Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 7816, del 28-06-2016 (2016/4327)

RESOLUCIÓ de 28 d'abril de 2016, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació dels informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedients 36/15-EAE Teulada, 54/15-EAE Alginet i 57/15-EAE Benassal.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   7816

Data del DOGV
:   28-06-2016

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2016/4327


Data del document
:   28-04-2016

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 28 d'abril de 2016, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació dels informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedients 36/15-EAE Teulada, 54/15-EAE Alginet i 57/15-EAE Benassal. [2016/4327]  
De conformitat amb l'article 51.7 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de l'informe ambiental i territorial estratègic, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana els informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedients 36/15-EAE Teulada, 54/15-EAE Alginet i 57/15-EAE Benassal.  
  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Títol: modificació puntual número 21 del PGOU de Teulada.  
Promotor: Ajuntament de Teulada.  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Teulada i Comissió Territorial d'Urbanisme.  
Localització: Teulada (Alacant).  
Número d'expedient: 36-2015-EAE.  
  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió celebrada el 9 de febrer de 2016, va adoptar l'acord següent:  
  
Vista la proposta de l'informe ambiental i territorial estratègic de la modificació puntual número 21 del Pla General d'Ordenació Urbana (PGOU) de Teulada, en els termes següents:  
Amb data 12 de febrer de 2015, ha tingut entrada en el Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica de la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental una sol·licitud d'inici de l'avaluació ambiental i territorial estratègica de la modificació puntual número 21 del PGOU del municipi de Teulada, la qual adjunta esborrany de la modificació.  
  
1. Documentació presentada  
El Servei Territorial de Medi Ambient d'Alacant trasllada a la Direcció General d'Avaluació Ambiental la sol·licitud de l'Ajuntament de Teulada d'inici d'avaluació ambiental de la modificació puntual número 21 del seu PGOU, i adjunta l'Acord del Ple i l'esborrany de l'esmentada modificació.  
La documentació presentada, d'acord amb el que estableix l'article 50 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana (LOTUP), consisteix en el document de modificació puntual número 21 del Pla General de Teulada (Alacant) de data de redacció desembre de 2014. La documentació es presenta en format digital i en paper.  
  
2. Planejament vigent  
El planejament municipal vigent consisteix en un Pla General aprovat per la Comissió Territorial d'Urbanisme el 21 de desembre de 2004 (BOP 21.01.2005 i 11.04.2005). El PGOU es va redactar, tramitar i aprovar d'acord amb la Llei 6/1994, de 15 de novembre, Reguladora de l'Activitat Urbanística (LRAU). Aquest pla va ser avaluat ambientalment i el 24.11.2003 es va emetre la corresponent declaració d'impacte ambiental (DIA) (resolució positiva condicionada) expedient 374-2002-AIA, i resolució favorable el 09.07.2004.  
  
3. Descripció de la modificació puntual número 21  
Prèviament cal indicar que l'acrònim UZO és la clau que designa la classificació de sòl urbanitzable sense ordenació detallada.  
  
- Antecedents: la Comissió Territorial d'Urbanisme, el 21 de desembre de 2004, va aprovar definitivament el PGOU de Teulada, i el 10 de novembre de 2005, en desplegament del PGOU, l'Ajuntament va aprovar el pla parcial i el programa d'actuació integrada que desenvolupava el sector UZO-2 de sòl urbanitzable industrial; aquesta última aprovació va ser objecte de recurs davant del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana (TSJCV), el qual va desestimar el recurs interposat. Recorregut en cassació davant del Tribunal Suprem (TS), recurs número 2752/2010, aquest dicta Sentència el 18 de juliol de 2013.  
El TS emet una interlocutòria on s'estima el recurs, «de forma indirecta, contra el Pla General d'Ordenació Urbana, que anul·lem amb l'únic i exclusiu abast de l'ordenació prevista respecte de l'adscripció dels sectors UZO-1, UZO-2 i UZO-6 al sector UZO-F i estimem el recurs directe contra el Programa d'Actuació Integrada i Pla Parcial del Sector UZO-2 quant a l'adscripció de la parcel·la propietat del recurrent al sector UZO-F». Segons el que s'estableix en la Sentència del TS, fonament de dret sisé, apartat G: «la necessitat de motivació de les actuacions administratives, especialment quan es fa ús de potestats discrecionals -que són les que constitueixen el nucli essencial del planejament-. En concret, en el cas d'actuacions, [?], no s'ha justificat en el PGOU l'adscripció dels terrenys qualificats com a zona verda que formen la xarxa primària als diferents sectors de sòl urbanitzable.  
  
El control de la discrecionalitat administrativa en l'ordre urbanístic imposa que en l'exercici de la potestat discrecional, com a supòsit de legitimació, s'han d'explicar les raons que determinen la decisió. I aquesta justificació ha de fer-se amb criteris de racionalitat expressats en la memòria. Només així es pot diferenciar la discrecionalitat de la pura arbitrarietat.»  
Amb data 04.03.2011, l'Ajuntament de Teulada remet al Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica la modificació número 11 del PGOU (exp. 23-2011-EAE). Posteriorment, el 27.11.2012 es rep la modificació número 12 del PGOU, que conté a més actualització de la modificació número 11, per la qual cosa es tramita un únic expedient amb el número 87-2012-EAE.  
La modificació número 12 del PGOU comprén tres submodificacions denominades a, d i e; quant a la e, amb data 16.11.2015 es rep còpia de l'Acord del Ple de l'Ajuntament de Teulada pel qual es desisteix de la seua tramitació. S'està a l'espera que s'amplie el desistiment a altres submodificacions, per tant la resta estan pendents d'avaluació, entre aquestes la a que incideix en aquest expedient.  
Respecte a la submodificació a, aquesta planteja la redelimitació del sector UZO-F «per a protegir de manera molt més adequada la massa arbòria de pins existents en el territori»; es regularitzen els límits sense alterar el balanç total entre superfície verda i sòl residencial.  
  
  
  
- Justificació: aquesta modificació es tramita per a complir la Sentència del Tribunal Suprem, Sala Contenciosa Administrativa, Secció Cinquena, de 18 de juliol de 2013, sobre els sectors UZO-1, UZO-2, UZO-6 i UZO-F. Així mateix, es procedirà a la correcció de l'error material sobre l'adscripció superficial de la xarxa primària de zona verda en la fitxa de l'UZO 3 Cortó en l'àmbit de l'UZO H.  
  
Es tracta d'assignar raonadament l'adscripció del sòl inclòs en el sector F als sòls lucratius dels sectors UZO-1, UZO-2 i UZO-11.  
  
- Àmbit: atés que la modificació incideix sobre diversos sectors de sòl urbanitzable sense ordenació detallada distribuïts en tot l'àmbit municipal, s'adjunten com a annex a aquest informe plànols de localització, identificats en la documentació presentada com a:  
1. Plànol d'informació: relació de sectors lucratius i xarxa primària s/PGOU aprovat  
2. Plànol d'informació: relació de sectors lucratius i xarxa primària s/MP número 21 del PGOU  
3. Plànol d'ordenació detallada de delimitació d'unitats d'execució.  
  
- Objecte: segons la documentació presentada, la modificació puntual es concreta en tres punts:  
a) En relació amb la sentència del Tribunal Suprem:  
1. Incloure en la memòria justificativa del Pla General la motivació i els criteris que justifiquen les adscripcions dels sectors UZO 1-2-6 al sector UZO-F, que s'amplia amb caràcter general a tot el pla.  
En l'apartat 5.1 del document presentat s'estableixen els esmentats criteris:  
- «El criteri bàsic és que la quantitat de metres quadrats adscrits a cada sector plantejara que l'aprofitament tipus fora el mateix en tot el sòl urbanitzable.  
- Criteris de proximitat: no hi ha cap precepte legal que establisca criteris de proximitat així per a l'adscripció de xarxa primària als sectors, únicament per a la reparcel·lació.  
- Els plans parcials en l'ordenació detallada han d'establir la definició de les unitats d'execució superficial i les han de limitar gràficament, com a àmbits dels programes d'actuació integrada.  
- Finalment, la sentència també es refereix a la temporalitat, en aquest sentit referir-nos a la incapacitat que té el pla general per a fixar els moments del desenvolupament sectorial.»  
2. Modificació de l'article 3.10.3 relatiu al sòl urbanitzable sense ordenació detallada de les normes urbanístiques del pla general. La modificació estableix en l'article els criteris objectius per a la delimitació de les unitats d'execució, com a determinacions de l'ordenació detallada, en la redacció dels plans parcials, o qualssevol altres d'ordenació detallada. Aquests criteris es determinen en funció d'aspectes mediambientals, dotacionals, d'accessibilitat i parcel·laris.  
  
Aquests criteris que s'establiran de forma concreta en les bases de programació i/o a falta d'això seran els següents:  
- «Necessitat mediambiental d'actuació urgent sobre les espècies arbòries, o massa forestal existent, en l'àmbit que li corresponga segons el pla parcial.  
- Necessitats dotacionals de zona verda per a l'entorn.  
- Tota xarxa primària de zona verda haurà de ser accessible i aquesta haurà d'establir-se principalment des de xarxa viària i si no fóra possible des de la xarxa secundària viària.  
- S'analitzarà el parcel·lari a fi que les adscripcions de xarxa primària afecten parcel·les completes sempre que siga possible, que es justificarà.»  
3. Canvi d'adscripcions: l'UZO 11 abans adscrit als UZO-D-E passa amb la modificació a adscriure's a l'UZO-F; i l'UZO 6 abans adscrit a l'UZO F passa amb la modificació a adscriure's als UZO-D-E.  
4. Delimitació de les unitats d'execució en l'àmbit de l'UZO-F (en la documentació es presenten tres alternatives per a establir aquesta delimitació, basades fonamentalment en aspectes de connexió viària amb els sectors als quals es troben adscrites). La delimitació seleccionada s'arreplega en la imatge següent:  
  
  
  
  
Plànol d'ordenació detallada de la delimitació   
d'unitats d'execució per al sector UZO-F  
  
  
b) En relació amb la correcció de l'error material: es modifica la fitxa del sector UZO-3, en la qual s'ha detectat un error en una de les superfícies parcials del total de zona verda ZV de l'esmentat sector:  
Fitxa vigent:62.986,46 m² en UZO C  
1.566,61 m² en UZO H  
22.353,56 m² en UZO B  
Total ZV:87.396,95 m² (quan aquestes quantitats sumen 86.906,63 m²)  
  
Fitxa modificada:62.986,46 m² en UZO C  
2.056,96 m² en UZO H  
22.353,56 m² en UZO B  
Total ZV:87.396,95 m²  
  
c) Del caràcter de les modificacions: «els diferents aspectes de la modificació indicada tenen totes aquestes caràcter de detallades, excepte la modificació de l'article 3.10, les determinacions de la qual tenen caràcter estructural, ja que estableixen condicions per a la redacció de documents d'ordenació detallada.»  
  
