Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 8271, del 11-04-2018 (2018/2637)

RESOLUCIÓ de 2 de març de 2018, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 13/17-AIA la Jana.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8271

Data del DOGV
:   11-04-2018

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2018/2637


Data del document
:   02-03-2018

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural
    * Jana, la
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 2 de març de 2018, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 13/17-AIA la Jana. [2018/2637]  
De conformitat amb l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 13/17-AIA la Jana.  
  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 13/17-AIA.  
Títol: ampliació d'explotació avícola d'engreix.  
Promotor: Joel Nicolau Beltrán (per transmissió de la titularitat de Juan José Nicolau Gauxax).  
Autoritat substantiva: Ajuntament de la Jana.  
Referència de l'òrgan substantiu: 1/12 llicència ambiental.  
Localització: parcel·les 111 i 591 del polígon 7 (partida Bassa de Llorenç). Terme municipal de la Jana (Castelló).  
  
Descripció del projecte  
1r. Objecte del projecte  
L'objecte del projecte és la sol·licitud de llicència ambiental d'acord amb la Llei 6/2014, de prevenció, qualitat i control ambiental d'activitats a la Comunitat Valenciana, per a una ampliació d'una explotació avícola d'engreix de pollastres ubicada a la localitat de la Jana.  
2n. Descripció del projecte segons la documentació aportada  
El projecte consisteix en l'ampliació d'una explotació ramadera existent dedicada a l'engreix de pollastres, que està inscrita en el REGA amb el número ES033811754915.  
L'activitat s'exerceix actualment en la parcel·la 591 del polígon 7 de la Jana, a la partida coneguda com a Basa de Llorenç, en una nau amb capacitat per a 13.000 pollastres. Es pretén ampliar l'explotació i edificar a la parcel·la 111 una nova nau d'engreix amb capacitat per a 12.000 pollastres més, amb una capacitat total per a l'explotació resultant de 25.000 pollastres d'engreix.  
Les dues parcel·les que conformen l'explotació actual i l'ampliació estan situades enfrontades, una a cada costat de la via secundària. Tenen la qualificació de sòl no urbanitzable agrícola i ocupen una superfície total de 10.039 m².  
Quant a la superfície construïda:  
- Nau d'ampliació: 1.301,76 m².  
- Nau existent: 1.134,00 m².  
- Total de les naus construïdes: 2.435,76 m².  
La nau a edificar és de característiques semblants a l'existent. Es tracta d'una nau a dues aigües, de 90,4 m de longitud per 14,4 m d'amplària. L'estructura és metàl·lica a base de pòrtics de perfils normalitzats amb trams de 5 m. Els tancaments seran d'obra de fàbrica de bloc de formigó amb acabat interior i exterior a base d'arrebossat amb morter de ciment. La coberta es realitzarà a base de xapa galvanitzada minionda. El paviment consistirà en una capa de 10 cm de formigó en massa sobre capa de saorres piconada de 15 cm de grossària.  
Tant la nau existent com la projectada disposen de portes d'accés per a la recepció i expedició d'aus, la retirada de gallinassa, el buit sanitari i altres operacions.  
A) Instal·lacions  
Tancament: l'explotació està tancada perimetralment amb malla metàl·lica de simple torsió de 2 m d'alçària. L'ampliació es delimitarà pel mateix sistema.  
Gual sanitari i sistemes per a evitar la transmissió de vectors: es disposa d'un sistema de desinfecció de vehicles per mitjà de motxilla polvoritzadora. Així mateix, en les portes d'accés a cada nau s'executaran pediluvis per al calçat del personal.  
Tant la nau existent com la projectada disposaran de teles mosquiteres en totes les finestres per a evitar l'entrada de possibles vectors de malalties.  
Subministrament d'aigua  
L'aigua per a consum dels animals i el maneig en l'explotació prové de la connexió a la xarxa municipal d'aigua potable. L'explotació disposa d'un depòsit regulador, des del qual es distribueix l'aigua als depòsits de les naus per a la cloració i distribució.  
Electricitat i combustibles  
La granja disposa d'instal·lació elèctrica de baixa tensió per a atendre les diferents necessitats de l'explotació: fonamentalment il·luminació, distribució del pinso i ventilació.  
A més, en l'explotació s'utilitza, com a combustible per a la calefacció, molinada d'almàssera o corfa d'ametla per a les estufes de biomassa i gas propà per a les pantalles calefactores.  
La biomassa s'adquireix directament a proveïdors de la zona i s'emmagatzema en dos coberts habilitats en la parcel·la 591.  
El propà el subministra una empresa autoritzada (Repsol). Es disposa d'un depòsit de GLP degudament autoritzat.  
B) Procés productiu  
L'activitat s'exerceix en règim d'integració. El sistema de producció és el conegut com «tot dins-tot fora».  
L'empresa subministradora facilita els pollets de pocs dies d'edat, els quals romanen en la nau per a l'engreix de 45 a 50 dies, al cap dels quals la integradora els retira amb una mitjana de 2,3-2,4 kg de pes.  
  
