Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5009, del 19-05-2005 (2005/5391)

RESOLUCIÓ de 10 de maig de 2005, de la directora general de Gestió del Medi Natural, de la Conselleria de Territori i Habitatge, per què s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5009

Data del DOGV
:   19-05-2005

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2005/5391


Data del document
:   10-05-2005

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Crevillent
    * Fuenterrobles
    * Agost
    * Villena
    * Vall d'Alba
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 10 de maig de 2005, de la directora general de Gestió del Medi Natural, de la Conselleria de Territori i Habitatge, per què s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. [2005/S5391]
  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1.302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1.131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental
  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En virtut d'això, he resolt:
  
Article únic
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 021/04-AIA Villena, 126/03-AIA Fuenterrobles, 023/0487-EBC Vall d'Alba, 091/03-AIA Agost i 162/03-AIA Crevillent, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990, estableix l'obligatorietat de publicar-les.
  
València, 10 de maig de 2005.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 21/04-AIA: Pedrera La Solana i planta de reciclatge de residus de la construcció i demolició
  
Promotor: Hijos de Miguel Serra, SL
  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Indústria i Energia, Mines (Alacant)
  
Objecte del projecte: Extracció d'argiles i arenes en secció A
  
Localització: municipal de Villena (Alacant)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques del projecte
  
El projecte pretén la legalització de l'activitat extractiva d'àrids naturals i la ubicació d'una xicoteta planta de tractament per al reciclatge i tractament de les runes procedents d'aquestes, com també dels materials que es puguen extraure de l'esmentada zona. L'explotació està localitzada en les parcel·les 2, 3, 4 i 5 del polígon 56, situada a la partida La Solana del terme municipal de Villena.
  
En els esmentats terrenys hi ha una zona ja explotada de forma irregular des de fa anys, que constitueix un buit de considerables dimensions que seria integrat en el total de la superfície afectada i la restauració del qual seria integrada en el total de la superfície afectada que seria assumida per Hijos de Miguel Serra SL segons s'indica en l'estudi d'impacte ambiental presentat pel promotor.
  
La producció que es té previst realitzar és de 20.000 m3l'any, per la qual cosa les reserves estimades al ritme de producció previst són de 10 anys.
  
2. Alternatives
  
No es presenta cap tipus d'estudi d'alternatives, ni justificació de l'emplaçament triat.
  
Tramitació administrativa
  
1. Tramitació administrativa
  
En data de 12 de febrer de 2004 té lloc l'entrada d'un escrit del Servei Territorial d'Indústria i Energia d'Alacant la tramitació del procediment d'avaluació d'impacte ambiental corresponent a l'expedient MIEXPA/2002/3 corresponent a la sol·licitud d'explotació de la secció A denominada La Solana al terme municipal de Villena.
  
Juntament amb aquest escrit es va rebre la documentació següent:
  
- Estudi d'impacte ambiental i Pla de restauració (memòria i plànols).
  
2. Informació pública
  
No s'ha realitzat el tràmit d'informació pública.
  
Ampliacions de documentació
  
En data de 20 de desembre de 2002 es va rebre una documentació corresponent a l'esmentada activitat, la qual va ser tornada en data de 7 de gener de 2003 perquè el contingut d'aquesta no complia amb els requisits establerts en la legislació ambiental, segons Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana.
  
La documentació presentada novament no semble haver considerat els aspectes que van motivar l'esmentada devolució en la totalitat d'aquesta, perquè s'hi segueixen observant deficiències.
  
Afeccions legals
  
A priori, no hi ha impediments legals a l'execució del projecte per temes urbanístics o espais naturals protegits, no obstant això, no queda clar com es duria a terme la restitució topogràfica proposada, perquè no s'especifica amb quins materials es produirà l'esmentat farciment, ja que sembla que l'esmentada activitat és un abocador de residus inerts, i en aquest cas hauria d'estar localitzat a més de 500 m de sòl urbà o urbanitzable, segons el Pla integral de residus de la Generalitat Valenciana.
  
Atés que hi ha una explotació prèvia en aquelles parcel·les, explotades pel mateix promotor i amb un expedient de sol·licitud d'autorització de mines com MMISA 95/52, com a aprofitament temporal, considerem que l'esmentada sol·licitud ha d'entendre's com una ampliació a aquesta activitat extractiva.
  
D'altra banda, aquesta activitat extractiva sol·licitada en 1995 correspon a una explotació a la qual es va emetre la corresponent declaració d'impacte ambiental dictada en data de 3 de desembre de 1996, corresponent a l'expedient 54/96-AIA i publicat en el DOGV 3.549, de data de 29 de juliol de 1999.
  
En l'esmentada declaració d'impacte ambiental es va presentar un pla de restauració al qual se li van posar condicionants per a la revegetació dels talussos proposats, i segons es desprén de l'estudi d'impacte ambiental presentat s'ha incomplit, tant en la superfície establerta com en el pla de restauració.
  
Consideracions ambientals
  
Des del punt de vista ambiental cal destacar diferents aspectes referents a la documentació presentada. En primer lloc el fet de l'incompliment d'una declaració d'impacte ambiental duta a terme pel mateix promotor comporta una falta de consideració davant dels aspectes ambientals avaluats per aquest Servei.
  
D'altra banda, com es va indicar en la devolució de la documentació en data de 7 de gener de 2003, l'esmentada documentació no és clara ni definida pel que fa a l'explotació ni a la restauració proposada.
  
No compleix amb els continguts mínims establerts en la legislació ambiental definits per Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana.
  
A més, segons l'article 11 de la Llei 7/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià, l'estudi d'impacte ambiental ha d'incloure un informe vinculant favorable; si la documentació no té l'esmentat informe, no es pot admetre a tràmit aquesta documentació.
  
Sobre l'activitat de valoració de residus de la construcció i demolició que es pretén establir, els informem que es tracta d'una activitat que ha de ser autoritzada pel Servei de Gestió de Residus, la qual no s'ha sol·licitat; i està sotmesa al mateix temps al procediment d'avaluació d'impacte ambiental per la Llei 3/89, d'impacte ambiental, del Consell de la Generalitat Valenciana.
  
Finalment, pel que fa al farciment per a la restitució topogràfica, no s'ha determinat quins materials s'usaran, per la qual cosa ha de definir-se la naturalesa i origen dels esmentats materials.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix dos dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una avaluació d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordant amb el Reglament d'aquesta. L'activitat extractiva de minerals no metàl·lics es troba en l'apartat 3 C1 de l'annex I i, per un altre costat en l'apartat G de l'annex II: instal·lacions de tractament i eliminació de residus inerts, com també l'ampliació d'aquesta, segons el Decret 162/1990, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/1990 d'impacte ambiental.
  
2. En l'expedient no s'han observat tots els tràmits previstos en el Decret 1621990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació, per a l'activitat d'extracció La Solana a Villena (Alacant).
  
