Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9667, del 23-08-2023 (2023/8877)

RESOLUCIÓ d'1 de juny de 2023, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula la declaració d'impacte ambiental del projecte d'explotació de recursos de la secció A), d'una indústria extractiva d'argiles, denominada Indalva, en el terme municipal de San Miguel de Salinas. Expedient: (1863817) 121/2016/AIA.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9667

Data del DOGV
:   23-08-2023

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2023/8877


Data del document
:   01-06-2023

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ d'1 de juny de 2023, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula la declaració d'impacte ambiental del projecte d'explotació de recursos de la secció A), d'una indústria extractiva d'argiles, denominada Indalva, en el terme municipal de San Miguel de Salinas. Expedient: (1863817) 121/2016/AIA. [2023/8877]  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: (1863817) 121/2016/AIA.  
Títol: Projecte d'explotació de recursos de la secció A), d'una indústria extractiva d'argiles, denominada Indalva, en el terme municipal de San Miguel de Salinas (Alacant).  
Promotor: Indalva, SL.  
Òrgan substantiu: Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines d'Alacant.  
Referència de l'òrgan substantiu: MIEXPA/2015/6/03.  
Localització: terme municipal de San Miguel de Salinas (Alacant).  
  
  
Objecte i descripció del projecte  
La mercantil Indalva, SL, dedicada principalment a la fabricació de productes fitosanitaris i fertilitzants per a activitats agrícoles, és propietària d'uns terrenys argilencs al terme municipal de San Miguel de Salinas, dels quals es pretén l'extracció d'argiles per al posterior tractament i aplicació com a matèria primera dels productes que comercialitza. L'extracció es pretén realitzar sobre uns terrenys anteriorment explotats, per la qual cosa la superfície es troba afectada.  
  
El promotor promou el projecte d'explotació de recursos de la secció A), argiles, del terme municipal de San Miguel de Salinas (Alacant), corresponent a la parcel·la 32, subparcel·la b, del polígon 6, d'aquest terme municipal.  
L'explotació consistirà en l'extracció a cel obert del material (argiles) mitjançant mitjans mecànics, sense necessitar la utilització d'explosius per a obtindre'ls. Els treballs d'arrancada es realitzen puntualment al llarg de l'any, per tant, es considera una explotació de caràcter discontinu i temporal; això suposa la presència de maquinària únicament en els moments en què es requerisca aquest material com a matèria primera. Aquest material serà transportat a la planta de fabricació, pertanyent a l'empresa sol·licitant (Indalva, SL), situada a 30 quilòmetres de distància, a la localitat d'Orihuela. Una vegada apilat en fàbrica i després dels processos de trituració, deshidratació i garbellament, se selecciona l'argila amb la granulometria desitjada. La resta de material serà retornat a l'explotació com a material inert de rebliment per a la formació dels bancs de restauració i ompliment del buit generat.  
  
L'activitat es desenvoluparà sobre una superfície total de 32.665 m² i la superfície total de la parcel·la és de 147.773 m².  
Les coordenades UTM (fus 30. Dàtum ETRS89) del perímetre d'explotació són les següents:  
Segons el projecte tècnic, el volum anual d'extracció previst és de 10.000 m³ i el volum total a extraure estimat de 185.012 m³. Tenint en compte aquestes reserves i el ritme de producció anual previst, la duració estimada de l'explotació serà de 19 anys aproximadament.  
  
Es planteja una explotació inicial que consistirà en la regularització de la plaça de pedrera actual fins a la cota 70 m (cotes referenciades sobre el nivell del mar). Posteriorment, es projecta la formació de dos bancs d'explotació de 5 m d'altura, la qual cosa permetrà aconseguir la cota 60 m. Les bermes definides seran de 5 metres i el talús entre 75° i 80° respecte a l'horitzontal.  
Es programen quatre fases d'explotació i cinc fases de restauració. Les fases de restauració es realitzaran paral·lelament als treballs d'explotació i començaran al mateix temps que les labors extractives. La restauració consistirà a omplir el buit generat per l'extracció amb l'aportació del rebuig de material procedent de la factoria i amb apilaments de material extret ja existents en la mateixa explotació. D'aquesta manera, amb l'objectiu de reduir els grans desnivells que presenta actualment l'entorn, en les primeres fases de restauració es formaran bancs projectats des de la cota 90 m fins a la cota 70 m. Posteriorment, serà aportada terra vegetal i seran revegetats aquests. En les fases següents, s'escapçaran els talussos finals d'explotació, formats entre la cota 70 m i 60 m, per a configurar els de restauració. D'aquesta manera, queden definits bancs de restauració de 10 metres d'altura, 5 metres d'amplària de berma i 30° de talús. Finalment, s'emplena el buit de l'explotació format en la plaça de pedrera per a elevar la cota de 60 m a 68 m.  
  
