Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9841, del 03-05-2024 (2024/3800)

DECRET 50/2024, de 29 d'abril, del Consell, per a la declaració de bé d'interés cultural, amb la categoria de bé immaterial, de l'activitat tradicional cultura del cànem de Callosa de Segura
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9841

Data del DOGV
:   03-05-2024

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2024/3800


Data del document
:   29-04-2024

Organisme emissor
:   Vicepresidència Primera i Conselleria de Cultura i Esport

Tipus de document
:   Decret

Descriptors 

:   * Vicepresidència Primera i Conselleria de Cultura i Esport
    * ben cultural
    * legislació
    * patrimoni cultural

DECRET 50/2024, de 29 d'abril, del Consell, per a la declaració de bé d'interés cultural, amb la categoria de bé immaterial, de l'activitat tradicional cultura del cànem de Callosa de Segura [2024/3800]  
L'article 49.1.5 de l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana establix la competència exclusiva de la Generalitat en matèria de patrimoni històric, artístic, monumental, arquitectònic, arqueològic i científic. Així mateix, l'article 26.2 de Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat, del patrimoni cultural valencià, disposa que la declaració d'un bé d'interés cultural s'ha de fer mitjançant un decret del Consell, a proposta de la conselleria competent en matèria de cultura. Tot això, sense perjuí de les competències que l'article 6 de la Llei 16/1985, de 25 de juny, del patrimoni històric espanyol, reserva a l'Administració general de l'Estat.  
D'altra banda, la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, establix en l'article 45 que seran declarats béns immaterials d'interés cultural les activitats, les creacions, els coneixements, les pràctiques, els usos i les tècniques que constituïxen les manifestacions més representatives i valuoses de la cultura i de les formes de vida tradicionals dels valencians, així com les tradicions en les seues manifestacions musicals, artístiques, gastronòmiques o d'oci, i especialment les que han sigut objecte de transmissió oral, i les que mantenen i potencien l'ús del valencià.  
Mitjançant una resolució de 6 d'octubre de 2023 de la Vicepresidència Primera i Conselleria de Cultura i Esport, es va acordar incoar l'expedient per a la declaració de bé d'interés cultural, amb la categoria de bé immaterial, de l'activitat tradicional cultura del cànem de Callosa de Segura.  
En la tramitació de l'expedient s'ha concedit tràmit d'audiència a l'Ajuntament de Callosa de Segura.  
En compliment del que disposa l'article 27 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, en l'expedient consten els informes favorables de la Universitat Miguel Hernández d'Elx i el Consell Valencià de Cultura.  
Per tot això, complits els tràmits previstos en l'article 43 de la Llei 5/1983, del Consell, i els articles 26 i següents de la Llei 4/1998, del patrimoni cultural valencià, a proposta del vicepresident primer i conseller de Cultura i Esport, i amb la deliberació prèvia del Consell, en la reunió del dia 29 d'abril de 2024.  
  
  
DECRETE  
  
Article 1. Objecte  
El present decret té per objecte la declaració del bé d'interés cultural, amb la categoria de bé immaterial, de l'activitat tradicional cultura del cànem de Callosa de Segura.  
  
Article 2. Descripció del bé i valors  
De conformitat amb els articles 28 i 45 de la Llei de la Generalitat Valenciana 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, es fan constar en els annexos del present decret la descripció del bé i els seus valors.  
  
Article 3. Mesures de protecció i salvaguarda  
La protecció de l'activitat tradicional cultura del cànem de Callosa de Segura com a patrimoni cultural immaterial es concretarà en les mesures següents:  
a) Realitzar treballs d'identificació, descripció, investigació, estudi i documentació amb criteris científics.  
b) Incorporar els testimonis disponibles a suports materials que garantisquen la seua protecció i preservació.  
c) Vetlar pel normal desenvolupament i pervivència d'esta manifestació cultural, així com tutelar la conservació dels seus valors tradicionals i la seua transmissió a les generacions futures.  
Qualsevol canvi que excedisca el desenvolupament normal dels elements que formen esta manifestació cultural s'haurà de comunicar a la direcció general competent en matèria de patrimoni cultural per a, si és el cas, l'autorització administrativa i la modificació consegüent de la present declaració.  
Les accions de salvaguarda que es projecten hauran de tindre en compte, de manera molt especial, els riscos de desvirtuació que es podrien derivar del turisme massiu, així com la necessitat de valorar i protegir adequadament els oficis tradicionals associats a esta manifestació.  
La gestió del bé l'exerciran l'Ajuntament de Callosa de Segura, l'Escola dels Treballs Artesanals del Cànem i el Museu del Cànem, amb tots els actors d'esta manifestació immaterial, que seran els que decidisquen sobre aspectes materials i immaterials, així com sobre el desenvolupament de la manifestació cultural esmentada.  
  
  
DISPOSICIONS ADDICIONALS  
  
Primera. Publicació i inscripció  
El present decret es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana i en el Boletín Oficial del Estado, i la declaració s'inscriurà en la secció primera de l'Inventari general del patrimoni cultural valencià; així mateix, es comunicarà al Registre general de béns d'interés cultural del Ministeri de Cultura.  
  
Segona. Absència d'incidència en el gasto públic de la present disposició  
La implementació i el desplegament posterior del present decret no podrà tindre cap incidència en la dotació de cap dels capítols de gasto assignats a la Vicepresidència Primera i Conselleria de Cultura i Esport, que, en tot cas, s'haurà d'atendre amb els mitjans personals i materials de la conselleria competent per raó de la matèria.  
  
