Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 6313, del 19-07-2010 (2010/8136)

RESOLUCIÓ de 2 de juliol de 2010, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis d'Algimia de Almonacid, Almassora, Castelló de la Plana, Zorita del Maestrazgo, Quart de Poblet, Rojales, Los Montesinos i Torrevieja.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6313

Data del DOGV
:   19-07-2010

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2010/8136


Data del document
:   02-07-2010

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Almassora
    * Algimia de Almonacid
    * Castelló de la Plana
    * Zorita del Maestrazgo
    * Rojales
    * Montesinos, los
    * Quart de Poblet
    * Torrevieja
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 2 de juliol de 2010, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis d'Algimia de Almonacid, Almassora, Castelló de la Plana, Zorita del Maestrazgo, Quart de Poblet, Rojales, Los Montesinos i Torrevieja. [2010/8136]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, el qual estableix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjudici de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental s'haurà de publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 288/04-AIA Algimia de Almonacid, 332/06-AIA Almassora, Castelló de la Plana, 090/05-AIA Zorita del Maestrazgo, 095/06-AIA Quart de Poblet, i 161/07-AIA Rojales, Los Montesinos, Torrevieja.  
València, 2 de juliol de 2010.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 288/4146-WPI  
Títol: Pla general d'ordenació urbana  
Promotor: Ajuntament d'Algimia de Almonacid (Castelló)  
Autoritat substantiva:Ajuntament i CTU  
Localització: al vessant occidental de la Serra d'Espadà, i ocupa part de la Vall de Almonacid.  
Descripció del projecte  
1. Objecte de projecte  
L'objectiu del Pla general d'ordenació urbana presentat és l'actualització del planejament vigent i la definició d'un nou model d'ordenació de l'evolució urbanística del municipi.  
El model territorial vol respondre a un municipi amb decreixement poblacional en el qual, no obstant això, hi ha demanda de sòl nou, bàsicament amb destinació a habitatge de segona residència i, en molta menor proporció, per a activitats econòmiques. Les possibilitats de creixement del municipi estan fortament condicionades per la topografia del terreny, infraestructures, accidents del terreny i per la necessitat de protecció dels espais naturals circumdants ja establida pels instruments supramunicipals.  
Es pretén evitar expressament un possible desenvolupament desequilibrat amb la prolongació de la travessia de la carretera de Matet, per tant, la previsió és completar la trama: per un costat amb sòl residencial cap al sud-est consolidant el front cap a la futura variant de la carretera CV-215 com a vora, tancant les illes que hi ha i eliminar l'efecte "posteriors" i amb dos sectors de sòl urbanitzable amb ordenació detallada, a l'un i l'altre costat de l'accés previst a la població des de la variant.  
D'altra banda, cap al nord-oest, a l'altra banda de l'actual carretera, es classifiquen com a sòl urbà franges de terreny classificades ja actualment com a tals, i com a urbanitzable sense ordenació detallada terrenys actualment urbans però sense edificar ni urbanitzar, i es completa el sector amb altres terrenys abancalats.  
El sòl no urbanitzable està molt determinat ja que la totalitat del terme municipal està inclòs en l'àmbit del PORN de la Serra d'Espadà, i es classifica com a sòl no urbanitzable d'especial protecció l'inclòs en totes les categories del PORN.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
I. Algimia de Almonacid, amb una superfície de 2.045 ha, és un municipi que es localitza a la província de Castelló, a la comarca de l'Alt Palància. Està situat al vessant occidental de la Serra d'Espadà i ocupa part de la Vall de Almonacid, encara que el relleu d'aquest és muntanyós i abrupte.  
II. L'instrument de planejament vigent a Algimia de Almonacid el constitueixen unes normes subsidiàries aprovades definitivament el 22 de desembre de 1988, en les quals s'incloïen les superfícies següents:  
Sòl urbà: 81.822 m²   
Sòl no urbanitzable: 43.784.167 m²  
D'especial protecció 43.208.385 m²  
D'interés 2.120.000 m²  
Genèric 2.151.253 m²  
De protecció a les vies de comunicació 450.000 m²  
III. El planejament presentat proposa la següent distribució de sòls:  
Sòl urbà 84.800 m²  
Sòl urbanitzable 53.800 m²   
Sòl no urbanitzable d'especial protecció 56.186.824 m²  
IV. El planejament presentat proposa un increment d'ocupació del sòl del 69,4%, resultat de passar dels 81.822 m² del planejament vigent a un total de 138.600 m².  
V. El planejament presentat no classifica el sòl municipal en totes les classes i categories de sòl que prescriu la legislació urbanística, i omet la classificació de sòl no urbanitzable comú com aquell que ha de quedar exclòs del procés urbanitzador i no ha de ser objecte de protecció, i hi permet els usos regulats en la LSNU.  
VI. El planejament classifica com a sòl no urbanitzable d'especial protecció el sòl inclòs en les diferents categories del PORN de la Serra d'Espadà, i està en la normativa del mateix PORN per als diversos usos i condicions.  
VII. S'estima, segons el quadre de població i habitatge, un potencial de 637 habitatges, la qual cosa a raó de 2,1 habitants per habitatge, ofereix un nou horitzó poblacional de 1.337 habitants potencials, residents o estacionaris, per a un municipi amb 282 habitants segons l'últim cens de 2005. En resum, el PG genera un nou marc socioeconòmic que multiplica per més de quatre la població total possible d'Algimia de Almonacid.  
VIII. Durant el procediment d'avaluació s'ha presentat el plànol OE-1 de juny de 2007, sense aprovació del Ple de l'Ajuntament, en el qual es proposa una modificació de l'ordenació estructural per a classificar una part de sòl al voltant del nucli de la població com a SNU comú, i queda la resta del terme municipal com a SNU de protecció en les seues distintes categories, canviar el traçat del camí ramader assegador del barranc del Baladrar, situar el sòl destinat a ecoparc i el punt d'abocament de les aigües pluvials al barranc del Baladrar i recollir el traçat del futur col·lector a l'EDAR al terme municipal de la Vall de Almonacid.  
IX. No s'hi aporta cap quadre en què es recullen les diverses categories del sòl no urbanitzable amb les corresponents superfícies.  
X. El catàleg de béns i espais protegits del Pla general incorpora, com a elements catalogats, el nucli històric tradicional, els jaciments arqueològics de la Alfándiga, Los Cinglos, el Monte de la Ermita, l'església parroquial de San Juan Bautista, l'ermita de la Cueva Santa, el Puente de la Alfándiga, els Arcos del Molino; la Nevera, la Cueva del Estuco, la inscripció rupestre romana i el Molino de la Alfándiga o de Los Buscaretas.  
3. Alternatives  
Pel que fa a l'estudi d'alternatives no s'ha presentat un estudi d'alternatives enteses com a tals, encara que sí s'ha recollit una proposta de modificació relativa a la classificació i qualificació del sòl i les normes urbanístiques que regulen els usos possibles i compatibles dels diversos sòls ordenats pel Pla general.  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 16 de novembre de 2004, l'Ajuntament d'Algimia de Almonacid remet una còpia íntegra del PGOU, estudi d'impacte ambiental i expedient administratiu en què s'inclouen informes, resultat de la informació pública i aprovació provisional, i s'incoa el corresponent expedient administratiu.  
2. Informació pública   
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el periòdic Mediterráneo, amb data 31 de desembre de 2003, i en el DOGV núm. 4645, de 25 de desembre de 2003, per un període d'un mes.  
Durant el període d'informació pública no s'hi van presentar al·legacions, segons consta en el certificat emés pel secretari interventor de l'Ajuntament d'Algimia de Almonacid, acompanyat pel certificat d'aprovació provisional per Acord del Ple de data 11 d'octubre de 2004.   
3. Petició d'informació o documentació complementària   
Amb data 7 de novembre de 2005 es requereix a l'Ajuntament d'Algimia de Almonacid que complete la documentació presentada segons els punts que, de manera resumida, s'hi exposen a continuació:  
- Informe d'acord amb l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
- Informe evacuat per l'organisme de conca corresponent (Confederació Hidrogràfica) o l'entitat col·laboradora autoritzada a fi d'acreditar la disposició de recursos hídrics necessaris per als tots els usos previstos.  
- Certificats que justifiquen la capacitat de gestió de residus sòlids urbans i inerts (RSU i RSI) per part de l'organisme encarregat d'això.  
- Índex de població fixa i estacional del municipi, tant actual com prevista.  
- Vist que el municipi no disposa de sistema de depuració ni el preveu, s'ha de plantejar, necessàriament, la construcció d'una depuradora d'aigües residuals.  
- Informe previ de camins ramaders.  
- Establir, sempre d'acord amb els criteris establits en el PORN, un sector de sòl no urbanitzable comú.  
- Incloure la microreserva Ombria de Villar en el catàleg de béns i espais protegits.  
Amb data 18 de maig de 2006 l'Ajuntament d'Algimia de Almonacid remet documentació complementària que inclou:   
- Còpia de l'informe emés per la Conselleria de Cultura, educació i Esport relatiu al Catàleg de béns i espais protegits d'Algimia de Almonacid.  
- Còpia de l'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer relativa a la gestió del DPH.  
- Certificat d'inclusió en el Segon conveni de col·laboració entre la Conselleria d'Infraestructures i Transports de la Generalitat Valenciana i Diputació Provincial de Castelló per a l'execució d'infraestructures de sanejament i depuració d'aigües residuals.  
- Certificat emés per l'empresa UTE Consorcio 2, en el qual s'acredita capacitat de gestió per als RSI que genere el municipi d'Algimia de Almonacid.  
Amb data 29 de maig de 2006 es requereix a l'Ajuntament d'Algimia de Almonacid que complete la documentació presentada segons els punts següents:  
- Es reitera la sol·licitud de documentació ja que, en data de hui, queden sense esmenar alguns dels punts del requeriment emés en data 7 novembre de 2005.  
Amb data 26 de setembre de 2006 l'Ajuntament d'Algimia d'Almonacid remet documentació complementària que inclou:  
- Expedient complet remés a la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència.  
- Sol·licitud d'informe a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
- Certificat de gestió del RSU.  
- Informe de capacitat del sistema de sanejament i depuració del futur sistema de depuració.  
- Informe de la unitat de camins ramaders.  
Amb data 10 d'octubre de 2006 el Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial remet la mateixa documentació que l'Ajuntament d'Algimia de Almonacid va remetre a aquest Servei amb data 26 de setembre de 2006.  
Amb data 24 de gener de 2007 es requereix a l'Ajuntament d'Algimia de Almonacid que complete la documentació presentada segons els punts que s'hi exposen a continuació:  
- Informe d'acord amb l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
- Informe avaluat per l'organisme de conca corresponent (Confederació Hidrogràfica) o entitat col·laboradora autoritzada a fi d'acreditar la disposició de recursos hídrics necessaris per als tots els usos previstos.   
- Document que reculla: procedència de l'aigua potable, com també la qualitat d'aquesta, cabal disponible i volum que es consumeix en l'actualitat i cabals previstos per a satisfer la demanda que generarà el desenvolupament previst pel PGOU.  
- Quadre comparatiu amb l'índex de població fixa i estacional del municipi.  
- Sol·licitud a l'organisme de conca competent de l'autorització prèvia d'abocament de pluvials al barranc del Baladrar.  
- Incloure dins del catàleg de béns i espais protegits la microreserva Ombria de Villar.  
- Refós de cartografia que reculla:  
- Un o més sectors de sòl no urbanitzable comú.  
- Traçat del futur col·lector que ha de portar les aigües residuals a l'EDAR.  
- Punts d'abocament de les aigües pluvials.  
- Ampliació de la protecció a la rambla del Baladrar (s'hi adjunta plànol) tal com es recull en informe emés pel Servei d'Ordenació Sostenible.  
Amb data 22 de juny de 2007 s'adverteix a l'Ajuntament d'Algimia de Almonacid la caducitat de l'expedient d'estudi d'impacte ambiental si en el termini de tres mesos no realitza els actes requerits per a impulsar-ne la consecució.   
Amb data 3 de juliol de 2007 l'Ajuntament d'Algimia de Almonacid remet la documentació complementària que inclou informe del tècnic redactor el qual respon cadascun dels punts de l'últim requeriment de documentació.  
Sol·licitud d'informes sectorials  
Durant el procediment d'avaluació ambiental s'hi han sol·licitat els informes següents:  
- Servei d'Ordenació Sostenible del Medi  
- Servei de Parcs Naturals  
- EPSAR. Entitat de Sanejament d'Aigües  
- Servei Territorial d'Ordenació del Territori   
Dels quals s'han rebut els següents:  
- Informe del Servei d'Ordenació Sostenible del Medi relatiu a l'afecció del PGOU del municipi d'Algimia de Almonacid al Parc Natural de la Serra d'Espadà, de 28 de febrer de 2006: positiu al projecte de PGOU sempre que s'atenguen els punts següents:  
El PGOU, en allò relacionat amb el sòl no urbanitzable ha d'adaptar-se al PRUG, i aquest serà d'ordre superior i més restrictiu, com en el cas de la rambla del Baladrar.  
El sector situat al sud del nucli urbà només es pot situar fora de les categories PE i RE de la zonificació del PRUG i sempre que siga limítrof a sòl urbà ja aprovat.  
Recollir en el PGOU les zones d'ús recreatiu (EP) especificades en el PRUG.   
- Informe del Servei de Parcs Naturals relatiu a l'afecció del PGOU del municipi d'Algimia de Almonacid al Parc Natural de la Serra d'Espadà, de 6 de juliol de 2006, del qual s'extrau:  
A la zona d'ampliació del sòl urbà al nord-oest del nucli, dins del parc natural, en l'àrea d'ús agrícola-zona d'agricultura tradicional (AG2), estan prohibits una sèrie d'usos d'acord a l'article 90 del PRUG, que han de respectar-se a l'hora de desenvolupar l'esmentat sòl urbà.  
El PGOU ha de preveure un sistema de depuració dels residus líquids del municipi, de conformitat amb l'article 63 del PRUG.  