Tramitació administrativa  
Consta com a antecedent d'aquest expedient d'avaluació d'impacte ambiental l'expedient de consulta amb referència 232/8316-VMX, iniciat amb data 5 de novembre de 2014, amb la remissió pel Servei Territorial de Medi Ambient d'Alacant de la sol·licitud de consultes prèvies per a la determinació de l'abast de l'estudi d'impacte ambiental i del Pla de restauració per al projecte d'una indústria extractiva d'argiles i la posterior restauració mitjançant la utilització de residus inerts adequats al municipi de San Miguel de Salinas (Alacant), promogut per la mercantil Indalva, SL. A aquesta sol·licitud s'adjunta una memòria resum del projecte.  
Amb data 26 de febrer de 2015 es realitza una consulta al Servei de Règim Jurídic i Inspecció Territorial sobre la possibilitat de restabliment de la legalitat urbanística de l'activitat, ja que en la ubicació del projecte es va dur a terme una activitat d'extracció sense disposar d'autoritzacions preceptives. A més, aquesta zona va ser avaluada ambientalment en el context del Pla general d'ordenació urbana del terme municipal de San Miguel de Salinas, i va quedar qualificat el sòl com a no urbanitzable comú ecològic i incompatible l'ús miner, amb l'excepció de les activitats preexistents autoritzades.  
  
Amb data 27 de febrer de 2015, s'informa el promotor sobre la consulta realitzada al Servei de Règim Jurídic i Inspecció Territorial.  
  
Amb data 9 de març de 2015, se sol·licita informe al Servei Territorial d'Energia d'Alacant respecte de la situació administrativa de l'expedient, i es trasllada tota la informació que consta en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental per a la tramitació, si escau, del corresponent procediment sancionador en matèria minera.  
Amb data 30 de març de 2015, el Servei Territorial d'Energia d'Alacant remet l'informe en el qual s'indica que, amb data 16 de febrer de 2015, s'ha presentat en aquest servei per part de la mercantil Indalva, SL, l'expedient de sol·licitud d'autorització d'explotació de recursos de la secció A, acompanyat del projecte d'explotació, l'estudi d'impacte ambiental, el Pla de restauració, l'estudi d'integració paisatgística i el projecte de gestió de RIA per a la restauració.  
  
Amb data 28 de maig de 2015, el Servei de Règim Jurídic i Inspecció Territorial remet l'informe en el qual es conclou que l'extracció d'àrids projectada és incompatible amb el planejament urbanístic de San Miguel de Salinas i que la seua legalització requereix l'aprovació d'un pla especial.  
Amb data 24 de juny de 2015, es remet informe al Servei Territorial d'Energia d'Alacant, i s'adjunta el contingut de l'informe del Servei de Règim Jurídic i Inspecció Territorial, amb indicació que la legalització de l'activitat requereix la modificació del pla general i que aquesta estarà subjecta al procediment d'avaluació de plans i programes previst en la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana.  
  
Amb data 29 de juny de 2016, el Servei Territorial d'Indústria i Energia d'Alacant remet una còpia de la nova documentació aportada pel promotor i sol·licita que s'emeta l'informe sobre aquest tema. La documentació aportada inclou un escrit presentat pel promotor en el qual es comunica que el planejament del municipi de San Miguel de Salinas ha sigut declarat nul pel Tribunal Suprem i que, per tant, el planejament actualment vigent correspon a les normes subsidiàries de planejament que anteriorment regien en aquest municipi, segons les quals l'activitat minera seria compatible en la ubicació proposada. Així mateix, s'adjunta una còpia del certificat de compatibilitat urbanística emés per l'Ajuntament de San Miguel de Salinas, així com el document tècnic denominat resum/memòria per a la sol·licitud d'informe de compatibilitat urbanística de l'activitat extractiva i restauradora que es va considerar complementari del document inicial per a l'elaboració del document d'abast de l'estudi d'impacte ambiental.  
Amb data 25 de juliol de 2016, a causa de discrepàncies en la interpretació de les normes urbanístiques del municipi de San Miguel de Salinas entre el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i els serveis tècnics de l'ajuntament d'aquest municipi, se sol·licita que s'emeta l'informe el Servei Territorial d'Urbanisme d'Alacant sobre la compatibilitat urbanística de l'activitat minera en la ubicació proposada.  
Amb data 19 de setembre de 2016 es rep l'informe del Servei Territorial d'Urbanisme d'Alacant en el qual es confirma la compatibilitat urbanística de l'activitat en la ubicació proposada, sense perjudici de les consideracions que, respecte a la distància a l'ús residencial permés en el Pla general d'Orihuela i al Pla de restauració de la pedrera, s'efectuen en l'informe de data 28 de maig de 2015, del Servei de Règim Jurídic i Inspecció Territorial.  
L'expedient d'avaluació d'impacte ambiental, amb núm. de referència 121/16-AIA, s'inicia el 19 de setembre de 2016.  
Amb data 8 de novembre de 2016, amb la finalitat d'elaborar el document d'abast de l'estudi d'impacte ambiental es realitza consulta a les administracions públiques afectades següents: Servei de Prevenció d'Incendis Forestals, Servei d'Ordenació i Gestió Forestal, Servei de Vida Silvestre, Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, Servei d'Ordenació del Territori, Servei de Patrimoni Cultural, Ajuntament d'Orihuela, Ajuntament de San Miguel de Salinas, Confederació Hidrogràfica del Segura i Servei Territorial de Medi Ambient.  
  