Els pollastres es crien sobre jaç i l'activitat és atesa pel titular, que s'encarrega del control del sistema d'alimentació i de les condicions ambientals en la nau.  
Una vegada completat el cicle d'engreix, després de l'expedició dels animals, es retira la gallinassa i es neteja i es desinfecta la nau i les instal·lacions, que romanen en buit sanitari.  
C) Gestió de la gallinassa  
La documentació indica que el promotor utilitzarà la gallinassa com a fertilitzant en terrenys de cultiu. El titular adjunta contractes amb agricultors i indica les parcel·les cadastrals a què es refereixen els contractes, i especifica tant la superfície de la parcel·la, com el cultiu que hi ha en aquesta.  
La superfície total disponible acreditada correspon a terres d'oliverar, fruiters, fruiters de secà i terres llaurables.  
La documentació proposa adaptar una plataforma de formigó existent en la parcel·la 591 per a utilitzar-la com a femer, per mitjà de la construcció d'un muret d'1 m d'alçària de bloc de formigó, i una cubeta d'arreplega de lixiviats.  
D) Gestió d'altres residus  
L'explotació gestiona els cadàvers per mitjà del depòsit en un contenidor estanc per al seu trasllat a caseta de recollida comunitària i retirada d'animals morts.  
Per a la gestió de residus procedents de tractaments veterinaris es disposarà de contenidors homologats que es retiraran i substituiran periòdicament per empresa gestora.  
  
Tramitació administrativa  
L'expedient té com a antecedent un procediment de consulta (202/12-CON), iniciat el 4 d'octubre de 2012 amb la remissió, per l'Ajuntament de la Jana, de l'estudi d'impacte ambiental relatiu a l'ampliació d'una granja avícola d'engreix el promotor de la qual és Juan José Nicolau Gauxax.  
El 19 de novembre de 2012 es requereix ampliació de documentació de l'Ajuntament de la Jana.  
Amb data 14 de març de 2013, José Fernando Campillo, tècnic redactor del projecte, remet documentació complementària en representació del titular.  
El 5 d'abril de 2013, José Fernando Campillo remet una còpia d'autorització de prospecció de patrimoni cultural relativa a l'expedient.  
Amb data 10 d'abril de 2013, novament José Fernando Campillo remet documentació complementària.  
El 30 d'abril de 2013, es comunica a l'Ajuntament de la Jana la documentació remesa i es requereix la remissió de documentació addicional per a completar l'expedient.  
Amb data 27 de maig de 2013, l'Ajuntament de la Jana comunica la recepció del requeriment per part del promotor.  
El 29 d'agost de 2013, José Fernando Campillo remet un informe patrimonial de la Direcció General de Cultura relatiu a l'activitat.  
El 5 de setembre de 2014, davant de la falta de remissió de documentació requerida, es remet a l'Ajuntament de la Jana una advertència de caducitat.  
El 17 d'abril de 2015, es reitera el requeriment de certificat d'informació pública a l'Ajuntament de la Jana.  
L'11 de maig de 2015, l'Ajuntament de la Jana remet el certificat d'informació pública.  
El 26 de maig de 2015, es requereix esmena del tràmit d'informació pública i aclariments tècnics.  
El 31 d'agost de 2015, l'Ajuntament de la Jana remet informació aportada pel promotor i documentació relativa al tràmit d'informació pública.  
Amb data 21 de febrer de 2017, es remet requeriment de nova aportació de documentació a l'Ajuntament de la Jana i es reitera advertència de caducitat. Així mateix, es trasllada el requeriment al promotor perquè en prenga coneixement.  
Amb data 7 de març de 2017, l'Ajuntament de la Jana remet una comunicació on indica que adjunta documentació aportada pel promotor. No obstant això, l'esmentada documentació no s'inclou.  
El 9 de maig de 2017, es rep comunicació de l'Ajuntament de la Jana on adjunta documentació. Entre la documentació remesa s'inclou la Resolució de l'Alcaldia de 21 de febrer de 2017, de canvi de titularitat de l'activitat a favor de Joel Nicolau Beltrán.  
El 24 de novembre de 2017, es requereix l'Ajuntament de la Jana perquè remeta l'informe en matèria de ramaderia.  
Finalment, l'11 de gener de 2018, es rep còpia de l'informe sol·licitat.  
  