Conclusió: s'emet un informe favorable a la proposta de PGOU sempre que es preveja un sistema de depuració adequat per als residus líquids del municipi a més de tenir en compte les consideracions expressades en aquest informe i la resta d'articles del PORN i del PRUG no esmentats en aquest.  
- Informe de l'empresa de l'Entitat de Sanejament d'Aigües (EPSAR) sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració del futur sistema de depuració d'Algimia de Almonacid per a admetre els cabals d'aigües residuals generats pel PGOU del municipi d'Algimia de Almonacid (Castelló), de 26 de maig de 2006, en el qual informa:  
Actualment, el municipi d'Algimia de Almonacid no disposa de cap EDAR que hi done servei.  
Dins del segon conveni de col·laboració, subscrit per la Conselleria d'Infraestructures i Transports de la Generalitat Valenciana i Diputació Provincial de Castelló, està prevista la construcció d'una EDAR a la Vall de Almonacid i un col·lector des d'Algimia de Almonacid fins a l'EDAR. La nova EDAR donarà servei als dos municipis esmentats.  
Segons les dades aportades pel sol·licitant, la modificació descrita generarà un cabal estimat en 57 m³/dia.  
Conclusió: s'informa de la viabilitat del tractament en la futura EDAR Vall-Algímia de les aigües residuals generades pel desenvolupament del PGOU d'Algimia de Almonacid sempre que es complisca, entre altres, la coordinació necessària entre la construcció dels desenvolupaments urbanístics segons hi tinguen lloc, ja que perquè es puga realitzar la connexió efectiva dels desenvolupaments han d'estar executades les obres de construcció d'una planta depuradora amb capacitat suficient per a admetre els cabals d'aigües residuals generats per la població d'Algimia de Almonacid.  
- Informe del Servei d'Ordenació del Territori relatiu a l'afecció de camins ramaders, d'11 d'octubre de 2007, mitjançant el qual es traslladen els informes emesos pel Servei de Camins Ramaders, del qual s'extrauen les conclusions de l'últim informe de data 4 d'octubre de 2007:  
S'informen desfavorablement els nous plànols de data juny de 2007 amb relació als camins ramaders classificats per OM-7/5/1975, ja que no s'ha justificat el nou traçat grafiat de l'assegador del barranc del Baladrar que no es correspon amb el classificat i no hi ha cap sol·licitud motivada de modificació de traçat.  
L'informe emés en data de 7 agost de 2006 ha de considerar-se com a favorable amb les puntualitzacions que s'hi indiquen respecte als plànols de data juny de 2003, i queda clar que llevat de xicotets ajustos gràfics en el traçat longitudinal per a adequar-se a la classificació de 1975, falta indicar per quins carrers travessa el sòl urbà el camí ramader núm. 3, assegador del Baladrar.  
En l'expedient s'inclouen, a més, els informes següents rebuts durant el procés d'avaluació d'impacte ambiental:  
- Informe de l'Àrea de Gestió del Domini Públic Hidràulic de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer relatiu al PGOU del municipi d'Algimia de Almonacid al PN de la Serra d'Espadà, de 10 de maig de 2004, en el qual s'estableix la necessària classificació com a sòl no urbanitzable dels terrenys que tinguen la condició de domini públic hidràulic, i l'exclusió d'aquests de qualsevol procés urbanitzador o edificatori.  
- Tramet, adjunt, del consorci Pla zonal de residus de les zones III i VIII (àrea de gestió 2) l'informe de l'empresa UTE Consorcio 2 relatiu a la capacitat de gestió per als residus inerts que es generen al municipi d'Algimia de Almonacid, de 21 d'abril de 2005, en el qual se certifica el següent:  
La UTE Consorcio 2 certifica la seua capacitat de gestió dels residus inerts que es generen al municipi d'Algimia de Almonacid, a través de les instal·lacions que l'empresa gestiona i explota al terme municipal de Segorbe.  
- Tramet, adjunt, del consorci Pla zonal residus zones III i VIII (àrea de gestió 2) l'informe de l'empresa Reciclados Palancia Belcaire, SL adjudicatària de la gestió de residus sòlids urbans municipals del Pla zonal III i VII, àrea de gestió 2, de 18 d'abril de 2006, en el qual se certifica el següent:  
Que l'empresa Reciclados Palancia Belcaire, a través del projecte de gestió de residus urbans que té adjudicat, es compromet al fet que els residus generats al municipi d'Algimia de Almonacid reben un correcte tractament, com també que les instal·lacions plantejades podran tractar els residus sòlids urbans procedents de l'esmentat municipi.  
Que en l'actualitat, els residus d'aquest municipi, fins que entren en funcionament les noves instal·lacions adjudicades, es transfereixen des de la planta de transferència de Segorbe a l'abocador controlat de Tales, ambdues instal·lacions de propietat de la Diputació de Castelló, amb codis de gestor 124/RTA/RNP/CV per a la planta de transferència de Segorbe i 013/E/RNP/CV per a l'abocador de Tales.  
Amb data 18 de maig de 2006, l'Ajuntament d'Algima de Almonacid remet una còpia dels informes següents:  
- Informe favorable de la DG de Patrimoni Cultural Valencià al Catàleg de béns i espais protegits del PGOU.  
- Informe favorable de la DG de Règim Econòmic en matèria educativa.  
Afeccions legals   
1. Espais naturals protegits  
El municipi d'Algimia de Almonacid es troba immers, totalment, en l'àmbit del Pla d'ordenació dels recursos naturals (d'ara endavant PORN) del PN de la Serra d'Espadà, i la major part de la superfície d'aquest es troba dins del parc natural. La resta del municipi, la part nord-oest, es troba a la zona d'esmorteïment d'impactes. El parc natural es regeix també pel Pla rector d'ús i gestió (d'ara endavant PRUG), aprovat pel Decret 59/2002, d'11 de març, del Consell de la Generalitat.  
La part del terme municipal d'Algimia de Almonacid que es troba dins del parc natural afecta, al seu torn, el lloc d'interés comunitari o LIC denominat la Serra d'Espadà, Directiva 92/43/CEE, zona de muntanya de gran valor ambiental que destaca per la singularitat geològica d'aquesta, ja que constitueix un enclavament silici en el conjunt majoritàriament calcari de les serres valencianes. Per aquesta raó, alberga la surera més extensa de la Comunitat Valenciana, com també tot el seguit de formacions associades a aquesta, en les quals es presenten diverses espècies endèmiques de gran interés. Inclou, a més, dos refugis importants per a rates penades, la cova de l'Ondera i la cova de l'Ereta. Així mateix, s'ha detectat en la serra la major densitat d'àguila de panxa blanca de tot el territori valencià.  
L'esmentat LIC coincideix, en la delimitació d'aquest, amb la ZEPA denominada Serra d'Espadà (Directiva 79/409/CEE).  
La classificació de sòl que es proposa està determinada per aquestes circumstàncies i es classifica tot el terme municipal, a excepció del nucli urbà, com a sòl no urbanitzable d'especial protecció, i els usos permesos i prohibits són aquells que estableix la normativa del mateix PORN en funció de les diverses zones.  
Els sòls urbanitzables es disposen a la vora del nucli urbà en aquelles zones establides pel PORN i el PRUG.  
Els informes tècnics avaluats pel Servei de Parcs Naturals i pel Servei d'Ordenació Sostenible han informat favorablement la proposta del PGOU i han declarat la no-afecció a la xarxa Natura 2000.  
D'altra banda, al terme municipal hi ha una microreserva vegetal creada pel Decret 218/199, la denominada Ombria de Villar, les amenaces principals de la qual són els incendis forestals i les visites incontrolades, com assenyala l'estudi d'impacte ambiental. El PGOU classifica l'àrea afectada per la microreserva com a sòl no urbanitzable de protecció a la microreserva del Villar.  
2. Rambles i barrancs. El terme d'Algimia de Almonacid no disposa de llits d'importància, no obstant això, discorren pel terme municipal un gran nombre de barrancs pertanyents a la conca del Palància que baixen de la Serra d'Espadà, on destaca el barranc del Cañar i la rambla del Baladrar, dels quals la resta en són tributaris.  
Tots els barrancs han sigut recollits en el PGOU com a sòl no urbanitzable de protecció a rius, barrancs i rambles en una franja de 20 metres a cada costat del llit.  
L'informe del Servei de Biodiversitat indica que s'ha d'ampliar la protecció a la rambla del Baladrar a la vora de la zona del camp de futbol, i recull així l'àrea de reserva REBEX (formacions boscoses d'especial singularitat) que s'estableix en el PRUG de la Serra d'Espadà.  
L'estudi d'impacte ambiental presenta una llista de les fonts següents: Alcodori, Morte, Amenaria, de la Parra, Donace i de la Calzada. No obstant això, aquestes no han sigut cartografiades ni s'ha recollit cap tipus de normativa orientada a garantir-ne la protecció.  
Els sectors de sòl urbà, situats al nord-oest del nucli, l'ús dels quals és el de parc i el de recreativoesportiu afecten la rambla del Cañar, no obstant això, l'estudi d'impacte ambiental no ha valorat els possibles impactes que el desenvolupament d'aquests sectors puga produir sobre aquest enclavament natural, ni l'afecció al DPH d'aquesta.  
3. Camins ramaders. Pel terme municipal d'Algimia de Almonacid discorren tres camins ramaders amb categoria d'assegador, que han sigut grafiats en el plànol OE-1 de maig de 2004. L'amplària legal de tots aquests és de 20,89 m, com assenyala l'informe del tècnic de la unitat de camins ramaders, no de 20 metres com s'estableix en l'estudi d'impacte ambiental.  
Al juliol de 2007 es presenta el plànol OE-1 de data juny de 2007, no aprovat pel Ple de l'Ajuntament, en el qual es proposa un nou traçat per a l'assegador del barranc del Baladrar. L'esmentat canvi no és vàlid ja que el procediment per a l'esmentada modificació no s'ajusta al que estableix la Llei 3/95, de 23 de març, de camins ramaders.  
Els camins ramaders han sigut recollits, en la totalitat, pel PGOU com a sòl no urbanitzable de protecció als camins ramaders.  
El planejament presentat afecta, únicament, l'assegador del barranc del Baladrar, ja que la travessia urbana d'aquest camí ramader no està definit i que l'ordenació detallada del sector SR2 implicaria una modificació del traçat d'aquest.  
4. Jaciments arqueològics. Són tres els jaciments arqueològics inventariats a Algima de Almonacid per la Conselleria de Cultura i Esport: la Torre de la Alfándiga, el poblat iberomedieval de Los Cinglos i el poblat iber del Monte de la Ermita. Aquests jaciments que es recullen i descriuen en la documentació avaluada han sigut inclosos en el Catàleg de béns i espais protegits del Pla general i grafiada la ubicació en els plànols d'ordenació. I els terrenys al voltant d'aquests, en un diàmetre de 100 m es classifiquen com a SNU de protecció a jaciments arqueològics.  
5. Elements etnològics. La Conselleria de Cultura i Esports recull en l'inventari d'elements etnològics més elements catalogats que els continguts en el Catàleg de béns i espais protegits del PGOU.  
L'estudi d'impacte ambiental recull una breu descripció, únicament, dels edificis i elements recollits en el catàleg, per la qual cosa molts dels elements catalogats per la Conselleria de Cultura i Educació no han sigut estudiats ni valorat el possible impacte que el desenvolupament del planejament poguera ocasionar sobre aquests.  
El PGOU ha recollit com a SNU de protecció l'entorn dels edificis protegits i ha marcat una superfície de diàmetre de 100 m.   
No s'ha presentat l'informe d'acord amb l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià, que garantisca la no-afecció al patrimoni cultural.  
6. Carreteres. El límit sud-est dels sectors SR1 i SR2 és la ronda d'Algimia, CV-215, per la qual cosa s'han de respectar les zones d'afecció establides per la legislació vigent corresponent. Així mateix, s'ha de sol·licitar, respecte d'això, informe la Conselleria d'Infraestructures i Transport.  
Per les condicions del lloc, es preveu que el trànsit no comporte un focus emissor de soroll important, no obstant això, caldria avaluar la possible afecció d'aquesta carretera sobre els nous sectors urbanitzables, i proposar, si és propcedent, adequades mesures correctores orientades a la disminució de l'impacte visual i acústic, com ara la creació de barreres vegetals  
Consideracions ambientals  
1. La major part del terme municipal té una topografia muntanyosa amb grans desnivells de pendents superiors al 30%. Els pendents entre 2 i el 30% es localitzen en el quart sud-oest del municipi.  
El nucli urbà se situa als peus d'un vessant de pendents superiors al 30%, justament on la topografia passa a ser ondulada. Aquest vessant està format per gres, margues i algeps, la qual cosa li confereix una elevada inestabilitat i presenta, per tant, un risc de lliscament mitjà; destaca una zona amb índex de perillositat elevat catalogada com a zona de danys que afecten béns i persones.  
L'estudi d'impacte ambiental únicament diu respecte d'això que el sector SR-3 està molt condicionat per la topografia la qual cosa implica que no es pot garantir un subministrament adequat d'aigua potable, a causa de l'excessiu pendent. No obstant això, l'estudi d'impacte ambiental no ha avaluat ambientalment el risc que comportaria permetre el desenvolupament dels diversos sectors de sòl urbà i urbanitzable situats en aquest vessant, al nord de la CV-215, al pas d'aquesta pel nucli urbà.  
Per tant, d'acord amb els pendents i el risc de lliscament que hi ha al terme municipal, s'observa que el nous creixements urbans haurien d'orientar-se cap al nord-est del nucli urbà, coincidint amb la zona de relleu més suau, la qual no presenta risc de lliscament, tal com s'ha proposat per als sectors SR-1 i SR-2.  
2. El risc d'erosió actual, en la major part del terme municipal, és alt. L'única zona amb risc d'erosió baix i molt baix es localitza al sud del terme municipal. El nucli històric se situa sobre la zona de menor risc d'erosió, igual que els sectors de sòl urbanitzable SR-1 i SR-2, no obstant això, els sectors de sòl urbà com també el sector de sòl urbanitzable SR-3 situats al nord de la CV-215, se situen sobre un sòl amb risc d'erosió actual alt i potencial molt elevat.  
