Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5088, del 08-09-2005 (2005/9953)

RESOLUCIÓ de 27 de juliol de 2005, de la Direcció General de Qualitat Ambiental, per la qual s'atorga a l'empresa Coloronda, SL, l'autorització ambiental integrada per a una indústria de fabricació de frites i esmalts ceràmics al terme municipal d'Onda (Castelló).
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5088

Data del DOGV
:   08-09-2005

Secció del DOGV
:   III. CONVENIS I ACTES - C) AUTORITZACIONS ADMINISTRATIVES

Número del document
:   2005/9953


Data del document
:   27-07-2005

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Onda
    * edifici industrial
    * ceràmica
    * empresa privada

RESOLUCIÓ de 27 de juliol de 2005, de la Direcció General de Qualitat Ambiental, per la qual s'atorga a l'empresa Coloronda, SL, l'autorització ambiental integrada per a una indústria de fabricació de frites i esmalts ceràmics al terme municipal d'Onda (Castelló). [2005/X9953]
  
Vistos els documents que apareixen en l'expedient 61/04 IPPC, instruït a instància de l'empresa Coloronda, SL, a fi d'obtindre l'autorització ambiental integrada d'una indústria de fabricació de frites i esmalts ceràmics i la seua ampliació, al terme municipal d'Onda (Castelló), s'emet la present resolució de conformitat amb els següents,
  
Antecedents de fet
  
Primer. Amb data 16 de juliol de 2004, Angel Navarro Peris, en representació de l'empresa Coloronda, SL, amb CIF E-18.883.195, presenta a la Conselleria de Territori i Habitatge, la sol·licitud d'autorització ambiental integrada per a les instal·lacions de fabricació de frites i esmalts ceràmics que s'ubiquen a l'avinguda Real d'Extremadura, núm. 11-13 d'Onda, i que es detallen en l'annex I.
  
A la sol·licitud s'acompanya l'informe urbanístic favorable emés per l'Ajuntament d'Onda amb data 14 de juny de 2004.
  
Segon. Amb data 14 d'octubre de 2004 i 25 de gener de 2005 l'empresa entrega la documentació complementària, a requeriment d'aquesta Conselleria.
  
Tercer. Amb data 9 de novembre de 2004 se sotmet a informació pública l'expedient de referència, durant un període de 30 dies hàbils, d'acord amb el que establix l'article 16 de la Llei 16/2002, i es publica anunci en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana (DOGV núm. 4879).
  
Durant aquest no es presenten al·legacions al projecte, ni en aquesta Conselleria ni a l'Ajuntament d'Onda, en l'expedient consta el certificat de la informació pública.
  
Quart. Transcorregut el termini d'informació pública i segons el que disposa l'article 18 de la Llei 16/2002, l'expedient es remet a l'Ajuntament d'Onda.
  
Cinqué. Segons el que disposa l'article 19 de la Llei 16/2002, l'expedient es remet a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer que emet un informe favorable amb data 7 d'abril de 2005.
  
Sisé. Amb data 14 de febrer de 2005, el Servei de Control Integrat de la Contaminació comunica al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental que ha d'iniciar la tramitació i la resolució de la Declaració d'impacte ambiental, i s'emet la dita declaració amb data 12 de maig de 2005, en la qual estima acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte per a l'obtenció de l'Autorització ambiental integrada i l'Estudi d'impacte ambiental, sempre que es complisquen les condicions que s'adjunten en l'annex II de la present resolució.
  
Seté. En l'expedient 61/04 IPPC consta l'avaluació ambiental del projecte en el seu conjunt, tal com estableix l'article 20 de la Llei 16/2002, i que ha sigut incorporada a la proposta de resolució.
  
Octau. Amb data 25 de juliol de 2005 es realitza el tràmit d'audiència a l'interessat, sense que s'hagen presentat al·legacions respecte d'això.
  
Als anteriors fets s'apliquen els següents,
  
Fonaments de dret
  
Primer. D'acord amb l'article 9 de la Llei 16/2002, de prevenció i control integrats de la contaminació, les activitats que apareixen en l'annex 1 de la dita Llei, estan subjectes a l'Autorització ambiental integrada.
  