Tràmit d'informació pública  
El tràmit d'informació pública del projecte es va dur a terme per mitjà de la inserció de l'anunci de l'edicte de l'Ajuntament de la Jana en el Butlletí Oficial de la Província de Castelló núm. 88, de data 18 de juliol de 2015.  
El certificat d'informació pública, de 21 d'agost de 2015 i firmat pel secretari de l'Ajuntament amb el vistiplau de l'alcalde, indica que ha transcorregut el termini d'informació pública i no s'han produït al·legacions.  
  
Informes considerats  
En l'avaluació ambiental de l'activitat de referència s'han considerat els informes dels organismes competents següents:  
- Informe de la Secció Forestal del Servei Territorial de Medi Ambient de Castelló, emés el 15 de febrer de 2013.  
- Informe de la Direcció General de Cultura, d'11 de juliol de 2013.  
- Informe de la Direcció Territorial de Castelló, de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, emés el 19 de desembre de 2017.  
\* Informe de la Secció Forestal del Servei Territorial de Medi Ambient de Castelló, emés el 15 de febrer de 2013.  
La Secció forestal indica que la parcel·la sobre la qual es pretén desenvolupar l'ampliació té la classificació de sòl no forestal en l'inventari forestal de la Comunitat Valenciana.  
L'informe indica que la parcel·la 111 limita per la part est, al llarg de 67 m lineals, amb el camí ramader assagador de les Carrasques, amb una amplària legal i necessària de 8 metres.  
En conseqüència, haurà de respectar-se l'amplària legal del camí ramader al seu pas per la parcel·la, entenent que l'amplària legal i necessària de 8 metres s'estima prenent com a referència l'eix del camí existent (4 metres a cada costat d'aquest eix). En el cas que es realitze algun tipus de tancament perimetral de la parcel·la, haurà de recular-se una distància major de la mencionada.  
\* Informe de la Direcció General de Cultura, d'11 de juliol de 2013.  
La Direcció General de Cultura, a l'efecte de l'emissió de l'informe patrimonial previst en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, emet informe favorable al projecte ja que aquest no comporta afecció al patrimoni cultural en cap de les seues manifestacions.  
\* Informe de la Direcció Territorial de Castelló de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, de 19 de desembre de 2017.  
La direcció territorial indica que el titular de l'explotació, Joel Nicolau Beltrán, està inscrit en el Registre d'Explotacions Ramaderes de la Comunitat Valenciana amb el núm. 977507879476.  
La distància respecte a altres explotacions de la mateixa espècie és superior a 500 m, la qual cosa és concorde amb les distàncies establides en la normativa sobre ordenació d'explotacions avícoles i en la Llei de ramaderia de la Comunitat Valenciana.  
Es recorden les condicions sanitàries mínimes que ha de complir l'explotació.  
S'indica, així mateix, que els usos, activitats i aprofitaments són adequats i necessaris per a l'activitat, i segons informa l'Ajuntament, s'ubiquen sobre sòl no urbanitzable.  
En conclusió, s'emet informe favorable a l'ampliació sol·licitada pel titular de l'explotació sempre que complisca les condicions sanitàries indicades en l'informe.  
  
Consideracions ambientals  
1r. L'activitat s'exerceix en sòl no urbanitzable agrícola i, d'acord amb el certificat de compatibilitat urbanística, de 20 d'agost de 2012, firmat per l'arquitecte municipal de l'Ajuntament de la Jana, l'ampliació d'activitat proposada és compatible amb el planejament vigent.  
  