Els sòls amb risc elevat d'erosió són els que, des d'un punt de vista ambiental, han de protegir-se i proposar mesures tendents al control d'aquest, i evitar en tot moment la pèrdua del sòl com també la antropització d'aquest.   
Per tant, des del punt de vista ambiental s'observa que els sectors que es disposen al nord de la CV-215 no són adequats, ja que el desenvolupament de la urbanització comportarà la pèrdua dels valors naturals, la possibilitat de regeneració d'aquests, com també un augment del risc d'erosió.  
3. L'estudi d'impacte ambiental recull de manera molt concisa la flora i fauna del terme municipal, i indica que a la zona predomina la vegetació continental. No es recull l'existència d'hàbitats o d'espècies de flora i fauna amb algun tipus de protecció, únicament es recull la microreserva de l'Ombria. Així mateix, no té cartografia en què s'identifiquen les diverses unitats de vegetació que hi ha al terme municipal.  
L'única dada que cal destacar, que aporta l'estudi d'impacte ambiental, és que a la zona es troben representades unes 20 espècies de rates penades, algunes en perill d'extinció.  
El tècnic redactor del planejament ha optat per catalogar tot el sòl com a SNU de protecció i s'acull al que estableix el PORN de la Serra d'Espadà, sense presentar una valoració ambiental detallada del municipi. Aquesta situació ha fet que la categoria de SNU comú no estiga present en el planejament, i s'obvien les diverses categories de sòl que hi ha en la legislació urbanística.  
Posteriorment es presenta una proposta en què es modifica l'ordenació estructural en introduir la categoria de SNU comú sense haver-hi realitzat una valoració ambiental detallada de la zona que justifique, des del punt de vista ambiental, la idoneïtat de l'esmentada proposta. Resultat d'aquesta falta d'estudi, s'observa que majoritàriament el sòl classificat com a SNU comú coincideix amb el sòl de cultiu de regadiu tradicional que presenta una major vocació agrícola, menyspreant la importància ambiental, ecològica i paisatgística d'aquest, com també amb part de sòl forestal que, a més, presenta risc de lliscament mitjà.  
4. Respecte al proveïment d'aigua potable, l'estudi d'impacte ambiental recull que el nucli urbà disposa d'un proveïment d'aigües en bones condicions. No aporta dades relatives a la procedència de l'aigua potable i la qualitat d'aquesta, ni al cabal disponible i el volum que es consumeix actualment i els cabals previstos per a satisfer les noves demandes que comportarà el desenvolupament del PGOU, per la qual cosa no es considera garantida l'existència de recursos hídrics suficients.  
Durant el procediment, el tècnic redactor del projecte aporta document, sense aprovació municipal, en el qual estableix que:  
- Hi ha una captació d'aigües subterrànies denominada Fuente Alcodari, situada al barranc del Cañar, que juntament amb l'aigua que subministra la Fuente Donace, en el lloc del mateix nom, garanteixen un proveïment de 48.000 m³/any, sense que hi haja problemes de proveïment en èpoques estivals.  
- Hi ha un projecte aprovat, promogut per la Diputació Provincial de Castelló, de captació d'aigua a la partida del Cañar.  
- D'altra banda, estableix que el consum actual s'estima en 33.376 m³/any corresponent a una població equivalent de 457 habitants, resultat d'una població fixa de 300 habitants i una estacional de 786 habitants.  
- L'informe estableix, així mateix, les següents demandes futures d'aigua potable en funció del tipus de sòl:  
Població   
Zona Equivalent m³/any  
SU 629 45.917  
SUble 63 4.599  
Total 692 50.516  
Per tant, segons l'informe del tècnic redactor del projecte l'existència de recursos hídrics suficients només queda garantida per al SU.  
5. Respecte al sanejament, l'article 63 del PRUG estableix que "es garantirà amb caràcter prioritari la depuració de les aigües residuals dels nuclis de població, incloent les urbanitzacions de segona residència", no obstant això, Algimia de Almonacid no té depuradora d'aigües residuals, es realitza l'abocament directe al barranc d'Algimia, i s'incompleix la normativa bàsica del PRUG tendent a garantir la protecció dels valors ambientals del parc natural.  
No obstant això, dins del segon conveni de col·laboració subscrit per la Conselleria d'Infraestructures i Transports de la Generalitat Valenciana i la Diputació Provincial de Castelló està prevista la construcció d'una EDAR a la Vall de Almonacid i un col·lector des d'Algimia de Almonacid fins a l'EDAR. La nova EDAR donarà servei als dos municipis esmentats.  
Per als nous sectors s'utilitzarà el sistema separatiu i en la substitució del que hi ha es tendirà al sistema separatiu. Les aigües pluvials abocaran directament al barranc en un només punt identificat en el plànol OE-2 (modificat el juny de 2007).  
Per tant, vista la situació actual com també el PRUG del parc natural, s'entén que el desenvolupament de qualsevol dels sectors urbanitzables sense haver-se implantat un sistema adequat de depuració comportaria una degradació dels valors ambientals que en el moment actual presenta el barranc d'Algimia, com també l'incompliment de la normativa del mateix parc natural.  
6. La gestió de residus sòlids urbans i inerts queda garantida i és d'acord amb el que preveu el Pla de residus sòlids de la Comunitat Valenciana, segons es justifica en els certificats remesos pel consorci Pla zonal residus zones III i VIII (Àrea de gestió 2).  
Amb data 3 de juliol de 2007, l'Ajuntament presenta plànol sense aprovació municipal OE-2 de juny de 2007, en el qual es concreta la ubicació per a l'ecoparc previst. Realitzada visita de camp, es considera que l'esmentat enclavament és apropiat des d'un punt de vista ambiental.  
7. Al nord-oest del nucli urbà es delimita una zona com a indústria aïllada per a possibilitar l'existència d'una indústria de primera transformació agrícola, l'almàssera de la cooperativa agrícola. L'esmentada activitat està classificada en el Decret 54/1990, de 26 de març, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el nomenclàtor d'activitats molestes, insalubres, nocives i perilloses, en compliment del que estableix l'article primer de la Llei 3/1989, de 2 de maig, sobre activitats qualificades.  
L'estudi d'impacte ambiental estudia, únicament, els possibles impactes que la presència de l'esmentada zona industrial puga causar per abocaments o residus, i aporta mesures correctores respecte d'això i un PVA que estableix mesures de control d'abocaments o residus, a més d'indicar que les futures indústries han de complir la legislació vigent.   
No obstant això, no s'han avaluat els impactes que l'esmentada activitat pot produir sobre l'ésser humà, resultat de la localització d'aquesta a la vora de sectors de sòl residencial, per tant, no queda justificada la presència de l'esmentada indústria o de futures en aquest emplaçament.  
8. El planejament vigent, normes subsidiàries aprovades el 22 de desembre de 1988, no va ser sotmés a procediment d'avaluació ambiental, per tant, hi ha terrenys classificats com a SU, concretament, la franja situada a la part més alta del nucli urbà, els quals no són adequats des del punt de vista ambiental a causa, principalment, de la topografia de pendents pronunciats; existència de risc de lliscaments; elevat risc d'erosió actual i potencial, i per la vocació forestal d'aquests terrenys.   
A hores d'ara, la major part d'aquests terrenys no han sigut transformats i romanen en l'estat natural, cosa que en permet realitzar una adequada valoració ambiental, i que justifica l'eliminació del procés urbanitzador.  
9. L'estudi d'impacte ambiental presenta una breu descripció del paisatge d'Algimia de Almonacid en el qual destaca el caràcter rural d'una zona de muntanya amb gran valor ambiental, amb escassos elements puntuals distorsionants, en el qual, el fenomen de segona residència no ha comportat impacte negatiu, ja que es troba dins del nucli urbà.  
No obstant això, aquesta descripció no està acompanyada d'un plànol en què es recullen les diverses unitats paisatgístiques que hi ha, com també una anàlisi paisatgística més detallada de l'entorn del nucli urbà, d'acord al qual s'hagen determinat els nous sectors urbanitzables en funció del menor impacte visual d'aquests.  
El desenvolupament dels sectors de sòl, tant d'urbà com urbanitzable, situats al nord-oest del nucli urbà per damunt de l'antic traçat de la CV-215, caracteritzat per ser una vora molt definida a causa del fort desnivell, com apunta l'estudi d'impacte ambiental, comportaria un destacable impacte visual, ja que l'esmentat sector dominaria sobre l'actual perfil del nucli històric i en desvirtuaria la imatge actual. No obstant això, els sectors SR1 i SR2, en situar-se en una cota inferior al nucli històric, respectaran l'esmentat perfil.  
El desenvolupament d'aquests últims sectors ha de realitzar-se de tal manera que integren tant en l'edificació existent en grandària i forma de les illes com en la topografia del terreny i els usos agrícoles que hi ha.  
El planejament preveu eliminar l'efecte «posteriors» tancant part de les illes que hi ha, la qual cosa ajudarà a millorar la imatge del nucli urbà, no obstant això és una solució que no s'ha proposat per a totes les illes, per tant l'efecte «posteriors» seguirà produint-se, ja que l'efecte contrast es veurà incrementat a les illes que no es tanquen.  
10. El model territorial vol respondre a un municipi amb decreixement poblacional, que ha passat dels 1.910 habitants, de principis de segle, a 269 habitants en 2004. Així mateix, s'observa que es tracta d'una població envellida.  
Per tant, Algimia de Almonacid no presenta una demanda tal que justifique la necessitat d'establir un potencial de 637 habitatges que comportaria un total de 1.337 habitants, que implicaria multiplicar quasi per cinc la població existent.  
11. En visita de camp es constata que els terrenys situats al nord-oest de la carretera CV-215 al pas pel nucli urbà no són aptes per a la classificació com a sòl urbà o urbanitzable a causa dels excessius pendents, al caràcter forestal d'aquests, i a l'impacte visual que el desenvolupament d'aquests comportaria.  
D'altra banda, s'ha observat que a la vora del sector proposat per a ecoparc hi ha un terreny en què es concentren abocaments de residus inerts, respecte al qual no es recull cap tipus de dada en la documentació presentada i que en l'actualitat està envaint zona classificada pel PGOU com de SNU de protecció de rius, barrancs i rambles, com també comporta la implantació d'un ús no permés pel PURN de la Serra d'Espadà.  
12. L'estudi d'impacte ambiental identifica i valora els possibles impactes que es deriven del planejament proposat, mitjançant una matriu general d'impactes, i es pot considerar globalment l'impacte de caràcter neutre, excepte per als sectors urbanitzables que apareixen com a impacte lleu que necessita mesures correctores. Les principals mesures correctores i el PVA es basen en criteris de prevenció i disminució d'impactes, i les més específiques són les relatives al control sobre les emissions, abocaments i residus, com també a la introducció d'activitats industrials i extractives, i s'apliquen totes i cadascuna de les mesures proposades que no entren en contradicció amb la declaració d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 16.2.m) del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, com també de qualssevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars al territori de la Comunitat Valenciana.  
4. En data 30 d'abril de 2006 va entrar en vigor la Llei 9/2006, de 28 d'abril, sobre avaluació de l'efecte de determinats plans i programes en el medi ambient (LEAE).  
De conformitat amb el que estableix la disposició transitòria primera, apartat 2n, de la Llei 9/2006, de 28 d'abril, sobre avaluació dels efectes determinats plans i programes en el medi ambient, el pla es troba inclòs en el supòsit regulat en aquesta, ja que el primer acte preparatori formal va ser anterior al 21 de juliol de 2004 i, l'aprovació definitiva d'aquest encara no s'ha produït.  
El procediment d'avaluació ambiental relatiu al Pla general d'ordenació urbana d'Algimia de Almonacid s'inicia amb data 16 de novembre de 2004, de conformitat amb la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.  
L'esmentat procediment, en data d'entrada en vigor de la LEAE, 30 d'abril de 2006, es troba en una fase avançada i s'ha realitzat:  
- El tràmit d'informació pública. En aquest cas no és d'aplicació la Llei 27/2006, de 18 de juliol, per la qual es regulen els drets a la informació, de participació pública i d'accés a la justícia en matèria de medi ambient. Durant el període d'informació pública no s'han presentat al·legacions.  
- Consulta a les administracions afectades. El resultat d'aquestes és favorable, i s'hi ha tingut en compte el tràmit d'avaluació ambiental.  
- Sol·licitud a l'òrgan promotor de l'ampliació o aclariment de la documentació remesa, la qual ha sigut contestada amb l'amplitud i amb un nivell de detall necessaris per a un pronunciament ambiental.  
D'altra banda, vist que el model territorial presentat proposa una proporcionada ocupació del sòl per als creixements urbans, una utilització racional dels recursos naturals i proporciona una adequada protecció als espais naturals que hi ha, s'entén que el nivell de protecció del medi ambient i la integració ambiental poden aconseguir-se a través del procediment d'avaluació ambiental establit per la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
Per tot l'anteriorment exposat, i d'acord amb el principi d'eficàcia procedimental i el criteri d'eficiència establits en l'article 3 de la Llei 30/92, es resol concloure el procediment ambiental iniciat d'acord amb Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
S'estima acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte de Pla general d'ordenació urbana del terme municipal d'Algimia de Almonacid (Castelló), sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants següents:  
1. En compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, ha d'obtenir-se informe favorable de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià. En el cas que l'esmentat informe siga desfavorable, així haurà d'entendre's també aquesta declaració d'impacte ambiental.  
2. S'ha d'establir un o més sectors de SNU comú, per tal que el planejament presente totes les classes i categories de sòl que prescriu la legislació urbanística, a partir d'una adequada valoració ambiental, sabent que el sector de SNU comú proposat en el plànol OE-2 de juliol de 2007 (que no té aprovació provisional), en part, no resulta admissible ja que se situa sobre terrenys amb uns valors ambientals i uns riscos potencials que no permeten la introducció d'alguns dels usos permesos per al SNU comú en la Llei del SNU.   