  
Tercera. Recursos  
Contra el present acte, que esgota la via administrativa, els interessats podran interposar un recurs contenciós administratiu, en el termini de dos mesos, comptats des del següent al de publicar-se, davant de la Sala Contenciosa Administrativa del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, d'acord amb el que establixen els articles 10.1.a i 46.1 de la Llei 29/1998, de 13 de juliol, reguladora de la jurisdicció contenciosa administrativa o, potestativament, un recurs de reposició davant d'este mateix òrgan, en el termini d'un mes, comptat en els termes esmentats, de conformitat amb el que disposen els articles 123 i 124 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques, sense perjuí que els interessats puguen interposar qualsevol altre que estimen procedent.  
  
  
  
DISPOSICIÓ FINAL  
  
Única. Entrada en vigor  
El present decret produirà efectes l'endemà de publicar-se en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
  
València, 29 de d'abril de 2024  
  
El president de la Generalitat  
CARLOS MAZÓN GUIXOT  
  
El vicepresident primer i conseller de Cultura i Esport  
VICENTE JOSÉ BARRERA SIMÓ  
  
  
ANNEX  
  
Identificació geogràfica: Callosa de Segura, Alacant.  
Àmbit: coneixements tradicionals sobre pràctiques productives, processos i tècniques.  
Denominació principal i altres: cultura del cànem a Callosa de Segura.  
  
1. Comunitats o persones relacionades amb l'element: membres de l'Escola del Cànem, antics treballadors i veïns compromesos amb el manteniment de les tradicions callosines.  
  
2. Descripció: el cànem és una preuada font de fibra vegetal, subministradora d'aliment i fonament d'usos medicinals, coneguda i aprofitada per la humanitat des de l'octau mil·lenni abans de Crist, en plena revolució neolítica. Arribada a Europa des de l'est al començament de l'Edat del Ferro (8.000 aC), la producció de cànem va resultar fortament impulsada arran de la incorporació d'Hispània als dominis de Roma, per la demanda de la seua fibra per a la producció tèxtil i especialment per a l'armament de vaixells.  
2.1. Fases de la producció i aprofitament  
2.1.1. Treballs de fase agrícola  
a) La preparació de la terra.  
b) La sembra de la llavor (llavor de cànem) que es realitza cap a mitjan març i per a la qual s'empra una mesura d'una barcella, uns 11,5 kg per tafulla (1.185 m²).  
c) Cura de les plantacions: al cap de quatre o cinc dies del primer reg la planta ha de germinar i se l'ajudava passant la rella per a trencar la crosta de la terra o se li feia un nou reg que ho facilitara. Així, es repartirien altres cinc regs més fins a mitjan juliol, quan la planta arribaria a la plenitud amb més de 3 m. No requeria més cures i la terra quedava òptima per a la rotació de cultius.  
d) La sega: a mitjan juliol, el cànem, si és per a obtindre fibra, ja es pot segar. El segador ha de protegir el braç amb què abraça la garba amb una sobremànega per a segar a remano, és a dir, abraçant i tombant la garba amb el braç esquerre i segant amb la corbella arran de terra. Estes garbes queden en el bancal per a l'assecament en uns huit dies.  
e) La jargola: és el procediment manual de colpejar les garbes amb una forca de fusta perquè se solten les fulles seques.  
f) La jimensa: quan el cànem no se segava fins al setembre per a obtindre fibra, seguint un procediment similar a la jargola, però ara s'obtenien llavors per a pròximes collites.  
g) El transport a la bassa.  
h) L'embassament és l'operació de submergir en aigua les garbes de cànem durant diversos dies, segons la calor meteorològica, que provoca, per descomposició de l'aigua, la separació de la part llenyosa de la part fibrosa de la planta, que queda apta per a l'extracció. La bassa era un buit que oscil·lava de 6 a 8 m en els costats més xicotets i de 12 a 14 m en els costats més grans, i poc més d'1,50 m de fons. A Callosa va arribar a haver-hi 156 basses que podien albergar fins a 20 quintars de cànem cada una.  
i) L'agramada, d'altra banda, és l'operació en la qual se separa la part fibrosa de la part llenyosa de la vareta de cànem. L'operari (l'agramador) va agrupant les fibres de les garbes agramades o picades en uns fardells o quintars de 43,750 kg. La màquina d'agramar és un aparell procedent d'un tronc de morera buidat en V sobre el qual encaixa un altre tronc més xicotet d'olivera amb una ganiveta sense tall per a trencar i raspar les varetes.  
j) El transport des de la comarca del Baix Segura fins a Callosa per al seu tractament industrial artesanal.  
2.1.2. Fase industrial: la indústria de la filada i la del calçat  
a) Els obradors del cànem: eren espais de dimensió variable, a les sales superiors de les cases, on s'establia el lloc de treball de l'espadat i de la rastellada del cànem.  
b) L'espadat: operació consistent a colpejar la garba agramada perquè desprenga les últimes restes de canyamisses. Per a fer-ho, s'emprava una peça vertical de fusta on recolzava la garba i amb una espècie de pala en forma de bacalada, denominada espadadora, colpejava i la lliscava sobre la garba fins a netejar-la de restes de canyamissa.  
c) La rastellada: es tracta del pentinat manual del cànem, amb la qual cosa se'l deixa en condicions per a diverses aplicacions. El rastell és un tauló rectangular de 60 x 100 cm amb 3 files de pues d'acer de 28 cm per al pentinat i una gran pua corba per a la fracció o trencament de les garbes. La rastella és similar però més xicoteta del tot i servix per a repassar el que ja s'ha rastellat per a treballs més selectes.  
5.7.0.6. La indústria del filat: caps, fils, cordes i xarxes  
a) La filada: és l'operació per la qual el cànem rastellat es convertix en fils d'un cap o més. Els estris emprats per a este procés són la mena o roda de filar, l'ansa, el pedral i els ferros, que es col·loquen en un espai d'uns 21 m de llarg per 2,5 m d'ample, conegut com “la carrera de filar”.  
b) La confecció de xarxes: amb uns fusos o agulles i mallers de fusta s'agafaven els caps filats per a fer grans xarxes destinades a la pesca. A causa de la gran demanda, es traslladava faena a la població, que la confeccionava en grups als carrers.  
0.1.3.7. La indústria del calçat  
a) El trenat de soga: consistent en la transformació manual de les fibres més curtes rebutjades en el rastellat en una trena per a la confecció de soles. S'acabava el trenat en una parella de sogues d'uns 3 kg. Les operàries o sogueres, que s'agrupaven en nodrits rotlles de treball als carrers, es valien d'una cadira i un mosso o suport per a la trena i la seua destresa manual.  
b) L'ordissatge i la cosida de soles: l'ordissatge és l'operació consistent a donar forma a una sola per a després cosir-la. L'operari és el costurer que treballa sobre un banc de fusta i s'ajuda de ferramentes com l'almaraz, chamaril, punxó, etc.  
c) Confecció de sabatilles: operació per la qual es posa a les soles la lona i la resta d'elements per a convertir-les en botes o sabatilles. L'operària és la sabatera que es val d'un cavallet, fil de cànem, guardamà, lona, punxó, etc., per a obtindre primoroses sabatilles o botes de sola de cànem.  
  