2n. Contrastada la ubicació del projecte amb la informació subministrada per la cartografia disponible en la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, s'observa que:  
- Entre les parcel·les 591 i 111 on s'ubiquen respectivament l'explotació existent i l'ampliació sol·licitada hi ha un camí ramader, l'assagador de les Carrasques, que coincideix amb l'accés a l'explotació.  
Així mateix, l'itinerari del camí coincideix amb la senda 5644 sobre la Via Augusta.  
- Les parcel·les en què s'ubica el projecte no estan sotmeses a cap tipus de risc, ni d'inundació, ni de lliscament o despreniment.  
  
- La ubicació de l'actuació no està en l'àmbit de cap figura de protecció arreplegada en la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
  
- Tampoc s'ha localitzat, d'acord amb el banc dades de la biodiversitat, cap espècie de flora o fauna protegides als voltants de la ubicació de l'activitat.  
- L'emplaçament del projecte no afecta terreny forestal d'acord amb el Pla d'Acció Territorial Forestal de la Comunitat Valenciana (PATFOR).  
- Finalment, la localitat de la Jana no està inclosa entre els municipis actualment designats com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries.  
L'explotació s'ubica a una distància aproximada de 1.700 m del nucli urbà de la Jana, la població de la qual no arriba als 2.000 habitants. Així, d'acord amb el criteri d'emplaçament establit en l'article 53 de la Llei 6/2003, de ramaderia de la Comunitat Valenciana, la distància a la població és suficient. Cal indicar que l'esmentat article està derogat per la Llei 10/2012, de mesures fiscals, de gestió administrativa i financera i d'organització de la Generalitat. No obstant això, i en absència d'una altra referència legal en aquest sentit en matèria ramadera, a l'efecte d'avaluació ambiental de projectes, es consideren vàlids aquests criteris a falta d'un estudi específic de molèsties i olors.  
  
4t. Els principals aspectes mediambientals del projecte són:  
A) Gestió de gallinassa. Afecció a aqüífers per infiltració o a aigües superficials i sòl per escolament.  
La gallinassa, aplicada al sòl de forma racional, és una important esmena orgànica, que augmenta la fertilitat dels sòls. Al contrari, si la dosi utilitzada és excessiva, pot ser una important font de contaminació dels sòls.  
La quantitat de gallinassa generada en l'explotació s'estima en 10 kg/plaça i any, la qual cosa comporta una producció total de 250 t/any una vegada que estiga en funcionament l'ampliació proposada. Quant al nitrogen contingut en el fem, resulta una quantitat total anual de 5.500 kgN.  
S'indica que es realitzaran 4 cicles d'engreix a l'any, que es concretaran en quatre extraccions de gallinassa, que coincideix habitualment amb els mesos de febrer, maig, agost i novembre. L'extracció serà simultàniament en les dues naus de l'explotació.  
La documentació indica que el promotor utilitzarà la gallinassa com a fertilitzant en terrenys de cultiu. El titular adjunta contractes amb agricultors on indica les parcel·les cadastrals a què es refereixen els contractes, i especifica les superfícies i els cultius de cada parcel·la.  
A requeriment del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, s'incrementa la superfície agrícola i s'aporta un pla d'adobament on s'acredita suficient superfície agrícola.  
La superfície total disponible acreditada correspon a terres d'oliverar, fruiters, fruiters de secà i terres llaurables, en les quantitats següents:  
- Oliverar: 53,81 ha.  
- Fruiters i fruiters de secà: 4,57 ha.  
- Terres llaurables: 2,52 ha.  
- Total terres disponibles: 60,90 ha.  
Amb aquestes superfícies i cultius disponibles es garanteix l'adequada gestió de la gallinassa. Així mateix, el pla d'adobament es considera adequat.  
Femer:  
Atés que la gallinassa no s'aplicarà en camp des dels mesos de novembre a febrer, en els quals es produiran 125 t de gallinassa corresponents a dos cicles d'engreix, es requereix habilitar un femer per a acollir temporalment aquesta producció, i s'estableix una necessitat d'emmagatzematge de 168,51 m³.  
La documentació proposa adaptar una plataforma, de 12 x 18 m, que hi ha a la parcel·la 591 per a utilitzar-la de femer. La plataforma està realitzada a base de formigó de 15 cm de grossària sobre capa de saorra de 15 cm, amb mallat electrosoldat. Per a la seua adaptació, es construirà un muret d'1 m d'alçària a base de bloc de formigó, i per a arreplegar els lixiviats que drenen per la plataforma es construirà una cubeta d'arreplega, d'1 x 1 x 1 m.  
Es considera adequada la proposta del titular, i es puntualitza que el muret haurà de comprendre tres laterals del femer, i que ha de tindre la solera en pendent cap a la zona tancada amb muret, on s'ubicarà la cubeta de lixiviats, que haurà de ser estanca.  
En cap cas s'admetrà la permanència de la gallinassa fora del femer.  
  