3. S'han de desclassificar els sectors de sòl, tant urbans com urbanitzables, situats al nord-oest de la carretera CV-215, a la part més alta del nucli urbà, i es permetrà, únicament, mantenir-ne la classificació a aquells sectors que s'hagen desenvolupat a través d'algun dels instruments d'ordenació i gestió urbanística previstos en la Llei 6/1994, de 15 de novembre, reguladora de l'activitat urbanística de la Comunitat Valenciana, en el moment de l'aprovació provisional del PGOU.  
4. El desenvolupament dels nous sectors urbanitzables queda supeditat a:  
4.1. La disponibilitat de recursos hídrics en les corresponents fitxes de planejament, i s'ha d'obtenir l'informe corresponent de l'organisme de conca per a cada desenvolupament.   
4.2. Que el sistema de depuració previst, segons informe de l'Entitat de Sanejament, es trobe executat i en funcionament per a tractar la totalitat de les aigües residuals.  
4.3. Autorització prèvia per a l'abocament a llit públic.  
5. Respecte als camins ramaders:  
5.1. El traçat de l'assegador del barranc del Baladrar ha de ser el recollit en el plànol OE-2 de data juny de 2003, el qual ha sigut informat favorablement en data 7 d'agost de 2006 per la unitat de camins ramaders de la Secció Forestal del Servei Territorial de Castelló i s'indica quin n'és el traçat al seu pas pel nucli urbà.  
5.2. En la fitxa de planejament del sector de sòl urbanitzable SR-2 s'ha de posar com a condició sol·licitar informe a la unitat de camins ramaders prèviament al desenvolupament d'aquest.  
5.3. L'amplària legal de tots aquests ha de ser de 20,89 m.  
6. L'Ajuntament ha d'establir si l'ús industrial actual de l'almàssera és compatible amb l'ús residencial, atés el que estableix la Llei 2/2006, de 5 de maig, de prevenció de la contaminació i qualitat ambiental i el Decret 127/2006, de 15 de setembre, del Consell, pel qual es desenvolupa la Llei 2/2006, de 5 de maig, de la Generalitat, de prevenció de la contaminació i qualitat ambiental. En el cas que no ho siga s'han de prendre les mesures correctores adequades que en garantisquen la compatibilitat.  
7. A fi de compatibilitzar la indústria amb el residencial adjacent, només es permetran les indústries qualificades com de baix índex, sempre que es prenguen les mesures correctores adequades, d'acord amb els criteris establits en el Decret 54/1990, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el nomenclàtor d'activitats molestes, insalubres, nocives i perilloses.  
8. L'Ajuntament ha de vetlar perquè les indústries que generen aigües residuals de procés industrial disposen d'un pretractament abans de l'abocament a la xarxa general que condueix les aigües residuals a l'EDAR. En tot cas, s'ha de fer aquest pretractament si les concentracions de l'abocament superen els límits establits en l'ordenança municipal d'abocaments o el model d'ordenança d'abocaments a la xarxa municipal de clavegueram elaborat conjuntament per l'Entitat de Sanejament de la Generalitat Valenciana i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies.  
9. Pel fet d'haver-se redactat el PGOU abans de l'aprovació del PRUG, i atés que el PRUG és més restrictiu que el PORN, a fi d'adaptar-se a aquest s'han de preveure les següents condicions establides en l'informe emés pel Servei de Parcs Naturals:  
9.1. El PGOU, en tot allò que faça referència al sòl no urbanitzable ha d'adaptar-se al PRUG, sent aquest d'ordre superior i més restrictiu, com en el cas de la rambla del Baladrar.  
9.2. El sector situat al sud del nucli urbà, només es podrà situar fora de les categories PE i RE de la zonificació del PRUG i sempre que siga limítrof a sòl urbà ja aprovat.  
9.3. En la zona d'ampliació del sòl urbà al nord-oest del nucli, dins del parc natural, en àrea d'ús agrícola-zona d'agricultura tradicional (AG2), estan prohibits una sèrie d'usos d'acord amb l'article 90 del PRUG, els quals han de respectar-se a l'hora de desenvolupar l'esmentat sòl urbà.  
9.4. Recollir en el PGOU les zones d'ús recreatiu (EP) especificades en el PRUG.   
10. En la fitxa 6 de planejament relativa al sector destinat a equipament s'ha d'establir que per al desenvolupament del sector destinat a ús recreativoesportiu, situat a la vora del barranc del Baladrar, és un requisit previ i indispensable a l'inici de les obres l'obtenció de l'autorització de la corresponent confederació hidrogràfica.  
11. Per a les zones verdes adjacents a la rambla del Baladrar s'ha d'establir una llista amb les diferents espècies vegetals que s'han d'utilitzar en l'enjardinament, tant naturals com urbanes, i s'ha d'optar sempre per espècies autòctones i amb sistemes radiculars no agressius.  
12. L'abocador incontrolat inert detectat a les parcel·les 480, 533, 534 i 549 del polígon 9 ha de ser clausurat, segellat i restaurat, i se li ha de donar l'ús que corresponga d'acord amb l'article 89 de la normativa del PRUG relativa als usos permesos al sòl agrícola (AG1).  
13. S'han d'establir una sèrie de mesures correctores destinades a garantir:  
13.1. La no-afecció sobre els sectors residencials dels usos industrials permesos al nucli urbà.  
13.2. Els possibles impactes acústics i visuals que la nova circumval·lació poden produir sobre els sectors urbanitzables SR-1 i SR-2.  
14. Pel que fa a les normes urbanístiques:  
14.1. És obligatori instal·lar en aquelles activitats aïllades o habitatges familiars aïllats en SNU, no connectats a xarxes de sanejament, per als nous usos, sistemes d'oxidació total, i es prohibeix l'ús de fosses sèptiques i pous cecs.  
14.2. És obligatori sol·licitar informe al Servei de Parcs Naturals d'aquesta Conselleria prèviament al desenvolupament de les zones PJL situades a la vora del barranc del Baladrar.  
14.3. Els paràmetres d'abocament a la xarxa de clavegueram municipal (DQO i crom VI) s'han d'ajustar al que estableix el model d'ordenances elaborat a aquest efecte per l'Entitat de Sanejament i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies. Aquests paràmetres s'han d'ajustar a aquells condicionants més restrictius que s'hi establisquen per al bon funcionament de la depuradora que s'hi instal·le.  
14.4. S'han d'establir les condicions que impedisquen la formació de nucli de població en SNU.  
14.5. L'Ajuntament ha d'exigir a les empreses, prèviament a la concessió de llicència d'obres, certificats de recepció de residus sòlids inerts per part d'abocadors o empreses autoritzades per a la gestió d'aquest tipus de residus.  
14.6. S'ha d'establir un perímetre de protecció de 300 m per a les captacions d'aigua potable enfront d'aquelles activitats o instal·lacions que puguen afectar la qualitat o quantitat de les aigües.  
15. S'han d'establir unes adequades ordenances municipals de protecció contra la contaminació acústica, d'acord amb la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, i s'establiran els usos dominants, com també les mesures correctores necessàries que en garantisquen el compliment.  
Segon  
Totes les mesures preventives i correctores proposades com també aquelles derivades dels condicionants exposats han de ser recollides per la normativa urbanística de la modificació puntual, tant en allò relatiu a la modificació en si com en el corresponent a les posteriors fases d'execució i funcionament.  
Tercer  
Aquesta declaració d'impacte ambiental s'ha de publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 29 d'octubre de 2007.- La directora general de Gestió del medi natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 332/06-AIA  
Promotor: Direcció General de l'Aigua  
Autoritat substantiva: Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge  
Objecte del projecte: canalització del barranc de Fraga (Castelló)   
Localització: termes municipals d'Almassora i Castelló de la Plana   
Descripció del projecte  
D'acord amb la descripció de la memòria, la solució adoptada per al projecte és la corresponent a l'alternativa 2 (de les 4 proposades) consistent en la canalització del barranc de Fraga amb desviació de cabals de capçalera a la rambla de la Viuda (56 m³/s) i desembocadura entre la central tèrmica i la refineria, dividint el projecte en dues actuacions independents i complementàries:  
Actuació I: obres de canalització des de l'encreuament amb la carretera nacional CN-340 fins a la desembocadura al mar, per a evitar el risc d'inundacions de la població de Castelló. Es desenvolupa al terme municipal de Castelló.   
Actuació II: obres de canalització des de l'encreuament amb l'autopista A-7 fins a l'encreuament amb la carretera nacional CN-340 (inici de l'actuació I) i canal de desviació de cabals a la rambla de la Viuda de manera que queden resolts els problemes d'inundacions aigües amunt de la carretera nacional.  
Aquesta actuació afecta els termes municipals de Castelló i Almassora.   
A continuació es descriuen detalladament els trams i seccions de cada una de les actuacions:  
Actuació I. La longitud del tram de canalització és de 8.484 metres fins a l'obra de desembocadura, dels quals 865 metres corresponen al tram canalitzat al costat de la Ciutat del Transport sobre la qual no s'actua.   
Comprén els trams i característiques següents.  
- Tram F1: canal que hi ha a la vora de la CN-340 PK 0+000 a PK 0+865  
En aquest tram es manté el canal que hi ha a la vora de la CN-340 i està prevista la realització d'una embocadura per a rebre les aigües que comporten un cabal de 20 m³/s.  
- Tram F2: tram captador d'aigües. PK 0+865 a PK 0+890   
És un tram de nova construcció que s'executarà en secció rectangular coberta de sis metres d'ample i 2,6 metres d'alt, el qual recollirà les aportacions provinents del futur desenvolupament industrial previst en el PGOU de Castelló a la vora de la Ciutat del Transport.   
- Tram F3: canal excavat que hi ha a la vora de la Ciutat del Transport. PK 0+900 a PK 1+1200.  
Es realitzarà una regularització del llit que hi ha i es mantindrà el pendent del 0,84%, protegint el llit de possibles erosions i del creixement de la vegetació no desitjada mitjançant una capa de revestiment consistent en una estructura de cel·les de confinament ancorades al terreny, de polietilé, i una capa de geotèxtil. Al llit i als talussos les cel·les s'ompliran de formigó en massa fins una alçària de làmina d'1,5 metres i a la resta del talús, fins a la coronació del canal, de terra vegetal sobre la qual es farà una hidrosembra de vegetació de port baix.  
- Tram F4: reconstrucció del bastiment sota viari de la Ciutat del Transport. PK 1 + 212,00 a PK 1 + 824,66  
Se substitueix el canal soterrat que hi ha (que no té suficient capacitat) per un bastiment nou de 6 x 2,5 metres sota viari per a un cabal de disseny de 55 m³/seg.   
- Tram F5, F6 i F7. Comprén els PK 1 + 824,66 a PK 2 + 224,82 (des de l'antiga carretera CN-340 fins a la línia de ferrocarril), PK 2 + 237,00 a PK+772,41 (des de l'encreuament del ferrocarril fins a encreuament amb l'av. de València) i PK 2 + 777,42 a PK 3 + 255,00) respectivament.  
Els tres trams discorren per terrenys urbans i es construeixen en seccions rectangulars de formigó, sota rasant del viari, amb amplàries variables de 6 metres, 6,5 metres i 7 metres respectivament que permeten un règim ràpid amb calats baixos i velocitats elevades, excepte en punts localitzats on es construeixen escalons, amb un tractament específic consistent en vasos dissipadors.   
- Tram F8: des de l'av. d'Almassora fins al tram de circumval·lació Ronda Est, PK 3 + 260 a PK 3 + 553,40   
A partir d'aquest tram no hi ha referències en el terreny per a la identificació del barranc de Fraga; el traçat és de nova planta.  
El tram 8 discorre per sòl no urbanitzable a la vora d'edificacions i indústries consolidades i per la proximitat d'aquest al sòl urbà i com a continuïtat als trams precedents es projecta en secció tancada (7,25 x 2,8 m) i sota rasant d'un vial de servei del llit.  
- Tram F9: circumval·lació a la vora de la Ronda Est, PK 3 + 558,40 a PK 4 + 185,94  
Tram de secció rectangular oberta de 7,5 m que discorre per la zona d'afecció de la Ronda Est i està prevista la possibilitat de ser cobert per a integrar-se en el corredor de la Ronda Est, per la qual cosa s'ha mantingut en el seu dimensionament el resguard de 0,75 m. Es preveu, a la vora del llit, una via de servei del llit.   
- Tram F10: final del tram de circumval·lació. PK 4 + 198,00 a PK 4 + 375,00  
Es manté la mateixa secció del tram anterior però es construeix amb la secció tancada a fi de deixar passar el seu traçat a la via de servei.  
- Tram F11: tram rústic a la vora de la reposició del camí de Vinamargo. PK 4 + 397,00 a PK 6 + 020,83 (secció tipus 11 a) i del 6 + 123,10 al 6 + 467,00 (secció tipus 11 b)   
La secció projectada és excavada. Reposa amb un traçat paral·lel al llit al marge esquerre el camí de Vinamargo amb un passeig de vianants, i projecta un vial de servei al marge dret.  
El llit es protegeix amb escullera, engravada amb formigó fins a 1/3 de la seua grossària, en solera i a l'arrancada dels talussos fins una alçària de les avingudes de més freqüència (1 metre), i la resta dels talussos es protegeixen fins a la coronació amb una geomalla de cel·les de confinament ancorada al terreny i amb una capa de geotèxtil. Les geocel·les s'omplin de terra vegetal sobre la qual es farà una hidrosembra de vegetació de port baix (tipus gespa).  
Es disposen al llarg del traçat escalons (amb tractament especial per a evitar erosions) que permeten controlar la velocitat del flux i adaptar-se al pendent del terreny. El tractament consisteix en la construcció de l'escaló en formigó armat donant al llavi superior una forma hidrodinàmica adequada, prolongant el peu per a evitar descalçaments i millorar el revestiment d'escullera, en els 50 metres immediatament aigües avall de tots els escalons, mitjançant el rebliment dels buits amb formigó en tota la grossària.  
La secció tipus F11-b es diferència de la a, en la qual només es manté la reposició del camí de Vinamargo pel marge dret (l'encreuament es realitza en el tram 12) i s'elimina el pas de vianants ja que està prevista la reclassificació urbanística dels terrenys com a sòl industrial de serveis del port.   