- Alternatives: es plantegen quatre alternatives per a complir a la sentència del TS:  
Alternativa 1. Respon únicament al requeriment de motivació i justificació de les adscripcions plantejades per la sentència. Es planteja establir en la memòria del pla general «que els plans parcials, en l'ordenació detallada, hauran d'establir la definició de les unitats d'execució com a àmbits dels programes d'actuació integrada concretant la seua superfície i limitats gràficament, i de forma justificada, l'adscripció de xarxa primària a cada unitat d'execució, així com els criteris per a aquesta delimitació.»  
Alternativa 2. Respon únicament al requeriment de l'establiment de la grafia dels àmbits plantejada per la sentència (delimitació de les unitats d'execució).  
Alternativa 3 (la triada). Arreplega el que estableix l'alternativa 2 però modificant l'adscripció del sector UZO-11 (abans als sectors UZO D i E) que ara passa al sector F.  
Alternativa 4. Tal com s'arreplega en la documentació presentada «respecte a la possibilitat d'incorporar en el PG un pla que continga i assigne a cada sector l'àmbit de xarxa primària de zona verda que li corresponga, entenem que aquesta determinació no correspon a l'ordenació estructural sinó a la detallada, i que, per tant, si el PG no ordena els esmentats sectors no és competent per a definir les unitats d'execució. Per al cas dels sectors UZO 1-2-6 i UZO F estaríem complint una sentència.»  
S'indica en el document que: «s'opta, en aquesta modificació puntual, per l'alternativa tercera, en tant que és la que s'ajusta amb més rigor a la sentència, i compleix tots els requisits imposats quant a la justificació de les adscripcions, delimitació de les unitats d'execució i proximitat de l'UZO-11 amb la xarxa primària de l'UZO F.»  
  
Incidència sobre el medi ambient. En la documentació presentada únicament s'indica que: «la modificació proposada no altera les condicions físiques, paisatgístiques ni visuals de l'ordenació vigent.»  
  
4. Consultes  
Per part de la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental, d'acord amb l'article 51.1 de la LOTUP, la documentació aportada s'ha sotmés a consulta de les administracions públiques afectades:  
  
Data de consulta Data d'informe Administració pública consultada  
10.07.2015 21.01.2016 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori. Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge  
10.07.2015 17.07.2015 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del territori. Servei d'Ordenació del Territori  
09.07.2015 24.07.2015 Servei Territorial d'Urbanisme  
  
  
El contingut íntegre dels informes es podrà consultar en el lloc web: www.cma.gva.es/eae.  
  
5. Identificació i valoració de possibles efectes sobre el medi ambient  
D'acord amb allò que s'ha estipulat en l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental i territorial determinarà, tenint en consideració els criteris de l'annex VIII, el sotmetiment al procediment d'avaluació ambiental i territorial ordinari o simplificat, en funció de l'existència d'efectes significatius sobre el medi ambient, després de la consulta a les administracions públiques afectades a les quals fan referència els articles 48.d i 51.1 de la LOTUP.  
- Urbanisme: el Servei Territorial d'Urbanisme d'Alacant emet un informe amb data 24 de juliol de 2015, on hi manifesta que: «des del punt de vista de les competències d'aquest servei territorial, i quant a les determinacions de caràcter urbanístic que incideixen en la proposta, s'ha de tindre en consideració que els criteris que es proposa establir en l'article 3.10.3 de les normes urbanístiques del pla general ho són per a la delimitació d'àrees de repartiment, no d'unitats d'execució. Cal tindre en consideració que l'article 74 de la LOTUP, quan regula el càlcul de l'aprofitament tipus, indica que l'aprofitament objectiu total homogeneïtzat es dividirà per la superfície total de l'àrea de repartiment, incloent-hi les superfícies exteriors a aquest que siguen adscrites per a l'obtenció d'elements de la xarxa primària. I l'article 71 de la mateixa llei defineix l'àrea de repartiment com el conjunt de terrenys, contigus o discontinus, que queden subjectes a un mateix aprofitament tipus.  
  
Sense que això obste el caràcter d'ordenació estructural de la modificació proposada per a l'article 3.10.3 de les normes urbanístiques del pla general i d'ordenació detallada de la resta de la proposta.»  
- Paisatge: el 21 de gener de 2016, el Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge emet un informe en què indica que: «quant a l'alternativa proposada per a fixar la delimitació de l'adscripció de diferents sectors a la zona verda UZO F, s'estima que aquesta no modificarà la configuració del paisatge que resultaria del desenvolupament del planejament actualment vigent a Teulada, i no és necessària en aquest sentit l'elaboració d'un instrument de paisatge. No obstant això, la modificació de l'ordre d'adscripció i programació temporal i espacial d'aquests sòls (zona verda), sí que podria alterar l'esmentada configuració, atés que a priori es gestionaran en distints moments i, fins i tot, amb distints projectes d'urbanització.»  
Continua indicant l'informe que: «seria convenient que, l'ordenació del sector UZO F (zona verda que forma part de la infraestructura verda municipal de Teulada) s'abordara per mitjà d'un únic projecte que dissenye aquest espai de manera conjunta. En tot cas, en el seu desenvolupament es respectarà la topografia i la vegetació existents i el caràcter forestal d'aquest paisatge, i cal incorporar aquesta mesura com a condicionant en la fitxa del sector.»  
- Risc d'inundació: el Servei d'Ordenació del Territori emet un informe el 17.07.2015 en el qual indica que l'actuació proposada no està afectada per risc d'inundació.  
Una vegada realitzada l'anàlisi tècnica de la documentació presentada, del contingut dels informes rebuts i consultada la cartografia temàtica de la conselleria competent en matèria de medi ambient es conclou que la modificació proposada afecta exclusivament el sòl urbanitzable, i incideix únicament en les determinacions que regulen el seu règim de gestió, ús i edificació, per la qual cosa no s'incrementarà la demanda de recursos renovables o no renovables respecte al pla general aprovat i, en conseqüència, la modificació proposada no presentarà afeccions sobre el medi ambient.  
  
6. Consideracions jurídiques  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE del Parlament Europeu i del Consell, de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta directiva s'incorpora al dret intern espanyol per mitjà de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'Avaluació Ambiental, i al dret autonòmic per mitjà de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
El Reial Decret Legislatiu 7/2015, de 30 d'octubre, pel qual s'aprova el Text Refós de la Llei de Sòl i Rehabilitació Urbana, estableix en l'article 22 que els instruments d'ordenació territorial i urbanística estan sotmesos a avaluació ambiental de conformitat amb el que preveu la legislació d'avaluació ambiental.  
  
7. Proposta d'acord  
Segons el que estableix l'article 51.2.b de la LOTUP, d'acord amb els criteris de l'annex VIII d'aquesta llei, la modificació puntual avaluada no estableix el marc per a projectes i altres activitats subjectes a avaluació d'impacte ambiental; no influeix en altres plans o programes; no té incidència en el model territorial vigent en el municipi ni produeix increment significatiu en el consum de recursos; no suposa afecció sobre elements del patrimoni natural i cultural, per tant, tenint en consideració els informes emesos es pot concloure que el procediment d'avaluació ambiental simplificada és suficient per a determinar que la proposta de la modificació puntual número 21 del PGOU relativa a l'establiment de criteris per a realitzar l'adscripció de terrenys qualificats com a zona verda de la xarxa primària als diferents sectors de sòl urbanitzable no presenta efectes significatius sobre el medi ambient.  
  
D'acord amb el que s'ha exposat, es resol:  
Emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica de la Modificació Puntual Número 21 del PGOU de Teulada, d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la LOTUP, per no tindre efectes significatius sobre el medi ambient, per tant, correspon continuar la tramitació d'acord amb la seua normativa sectorial; si bé, es condiciona l'aprovació definitiva de la modificació a la incorporació del condicionant establit en l'informe de 21 de gener de 2016, del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge:  
- En la fitxa del sector UZO F s'incorporarà com a condició per a l'ordenació d'aquest la realització d'un «únic projecte que dissenye aquest espai de manera conjunta. En tot cas, en el seu desenvolupament s'ha de respectar la topografia i la vegetació existent i el caràcter forestal d'aquest paisatge».  
Segons el que estableix l'article 51.7 de la LOTUP, l'informe ambiental i territorial estratègic perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si una vegada publicat en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana no s'haguera aprovat la modificació puntual en el termini màxim de quatre anys. En aquest cas, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada de la modificació.  
  
  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic a què fa referència l'article 51.2.b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que disposa l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat a l'efecte d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
A la vista de tot el que antecedeix, la Comissió d'Avaluació Ambiental acorda emetre un informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica de la Modificació Puntual Número 21 del PGOU de Teulada, per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en l'esmentat informe.  
Notificar als interessats que contra aquesta resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret consideren pertinents.  
La qual cosa li notifique per al seu coneixement i a l'efecte oportú.  
Cosa que se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se'n deriven, de conformitat amb l'article 27.5 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú (LRJAP-PAC).  
  
ANNEX I  
1. Plànol d'informació: relació de sectors lucratius i xarxa primària s/PGOU aprovat  
2. Plànol d'informació: relació de sectors lucratius i xarxa primària s/MP número 21 del PGOU  
  
  
3. Plànol d'ordenació detallada de la delimitació d'unitats d'execució  
  
  
València, 9 de febrer de 2016.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Tràmit: modificació puntual número 11 del PGOU d'Alginet.  
Promotor: Ajuntament d'Alginet.  
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Alginet i Comissió Territorial d'Urbanisme.  
Localització: Alginet (València).  
Número d'expedient: 54-2015-EAE.  
  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió celebrada el 9 de febrer de 2016, va adoptar l'acord següent:  
Vista la proposta de l'informe ambiental i territorial estratègic de la modificació puntual número 11 del Pla General d'Ordenació Urbana (PGOU) d'Alginet, en els termes següents:  
Amb data 5 de març de 2015 ha tingut entrada en el Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica de la Subdirecció General d'Avaluació ambiental la sol·licitud d'inici de l'avaluació ambiental i territorial estratègica de la Modificació Puntual Número 11 del PGOU d'Alginet, acompanyada de l'esborrany de la modificació.  
  