3. Per Ordre de 9 de setembre de 2003, de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual es desenvolupa el Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge i segons l'article 17, s'atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural l'avaluació ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes formule la següent,
  
Declaració
  
Primer
  
Considerar desfavorable, al sol efecte ambiental, el projecte d'extracció La Solana i la restauració d'aquesta, com també de la planta de reciclatge de residus de la construcció i demolició, ja que la documentació presentada no ha esmenat les deficiències posades de manifest en la devolució duta a terme en data de 7 de gener de 2003, per haver incomplit la declaració d'impacte ambiental dictada en data de 3 de desembre de 1996 corresponent a l'expedient 54/96-AIA i per no presentar tots els tràmits necessaris per a les dues activitats proposades.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no es pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del dret d'aquestes, s'estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present estimació d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 2 d'abril de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 126/1181-OPJ
  
Títol: Legalització d'explotació avícola de reproductores
  
Promotor: RCD 0007 MIGAL
  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Fuenterrobles (València)
  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat per a legalització de granja avícola de reproductores (posta d'ous per a incubació)
  
Localització: Paratge La Parada, polígon 2, parcel·la 218. Terme municipal de Fuenterrobles (València)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'activitat
  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a legalitzar l'explotació avícola de reproductores, les característiques de la qual segons la documentació aportada, són:
  
L'explotació la formen un centre per a classificació d'ous i 4 naus per a animals, amb 33.000 places (30.000 reproductores i 3.000 mascles). El sistema d'explotació triat és sobre sòl, amb nius de posta. Els ous obtinguts es classifiquen, i aquells seleccionats com a vàlids són portats a una altra explotació per a la incubació d'aquests. El cicle dura 10 mesos, i es practica el sistema tot dins - tot fora. La solera interior de les naus és de formigó.
  
S'estima una producció de fem de 782 t/cicle. En acabar el cicle, el fem és retirat per Conrado González Cañada, amb DNI 8344630L, qui presenta contracte de compravenda, vigent i firmat per ambdues parts.
  
L'aigua potable procedeix de una perforació pròxima a l'explotació.
  
Es disposarà d'un sistema a pressió per a la desinfecció de vehicles que hagen d'entrar en l'explotació, es dotarà de tela per a ocells en els buits i finestres de naus, i es tancarà el perímetre de l'explotació.
  
En visita realitzada a l'explotació en data 6 d'abril de 2004, es comprova que no hi ha gual sanitari a l'entrada a l'explotació. L'explotació es troba tancada i s'ha respectat la vegetació existent tant en l'interior del recinte com en el perímetre de la tanca.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient
  
El 10 d'abril de 2003 la Comissió de Qualificació d'Activitats remet l'expedient, constituït per projecte d'activitat i expedient municipal, i el 17 de juny de 2003 tramita l'estudi d'impacte ambiental.
  
La informació pública per l'Ajuntament de Fuenterrobles, s'ha realitzat en el BOP número 294, d'11 de desembre de 2002, i a veïns confrontants sense que s'hi hagen presentat al·legacions.
  
Informes sectorials
  
L'expedient municipal recull la informació següent:
  
\* Informe desfavorable de l'enginyer tècnic industrial.
  
\* Informe favorable del cap local de sanitat.
  
\* Autorització prèvia de la COPUT, que té informe favorable de la Conselleria d'Agricultura. L'autorització està condicionada a la previsió del proveïment d'aigua potable i completa evacuació, recollida i depuració dels residus, com també que la posició i acabament de l'edifici han de ser acords amb el caràcter aïllat i rural d'aquest, i que la superfície de la finca no ocupada ha d'estar i mantenir-se en explotació agrària efectiva.
  
No s'hi ha inclòs informe del veterinari d'àrea.
  
Afeccions legals
  
El sòl on se situa l'explotació està classificat com a sòl no urbanitzable comú, segons les normes subsidiàries del municipi de Fuenterrobles.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha efectuat una relació d'elements ambientals susceptibles de ser afectats pel projecte, entre els quals s'inclou: aire, sòl, aigua, flora, paisatge i medi socioeconòmic.
  
El projecte no afecta comunitats botàniques o faunístiques d'especial interés ambiental o espècies protegides, endèmiques, en perill d'extinció o de distribució escassa o puntual a nivell provincial o de Comunitat Valenciana.
  
L'explotació se situa en zona agrícola, amb predomini de cultius de secà com cereal, vinya o fruiters. La zona presenta construccions agrícoles de característiques semblants a les de l'activitat.
  
2. Identificació i valoració d'impactes
  
L'estudi d'impacte ambiental efectua valoració qualitativa i quantitativa dels impactes, en les fases de construcció i funcionament, i conclou que els impactes més importants són els que afecten flora, aire i paisatge.
  
En aquest cas, s'estima que els possibles impactes derivats de l'activitat són:
  
\* Contaminació atmosfèrica per emissió d'olors, encara que en concentrar-se en moments puntuals de càrrega i descàrrega d'animals o fem, i estar les granges allunyades de nucli urbà, es considera una afecció de menor grau.
  
\* Contaminació de sòls per gestió inadequada del fem.
  
\* Contaminació d'aigües superficials i subterrànies, per maneig inadequat dels residus generats.
  
\* Impacte paisatgístic, per la introducció d'elements permanents que alteren el paisatge.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental
  
Les mesures correctores que es descriuen en l'estudi d'impacte ambiental inclouen les següents:
  
\* Recollida del fem per una empresa especialitzada, al final del cicle de posta, amb càrrega a camió.
  
\* Tanca del perímetre de l'explotació, col·locació de tela per a ocells en buits i finestres i instal·lació de sistema a pressió per a desinfecció de vehicles que hagen d'entrar en l'explotació, consistent en motxilla amb desinfectant.
  
\* Retirada a la caseta municipal de les baixes que es produïsquen en l'explotació.
  
\* Integració de les construccions en l'entorn (disseny i materials tradicionals).
  
Es considera que el sistema proposat per a la gestió del fem podria no ser eficaç del tot, per la dificultat en la sincronització dels treballs d'extracció del fem i càrrega a camió per a transport, que podria plantejar problemes derivats d'acumulacions incontrolades de residu en l'explotació.
  
Per a assegurar el bon funcionament del sistema, s'ha de prestar especial atenció a l'operació de buidatge de les naus i càrrega en vehicle del residu en finalitzar el cicle. Si s'observa que la coordinació d'aquests treballs, no assegura el maneig adequat del fem generat, s'ha de construir femer amb capacitat suficient per a assegurar el magatzem i contenció de les dejeccions.
  
El femer ha d'edificar-se obligatòriament, com indica l'article 55 de la Llei 6/2003, de 4 de març, de la Generalitat, de ramaderia de la Generalitat Valenciana, i ha de dissenyar-se a base de solera impermeable de formigó, amb parets laterals i lleuger pendent, de manera que s'hi puguen canalitzar els possibles lixiviats que es produïsquen en el munt, els quals han de dirigir-se a una bassa impermeable i estanca construïda amb aquesta finalitat.
  
Atés que el sistema d'eliminació de cadàvers emprat en l'actualitat és transitori i només vàlid fins a finals de l'any 2005, l'explotació ha d'adequar-se al que estableix el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà, i ha de presentar davant d'aquesta Direcció General contracte amb una empresa autoritzada per a gestionar aquest tipus de residus, vigent i firmat per ambdues parts.
  
Les mesures correctores proposades s'han d'ampliar amb l'adopció dels condicionants establerts en la present declaració d'impacte ambiental.
  