- Tram F12. Pas de la nova carretera d'accessos al port de Castelló. PK 6 + 038,00 a PK 6 + 107,00  
Es projecta una secció amb el llit d'escullera de 16 metres d'ample, concertada i engravada amb formigó en tota la seua grossària, i parets verticals de formigó més un camí de servei (reposició del camí de Vinarmargo que s'encreua, a més, al marge dret. Les obres s'han coordinat amb les del nou accés al port.   
- Tram F13: tram de desembocadura PK 6 + 490 a PK 6 + 759,16 i del PK 6 + 870 a PK 7 + 600,00 (reduït després de la informació publica fins al PK 7 + 300)  
Es preveu una secció rectangular consistent en caixers amb murs de formigó armat i una solera d'escullera concertada i engravada fins a 1/3 de la seua grossària, i un vial de servei per al seguiment i manteniment del llit.  
Aquest tram s'ha modificat perquè s'ha estimat l'al·legació presentada per la refineria BP Oil, de manera que el tram de secció 13 es redueix i es realitza la transició a la secció 15 (que es projectava inicialment al PK 7 + 600) al PK 7 + 300.  
- Tram F14: encreuament sota la rotonda d'accés a la refineria. PK 6 + 759 i PK 6 + 870,66  
Es projecten dos bastiments d'obertura 12 x 2,50 metres cada un amb un pilar de 0,25 de grossària entre aquests, que s'han coordinat amb les obres del nou accés al port, obra promoguda pel Ministeri de Foment.   
- Tram F15: tram de desembocadura entre la central tèrmica i la refineria. PK 7 + 630 a PK 8 + 480,99.  
Atesa la limitació de l'espai entre ambdues instal·lacions es projecta un canal obert de 15 metres d'amplària i 2,65 d'alçària, amb revestiment de la solera amb escullera concertada i engravada de formigó en tota la grossària d'aquesta.   
- Tram F16: obra marítima de desembocadura. PK 8+480,00 a PK 8+583,59  
El canal de desembocadura es construeix mitjançant dragatge i protecció amb dics d'escullera que s'endinsen en el mar fins a profunditats de més de 2 metres. Aquest canal es connecta amb el canal previst en les obres en construcció de l'ampliació sud del port. En aquestes obres s'ha previst un canal on desembocarà el barranc de Fraga i que arribarà fins a una profunditat major a la profunditat de tancament assegurant que no hi haurà sedimentacions d'origen marí en el canal. D'altra banda, aquest canal major té un flux constant d'eixida d'uns 40 m³/s de la refrigeració de la central tèrmica i un manteniment del dragatge de possibles sediments.   
La secció trapezoïdal del canal de desembocadura té 29 metres d'ample de base i una alçària de secció de 3,5 metres, i es protegeix la solera, en els primers 20 metres, amb escullera per a evitar erosions de fons per l'abocament de les avingudes i assegurar l'estabilitat del pendent de disseny.   
Actuació II. Des de la A-7 fins a la CN-340 i desviació a la rambla de la Viuda.  
La longitud del llit des de l'inici de l'autopista A-7 i la continuïtat d'aquest amb el canal de desviació d'aigües, amb capacitat de desguàs de 56 m³/s, fins a la rambla de la Viuda és de 2.625 metres. Des del PK 1+000 es projecta un llit fins a la CN-340 inici de l'actuació I.   
L'actuació II comprén els trams i característiques següents:  
- Tram R1: des de l'embocadura d'inici després de l'encreuament de la A-7 fins al PK +710. PK 0+000 a PK 0+710  
Es projecta una secció excavada de 8 metres de base protegida en solera i arrancada dels talussos fins a un metre d'alçària amb escullera engravada en formigó fins a 1/3 de la seua grossària, i la resta del talús es protegeix fins al coronament amb una geomalla amb cel·les de confinament ancorada al terreny sobre una capa de geotèxtil. Les cel·les s'omplin de terra vegetal sobre la qual realitzarà una hidrosembra de vegetació de port baix (tipus gespa).  
Al llarg del traçat es disposen escalons per al control del flux i l'adaptació al pendent del terreny.   
- Tram R2: des del PK +710 fins al llavi obert per al control del cabal de desviació a la rambla de la Viuda. PK 0+720,00 al PK 0+972,48  
La geometria és idèntica a la secció anterior amb l'única diferència que es calcula per a un cabal major, d'acord amb el punt de control P2 de l'estudi hidrològic. Al final del tram es disposa un partidor de flux per a la desviació a la rambla de la Viuda del cabal de 56 m³/s, consistent en un abocador lateral amb un llavi fix a 1,4 metres des de la solera del canal.  
- Tram R3. Canal de desviació a la rambla de la Viuda sota rasant. PK 1+018,48 al PK 2+494,00  
Es dissenya un canal de desviació sota rasant del passeig urbanitzat constituït pel camí ramader núm. 5 d'Almassora: Camí Real de Borriol.  
- Tram R6: ràpida en desembocadura de la rambla de la Viuda. PK 2+494,00 al PK 2+625,00.   
El tram final d'uns 130 metres fins al punt d'abocament ha de salvar un desnivell d'uns 14 metres, per la qual cosa es projecta una ràpida de 48º d'inclinació, al peu de la qual es disposa un vas dissipador d'energia format per un ventall d'escullera que descansa sobre una terrassa de la rambla de manera que el cabal aportat no interferisca en el flux d'aquesta.   
- Tram R4: des de llavi abocador aigües avall pel barranc de Fraga fins al tram R5 de connexió amb l'actuació I. PK 0+15,64 a PK 0+86,50   
El llavi abocador permet canalitzar els excedents previstos de la conca de capçalera. Aquest tram es dissenya amb una secció rectangular tancada de formigó armat que permet creuar l'actual camí Vell de Borriol i el pas del corredor viari fins a la rotonda de l'eixida sud de l'autopista A-7 a Castelló. El tram finalitza amb una transició en planta de forma suau a la secció del tram següent R5.  
- Tram R5: connexió amb l'actuació I. Des del partidor del cabal fins a XCn. 340 PK 0+106,50 a PK 0+543,78  
El tram consta d'una solera d'escullera, engravat amb formigó fins a un terç de la seua grossària fins a l'alçària aconseguida per les aigües de les avingudes de major freqüència (1 metre). La resta es revestirà fins al coronament amb una malla de geocel·la sobre geotèxtil, ancorada al terraplé i reblida de terra vegetal sobre la qual es farà una hidrosembra de vegetació de baix port (gespa). El tram finalitza amb una transició de la secció trapezial a la secció rectangular l'entroncament amb el canal existent de l'actuació I a la vora de la CN-340.   
Documentació complementària  
S'aporta, juntament amb el projecte original (que va ser objecte de la consulta), un annex d'ampliació de l'estudi d'impacte ambiental on es valoren aquells aspectes indicats en l'informe emés per l'Àrea d'Avaluació Ambiental en l'expedient de consulta, que es resumeixen en els punts següents:  
- Incidència ambiental en el risc d'inundació derivada de la incorporació d'un cabal de 56 m³/s, de la conca de Fraga a la rambla de la Viuda i justificació de la solució adoptada davant de les possibles alternatives  
- Justificació de les aportacions de cabals puntuals que s'incorporen al traçat de la canalització del barranc de Fraga projectat.  
- Justificació ambiental de l'obra de desembocadura.   
S'amplia, així mateix, l'estudi d'impacte ambiental pel que fa a l'afecció al patrimoni amb la presentació de la memòria de prospecció arqueològica intensiva, el 18 de setembre de 2007.   
Tramitació administrativa  
El projecte de canalització del barranc de Fraga va ser tramitat com un expedient de consulta (exp. 85/04-CON), per entendre que es tractava d'una obra de competència estatal i correspon, per tant, l'avaluació ambiental al Ministeri de Medi Ambient.   
La Direcció General d'Obres Hidràuliques comunicà, el 3 d'agost de 2006, que l'obra forma part del Pla d'infraestructures estratègiques de la Conselleria d'Infraestructures i Transports, per tant, l'obra és competència de la Generalitat ja que la conca no excedeix l'àmbit de la Comunitat Valenciana i no té la qualificació d'interés general. S'incoa, per tant, el procediment d'avaluació d'impacte ambiental incorporant-hi la documentació administrativa remesa en l'expedient de consulta.  
Segons escrit del director general d'Obres Públiques, remés el 12 de gener de 2005, l'anunci d'informació pública del projecte, a l'efecte d'ocupació del domini públic hidràulic, maritimoterrestre i d'impacte ambiental, va ser publicat en el DOGV núm. 4783, de 25 de juny de 2004, i en el període establit es van rebre dues al·legacions: Iberdrola Generación SAU i BP Oil Refineria de Castelló, que no tenen caràcter ambiental, ni estaven relacionades amb el domini públic hidràulic.   
El 27 de desembre de 2006 es van efectuar consultes als serveis d'Ordenació Territorial i de Parcs Naturals, i es rebé la resposta el 14 de febrer i 1 de març de 2007 respectivament.  
El 26 d'abril de 2007 es remet una còpia de l'escrit de sol·licitud d'autorització de prospecció arqueològica, i el 18 de setembre de 2007 la Direcció General de l'Aigua de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge (que ha assumit competències de la Direcció General d'Obres Públiques) remet la memòria de la prospecció arqueològica intensiva presentada a la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià.   
Informes sectorials  
Servei d'Ordenació Territorial   
Revisada la documentació remesa pel Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental s'informa el següent:  
- La canalització del barranc de Fraga des de la N-340 fins al mar i la desviació a la rambla de la Viuda de l'excés de cabals generats a la conca alta figura en el programa d'actuacions del PATRICOVA, amb el codi ECC17, amb l'objectiu d'incrementar la capacitat de desguàs actual i protegir la ciutat de Castelló i la seua zona industrial de les freqüents avingudes.  
- En l'annex núm. 2 s'inclou el plànol de seccions, cabals i calats a la rambla de la Viuda per a períodes de 100 i 500 anys, en la situació actual i amb l'aportació del barranc de Fraga en el supòsit més desfavorable: cabal màxim de 56 m³/seg. També inclou la mateixa anàlisi comparativa al riu Millars en la secció definida per l'encreuament amb la N-340.  
- L'anàlisi del supòsit més desfavorable correspon a la secció definida per l'encreuament de la N-340 amb el riu Millars, per a un període de retorn de 500 anys, en el qual, l'increment de cabal per l'aportació del barranc de Fraga representa un 2% i l'increment de calat comporta el 4,6% del total.  
- El Millars, en el tram final, presenta un con d'inundació, condició que a penes es veurà afectada per l'aportació de cabals provinents del barranc de Fraga que no poden produir un increment significatiu del risc, tant per l'augment de calat assolit, inferior al 10%, com per l'augment del temps d'inundació.  
El Servei d'Espais Naturals remet l'informe del tècnic d'Espais Naturals de la Direcció Territorial de Castelló en els termes següents:  
1. La documentació facilitada queda referida a l'ampliació de l'estudi d'impacte ambiental relatiu a les actuacions previstes de canalització del barranc de Fraga al terme municipal de Castelló. En aquesta documentació s'adopta, com a solució al projecte, l'alternativa consistent en la canalització de l'esmentat barranc fins al llit constituït per la rambla de la Viuda i desguàs en aquesta conca.  
2. Aquest projecte de canalització està previst en el Pla hidrològic del Xúquer, aprovat i inclòs en el pla d'actuacions contingut en el PATRICOVA. El barranc de Fraga correspon a una conca reduïda sense flux continu i que drena l'escorriment superficial que es recull en els contraforts de la serra prelitoral que circumda els depòsits quaternaris (al·luvial-col·luvial) que conformen la Plana o Plana de Castelló dominada fins a fa uns anys per cultius llenyosos de secà i regadiu. L'escassa importància d'aquest barranc fa que no presente un llit definit i ben conformat, sinó que en cas de pluges l'escorriment superficial sol drenar pels nombrosos camins agrícoles que hi ha o de forma laminar pels terrenys agrícoles disposats en una topografia pràcticament plana.   
3. En els últims anys s'ha desenvolupat un extens sòl, urbà i urbanitzable industrial que ocupa la major part de la conca d'aquest barranc. La canalització d'aquest, per tant, té actualment un caràcter urbà i amb la finalitat de donar solució als problemes de drenatge i inundacions en aquest sòl urbà destinat a ús industrial.  
4. El càlcul facilitat pel que fa a volum d'aigua canalitzada a la rambla de la Viuda, si s'executa aquest projecte, és de 56 m³/s per a un període de retorn de 500 anys, volum d'escassa envergadura comparat amb els volums de la rambla de la Viuda (2.560 m³/segon per al mateix període de retorn) o del Millars, molt superior a aquest últim. L'aportació de 56 m³/s no comporta un augment que no puguen assumir els llits de la rambla de la Viuda i riu Millars.   
5. L'alternativa proposada canalitza l'escorriment superficial cap a un espai natural protegit de la Comunitat Valenciana, el paisatge protegit de la desembocadura del riu Millars, aprovat pel Decret 79/2005, de 15 d'abril, del Consell de la Generalitat. Si bé l'abocament es realitza sobre un espai natural protegit, cal destacar que l'aportació que aquest barranc faça serà l'escorriment superficial derivat de les pluges la qual cosa no comporta, en principi, ni una millora ecològica, atés que no hi ha aportació d'un cabal constant, sinó que al contrari se sumarà als cabals de la rambla del Viuda i el riu Millars, ni, evidentment, comporta una alteració ecològica de les característiques biofísiques d'aquest espai atesa la puntualització i localització del cabal aportat.  
6. De tot l'anterior, el tècnic d'espais naturals estima que no hi ha incompatibilitat de l'alternativa presentada amb les finalitats de protecció establits per l'espai natural protegit sobre la base dels càlculs oferits en la memòria oferida. Finalment, si bé la memòria no ofereix informació sobre les característiques de l'obra civil que s'ha de desenvolupar, es recomana que la canalització que s'execute tinga en compte evitar la impermeabilització del nou llit (formigonat o entubat) cosa que permetrà, en la mesura que la conca del barranc de Fraga puga oferir, una recàrrega de l'aqüífer o l'intercanvi de l'escorriment laminar subterrani.  