1. Documentació presentada  
L'Ajuntament d'Alginet remet a la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental la sol·licitud d'inici d'avaluació ambiental de la modificació del Pla General d'adequació de sòls dotacionals de la xarxa primària, i adjunta el certificat de l'Acord Plenari de 27 de febrer de 2015 d'inici del procediment.  
La documentació presentada, d'acord amb el que estableix l'article 50 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana (LOTUP), consisteix en:  
1. Document d'inici de data de redacció agost de 2014  
2. Modificació puntual número 11 Pla General de data de redacció agost de 2014  
La documentació es presenta únicament en format paper. Amb data 13 de març de 2015 es requereix l'Ajuntament perquè presente una còpia digital de la informació, a fi de poder realitzar les consultes establides en l'article 51.1 de la LOTUP. El 30 de març de 2015 es rep en suport digital una còpia de la informació.  
  
2. Planejament vigent  
El planejament municipal vigent consisteix en un pla general d'ordenació urbana aprovat definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme amb data de 26 de juny de 1997 (BOP 30.09.1997 i DOCV 03.10.1997). Aquest pla va ser avaluat ambientalment i es va emetre declaració d'impacte ambiental (DIA) amb data 14.05.1997 (expedient 54-1997-AIA).  
Actualment el PGOU-1997 es troba en procés de revisió. La Comissió d'Avaluació Ambiental amb data 24.11.2011 (expedient 68-2010-EAE) ha emés un document de referència.  
  
3. Descripció de la proposta de modificació puntual núm. 11 del PGOU  
- Àmbit de la modificació:  
La modificació puntual del PGOU comprén tres zones del terme municipal: una al nord-oest del nucli urbà al costat de la rotonda d'accés al cementeri i les dos restants al sud del nucli urbà.  
  
  
  
La superfície afectada per la modificació es quantifica en:  
  
 Reclassificació de SNU a sòl dotacional Reclassificació de sòl  
 dotacional en sòl urbà a SNU  
PED-3 - 8.604,89 m²  
PED-8 9.323,67 m² -  
PSS-1 5.421,22 m² -  
 14.744,89 m² 8.604,89 m²  
  
  
- Objecte de la modificació:  
La modificació puntual número 11 del PGOU d'Alginet té com a objecte modificar la delimitació del sòl dotacional públic previst en el Pla General de 1997 per a adequar-se a les necessitats actuals de la població.  
La modificació afecta la xarxa primària (RP) o estructural, en concret:  
- Sòl qualificat com a PED (equipaments i dotacions) i PSS (serveis); i  
- La classificació del sòl, ja que es desclassifica sòl de la RP que passa a classificar-se com a sòl no urbanitzable (zona rural); i es reclassifica sòl no urbanitzable que passa a formar part de la RP del Pla General.  
  
  
  
Planejament vigent PSS-1  
Planeamiento vigente PSS-1  
Planejament vigent PED3  
Planeamiento vigente PED3  
  
  
  
  
- Justificació de la modificació:  
La modificació es justifica en la necessitat d'adaptar el sòl dotacional a les necessitats actuals dels ciutadans no previstes en el moment de la redacció del pla general vigent. Tal com s'indica en la documentació presentada: «la modificació suposa la regularització de la realitat existent, materialitzada com a conseqüència de l'existència de distintes subvencions, que es concreten en dos serveis (ja executats) i ubicacions distintes:  
· Instal·lació esportiva de pista d'atletisme: PED8  
· Serveis complementaris al cementeri municipal: aparcament de vehicles»  
- Descripció d'alternatives:  
En el document d'inici no s'aporten alternatives tècniques i ambientalment viables per al seu estudi i valoració. Amb data 30.04.2015 es requereix l'Ajuntament perquè presente un estudi d'alternatives, el qual es presenta el 18.06.2015.  
En l'estudi d'alternatives, respecte a la pista d'atletisme, s'estableixen les premisses inicials següents:  
- Necessitat d'un àmbit de 9.000 m² per a la pista més uns 2.000 m² per a annexos.  
- Que limite amb el nucli urbà (proximitat amb l'usuari).  
- Necessitat de compartir amb altres instal·lacions esportives els annexos (vestidors, oficines i aparcament).  
Alternativa 0:  
Una vegada fixades les premisses inicials s'estudien tres possibilitats d'implantació en l'àmbit del sòl qualificat com a dotacional del vigent PGOU-97 i dos alternatives més, una en el sòl classificat com a urbanitzable i una altra en sòl no urbanitzable:  
- PED-3 (al costat del camp de futbol). L'àmbit té una superfície de 24.252 m², adequada per a la instal·lació esportiva, però la implantació del camp de futbol fa incompatible la instal·lació d'una pista d'atletisme, ja que és contigua la tanca del camp de futbol amb el vial d'accés al nucli urbà; a més, la zona es troba afectada per un nivell 1 de risc d'inundació. La seua adopció requeriria la demolició del camp de futbol.  
  
  
- PED-4, localitzat en l'interior de la urbanització residencial d'habitatges unifamiliars aïllades Los Lagos. L'àmbit té una superfície de 34.129 m², adequada per a la instal·lació esportiva, però presenta una topografia abrupta, amb forts desnivells.  
  
  
  
- PED-5, localitzat també en la urbanització Los Lagos, amb una superfície d'11.210 m², però ocupat en la seua totalitat per les instal·lacions del restaurant saló de banquets San Patricio, en funcionament des de 1982.  
  
- Sòls urbanitzables no desenvolupats. Al costat del nucli urbà es localitza el sector d'ús residencial PPR-7, en el qual es preveuen 438 habitatges, una població de 1.090 habitants i una superfície dotacional de 13.137,40 m² de la qual s'ha de reservar una parcel·la educativa com a mínim de 5.500 m², per tant la superfície restant de 7.637,40 m² resulta insuficient per a la instal·lació esportiva.  
  
  
- Sòl no urbanitzable en l'entorn del nucli urbà. Es troba dins de la zona de riscos d'inundació classificats pel PATRICOVA com a nivells 1, 2 i 3, encara que el SNU situat al nord de la Ronda Marqués d'Alginet - Camí de Benifaió està exempt de risc, segons la cartografia del SNCZI (imatge de la dreta).  
  
Alternatives A:  
- En l'entorn del camp de futbol: PED-3, es plantegen dos alternatives:  
  
Alternativa A-1:  
  
Comporta la modificació de la forma de la reserva de sòl dotacional PED-3; la seua adopció no requereix la demolició del camp de futbol; la instal·lació es localitza en zona de nivell de risc d'inundació 2, segons classificació del PATRICOVA i els annexos (vestidors i aparcament) haurien d'edificar-se ex novo.  
  
Alternativa A-2:  
  
Comporta la modificació de la forma de la reserva de sòl dotacional PED-3, de manera que puga ubicar-se la pista en la zona classificada pel PGOU com a xarxa primària d'espais lliures: jardins i parcs públics PEL3. Aquesta zona presenta nivell de risc d'inundació 1, segons la classificació del PATRICOVA i els annexos (vestidors i aparcament) haurien d'edificar-se ex novo.  
  
- En l'entorn del poliesportiu municipal: PED-2 i PED-7, es plantegen tres alternatives:  
  
Alternativa A-3  
Segons s'indica en la documentació aportada: «aquesta zona presenta nivell de risc d'inundació 3 i 4, segons la classificació del PATRICOVA». Amb aquesta localització, al costat del tram de barranc canalitzat es millora el risc contra inundacions, i en el cas que es produïsquen la limitació amb el nucli urbà «facilita la hipotètica evacuació».  
«A nivell de gestió suposa aprofitar els vestidors, serveis de pistes esportives i aparcaments del poliesportiu municipal, amb la qual cosa no es requereix ni executar-los ni mantindre'ls, ja que es compatibilitzen amb els existents.»  
  
Alternativa A-4: (triada)  
  
Segons s'indica en la documentació aportada, aquesta localització millora el nivell de risc d'inundació: 4; es troba més allunyada del llit canalitzat del Barranc de la Font del Senyor i es localitza fora de la banda de servitud de 100 metres de la A-7. Aquesta ubicació aprofita els annexos de les instal·lacions esportives contigües.  
  
Alternativa A-5:  
Aquesta alternativa planteja la ubicació de la pista d'atletisme sobre el sòl classificat com a dotacional de xarxa secundària del pla parcial PPR-6. Aquesta ubicació aprofita els annexos de les instal·lacions esportives contigües. La zona presenta nivell de risc d'inundació 3 segons la classificació del PATRICOVA. La instal·lació afectaria la zona de servitud de la A-7.  
Respecte a les alternatives presentades per a la localització de l'aparcament del cementeri tenim:  
  
Alternatives C:  
En l'entorn del cementeri: PSS-1, es plantegen quatre alternatives:  
  
  
Les alternatives C-2 i C-3 es plantegen sobre sòl classificat pel PGOU com a dotacional PSS-1. La C-4 es planteja en part sobre sòl dotacional PSS-1 i en part sobre sòl no urbanitzable, i travessa l'aparcament el llit del barranc de l'Amàlia. Aquestes tres alternatives, segons el PATRICOVA, estan afectades per risc geomorfològic.  
En l'alternativa C-1 (triada) l'aparcament es planteja (i s'executa) sobre sòl no urbanitzable contigu al dotacional PSS-1, al sud del cementeri i del barranc de l'Amàlia, exempt de risc geomorfològic.  
  
  
- Efectes previsibles sobre el medi ambient:  
Respecte a aquest apartat, el document inicial estratègic es remet al contingut del document de referència emés el 24.11.2011 referent a la revisió del pla general i, en concret, a allò que s'ha indicat per als àmbits objecte d'aquesta modificació.  
  
4. Consultes realitzades  
Per part de la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental, d'acord amb l'article 51.1 de la LOTUP, la documentació aportada s'ha sotmés a consulta de les administracions públiques afectades:  
  
Data de consulta Data d'informe Administració pública consultada  
30.04.2015 13.11.2015 Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient. Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge  
30.04.2015 25.05.2015 Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient. Servei d'Ordenació del Territori  
30.04.2015 04.02.2016 Servei Territorial d'Urbanisme  
  
  
El contingut íntegre dels informes es podrà consultar en el lloc web: www.cma.gva.es/eae.  
  