El programa de vigilància ambiental proposat es limita a la revisió de l'estat de la tanca perimetral i comprovació de la tela per a ocells.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 1.H.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte de legalització d'explotació avícola de reproductores, situada en el terme municipal de Fuenterrobles (València), promoguda per SAT núm. 9076 MIGAL, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establerts a continuació:
  
\* L'extracció del fem de la nau al final del cicle i la càrrega d'aquesta a vehicle de l'empresa contractada a aquest efecte s'ha de realitzar en el menor temps possible.
  
\* En cas que no siga adequada la sincronització de les tasques de retirada del fem de l'interior de les naus i la càrrega a camió per part de l'empresa contractada per a eliminació del residu, s'ha de construir un femer amb capacitat suficient per a assegurar-ne la correcta gestió, i s'ha de dissenyar com s'indica en aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que estableix la Llei 6/2003, de 4 de març, de la Generalitat, de ramaderia de la Generalitat Valenciana, i s'han de presentar davant d'aquesta Direcció General plànols de situació, detall i característiques que ho definisquen.
  
\* S'ha de presentar davant d'aquesta Direcció General contracte amb l'empresa autoritzada per a gestionar els cadàvers d'animals, vigent i firmat per ambdues parts.
  
\* S'ha de disposar de sistema eficaç en l'accés, per a la desinfecció de les rodes dels vehicles que entren o isquen de l'explotació, com també d'un sistema apropiat per a la desinfecció de la resta del vehicle.
  
\* Ha de presentar-se la concessió de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, per a aprofitament del pou d'aigua potable del qual es proveeix l'explotació.
  
\* S'ha de comunicar a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.
  
Segon
  
Notificar a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 13 d'abril de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 23/97-AIA
  
Títol: Explotació porcina d'encebament
  
Promotor: Hermanos Bernal Palau, CB
  
Autoritat substantiva: Ajuntament de la Vall d'Alba (Castelló)
  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat per a legalitzar l'activitat porcina d'encebament
  
Localització: Partida Juncosa, polígon 21, parcel·la 30, del terme municipal de la Vall d'Alba (Castelló)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a la legalització i ampliació d'una explotació porcina d'encebament, les característiques, de la qual segons la documentació aportada, són:
  
L'explotació parteix d'una nau de planta rectangular i coberta a dues aigües, amb capacitat per a 1.000 porcs. L'ampliació proposada consisteix en la construcció d'una altra nau, amb capacitat per a 520 porcs, de característiques constructives semblants.
  
Les naus disposen de fosses de purins inferiors, amb capacitat total per a 418 m3. A més es disposa d'una bassa de purins, amb capacitat per a contenir 175 m3, construïda amb murs de formigó i soterrada en el sòl.
  
Es disposa de tanca perimetral en l'explotació, com també de gual sanitari en la porta d'accés.
  
Es realitzaran 2,45 cicles/any.
  
S'instal·larà malla per a ocells a les finestres de l'explotació.
  
El purí s'extraurà cada quatre mesos, serà tractat amb complex bacterià, de manera que s'afavorisca la transformació de la majoria de nitrogen soluble en nitrogen proteic bacterià, al mateix temps que es redueixen les olors.
  
Es calcula una producció anual de purins de 3.268 m3, dels quals 1.755 m3 seran utilitzats com a adob orgànic en camps de cultiu, i la resta es destinarà a la planta de tractament de purins de la Vall d'Alba.
  
Les baixes que es produïsquen en l'explotació seran retirades a una caseta municipal de recollida de cadàvers d'explotacions ramaderes.
  
L'explotació es localitza a 5 km del nucli urbà de la Vall d'Alba i 4,5 km del nucli urbà de Cabanes.
  
El volum de purins que es generarà anualment, segons el Reial decret 324/00, d'ordenació de les explotacions porcines, serà de 3.268 m3, per la qual cosa es necessitarà un total de 64,82 ha de superfície agrícola on aplicar el purí com a adob orgànic.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient
  
En data 21 de gener de 1997 la Direcció Territorial de Medi Ambient remet estudi d'impacte ambiental.
  
El projecte d'activitat, l'expedient municipal i l'estudi d'impacte ambiental és remés per l'Ajuntament de Vall d'Alba en data 13 d'agost de 2003, i en ell s'inclou un estudi d'impacte ambiental actualitzat.
  
La informació pública s'ha efectuat en el BOP núm. 75, de 19 de juny de 2003, sense que s'hi hagen presentat al·legacions.
  
2. Peticions d'informes sectorials i documentació complementària
  
En data 3 de febrer de 1997 se sol·licita a l'Ajuntament que complete l'expedient, amb la remissió d'una còpia de l'expedient municipal, com també del projecte d'activitat.
  
En data 28 de juliol de 1997 el promotor presenta ampliació a l'estudi d'impacte ambiental, en la qual aporta relació de les parcel·les on s'ha d'aplicar el purí com a adob orgànic, com també el pla cadastral de les esmentades parcel·les.
  
En data 10 de setembre de 1997 se sol·licita ampliació a l'estudi d'impacte ambiental, relativa a la justificació de la destinació dels purins generats en l'explotació, ja que l'estudi d'impacte ambiental presentat al gener de 1997 indica que els purins es destinaran a la planta de tractament de purins de la Vall d'Alba, moment en què l'esmentada planta es trobava encara fora de servei. A més, se sol·licitava la presentació d'un sistema de tractament de la totalitat dels purins generats, que millore el tractament proposat. Finalment se sol·licita aclariment relatiu a la contradicció detectada en l'estudi d'impacte ambiental, en el qual s'indica en l'annex que hi ha fosses d'emmagatzematge de purins, i no obstant això, en l'estudi d'impacte ambiental només es fa referència a una bassa de purins.
  
En data 31 de març de 2004 se sol·licita al promotor, a través de l'Ajuntament, ampliació relativa a la justificació de la superfície agrícola on s'aplicarà el purí com a adob orgànic, documentació que es rep en aquesta Direcció General el 5 d'abril de 2004, i es considera completat l'expedient.
  
Informes sectorials
  
L'expedient municipal recull la informació següent:
  
\* Autorització prèvia de la COPUT, concedida en data 25 d'abril de 2003.
  
\* Informe de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, en el qual s'indica, entre altres qüestions, l'obligació de la dotació a la totalitat d'instal·lacions de l'explotació de:
  
\* Sistema eficaç de desinfecció (gual sanitari) de les rodes dels vehicles que entren o isquen de l'explotació en els accessos a aquesta, com també de sistema apropiat per a desinfecció de la resta del vehicle.
  
\* Tanca de l'explotació (tanca perimetral) i sistemes de protecció contra possibles transmissions de malalties (malla de galliner o malla metàl·lica en finestres i buits).
  
\* Disposició de construccions, instal·lacions, utillatge i equipament que possibilite una eficaç desinfecció, desinsectació i desratització.
  
\* Disposar de sistema de recollida o tractament i eliminació de cadàvers, amb suficients garanties sanitàries i de protecció del medi ambient.
  
\* Adequat llatzaret per a l'observació i segrest dels animals.
  
\* Mesures higienicosanitàries necessàries perquè el personal i l'utillatge de l'explotació no puguen transmetre malalties.
  
\* Estris de neteja, maneig i vestuari d'ús exclusiu en l'explotació.
  
\* Pediluvis o altres mitjans d'eficàcia semblants, a l'entrada de locals, naus o parcs.
  