La instal·lació de referència està inclosa en l'epígraf 3.3 de l'annex 1 de la Llei 16/2002.
  
Segon. La tramitació de l'expedient s'ha realitzat segons el que preveuen els articles 14 i següents de la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació desenvolupada pel Decret 40/2004, de 5 de març, del Consell de la Generalitat Valenciana.
  
Tercer. A la Comunitat Valenciana l'òrgan competent per a atorgar l'Autorització ambiental integrada és la Conselleria de Territori i Habitatge, d'acord amb l'article 3.h de la Llei 16/2002 i el Decret 8/2004, de 3 de setembre, del president de la Generalitat Valenciana, pel qual s'assignen competències a les conselleries.
  
D'altra banda, de conformitat amb l'article 15 del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament òrgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, i la seua Ordre de desplegament de 9 de setembre de 2003, correspon a la Direcció General de Qualitat Ambiental, exercir les competències en matèria de control integrat de la contaminació.
  
Vist tot el que antecedeix, a proposta del Servei de Control Integrat de la Contaminació, amb el vistiplau del cap d'Àrea de Qualitat Ambiental, fent ús de les atribucions que em confereix el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, resolc:
  
Primer. Concedir a Coloronda, SL, l'Autorització ambiental integrada per a una indústria de fabricació de frites i esmalts ceràmics, que s'ha de portar a terme a la planta situada a l'av. Extremadura, núm.11-13 d'Onda, que fa referència al Projecte bàsic de prevenció i control integrats de la contaminació per a una indústria de fabricació de frites i esmalts ceràmics, subscrit pel Sr. Carlos Prades Albalat, i queda inscrita en el Registre General d'Instal·lacions IPPC de la Comunitat Valenciana amb el número 024-05/AAI/CV, condicionada al compliment dels requisits següents:
  
1. Valors límit d'emissió
  
1.1. Atmosfera
  
1.1.1. Emissions canalitzades
  
Els valors límit d'emissió de contaminants que provenen de forns de fusió seran els següents:
  
CONTAMINANTS LÍMITS D'EMISSIÓ
  
Partícules 40 mg/Nm3 (1)
  
NOx 1600 mg/Nm3
  
SO2 25 mg/Nm3
  
Clorurs (com HCl) 10 mg/Nm3 (1)
  
Fluorurs (com HF) 5 mg/Nm3 (1)
  
Metalls (Classe 1+2) 5 mg/Nm3 (1)
  
Metalls (Classe 1) 1 mg/Nm3 (1)
  
O2 referència per a gasos de combustió 15%
  
(1) Per als forns existents, aquest valor han de complir-lo el 65% dels forns abans de l'1 de gener de 2006 i el 100% dels forns abans de l'1 de gener de 2007.
  
Les concentracions mesurades sempre estaran referides a condicions normals de pressió i temperatura (101,3 kPa, 273 K), en base seca i per a un contingut de O2 del 15%.
  
Quant a valors límit d'emissió de contaminants que provenen d'altres focus, es complirà:
  
CONTAMINANTS LÍMITS D'EMISSIÓ
  
Partícules en instal·lacions noves 30 mg/Nm3
  
Partícules en instal·lacions existents 40 mg/Nm3
  
NOx en la instal·lació de cogeneració 800 mg/Nm3
  
1.1.2. Emissions sonores
  
La instal·lació es protegirà acústicament de manera que no se superen els límits establits en la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica i de conformitat amb el que establix el Decret 266/2004, de 3 de desembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'estableixen normes de prevenció i correcció de la contaminació acústica, en relació amb activitats, instal·lacions, edificacions, obres i serveis.
  
D'acord amb la citada normativa, els nivells de recepció externs en zones d'ús industrial: 70 dB(A) durant el dia i 60 dB(A) durant la nit.
  
1.2. Abocaments
  
1.2.1. Aigües residuals industrials
  
S'actuarà segons el que ha especificat el projecte, de manera que es garantisca la inexistència d'abocament d'aigües residuals industrials a domini públic hidràulic (abocament zero).
  