3. Marc temporal  
El calendari de la producció agrícola del cànem i de la seua transformació artesanal ha marcat per molts segles la vida a Callosa de Segura. Actualment, el manteniment i la transmissió de la cultura del cànem com a element del patrimoni cultural ha generat un nou calendari, vinculat a la collita de la parcel·la reservada a l'horta, i a la recreació dels oficis tradicionals en el context de les activitats del Museu i l'Escola del Cànem, fites del calendari local viscudes en termes festius per la ciutadania callosina  
  
4. Descripció i caracterització.  
4.1. Orígens documentats o atribuïts: en la fèrtil horta del riu Segura, a la qual pertany geogràficament Callosa de Segura, s'han constatat dades sobre el cultiu del cànem des del segle XIII, quan Alfons X va haver de legislar per a resoldre un plet entre veïns del Segura Mitjà i del Baix Segura per llançar al riu les aigües putrefactes dels embassats o amaraments del cànem. I així apareixen en els arxius mencions d'obrers dels diferents treballs de cànem de manera esporàdica.  
  
Tant el cèlebre cronista Antonio José Cavanilles o, en el segle XIX, Madoz feien referència a les produccions de collites de cànem i oficis dedicats a estos. Este segon, en la seua obra Diccionario..., descriu la collita de cànem de Callosa de Segura (en l'apartat de produccions) com a abundant i de la millor qualitat, i que la seua indústria més important és, a part de l'agricultura en general, la de fabricació d'espardenyes de cànem i la d'empleats en deu telers de llenç, juntament amb la venda de la canyamissa o canya del cànem a l'Arsenal de Cartagena per a l'elaboració de pólvora pel cos d'artilleria.  
4.2. Evolució històrica i modificacions: la producció i l'aprofitament del cànem ha estat estretament lligat a la història. Tant és així que en la segona mitat del segle XIX es produïx la primera gran crisi mundial de producció del cànem per qüestions com els aranzels, o la desaparició dels vaixells de veles pels de vapor.  
Amb tota esta avantsala entrem en el segle XX, en el qual la situació fluctuant del cultiu del cànem va veure al Baix Segura, i especialment a Callosa de Segura, els moments més àlgids a causa de les conjuntures provocades per les dos guerres mundials: la primera (de 1914 a 1918) va ser seguida per una greu crisi posterior, i la segona (de 1939 a 1945), en què els països en conflicte van deixar de produir i de competir amb el nostre país, que en mantindre posicions neutrals, es va beneficiar i va augmentar la demanda, la producció i l'exportació. A més, a causa de la Guerra Civil (1936-1939) es va viure un període d'autarquia i necessitat d'autoproveïment, obligatori a Espanya, que va fer viure a Callosa de Segura i a la comarca una època d'or quant al cultiu del cànem.  
  
El 1953 el Baix Segura produïa el 60 % de la producció nacional. Així, el callosí Antonio Gilabert Pastor posa en funcionament les primeres màquines que rendibilitzarien la producció: màquines d'agramar mecàniques, sacsadores mecàniques, l'embassat químic, etc., però vora 1960 apareixen les fibres sintètiques, més econòmiques, més rendibles i en altres circuits de producció que van fer desaparéixer de la nit al dia, vertiginosament, la producció i la indústria del cànem. No serà fins als anys 70 quan els xicotets patrons i algun obrer autònom del cànem mamprenen noves accions per a adaptar-se als nous temps i consum per a mantindre la tradició.  
Malgrat la fluctuació en la producció, cal destacar que tots els treballs sobre esta fibra natural daurada han romàs invariables durant segles, encara que, com a patrimoni viu, la cultura del cànem és una manifestació evolutiva, reflex de l'evolució de l'utillatge i la divisió del treball vinculada al procés de producció i transformació de la fibra tèxtil.  
Els coneixements transmesos de generació en generació constituïxen una riquíssima mostra etnològica, així com tot el conjunt que la componen, i és, per tant, la màxima expressió viva heretada dels avantpassats, pel que fa a les tècniques i els sabers vinculats a l'artesania tradicional pròpia de la vega del riu Segura, i especialment de Callosa de Segura.  
4.3. Llista dels béns mobles i immobles o entorns d'interés vinculats  
  
Béns immobles: els camps de l'horta de Callosa on es produïx cànem, les basses de l'horta on es xopa, els obradors on es transforma, els espais a l'aire lliure on es construïxen les carreres de filar, les fàbriques de filar, el Museu del Cànem i l'horta del seu entorn.  
  