Amb data 13 de desembre de 2016, el Servei d'Ordenació del Territori remet l'informe en què indica que l'actuació proposada no està afectada per risc d'inundació.  
Amb data 19 de desembre de 2016, la Direcció Territorial de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural remet un informe de l'enginyer tècnic forestal de la demarcació de Crevillent, en el qual s'indica que l'avanç de l'explotació no podrà afectar el sòl forestal estratègic PATFOR i la via pecuària Vereda de Dolores. En la mateixa data, la Direcció Territorial de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural remet l'informe de l'enginyer tècnic forestal de la demarcació de Crevillent, relatiu a incendis produïts, extensió, dates i causes, en el qual s'indiquen els incendis produïts en la zona pròxima a la parcel·la objecte d'estudi, i que no se n'ha produït cap en aquesta parcel·la.  
  
Amb data 20 de desembre de 2016, el Servei de Vida Silvestre remet l'informe en què conclou que la realització del projecte no causarà afeccions negatives a espais catalogats, hàbitats protegits i espais pertanyents a la Xarxa Natura 2000.  
Amb data 4 de gener de 2017, la Confederació Hidrogràfica del Segura remet l'informe condicionat a l'adopció de mesures relatives a la protecció dels llits i les seues zones de servitud, evitar la contaminació d'aigües superficials i subterrànies, i la instal·lació de sistemes de drenatge a peu de vessant que impedisquen els arrossegaments i els possibles lixiviats, principalment cap a la infraestructura confrontant del canal Tajo - Segura.  
Amb data 25 de gener de 2017, el Servei Territorial d'Indústria i Energia d'Alacant reitera l'emissió de l'informe que va sol·licitar amb data 29 de juny de 2016.  
Amb data 24 de febrer de 2017, el Servei de Patrimoni Cultural remet l'informe emés per la directora general de Cultura i Patrimoni en què s'indica que no existeix afecció patrimonial i que amb la realització d'un estudi previ relatiu al patrimoni cultural és suficient per a complir el que es disposa en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià. També cal indicar que en data 24 de novembre de 2014 es va presentar davant la Direcció General de Cultura la memòria final d'estudi d'impacte patrimonial del projecte, la qual va obtindre l'informe favorable amb data 15 de gener de 2015.  
Amb data 27 de febrer de 2017, la Direcció Territorial de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural remet l'informe de l'Ajuntament d'Orihuela pel qual exposa la problemàtica detectada relativa a l'existència de sòl urbanitzable en tramitació pràcticament confrontant amb l'explotació, així com la proximitat a la població i a terreny forestal estratègic. Se sol·licita que siga considerada aquesta a l'hora d'establir les mesures correctores en l'estudi d'impacte ambiental.  
Amb data 30 de maig de 2017, el Servei d'Ordenació i Gestió Forestal remet un ofici de la Secció Forestal de la Direcció Territorial de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural a Alacant, juntament amb les recomanacions de l'enginyer tècnic de la demarcació de Crevillent respecte a la restauració de la coberta vegetal.  
Amb data 11 de juliol de 2017, el Servei Territorial d'Indústria i Energia d'Alacant reitera l'emissió de l'informe que va sol·licitar amb data 25 de gener de 2017.  
Amb data 20 de desembre de 2017, el Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge remet un informe en el qual indica la necessitat d'elaborar un estudi d'integració paisatgística.  
Amb data 20 de febrer de 2018, es remet document d'abast al promotor i al Servei Territorial d'Indústria i Energia d'Alacant.  
Amb data 23 d'octubre de 2018, el Servei Territorial d'Indústria i Energia d'Alacant remet la documentació presentada pel promotor en contestació al document d'abast de data 16 de febrer de 2018 i comunica que amb data 2 de gener de 2018 es va remetre el projecte tècnic i l'estudi d'impacte ambiental juntament amb el resultat de la informació pública realitzada amb data 12 de setembre de 2017 i les consultes efectuades a altres administracions públiques.  
Amb data 13 de novembre de 2018, es requereix la documentació que el Servei Territorial d'Indústria i Energia d'Alacant va dir que havia remés amb data 2 de gener de 2018, ja que no ha tingut entrada al Servei d'Impacte Ambiental.  
Amb data 26 de novembre de 2018, el Servei Territorial d'Indústria i Energia comunica de nou que amb data 2 de gener de 2018 es va remetre el projecte tècnic i estudi d'impacte ambiental juntament amb el resultat de la informació pública realitzada i les consultes efectuades a altres administracions públiques i adjunta l'ofici dirigit a la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental. Aquesta documentació no ha tingut entrada al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental.  
  
Amb data 10 de gener de 2019, el Servei d'Ordenació i Gestió Forestal remet l'informe desfavorable al Pla de restauració de l'explotació.  
Amb data 28 de setembre de 2017, el Servei Territorial d'Indústria i Energia d'Alacant remet la documentació aportada pel promotor i sol·licita l'informe sobre el Pla de restauració. Aquesta documentació té entrada al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental amb data 7 de maig de 2019.  
Amb data 15 de maig de 2019, es remet al Servei Territorial d'Indústria i Energia d'Alacant la comunicació de l'informe desfavorable al Pla de restauració emés pel Servei d'Ordenació i Gestió Forestal i se sol·licita un nou Pla de restauració que esmene les deficiències indicades per aquest servei. En la mateixa data, s'adjunta una còpia d'aquesta comunicació al promotor.  
Amb data 24 de maig de 2019, Indalva, SL, remet l'informe en el qual comunica la presentació davant el Servei d'Ordenació i Gestió Forestal d'un document de justificació de no afecció a terreny forestal i indica que té coneixement d'un nou pronunciament per part d'aquest servei en relació amb la documentació presentada.  
  