1.2.2. Aigües residuals sanitàries
  
Les aigües residuals sanitàries estan connectades a la xarxa municipal de clavegueram. Aquestes aigües residuals són assimilables a urbanes, per la qual cosa són conduïdes sense cap sistema de depuració fins a la xarxa pública de clavegueram.
  
1.2.3. Aigües pluvials
  
Pel fet que les aigües pluvials discorren per gravetat per la zona asfaltada de la parcel·la, on van per escorrentia natural als albellons existents en el camí del Colador, no han d'existir substàncies que puguen generar lixiviats en les aigües pluvials en totes aquelles zones de la parcel·la per on discórreguen les aigües pluvials.
  
Es prohibeix expressament l'abocament a domini públic hidràulic d'aigües que no siguen d'origen pluvial i aquelles que hagueren estat en contacte amb residus.
  
L'abocament no ha de deteriorar la qualitat del medi receptor.
  
L'incompliment de qualsevol d'aquestes condicions comportarà la immediata revocació d'aquesta autorització, sense perjudici de l'exigència de les responsabilitats que calguen.
  
Consta en l'expedient el certificat emés per l'Ajuntament d'Onda de connexió i acceptació dels abocaments d'aigües residuals domèstiques i pluvials a la xarxa de clavegueram municipal.
  
2. Protecció del sòl i de les aigües subterrànies
  
Queda prohibit l'abocament a llit, sòl o subsòl que puga deteriorar la qualitat de les aigües sense comptar amb l'autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.
  
No es podran executar pous, rases, galeries o qualsevol altre dispositiu destinat a facilitar que el terreny absorbisca les aigües residuals.
  
Els depòsits d'emmagatzematge de l'aigua depurada seran completament impermeables i estancs.
  
3. Procediments i mètodes de gestió de residus
  
L'activitat està subjecta als requisits establits en la Llei 10/1998, de 21 d'abril, de residus i la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus de la Comunitat Valenciana, i al Reial Decret 833/1988 de 20 de juliol, sobre el Reglament per a l'execució de la Llei 20/1986, modificat pel Reial decret 952/1997.
  
3.1. Producció de residus
  
El mencionat centre productiu queda inscrit en el Registre General de Productors Autoritzats de Residus de la Comunitat Valenciana amb el número de referència 109/P/RTP/CV, conforme estableix l'article 46 de la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus de la Comunitat Valenciana, i que ha de figurar en els documents de control i seguiment i la resta de documentació que ho necessite.
  
S'autoritza la producció dels residus perillosos següents, sempre que la seua capacitat de generació anual siga de l'ordre de magnitud que a continuació es detalla i la producció de frites en les instal·lacions del centre productiu detallat en l'annex I siga de l'ordre de 54.287.974 quilos/any.
  
Les operacions de reutilització de residus propis, com són pols ceràmiques, partícules sòlides retingudes en els filtres dels forns de frita, vessaments del transport de matèries primeres, residus procedents de la neteja de seccions, materials que no han superat els controls de qualitat, etc. mitjançant la reintroducció en el procés productiu, es duran a terme segons el que ha especificat el projecte.
  
4. Sistemes i procediments per al tractament d'emissions i residus, amb especificació de la metodologia de mesurament, la seua freqüència i els procediments per a avaluar els mesuraments
  
4.1. Control d'emissions atmosfèriques
  
A fi d'evitar l'emissió difusa de partícules, es duran a terme les mesures següents:
  
Aspirar i llevar la pols d'instal·lacions d'emmagatzematge, transport, punts de transferència i de càrrega i descàrrega de materials pulverulents.
  
Condicionament, pavimentació i neteja d'instal·lacions, de les vies de circulació i de les àrees d'estacionament de vehicles.
  
Han de disposar de sistemes correctors de depuració de l'emissió a l'atmosfera, com a mínim, els focus que evacuen corrents de gasos provinents d'aspiracions de material pulverulent, forns de fusió de frites i forns de calcinació de pigments.
  