5. Identificació i valoració de possibles efectes sobre el medi ambient  
D'acord amb el que s'ha estipulat en l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental i territorial determinarà, tenint en consideració els criteris de l'annex VIII, el sotmetiment al procediment d'avaluació ambiental i territorial ordinari o simplificat, en funció de l'existència d'efectes significatius en el medi ambient, després de la consulta a les administracions públiques afectades a les quals fan referència els articles 48.d i 51.1 de la LOTUP.  
D.1 Urbanisme  
El 4 de febrer de 2016, el Servei Territorial d'Urbanisme de València informa que: «una vegada analitzada la documentació de la modificació proposada, atés que es planteja la reclassificació en dos àmbits reduïts limítrofs a sòl urbà, per a ús dotacional, no es derivaran efectes significatius sobre el medi ambient des de la visió de les competències urbanístiques d'aquest servei», sense perjuí de les observacions següents, entre altres:  
- S'haurà d'aclarir la classificació i qualificació vigent i proposta en cada un dels àmbits descrits.  
- Respecte a la nova delimitació de la xarxa primària proposada, atés que no queda prou justificada, s'haurà d'ampliar aquesta justificació o modificar-la, no sent a priori un criteri adequat per a aquesta delimitació únicament ajustar-se a la parcel·lació existent.  
- S'haurà de justificar la forma de gestió i obtenció dels nous sòls dotacionals, si és el cas, així com incloure una memòria de sostenibilitat i de viabilitat econòmica.  
- Respecte al PED8, atesa la seua proximitat amb la A-7, s'haurà de justificar la no-afecció, i s'haurà d'emetre un informe favorable de la Demarcació de Carreteres del Ministeri de Foment.  
D.2 Paisatge  
El 13 de novembre de 2015, el Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge emet un informe en què indica que: «la localització de les dotacions aparcament i pista d'atletisme, encara que no comporten edificació annexa, a causa de la seua visibilitat [?] i a la materialitat impròpia del medi rural d'alguns elements (total asfaltat de la parcel·la d'aparcament), si que té incidència en el paisatge d'Alginet.»  
L'informe indica que la modificació proposada es pot considerar compatible amb la infraestructura verda i el paisatge d'Alginet, «sempre que ambdós dotacions preserven el caràcter obert i lliure d'edificació dels àmbits on s'ubiquen, susceptibles de ser incorporats a la infraestructura verda municipal, i incorporen mesures correctores dels impactes generats que garantisquen la seua integració paisatgística».  
Continua indicant l'informe que: «per a la fixació de les mesures requerides, i atenent la falta d'avaluació des del punt de vista del paisatge de les ubicacions triades, s'haurà d'analitzar l'impacte paisatgístic i visual de les actuacions des dels principals punts d'observació, especialment des de la A-7 i la Ronda Pintor José Espert [?] tenint en compte que la franja d'afecció visual de la A-7, en la qual es troba la pista d'atletisme, forma part de la infraestructura verda i que haurà de garantir-se tant el seu caràcter obert com la permeabilitat cap als paisatges de major valor.  
A partir de l'anàlisi que es realitze es definiran mesures d'integració paisatgística, que garantisquen una millora de la integració en el paisatge agrícola de les dotacions abans mencionades, així com la seua adequació a la infraestructura verda del municipi, incorporant vegetació, paviments permeables, així com disseny de tanques i cromatismes adequats al medi en què s'ubiquen, entre altres.»  
D.3 Riscos ambientals i territorials:  
- Inundació: el Pla d'Acció Territorial sobre Prevenció del Risc d'Inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA) ha sigut aprovat pel Decret 201/2015, de 29 d'octubre, del Consell. En sòl no urbanitzable afectat pe la perillositat d'inundació s'han d'aplicar els condicionants establits en l'article 18 de la normativa urbanística del PATRICOVA.  
El 25 de maig de 2015, el Servei d'Ordenació del Territori emet un informe sobre risc d'inundació. En aquest s'indica que l'àmbit del PED-3 (camp de futbol) i PED-8 (pista d'atletisme) es troben en una zona afectada per períodes de retorn de 10, 50, 100 i 500 anys (T10, T50, T100 i T500) amb calats superiors a 0,80 metres cosa que significa una equivalència de risc de nivell 1, a la qual cal afegir el risc de caràcter geomorfològic. L'àmbit PSS-1 (aparcament) es troba en una zona afectada per períodes de retorn 50, 100 i 500 anys (T50, T100 i T500) amb calats inferiors a 0,80 metres cosa que significa una equivalència de risc de nivell 4 i 6.  
En conseqüència, s'informa que la modificació número 11 «es troba afectada per risc d'inundació», per tant «presenta efectes significatius sobre el medi ambient pel que fa a la problemàtica d'inundabilitat derivada de les conques del barranc de la Font del Senyor, del barranc de la Forca i del barranc de l'Aigua.»  
Es realitzen les consideracions següents:  
· «El sòl que es desclassifica de la zona PED-3 ha de reclassificar-se com a sòl no urbanitzable protegit atenent l'article 17.1 de la normativa urbanística del PATRICOVA. Aquesta desclassificació seria compatible amb la problemàtica del risc existent.  
· La pretesa classificació i qualificació del sòl de la denominada PED-8 (pista d'atletisme) és incompatible amb el nivell de risc determinat per incomplir el que determina l'article 17.1.  
· La zona de l'aparcament del cementeri municipal (PSS-1) es considera compatible amb els nivells de risc sempre que no es construïsca cap tipus de tancament al recinte; es resolga adequadament la connexió amb el cementeri en l'encreuament amb el barranc de l'Amàlia (sense interferència ni reducció del pas de fluxos) i es complisca l'article 26 de la normativa urbanística del PATRICOVA pel que fa a la posada en funcionament d'un pla d'emergència i l'obtenció d'una assegurança d'aquest risc que cobrisca l'activitat de la zona.»  
  
6. Valoració de les alternatives plantejades en el document inicial estratègic  
Es plantegen distintes alternatives per a la ubicació de les noves instal·lacions:  
Pista d'atletisme:alternativa 0 i alternatives A (5)  
Aparcament del cementeri:alternatives C (4)  
Pista d'atletisme  
- 1. Alternativa 0. Únicament s'estudia alternativa 0 per a la localització de la instal·lació esportiva - pista d'atletisme. Es planteja la seua localització en:  
1. Sòl dotacional del PGOU vigent: PED-3, PED-4 i PED-5. En els tres casos la ubicació de la instal·lació resulta inviable de partida: en el PED-3 per la implantació del camp de futbol i pels condicionants dimensionals de la pista, aquesta no hi cap; en el PED-4 els desnivells del terreny impossibiliten la implantació, i el sòl del PED-5 està ocupat totalment per una instal·lació d'hostaleria privada.  
2. Sòl urbanitzable al costat del nucli urbà: sector residencial PPR-7. Les determinacions de l'ordenació detallada impossibiliten la implantació d'una instal·lació esportiva amb les dimensions que requereix la pista d'atletisme.  
3. Sòl no urbanitzable a l'est del nucli urbà. Es troba dins de la zona de riscos d'inundació classificats pel PATRICOVA com a nivells 1, 2 i 3; a excepció de l'àmbit comprés entre l'avinguda del Marqués d'Alginet, camí vell de Benifaió, A-7 i el polígon industrial es troba lliure de risc segons la cartografia del SNCZI.  
Totes les alternatives d'implantació en el marc del planejament urbanístic vigent resulten inviables (a excepció de l'àmbit nord de l'avinguda del Marqués d'Alginet), per tant no es poden considerar com a vertaderes alternatives tècnicament i ambientalment viables als efectes de l'avaluació ambiental de la modificació.  
- 2. Alternatives A. Les cinc alternatives presentades localitzen la instal·lació esportiva al sud del nucli urbà al costat del sòl dotacional PED-3 (alt-A1, alt-A2) i al costat del PED-2 i PED-7 (alt-A3, alt-A4 i alt-A5); totes aquestes estan afectades en distints nivells per risc d'inundació, afecció de llits (A1, A2, A3) i afecció de carreteres (A5).  
L'alternativa A-4 és la triada pel promotor per a la tramitació. Es proposa la reclassificació de 9.323,67 m² de sòl no urbanitzable comú juntament amb les instal·lacions esportives municipals PED-2 i PED-7, a fi de compartir instal·lacions auxiliars com ara vestidors, lavabos, oficines i aparcaments. La instal·lació és contigua amb la zona d'afecció de l'autovia A-7 i es troba en una zona afectada per risc d'inundació de nivell 1 amb calats superiors a 0,80 metres. En aquesta zona, als cabals desbordats del barranc de la Font del Senyor cal afegir els que canalitza el barranc de l'Aigua que generen risc de caràcter geomorfològic. Per aquests motius en l'informe del Servei d'Ordenació del Territori s'indica que: «la pretesa classificació i qualificació del sòl de la zona denominada PED-8 (pista d'atletisme) és incompatible amb el nivell de risc determinat per incomplir el que determina l'article 17.1 del PATRICOVA.»  
Atés el que exposa l'alternativa A-4, es considera ambientalment inviable.  
Aparcament del cementeri  
- 1. Alternatives C. Respecte a l'aparcament, en l'estudi d'alternatives presentat es plantegen quatre possibles localitzacions, dos d'aquestes en el mateix àmbit definit pel sòl dotacional PSS-1: alt-C2 i alt-C3, si bé en l'alternativa C3 l'aparcament queda desconnectat de la via d'accés al cementeri; l'alt-C4 que s'estén, en part, sobre el sòl no urbanitzable superant el límit del barranc de l'Amàlia, i finalment l'alt-C1 que es proposa en la seua totalitat sobre sòl no urbanitzable (ja executada) i que és la triada per a la seua tramitació.  
Excepte l'alternativa triada, en les tres restants presenta risc d'inundació de nivell 4 i 6.  
Analitzat el conjunt d'alternatives presentat per a abordar les tres modificacions proposades s'informa que:  
1. La modificació que implica la desclassificació de sòl del PED-3 es considera compatible ambientalment, si bé el sòl haurà de classificar-se com a sòl no urbanitzable protegit atenent l'article 17.1 de la normativa urbanística del PATRICOVA.  
2. Les dos modificacions que impliquen reclassificació de sòl no urbanitzable ja estan executades, i s'infereix que la modificació té com a finalitat última regular la realitat existent.  
Valorada l'alternativa triada per a implantació de la pista d'atletisme (alt A-4) atenent la documentació presentada i els informes emesos, aquesta alternativa es considera incompatible a efectes ambientals en els termes proposats per ser incompatible amb el risc d'inundació nivell 1 determinat pel PATRICOVA per incompliment de l'article 17.1.  
  
Valorada l'alternativa C-1 triada per a implantació de l'aparcament atenent la documentació presentada i els informes emesos, aquesta alternativa es considera compatible a l'efecte ambiental en els termes proposats, sempre que es complisquen els condicionants dels informes del Servei d'Ordenació del Territori i Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge.  
  