Amb data 5 de juny de 2019, el Servei Territorial d'Indústria i Energia d'Alacant remet l'informe del Servei d'Ordenació i Gestió Forestal en el qual es confirma que l'explotació no afecta terreny forestal i sol·licita la continuació de l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
  
Amb data 21 d'octubre de 2020, es reitera al Servei Territorial d'Indústria i Energia d'Alacant la sol·licitud del projecte tècnic, l'estudi d'impacte ambiental, el Pla de restauració i dels informes resultants de les consultes realitzades a les administracions públiques afectades. S'envia còpia al promotor per a la seua informació.  
Amb data 12 de novembre de 2020, el promotor remet la documentació requerida. Aquesta documentació té entrada al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental amb data 21 de gener de 2021.  
Amb data 10 de febrer de 2021, el Servei Territorial d'Indústria i Energia d'Alacant remet la documentació requerida. Aquesta consta d'un:  
- Informe favorable del Servei Territorial d'Obres Públiques de data 20 de novembre de 2017, condicionat a l'emissió d'informe favorable de la Diputació d'Alacant i els ajuntaments la xarxa viària dels quals s'afecta: Pilar de la Horadada, San Miguel de Salinas, Bigastro i Orihuela.  
- Informe de la Confederació Hidrogràfica del Segura, de data 4 de desembre de 2017, condicionat a l'adopció de mesures relatives a la protecció dels llits, evitar la contaminació de les aigües superficials i subterrànies, evitar l'erosió hídrica dels talussos, les qüestions plantejades quant al tractament de residus i el relatiu amb l'ocupació del domini públic hidràulic i l'afecció al canal del posttransvasament Tajo-Segura.  
  
Amb data 8 de novembre de 2022, aquest òrgan ambiental emet el requeriment a l'òrgan substantiu i sol·licita la realització de consulta a la Confederació Hidrogràfica del Segura sobre la possible afecció al Canal Tajo-Segura.  
Amb data 7 de febrer de 2023, l'òrgan substantiu remet l'informe de la Confederació Hidrogràfica del Segura condicionat a la incorporació de mesures tendents a evitar danys al canal del transvasament.  
  
Consideracions ambientals  
La superfície delimitada per a l'explotació se situa en el terme municipal de San Miguel de Salinas, en el marc geogràfic comprés per la Rambla de los Gallutes, el límit amb el terme municipal d'Orihuela i el canal de transvasament al Campo de Cartagena (Tajo-Segura).  
El planejament general vigent en aquest municipi són les normes subsidiàries aprovades per la Comissió Territorial d'Urbanisme amb data 27 d'abril de 1988. La parcel·la sobre la qual es localitza la instal·lació està classificada en les esmentades normes subsidiàries com a sòl no urbanitzable comú, grau segon. Entre la documentació aportada consta el certificat de compatibilitat urbanística emés per l'Ajuntament de San Miguel de Salinas de data 5 d'abril de 2016, el qual assenyala que l'activitat projectada és compatible amb la normativa i el planejament urbanístic municipal. L'explotació es troba a menys de 500 metres de dues àrees qualificades de sòl urbanitzable residencial del terme municipal d'Orihuela. Per tant, l'informe emés pel Servei de Règim Jurídic i Inspecció Territorial, de data 28 de maig de 2015, assenyala que aquest ús residencial no s'ha implantat, sense que conste la tramitació de planejament de desenvolupament, a l'efecte de la seua materialització. Consultada la cartografia de l'IDEV s'observa que en l'actualitat no s'ha produït l'efectiva implantació de l'ús residencial.  
  
La pedrera es localitza als voltants de les carreteres CV-941 i CV-95. Aquestes connecten amb camins existents que permeten accedir a l'explotació. Per això, el projecte tècnic proposa diferents alternatives per a realitzar l'accés a la pedrera mitjançant l'ús d'aquestes infraestructures. D'acord amb l'informe emés per la Confederació Hidrogràfica del Segura, de data 9 de gener de 2023, la via de servei del Canal del Campo de Cartagena és d'ús exclusiu de vehicles i maquinària de vigilància i conservació d'aquest, per la qual cosa per a realitzar els treballs d'explotació no es podrà utilitzar aquesta via.  
L'entorn de la zona correspon a un paisatge de bosc baix, amb cultius de secà i cítrics, i hi ha també masses arbrades, fonamentalment de pi blanc, i altres espècies arbustives. La superfície d'actuació confina pel nord amb el transvasament Tajo-Segura i el perímetre d'explotació és limítrofa per la part nord-oest amb la zona de policia de la Rambla de los Gallutes.  
Tal com assenyala l'informe de la Direcció General de Cultura de data 15 de gener de 2015, no hi ha afecció al patrimoni cultural en cap de les seues manifestacions.  
Consultat el visor cartogràfic, en l'àmbit d'actuació no es detecta afecció a espais pertanyents a la Xarxa Natura 2000, espais naturals protegits ni hàbitats d'interés comunitari.  
No es preveu afecció a forests d'utilitat pública ni a terreny forestal segons el Pla d'acció territorial forestal de la Comunitat Valenciana (PATFOR). La pedrera és confrontant amb sòl forestal estratègic per la part est, sud i oest, i en la fita nord-oest amb la via pecuària Vereda de Dolores l'amplària legal de la qual és de 10 metres.  
Quant als hàbitats presents en la zona, segons indica l'informe emés pel Servei de Vida Silvestre de data 19 de desembre de 2016, es detecta la presència de matolls termomediterranis i preesteparis i zones subestepàries de gramínies i anuals del Thero-Brachypodietea. Així mateix, consultat el Banc de Dades de Biodiversitat de la Comunitat Valenciana, es detecta la presència de l'espècie prioritària del duc (Bubo bubo), espècie inclosa en l'annex I de la Directiva d'aus. No obstant això, no es preveu que el projecte cause afeccions negatives sobre aquests.  
  