B) Cadàvers, residus de tractaments veterinaris i de buit sanitari i altres residus:  
- Cadàvers:  
L'explotació gestiona els seus cadàvers per mitjà del depòsit en contenidor estanc per al seu trasllat a la caseta de recollida comunitària i retirada d'animals morts amb l'Associació d'Usuaris de Casetes de Recollida de Cadàvers de la Província de Castelló.  
A requeriment d'acreditació d'aquest tipus de gestió, el promotor aporta certificat de l'entitat del contracte actual i compromís d'adaptació de la seua inscripció en l'esmentada associació, per a donar cobertura a l'ampliació prevista.  
- Residus de tractaments: per a la gestió de residus procedents de tractaments veterinaris es disposarà de contenidors homologats que es retiraran i se substituiran periòdicament pel gestor Plataforma Kompass, SL. S'aporta el contracte que n'acredita l'arreplega pel gestor.  
Es contrasta que el gestor està autoritzat per a aquesta activitat per l'òrgan competent del govern d'Aragó.  
C) Emissions a l'atmosfera:  
- Gasos. La documentació fa una estimació de les emissions a l'atmosfera generades per l'activitat, basada en la guia de millors tècniques disponibles del sector de l'avicultura de carn, editada pel Ministeri de Medi Ambient i Medi Rural i Marí en 2010, i resulta per a la capacitat, després de l'execució de l'ampliació:  
- Amoníac: 8.665 kg/any.  
- Òxids nitrosos: 119,25 Kg/any.  
- Partícules en suspensió. En les explotacions avícoles intensives es generen partícules en suspensió, procedents principalment del llit dels animals, del pinso i dels animals.  
Tant les sitges d'emmagatzematge com el sistema de distribució són tancats, per la qual cosa les pèrdues en el procés de distribució no es consideren significatives. La major font de dispersió de partícules és el transport de material per a la realització del llit dels animals i per a la retirada de la gallinassa. En conseqüència, els vehicles que realitzen aquests transports han de portar la seua càrrega coberta, a fi de minimitzar la dispersió de partícules.  
- Olors: l'olor és l'impacte més directament perceptible de tots els que es produeixen en l'explotació avícola i, per tant, és la principal font de molèsties a les poblacions pròximes. En aquest cas, la grandària de l'explotació i la seua distància als nuclis urbans més pròxims garanteixen l'absència de molèsties per olors a la població.  
D) Soroll. Les consideracions en matèria acústica realitzades en la documentació aportada es consideren suficients per a garantir que no se superen els nivells d'emissió sonors establits per la llei.  
D'altra banda, entre les mesures correctores previstes s'inclou l'adequat manteniment de la maquinària per a optimitzar el seu funcionament i evitar nivells sonors excessius.  
E) Consums de recursos naturals:  
- Aigua: l'increment més significatiu de consum de recursos naturals derivat de l'ampliació proposada és en l'aigua.  
L'aigua per a consum dels animals i el maneig en l'explotació prové de la connexió a la xarxa municipal d'aigua potable administrada per la concessionària Facsa.  
Les necessitats hídriques es determinen a partir de la guia de millors tècniques disponibles del sector de l'avicultura de carn del MARM, i resulta un consum:  
- per a beguda dels animals 1.725 m³/any.  
- per a neteja de les instal·lacions: 120 m³/any.  
No obstant això, el promotor assenyala que en la pràctica, el consum serà inferior, ja que utilitza abeuradors amb reduïdes pèrdues d'aigua i equips de neteja a pressió.  
S'aporta l'autorització de l'Ajuntament de la Jana per a la connexió a la xarxa municipal de subministrament d'aigua a les granges, corresponent a l'ampliació proposada a la parcel·la 111 del polígon 7, el qual indica que es disposa de la quantitat necessària per al desenvolupament d'aquesta activitat ramadera. En conseqüència, es considera acreditada la disponibilitat d'aigua per a l'exercici de l'activitat emparada en un dret legal, assumint la concessió de l'Ajuntament de l'organisme de conca.  
- Combustibles:  
En relació amb l'ús de molinada d'almàssera com a combustible, ha d'indicar-se que, atés l'alt potencial contaminant de sòls d'aquest producte, haurà d'evitar-se en tot cas el seu emmagatzematge a la intempèrie. Així mateix, la solera del cobert en què s'emmagatzema haurà d'estar adequadament impermeabilitzada i establir un protocol d'arreplega davant d'eventuals vessaments.  
F) Moviments de terra  
La construcció de la nau a la parcel·la 111 suposa un moviment de terres per a la neteja i realització de fonamentacions d'uns 500 m³. Aquest excedent no ha d'abandonar-se, sinó que ha de gestionar-se adequadament.  
Si el material extret consisteix en terra i pedres sense substàncies perilloses, és convenient la seua valorització d'acord amb l'Ordre APM/1007/2017, de 10 d'octubre, sobre normes generals de valorització de materials naturals excavats per a la seua utilització en operacions de rebliment i obres diferents d'aquelles en què es van generar.  
En cas contrari, li és d'aplicació el Reial decret 105/2008, d'1 de febrer, pel qual es regula la producció i gestió dels residus de construcció i demolició.  
5é. L'estudi d'impacte ambiental del projecte no inclou programa de vigilància ambiental, sinó que al·ludeix a les distintes autoritats competents en les diferents activitats d'inspecció.  
Es requereix l'elaboració d'un programa de vigilància ambiental que incloga determinades operacions periòdiques per a garantir el compliment de les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental i, si escau, detectar impactes no previstos. En concret, es considera que forma part del programa de vigilància ambiental:  
- Controlar l'estat del femer.  
- Comprovar l'estat del contenidor d'emmagatzematge de cadàvers.  
  
