complementaris o periòdics més detallats, tal com preveuen els punts 3 i 4 de l'article 3 de l'esmentat reial decret.  
No obstant el que s'ha indicat, haurà de presentar, en un termini màxim de tres mesos, la informació següent: reflectir en un plànol la situació on hi ha o hi haja hagut depòsits subterranis, especialment els antics tancs de combustible emprats abans de l'ús de gas natural com a font d'energia, ja que l'activitat industrial en la parcel·la es va iniciar almenys en 1973, segons consta en l'informe, i indicar-ne l'antiguitat, els detalls constructius, la capacitat, els anys de funcionament, el contingut, les proves d'estanquitat realitzades i qualsevol altre detall tècnic de rellevància, ja que es tracta de focus potencialment contaminants.  
5. Residus  
L'activitat està subjecta als requisits que estableixen la Llei 10/1998, de 21 d'abril, de Residus; la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de Residus de la Comunitat Valenciana, i el Reial Decret 833/1988, de 20 de juliol, sobre el reglament per a l'execució de la Llei 20/1986, modificat pel Reial Decret 952/1997.  
  
\* \* \* \* \*  
5.1. Producció de residus  
S'autoritza l'empresa José Oset y Cía, SL, per a la producció dels residus següents, sempre que la seua capacitat de generació anual siga de l'ordre de magnitud que es detalla a continuació i la producció de producte acabat a les instal·lacions del centre productiu detallat en l'annex I siga aproximadament de 2.132.708 m²/any de productes ceràmics.  
Aquest centre productiu està inscrit en el Registre de Productors de Residus de la Comunitat Valenciana, d'acord amb el que estableix l'article 46 de la Llei 10/2000, de 12 de desembre.  
En el termini de tres mesos des de la concessió d'aquesta autorització, cal aportar una còpia dels documents d'acceptació dels residus produïts, especificats en la taula anterior, que no consten en l'expedient. Aquests documents han de ser emesos per un gestor autoritzat, i han de ser originals (o còpies compulsades), han d'estar segellats pel gestor i han d'estar vigents.  
Així mateix, si com a conseqüència del funcionament i del manteniment de la planta de tractament per a l'eliminació del bor es genera algun altre residu que no s'haja tingut en compte en la taula anterior, s'haurà de gestionar correctament a través de gestors autoritzats, i caldrà comunicar a la Direcció General per al Canvi Climàtic les quantitats produïdes, la codificació dels residus d'acord amb la legislació vigent i els documents d'acceptació acreditatius de la seua correcta gestió, a fi d'incloure en l'autorització les dades corresponents a aquests residus.   
D'acord amb la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de Residus de la Comunitat Valenciana, queda prohibida la mescla o dilució de residus que en dificulte la gestió. Per tant, els residus generats en la instal·lació diferents dels propis del procés productiu (residus del manteniment de les instal·lacions, de laboratori, llots de fosses sèptiques, aigües sanitàries, etc.) en cap cas podran mesclar-se per a una gestió posterior amb els llots i suspensions aquoses que contenen materials ceràmics.  
Els residus es podran emmagatzemar durant un període igual o inferior a sis mesos, en el cas que siguen perillosos, i en el cas de residus no perillosos es podran emmagatzemar durant un període d'un any, quan la destinació final siga l'eliminació, i de dos anys, quan la destinació final siga la valorització, i una vegada transcorregut aquest període hauran de ser entregats a un gestor autoritzat. Aquest emmagatzematge temporal de residus perillosos s'ha de fer segregat per tipus de residus, ha d'estar convenientment senyalitzat i ha de fer-se en un lloc cobert, amb sòl impermeable i sistemes de recollida de vessaments accidentals, com ara una arqueta cega no connectada a la xarxa de clavegueram i safates de recollida. Així mateix, la zona d'emmagatzematge ha d'estar inclosa en el sistema general de protecció contra incendis de la indústria i haurà de reduir al mínim possible la dispersió de zones d'emmagatzematge de residus perillosos dins de l'empresa.  