7. Consideracions jurídiques  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE del Parlament Europeu i del Consell, de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta directiva s'incorpora al dret intern espanyol per mitjà de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'Avaluació Ambiental, i al dret autonòmic per mitjà de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
El Reial Decret Legislatiu 7/2015, de 30 d'octubre, pel qual s'aprova el Text Refós de la Llei de Sòl i Rehabilitació Urbana, estableix en l'article 22 que els instruments d'ordenació territorial i urbanística estan sotmesos a avaluació ambiental de conformitat amb el que preveu la legislació d'avaluació ambiental.  
  
8. Proposta d'acord  
Segons el que estableix l'article 51.2.b de la LOTUP, d'acord amb els criteris de l'annex VIII d'aquesta llei, la modificació puntual avaluada no estableix el marc per a projectes i altres activitats subjectes a avaluació d'impacte ambiental; no influeix en altres plans o programes; no té incidència en el model territorial vigent en el municipi ni produeix increment significatiu en el consum de recursos; no suposa afecció sobre elements del patrimoni natural i cultural, per la qual cosa tenint en consideració els informes emesos i l'anàlisi realitzada es pot concloure que el procediment d'avaluació ambiental simplificada és suficient per a determinar els efectes sobre el medi ambient de la proposta de Modificació Puntual Número 11 del PGOU.  
Respecte a les tres modificacions plantejades, es pot considerar que:  
  
- La reducció de l'àmbit PED3 no presenta efectes negatius sobre el medi ambient.  
- La localització de l'aparcament del cementeri no presenta efectes negatius sobre el medi ambient, si es compleixen els condicionants exposats en els informes sectorials.  
- La localització triada per a la pista d'atletisme es proposa sobre zona afectada per risc d'inundació per tant resulta incompatible amb les determinacions del PATRICOVA, per la qual cosa es considera inviable.  
D'acord amb allò que s'ha exposat, es resol:  
1. Emetre un informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica de la Modificació Puntual Número 11 del PGOU d'Alginet, d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la LOTUP, per no tindre efectes significatius sobre el medi ambient. Per tant correspon continuar la tramitació d'acord amb la seua normativa sectorial respecte a:  
- La reducció de sòl dotacional en l'àmbit del PED3.  
- La localització de l'aparcament del cementeri, si bé en aquest cas:  
  
· Abans de la seua aprovació definitiva s'haurà d'atendre el requeriment realitzat en l'informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge i incorporar en les normatives urbanístiques del PGOU les mesures d'integració paisatgística definides després de l'anàlisi de les actuacions proposades; així mateix, s'hauran d'arreplegar les determinacions exposades en l'informe del Servei d'Ordenació del Territori.  
· Abans de la seua aprovació definitiva s'hauran d'atendre els requeriments realitzats en l'informe del Servei Territorial d'Urbanisme.  
2. Emetre informe desfavorable respecte de l'àmbit triat per a la localització de la pista d'atletisme en la modificació puntual número 11 del PGOU d'Alginet, per ser incompatible amb les determinacions establides en l'article 17.1 de la normativa urbanística del PATRICOVA per presentar nivell 1 de risc d'inundació.  
Segons el que estableix l'article 51.7 de la LOTUP, l'informe ambiental i territorial estratègic perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si una vegada publicat en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana no s'haguera aprovat la modificació puntual en el termini màxim de quatre anys. En aquest cas, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada de la modificació.  
  
  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic que fa referència l'article 51.2.b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, de conformitat el que disposa l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat als efectes d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
A la vista del que antecedeix, la Comissió d'Avaluació Ambiental acorda:  
  
1. Emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica de la modificació puntual número 11 del PGOU d'Alginet, per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en l'esmentat informe, en l'àmbit de:  
- La reducció de sòl dotacional en l'àmbit del PED3.  
- La localització de l'aparcament del cementeri.  
  
2. Emetre informe desfavorable respecte de l'àmbit triat per a la localització de la pista d'atletisme en la modificació puntual número 11 del PGOU d'Alginet, per ser incompatible amb les determinacions establides en l'article 17.1 de la normativa urbanística del PATRICOVA per presentar nivell 1 de risc d'inundació.  
Notificar als interessats que contra aquesta resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret consideren pertinents.  
La qual cosa li notifique per al seu coneixement i a l'efecte oportú.  
Cosa que se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se'n deriven, de conformitat amb el que autoritza l'article 27.5 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú (LRJAP-PAC).  
  
València, 9 de febrer de 2016.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Expedient: 57/4255-YYJ.  
Títol: Modificació puntual número 1/2014 de les Normes Subsidiàries de Planejament de Benassal.  
Promotor: Ajuntament.  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme.  
Localització: Benassal (Castelló).  
  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió celebrada el 9 de febrer de 2016, va adoptar l'acord següent:  
Vista la proposta de l'informe ambiental i territorial estratègic de la Modificació Puntual Número 1/2014 de les Normes Subsidiàries de Planejament de Benassal, en els termes següents:  
  
A) Documentació aportada  
Amb data 10 de març de 2015, el Servei Territorial d'Urbanisme de Castelló remet la sol·licitud de l'Ajuntament de Benassal d'inici del procediment simplificat d'avaluació ambiental en relació amb la Modificació Puntual Número 1/2014 de les Normes Subsidiàries de Planejament de Benassal relativa a la distància de les instal·lacions agropecuàries al nucli de població.  
La documentació remesa està composta per:  
Escrit de remissió, en format paper, amb data eixida de 2 de març de 2015, de l'Ajuntament de Benassal al Servei Territorial d'Urbanisme de Castelló amb indicació de la documentació aportada referent a la modificació puntual número 1/2014 de les Normes Subsidiàries de Planejament de Benassal.  
Documents remesos en format paper (1 còpia) i format digital (1 CD, amb documents en format PDF), redactats per l'arquitecte Jaime Sanahuja, en data febrer de 2015:  
Document inicial estratègic de la modificació puntual.  
Esborrany de la modificació puntual número 1/2014 de les Normes Subsidiàries de Planejament de Benassal. Aquest document inclou la informació següent:  
Memòria: inclou una part sense eficàcia normativa i una part amb eficàcia normativa.  
Plànols d'ordenació número O.1. Perímetre de restricció d'instal·lacions ramaderes. Escala 1/20.000.  
Annex 1: redacció actual de l'article 4.4.7. Condicions generals d'ús agropecuari.  
Annex 2: redacció proposada de l'article 4.4.7. Condicions generals d'ús agropecuari.  
La documentació aportada, en format paper i digital, és d'acord amb el que estableix l'article 50 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
  
B) Planejament vigent  
El planejament municipal vigent són unes normes subsidiàries aprovades per la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transport amb data 13 de juny de 1996, que compta amb declaració d'impacte ambiental de data 11 de juny de 1996, publicada en el DOCV número 2925, de data 7 de febrer de 1997.  
La Comissió Territorial d'Urbanisme (CTU), mitjançant un Acord de 8 de juliol de 1998, va aprovar «l'Homologació a la Llei Reguladora de l'Activitat Urbanística, Llei 6/1994, del Sector F del Sòl Apte per a Urbanitzar la Font d'en Segures».  
El 28 de gener de 1999 es va aprovar definitivament la modificació puntual 1/1997, per part de la CTU, amb incidència sobre les unitats d'execució números 1, 2, 4, 5, 6, 7, 8, 10 i 11.  
Posteriorment s'han aprovat distintes modificacions puntuals, entre les quals cal destacar:  
· Modificació puntual 1/04, relativa a la supressió de les unitats d'execució núm. 9, 10 i 13, redelimitació de la UE 5 i el sector E, i nova redacció de l'article 2.3.1.V de les normes subsidiàries, aprovada definitivament per acord de la CTU de 9 de març de 2006.  
· Modificació puntual 1/2010 de l'ordenació detallada del PRI de la Font d'en Segures, aprovada el 24 de juny de 2010.  
· Modificació puntual 2/10, Casa dels Professors, de l'ordenació detallada (canvi de qualificació i usos de dos parcel·les de titularitat municipal), aprovada definitivament per l'Ajuntament de Benassal, mitjançant l'Acord del Ple de 29 d'octubre de 2010.  
· Modificació puntual de la UE 5 (supressió).  
Com a antecedents administratius, cal indicar que amb data 19 de desembre de 2013, el Servei Territorial d'Urbanisme de Castelló remet el Document Consultiu del Pla General del municipi de Benassal, amb entrada en aquesta Direcció General amb data 23 de desembre, amb l'objecte d'iniciar el procediment d'avaluació ambiental del mencionat pla, i se li assigna l'expedient 02/9705-LFV, del qual, una vegada realitzat el procés de consultes, s'emet el Document d'Abast de l'Estudi Ambiental i Territorial Estratègic del Pla General de Benassal per Acord adoptat per la Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió celebrada el 17 de desembre de 2014.  
L'àmbit territorial objecte de la modificació afecta tot el sòl no urbanitzable de Benassal.  
  
B.1. Normes subsidiàries vigents  
B.1.1. Zonificació del sòl no urbanitzable  
Les normes subsidiàries zonifiquen el sòl no urbanitzable distingint entre:  
- Sòl no urbanitzable comú: en el qual realitza dos zonificacions:  
· El SNU comú dotacional d'interés comunitari, que inclou la depuradora i l'abocador de fem i residus inerts.  
· El sòl no urbanitzable comú d'ús agrícola i ramader. Comprén la resta del SNU comú que no és dotacional. Queda constituït, fonamentalment, per la gran superfície central del terme municipal, al voltant del nucli urbà de Benassal i de la Font d'en Segures, per les franges de sòl localitzades al nord-est al costat del límit amb el terme d'Ares de Maestrat, les àrees de sòl al voltant de la Rambleta de Foies, a l'est del terme, i pels enclavaments de sòl (de menor superfície) localitzats a l'oest, en l'interior del LIC l'Alt Maestrat.  
- Sòl no urbanitzable protegit: en aquest sòl realitza una qualificació en funció de la protecció específica. Així distingeix entre:  
· SNU de protecció forestal  
· SNU de protecció de llits i riberes  
· SNU de protecció de l'aqüífer de la Font d'en Segures  
· SNU de protecció per interés paisatgístic i interés social: Campament i Centre Recreatiu El Ribet.  
· SNU de protecció de fonts  
· SNU de protecció de vies pecuàries  
· SNU de protecció de jaciments arqueològics  
· SNU de protecció per interés historicoartístic  
Les normes subsidiàries fan una classificació dels distints usos, entre aquests el denominat ús agropecuari. En aqueix sentit, cal indicar:  
  