- Revisar l'estat del cobert d'emmagatzematge de molinada.  
- Comprovar l'estat de menjadors i abeuradors per a evitar pèrdues.  
  
- Vigilar la situació sanitària de les aus.  
- Revisar l'estat del tancament perimetral i de les teles mosquiteres de les finestres.  
- Controlar que el transport del material per al jaç, i la retirada de la gallinassa, es realitzen coberts.  
- Controlar l'accés de personal alié a l'explotació.  
Alguns d'aquests aspectes es preveuen, quant a la seua implantació, en l'apartat de mesures correctores de l'estudi d'impacte ambiental, i s'indica, a més, que ja estan implantades en l'actualitat. Però l'objecte del programa de vigilància és el seguiment per a detectar el grau d'eficàcia d'aquestes mesures per a introduir, si escau, modificacions o mesures correctores.  
D'altra banda, sense perjudici de les competències dels diferents òrgans de les distintes administracions, la finalitat d'establir un programa de vigilància ambiental, reflectit per escrit i desenvolupat pel personal de l'explotació, és mantindre un compromís intern de l'activitat amb el medi.  
Així mateix, s'ha de crear un arxiu per a la documentació relacionada amb el programa de vigilància ambiental, a fi de comprovar el grau d'eficàcia de les mesures correctores i obtindre conclusions i, si escau, detectar la necessitat d'implantar noves mesures correctores o de modificar les mesures existents.  
6é. Manteniment  
La documentació incorpora, entre les mesures correctores previstes, l'adequat manteniment de la maquinària i les instal·lacions de l'explotació a fi d'optimitzar el seu rendiment, en particular pel que fa a les emissions de sorolls. En tot cas, la maquinària i les instal·lacions hauran de superar les inspeccions tècniques preceptives d'acord amb la legislació sectorial corresponent.  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix, segons el que preveu l'apartat 1.h, annex I, del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, un dels casos fàctics en què és preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, abans de la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu reglament.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental i en les altres disposicions que se li apliquen.  
L'article 5 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, atribueix a l'òrgan ambiental la competència en l'anàlisi tècnica dels expedients d'avaluació ambiental i en la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes sotmesos a aquesta.  
  