L'àrea d'explotació presenta vulnerabilitat mitjana d'aqüífers i permeabilitat del sòl molt alta, i a l'efecte de la seua consideració com a àrea crítica contra el canvi climàtic, es classifica com a àrea a millorar. De conformitat amb els informes emesos per la Confederació Hidrogràfica del Segura, el perímetre se centra, parcialment, en un sector de vulnerabilitat a la recàrrega natural de la massa d'aigua subterrània 070.053 Cabo Roig, per la qual cosa s'haurà de posar en pràctica les millors tècniques possibles per a impedir la contaminació accidental o sistemàtica del sòl i subsol a causa de percolació de lixiviats.  
D'acord amb la cartografia del PATRICOVA, s'observa que la superfície d'explotació no està afectada per risc d'inundació, i limita per la part oest amb una zona de perillositat geomorfològica.  
  
Respecte al consum d'aigua, per al reg de pistes, accessos i espècies vegetals s'estima en uns 310 m³ anuals, els quals se subministraran mitjançant camió cisterna. Així mateix, s'instal·laran quatre contenidors d'aigua de 1.000 litres de capacitat, repartits en l'explotació per al seu ús en cas d'urgent necessitat.  
La documentació ambiental aportada preveu mesures preventives, correctores i compensatòries encaminades a previndre, minimitzar o eliminar els impactes derivats de les activitats inherents a l'explotació i restauració.  
S'identifiquen els impactes ambientals següents:  
En la fase d'explotació, es preveu afecció sobre l'atmosfera per l'emissió de gasos i pols deguda al trànsit de la maquinària que intervé, l'extracció del material mitjançant mitjans mecànics i la càrrega i transport del material extret. A fi de minimitzar aquest impacte s'estableixen les mesures correctores següents:  
- Reg d'accessos i pistes mitjançant passades periòdiques de camió cisterna amb aigua.  
- Col·locació de lones de protecció en la caixa del remolc dels camions que transporten material.  
- El material extret es carregarà directament sobre camió.  
- Les campanyes de treball s'estableixen en els mesos més favorables en relació amb els corrents de vent.  
- En l'accés a l'explotació es col·locarà un sistema d'inundació a fi d'humitejar els pneumàtics dels vehicles per a evitar l'alçament de pols. Aquest sistema consisteix en la realització d'una xicoteta tolla pavimentada per la qual hauran de circular els vehicles obligatòriament a l'entrada i eixida de l'explotació.  
- Creació de pantalla vegetal en les zones més baixes de l'explotació que actue com a barrera, la qual s'ha de mantindre neta de pols.  
  
- Anàlisi de les emissions contaminants generades per a no superar els límits establits per la normativa vigent.  
Com a mesura preventiva, es paralitzaran els treballs en el cas que les condicions climàtiques així ho requerisquen, i seran represos quan les ratxes de vent ho permeten.  
L'impacte causat per la generació de soroll i vibracions durant la fase d'explotació serà fonamentalment a causa de l'arrancada, càrrega i transport del material. Per a pal·liar aquest impacte s'estableixen les mesures correctores següents:  
- Ús de silenciadors en els vehicles i la maquinària, que seran revisats periòdicament.  
- No es faran treballs en horari nocturn.  
- Es limitarà la velocitat de circulació dels vehicles a 20 km/h.  
- Els bancs de restauració del front d'explotació actuaran com a barrera acústica per a evitar la contaminació per soroll en una suposada urbanització de la zona pertanyent al terme municipal d'Orihuela.  
  