Per a l'emmagatzematge de residus líquids o que pel seu alt contingut líquid puguen generar abocaments, cal disposar de cubetes o recipients de recollida de possibles vessaments, que han de tenir com a mínim el volum de l'envàs més gran o el 10% del total (la més gran d'ambdues quantitats). Les cubetes han de ser individuals per a cada tipus de residus la mescla dels quals, en cas de vessament, implique un augment de la perillositat o en dificulte la gestió.  
Per a la recollida de possibles fugues o vessaments accidentals de líquids, tant de residus com de matèries primeres, cal disposar de material absorbent no inflamable en quantitat suficient per a aquesta finalitat. L'absorbent, una vegada contaminat, s'ha de gestionar com a residu perillós o no perillós, segons corresponga.  
L'envasament i l'etiquetatge dels residus s'ha de fer d'acord amb el que estableixen els articles 13 i 14 del Reial Decret 833/1988, Reglament de residus tòxics i perillosos. Així mateix, cal disposar d'un registre on conste la quantitat, la naturalesa, la identificació, l'origen i la data de generació i l'entrega a un gestor autoritzat, així com el número de document de control i seguiment utilitzat, si escau, i el gestor a qui s'entrega el residu.  
Els residus perillosos i els no perillosos s'han d'entregar a gestors que disposen de la corresponent autorització administrativa per a gestionar-los.  
Cada quatre anys s'ha d'elaborar un pla de prevenció i reducció de residus perillosos, que s'ha de presentar a la Direcció General per al Canvi Climàtic.  
Anualment s'ha de formalitzar la declaració anual de productor de residus perillosos, que s'ha de remetre a la Direcció General per al Canvi Climàtic abans de l'1 de març de cada any, d'acord amb el model que estableix l'annex 3 del Reial decret 833/1988.  
Qualsevol modificació relacionada amb la producció de residus perillosos que implique un canvi en la caracterització, producció de nous residus o canvis significatius en les quantitats habituals generades que puga alterar el que estableixen aquestes condicions ha de ser comunicada.  
Els requisits que estableix la legislació vigent en matèria d'envasos i residus d'envasos, i de manera especial el que estableix el Reial Decret 782/1998, de 30 d'abril, pel qual s'aprova el Reglament per al desplegament de la Llei 11/1997, d'envasos i residus d'envasos, no queden derogats per la Llei 16/2002, per la qual cosa la concessió de l'autorització ambiental integrada no eximeix del seu compliment.  
6. Mesures que cal adoptar en situacions diferents de les normals que puguen afectar el medi ambient  
S'han de prendre totes les mesures necessàries perquè quede garantida la protecció del medi ambient i la salut de les persones davant de qualsevol situació fora de la normalitat pel que fa al funcionament de les instal·lacions.  
Si, tot i amb això, es produeix algun incident en les instal·lacions que comporte un funcionament anòmal i en pot resultar l'incompliment dels límits imposats, s'haurà de comunicar immediatament aquesta situació a l'Ajuntament i a la Direcció General per al Canvi Climàtic.  
Una vegada produïda la situació d'emergència, la mercantil haurà d'utilitzar tots els mitjans al seu abast per a reduir al màxim els efectes sobre el medi ambient.  
En el termini màxim de set dies després de l'incident, la mercantil haurà de remetre a l'Ajuntament i a la Direcció General per al Canvi Climàtic un informe detallat en el qual, a més de les dades identificatives, han de figurar les següents:  
Les causes de l'incident.  
L'hora en què es va produir i la durada.  
Les característiques de l'emissió o abocament.  
Les mesures correctores adoptades.  
L'hora i la forma en què es va comunicar el succés.   