Béns mobles  
Producció agrícola de cànem: aladre, roll de xafar tormos, trejilla, tauló de claus, tauló pla, corbella, sobremànega, filet d'espart.  
  
Producció artesanal de fibra tèxtil de cànem: forca, gramaera o màquina d'agramar, espadaor o espadador, espaílla o espadella, pedral, rastell i caputxó (funda de les pues), rastella i caputxó (funda de les pues) i bozo.  
Producció industrial de fibra tèxtil de cànem: màquina d'agramar, sacsejadora, rastelladora i repassadora mecàniques.  
  
Producció artesanal de fil i corda: mena o roda de filar, cavallet o banc de la roda de filar, creu de filar, ansa, politja, pedral, ferrete o punxó, tancador o serrador, ferros, forca amb pedral, filet d'espart, màquina de corxar, carrico del ferrete.  
Producció industrial de fibra tèxtil de cànem: filadora i bobinadora mecànica.  
Confecció artesanal de xarxes: cadira i estenedor.  
Producció artesanal de calçat: cadira, mosso, banc de costurer, almaraz, punxó, chamaril, patrons, formes, alces i tacs, mordassa, agulla, guardamà, cavallet per a fer rivets en el calçat, serquillo o vira, tirapeu.  
  
5. Salvaguarda  
5.1. Agents i metodologia de transmissió  
Els callosins es van esforçar per mantindre la producció de cànem i els treballs artesanals del cànem com a cultura viva. En este sentit, es van dur a terme tres iniciatives:  
En primer lloc, mitjançant l'acció del Grup d'Amics del Patrimoni Cultural, en cooperació amb l'Ajuntament de Callosa de Segura, es va permetre organitzar una exposició en el context de les festes patronals de 1980, amb els materials recollits amb l'ajuda de la població. Esta col·lecció va constituir el nucli entorn del qual es va crear el 1986 el Museu del Cànem de Callosa de Segura, que actualment es troba allotjat en l'antic escorxador municipal, obra de l'arquitecte Juan Vidal Ramos (1925), que ha sigut recuperat, restaurat i rehabilitat amb la finalitat d'albergar a l'interior la rica col·lecció d'elements significatius com ara les ferramentes usades en la transformació de la fibra de cànem.  
  
En segon lloc, l'Escola dels Treballs Artesanals del Cànem com a espai en el qual, mitjançant tallers i demostracions, l'escola dinamitza les col·leccions del Museu, contribuïx decisivament a la difusió dels valors de la cultura tradicional del cànem i garantix la transmissió dels vells coneixements i destreses a les noves generacions. Cal destacar, en este sentit, l'activitat de les demostracions nacionals del cànem, celebrada anualment amb gran èxit en el context de les festes patronals d'agost. Els que coneixen per la seua experiència les tècniques artesanals, recreen i demostren en viu els diversos treballs relacionats amb la fibra del cànem. Amb això, es contribuïx a la salvaguarda dels coneixements i les destreses per la seua transmissió i continuïtat, que és, sens dubte, l'ànima viva de tot el que s'exposa tant en el museu com en la ruta de l'arquitectura industrial del cànem.  
  
Esta ruta és la tercera acció duta a terme per a la posada en valor d'este patrimoni. Ens guia per cada una de les construccions dedicades a esta indústria, generant un variat patrimoni immoble, a causa de la diversitat de tasques que implica, des del seu cultiu en l'horta, fins a la venda dels productes elaborats, passant per la preparació de la fibra, l'elaboració de la matèria base, l'aprofitament de productes secundaris o les variades fases d'artesania especialitzada. Cada fase tenia el seu àmbit espacial característic, en l'horta i en el nucli urbà, i la majoria eren realitzades en espais construïts ex professo; cal destacar-ne:  
  
a) La bassa: per a coure/macerar el cànem en l'horta de Callosa.  
b) L'obrador: edifici de característiques molt singulars, amb amplis finestrals per a treballar la fibra natural, espadar i rastellar.  
c) La fàbrica de filar: on realitzaven el procés industrial artesanal d'esta fibra convertida en fils, caps i xarxes que van arribar a proveir tot el territori nacional.  
5.2. Noves actuacions de salvaguarda  
La cultura del cànem està lligada a Callosa de Segura, pràcticament des dels orígens, i és esta localitat nexe d'unió de les diferents fases de transformació i elaboració de productes derivats d'esta fibra tèxtil, tant en l'àmbit agrícola com industrial, i formen part de la idiosincràsia i el caràcter d'este municipi diferents elements tant arquitectònics, culturals, etnogràfics i històrics que l'han portada a ser la ciutat del cànem com així es coneix esta ciutat, ja que és la base de l'estructura socioeconòmica local que al llarg del segle XX ha fet de Callosa de Segura un referent d'emprenedoria d'agricultors, industrials i comerciants, que han donat la supervivència necessària en els moments de més crisi econòmica, com ara la derivada de finals dels anys vint i de postguerra, i és exemple per a les poblacions del voltant, fins i tot a escala provincial i nacional, pels seus productes de fils, cordes, xarxes, calçat, etc.  
  