- Reducció del nombre de màquines utilitzades al mateix temps.  
Quant al drenatge superficial, a fi d'obtindre un control sobre l'escolament generat, s'estableixen una sèrie de mesures encaminades a previndre l'efecte erosiu de les aigües pluvials.  
- Construcció d'una cuneta de guarda perimetral per a la protecció dels talussos d'explotació mitjançant la recollida d'aigües externes, que seran derivades a la rambla situada a l'est de l'explotació.  
- Les bermes es realitzaran de manera que en la part interior disposen d'un contrapendent del 2 %, que redueix la velocitat de l'aigua i afavoreix la infiltració.  
- A les plataformes de treball se'ls donarà un pendent del 2 % i serà recollida l'aigua caiguda sobre els bancs mitjançant cunetes.  
- El desguàs en la zona de menor cota durant la fase d'explotació es realitzarà per conducció de les aigües fins al canal que delimita l'explotació.  
Quant a la fauna, l'estudi d'impacte ambiental indica que es troba condicionada perquè principalment l'àmbit d'actuació presenta un elevat grau d'antropització per l'ús agrícola del sòl. Així mateix, no es proposen mesures correctores específiques per a reduir l'impacte sobre la fauna, ja que no es tracta d'una zona d'interés faunístic ni de nidificació important.  
Es minimitzarà l'afecció al sòl i a la capa vegetal tenint en compte les mesures següents:  
- No serà necessària la retirada de coberta vegetal, ja que la zona d'actuació està afectada per explotacions anteriors. No obstant això, si en alguna zona fora necessària, es retirarà i s'apilarà en cordons situats dins del perímetre d'explotació.  
- Les operacions de manteniment i reparació de maquinària es realitzaran en un taller autoritzat i no podran dur-se a terme en la zona d'explotació.  
- No es disposarà d'instal·lació de tractament de residus, ja que els residus generats, classificats com a residus miners inerts segons Reial decret 975/2009, seran emprats en les labors de restauració.  
  
- Els residus assimilables a residus sòlids urbans es recolliran i es depositaran diàriament en contenidors municipals.  
El material utilitzat per a la formació dels bancs de restauració i rebliment del buit generat per l'explotació prové dels residus inerts generats en el procés d'obtenció de l'argila i d'apilaments de material existents en la parcel·la. El volum de material existent apilat és de 36.485 m³. Els residus generats després dels processos de tractament en fàbrica s'apilaran temporalment per a la posterior utilització en el procés de restauració. El termini de la seua reutilització no serà superior a 3 anys, per tant, no és necessari cap tipus d'instal·lació de tractament de residus ni runars.  
Quant al paisatge, s'han de tindre en consideració les mesures següents encaminades a evitar, disminuir o compensar els efectes nocius del projecte:  
- No s'han de sobrepassar els límits de l'autorització minera.  
- No s'ha de realitzar cap tipus de construcció permanent.  
- S'ha d'explotar per fases, segons s'estableix en el projecte.  
- S'ha de mantindre la cobertura vegetal introduïda.  
- S'han d'implantar espècies vegetals autòctones tenint en compte l'entorn pròxim a la pedrera, de manera que amb el temps puga quedar totalment integrada en el paisatge.  
El projecte disposa d'un Pla de restauració, l'objecte del qual és la planificació de la restauració dels terrenys afectats per l'explotació minera. La superfície total objecte de restauració és de 32.665 m².  
Es programen quatre fases d'explotació i cinc fases de restauració. Les fases de restauració es realitzaran paral·lelament als treballs d'explotació i s'iniciaran al mateix temps que els treballs extractius. Aquests treballs es duran a terme de la manera següent:  
- 1a fase, explotació i restauració: es rebaixarà la plaça de pedrera fins a la cota 70 m, extraient un volum de 67.961 m³. Al mateix temps, començaran els treballs de restauració, que consistiran en la formació de bancs de restauració mitjançant els apilaments existents en la mateixa explotació. Aquests bancs estaran projectats des de la cota 90 fins a la cota 70 m. El volum de material necessari per a la restauració en aquesta fase serà de 33.668,73 m³.  
- 2a fase, explotació i restauració: es rebaixarà la plaça de pedrera fins a la cota 65 m, extraient un volum de 63.633 m³. Paral·lelament, es continuarà la fase de restauració, consistent en l'aportació de terra vegetal sobre el talús format entre la cota 90 m i 80 m i la posterior revegetació.  
- 3a fase, explotació i restauració: consistirà a rebaixar la plaça de pedrera fins a la cota 60 m, extraient un volum de 41.183 m³. Al seu torn, s'aportarà terra vegetal sobre el talús format entre la cota 80 m i 70 m i a la posterior revegetació.  
- 4a fase, explotació: definirà la situació final d'explotació i els talussos de restauració. S'escapçaran els talussos finals d'explotació, formats entre la cota 70 i 60 m per a configurar els de restauració. En aquesta fase es preveu un volum d'explotació de 13.235 m³.  
- 4a fase, restauració: es reblirà el buit final de l'explotació format en la plaça de pedrera. Aquesta operació es durà a terme utilitzant el material de rebuig de fàbrica i els apilaments existents. D'aquesta manera, s'elevarà la cota de la plaça de pedrera des dels 60 fins als 68 m. El volum de material total necessari en aquesta fase de restauració serà de 90.155 m³.  
- 5a fase, restauració: consistirà en l'aportació de terra vegetal en el talús format i en la plaça de pedrera i la posterior revegetació.  
La restauració projectada s'haurà d'ajustar al que es disposa en el Reial decret 975/2009, de 12 de juny, sobre gestió dels residus de les indústries extractives i de protecció i rehabilitació de l'espai afectat per activitats mineres, així com dels seus annexos.  
Des del punt de vista de la restauració geomorfològica del terreny, la remodelació es durà a terme tenint en compte les consideracions següents:  
- Escapçada dels talussos d'explotació amb l'obtenció de bancs amb una inclinació de 30°, 5 metres d'amplària de berma i 10 metres d'altura.  
- Es projectaran bermes amb contrapendent cap a l'interior, distribuint així l'aigua d'escolament de manera laminada, evitant la formació de xaragalls i afavorint l'absorció de l'aigua per les plantes.  
Una vegada obtingut el perfil de restauració, es garantiran les actuacions relatives a la revegetació següents:  
- Aportació de terra vegetal de grossària mínima de 30 cm sobre talussos i 50 cm sobre bermes i plaça de pedrera. La superfície de l'àmbit d'actuació està afectada per explotacions anteriors, per la qual cosa no resulta possible l'aprofitament de terra vegetal per ser inexistent.  
  