\* Disposar d'un llibre de visites on s'anoten totes les que es produïsquen i el número de les matrícules dels vehicles que hagen entrat en l'explotació.
  
\* Disposar de basses de fem envoltades i impermeabilitzades, naturalment o artificialment, que eviten el risc de filtració i contaminació de les aigües superficials i subterrànies, i assegurar que s'impedisquen pèrdues per sobreeiximent o per inestabilitat geotècnica, amb la grandària necessària per a poder emmagatzemar la producció d'almenys tres mesos, que en permeta la gestió adequada.
  
\* Disseny de les instal·lacions de manera que es complisquen els requisits de benestar animal que exigeix el Reial decret 1138/2002 sobre normes mínimes per a la protecció de porcs.
  
\* Informació pública en el BOP núm. 75, de 19 de juny de 2003.
  
\* Informe favorable del cap local de sanitat.
  
\* Informe favorable de l'arquitecte municipal.
  
\* Informe favorable del veterinari d'àrea.
  
\* Informe favorable de l'alcaldia.
  
Afeccions legals
  
El sòl on se situa l'explotació està classificat com a sòl no urbanitzable comú, segons PGOU.
  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de Castelló ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'han identificat els elements ambientals susceptibles de ser afectats pel projecte, entre els quals s'inclou: aire, sòl, aigua, flora, fauna i medi socioeconòmic.
  
L'explotació es localitza en una zona agrícola, dedicada a cultius de secà, amb predomini de cereals, ametllers i oliveres.
  
En general, i a causa de la forta antropització de la zona, els valors ambientals que presenta són poc destacables; es considera que els elements ambientals més rellevants en aquella zona susceptibles de ser afectats pel projecte són: el sòl, per la contaminació associada a l'abocament de purins o problemes de percolació per impermeabilització deficient en l'explotació; l'aigua, per contaminació per purins; i l'aire, per emissió d'olors associades a la fermentació de purins, etc.
  
2. Identificació i valoració d'impactes
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha realitzat una identificació dels impactes més rellevants que pot causar l'actuació, referits a l'impacte sobre l'aire per l'emissió d'olors, sobre la fauna, hidrologia, vegetació, paisatge i medi socioeconòmic. Ateses les reduïdes dimensions de la superfície afectada i ateses les característiques de l'activitat, s'ha considerat que l'impacte sobre la qualitat de l'aire, clima i sòl és nul.
  
L'impacte associat a l'emissió d'olors es considera en l'estudi d'impacte ambiental moderat, ja que l'explotació es localitza a més de 4 km dels nuclis de població més pròxims. L'impacte sobre la hidrologia s'ha considerat nul, ja que no hi ha cap llit públic ni curs d'aigua permanent on abocar els residus. L'impacte sobre les aigües subterrànies es considera elevat, si la utilització dels purins no es realitza de manera adequada, per la qual cosa han d'aplicar-se mesures preventives per a la utilització d'aquests.
  
L'impacte sobre la fauna es considera segons l'estudi d'impacte ambiental sever, associat a la propagació de malalties contagioses i epidèmies, des dels animals estabulats cap a la fauna silvestre que podria ser vector transmissor, per la qual cosa han d'adoptar-se mesures preventives al respecte.
  
L'impacte sobre la vegetació es considera nul, ja que la zona està dedicada a l'agricultura de secà, i es troba fortament antropitzada.
  
L'impacte sobre el paisatge es considera mínim, ja que l'explotació es troba integrada harmònicament en el paisatge circumdant.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental
  
Les mesures preventives i correctores que es descriuen en l'estudi d'impacte ambiental inclouen les següents:
  
\* Per a combatre l'impacte associat a l'emissió d'olors, s'ha de disminuir el volum d'aigua utilitzada en la neteja i d'aquella manera, el volum de purins. El purí produït s'ha de tractar amb un complex bacterià, amb capacitat, entre altres, per a transformar bona part del nitrogen soluble en nitrogen proteic bacterià, i per a reduir així mateix les olors; aquest producte s'ha d'utilitzar tant a les basses de dejecció com a la fossa d'emmagatzematge. Una altra de les mesures proposades és aplicar part de purí com a adob orgànic, i la resta ser traslladat a la planta de tractament de la Vall d'Alba. Aquesta última mesura no es considera factible ja que la planta de tractament de purins es troba inoperant.
  
\* Per a evitar l'impacte sobre la fauna, s'ha de col·locar un gual sanitari a l'entrada de l'explotació, malles de galliner en finestres, de manera que s'impedisca el pas de vectors.
  
Les mesures correctores han d'ampliar-se amb l'adopció dels condicionants recollits a continuació.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I apartat 1.H.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació, la granja porcina situada en el terme municipal de la Vall d'Alba (Castelló), promoguda per Hermanos Bernal Palau, CB, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establerts a continuació:
  
\* S'ha de disposar de bassa de purins impermeabilitzada i tancada, amb capacitat suficient per a emmagatzemar la producció de purins d'almenys tres mesos, tot això segons l'article 5.U. B.1. del Reial Decret 324/2000, de 3 de març, per el qual s'estableixen normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines.
  
\* Les instal·lacions s'han de dissenyar de manera que es complisquen els requisits de benestar animal que exigeix el Reial decret 1138/2002 sobre normes mínimes per a la protecció de porcs.
  
\* S'ha d'assegurar la correcta impermeabilització de les edificacions on s'alberguen els animals, com també de les fosses de purins.
  
\* S'ha d'utilitzar sistema protector que impedisca l'accés de vectors a les naus, com malla metàl·lica o semblant.
  
\* S'ha de disposar de tanca perimetral de l'explotació.
  
\* A l'hora d'utilitzar el purí com a fertilitzant, s'ha de limitar la zona d'aplicació a camps de cultiu i pastius no naturals; evitar les proximitats de corrents d'aigua, rius, rierols, barrancs, etc., com també fonts, conduccions subterrànies d'aigua i altres possibles focus de contaminació. No es pot superar la quantitat de 170 kg de N/ha i any. S'ha de llaurar i soterrar immediatament per a evitar les possibles pèrdues de nitrogen amoniacal.
  
\* S'ha de comprovar l'eficàcia del tractament de purí i se n'ha de modificar la manipulació o s'ha de substituir per un altre tractament si se n'observa la ineficàcia amb la correcta manipulació d'aquest. Per a això, ha de dur a terme una anàlisi abans de començar el tractament que servisca com a blanc. Aquestes anàlisis s'han de presentar davant d'aquesta Direcció General i en funció dels resultats es podran aplicar, en cas de ser necessari, les correccions oportunes al tractament. Entre els paràmetres que s'han a analitzar han d'estar com a mínim: pH, conductivitat, sòlids en suspensió, DBO5, DQO, N total, N amoniacal, P, K, coliformes totals, coliformes fecals i estreptococs fecals.
  
\* S'ha de gestionar l'eliminació de cadàvers conforme a allò que s'ha estipulat en el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà.
  
\* S'ha de comunicar a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.
  