La demanda de productes amb matèries primeres derivades del petroli va acabar amb esta indústria que, tot i començar de manera artesanal, va anar incorporant la seua primera mecanització, la qual cosa va portar una caiguda important en la demanda de materials fets amb cànem, que va suposar una forta emigració de la població callosina en els anys 60, i això no va amainar l'esperit aventurer i de prosperitat dels nostres empresaris que van adaptar les empreses i fàbriques a estos nous materials per a continuar sent en l'actualitat una potència a escala mundial en la fabricació de fils, cordes i xarxes de pesca, seguretat o esportives. Però des de la desaparició fins a la posada en marxa del Museu del Cànem Roque Francisco Albert Lucas l'any 1986, este ajuntament ha treballat en la recuperació d'elements, utensilis i documentació relativa a esta activitat socioeconòmica, especialment amb la col·laboració del Sr. Roque Francisco Albert Lucas, fundador d'este museu i a qui està dedicat des de l'any 2019. Amb la intenció de donar a conéixer com es desenvolupaven estos treballs, van començar l'agost de 1987 les demostracions nacionals dels treballs artesanals del cànem, que ara per ara està més que consolidada com un reclam de turistes, investigadors i autoritats que, juntament amb el públic assistent, congrega més de dos mil persones cada 14 d'agost. En l'afany de continuar actuant en la promoció d'este museu i la seua cultura etnogràfica tan particular, es va traslladar des de les instal·lacions en un local llogat a l'antic escorxador municipal l'any 1995, després del seu tancament. Un edifici protegit pel Pla general d'ordenació urbana de 1928, obra de l'arquitecte el Sr. Joan Vidal Ramos, i ocupa una de les seues naus, així i tot, amb una important obra de rehabilitació el 2010, i després del trasllat dels museus de Setmana Santa i Arqueològic, ocupa per la seua especial rellevància i alta demanda tot l'edifici, equipat amb noves tecnologies per a facilitar la comprensió dels materials exposats i el context sociocultural que els emmarca als visitants.  
Paral·lel a este Museu del Cànem, reconegut oficialment com a col·lecció museogràfica el 24 de març de 1994 i en tràmit per a la seua valoració i denominació com a museu de la Comunitat Valenciana, es va constituir una Escola de Monitors dels Treballs del Cànem, promoguda i dirigida pel Sr. Roque Francisco Albert Lucas, que fa demostracions o exhibicions als visitants amb persones que han treballat en estos oficis. A més, es realitzen demostracions fora de la nostra localitat de tot el procés de transformació de la fibra de cànem i elaboració de productes, es participa a més en fires promocionals, especialitzades, tant a escala nacional com internacional. En estos moments, amb la finalitat de donar continuïtat a este col·lectiu constituït com a associació, s'està treballant en l'elaboració d'un conveni de col·laboració que l'aferme, a la qual se subvenciona les seues activitats, se li dona cobertura tècnica, en una estreta col·laboració, ja que este museu i la cultura que representa no podria entendre's sense la participació d'estos hòmens i dones que tenen la seua seu social en una de les habitacions del Museu del Cànem i el seu taller a la Casa de Cultura, on s'impartixen cursos d'aprenentatge i perfeccionament d'estos oficis per a donar continuïtat a estes demostracions i mantindre este treball artesanal amb generacions que ja no l'han conegut com a activitat econòmica.  
  
Després de la sol·licitud i l'inici de l'expedient de declaració de bé d'interés cultural immaterial per a la cultura del cànem de Callosa de Segura, s'ha treballat en la línia establida per la Generalitat en la realització i el compliment dels requisits que es van sol·licitar, després d'una visita d'inspecció tècnica tant al museu com a diversos edificis que formen part de l'arquitectura del cànem, en la qual es van conéixer de primera mà les característiques d'este bé a protegir i que va motivar que s'establiren una sèrie d'actuacions que s'havien de dur a terme per a la consecució d'este reconeixement, que són les següents:  
  
- Consolidar l'Escola del Cànem i donar-li una continuïtat.  
- Recuperar béns immobles per a protegir:  
- Parcel·la d'horta per a la plantació del cànem.  
- Bassa de coure el cànem.  
- Obrador.  
- Fàbrica de filats.  
Des de llavors, s'ha treballat des de l'ajuntament per a poder continuar l'expedient esmenant i actuant segons estes indicacions, entre les quals destaquen la contínua relació amb l'Escola dels Treballs del Cànem i el seu director, buscant la millor atenció possible a les seues necessitats, atorgant subvencions, finançant les seues eixides i activitats, organitzant conjuntament tallers i cursos, concedint un espai en el Museu del Cànem per a l'activitat de gestió, administració i emmagatzematge de material i d'una sala a la Casa de Cultura per al desenvolupament de cursos, i perfeccionant amb els alumnes i noves incorporacions les tècniques d'elaboració d'estos productes. S'està amb converses amb els seus representants per a la confecció, aprovació i firma d'un conveni de col·laboració i amb això obtindre més suport, si és possible, institucional i econòmic.   
Sobre la fàbrica de filats, l'any 2011 el Sr. José Manresa Espadas va donar la seua fàbrica de filats, coneguda com La Porchá, a l'Ajuntament de Callosa de Segura per a la seua recuperació i posada en valor. Esta ha format part de la ruta de l'arquitectura del cànem que s'inicia en el Museu del Cànem i està enclavada en els vessants de la serra de Callosa de Segura, i que és l'última d'una sèrie de fàbriques situades en esta zona de la zona nord de la ciutat. Des de llavors en propietat de l'ajuntament de la localitat, en este immoble s'han realitzat dos tallers d'ocupació (entre el 2012 i 2014 per a la seua consolidació i la creació d'accés de què mancava, per a, unit a una altra actuació de millora de l'entorn, facilitar la pujada amb vehicles i un mirador entorn d'esta fàbrica i la resta de les que encara queden els fonaments, denominat Mirador dels Filadors. Este immoble s'ha inclòs en el catàleg de proteccions elaborat per l'ajuntament i finançat per la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport. En este catàleg de proteccions proposat, se li assigna una protecció ambiental amb fitxa núm. C06BC-PGA (forma part dels béns per a protegir dins de les fitxes denominades “Tècnica del cànem”). Des d'este moment, s'ha continuat en el treball de consolidar els aspectes més dèbils per a conformar tot el que suposa esta cultura d'especial rellevància en la nostra localitat i de salvaguarda i promoció d'este senyal d'identitat no només de Callosa de Segura, sinó de la Comunitat Valenciana.  
En este sentit, s'han dut a terme les accions següents per a la protecció i el reconeixement de la cultura del cànem, com ara:  
  