Afeccions legals   
- Espais naturals. La desembocadura del riu Millars, aigües avall del punt d'abocament del canal de desviació dels cabals de capçalera del barranc de Fraga, està declarat paisatge protegit, aprovat pel Decret 79/2005, de 15 d'abril, del Consell de la Generalitat. Així mateix està inclosa en el Catàleg de zones humides i entre les àrees proposades com a ZEPA per a la conformació de la xarxa Natura 2000.  
- Camins ramaders. Els camins ramaders classificats afectats pel projecte són:  
- L'actuació I, creua l'assegador el Caminàs de 8 metres d'amplària   
- L'actuació II, als camins ramaders Camí de la Ratlla i al Camí Real de Borriol, ambdós amb 20 metres d'amplària legal.   
- Domini públic hidràulic. El projecte en si afecta domini públic hidràulic tant pel barranc mateix com per la desviació de cabal a la conca veïna.   
- Domini públic maritimoterrestre. La canalització arriba fins a la mar per la qual cosa afecta, en la desembocadura, el domini públic maritimoterrestre.  
- Classificació i qualificació urbanística. Els terrenys en què es projecta la canalització estan reservats en el Pla general de Castelló.   
- Patrimoni cultural. Hi ha alguns jaciments inventariats a les proximitats dels terrenys que estaran afectats per les obres.   
Consideracions ambientals   
En el projecte s'ha tingut en compte l'afecció als camins ramaders classificats i es preveu tant la desviació corresponent, en la fase d'obres, com la reposició d'aquests una vegada concloses aquestes.  
S'ha completat l'estudi d'impacte ambiental, pel que fa a l'afecció al patrimoni, amb la realització d'una prospecció arqueològica intensiva sobre els terrenys afectats per l'obra, en la qual es conclou que no s'han pogut identificar indicis fefaents que permeten suposar l'existència d'estructures d'hàbitat, culturals o d'un altre tipus a la zona prospectada, no obstant això, es proposen una sèrie d'actuacions prèvies o simultànies a les obres, en els diversos trams en els quals s'ha identificat àrees de dispersió de materials, d'acord amb el que estableix la legislació sectorial vigent.   
Així mateix, l'ampliació de l'estudi d'impacte ambiental ha evidenciat l'escassa incidència sobre el risc d'inundació dels terrenys limítrofs al llit receptor, com també sobre els ecosistemes protegits a la desembocadura del Millars. Per tant, aquesta resolució se centra en els aspectes relacionats amb el disseny del projecte i se'n condiciona l'execució a una sèrie de modificacions que contribueixen a una millor integració de l'obra en l'entorn sense incidir en la funcionalitat del llit projectat.   
En aquest sentit s'efectuen les consideracions següents:  
1) S'ha realitzat un disseny per trams d'acord amb la naturalesa i destinació dels terrenys que travessa, i s'adopta una secció tancada sota vial als trams urbans o limítrofs a aquests i una secció oberta i amb un cert grau de naturalització quan travessa sòl no urbanitzable, excepte en el tram final de secció oberta i formigonada.   
Es considera adequat el disseny general excepte el tram F9. Atés que es troba entre dos trams amb secció tancada i que es preveu el recobriment en un futur pròxim, s'estima que el disseny i l'execució d'aquest tram directament sota el camí de servei i el camí ramader que hi ha disminueix considerablement la superfície afectada i, per tant, l'impacte de l'obra.   
2) En els trams de secció oberta en els quals es protegeix amb escullera el llit i la base dels talussos fins a una alçària de les avingudes de major freqüència i la resta de talús fins al coronament amb geocel·les, es poden aconseguir millores ambientals, mantenint el disseny superficial del projecte, però modificant-hi lleugerament el disseny en profunditat de la manera següent:  
- Substitució del material d'engravat (formigó) per un material filtrant i inert (poc favorable al creixement vegetal), tal com l'arena, grava, etc., o qualsevol altra solució que no implique impermeabilització del llit i la base dels talussos d'aquests trams de barranc.   
- Les geocel·les proposades perforades i texturades es consideren adequades encara que és més convenient la utilització d'una geocel·la amb menor alçària de malla (10 cm en compte dels 15 proposats) ancorada sobre un geotèxtil no teixit i foradat de menor gramatge que el proposat (100 gr/m² aproximadament) a fi que la vegetació de tipus herbaci o arbustiu siga capaç d'arrelar en el terreny que hi ha per sota del geotèxtil i per tant quede garantida la implantació a llarg termini, contribuint, a més, a una major estabilitat de les vessants.   
Hi ha, a més, una sèrie de mesures protectores o correctores que s'han d'aplicar:  
- Els terrenys pels quals discorre el llit són terrenys al·luvials, els sòls dels quals tenen propietats molt favorables al creixement vegetal, per la qual cosa es considera convenient aprofitar la capa de sòl fèrtil en la integració del projecte en l'entorn. Amb aquesta finalitat, la capa de terreny ha de ser retirada de manera selectiva, emmagatzemada i mantinguda durant la fase d'obres.  
- Adequada gestió, si és procedent, d'excedents d'excavació i materials d'obra.   
- Els materials necessaris per a l'execució de l'obra han de provenir de pedreres autoritzades.   
Consideracions jurídiques   
- El projecte examinat constitueix, segons el que preveu l'annex I de l'apartat 8.f del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta.  
- En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.   
- L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions i estimacions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.   
- L'article 16.2.m) del Decret 131/200, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació ambiental de plans, programes i projectes, com també de qualssevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars al territori de la Comunitat Valenciana.   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer   
Estimar acceptable, des del punt de vista ambiental, el projecte de canalització del barranc de Fraga, promogut per la Direcció General de l'Aigua de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Territori i Habitatge, sense perjudici de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació i sempre que s'ajuste al projecte presentat i a les especificacions que es detallen en el punt segon d'aquesta resolució.   
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants següents:  
1) Per a evitar qualsevol afecció al patrimoni s'han d'aplicar, en cada un dels trams, les mesures protectores o correctores proposades en la memòria de prospecció arqueològica intensiva o qualsevol altra mesura complementària que establisca la Direcció General de Patrimoni Cultural de la Conselleria de Cultura.  
2) Els 30 cm superiors del sòl de les àrees en què no hi ha llit en l'actualitat seran retirats selectivament, emmagatzemats i mantinguts durant les obres a fi que puguen ser utilitzats com a substrat per al creixement vegetal en la fase de restauració i integració del projecte en l'entorn, preferentment en el rebliment de les geocel·les.  
3) El tram F9 s'ha de redissenyar i executar en secció tancada sota el camí de servei i el camí ramader que hi ha a fi de disminuir la superfície afectada i, per tant, l'impacte de l'obra.   
4) Als trams R1, R2, F11ª i F11b, basant-se en les consideracions ambients de la part expositiva d'aquesta resolució, s'ha de modificar el disseny de la manera següent:  
- Substitució del material d'engravat (formigó) per un material filtrant i inert (poc favorable al creixement vegetal) com ara l'arena, grava, etc., o qualsevol altra solució que no comporte impermeabilització del llit i la base dels talussos d'aquests trams de barranc.   
- Les geocel·les han de tenir una alçària màxima de 10 cm i s'han d'ancorar sobre geotèxtil no teixit i foradat de 100 gr/m² de gramatge aproximadament.   
5) Els materials d'excavació excedents s'han de gestionar d'acord amb la seua naturalesa, tenint en compte el Decret 200/2004, d'1 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual es regula la utilització de residus inerts adequats en obres de restauració, condicionament i rebliment o amb fins de construcció i la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus de la Comunitat Valenciana.  
6) Els materials necessaris per a l'execució de l'obra, que no provinguen d'excavació pròpia, s'han d'obtenir de pedreres degudament autoritzades.   
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 març, d'impacte ambiental.  
València, 24 d'octubre de 2007.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 90/05-AIA  
Títol: explotació avícola d'engreix  
Promotor: Rafael Frasno Centelles  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Zorita del Maestrazgo (Castelló)  
Objecte del projecte: obtenció de la llicència ambiental per a la legalització i ampliació de l'explotació avícola d'engreix  
Localització: polígon 7, parcel·la 16 del terme municipal de Zorita del Maestrazgo (Castelló)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Es pretén obtenir la llicència ambiental per a la legalització i ampliació d'una activitat avícola d'engreix, les característiques de la qual, segons la documentació aportada, són:  
L'activitat consisteix en l'engreix de pollastres fins a assolir un pes d'uns 2 kg, moment en què es destinen a escorxador.  
La capacitat final de l'explotació serà de 35.960 pollastres. Es realitza un buit sanitari després de cada cicle de criança. Es realitzen 5,5-6 cicles/any.  
L'explotació està projectada per a dues naus, una de les quals ja està construïda. La solera de les naus estarà construïda amb formigó hidròfug de manera que hi conferisca impermeabilitat. Els animals es criaran sobre llit de jaç.  
La nau que hi ha, de 1.784,09 m² d'estructura rectangular i coberta a dues aigües, disposa d'un annex de 14 m² on es localitza el quadre de comandaments de control de les instal·lacions. La nau que s'ha de construir serà de 1.820 m², de característiques constructives semblants a l'anterior i un local tècnic annex de 19,14 m².  
La ventilació serà forçada per plafons humits.  
S'hi generaran 2,7 t de gallinassa/dia, que serà utilitzada com a adob orgànic o com a substrat per a la producció de xampinyó i fongs comercials. Es retirarà directament de les naus als camions després de la finalització de cada cicle d'engreix. Es construirà una superfície de formigó hidròfug de 10 x 10 m on s'emmagatzemarà la gallinassa fins a la retirada en el cas de no sincronitzar-se la finalització del cicle d'engreix amb la retirada de la gallinassa. En cas de ser necessari s'utilitzaran lones per a cobrir el muntó de gallinassa.  
S'inclou un apartat en el projecte d'activitat relatiu a «les emissions durant i després de l'abocament al camp, en el qual s'indica, entre altres qüestions, que el fem s'escamparà sobre el sòl i se soterrarà amb una passada de conreadora i abancaladora o bé es localitzarà directament sobre un solc previ per a, immediatament, passar igualment els arreus per a cobrir-lo», per tant, no queda clara la destinació final del residu; si serà gestionat directament a la mateixa explotació o per una empresa aliena a aquesta.  
Els cadàvers generats seran retirats per una empresa gestora autoritzada a aquest efecte.  
El proveïment d'aigua procedeix de la xarxa de proveïment municipal (certificat per l'Ajuntament), i s'estima el consum anual en 3.750 m³.   
Entre les mesures higienicosanitàries s'inclou disposar de tanca perimetral de l'explotació, pediluvis a l'entrada de les naus, gual sanitari a l'entrada de l'explotació i aplicar programa sanitari de desinfecció, desinsectació i desratització proposat per un veterinari.  
Es disposarà de fossa sèptica i pou de filtració.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient.  
L'expedient parteix dels antecedents següents:  
- El procediment d'avaluació d'impacte ambiental va ser iniciat en data de 3 de juny de 2005, a sol·licitud de la Direcció Territorial de Castelló.  
- Amb data 22 de juny de 2005 (notificada el 28 de juny de 2005) es va requerir a la persona interessada perquè en un termini de 20 dies realitzara una sèrie d'actuacions indispensables per a dictar una resolució. En concret, ampliar la documentació presentada.  
- Amb data 22 de juny de 2005 (notificada el 28 de juny de 2005) es va advertir a la persona interessada que el procediment instat, per causa imputables a aquest, es trobava paralitzat i incurs en caducitat si en el termini de tres mesos no duia a terme l'activitat necessària per a prosseguir-ne la tramitació.  
- En data de 9 de maig de 2006, la directora General de Gestió del Medi Natural va dictar Resolució de caducitat de l'expedient, la qual va ser notificada a la persona interessada el 25 de maig de 2006.  
- En data 9 de juny de 2006 va tenir entrada en la Conselleria de Territori i Habitatge recurs d'alçada contra la Resolució de caducitat, de 9 de maig de 2006, de la directora general de Gestió del Medi Natural en l'expedient núm. 90/2005, presentat per Rafael Frasno Centelles. En l'esmentat escrit s'al·lega que hi ha hagut dificultats per a trobar un arqueòleg que realitzara les prospeccions arqueològiques i que l'administració s'ha dilatat a concedir l'autorització per a realitzar-les. D'altra banda, presenta documentació consistent en un escrit on s'estableix que la persona interessada ha contractat els serveis professionals d'una arqueòloga per a realitzar les prospeccions arqueològiques, un escrit dirigit a la Conselleria de Cultura en què sol·licita el permís per a realitzar les prospeccions arqueològiques, i finalment un escrit de l'Ajuntament de Zorita del Maestrazgo on se certifica que la persona interessada està donada d'alta en el padró d'aigua 2006 i amb connexió d'aigua a la xarxa pública de proveïment d'aigua potable.  
- En data 26 de febrer de 2007 va tenir entrada en la Conselleria de Territori i Habitatge un escrit de l'Ajuntament de Zorita del Maestrazgo en el qual remet la documentació requerida amb l'objecte de reprendre l'expedient. La documentació consisteix en l'informe favorable de la Direcció Territorial de Patrimoni per a la realització d'actuacions a la zona de referència i còpia de l'últim rebut de proveïment d'aigua.  
- En data 13 d'abril de 2007 la secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient resol el recurs d'alçada, i acorda la reobertura de l'expedient núm. 90/0947-XAO.  
L'expedient està constituït per projecte d'activitat, estudi d'impacte ambiental i expedient municipal.  
La informació pública s'ha realitzat mitjançant la publicació en el BOP núm. 42, de 7 d'abril de 2005, com també als veïns limítrofs a l'activitat, sense que s'hi haqen presentat al·legacions.  