- La revegetació dels talussos es realitzarà mitjançant un sistema d'hidrosembra, composta en un 95 % de llavors herbàcies i un 5 % de llavors arbustives.  
- La revegetació de bermes i fons pla d'explotació es durà a terme mitjançant el disseny d'un marc de plantació en el qual s'alternen diferents espècies arbòries (pi blanc fonamentalment) i arbustives.  
  
- En les zones planes la plantació es realitzarà mitjançant aclotament manual utilitzant les espècies indicades en la documentació aportada pel promotor i seguint les mesures establides en l'Ordre 16 de maig de 1996, de la Conselleria d'Agricultura i Medi Ambient, per la qual s'aproven directrius bàsiques per a les actuacions de repoblament o repoblació forestal a la Comunitat Valenciana.  
- Les plantacions, sembres i hidrosembres es duran a terme en els mesos de tardor.  
- Per a la selecció d'espècies s'han de tindre en compte les característiques climàtiques i edàfiques de la zona, atenent els criteris d'integració paisatgística, facilitat de germinació, assentament i capacitat entapissant.  
El pressupost calculat per al Pla de Restauració ascendeix a un PEM de 190.133,31 euros, amb les fases indicades i pressupostos desglossats per a cadascuna d'aquestes. La inversió per hectàrea és de 58.207,04 euros.  
Entre la documentació tècnica remesa, es troba el projecte referent a la gestió i utilització dels residus inerts emprats per als treballs de restauració. De conformitat amb aquest document, part del material utilitzat per al rebliment del buit generat per l'explotació i per a la formació dels bancs de restauració, prové dels residus inerts generats en el procés d'obtenció de l'argila. D'acord amb el que s'estableix en el Decret 200/2004, d'1 d'octubre, del Consell, prèviament a l'ús de residus inerts, s'haurà d'obtindre la declaració d'aptitud de residus inerts adequats per l'òrgan competent en la matèria.  
  
L'estudi d'impacte ambiental disposa d'un pla de vigilància ambiental que estableix les pautes establides a seguir, amb l'efectuació dels controls, els mesuraments i l'anàlisi dels paràmetres que permetran conéixer l'impacte que suporta l'àmbit de l'actuació i el seu entorn, amb la periodicitat corresponent. Totes les actuacions i/o mesuraments que es realitzen en l'aplicació del pla de vigilància tindran constància escrita en forma d'actes, lectures o butlletes d'estat, de manera que permeta comprovar la correcta execució i respecte dels treballs a les condicions establides en la normativa vigent que li siga aplicable. Aquesta documentació recollirà totes les dades des de l'inici de l'activitat i haurà d'estar a la disposició dels òrgans d'inspecció i vigilància.  
  
Si s'observa alguna desviació significativa respecte de les previsions descrites en l'estudi d'impacte ambiental durant la realització dels controls esmentats, el promotor ho posarà en coneixement de l'Administració substantiva competent, perquè s'apliquen les mesures correctores necessàries.  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte constitueix un supòsit d'avaluació d'impacte ambiental ordinària d'acord amb l'annex I del Decret 162/1990, grup 3, c) Extracció de minerals no metàl·lics ni energètics; c.1. Materials de construcció (substàncies argilenques, roques i pissarres, àrids naturals i per trituració, algeps, roques ornamentals), en concordança amb l'article 7 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en la secció 1a, capítol II, del títol 2, de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i en les altres disposicions que li són aplicables.  
L'article 13 del Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
  
Per tot el que s'ha exposat anteriorment, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i amb el vistiplau del subdirector general de Qualitat i Educació Ambiental, fent ús de les atribucions que tinc, resolc:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, el projecte d'explotació de recursos de la secció A), d'una indústria extractiva d'argiles, denominada Indalva, situada al terme municipal de San Miguel de Salinas (Alacant), sempre que es desenvolupe d'acord amb el que s'estableix en l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic, el projecte de restauració i l'altra documentació aportada, així com els condicionants que s'indiquen a continuació:  
  