· El sòl no urbanitzable comú agrícola i ramader és el que admet fonamentalment l'ús agropecuari.  
· En SNU protegit no es permet l'ús ramader en cap de les qualificacions d'aquest sòl, excepte en el SNU de protecció forestal, en què només s'admet l'ús ramader extensiu.  
B.1.2. Article 4.4.7. Ús agropecuari  
Les normes subsidiàries de Benassal, després de la modificació puntual aprovada per la Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló, en sessió de 9 de març de 2006, arrepleguen, en l'article. 4.4.7, la regulació de l'ús agropecuari, amb el text següent:  
«Capítol 4. Normes generals d'ús  
Article 4.4. Condicions generals de cada ús  
4.4.7. Ús agropecuari  
A. Els serà aplicable la legislació agrària o industrial, així com les condicions establides per aquestes normes relatives a l'ús de magatzem comercial, industrial, infraestructures i molt especialment el Reglament d'Activitats Molestes, Nocives, Insalubres i Perilloses.  
B. Cada instal·lació disposarà de la il·luminació i ventilació naturals adequades.  
C. Es prohibeix l'evacuació d'abocaments sòlids d'animals a la xarxa general de sanejament o a rierols naturals.  
D. No es permet en soterranis ni semisoterranis.  
E. No es permet la construcció de noves instal·lacions agrícoles i ramaderes a una distància del nucli de població (sòl urbà i sòl apte per a urbanitzar) inferior a 2 km.»  
B.1.3. Article 8.9. Condicions específiques per al sòl no urbanitzable especialment protegit  
Les normes subsidiàries de Benassal arrepleguen, en l'article 8.9, les distintes condicions específiques per als SNU d'especial protecció següents:  
- SNU d'especial protecció pel seu interés paisatgístic: El Ribet.  
- SNU especialment protegit per afecció de llits, riberes i embassaments.  
- SNU de protecció forestal.  
En concret, l'article 8.9.6. Sòl no urbanitzable de protecció forestal indica:  
«En el sòl no urbanitzable de protecció forestal seran usos i activitats permeses les següents:  
A. Actes d'ús:  
1. Les tasques dirigides a la conservació i regeneració dels ecosistemes.  
2. Els aprofitaments silvícoles i forestals, amb l'autorització prèvia de la Conselleria de Medi Ambient, així com les repoblacions forestals.  
  
3. Els usos agrícoles tradicionals, sense la rompuda de noves àrees.  
  
4. L'ús ramader extensiu, amb les limitacions temporals i espacials inherents a l'adequada gestió de les masses forestals.  
5. L'activitat cinegètica, en el marc dels corresponents plans d'aprofitament cinegètic, redactats per l'autoritat competent.  
  
B. Obres i construccions:  
1. La rehabilitació i reconstrucció de les masies i d'edificacions tradicionals i existents, en els termes assenyalats en la Llei del Sòl No Urbanitzable de la Comunitat Valenciana.  
2. Per mitjà d'autorització prèvia, les construccions destinades a explotacions agrícoles, ramaderes i forestals de caràcter tradicional i que siguen compatibles amb els valors objecte de protecció, sempre que compten amb informes favorables de les conselleries competents en matèria d'agricultura i medi ambient.  
3. Les instal·lacions de caràcter naturalístic o científic. Quan aquestes instal·lacions siguen requerides per un servei públic estatal, autonòmic o local, s'aplicarà el règim previst en l'article 7 de la LSUN. En els altres casos, haurà d'obtindre's la corresponent declaració d'interés comunitari, la qual ha de disposar de l'informe favorable de la conselleria competent en matèria de medi ambient.  
4. Per mitjà de la declaració d'interés comunitari, l'habilitació de construccions tradicionals existents com ara establiments hotelers i centres recreatius i d'oci. En aquests casos, a més dels requisits establits en l'article 19 de la LSNU, haurà de disposar de l'informe favorable de la conselleria competent en matèria de medi ambient, sense el qual no podrà admetre's la sol·licitud.  
En el sòl no urbanitzable de protecció forestal seran usos incompatibles els següents:  
1. Les noves edificacions d'ús residencial.  
2. L'ús ramader intensiu.  
3. L'explotació de pedreres o extracció d'àrids o terres.  
4. Les activitats mineres o extractives.  
5. Les activitats industrials i productives.  
6. Les activitats terciàries, excepte les previstes en l'apartat anterior.  
7. Els canvis en l'ús del sòl o les transformacions d'aquest que impliquen pèrdua de la cobertura vegetal.  
8. La transformació d'àrees de cultiu tradicional de secà i la rompuda de noves àrees per al cultiu.  
9. La instal·lació d'artefactes, suports de publicitat o altres elements anàlegs.  
10. Els moviments de terres de qualsevol tipus, excepte aquells lligats als usos agrícoles tradicionals.»  
  
C) Modificació puntual número 1/2014 de les Normes Subsidiàries de Planejament de Benassal: objecte i justificació  
Tal com s'arreplega en el document inicial estratègic i l'esborrany de la modificació puntual, l'objectiu d'aquesta modificació és adaptar la distància mínima al nucli de població de les instal·lacions agrícoles i ramaderes a les característiques geogràfiques reals del terreny, sense alterar un altre tipus de determinacions, de tal manera que, amb la reducció de l'esmentada distància mínima, en el cas de les instal·lacions ramaderes, i la desaparició de l'esmentada distància mínima per a les instal·lacions agrícoles, s'afavorisca l'activitat econòmica del municipi basada en l'agricultura i la ramaderia.  
En el cas de les instal·lacions ramaderes es pretén modificar la distància de les esmentades instal·lacions al nucli de població i adaptar-la a les circumstàncies i a les característiques geogràfiques reals del terreny, ponderant l'interés ramader.  
En el cas de les instal·lacions agrícoles s'elimina la distància mínima al nucli de població, així es permet la construccions de magatzems o casetes de ferramentes en terrenys pròxims al nucli.  
Actualment, tal com arreplega l'article 4.4.7. Ús agropecuari de les normes subsidiàries de Benassal, la distància mínima de les instal·lacions agrícoles i ramaderes a nucli de població és de dos quilòmetres.  
  
Es justifica la necessitat de modificar aquesta distància basant-se en els raonaments següents:  
- S'indica en la documentació aportada que, a causa de circumstàncies d'interés general, gran part de l'economia del municipi es basa en l'agricultura i la ramaderia.  
- Es desprén de la documentació aportada, que el sòl no urbanitzable que en l'actualitat queda apte per a implantar les instal·lacions agrícoles i ramaderes noves resulta prou minvat, respecte al SNU total del terme municipal. Es dedueix, per tant, que es requereix augmentar el SNU on poder dur a terme noves instal·lacions agrícoles i ramaderes, per la qual cosa, tal com indica el DIE, hi ha necessitat de modificar (reduir o eliminar, segons el cas) la distància mínima a nucli de població de les esmentades instal·lacions.  
- La modificació plantejada no afecta en res el compliment dels estàndards mínims urbanístics.   
- Després d'un estudi detallat de la topografia i característiques del terme municipal, s'ha arribat a la conclusió del fet que a causa de les diferències de cota existents en el terreny en els elements naturals, com ara barrancs, muntanya, etc., és possible reduir (en el cas de les instal·lacions ramaderes) la distància en alguns punts sense generar molèsties.  
  
D) Característiques de la modificació número 1/2014 de les Normes Subsidiàries de Benassal  
D.1. Àmbit de la modificació  
L'àmbit de la modificació puntual núm. 1/2014 és tot el sòl no urbanitzable de Benassal.  
D.2. Alternatives  
En el document inicial estratègic s'arrepleguen com a possibles alternatives d'aquesta modificació, tres alternatives:  
Alternativa 0. Situació actual del planejament  
Aquesta alternativa 0 suposa mantindre la distància de les instal·lacions agropecuàries al nucli tal com està en el planejament vigent, és a dir, mantindre una distància mínima de 2 km al nucli de població.  
Tal com s'indica el DIE, amb aquesta alternativa no es donaria resposta a l'interés general i no es milloraria l'economia del municipi basada en l'agricultura i la ramaderia.  
Alternativa 1  
En el DIE s'arreplega aquesta alternativa 1, i s'indica que es tractaria de l'establiment d'una nova distància fixa, més pròxima al nucli de població (sense especificar-la), amb la qual es traslladaria el problema uns metres, i generaria inconvenients en alguns punts i sense generar molèsties en altres. Reconeix el DIE que, d'aquesta manera, tampoc existiria justificació, més enllà de mantindre una equidistància d'allunyament als nuclis de població.  
Alternativa 2. Alternativa triada  
L'Alternativa 2 proposa la reducció de la distància d'aquestes instal·lacions agropecuàries en alguns punts, adaptant-la a les circumstàncies i característiques geogràfiques reals del terreny, ponderant l'interés ramader.  
És per això que s'ajusta aquesta distància segons l'orografia del terreny, tenint en compte zones en què ja hi ha barreres naturals que permeten evitar possibles molèsties que puguen generar aquestes instal·lacions a la població. No obstant això, no es descriu ni es justifica tècnicament quins són els motius tècnics que determinen la nova delimitació.  
  
Així, es proposa la modificació de l'article 4.4.7. Ús agropecuari de les normes subsidiàries, en concret, amb la modificació de l'apartat E i la introducció de nous apartats F i G.  
D.3. Règim d'usos. Estàndards urbanístics  
Es manté el règim d'usos establits per al sòl no urbanitzable en les vigents normes subsidiàries de Benassal.  
S'indica en la proposta que la modificació puntual 1/2014 no afecta en res el compliment dels estàndards mínims urbanístics.  
  