- S'està portant una gestió contínua de relació i col·laboració amb l'Escola dels Treballs del Cànem i els seus monitors, atenent les seues demandes, assistint les necessitats d'espai amb sala per a reunions i altres gestions, magatzem per al material, sala per a tallers i cursos, programació d'estos per a renovació dels seus components, finançament d'activitats, promoció d'estes, estreta relació a l'hora d'assessorar els membres sobre les peculiaritats d'esta fibra, col·laboració desinteressada dels monitors en les visites guiades al Museu del Cànem, rutes, demostracions, assistències a fires, suport logístic, etc. Es reconeix tot el mèrit que tenen per este incansable treball altruista en benefici de la cultura del cànem, amb la concessió honorària municipal de la Medalla Mèrit a la Labor Cultural l'any 2019 i la denominació del Museu del Cànem amb el nom de Museu del Cànem Roque Francisco Albert Lucas, per la seua entrega a qui va ser fundador del Museu i les seues demostracions, així com director d'esta associació de monitors.  
  
- Quant a la parcel·la d'horta, en estos anys s'han realitzat plantacions conveniades amb agricultors i propietaris de la localitat amb la finalitat d'obtindre cànem per a les exhibicions tant en el museu com en les demostracions d'estos treballs. Però per a enfortir més, si és possible, la dedicació de terrenys agrícoles, s'han habilitat parcel·les en terreny agrícola pròxim a l'edifici que alberga el Museu del Cànem per a cultius per part dels callosins com a horts urbans i s'ha deixat una important part d'este per a cultiu de cànem cada any, que s'ha sembrat en 2023 el 31 de març.  
- Quant als immobles en què s'han dut a terme estos treballs, tant en la seua fase agrícola com industrial, ja s'ha comentat anteriorment l'adquisició mitjançant la donació de la fàbrica de filats denominada La Porchá l'any 2011, fet que es va consolidar en un acte públic d'agraïment al donant, el Sr. José Manresa Espadas i la família en un acte públic el passat 15 d'abril de 2023. Este immoble incorporat a l'inventari de propietats d'este ajuntament està previst rehabilitar-lo com a centre d'interpretació i s'ha catalogat en la proposta del catàleg de proteccions del terme municipal de Callosa de Segura.  
  
- Pel que fa a la Casa Obrador, s'han considerat diverses opcions dels immobles que encara hi ha en el nucli urbà i s'ha buscat la millor opció. Finalment, gràcies a la generositat de la Sra. Ángeles Herrero Pahisa, s'ha aconseguit segons escriptura de donació que siga incorporat a l'inventari municipal este immoble situat al carrer del Calvari, 22, en memòria del seu espòs, el Sr. Antonio Amorós Ramón, i els seus pares, el Sr. José Amorós Mora i la Sra. Teresa Ramón Lidón, i que va ser presentada en públic agraïment a la donant i la seua família el 15 d'abril de 2023, amb una placa en què se'l denomina “Casa Museu Obrador de Cànem del Tio José El Puneta”; en estos moments, es troba en estudi la rehabilitació i posada en valor com a habitatge típic de l'època i obrador de cànem visitable.  
A més d'este obrador ja de propietat municipal, en el catàleg de proteccions patrimonials s'han proposat tres obradors més amb protecció ambiental ubicats al carrer de la Rambla Alta, 36 (fitxa C03BC-PGA); carrer de Jaume I el Conqueridor, 33 (fitxa C04BC-PGA), i carrer del Viacrucis, 10 (fitxa C04BC-PGA).  
- Pel que fa a la bassa de coure el cànem, s'ha documentat i inclòs el catàleg de proteccions culturals elaborat l'any 2022, i s'ha proposat per a la seua protecció integral com a bé de rellevància local amb la fitxa C10BRL-PGI, incloent-hi la parcel·la a què pertany, amb una superfície de 1.332 metres quadrats, ubicada al barri del Palmerar, al costat del Museu del Cànem, amb protecció ambiental, la propietat de la qual és privada amb un ús proposat d'element d'interés etnològic. S'ha plantejat a la propietat diverses possibilitats d'ús o adquisició seguint esta tramitació per a incorporar-la definitivament al patrimoni municipal, i es manté la bona disposició del seu propietari que hi facilita l'accés en les visites organitzades en la ruta de l'arquitectura del cànem.  
  