S'assegurarà el funcionament correcte dels sistemes correctors dels focus que evacuen corrents de gasos provinents de processos amb transformació química mitjançant el control i el registre en continu d'almenys, un paràmetre d'operació del sistema a opció de l'empresa entre els tècnicament reconeguts o fonamentats, com la pèrdua de càrrega del sistema de depuració, la concentració de partícules en el corrent gasós, o qualsevol altre degudament justificat. La representativitat i el calibratge d'aquest paràmetre ha de ser verificat per entitats col·laboradores de l'administració en matèria de qualitat ambiental i estar a disposició de la Conselleria de Territori i Habitatge.
  
Independentment d'allò adés exposat, es prendran les següents mesures per a assegurar el funcionament correcte d'aquests sistemes de vigilància i control de les emissions atmosfèriques.
  
Setmanalment:
  
Inspecció visual de tots els filtres de mànegues existents a la parcel·la.
  
Inspecció visual de les xemeneies de forns.
  
Mensualment
  
Revisió i manteniment de cada una de les màquines.
  
Efectuar una neteja completa de la maquinària de l'empresa.
  
Verificar l'eficàcia dels dispositius de seguretat.
  
La periodicitat mínima de control de les emissions per entitats col·laboradores amb l'administració en matèria de qualitat ambiental d'acord amb el Decret 229/2004, serà la següent:
  
Anual: Focus el cabal del qual supere 30.000 Nm3/h.
  
Biennal: Focus el cabal del qual es trobe entre 10.000 i 30.000 Nm3/h.
  
Triennal: La resta de focus canalitzats.
  
Es durà a terme un autocontrol de les emissions de partícules, NOx, SO2, clorurs, fluorurs i metalls, amb una freqüència almenys anual, en els focus provinents dels forns de fusió de frites.
  
Els punts de mostratge en les xemeneies han de complir amb els requisits de l'Ordre 18 d'octubre de 1976, sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera. L'orifici de presa de mostres s'ubicarà després de l'actuació dels sistemes correctors. Aquests, així mateix, han d'actuar després de la fase d'aprofitament energètic (o refredament, si és el cas).
  
En particular, les característiques i la distribució dels focus emissors a l'atmosfera serà tal que garantisca una correcta dispersió dels contaminants emesos, per evitar en la mesura que siga possible que es produïsquen apantallaments que dificulten la dispersió.
  
La temperatura dels gasos en el punt de mostratge serà preferiblement menor de 200ºC i s'ha de garantir que, en cap cas supere els 300ºC.
  
Ha de notificar a la Direcció General de Qualitat Ambiental, una vegada a l'any, les dades sobre les emissions a l'aire de la instal·lació, mitjançant el Registre d'Emissions i Fonts Contaminants (EPER), d'acord amb l'article 8.3 de la Llei 16/2002 i de la Decisió 2000/479/CE, de 17 de juliol de 2000.
  
Es portarà actualitzat el llibre de registre d'emissions, en el qual ha de constar:
  
Resultats dels mesuraments i anàlisis de contaminants amb emissió d'informe oficial per ECA segons la freqüència establida.
  
Resultats dels mesuraments i anàlisis de contaminants que es realitzen amb caràcter intern, amb periodicitat mínima d'1 any, reduint la seua freqüència en els focus conflictius.
  
Les dates de neteja i revisions de les instal·lacions de depuració, per a establir un sistema de manteniment preventiu.
  
Les parades per avaria, comprovacions o incidències de qualsevol tipus.
  
4.2. Control d'abocaments
  
Setmanalment es durà a terme una inspecció i un manteniment de la depuradora d'aigües residuals.
  
Així mateix es realitzarà una inspecció de la bassa d'acumulació de llots industrials.
  
4.3. Control de torres de refrigeració
  
Les mesures preventives, programa de manteniment de les instal·lacions, i la resta de requisits previstos en el RD 865/2003, de 4 de juliol, pel qual s'estableixen els criteris higienicosanitaris per a la prevenció i el control de la legionel·losi, han d'estendre's, a més de a les torres de refrigeració esmentades en el projecte d'ampliació, al conjunt d'instal·lacions previstes en l'àmbit d'aplicació de la norma, com ara els sistemes d'aigua contra incendis i els sistemes d'aigua calenta i freda de les zones de vestidors i lavabos.
  