Segon
  
Notificar a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del dret d'aquestes, estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 13 d'abril de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 091/03-AIATítol: Explotació de la pedrera d'argiles El Roiget
  
Promotor: Hijos de Francisco Morant, SL
  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Indústria i Energia d'Alacant
  
Localització: Terme Municipal d'Agost (Alacant)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació
  
L'objecte del projecte és l'obertura d'una pedrera d'argiles denominada El Roiget tramitada com a recurs de la secció A de la Llei de mines.
  
La parcel·la que s'ha d'explotar es correspon amb la parcel·la núm. 1-a, polígon 47 del cadastre d'Agost, partida l'Alabastre i ocupa una superfície de 80.000 m2 dels quals explotables són uns 60.000 m2. La parcel·la es troba al voltant de les rambles del Roiget i l'Alabastre al sud-est del municipi i afronta amb el terme municipal d'Alacant.
  
La zona afronta amb una antiga extracció d'argiles actualment abandonada i el front d'explotació de la qual es troba totalment al descobert. Es pretén continuar amb les labors d'explotació en el front obert que afronta amb la parcel·la objecte d'explotació, i treballar sobre un talús inicial de 7 m a cota 194,5 m.s.n.m.
  
Característiques de l'explotació:
  
\* Arrancada directa del material, càrrega i transport a fàbrica.
  
\* Talús final d'explotació format per dos bancs de 7m d'alçada.
  
\* Cota final d'explotació 180 m.s.n.m.
  
\* Reserva estimada d'argila de 840.000 m3. Extracció anual prevista de 30.000 m3 i vida mitjana de 28 anys.
  
\* Coeficient d'aprofitament del 98%.
  
\* Nombre de camions diaris per al transport d'argila de 10.
  
\* Dues alternatives d'explotació - restauració:
  
\* Restauració al final de l'explotació i plantació d'espècies agrícoles típiques de la zona com puga ser el raïm de taula.
  
\* Realitzar una restauració progressiva: a mesura que es recupera el banc inicial (a cota més alta), es comença amb l'explotació del segon. Revegetació amb espècies vegetals autòctones. Una vegada s'abandona el banc inicial de treball, és desplegat en uns altres dos d'alçària més xicoteta (3,5m) deixant un pendent de 30º i bermes intermèdies amb contrapendent i inclinació lateral que permeta el correcte drenatge de les aigües d'escorriment.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient
  
Al març de 2003 el Servei Territorial d'Indústria i Energia d'Alacant remet el projecte d'explotació, l'estudi d'impacte ambiental i el Pla de restauració de la pedrera d'argiles El Roiget. S'adjunta, a més, el certificat del resultat d'informació pública de l'expedient indicant que després d'haver-se publicat en el DOGV núm. 4.426 de 27/01/03 no es van presentar al·legacions.
  
Consultat l'Ajuntament d'Agost, es rep en data 25 de setembre de 2003 informe on s'indica que l'activitat proposada és admissible en els terrenys proposats per les normes subsidiàries del municipi.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat
  
L'accés a la parcel·la es realitza des d'Agost per la CV-826, passada l'estació de ferrocarril i després de més de 3 km de camins la majoria sense asfaltar, s'accedeix a la parcel·la.
  
L'explotació se situa en l'extrem sud-est del terme municipal d'Agost, rodejada de dues rambles de règim irregular per on únicament circula aigua després de pluges intenses. La rambla del Roiget conflueix en la de l'Alabastre que es troba seguint la demarcació que indica el terme municipal entre Alacant i Agost.
  
Als voltants de la pedrera hi ha explotacions mineres en explotació i altres abandonades que han deixat profunds buits sense restaurar.
  
La zona es troba classificada i qualificada per l'Ajuntament d'Agost com a sòl no urbanitzable on s'admeten les explotacions mineres.
  
A l'altre costat de la rambla l'Alabastre, al terme municipal d'Alacant hi ha una urbanització qualificada com a sòl urbà de segona residència segons el Pla General d'Ordenació Urbana d'Alacant.
  
Els materials que s'han d'explotar es corresponen amb materials triàsics del Buntsandstein constituïts per arenoses roges amb intercalacions argiloses i nivells limonítics.
  
El clima de la zona es classifica com a mediterrani semiàrid amb influència marítima moderada en el qual les temperatures mitjanes són superiors a 10ºC al gener i de 24 a 26ºC al juliol, les precipitacions mitjanes anuals són inferiors a 400 mm i els vents dominants procedeixen de l'oest.
  
A causa de l'anterior ocupació humana de la parcel·la, les característiques edàfiques i climatològiques de la zona, la vegetació no presenta grans valors ecològics ni espècies amb cap protecció.
  
De la mateixa manera, la fauna no presenta cap interés, i l'avifauna és la més destacable.
  
Des del punt de vista socioeconòmic, el municipi d'Agost s'ha dedicat tradicionalment a la ceràmica i artesania canterera. Actualment la major font de riquesa la constitueix la fabricació de rajoles, activitat que disposa d'onze fàbriques. L'agricultura ha passat a un segon pla, però hi destaca el cultiu de raïm, ametllers, oliveres i hortalisses.
  
Revisats els camins ramaders catalogats en el municipi d'Agost, es comprova que la pedrera i els accessos a aquesta, no n'afecten cap.
  
Pel que fa als jaciments arqueològics i paleontològics inventariats i catalogats dins del municipi es considera que la pedrera no n'afectarà cap.
  
2. Identificació i valoració dels impactes
  
Les principals accions susceptibles de causar impactes són les següents: construcció de vials, desguassos i drenatges, preparació de fronts, arrancada, càrrega i transport de material, enderroc temporal i creació de buits.
  
Els efectes ambientals derivats de les esmentades accions serien:
  
Destrucció del sòl i vegetació associada, increment dels processos erosius, discontinuïtat en el paisatge i canvi de color, modificació del relleu, possibilitat de contaminar el subsòl, contaminació de les aigües superficials, modificació dels drenatges, increment de transit rodat i producció de pols i soroll.
  
La identificació i valoració duta a terme en l'estudi es considera adequada, no obstant això, la restauració proposada ha d'anar encaminada a restaurar els fronts d'explotació de manera progressiva quan s'esgoten els bancs d'explotació. La revegetació pot plantejar-se de forma mixta de manera que en els talussos es planten espècies vegetals autòctones i que la plataforma final de restauració es destine a ús agrícola.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental
  
D'acord amb el projecte, les mesures protectores previstes per a reduir o minimitzar els efectes són: la reducció de les emissions de pols a l'atmosfera i la generació de sorolls, adequat manteniment de la maquinària, detecció i control de restes arqueològiques.
  
D'altra banda, l'estudi proposa dues alternatives de restauració de les quals es considera adequada aquella que consisteix en el remodelatge de la topografia alternada amb l'explotació, amb l'ajust en la mesura que es puga a la topografia natural de l'entorn. La restauració es du a terme de manera que quan s'esgoten els successius bancs d'explotació, es configuraran bancs de 3,5 m d'alçada i pendent final no superior a 30º.
  
La revegetació dels talussos i bermes intermèdies ha de realitzar-se mitjançant espècies vegetals autòctones mentre que la plataforma final pot destinar-se al cultiu de raïm.
  