D.4. Normativa urbanística  
La modificació puntual número 1/2014 s'introdueix en les normes subsidiàries i modifica les normes generals d'ús, concretament les condicions generals d'ús agropecuari, establides en l'article 4.4.7 de les seues normes urbanístiques.  
Les determinacions de l'esmentat ús agropecuaris quedaran redactades de la manera següent:  
Tal com s'arreplega en l'esborrany de la modificació puntual 1/2014 de les normes subsidiàries, la redacció que es proposa per a les determinacions de l'esmentat ús agropecuari (article 4.4.7. Ús agropecuari) és la següent:  
«Capítol 4. Normes generals d'ús  
Article 4.4. Condicions generals de cada ús  
4.4.7. Ús agropecuari  
A. Els serà aplicable la legislació agrària o industrial, així com les condicions establides per aquestes normes relatives a l'ús de magatzem comercial, industrial, infraestructures i molt especialment al Reglament d'Activitats Molestes, Nocives, Insalubres i Perilloses.  
B. Cada instal·lació ha de disposar de la il·luminació i ventilació naturals adequades.  
C. Es prohibeix l'evacuació d'abocaments sòlids d'animals a la xarxa general de sanejament o a rierols naturals.  
D. No es permet en soterranis ni semisoterranis.  
E. Les noves instal·lacions ramaderes hauran de situar-se distanciades del nucli de població (sòl urbà i sòl apte per a urbanitzar). Per a això, hauran de respectar-se en les distàncies previstes el perímetre de restricció que es grafia en el plànol adjunt:  
Plànol O-1, Perímetre de restricció d'instal·lacions ramaderes.  
F. Dins del perímetre de restricció d'instal·lacions ramaderes grafiat en el plànol O.1. no es permetrà la construcció de noves instal·lacions per a activitats ramaderes.  
G. Les obres i instal·lacions ramaderes existents dins del perímetre de restricció d'instal·lacions ramaderes grafiat en el plànol O.1. no podran ser objecte de:  
G.1. Noves llicències ambientals per a activitats ramaderes.  
G.2. Transmissions de titularitat de llicències ambientals d'instal·lacions ramaderes ja existents.  
Per a les instal·lacions agrícoles, no s'estableix distància mínima al nucli de població.»  
A més, s'incorpora a la normativa urbanística el pla d'ordenació denominat O-1, Perímetre de restricció d'instal·lacions ramaderes, on queda grafiada la línia que delimita la distància mínima de les instal·lacions ramaderes al nucli de població.  
Adjuntem, en l'annex I, la imatge amb el plànol O.1. Perímetre de restricció d'instal·lacions ramaderes, en què, en color taronja, figure grafiat el perímetre de restricció proposat per la modificació núm. 1/2014.  
D.5. Incardinació en l'Estratègia Territorial de la Comunitat Valenciana (ETCV)  
En la proposta de modificació puntual s'indica que la modificació puntual 1/2014 proposada no entra en discordança amb l'ETCV.  
En concret, fa referència a la Directriu 49 de l'ETCV, la qual estableix com a prioritat estratègica per a la Comunitat Valenciana el manteniment de l'activitat agropecuària.  
D.6. Mesures previstes per a previndre, reduir i, en la mesura que siga possible, compensar, qualsevol efecte negatiu important en el medi ambient i en el territori, que es derive de l'aplicació del pla, així com per a mitigar la seua incidència sobre el canvi climàtic i l'adaptació a aquest.  
En el DIE s'indica que l'actuació pretesa no té efectes negatius en el medi ambient, per la qual cosa no cal preveure mesures especials per a previndre o reduir els possibles efectes en el medi ambient o en el territori que es deriven de l'aplicació del pla.  
En tot cas, en la tramitació de cada una de les llicències per a implantar noves instal·lacions agrícoles o ramaderes hauran d'observar-se els possibles efectes negatius sobre el medi ambient de cada projecte i proposar les mesures necessàries per a previndre'ls, reduir-los o compensar-los, així com per a mitigar la seua incidència, cas per cas.  
Els impactes generats poden reduir-se en gran manera amb un disseny adequat de les accions a nivell de projecte, des del punt de vista mediambiental, i pel seguiment d'unes mesures de precaució i cures mínimes durant la fase d'obres.  
S'hauran d'utilitzar, per a les construccions, colors i materials que estiguen d'acord amb l'entorn i no siguen agressius des del punt de vista del paisatge. Les edificacions hauran de tindre tots els seus paraments exteriors i cobertes acabats, i emprar formes, materials i colors que afavorisquen la integració paisatgística.  
Les construccions s'hauran d'adequar al pendent natural del terreny, de manera que aquest s'altere en el menor grau possible i es propicie l'adequació a la topografia del terreny.  
Es tractarà d'evitar la construcció sobre elements dominants, o s'establiran les mesures necessàries en cada cas per a reduir qualsevol efecte que poguera tindre sobre el medi ambient.  
  
E) Consultes  
Per part de l'òrgan ambiental, d'acord amb l'article 51.1 de la LOTUP, la documentació aportada s'ha sotmés a consulta a les administracions públiques afectades següents.  
  
Administració pública consultada Consulta Informe  
1 SERVEI TERRITORIAL D'URBANISME DE CASTELLÓ 10/3/2015  
2 SDG D'ORDENACIÓ, PLANIFICACIÓ I ATE (PATRICOVA) 27.03.2015 16.04.2015  
3 SDG D'ORDENACIÓ, PLANIFICACIÓ I ATE (PAISATGE) 27.03.2015  
 13.10.2015  
02.02.2016  
4 SERVEI TERRITORIAL D'AGRICULTURA CASTELLÓ - CONS. PRESIDÈNCIA, AGRICULTURA, PESCA, ALIMENTACIÓ I AIGUA 01.04.2015 11.05.2015  
5 SERVEI TERRITORIAL DE MEDI AMBIENT CASTELLÓ 01.04.2015 18.05.2015  
  
  
  
F) Identificació i valoració de possibles efectes sobre el medi ambient  
D'acord amb allò que s'ha estipulat en l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental i territorial determinarà, tenint en consideració els criteris de l'annex VIII, el sotmetiment al procediment d'avaluació ambiental i territorial ordinari o simplificat, en funció de l'existència d'efectes significatius sobre el medi ambient, després de la consulta a les administracions públiques afectades a les quals fan referència els articles 48.d i 51.1 de la LOTUP.  
L'àmbit territorial de la modificació proposada afecta tot el sòl no urbanitzable de les vigents Normes Subsidiàries de Planejament de Benassal, municipi que compta amb una població de 1.195 habitants l'any 2013.  
El terme municipal queda afectat pels espais de la Xarxa Natura 2000 següents:  
- LIC l'Alt Maestrat: afecta la mitat oest del terme municipal de Benassal.  
- ZEPA l'Alt Maestrat, la Tinença de Benifassà, el Turmell i Vallivana. Afecta la llinda nord del terme municipal de Benassal amb el terme d'Ares del Maestrat  
El terme municipal de Benassal compta amb un Paratge Natural Municipal, denominat el Rivet, declarat per Acord de 4 de març de 2005, del Consell de la Generalitat, que disposa d'una superfície de 16 ha, i queda ubicat en la vora sud del límit del terme municipal de Benassal amb el de Culla.  
El terme municipal de Benassal s'inclou en la seua totalitat en el Paisatge de Rellevància Regional PRR 04 Paisatge de la pedra seca i entorn d'Ares, Castellfort, Vilafranca, Culla i Benassal i el PRR 05 Massís del Penyagolosa i entorn de Vistabella.  
Vist el plànol d'ordenació O.1 Perímetre de restricció d'instal·lacions ramaderes, que es proposa en la modificació puntual 1/2014, pot observar-se el següent:  
· Pràcticament tot el LIC l'Alt Maestrat figura com a sòl no urbanitzable de protecció forestal, si bé en l'interior queden tres enclavaments de sòl no urbanitzable comú agrícola ramader.  
· La ZEPA l'Alt Maestrat, la Tinença de Benifassà, el Turmell i Vallivana, inclou una franja estreta de SNU comú agrícola ramader, al costat de la vora del límit del terme municipal de Benassal amb Ares del Maestrat.  
· La zona central del terme i sud, que inclou els nuclis urbans de Benassal, la Font d'en Segures i el Paratge Natural Municipal el Rivet, queda constituïda per la gran superfície de SNU comú agrícola ramader. El Paratge Natural Municipal el Rivet quedaria inclòs dins de la zona de restricció d'instal·lacions ramaderes, per la qual cosa no estaria afectat per la modificació, igual que el sòl no urbanitzable de protecció d'aqüífer, indicat, en l'esmentat plànol, al costat del Paratge Natural Municipal.  
Amb data 16 d'abril de 2015, es rep informe del Servei d'Ordenació del Territori de la Subdirecció General d'Ordenació, Planificació i Actuacions Territorials Estratègiques, en el qual posa de manifest que l'actuació proposada per la modificació puntual 1/2014, del PG de Benassal, no està afectada per risc d'inundació.  
El Servei Territorial d'Urbanisme de Castelló, en el seu informe rebut amb data 11 de maig de 2015, posa de manifest que:  
- En relació amb la determinació de la modificació puntual 1/2014 de tramitar noves llicències ambientals per a activitats ramaderes i transmissions de titularitat de llicències ambientals de les instal·lacions ramaderes ja existents dins de l'àrea de restricció que es proposa, indica que comportarà el tancament de les instal·lacions existents dins del perímetre.  
Des del punt de vista ambiental, estimem que aquesta determinació redundarà de forma beneficiosa en la millora de la qualitat de vida de l'entorn urbà.  
- No es diferencien cap tipus d'explotacions ramaderes, per la qual cosa no seria possible, per exemple, la instal·lació d'explotacions equines de xicoteta capacitat (cavall de recreació) dins de l'àrea de restricció.  
L'informe del Servei Territorial de Medi Ambient de Castelló, rebut amb data 18 de maig de 2015, posa de manifest que es requereix una major justificació tècnica del traçat del perímetre de restricció en funció de l'orografia i del vent dominant.  
El Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge remet un primer informe, amb data 13 d'octubre de 2015, en el qual, atés l'alt valor paisatgístic de Benassal, es requeria l'elaboració d'un estudi de paisatge i, posteriorment, un segon informe, de data 2 de febrer de 2016, en el qual especifica, amb més detall, les determinacions del primer. Per tant, el Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, considerant l'abast territorial de la modificació relativa a l'ús ramader i que la implantació de noves activitats ramaderes en els àmbits proposats requerirà l'estudi particularitzat de la possible afecció paisatgística generada per cada una d'aquestes, estima que l'estudi de paisatge específic requerit ha de centrar-se en l'àmbit objecte de modificació en què es permetran les instal·lacions agrícoles i en l'anàlisi de la incidència de la implantació d'aquest ús en l'esmentat àmbit, per la qual cosa l'esmentat estudi de paisatge, a partir de l'anàlisi visual des dels principals punts d'observació existents en l'àmbit de la modificació, haurà de:  
  