En relació amb el possible dany ambiental ocasionat per l'activitat, caldrà aplicar la Llei 26/2007, de 23 d'octubre, de Responsabilitat Mediambiental, en l'àmbit d'aplicació de la qual s'inclouen les activitats subjectes a autorització ambiental integrada. Segons aquesta llei, l'activitat ha de disposar d'una garantia financera que permeta afrontar la responsabilitat ambiental inherent a l'activitat, en les modalitats previstes d'assegurança, aval o reserva tècnica, i amb les possibles exempcions derivades de la magnitud del dany potencial o de l'adhesió amb caràcter permanent i continuat, bé al sistema comunitari de gestió i auditoria ambientals (EMAS), bé al sistema de gestió ambiental UNE-EN ISO 14045:2004.  
Així mateix, quan es determine el tancament definitiu, caldrà desmantellar i clausurar les instal·lacions, d'acord amb la normativa vigent, de manera que el terreny quede en les mateixes condicions que abans d'iniciar l'activitat esmentada i no es produïsca cap dany sobre el sòl i el seu entorn.  
7. Altres condicions  
Cal ajustar-se al que disposa el Reial Decret 865/2003, de 4 de juliol, pel qual s'estableixen els criteris higienicosanitaris per a la prevenció i el control de la legionel·losi.  
La indústria i les seues instal·lacions s'han d'ajustar a les condicions indicades en el projecte tècnic en els aspectes que no fixa aquesta resolució.  
S'han de complir totes les disposicions aplicables per a garantir la seguretat, la salut de les persones i el medi ambient.  
En el control inicial s'ha de comprovar que s'han aplicat les mesures que preveu el projecte.  
8. E-PRTR  
Abans de l'1 de març de cada any, s'ha de notificar a la Direcció General per al Canvi Climàtic, d'acord amb l'article 8.3 de la Llei 16/2002, les dades sobre les emissions de la instal·lació relatives a l'any anterior, específicament les que figuren en l'article 3 del Reial Decret 508/2007, de 20 d'abril, pel qual es regula el subministrament d'informació sobre emissions del Reglament E-PRTR i de les autoritzacions ambientals integrades.   
Segon  
L'autorització ambiental integrada s'ha de renovar, en els aspectes ambientals, en el termini màxim de huit anys, llevat que abans d'aquest termini es produïsquen modificacions substancials que obliguen a tramitar una nova autorització o que s'incórrega en algun dels supòsits de modificació d'ofici que recull l'article 26 de la Llei 16/2002, d'1 de juliol.  
La renovació s'ha de sol·licitar amb una antelació mínima de deu mesos abans del venciment del termini de vigència de l'autorització ambiental integrada.  
Tercer  
En el termini de sis mesos, el titular de la instal·lació ha de presentar a la Direcció General per al Canvi Climàtic un certificat visat del tècnic director de l'execució del projecte, en el qual s'acredite que les instal·lacions i l'activitat s'ajusten al projecte presentat i autoritzat, i a la resta de documentació tècnica presentada.  
Quart  
Aquesta autorització queda condicionada a la visita de comprovació i a l'obtenció de l'informe favorable corresponent al compliment dels requisits que estableix aquesta resolució. La visita serà efectuada en el termini de sis mesos per una entitat col·laboradora acreditada per al control integrat de la contaminació, segons el Decret 29/2007, de 9 de març, que modifica el Decret 229/2004, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'estableixen les funcions de les entitats col·laboradores en matèria de qualitat ambiental i se'n crea i regula el registre, en el qual s'ha d'acreditar el compliment del contingut de l'autorització ambiental integrada.  
Cinqué  
L'Administració deixarà sense efecte aquesta resolució en el moment que observe qualsevol incompliment de les condicions que s'hi imposen, amb audiència prèvia de l'interessat.  
Sisé  
El titular de les instal·lacions objecte d'aquesta resolució, a més de les obligacions que amb caràcter general estableix la Llei 16/2002, ha de:  
1. Complir les obligacions de control i subministrament d'informació que preveu la legislació sectorial aplicable i l'autorització ambiental integrada.  