Altres mesures que s'han de tenir en compte són la recollida i manteniment en òptimes condicions dels sòls, el condicionament i manteniment de camins d'accés i el correcte drenatge de les aigües d'escorriment.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta. L'activitat proposada es troba inclosa en l'annex I, apartat 3c.1. del Decret 162/1990 de 15 d'octubre pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. Segons l'Ordre de 9 de setembre de 2003 de la Conselleria de Territori i Habitatge, en la qual es desenvolupa el Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, en l'article 17 estableix que li correspon a l'Àrea d'Avaluació Ambiental executar la coordinació de l'avaluació i l'estimació d'impactes de plans, programes i projectes.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar favorable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte d'obertura de la pedrera d'argiles tramitada com a secció A denominada El Roiget, al terme municipal d'Agost, promogut per Hijos de Francisco Morant, SL sempre que l'activitat s'exercisca de conformitat amb el compliment de les mesures proposades en la documentació tramitada i els condicionants establerts en el següent apartat, com també les modificacions introduïdes per aquests.
  
Segon
  
Com a condicions que s'han de complir en l'execució de l'esmentat projecte s'estableixen les següents:
  
1. Les recollides de terra vegetal s'han de dipositar en l'interior de la plaça de la pedrera i no superar els 2 m d'alçària i la terra s'ha de mantenir en condicions òptimes per a l'ús d'aquesta en la restauració posterior.
  
2. Els camins d'accés a la parcel·la han de condicionar-se de manera que l'alçament de pols pel trànsit de camions siga mínim. Així mateix, els camions que transporten el material cap a la fàbrica han de portar la caixa tapada al llarg de tot el trajecte.
  
3. Els bancs de restauració no poden superar en cap cas els 3,5 m d'alçada i els 35º respecte a l'horitzontal. Les bermes han de ser prou amples per a dotar el talús final de restauració d'un pendent no superior al 25º.
  
4. Per a evitar processos erosius les bermes intermèdies de restauració s'han de dissenyar amb un contrapendent del 2% per a facilitar l'evacuació de les aigües. La inclinació lateral de les terrasses ha d'estar en funció del drenatge dissenyat, que ha de reconduir l'aigua des dels canals de drenatge de cada terrassa fins a la zona de menor cota.
  
5. Cap als límits laterals de l'explotació, els talussos dels bancs i les bermes del perfil de restauració han d'adaptar-se progressivament i suaument a la topografia del terreny circumdant, sense ocasionar formes ni contrastos excessivament geomètrics i sense superar els angles de pendent màxima establerts per a els esmentats bancs.
  
6. La restauració del conjunt de l'explotació s'ha de realitzar de forma progressiva i per mitjà de fases simultaniejades amb les labors d'extracció minera, de manera que es restaure progressivament l'espai afectat a mesura que es vaja produint l'esgotament dels diferents bancs de restauració. En conseqüència, els successius plans de labors que s'han de presentar anualment davant del Servei Territorial d'Indústria i Energia han de plantejar-se donant prioritat al ràpid esgotament d'aquells fronts i bancs que afavorisquen el compliment d'aquesta condició.
  
7. Si durant el procés d'explotació de la pedrera es troben restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el titular ha de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura, de manera immediata, i adoptar les mesures pertinents amb vista a la protecció i conservació d'aquestes, i de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, de patrimoni cultural valencià.
  
Tercer
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret, estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 31.5 del Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 13 d'abril de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 162/3595-YGB
  
Títol: Subestació transformadora 132/20 kV
  
Promotor: Cooperativa Eléctrica Ltda. Benéfica de Consumo de Electricitat, San Francisco de Asís
  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Infrastructura i Transports
  
Objecte del projecte: Subestació transformadora de 132/20 kV
  
Localització: Terme municipal de Crevillent (Alacant)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
L'objecte del projecte és la construcció d'una subestació transformadora de 132/20 kV de 2x30 MW. En una primera fase 30 MW i deixar prevista la subestació per a una futura ampliació en una altra màquina de 30 MW.
  
La justificació de l'obra es defineix per la finalitat de suplir l'augment de demanda d'energia elèctrica generat en l'esmentada zona, amb la millora del servei i la qualitat de subministrament.
  
La subestació se situa al costat de la línia elèctrica de 132 kV Granja de Rocamora - Elx-sud, propietat d'Iberdrola Distribució Elèctrica SAU, la línia s'obre en el suport núm. 13 bis i disposa d'una entrada/eixida en la subestació objecte del projecte bàsic.
  
El projecte es localitza en el paratge conegut com a Casa Galindo, al sud del nucli urbà i de l'autovia A-7.
  
Continua indicant l'estudi d'impacte ambiental que els terrenys destinats a acollir el projecte actualment estan erms i únicament se'n fa un ús apícola. Aquests terrenys presenten la cobertura vegetal típica d'una colonització després d'un ús agrícola, amb predomini d'un estrat arbustiu, en el qual hi ha vestigis residuals d'aquest ús agrícola com quatre oliveres i tres garroferes. També acullen diferents pals de línies de mitjana i alta tensió; el projecte afecta una línia de 132 kV d'Iberdrola i una altra de mitjana tensió propietat de la Cooperativa de San Francisco de Asís de Crevillent.
  
Destaca l'estudi d'impacte ambiental la presència d'un camí ramader que travessa els terrenys per la banda nord d'aquests i que actualment serveix de camí veïnal.
  
Els elements principals de la subestació són:
  
A. Dues posicions de línia de 132 kV equipades amb 3 transformadors de tensió capacitatius, 1 seccionador tripolar, 1 interruptor automàtic tripolar, 3 transformadors d'intensitat, 1 seccionador tripolar per a connectar a la posició de barres.
  
B. Una posició de barra de 132 kV constituïda per un embarrat format per tub d'alumini i aïlladors de suport 132 kV; 3 transformadors de tensió inductius.
  
C. Una posició de transformador, 132/20 kV i 30 MW, equipada amb 1 seccionador tripolar per a connectar a la posició de barres; 1 interruptor automàtic tripolar; 3 transformadors d'intensitat; 3 autovàlvules amb comptador de descàrregues; 1 transformador de potència; 1 reactància de posada a terra.
  
D. Cel·les de 20 kV (cel·les de connexió a transformador, 4 cel·les d'eixides línia, 1 cel·la de connexió a transformador de serveis auxiliars, 1 cel·la de connexió a bateria de condensadors).
  
E. Una instal·lació de serveis auxiliars que consta d'1 transformador de SSAA.; 1 grup electrogen.
  
En un futur, i d'acord amb l'evolució de la demanda, s'instal·larà una posició de transformador de 132/20 kV 30 MW i una posició de cel·les de 20 kV semblants a les especificades.
  
2. Alternatives
  
En aquest apartat l'estudi d'impacte ambiental es limita a justificar l'elecció de l'emplaçament triat sense plantejar-hi altres alternatives d'ubicació.
  
L'elecció de l'emplaçament es justifica en l'estudi d'impacte ambiental per la distància d'aquest de 3 km del Parc Natural del Fondo; considera un enclavament immillorable per a la reducció de la línia elèctrica que comportaria aquest projecte en qualsevol altra zona, ja que sobre aquests terrenys es produeix un encreuament de línies d'alta i mitjana tensió prèvies a l'existència del projecte, per la qual cosa la línia elèctrica es limitarà a realitzar una presa i eixida d'aquestes línies preexistents. Aquest fet reduiria al màxim el possible impacte per a l'avifauna i l'impacte visual de noves línies elèctriques.
  