4.4. Control de residus
  
Els residus podran ser emmagatzemats durant un període igual o inferior a sis mesos, en el cas de perillosos, i inferior a dos anys en al cas de no perillosos, després del qual han de ser entregats a gestor autoritzat. Aquest emmagatzematge temporal de residus perillosos es realitzarà segregat per tipus de residu, ha d'estar convenientment senyalitzat i es realitzarà en lloc amb teulada, amb sòl impermeable i sistemes de recollida de vessaments accidentals, com ara arqueta cega no connectada a la xarxa de clavegueram i safates de recollida. Així mateix la zona d'emmagatzematge ha d'estar inclosa en el sistema general de protecció contra incendis de la indústria.
  
Per a l'emmagatzematge de residus líquids o que pel seu alt contingut líquid puguen generar abocaments, es comptarà amb cubetes o recipients de recollida de possibles vessaments, que han de tindre com a mínim el volum de l'envàs més gran o el 10% del total (la major d'ambdues quantitats). Les cubetes han de ser individuals per a cada tipus de residus la mescla dels quals, en cas de vessament, supose augment de la seua perillositat o en dificulte la gestió.
  
Es comptarà amb l'adequada quantitat d'absorbent no inflamable per a resoldre els possibles vessaments accidentals durant la manipulació dels diversos residus líquids. L'absorbent contaminat es gestionarà com a residu perillós.
  
L'envasament i l'etiquetatge dels residus serà conforme al que han exposat els articles 13 i 14 del Reial decret 833/1988, Reglament de residus tòxics i perillosos. Així mateix disposarà d'un registre on conste la quantitat, naturalesa, identificació, origen i data de generació i entrega a gestor autoritzat, com també el número de document de control i seguiment utilitzat, si és el cas, i el gestor a qui s'entrega el residu.
  
Entregarà els residus perillosos a gestors que disposen de la corresponent autorització administrativa per a la gestió d'aquests residus.
  
Diàriament es realitzarà una inspecció visual dels residus emmagatzemats, i dels contenidors de cada un d'ells, realitzant la neteja dels possibles o eventuals emissions d'efluents dels contenidors, duent a terme la neteja dels locals d'emmagatzematge dels distints productes.
  
Setmanalment es realitzarà una exhaustiva inspecció dels residus continguts en planta, comprovant l'estat dels productes emmagatzemats així com dels recipients que els contenen, duent a terme un control quantitatiu dels residus.
  
Anualment emplenarà la declaració anual de productor de residus perillosos i no perillosos, que serà remesa a la Direcció General de Qualitat Ambiental abans de l'1 de març de cada any. En la dita declaració s'especificarà l'origen i la quantitat dels residus produïts, la destinació donada a cada un d'ells i la relació que es troben emmagatzemats temporalment, així com les incidències rellevants que s'hagen pogut produir, tot això relatiu a l'any objecte de la declaració.
  
Cada quatre anys s'ha d'elaborar un pla de prevenció i reducció de residus perillosos que es presentarà a la Direcció General de Qualitat Ambiental.
  
4.5. Control de soroll
  
Respecte al nivell de sorolls transmesos a l'exterior ha de complir-se el que establix la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana de protecció contra la contaminació acústica.
  
En aquest sentit, es realitzarà un mesurament del soroll ambiental en l'entorn immediat de la parcel·la de l'activitat per un organisme acreditat en el termini d'un any des de la concessió de l'Autorització Ambiental Integrada i posteriorment es realitzaran mesuraments almenys cada cinc anys, d'acord amb l'article 37 de la dita llei.
  
5. Mesures que s'han d'adoptar en situacions diferents de les normals que puguen afectar el medi ambient
  
Es duran a terme totes les mesures necessàries perquè quede garantida la protecció del medi ambient i la salut de les persones davant de qualsevol situació fora de la normalitat quant al funcionament de les instal·lacions.
  
Les naus de fabricació de pigments estaran dotades de canaletes de recollida de vessaments que mitjançant xarxa separativa, els conduiran a la depuradora d'aigües de colors ubicada a la mateixa nau de pigments.
  