2. Sol·licitud d'informes sectorials i documentació complementària  
Amb data 22 de juny de 2005 (notificada el 28 de juny de 2005) es va requerir a l'interessat l'ampliació de la documentació, relativa als apartats següents:  
- Informe vinculant de conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, establit en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià.  
- Informe favorable de l'organisme de conca competent, sobre la disponibilitat i compatibilitat de l'increment del consum d'aigua derivat de la implantació de l'ús previst en el projecte, amb les previsions dels plans hidrològics, a més de la no-afecció o menyscabament a altres usos existents legalment implantats, establit en l'article 19 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'ordenació del territori i protecció del paisatge.  
En data 9 de juny de 2006 el promotor remet certificat de l'Ajuntament en què es justifica que l'explotació avícola es proveeix d'aigua potable procedent de la xarxa pública de proveïment municipal.  
En data 26 de febrer de 2007 el promotor remet una còpia de l'informe de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport amb relació a la consulta sobre afeccions paleontològiques, en el qual s'indica que «no s'han detectat afeccions d'aquesta naturalesa i no cal abordar cap tipus d'actuació prèvia per a la salvaguarda d'aquest concret patrimoni, sense perjudici de justificar el compliment de les exigències que es deriven de la protecció del patrimoni arquitectònic, arqueològic i etnològic present en l'àrea d'actuació».   
A més, inclou un rebut de pagament de l'aigua consumida en l'explotació ramadera per a un període determinat.  
Informes sectorials  
L'expedient municipal recull els informes següents:  
- Informe favorable de l'arquitecte tècnic municipal.  
- Informe favorable de l'inspector sanitari de la Conselleria de Sanitat, condicionat a la presentació del contracte per a la retirada del fem, com també amb una empresa encarregada de retirar els cadàvers.  
- Certificat de l'empresa Trans-Sales Hermanos, SL, dedicada a la retirada de fem de l'explotació.  
- Informació pública sense la presentació d'al·legacions.  
- Informe favorable de l'Alcaldia.   
El projecte d'activitat inclou els informes següents:  
- Autorització prèvia de la COPUT per a la nau inicial concedida en data 6 d'octubre de 2000.  
- Autorització prèvia de la COPUT per a l'ampliació de l'activitat, concedida en data 24 de maig de 2001. Dels informes sol·licitats durant la tramitació de l'autorització prèvia s'extrau:  
- La Conselleria de Medi Ambient informa, el 26 de setembre de 2000, que no hi ha afecció a via pecuària classificada al terme municipal, segons la classificació aprovada per Ordre de la Conselleria d'Agricultura i Pesca de data 10 de desembre de 1990 i publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de data 16 de gener de 1991.  
La parcel·la sobre la qual se situa el projecte de referència presenta característiques agrícoles de cultius herbacis (cereal) de secà, en l'actualitat abandonats, i en un entorn dominat per terrenys agrícoles. El projecte no afecta comunitats botàniques o faunístiques d'especial interés ambiental o espècies protegides, endèmiques, en perill d'extinció o de distribució escassa o puntual en el context provincial o de Comunitat Valenciana. No afecta espais naturals que requerisquen especial protecció. El projecte no afecta el domini públic hidràulic.  
- La Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació emet un informe favorable de data 7 de maig de 2001, en el qual indica que no s'aprecia una altra explotació ramadera de la mateixa activitat en un radi inferior a 500 m, la qual cosa possibilita l'exoneració de compliment el requisit d'ocupació màxim previst en la Llei 4/92. A més, les instal·lacions han d'estar dotades de:  
- Gual sanitari a l'entrada de l'explotació  
- Tela antiocells o malla metàl·lica en finestres i forats.  
- Tanca perimetral de l'explotació.  
Afeccions legals  
El sòl on s'exerceix l'activitat es qualifica com a sòl no urbanitzable comú, segons normativa urbanística municipal.  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de Castelló ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat i identificació d'impactes  
L'inventari ambiental recollit en l'estudi d'impacte ambiental realitza una descripció del medi natural, i fa referència a la climatologia, geologia, hidrografia, edafologia, valors naturals, qualitat de l'atmosfera i medi socioeconòmic.  
De la identificació i valoració d'impactes recollida en l'estudi d'impacte ambiental, cal destacar:  
- No es considera probable l'impacte sobre el sòl, ja que s'han adoptat mesures d'impermeabilització de totes les zones de l'explotació (naus i femer) susceptibles de produir lixiviats.  
- No es considera probable l'impacte sobre l'aigua superficial, a causa de la distància que separa l'explotació de qualsevol efluent, ni a la subterrània per abocaments, atesa l'escassa entitat que aquests poden tenir.  
- No es considera probable l'impacte sobre l'aire, per sorolls o emissió de pols. Les substàncies gasoses originades per l'activitat es consideren susceptibles d'alterar les característiques de l'aire negativament.  
No s'ha utilitzat cap metodologia per a la valoració d'impactes, fonamentant la valoració final de l'impacte en el conjunt dels paràmetres analitzats; es consideren únicament els factors impactants i els elements impactats, i es conclou que l'impacte global ocasionat per l'explotació és molt lleu.  
No es proposen mesures protectores o correctores que diferisquen de les característiques d'execució o explotació exposades en la documentació tècnica.  
L'activitat es considera viable, des del punt de vista ambiental, sempre que es desenvolupe conforme a l'estudi d'impacte ambiental i que s'adopten els condicionants recollits en aquesta declaració d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I apartat 1.h.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 16.2.m) del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, com també de qualsevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com per particulars al territori de la Comunitat Valenciana.   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la legalització de l'explotació avícola d'engreix situada al polígon 7, parcel·la 16, del terme municipal de Zorita del Maestrazgo (Castelló) promoguda per Rafael Frasno Centelles, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
- S'ha de disposar de gual sanitari o sistema de desinfecció equivalent a l'entrada de l'explotació, correctament dissenyat i localitzat, de manera que puga oferir garanties de desinfecció dels vehicles que accedisquen a l'explotació.  
- Els residus zoosanitaris infecciosos i químics que es produïsquen a l'explotació han de ser manipulats i emmagatzemats degudament, i s'han d'acumular en contenidors homologats a aquest efecte i retirats per un gestor autoritzat.  
- Prèviament a l'obtenció de la llicència ambiental, el promotor ha de disposar de certificat d'impermeabilitat, estanquitat i estabilitat estructural del dipòsit d'aigües residuals, càlcul justificatiu de les dimensions d'aquest i materials amb què s'ha construït, tot això firmat i visat pel col·legi oficial corresponent. Ha de justificar la destinació de les aigües residuals, per a les quals, en cas de sotmetre's a tractament en la mateixa explotació, ha de disposar d'autorització d'abocament per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.   
- S'ha de comunicar a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 10 d'octubre de 2007.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 095/9874-WYZ  
Títol: autorització ambiental integrada d'una indústria de fabricació de pintures, resines, adhesius i productes intermedis.   
Promotor: PPG Ibérica, SA  
Autoritat substantiva: Servei de Control Integrat de la Contaminació de la Direcció General de Qualitat Ambiental  
Localització: c/ Riu Vinalopó, s/n, del terme municipal de Quart de Poblet (València)  
Descripció del projecte   
Objecte del projecte  
El projecte descriu una activitat industrial de fabricació de pintures, resines, adhesius i productes intermedis, lacatge i anoditzat de perfils i xapes d'alumini amb l'objecte d'obtenir l'autorització ambiental integrada d'acord amb la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació.  
Descripció de les característiques més rellevants del projecte   
D'acord amb el projecte, PPG Ibérica, SA, es localitza al c/ Riu Vinalopó, s/n, del terme municipal de Quart de Poblet (València). La parcel·la, de 23.557 m², se situa en l'àrea industrial de la zona limítrofa dels municipis de Quart de Poblet i Aldaia. En concret es correspon amb les coordenades UTM X:715260, Y:4371893 (fus 30-Datum ED50). La superfície global construïda és de 6.458 m², les principals edificacions són la nau d'administració, oficines i laboratori, la nau de fabricació de resines, la nau de fabricació de pastes i la nau d'emmagatzemament de productes inflamables.  
Les necessitats de subministrament d'aigua s'estimen en uns 72.850 m³/any, i es disposa de connexió a la xarxa general de proveïment d'aigua potable. L'evacuació de les aigües residuals es projecta a través de la xarxa de clavegueram, per a la qual cosa s'ha tramitat permís de connexió al clavegueram públic i autorització d'abocament municipal.  
L'activitat consumirà, per al funcionament, energia elèctrica de la xarxa general i gas natural per al subministrament dels equips de fabricació i auxiliars, calderes, laboratori, com també per a il·luminació.   
Es descriuen vuit focus significatius d'emissió a l'atmosfera, quatre corresponents a COV (compostos orgànics volàtils), dos corresponents a partícules i pols, i dos corresponents a combustió. Els residus perillosos generats s'estimen en 1.425,37 t/any, dades corresponents a l'any 2003, que són recollits, de manera selectiva, en una àrea especifica dins de la nau destinada a emmagatzemar-los fins al lliurament d'aquests a un gestor autoritzat.   
Alternatives  
Les possibles alternatives, enfront de la solució adoptada, queden condicionades per les característiques pròpies del projecte i les consideracions tingudes en compte en la justificació de la solució adoptada.  
Tramitació administrativa  
Tràmit administratiu  
El 27 de març de 2006, l'Àrea de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge remet nota interna en què sol·licita declaració d'impacte ambiental per al projecte. En l'expedient 095/1327-DMZ d'avaluació d'impacte ambiental consta la documentació següent remesa per l'Àrea de Qualitat Ambiental:  
- Projecte bàsic d'autorització ambiental integrada de gener de 2005, resum no tècnic de gener de 2005, i annex complementari d'abril de 2005.  
- Estudi d'impacte ambiental de desembre de 2004.  
- Còpia compulsada de tres estudis d'emissió de contaminants a l'atmosfera.  
- Estudi hidrològic previ de juliol de 2004, i annex de desembre de 2004.  
- Documents d'acceptació dels residus de febrer de 2005. Documents d'acceptació de residus compulsats i correcció d'errades de la taula inclosa en annex III, relativa a residus. annex III de correcció de documentació relativa a residus de novembre de 2005.  
- Còpia compulsada de l'informe de compatibilitat urbanística de 2 de juny de 2004.  
- Certificat de neteja i desinfecció de les torres de refrigeració.  
- Còpies d'informes d'abocament de 5 de febrer de 2003, 16 de juny de 2003, 16 d'octubre de 2003, 4 de febrer de 2004 i 24 de gener de 2005.  
- Còpies d'informes de contaminació atmosfèrica de 12 de març de 2004, 21 de juliol de 2004, 7 de desembre de 2004, 10 de gener de 2005 i 15 d'abril de 2005.  
- Còpia de l'estudi dels nivells d'immissió sonora en l'ambient exterior de 19 d'abril de 2004. Annex II de correcció de documentació relativa a acústica, de novembre de 2005.  
Mitjançant nota interna, de 18 de gener de 2007, dirigida al Servei de Control Integrat de la Contaminació com a òrgan substantiu en la tramitació de l'autorització ambiental integrada de la documentació presentada pel promotor sobre la situació de la parcel·la als termes municipals de Quart de Poblet i Aldaia es requereix atés que ocupa un terreny localitzat:  
- Resultat d'informació pública i d'al·legacions al projecte corresponents a l'Ajuntament d'Aldaia.  
- Informe municipal de compatibilitat urbanística i adequació del projecte a les ordenances municipals vigents a l'Ajuntament d'Aldaia.   
- La documentació actualitzada sobre les alternatives proposades pel promotor per a l'abocament d'aigües residuals.  
El 23 de març de 2007 es rep resposta de l'Àrea de Qualitat Ambiental, mitjançant nota de règim intern, per la qual s'informa que després de consulta a l'Ajuntament d'Aldaia, les instal·lacions de PPG Ibérica, SA no es troben emplaçades en aquest terme municipal i remeten la següent documentació complementària  
- Informe de l'Ajuntament de Quart de Poblet sobre l'abocament d'aigües.  
- Documentació del titular a requeriment de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
- Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer de 28 de novembre de 2006.  
Analitzada la documentació presentada es considera insuficient i es realitza un nou requeriment el 4 d'abril de 2007 a través de l'òrgan substantiu, en què es reitera ampliació d'informació respecte de les modificacions previstes en el projecte per a complir els requeriments exigits sobre l'abocament d'aigües per l'Ajuntament de Quart de Poblet i la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
El 14 de setembre de 2007, mitjançant nota de règim intern, l'Àrea de Qualitat Ambiental remet nova documentació del promotor:  
- Projecte de col·lector per a la connexió de les aigües residuals amb la xarxa municipal que hi ha per a PPG Ibérica, SA a Quart de Poblet, d'abril de 2007.  
- Còpia de l'autorització d'abocament i el permís de connexió al clavegueram emesos per l'Ajuntament de Quart de Poblet, de 21 de març de 2007, mitjançant el Decret núm. 739/2007.  
- Còpia de la llicència d'obres per al col·lector de connexió de les aigües residuals amb la xarxa municipal, de 24 d'abril de 2007.  
Informació pública i resum d'al·legacions  
En la nota de règim intern, 27 de març de 2006, l'Àrea de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge sol·licita declaració d'impacte ambiental per al projecte i indica que no s'hi han rebut al·legacions durant la fase d'informació pública, anunciada en el DOCV núm. 5186, de 27 de gener de 2006.  
Així mateix, juntament amb la nota interna remet la documentació següent:  
- Còpia de la publicació de l'anunci d'informació pública en el DOCV.  
- Còpia de l'edicte de l'Ajuntament de Quart de Poblet, sobre l'exposició al públic de l'expedient i resultat d'informació pública.  
Afeccions legals  
L'activitat projectada constitueix un dels supòsits recollits en l'annex I de la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, i resulta preceptiva l'obtenció de la corresponent autorització ambiental integrada.  