Tramitació administrativa
  
El projecte bàsic, l'estudi d'impacte ambiental i el resultat del període d'informació pública han sigut remesos a través del Servei Territorial d'Indústria a Alacant.
  
La informació pública ha tingut lloc mitjançant anunci publicat en el Butlletí Oficial de la Província d'Alacant en data 3 de març de 2003. Segons escrit del director territorial, dins del termini establert, s'hi ha presentat una al·legació. Es remet també una fotocòpia de l'escrit presentat pel titular de la instal·lació com a contestació a l'al·legació presentada.
  
L'al·legació presentada està constituïda per sis punts dels quals només el sisé és estrictament de caràcter ambiental ja que cita l'impacte negatiu contra el medi ambient en situar-se a escassos 3 km del Parc Natural del Fondo, declarat zona d'especial protecció per a les aus.
  
S'han efectuat consultes a l'Ajuntament de Crevillent; a la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esports; a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge; i al Servei de Conservació i Gestió de la Biodiversitat.
  
S'han observat algunes mancances en l'estudi d'impacte ambiental per la qual cosa se li va sol·licitar al promotor que completara la documentació presentada.
  
Els aspectes sobre els quals s'havia d'ampliar la informació són: nivell sonor, camps electromagnètics; manteniment dels distints equips, residus que es produeixen i tipus de tractament; integració de la subestació i utilització de les línies de 20 kV ja existents.
  
Informes sectorials
  
De les consultes efectuades s'han rebut informes dels diferents organismes d'entre les quals s'ha de ressaltar:
  
\* Ajuntament de Crevillent: de conformitat amb les normes urbanístiques del PGMO, els terrenys sobre els quals es pretén instal·lar la subestació estan classificats com a sòl no urbanitzable agrícola de règim comú. De conformitat amb l'article 19.2 G, de la Llei 4/1992, de sòl no urbanitzable, que literalment diu: Obres o instal·lacions característiques de les xarxes de subministrament i comunicacions, de necessari emplaçament en sòl no urbanitzable, l'autorització de les quals no escaiga tramitar-se d'acord amb el que disposa l'article 7; s'admet l'ús sol·licitat prèvia declaració d'interés comunitari. Per tant, i d'acord amb allò que s'ha exposat, no hi ha inconvenient a accedir a allò que s'ha sol·licitat, sempre que es complisquen els requisits següents:
  
\* Els condicionants impostos en la declaració d'impacte ambiental.
  
\* Declaració d'interés comunitari.
  
\* Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià: ?..des de la consideració del patrimoni etnològic l'estudi redactat per un geògraf i una biòloga no fa referència al patrimoni etnològic ni al patrimoni industrial, aquest estudi sobre patrimoni etnològic i industrial, redactat per un tècnic competent, ha de ser necessàriament inclòs en l'estudi d'impacte ambiental d'acord amb el que estableix l'art. 2.4 de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental i l'art. 6 del Reglament d'aquesta, i preveure expressament l'afecció sobre el patrimoni de la construcció de la subestació transformadora. Sense perjudici de les actuacions derivades del projecte en qüestió se sotmetran al règim d'autoritzacions puntuals que deriven de la norma patrimonial referenciada?.
  
\* Direcció Territorial de Medi Ambient a Alacant: «el camí ramader assagador del Bosch, passa al costat dels terrenys del projecte, això no obstant, no s'hi ha trobat cap plànol de detall a escala on hi apareguen grafiades les instal·lacions en relació al camí ramader, per la qual cosa no tenim elements per a determinar si pot existir o no afecció al camí ramader en part de l'amplària legal d'aquest, que en aquell tram és de 15 m, i entenem per la nostra part que ha de quedar expedita la totalitat de l'esmentada amplària.»
  
\* Servei de Conservació i Gestió: la ubicació proposada per a la subestació se situa en la proximitats de l'autovia Alacant-Cartagena, a uns tres quilòmetres del límit del Parc Natural del Fondo, la qual cosa fa aconsellable extremar les precaucions en el disseny de la subestació de manera que se'n garantisca la seguretat per a les aus que puguen utilitzar-la per a posar-s'hi.
  
\* Si bé es tracta d'una zona antropitzada i al voltant de la qual hi ha nombroses línies elèctriques aèries, resulta aconsellable informar als promotors que la xarxa de cablejat procedent de la subestació, ha de desenvolupar-se cap al nord, evitar l'acostament al parc natural i la zona d'influència d'aquest.
  
Afeccions legals
  
La subestació transformadora es troba en sòl no urbanitzable agrícola de règim comú.
  
Es veu afectat el camí ramader assagador del Bosch que en la parcel·la de la subestació té una amplària de 15 metres.
  
L'actuació proposada es troba a una distància de 3 km del Parc Natural del Fondo, zona d'especial protecció per a les aus (ZEPA).
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'indica que els elements del medi susceptibles de veure's afectats pel projecte són: atmosfera, sòl, aigua, flora, fauna, medi perceptiu, usos del territori, infrastructures, humà-cultural, economia-població.
  
Les accions del projecte que poden originar efectes negatius són:
  
\* Fase de construcció: accessos i vials; desbrossament i tala; moviment de terres; abocaments; abassegament de materials; maquinària pesant; trànsit de vehicles; instal·lacions provisionals; construcció pròpiament dita; increment de mà d'obra; inversió.
  
\* Fase de funcionament: instal·lació; inversió; accions socials i econòmiques.
  
2. Identificació i valoració d'impactes
  
En la valoració efectuada en l'estudi d'impacte ambiental s'ha tingut en compte la fase de construcció i la fase de funcionament. D'aquesta valoració es conclou que:
  
Fase de construcció: com a compatible s'han valorat els efectes sobre l'atmosfera; l'aigua; la fauna; el paisatge; infrastructures; aspectes humans i culturals.
  
Com a moderat s'ha valorat l'efecte sobre el sòl; sobre la flora; sobre els usos del sòl.
  
Com a impacte positiu s'ha valorat l'efecte sobre l'economia i població.
  
Fase de funcionament: com a compatible s'ha valorat l'efecte sobre l'atmosfera; sòl; fauna; paisatge; factors humans i culturals.
  
Com a positius els usos del territori, infrastructures i economia-població.
  
Tot això després d'aplicar les mesures correctores que es proposen a continuació.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental
  
Les mesures correctores que es proposen en l'estudi d'impacte ambiental són, entre altres, les següents:
  
\* Per a evitar l'alçament de pols s'han de cobrir els camions amb tendals; es mullaran els terrenys d'actuació previ al moviment de terres i evitar en la mesura que es puga el treball en dies de vents forts.
  
\* Per a prevenir la contaminació acústica, tota la maquinària de construcció i elements instal·lats del projecte han de complir la legislació vigent i les normatives municipals oportunes.
  
\* Es prohibeix l'abocament de qualsevol tipus de substàncies al 2n Canal d'Albatera, l'abassegament de materials prop d'aquest i la neteja de materials en ell per a no influir en la qualitat de l'aigua.
  
\* S'ha de destinar una part del sòl per al dipòsit de recollida d'olis de la instal·lació, es recomana la impermeabilització del sòl on es vol col·locar el dipòsit com també on es produeixen aquests olis. Si no n'hi ha s'han de col·locar arquetes per a evitar-hi fugues.
  