1. El subministrament d'aigua s'haurà de realitzar des d'un origen emparat per un dret a l'ús privatiu de les aigües. D'acord amb l'article 52 del text refós de la Llei d'aigües, el dret a l'ús privatiu de les aigües s'adquireix per disposició legal (article 54) o per concessió administrativa.  
2. Qualsevol actuació prevista que supose l'ocupació de la zona de policia dels llits presents al voltant de l'àmbit d'actuació, quedarà supeditada a l'obtenció d'autorització administrativa de la Confederació Hidrogràfica del Segura, de conformitat amb l'article 9.d del Reglament del domini públic hidràulic. Així mateix, s'hauran de complir les mesures reflectides en els informes emesos per l'esmentat organisme de conca.  
3. S'haurà de disposar de zones impermeabilitzades i d'un sistema de recollida de possibles fugues d'olis i combustibles procedents de la maquinària emprada. A més, es controlarà que la gestió dels residus generats es duga a terme d'acord amb la normativa vigent i mitjançant un gestor autoritzat.  
4. El seguiment del compliment de les mesures descrites en l'estudi d'impacte ambiental, així com les propostes emeses pels diferents organismes consultats, correspondrà a l'òrgan substantiu, així com de les mesures addicionals proposades.  
5. Està totalment prohibit realitzar qualsevol tipus d'abocament no autoritzat directament a llits d'aigua o al sòl i, en particular, els produïts pels canvis d'oli, combustibles i manteniment de la maquinària, que hauran de ser gestionats pel taller o per un gestor de residus degudament autoritzat d'acord amb el que es preveu en la normativa de residus.  
  
6. Per a la restauració geomorfològica amb aportació de residus inerts adequats, s'haurà d'iniciar i tramitar el procediment d'acord amb el Decret 200/2004, d'1 d'octubre, del Consell de la Generalitat, i l'Ordre APM/1007/2017, de 10 d'octubre, sobre normes generals de valorització de materials naturals excavats per a la seua utilització en operacions de rebliment i obres diferents d'aquelles en les quals es van generar. La promotora vigilarà la naturalesa dels materials utilitzats com a rebliment i es portarà un llibre de registre sobre el volum i la procedència d'aquests que estarà disponible a les oficines adjuntes a l'explotació.  
7. Si durant l'execució de les obres es troben restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el promotor haurà de posar el fet en coneixement de l'òrgan competent en patrimoni cultural de manera immediata, i adoptar les mesures pertinents per a la seua protecció i conservació, de conformitat amb el que es preveu en els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
8. S'haurà d'incorporar en el pressupost del projecte partides per a la valoració del pla de seguiment mediambiental i les mesures correctores de l'estudi d'impacte ambiental.  
9. Hauran de respectar-se els límits de l'explotació, per tant, no es podran ocupar terrenys fora de l'àmbit d'actuació recollit en la documentació avaluada. En la mateixa línia, no s'haurà d'acumular material extret fora del perímetre de l'explotació i restauració, el qual haurà de ser depositat en llocs que no generen afeccions ambientals sobre l'entorn.  
10. S'haurà de complir el que es disposa en el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i de treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants.  
11. S'haurà de comprovar la no-afecció al nivell freàtic i es limitarà la cota final d'excavació, en conseqüència, per a evitar surgències.  
12. En el cas que es duga a terme l'efectiva implantació de l'ús residencial previst per l'Ajuntament d'Orihuela que, en conseqüència, supose l'existència de població a menys de 500 metres del perímetre d'explotació, s'hauran d'implementar les mesures correctores següents:  
  
a) S'hauran de prendre mesures per a reduir la generació de pols, controlar i eliminar la pols generada el més a prop possible del punt d'origen (evitant que passe a l'ambient), controlar la pols suspesa i consolidar el sedimentat.  
b) Mesures per a assegurar un control del soroll que garantisca el compliment dels nivells sonors permesos legalment en ús residencial. S'haurà de tindre en compte els nivells de soroll emesos, mitjançant controls sistemàtics d'acord amb la periodicitat establida en el Decret 266/2004, de 3 de desembre, del Consell, que desenvolupa la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica. Les auditories acústiques es realitzaran per una entitat col·laboradora en matèria de qualitat ambiental per al camp de la contaminació acústica. En cas de superar els nivells sonors permesos per la llei, s'establiran les mesures correctores pertinents.  
  
13. L'activitat es considera com potencialment contaminadora de l'atmosfera, de conformitat amb la Llei 34/2007, de 15 de novembre, en estar inclosa en el Catàleg d'activitats potencialment contaminadores de l'atmosfera (annex IV de l'esmentada llei, actualitzat pel Reial decret 100/2011, de 28 de gener). La construcció, muntatge, explotació, trasllat o modificació substancial, cessament o clausura de l'activitat està subjecta al règim d'autorització o notificació regulat en l'article 13 de la Llei 34/2007.  
14. Les accions incloses en el programa de vigilància i seguiment ambiental hauran de documentar-se, a l'efecte d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de la seua eficàcia. El pla de vigilància ambiental haurà de prolongar-se almenys dos anys des de la finalització de la restauració total de la pedrera.  
En els termes previstos en l'article 43 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, aquesta declaració d'impacte ambiental perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera començat l'execució del projecte en el termini de quatre anys. A aquest efecte, el promotor notificarà a l'òrgan ambiental el començament de les obres.  
  
Segon  
D'acord amb el que es preveu en l'article 41 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
a) Ordenar la publicació d'aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, així com en la seu electrònica.  
b) Aquesta declaració d'impacte ambiental no serà objecte de recurs sense perjudici dels que, si escau, siguen procedents en via administrativa i judicial contra l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu haurà de tindre degudament en compte, en el procediment d'autorització del projecte, l'avaluació d'impacte ambiental efectuada, atesos els criteris establits en l'article 42 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, que fan referència tant al contingut de l'autorització com a la publicitat de la decisió.  
  
València, 1 de juny de 2023.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.»