En cas d'avaria de la depuradora, les aigües residuals industrials seran bombades al depòsit regulador d'aigües, on es retindran fins que es repare la depuradora.
  
En els casos de fugues o danys procedents d'abocaments el titular de l'autorització queda obligat a posar en pràctica, immediatament, les actuacions i les mesures necessàries perquè els danys que es produïsquen siguen mínims, preservant en tot cas la vida i la integritat de les persones, com també els béns de tercers i l'entorn natural.
  
En casos d'emergència el titular de l'autorització estarà igualment obligat a informar de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, per iniciativa pròpia, la situació creada per aquesta, com també les mesures adoptades per a pal·liar els seus efectes, tot això sense perjudici de la imputació de danys al domini públic hidràulic que procedisca.
  
L'incompliment del que establix el paràgraf anterior donarà lloc, i sense perjudici de la corresponent indemnització per danys causats al domini públic hidràulic, a incoar procediment sancionador per infracció tipificada en l'art. 108-a) del text refós de la Llei d'aigües (Reial decret legislatiu 1/2001 de 20 de juliol) i en l'art. 316-a) del Reglament del domini públic hidràulic sancionable amb la multa corresponent, prevista en l'art. 318 de l'esmentat reglament.
  
Així mateix, quan es determine el cessament d'alguna de les unitats, es desmantellaran les instal·lacions, d'acord amb la normativa vigent, de manera que el terreny quede en les mateixes condicions que abans d'iniciar la dita activitat i no es produïsca cap dany sobre el sòl i el seu entorn.
  
6. Declaració d'impacte ambiental
  
Es compliran les condicions establides en la Declaració d'impacte ambiental emesa per la Direcció General de Gestió del Medi Natural de data 12 de maig de 2005, que s'adjunta en l'annex II de la present resolució.
  
7. Altres condicions
  
Abans del 30 d'octubre de 2007 ha d'aconseguir els objectius de prevenció, reducció i control de la contaminació establits en l'annex 3 del conveni de col·laboració, de 4 de setembre de 2003, entre la Generalitat Valenciana a través de la Conselleria de Territori i Habitatge i l'Associació Nacional de Fabricants de Frites, Esmalts i Colors Ceràmics per a la prevenció i el control integrat de la contaminació de la indústria de fabricació de frites.
  
Ha de complir amb el que disposa la Llei 11/1997, d'envasos i residus d'envasos i el Reial decret 782/1998, de 30 d'abril, pel qual es desenvolupa el Reglament per al desenvolupament de l'esmentada llei.
  
La indústria i les seues instal·lacions s'ajustaran a les condicions indicades en el projecte tècnic en els aspectes no fixats en aquesta resolució.
  
Es compliran totes les disposicions aplicables per a garantir la seguretat, la salut de les persones i el medi ambient.
  
Es comprovarà en el control inicial que s'han realitzat les mesures previstes en el projecte.
  
Segon. L'autorització ambiental integrada es renovarà, en els aspectes mediambientals, en el termini màxim de 8 anys, llevat que es produïsquen abans d'aquest termini modificacions substancials que obliguen a la tramitació d'una nova autorització o que s'incórrega en algun dels supòsits de modificació d'ofici recollits en l'article 26 de la Llei 16/2002, d'1 de juliol.
  
La renovació ha de sol·licitar-se amb una antelació mínima de deu mesos abans del venciment del termini de vigència de l'autorització ambiental integrada.
  
Tercer. En relació amb el certificat d'adequació del projecte i la seua ampliació, el titular donarà compte de l'adaptació i les ampliacions de l'activitat i de les instal·lacions a la Direcció General de Qualitat Ambiental a l'efecte del reconeixement corresponent, es presentarà prèviament un certificat, emés per tècnic competent i visat, en el qual s'acredite que les instal·lacions i l'activitat s'ajusten al projecte presentat i autoritzat o als seus reformats posteriors també autoritzats, i que s'han efectuat tots els controls, mesuraments, anàlisis i comprovacions amb resultat satisfactori, que es determinen en l'esmentat projecte, els seus reformats o en les normatives que li siguen aplicables, com també aquells altres certificats previstos en les disposicions que s'hagen integrat.
  