\* S'ha de contractar un gestor autoritzat de residus per a la gestió d'aquells produïts a les instal·lacions de la subestació.
  
\* S'han d'indicar clarament les obres i vials que es vegen afectats per aquestes. S'han d'indicar les mesures necessàries per a evitar-hi col·lapses, com la regulació del trànsit mitjançant personal adequat.
  
\* Adequació de la zona d'aparcament, sobretot de cara a vehicles pesants i maquinària, evitant així l'ocupació dels camins i la reducció de visibilitat en aquests. S'ha d'evitar també realitzar abassegaments de materials de construcció o maquinària en les vies.
  
\* S'ha de conservar la vegetació pròxima al canal, com també de les oliveres i el magraner present en aquest sector. En cas d'haver d'utilitzar aquest espai, s'han de trasplantar les oliveres, ja que s'han de conservar. En deixar aquest marge pròxim del canal es compleix a més amb la normativa municipal de protecció de llits i canals.
  
\* Es poden realitzar les obres de construcció tenint en compte les preocupacions i possibles indicacions dels agricultors veïns per a no perjudicar-ne les explotacions i cultius.
  
\* La instal·lació d'espirals salvaocells en les noves línies elèctriques per a evitar la col·lisió d'aus i d'aïllants en el cablejat per a evitar morts per electrocució, són les dues mesures principals d'aquest apartat i a través de les quals es vol reduir el risc de manera notòria pel que fa a l'impacte de l'actuació sobre la fauna.
  
\* El soterrament de part del cablejat en la mesura que les condicions tècniques ho permeten, ha de possibilitar la interferència en la fauna de la zona.
  
\* S'han de plantar barreres vegetals per a minimitzar en la mesura que siga possible l'impacte visual de la subestació. A causa de l'alçària de la subestació és convenient establir espècies arbòries, com per exemple pins. En aquest cas es podrien fins i tot utilitzar els garrofers de la zona o les oliveres en el cas que hagen de ser trasplantades per a dur a terme l'actuació.
  
\* L'edifici de manteniment i de control ha d'estar, en la mesura que es puga, d'acord amb els edificis preexistents en el medi.
  
Com a programa de vigilància ambiental la proposta que es realitza en l'estudi d'impacte ambiental és la realització d'informes periòdics que reflecteixen el grau d'eficàcia de les tècniques utilitzades, aquests informes han de presentar-se a Medi Ambient i als serveis tècnics de l'Ajuntament de Crevillent:
  
\* Grau de compliment en la replantació de les oliveres, palmeres i altres espècies.
  
\* Mesuraments sistemàtics, amb una periodicitat no superior a un any dels aspectes comentats en les mesures correctores. Sobretot en el control de residus i sorolls.
  
\* Inventari de mortalitat de l'avifauna.
  
Respecte a l'ampliació de l'estudi d'impacte ambiental, el promotor presenta annex en el qual s'aclareixen de forma superficial alguns dels aspectes qüestionats com són:
  
Nivell sonor: el nivell sonor previst és de 58 dB nivell de pressió acústica, 82 dB nivell de potència acústica. En realitzar un treball de camp en una subestació semblant, es comprova que aquesta potència acústica no s'aprecia a més de 50 metres. Amb les barreres vegetals proposades es vol minimitzar l'augment de contaminació acústica.
  
Camps electromagnètics: els camps electromagnètics són normals.
  
Generació de residus: només es preveu l'oli dels transformadors. S'ha de contractar un gestor autoritzat de residus. S'ha de destinar una part del sòl on es localitze la instal·lació, a més de la impermeabilització del sòl on es localitze el dipòsit, com també on es produeixen aquests olis. Es disposa també d'una cubeta de contenció per a cas que es produïsca un abocament.
  
Línies que s'han d'usar: en la fase de funcionament de la subestació les línies de presa i evacuació són les 4 ja existents.
  
Segons les exposicions anteriors, es considera que alguns aspectes no han sigut prou explicats i justificats.
  
En el cas de la generació de residus es parla exclusivament de la generació d'olis usats, i no es parla si els interruptors que s'utilitzen són d'hexafluorur de sofre i per tant quines mesures protectores i correctores s'adopten per a evitar afeccions i riscos derivats de l'ús de SF6.
  
En el cas dels camps electromagnètics ha de justificar-se adequadament que els valors estan per davall dels límits establerts en la Recomanació del Consell de la Unió Europea de 12 de juliol de 1999.
  
Atés que la subestació s'ubicarà en una zona agrícola, s'ha de retirar la capa de terra fèrtil per a aprofitar-la en altres camps com també en les mesures d'integració de la subestació, a fi de no perdre aquest recurs, i facilitar les labors d'integració.
  
La distribució en la parcel·la dels elements de la subestació s'ha d'ajustar al criteri de mantenir allunyades dels habitatges les activitats que produïsquen una major contaminació sonora.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article cinqué del Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a les declaracions i estimacions d'impacte ambiental dels projectes als quals hi siga d'aplicació aquesta llei.
  
4. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de les autoritzacions que hi siguen preceptives, el projecte de subestació transformadora 132/20 kV al terme municipal de Crevillent (Alacant) el promotor del qual és Cooperativa Eléctrica San Francisco de Asís, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i es complisquen les condicions exposades en l'apartat segon de la present resolució.
  
Segon
  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants següents:
  
1. Una vegada es trobe en funcionament la subestació s'ha de realitzar un seguiment sobre la creació de camps electromagnètics fonamentalment en les zones transitades a fi de garantir que es troben per davall dels límits establerts en la Recomanació del Consell de la Unió Europea de 12 de juliol de 1999.
  
2. La distribució de l'actuació en la parcel·la s'ha d'ajustar al criteri de mantenir allunyades d'habitatges les activitats de la subestació elèctrica que produïsquen una major contaminació sonora.
  
Integració completa de la subestació. S'han d'aplicar totes les mesures que garantisquen el desenvolupament i manteniment de les plantacions i sembres proposades mitjançant l'aplicació de regs, adobs, reposició de malles, etc.
  
A part de la revegetació prevista en l'estudi d'impacte ambiental s'ha de crear un tancament opac de dos metres d'alçària com a mínim en el perímetre de la ST, amb materials i colors propis de la zona. Els materials i colors propis de la zona s'han d'aplicar en les construccions.
  
3. S'han de recollir totes les restes d'obra que es produïsquen (materials, terres, etc.) que han de traslladar-se a abocadors autoritzats.
  
3. Pel que fa a les futures línies d'eixida i entrada de la ST, a banda de complir els requisits previstos en la Llei d'impacte ambiental, la seua ubicació, disseny, etc. han de plantejar-se de manera que resulten innòcues per a les aus.
  
4. El camí ramader assagador de Bosch ha de quedar expedit en tota l'amplària d'aquest.
  
5. S'ha de comprovar la no-afecció de les obres al patrimoni etnològic d'acord amb allò que s'ha disposat per la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esports.
  
6. S'ha de presentar en aquesta Direcció General la restauració duta a terme mitjançant un informe i reportatge fotogràfic dins dels tres primers mesos de la finalització de les obres, com també el resultat del programa de vigilància ambiental.
  
Tercer
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no es pot interposar cap recurs, sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret, ?estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.