L'article 13 del Decret 158/2015, de 18 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural (modificat pel Decret 80/2016 i el Decret 73/2017, ambdós del Consell), atribueix a la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental la competència en matèria d'avaluació ambiental estratègica i de projectes.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent declaració d'impacte ambiental  
  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte d'ampliació d'explotació avícola d'engreix, promogut per Joel Nicolau Beltrán, per transmissió de la sol·licitud d'ampliació iniciada per Juan José Nicolau Gauxax, que s'ubicarà a les parcel·les 111 i 591 del polígon 7, al terme municipal de la Jana (Castelló), sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic i la resta de documentació aportada, i també els condicionants del punt segon d'aquesta resolució.  
  
  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte esmentat al compliment dels condicionants següents:  
1. El tancament perimetral de l'ampliació s'ha de recular a una distància com a mínim de 4 m respecte de l'eix del camí, a fi de respectar l'amplària legal i necessària del camí ramader assagador de les Carrasques.  
2. En l'adaptació de la plataforma existent en la parcel·la 591 per a la seua habilitació com a femer:  
- El muret d'1 m d'alçària ha de comprendre tres laterals del femer.  
- S'ha de dotar a la solera d'un pendent cap a la cubeta de lixiviats, que serà estanca.  
No s'admetrà en cap cas la permanència de la gallinassa fora del femer.  
3. La terra procedent del moviment de terres per a la construcció de la nova nau s'ha de gestionar adequadament. En concret:  
- Si el material extret consisteix exclusivament en terra i pedres sense substàncies perilloses (codi LER 17 05 04), s'ha de valoritzar d'acord amb l'Ordre APM/1007/2017, de 10 d'octubre, sobre normes generals de valorització de materials naturals excavats per a la seua utilització en operacions de rebliment i obres diferents d'aquelles en què es van generar, i  
- En cas contrari, el material extret s'ha de gestionar d'acord amb Reial decret 105/2008, d'1 de febrer, pel qual es regula la producció i gestió dels residus de construcció i demolició.  
4. La solera del cobert en què s'emmagatzema la molinada ha d'estar impermeabilitzada. S'ha d'establir un protocol d'arreplega davant d'eventuals vessaments.  
En cap cas s'admetrà l'emmagatzematge de molinada d'almàssera a la intempèrie.  
5. S'ha de redactar i dur a terme un programa de vigilància ambiental que ha d'incloure les operacions següents amb indicació de la seua periodicitat:  
1. Control de l'estat de la solera del femer.  
2. Comprovació de l'estat del contenidor d'emmagatzematge de cadàvers.  
3. Revisió del cobert d'emmagatzematge de molinada.  
4. Comprovació de l'estat de menjadors i abeuradors.  
5. Vigilància de la situació sanitària de les aus.  
6. Revisió de l'estat del tancament perimetral i de les teles mosquiteres de les finestres.  
7. Control del transport del material per al jaç, i de la retirada de gallinassa, i vigilar que es realitzen coberts.  
8. Control de l'accés del personal alié a l'explotació per mitjà d'un llibre de visites.  
6. Cal portar un registre documentat del programa de vigilància ambiental a l'efecte d'acreditar l'execució i adopció de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de la seua eficàcia. Aquest registre ha d'incloure, a més, el resultat dels controls i autocontrols periòdics legalment exigibles i tota la documentació relativa a accidents. La documentació del programa de vigilància ambiental ha d'estar a disposició de les autoritats competents.  
7. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, i també si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de comunicar-se a l'òrgan ambiental competent, que establirà, si cal, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser un acte de tràmit, no es pot interposar cap recurs; sense perjudici que puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa dels seus drets consideren pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
  
La regulació de la vigència d'aquesta declaració d'impacte ambiental serà l'establida en l'article 43 de l'esmentada Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
  
València, 20 de febrer de 2018.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
València, 2 de març de 2018.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.