Quart. Aquesta autorització queda condicionada a la visita de comprovació i a l'obtenció de l'informe favorable corresponent al compliment dels requisits establits en la present resolució. Es realitzarà a la posada en marxa de les instal·lacions i per personal de la Direcció General de Qualitat Ambiental.
  
Cinqué. L'Administració deixarà sense efecte la present resolució en el moment en què observe qualsevol incompliment de les condicions imposades en aquesta, amb audiència prèvia de l'interessat.
  
Sisé. El titular de les instal·lacions objecte de la present resolució, a més de les obligacions que amb caràcter general estableix la Llei 16/2002, ha de:
  
Complir les obligacions de control i subministrament d'informació previstes per la legislació sectorial aplicable i per la mateixa autorització ambiental integrada.
  
Comunicar a la Direcció General de Qualitat Ambiental qualsevol modificació, substancial o no, que es propose realitzar en la instal·lació, la transmissió de la seua titularitat o qualsevol incident o accident que puga afectar el medi ambient.
  
Prestar l'assistència i la col·laboració necessàries als que realitzen les actuacions de vigilància, inspecció i control.
  
Seté. En tot el no especificat en aquesta resolució, cal ajustar-se a totes i cada una de les condicions estipulades per la normativa vigent en matèria de residus, abocaments, contaminació atmosfèrica, acústica, impacte ambiental i accidents greus, com també qualsevol altra que puga dictar l'administració en l'exercici de l'activitat en matèria de protecció ambiental.
  
Contra aquesta resolució, que no posa fi a la via administrativa, es pot presentar recurs d'alçada davant de la secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient de la Conselleria de Territori i Habitatge en el termini d'un mes des del següent al de la recepció de la present notificació, d'acord amb el que disposen els articles 114 i 115 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú, modificada per la Llei 4/1999, de 13 de gener.
  
València, 27 de juliol de 2005.- El director general de Qualitat Ambiental: Jorge Lamparero Lázaro.
  
ANNEX I
  
Descripció del projecte
  
Coloronda, SL, es dedica a la fabricació de frites i esmalts ceràmics.
  
Amb l'ampliació projectada, l'empresa produirà 93.586.797 kg de frita a l'any, 1.326.808 kg d'esmalts líquids, 56.747.635 kg d'esmalts compostos, 3.697.064 kg d'esmalts micronitzats i 394.800 kg de frita granulada.
  
Les instal·lacions principals existents consisteixen en 5 forns de fusió de frites, 1 assecador d'esmalts micronizats, 8 bombos d'esmalt i 1 torre de refrigeració de forns de fusió. Les instal·lacions previstes en l'ampliació consisteixen en 2 forns de fusió de frites, 1 assecador d'esmalts micronitzats, 8 bombos d'esmalt i 2 torres de refrigeració de forns de fusió.
  
Està previst adequar les emissions dels forns de fusió mitjançant les instal·lacions progressives fins a l'any 2007 de plantes de depuració de fums, una per a cada dos forns de fusió de frites.
  
El procés productiu de fabricació de frites s'inicia amb la recepció de la matèria primera, que es rep a granel i s'emmagatzema en sitges, big-bags o sacs, des d'on és transportada mitjançant impulsió pneumàtica a una mescladora.
  
La mescla de matèries primeres passa a una tremuja d'alimentació, des de la qual entra al forn, on té lloc el procés de frita. L'alimentació del forn es du a terme mitjançant un caragol sense fi, la velocitat del qual controla el flux màssic del material. El temps de permanència del material en l'interior del forn ve definit, entre altres paràmetres, per la velocitat de fusió de les matèries primeres i per la fluïdesa del material fos.
  
El forn està dotat de cremadors alimentats amb gas natural, i s'utilitza com a comburent aire. Aquest sistema permet aconseguir temperatures en el si del forn compreses entre 1400-1600ºC, necessàries per a aquest tipus de processos.
  
Els gasos de combustió, abans de ser expulsats a l'exterior a través de la ximenera, es fan passar per un intercanviador de calor, a fi de recuperar energia per a precalfar l'aire de combustió.
  