Sobre este tema, i coneixedors d'altres basses existents en l'horta, es treballa en la seua localització i inventari, per a la qual cosa s'ha mantingut contacte des de la Regidoria de Museus i Patrimoni Cultural amb agricultors i personal o responsables del Jutjat Privatiu d'Aigües.  
Amb tot el que s'ha exposat, es demostra el treball en estos anys que s'ha portat a terme i, a més, altres accions de caràcter més global i promocional de la cultura del cànem per a, mitjançant el seu desenvolupament, posar en valor esta singularitat i bé immaterial que cal protegir. Estes actuacions consistixen en el següent:  
- Contractació d'un equip multidisciplinari l'abril de 2020 per a l'elaboració d'un catàleg de proteccions culturals, subvencionat per la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport, i presentació de la justificació i el catàleg proposat el 20 de novembre de 2020 a esta conselleria. En este catàleg, com ja s'ha enumerat anteriorment, s'han inclòs diversos béns immobles que cal protegir, s'ha creat una fitxa només per a la tècnica del cànem: fase agrícola (fitxa C01BIRL) i la tècnica del cànem: fase industrial (fitxa C02BIRL).   
- Quant a inversions en el Museu del Cànem, s'han dut a terme les següents actuacions per a la seua modernització i millor coneixement de continguts als visitants, com ara la realització d'un fullet el 2017, la instal·lació d'un canó/projector d'imatge per a projecció de documentals, la realització de grans panells il·lustratius sobre cada fase del procés del cànem el 2018, la instal·lació de huit monitors per a explicar cada un dels oficis i les fases del cànem el 2019, a més de la realització de vídeos per a explicar breument de manera concisa i clara cada un dels oficis, amb subtítols per a persones amb mancances auditives i sons peculiars de cada un dels utensilis d'estos oficis; la instal·lació de banderoles promocionals del museu a l'exterior, així com senyalística i informativa el 2021; la instal·lació d'equips de so per a ambientació sonora i gravació d'estos el 2022 i l'adquisició de 30 audioguies per als visitants; la renovació de càmeres de videovigilància i d'equips de seguretat antiintrusos i preventius d'incendis; l'elaboració d'una guia didàctica destinada als escolars d'Educació Primària el 2022, etc.  
  
- S'ha dut a terme el contracte per a la redacció d'un projecte com a acció per a la subvenció Erasmus+, que naix després de la necessitat de fomentar la indústria del cànem, ciutat per la qual se'ns coneix, mitjançant la formació, i fer prevaldre en el temps esta indústria tan arrelada a Callosa de Segura. Erasmus + és un programa de la Unió Europea per a l'educació i la formació, la joventut i l'esport, com a cooperació entre organitzacions i institucions.  
- També s'ha dut a terme des de la Regidoria de Turisme, Museus i Patrimoni Cultural la incoació d'expedient per a la contractació el gener de 2022 de servicis per a la redacció d'una memòria valorada per a l'estudi del cànem històric, en què mitjançant este document s'articulen les actuacions, amb l'exposició de cada una d'estes, sobre els diferents llocs i aspectes relacionats amb este patrimoni cultural material, arquitectònic i immaterial de Callosa de Segura. I s'ha contractat este treball sota el títol “Actuacions associades al cànem històric a Callosa de Segura”, que forma part d'un ambiciós projecte Pla de sostenibilitat de desenvolupament en destinació, aprovat per unanimitat pel Ple municipal el 3 de març de 2023, perquè s'ha sol·licitat una subvenció als fons europeus Next Generations.  
En esta proposta s'inclouen els apartats següents:  
- Museu del Cànem. Remodelació de la museografia, incorporació de porxada, bassa i obrador.  
- Casa Museu. Centre d'interpretació de l'horta, bassa, horta urbana, barraca i sénia.  
- Casa museu urbana. Obrador.  
- La relació del Museu del Cànem amb associacions de l'àmbit empresarial i agrícola és constant dins de les investigacions, accions i iniciatives com la duta a terme. Per això enguany es va posar en marxa una taula de treball per a conjuminar esforç d'administracions, empresaris, agricultors, sindicats agraris, universitats, personalitats i investigadors sobre el cànem i els seus nous usos, etc. per a reactivar l'estudi i posada de nou d'esta fibra tèxtil tant en el vessant agrícola com empresarial i comercial. En este sentit, es posa en marxa un pla estratègic del cànem i al mateix temps es contracta la redacció d'un pla operatiu de cànem a Callosa de Segura. Esta proposta sorgix de la Taula del Cànem, constituïda el 2 de desembre de 2021 i presentada als mitjans el 21 de desembre d'eixe any, i que amb les reunions i posades en comú des del començament de l'any 2022, es vol materialitzar i plantejar seriosament este tema que començarà a principis d'octubre a desenvolupar-se per a establir vies d'accessos a subvencions i altres fonts de finançament que promoguen este cultiu i l'elaboració de productes de cànem, i tindrà com a seu el Museu del Cànem Roque Francisco Albert Lucas. Este pla va ser aprovat en ple per unanimitat dels assistents el 30 de març de 2023.  
Amb tot el que s'ha exposat anteriorment, unit a les nombroses visites al museu d'associacions, escolars, investigadors, etc., la realització d'exposicions de peces recuperades, demostracions d'estos treballs i conferències; l'aposta per la innovació i modernització en el discurs expositiu del Museu, l'acció emprenedora de promoció de la nova industrialització del cànem, d'ús d'estes fibres tèxtils i la investigació de la productivitat d'este; l'exposició d'esta cultura que alberga el Museu del Cànem a través de xarxes socials o programes de televisió d'àmbit local, autonòmic i nacional; la disposició sempre oberta i col·laboradora dels components de l'Escola dels Treballs del Cànem que dediquen el seu temps a ensenyar i transmetre estos oficis artesanals, fan que l'impacte sociocultural i científic quede patent en cada una de les activitats que es fan al llarg de l'any, en un museu, com a nexe d'unió d'esta cultura del cànem, que té els seus fons informatitzats a través del Servici Valencià d'Inventaris de la Generalitat Valenciana. La ciutat de Callosa de Segura presumix d'una tradició sociocultural que recull tradicions, costums i vivències que continuen actives en molts dels habitants del municipi en sentir-se part d'este.  
  