2. Comunicar a la Direcció General per al Canvi Climàtic qualsevol modificació, substancial o no, que es propose fer en la instal·lació, la transmissió de la titularitat o qualsevol incident o accident que puga afectar el medi ambient.  
3. Prestar l'assistència i la col·laboració necessàries als que s'encarreguen de les actuacions de vigilància, inspecció i control.  
Seté  
En tot el que no especifica aquesta resolució, caldrà ajustar-se a totes i cadascuna de les condicions que estipula la normativa vigent en matèria de residus, abocaments, contaminació atmosfèrica, acústica, impacte ambiental i accidents greus, com també qualsevol altra que puga dictar l'administració en l'exercici de l'activitat en matèria de protecció ambiental.  
Contra aquesta resolució, que no posa fi a la via administrativa, es pot presentar un recurs d'alçada davant la Secretaria Autonòmica de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge en el termini d'un mes des de l'endemà de la recepció d'aquesta notificació, d'acord amb el que disposen els articles 114 i 115 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú, modificada per la Llei 4/1999, de 13 de gener.  
València, 19 de desembre de 2008.- El director general per al Canvi Climàtic: Jorge Lamparero Lázaro.  
ANNEX I  
Descripció del projecte  
José Oset y Cía, SL disposa de una planta de fabricació de productes ceràmics, ubicada a Ribesalbes, amb una capacitat de producció de 2.805.000 m²/any, o 46.245 tones anuals.  
El procés que es du a terme a la planta comprén les etapes següents:  
a) Recepció del materal atomitzat, que s'emmagatzema en sitges per al transport posterior a la secció de premses.  
b) Premsatge, on es confereix a la peça les característiques pel que fa a la forma, la densitat i la consistència.  
c) Assecatge, per a reduir el grau d'humitat de les peces conformades i permetre la posterior aplicació de l'esmalt.  
d) Preparació d'esmalts. Els esmalts es preparen prèviament en la fàbrica, mitjançant la mòlta via humida de les matèries primeres. També s'efectua la preparació de tintes serigrafies mitjançant tintòmetre.  
e) Esmaltadura, per a conferir a les peces característiques tècniques i estètiques.  
f) Preassecatge, perquè les peces arriben a una temperatura determinada abans de la cocció.  
g) Cocció en forns de corrons monoestrat.  
h) Classificació i embalatge.  
i) Emmagatzematge.  
j) Mostres, en la secció de les quals es fa la preparació de panells i xicotetes comandes de peces especials de sanefes, llistells, etc.   
Totes les aigües residuals del procés industrial van a parar a basses de decantació per a després depurar-les, a fi que es puguen reutilitzar per a la neteja de les naus. Les aigües residuals depurades que no s'utilitzen per al procés de neteja desguassen al col·lector municipal, i els llots resultants d'aquesta depuració es gestionen a través d'un gestor autoritzat. El procés de depuració de l'aigua industrial inclou, a més d'un tractament fisicoquímic i decantació, un tractament terciari per a l'eliminació de bor, que comprén les operacions següents: filtració automàtica mitjançant un llit de sílex-antracita, filtre de llavatge automàtic de 89 microns, sistema de microfiltració de 5 microns, columna d'intercanvi iònic selectiu amb resina, la regeneració del qual es du a terme mitjançant la dosificació d'àcid clorhídric. El concentrat es gestiona a través d'un gestor extern autoritzat.  
Les aigües sanitàries desguassen sense tractament al col·lector municipal, juntament amb les industrials depurades, i les pluvials netes es condueixen al riu Millars.  
Les emissions a l'atmosfera resultants del procés productiu seran de dos tipus: pols i fums. Es disposa d'equips d'aspiració i filtratge a les zones on es produeix pols, i respecte a les emissions de fums procedents dels equips on es fa la combustió amb gas natural, es disposa de xemeneies d'evacuació a l'exterior.   
Els residus generats, tant perillosos com no perillosos, s'emmagatzemen i són arreplegats periòdicament per un gestor autoritzat.