· Justificar l'eliminació de restriccions per a les instal·lacions agrícoles, i preservar determinades zones si cal pel valor del paisatge afectat.  
· Establir normativa d'integració paisatgística per a les construccions agrícoles que garantisca la compatibilitat d'aquestes amb la necessitat de protecció del conjunt que integra el nucli urbà i el seu característic entorn agrícola de terrasses de pedra seca i horts abancalats, de les estructures paisatgístiques agrícoles de pedra seca en general i de les valuoses i diverses peces forestals d'aquest paisatge.  
Si analitzem les normes urbanístiques vigents de les normes subsidiàries de planejament de Benassal, extraurem les consideracions següents:  
En l'article 8.2. Règim general del sòl no urbanitzable de la vigent normativa urbanística i, en concret, en l'article 8.2.2. Usos admesos i prohibits, ja s'indica que els usos propis del sòl no urbanitzable són aquells que constitueixen la base productiva del seu aprofitament, és a dir, l'agrícola, el pecuari i el forestal.  
En l'article 8.5. Construccions i instal·lacions en sòl no urbanitzable, s'arreplega que en sòl no urbanitzable comú les obres, instal·lacions i edificacions permeses són, entre altres, el magatzem vinculat a l'activitat agrícola, ramadera o forestal, les instal·lacions necessàries per a l'explotació agrícola, ramadera, forestal o cinegètica, com ara hivernacles, vivers, granges o semblants. S'indica que l'atorgament de llicència municipal per a la realització de qualsevol de les anteriors activitats requerirà l'autorització prèvia d'aquestes de la conselleria competent en matèria d'ordenació del territori, i es tramitaran atenent l'article 8 de la Llei de Sòl No Urbanitzable.  
En l'article 8.9. Condicions específiques per al sòl no urbanitzable especialment protegit i, en concret, en l'article 8.9.6. Sòl no urbanitzable de protecció forestal, es permeten com a usos i activitats, entre altres, l'ús ramader extensiu i, entre les obres i construccions permeses, s'indica que «2. Per mitjà d'autorització prèvia, les construccions destinades a explotacions agrícoles, ramaderes i forestals de caràcter tradicional i que siguen compatibles amb els valors objecte de protecció, sempre que compten amb informes favorables de les conselleries competents en matèria d'agricultura i medi ambient.»  
  
L'esmentat article 8.9.6 també indica que entre els usos incompatibles en sòl no urbanitzable de protecció forestal es troba l'ús ramader intensiu.  
Tenint en consideració aquestes determinacions de les normes urbanístiques i analitzada la proposta de modificació puntual 1/2014, que redueix la distància de les instal·lacions ramaderes al nucli urbà, arreplegada en el plànol O.1, i elimina la distància mínima per a instal·lacions agrícoles, es pot considerar el següent:  
- Com a conseqüència de la modificació puntual 1/2014 es possibilita una major superfície de sòl no urbanitzable comú del terme que es destina als usos i activitats agropecuàries.  
Vista la proposta de delimitació del perímetre de restricció d'instal·lacions ramaderes, s'observa el següent:  
· La distància mínima al nucli de població es redueix entorn de 1,2 quilòmetres en el sector nord-oest del nucli urbà de Benassal, i la resta del perímetre roman a una distància d'uns 2 quilòmetres o superior.  
  
· La distància mínima al nucli de població en el cas del nucli urbà de la Font d'en Segures oscil·la entre 1,5 i 1,8 quilòmetres en el sector sud de l'esmentat nucli.  
- És en el mencionat sector nord-oest on s'incrementa la superfície de sòls no urbanitzables comuns amb possibilitat d'ús agrícola i ramader.  
- L'ús agrícola i ramader ja està actualment permés en el sòl no urbanitzable comú de les normes subsidiàries de planejament de Benassal i regulat en la seua normativa urbanística. Per aqueix motiu, la incorporació de noves àrees de sòl no urbanitzable comú per a aquests usos i activitats agropecuàries no sembla que tindrà una incidència significativa sobre el medi ambient.  
- Encara que el més adequat haguera sigut establir el perímetre en funció d'un estudi odorífer que considerara, entre altres aspectes, l'orografia i els vents dominants (tal com indica l'informe del Servei Territorial de Medi Ambient, la distància de restricció entorn dels sòls urbans establida (mínima d'uns 1,2 quilòmetres) s'estima suficient per a evitar incidències significatives sobre la població.  
En aquest sentit, cal indicar, com a referència, que el derogat article 53 de la Llei 6/2003 establia en 500 m la distància mínima entre les instal·lacions ramaderes i els nuclis de població entre 500 i 1.999 habitants, i una distància mínima de 1.000 m per als nuclis de població superiors a 2.000 habitants.  
- Aquelles àrees de sòl no urbanitzable de protecció forestal que com a conseqüència de la modificació puntual 1/2014 quedaran fora de l'àrea de restricció d'instal·lacions ramaderes i agrícoles, quedaran subjectes al que la vigent normativa urbanística determina per a aquests usos, activitats, obres, instal·lacions i edificacions, és a dir, únicament es permetran les instal·lacions lligades a l'ús ramader extensiu. Per tant, no s'estima que la proposta de modificació puntual 1/2014 en sòls de protecció forestal puga tindre efectes significatius sempre que es complisquen les determinacions de les vigents normes urbanístiques.  
  
- Les determinacions de caràcter urbanístic que afecten les obres, instal·lacions i edificacions en sòl no urbanitzable continuaran sent les que conté la vigent normativa urbanística, que en cap cas podran contravindre les determinacions urbanístiques de la Llei 10/2004, de SNU.  
  
- L'avaluació ambiental estratègica d'aquesta modificació puntual 1/2014 de les normes subsidiàries de Benassal no eximeix de l'avaluació ambiental dels projectes i activitats que es pretenguen dur a terme en desplegament del planejament en sòl no urbanitzable, en els casos en què siga procedent aquesta avaluació d'impacte ambiental.  
Les actuacions que puguen afectar els espais naturals protegits per Llei 11/1994, de 27 de desembre, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, hauran de ser compatibles amb els usos i activitats que queden regulats pels corresponents instruments de protecció i ordenació (PRUG, PORN).  
De conformitat amb el que estableix l'article 45, apartat 4, de la Llei 42/2007, de 13 de desembre, del Patrimoni Natural i de la Biodiversitat, i l'article 14 quinquies de l'esmentada Llei 11/1194, de 27 de desembre, qualsevol projecte que, sense tindre relació directa amb la gestió de les ZEPA, els LIC o les ZEC o sense ser necessari per aquesta, puga afectar de forma apreciable els mencionats espais, ja siga individualment o en combinació amb altres projectes, se sotmetrà a una adequada avaluació de les seues repercussions en aquests espais, tenint en compte els objectius de conservació d'aquests. El règim d'avaluació haurà de sotmetre's al procediment establit en el Decret 60/2012, de 5 d'abril, del Consell, pel qual es regula el règim especial d'avaluació i d'aprovació, autorització o conformitat de plans, programes i projectes que puguen afectar la Xarxa Natura 2000.  
  
G) Consideracions jurídiques  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE del Parlament Europeu i del Consell, de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta directiva s'incorpora al dret intern espanyol per mitjà de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'Avaluació Ambiental, i al dret autonòmic per mitjà de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
El Reial Decret Legislatiu 7/2015, de 30 d'octubre, pel qual s'aprova el Text Refós de la Llei de Sòl i Rehabilitació Urbana, estableix en l'article 22 que els instruments d'ordenació territorial i urbanística estan sotmesos a avaluació ambiental de conformitat amb el que preveu la legislació d'avaluació ambiental.  
  
H) Proposta d'acord  
Una vegada analitzada la proposta de la modificació puntual número 1/2014 de les Normes Subsidiàries de Planejament de Benassal, aquesta actuació quedaria emmarcada en l'article 46.3 de la LOTUP per considerar que es tracta d'una modificació menor de les normes subsidiàries de planejament de Benassal.  
Per això, segons el que estableix l'article 51.2.b de la LOTUP, d'acord amb els criteris de l'annex VIII d'aquesta llei, la proposta de la modificació puntual número 1/2014 de les Normes Subsidiàries de Planejament de Benassal no té incidència significativa en el model territorial d'aquest municipi; no produeix increment significatiu en el consum de recursos; no suposa afecció sobre elements del patrimoni natural i cultural, i és un instrument pertinent per a la integració de les consideracions ambientals. Per això, atés que s'han tingut en compte les consultes realitzades, es pot concloure que el procediment d'avaluació ambiental simplificada és suficient per a determinar que la proposta de la modificació puntual número 1/2014 de les Normes Subsidiàries de Planejament de Benassal, no presenta efectes significatius sobre el medi ambient.  
D'acord amb el que s'ha exposat, es resol:  
Emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica de la modificació puntual número 1/2014 de les Normes Subsidiàries de Planejament de Benassal, d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la LOTUP, per no tindre efectes significatius sobre el medi ambient; per tant, correspon continuar la tramitació de la modificació del pla general d'acord amb la seua normativa sectorial, si bé s'hauran de complir les determinacions següents:  
- Prèviament a l'aprovació definitiva s'haurà d'aportar un estudi de paisatge per a l'àmbit de la modificació puntual 1/2014, amb el contingut i l'abast especificat en l'informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, i adjuntar un informe favorable d'aquest servei i incloure, si és el cas, les determinacions que s'hi continguen.  
  
- En la redacció definitiva haurà d'incorporar-se la definició gràfica de la línia que delimita l'àrea de restricció d'activitats ramaderes en plànols amb escala adequada al nivell parcel·lari de tal manera que no permeta cap dubte sobre el seu traçat. A la definició gràfica haurà d'afegir-se la redacció amb la descripció literal del traçat de la mencionada línia que complete la informació gràfica.  
- Haurà d'incorporar-se en la normativa urbanística que es durà a terme l'avaluació ambiental de projectes quan així ho exigisca la legislació vigent en matèria d'avaluació ambiental o la Llei 42/2007, de 13 de desembre, del Patrimoni Natural i de la Biodiversitat, en els espais de la Xarxa Natura 2000.  
  
Segons el que estableix l'article 51.7 de la LOTUP, l'informe ambiental i territorial estratègic perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana no s'haguera aprovat la modificació puntual número 1/2014 de les Normes Subsidiàries de Planejament de Benassal en el termini màxim de quatre anys. En aquest cas, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada de la proposta.  
  
  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic a què fa referència l'article 51.2.b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que disposa l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat als efectes d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
Per tant, la Comissió d'Avaluació Ambiental acorda emetre un informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica de la modificació puntual número 1/2014 de les Normes Subsidiàries de Planejament de Benassal, per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en l'esmentat informe.  
Notificar als interessats que contra aquesta resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret consideren pertinents.  
La qual cosa li notifique per al seu coneixement i a l'efecte oportú.  
Cosa que se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se'n deriven, de conformitat amb el que autoritza l'article 27.5 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú (LRJAP-PAC).  
  
  
  
ANNEX I  
Modificació puntual número 1/2014 de   
les Normes Subsidiàries de Benassal  
  
Àrea de Restricció d'Activitats Ramaderes  
Distància mínima al nucli de població  
València, 9 de febrer de 2016.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 28 d'abril de 2016.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.