En els forns Baccino la base està inclinada a fi de facilitar el descens de la massa fosa. A l'eixida se situa un vessador i un cremador que actua directament sobre el líquid viscós en què s'han convertit les matèries primeres, per evitar el seu brusc refredament al contacte amb l'aire i facilitar el buidatge en continu del forn.
  
El material fos cau directament sobre una bassa d'aigua, la qual cosa provoca el seu refredament immediat. Al mateix temps, i a causa del xoc tèrmic, es produeix la ruptura del vidre en xicotets fragments de forma irregular, denominada frita. Aquest material s'extrau de l'aigua mitjançant un caragol sense fi que l'acumula en grans bosses de ràfia denominades big-bags.
  
Finalment aquesta frita pot seguir els processos següents:
  
Envasar-se directament per a ser enviada al client.
  
Triturar la frita en un triturador, amb la qual cosa s'obté frita granulada.
  
Dosificada amb altres matèries primeres per a l'obtenció d'esmalts compostos sòlids o esmalts compostos líquids (després d'una mòlta líquida posterior).
  
Dels esmalts líquids es pot obtindre esmalt sòlid micronitzat mitjançant l'assecatge en assecador específics.
  
Per al control de les emissions atmosfèriques, les xemeneies dels forns de fusió de frites estan dotades d'equips per a la filtració dels fums, mitjançant un intercanviador de calor que redueix la temperatura dels fums de tal manera que a baixa temperatura puguen ser depurats per un filtre de mànegues que retinga les partícules sòlides. Les partícules recollides, juntament amb la frita, poden ser utilitzades en una nova fusió.
  
Respecte a les aigües industrials hi ha dos circuits d'aigües de procés:
  
Aigua de refredament dels forns de frites: forma circuit tancat.
  
Aigua de procés, utilitzada en els bombos d'esmalt i per a la neteja de laboratoris. Una vegada depurades es reutilitzen en el procés productiu en circuit tancat a fi de compensar les pèrdues que es produeixen per evaporació de l'aigua de refrigeració.
  
Els llots generats en el procés de depuració i emmagatzemats en una bassa de formigó armat de 20 m3 de capacitat, són reutilitzats com a matèria primera per a la fabricació d'esmalts.
  
L'empresa realitza la gestió dels residus produïts a través de gestors autoritzats.
  
Les aigües residuals domèstiques procedents de lavabos i vestidors s'aboquen a la xarxa municipal de sanejament i les pluvials desaiguen per escorrentia natural als albellons connectats amb el col·lector d'aigües pluvials del polígon.
  
ANNEX II
  
Condicionat de la declaració d'impacte ambiental
  
Per la seua ubicació, es considera que en matèria d'emissions atmosfèriques, soroll, abocament d'aigües residuals i generació de residus, serà prou amb el compliment de la legalitat vigent o, si és el cas, amb l'adopció de les millors tecnologies disponibles i els valors límit d'emissió especificats en el Decret 40/2004, de 5 de març, del Consell de la Generalitat, pel qual es desenvolupa el règim de prevenció i control integrats de la contaminació a la Comunitat Valenciana.
  
Altres condicionants de caràcter ambiental derivats del PGOU d'Onda.
  
La Direcció General de Qualitat Ambiental, com a òrgan competent en matèria de qualitat d'aigües, seguiment i control d'aquest recurs, protecció atmosfèrica i acústica, el seguiment, control i gestió de residus i, a més, com a òrgan amb competència substantiva en matèria autorització ambiental integrada, ha de constatar periòdicament que el funcionament de l'activitat objecte de referència s'ajusta al que reglamenta o, si és el cas, a les millors tecnologies disponibles i els valors límit d'emissió. A l'efecte anualment, la Direcció General de Qualitat Ambiental remetrà a la Direcció General de Gestió del Medi Natural el certificat del compliment per part del promotor de tot allò adés especificat en relació amb la producció i els programes de minimització de residus, emissions, abocaments, seguiment i control de les activitats relacionades amb els recursos hidrològics de la Comunitat Valenciana i la resta d'aspectes que condicionen ambientalment el projecte.