5.3. Identificació de riscos i diagnòstic  
Més enllà de la vulnerabilitat inherent a la seua condició d'element del patrimoni cultural immaterial, la cultura del cànem de Callosa de Segura resulta especialment vulnerable per tractar-se d'una manifestació cultural basada en bona part en la pervivència de pràctiques i formes de vida de l'època preindustrial, intensives en coneixement, organització comunitària i treball humà, econòmicament poc o gens competitives en l'escenari de la globalització.  
A este fet s'afig el tabú que envolta el cànem sobre l'errònia assimilació de les varietats de cànem industrial amb la varietat de cànem cultivada per a consum lúdic, en el context de la prohibició i la persecució global del tràfic de drogues.  
  
6. Valoració i justificació de la declaració  
La cultura del cànem present a Callosa de Segura és posseïdora d'uns valors que la fan única:  
Valor històric: ja que la producció agrícola de cànem i la seua transformació artesanal ha sigut un capítol fonamental de l'economia i la sociabilitat local a Callosa de Segura al llarg d'un mil·lenni, entre la creació de l'horta d'Orihuela i Callosa en temps andalusís i la crisi de la dècada del 1960. Callosa ha sigut per segles el centre de referència de la producció i la transformació del cànem a escala comarcal, i en el moment del màxim històric de producció es va tindre la capitalitat de l'agroindústria del cànem a escala de la Comunitat Valenciana i espanyola.  
Valor identitari a doble escala. D'una banda, per al grup humà que treballa tot l'any per a garantir-ne la transmissió, integrat pels antics treballadors i els defensors del patrimoni local organitzats entorn del Museu i l'Escola del Cànem. D'altra banda, per a la comunitat local en general, conscient que la producció agrícola del cànem i la indústria artesanal derivada ha sigut un dels factors que més ha contribuït a la definició de la personalitat cultural local. La comunió dels callosins amb el grup encarregat de la transmissió dels sabers tradicionals es fa evident en la multitudinària i festiva participació de la participació local en les activitats del museu i l'escola. La inserció de les demostracions nacionals de treballs del cànem en ple cicle de les festes patronals és bona mostra de la contribució de la cultura del cànem al reforçament d'una identitat local orgullosa dels seus fonaments agroindustrials.  
  
Valor etnològic: per ser un factor de transmissió i revitalització d'altres elements del patrimoni cultural valencià. La cultura del cànem de Callosa de Segura es troba estretament associada a altres valuoses manifestacions culturals i elements tangibles del nostre patrimoni intangible, com són el paisatge cultural de l'horta i l'agricultura tradicional de regadiu, o els oficis artesanals relacionats amb el tèxtil, el calçat i la producció de ferramentes. El manteniment i la potenciació de la cultura del cànem pot contribuir decisivament a la salvaguarda d'estos tradicions, totes estes amenaçades per la devaluació o pèrdua de la significació econòmica que constituïx la seua raó de ser.  
Valor tecnològic: la cultura del cànem de Callosa de Segura constituïx un magnífic exemple de la fonamentació del creixement econòmic en la divisió del treball al llarg de l'era preindustrial. En una economia dependent del treball animal i humà, la forma més senzilla d'augmentar la productivitat del treball era la divisió del procés productiu en fases delimitades i integrades en una seqüència productiva. A Callosa de Segura es pot assistir hui dia a la reproducció de totes les fases del procés productiu preindustrial del cànem. Per ser un magnífic exemple de la fonamentació del creixement econòmic en la divisió del treball al llarg de l'era preindustrial. En una economia dependent del treball animal i humà i de l'energia hidràulica i eòlica, la manera d'augmentar la productivitat del treball més senzilla era la divisió del procés productiu en fases molt delimitades i integrades en una seqüència productiva. A Callosa de Segura es pot assistir hui dia a la reproducció de totes les fases del procés productiu preindustrial del cànem.  
  
Valor científic: la cultura del cànem de Callosa de Segura va ser el fonament entorn del qual els doctors Ricardo Flores Marco i Antonio Barbero Carnicero van descriure per primera vegada la cannabiosi o malaltia del cànem, i van fer així que Callosa de Segura figure en els annals de la ciència mèdica.  
Valor filològic: el vocabulari específic de la cultura del cànem constituïx un tresor lèxic que reflectix la persistència en l'actualitat dels termes emprats a Callosa de Segura fins al segle XVII.  
Pels valors patrimonials, els atributs i les circumstàncies anteriorment assenyalats pot qualificar-se indubtablement la cultura del cànem de Callosa de Segura com un element del patrimoni cultural valencià. És per això mereixedora d'integrar-se dins dels béns d'interés cultural (BIC) pel seu excepcional grau de singularitat i representativitat patrimonial, pel fet que Callosa haja sigut inqüestionablement la capital històrica del cànem a la comarca del Baix Segura, a la Comunitat Valenciana i a Espanya; per constituir un cresol del patrimoni cultural valencià, en particular, pel que fa al manteniment de l'agricultura tradicional de l'horta i els oficis de la fusta, el tèxtil, el calçat i la metal·lúrgia, i per a conservar la seqüència íntegra dels treballs que constituïen el procés de producció agrícola i transformació artesanal del cànem.