L'informe emés per l'Ajuntament de Quart de Poblet, de 2 de juny de 2004, determina que la parcel·la situada en sòl urbà industrial segons el planejament vigent no té la condició de solar d'acord amb l'article 6 de la LRAU-94 per no tenir dotació de serveis d'urbanització amb caràcter definitiu. Pel que fa a l'ús de l'activitat és compatible amb el pla general transitori, com a activitat existent.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que procedisca obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Consideracions ambientals  
Identificació, descripció i valoració dels impactes  
Els impactes ambientals més significatius derivats de l'actuació projectada descrits en l'estudi d'impacte ambiental, són els següents:  
- Emissions a l'atmosfera, es consideren de baixa importància les derivades de gasos de combustió i partícules. Són significatives les emissions de COV, que l'empresa ha canalitzat en un sol focus (xemeneia) amb instal·lació de filtres de carbó actiu. Es valora com un impacte moderat.  
- Impacte moderat sobre la qualitat de les aigües subterrànies i abocaments. Inicialment es va projectar l'abocament mitjançant infiltració en el terreny. Després de diversos informes de l'Ajuntament i de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, es modifica aquesta proposta mitjançant connexió al clavegueram públic de les aigües residuals. Es qualifica inicialment com a moderat.   
- L'ús d'energia elèctrica i de gas com a fonts d'energia per al funcionament de l'activitat es valora també com a impacte moderat.  
- L'afecció de l'activitat industrial sobre la qualitat de vida de la població per les emissions de COV es considera moderat, i es requereixen mesures correctores.  
Consideracions sobre les mesures protectores i correctores, i del programa de vigilància ambiental  
Respecte a les principals mesures protectores o correctores que es recullen en l'estudi d'impacte ambiental, cal destacar les següents:  
- Disposició d'un sistema captador de pols de Dispermix mitjançant filtre de mànegues.  
- Conducció de totes les emissions de COV significatives de la planta a un sistema general de recollida i tractament en contracorrent mitjançant llavada dels gasos que s'han d'emetre per sistema d'absorció gas-líquid. Els COV, una vegada recollits i liquats, són retirats per un gestor autoritzat com a residu.  
- Magatzem de residus perillosos fins al lliurament a un gestor autoritzat, dotat de coberta, amb ventilació, sòl impermeable i proveït d'instal·lació per a la contenció de vessaments.  
- L'emmagatzemament de productes químics ha de complir amb el que estableix el Reial decret 379/2001, de 6 d'abril, pel qual s'aprova el Reglament d'emmagatzemament de productes químics i les instruccions tècniques complementàries.  
Consideracions sobre el programa de vigilància ambiental  
Respecte al programa de vigilància ambiental recollit en l'estudi d'impacte, s'inclouen els seguiments de:  
- Control periòdic dels equips utilitzats en el procés de producció.  
- Realització dels mesuraments periòdics d'emissions i abocaments.  
- Realització de tractaments i manteniments de les instal·lacions de les torres de refrigeració en prevenció de la legionel·losi.  
- Auditories acústiques de prevenció del soroll exterior de les instal·lacions.  
- Control i seguiment de l'emmagatzemament de residus.  
- Registre de les incidències ambientals que pogueren produir-se.  
- Establir un programa de control de recursos naturals: aigua, electricitat, combustibles.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat que s'inclou en l'epígraf 3.e) Instal·lacions químiques integrades, de l'annex I, del Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 5 de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental atribueix a l'òrgan ambiental la competència en formulació la declaració d'impacte ambiental dels projectes sotmesos a aquesta.  
L'article 16.2.m) del Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, com també de qualssevol altres accions dutes a terme, tant pels poders públics com per particulars, al territori de la Comunitat Valenciana.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte d'autorització ambiental integrada d'una indústria de fabricació de pintures, resines, adhesius i productes intermedis, promogut PPG Ibérica, SA, al c/ Riu Vinalopó, s/n, del terme municipal de Quart de Poblet (València), sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic i la resta de documentació que constitueix l'expedient avaluat.  
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. Ha de realitzar-se la connexió efectiva de la indústria al clavegueram municipal de Quart de Poblet per a l'abocament de les seues aigües residuals, d'acord amb el que exposa el projecte presentat.  
2. S'ha de portar un registre documental del programa de vigilància ambiental proposat en l'estudi d'impacte ambiental que permeta verificar-ne el compliment.  
3. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també, si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de ser comunicat a la Direcció General de Gestió del Medi Natural que establirà, si és procedent, l'aplicació de nous condicionants.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 4 d'octubre de 2007.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 161/0995-JNP  
Promotor: Gas Natural Distribución SDG, SA  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Energia d'Alacant (Conselleria d'Infraestructures i Transport)  
Objecte del projecte: addenda i gasoducte AS-15 antena a Torrevieja  
Localització: als termes municipals de Rojales, Los Montesinos i Torrevieja (Alacant).  
Descripció del projecte  
L'objecte del projecte és la modificació del projecte de gasoducte AS-15 antena a Torrevieja en determinats punts com a conseqüència d'al·legacions en la fase d'informació pública d'aquest últim, com també de les noves demandes de gas natural a les zones on alimentarà el projecte.  
Modificacions:  
1. S'anul·la l'inici del traçat del gasoducte AS-15 antena a Torrevieja que discorria pel nucli urbà de Los Montesinos des del vèrtex V-0 al vèrtex V-12 del projecte original (1.590 m) i s'adopta el traçat alternatiu proposat per l'Ajuntament de Los Montesinos (3.590 m).  
2. Es modifica al seu torn el final del traçat del gasoducte AS-15 antena a Torrevieja entre els vèrtexs V-69 i V-73 de manera que la conducció es trobe fora de la zona de reserva de la CV-95.  
3. S'anul·la la instal·lació del projecte original del gasoducte AS-15 antena a Torrevieja, estació de regulació i mesura (ERM) al tram final del gasoducte, vèrtex V-73 al terme municipal de Torrevieja com a conseqüència de l'augment de la demanda de gas.  
Característiques de la conducció del nou traçat:  
- Longitud de 3.590 m a Rojales i Los Montesinos.  
- Canonada d'acer al carboni amb pressió de 16 bar i diàmetre de 6".  
- Pista de treball de 10 m d'amplària normal.  
- Rasa de 0,60 m i a una profunditat mínima d'1 m.  
- Obres:  
- Replantejament i abalisament del traçat.  
- Obertura de pista de treball: desbrossament i aclarida de terreny amb màquines talladores i retroexcavadores. Retirada de terra vegetal per a la posterior reposició. La pista serveix per a acumular materials extrets de la rasa i per a la circulació de maquinària i obres.  
- Obertura de rasa mitjançant retroexcavadora. El material extret s'empra en part per al posterior rebliment de la rasa. El volum extret serà de 250 m³.   
- Càrrega, transport, descàrrega, emmagatzematge i distribució de materials d'obra. Zones d'abassegament de materials situades a tocar o molt pròximes a la pista de treball. La pista de treball s'obri i s'anivella i les canonades es transporten per la mateixa pista.  
- Corbament, soldadura, protecció de la canonada i posada en la rasa. Les canonades es descendeixen a la rasa amb tractors ploma. Una vegada col·locada la canonada s'emplenarà amb materials d'excavació i, si és necessari, de préstecs.  
- Sistema de comunicació i control: en paral·lel a la conducció de gas i en la mateixa rasa s'instal·larà en tubs de polietilé cable de telecomunicacions de fibres òptiques  
- Restitució del terreny amb la col·locació de la terra vegetal. Es restitueixen murs, tanques i qualsevol altre obstacle retirat. Descompactació de sòls.  
- Senyalització amb fites en vèrtexs.  
- Servituds permanents:  
Servitud de pas: corredor de 2 m a cada costat de l'eix de la canonada en què no es poden efectuar treballs de cavada, aladre, etc. superiors a 50 cm de profunditat. No es permeten plantacions arbòries ni arbustives de tija alta. Es permeten cultius i arbustos sempre que no superen la profunditat esmentada. Queda prohibit l'alçament d'edificacions o construccions de qualsevol tipus a l'esmentada àrea sense permís de l'òrgan competent.  
- Duració de les obres: 5-6 mesos.  
- Serveis d'explotació i manteniment.  
Tramitació administrativa i informes  
El Servei Territorial d'Energia d'Alacant de la Conselleria d'Infraestructures i Transport va remetre una còpia del projecte, estudi d'impacte ambiental i al·legacions rebudes durant el període d'informació pública (BOP de 04.05.2007 i DOCV de 22.05.2007), com també informes. L'esmentat Servei va informar que considerava acceptables la resposta a les al·legacions per part del promotor i que informava favorablement el projecte.  
Es va sol·licitar al promotor a través del Servei Territorial d'Energia de la Conselleria d'Infraestructures i Transports que aportara l'estudi bàsic d'impacte sobre el patrimoni cultural com també l'informe favorable de la Conselleria de Cultura.  
El promotor va remetre amb data 18 de setembre de 2007 un informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià i Museus en relació a la prospecció arqueològica i etnològica, com també projecte d'intervenció de prospecció arqueològica i etnològica.  
En l'esmentat informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià s'indica: que no s'han documentat jaciments arqueològics, que la incidència en el patrimoni paleontològic serà nul·la. Sense perjudici de l'anterior, en l'estudi d'impacte ambiental ha de preveure's que l'aparició de restes arqueològiques o paleontològiques en el curs de les obres determinaria l'obligació de suspendre l'actuació, delimitar el perímetre d'afecció i notificar immediatament la Conselleria de Cultura a aquest efecte per tal que es determinen les mesures oportunes de conformitat amb el que preveu la Llei del patrimoni cultural valencià.  
Pel que fa al patrimoni etnològic s'han constatat elements d'aquesta naturalesa sense afecció directa. Se cita la casa El Cuartel, casa Miguel Carmen, camí ramader CV-945, vàlvules de reg i altres, caseta de regants i antic ferrocarril. Per a tots aquests es proposa l'abalisament, limitació del pas i garanties de trànsit segur; es destaca el cas de la casa El Cuartel en què han d'evitar-se afeccions a l'aljub, per la qual cosa ha de limitar-se el pas de la maquinària pesant per la zona, i s'ha de fer constar tot això en l'estudi d'impacte ambiental.  
Una vegada que s'aporte l'estudi d'impacte ambiental que incorpore les actuacions realitzades, resultats i programa de vigilància ambiental o mesures correctores, la Conselleria de Cultura emetrà l'informe definitiu.  
El promotor remet, amb data entrada de 18 d'octubre de 2007, documentació complementària relativa a la còpia de resolució del Servei Territorial de Carreteres que autoritza l'encreuament de la CV-945 PK 3,580 i el paral·lelisme amb la CV-95 PK 23,350 d'acord amb els plànols modificats fora de la zona de protecció, i igualment es presenta còpia de la memòria de prospecció arqueològica i etnològica que es va presentar davant de la Conselleria de Cultura.   
En la memòria de prospecció arqueològica es proposen una sèrie de mesures respecte al patrimoni cultural que es resumeixen a continuació:  
Patrimoni etnològic:  
Casa El Cuartel: abalisar l'aljub i limitar el pas.  
Casa Miguel Carmen: abalisament de seguretat.  
Camí ramader CV-945: garantir el trànsit segur.  
Vàlvules i altres: abalisament de seguretat  
Caseta de regants: abalisament de seguretat.  
Antic ferrocarril: garantir el futur ús recreatiu de la trinxera.  
Per al patrimoni arqueològic no sembla necessari adoptar cauteles.  
Si durant els treballs de desmunt i moviment de terra es produeix el descobriment d'alguna troballa d'interés, aquesta ha de ser comunicada immediatament a la Conselleria de Cultura. De manera cautelar se suspendran temporalment els treballs en un perímetre de seguretat que s'estime convenient, fins que els tècnics d'inspecció dels Serveis Territorials assenyalen les mesures de protecció necessàries. És a dir, cal procedir segons el que estableix la Llei de patrimoni cultural valencià (Llei 4/98).  
Informació pública  
Es va sotmetre el projecte i estudi d'impacte ambiental al període d'informació pública (BOP de 04.05.2007 i DOCV de 22.05.2007) tal com va indicar el Servei Territorial d'Energia d'Alacant. Es van produir al·legacions, i se'n fa una síntesi a continuació:  
- José Miguel Casas Sánchez, Operativa 2000, SL: rebutja el traçat presentat ja que afectarà les seues propietats de fruiters; el recorregut és major i amb major cost; discorreria sota un nou viari cosa que n'implica la substitució, i, a més, la situació del nou traçat entre la carretera CV-943 i el canal de Riegos de Levante pot crear una barrera per al futur desenvolupament urbanístic del municipi.  
Proposa un traçat alternatiu al qual l'Ajuntament de Los Montesinos va donar suport amb data de 9 de febrer de 2006.  
José Manuel García del Baño: afecció a fruiters, i sol·licita que es tinga en compte el perjudici causat.  
Informes remesos per l'òrgan substantiu  
- Servei Territorial de Carreteres d'Alacant: no és autoritzable l'encreuament de la C-945 PK 3,580, ja que se situa dins de la zona de protecció de la futura rotonda. El paral·lelisme en la CV-95 PK 23,350 no és autoritzable ja que se situa dins de la zona de protecció; el traçat s'ha de projectar fora de l'àrea inclosa en l'autopista i la CV-95 (per l'oest de la CV-95) i fora de la zona de reserva disposada.  
- ADIF: no cal establir cap condicionant tècnic.  
- Ajuntament de Los Montesinos amb data 10 de maig de 2007: aprova l'informe dels serveis tècnics municipals i acorda la remissió d'aquest a l'òrgan substantiu. En resum indica que el projecte per a la realització de les obres i prèviament a l'obtenció de la corresponent llicència d'obres ha de resoldre els encreuaments amb les instal·lacions, com també preveure la reposició dels serveis urbanístics municipals afectats.  
- Comunitat de Regants, Riego de Levante Margen Derecha del Rio Segura: estableix una sèrie de condicions per a l'execució relatives al fet que aquesta Comunitat fixe les dates d'execució de manera que s'altere en la menor mesura possible el ritme de regs, temps màxim d'execució i entrada en servei del canal seran 4 dies, etc.  
A continuació es fa un resum de la resposta d'al·legacions més significatives efectuada pel promotor i remesa pel Servei Territorial d'Energia d'Alacant:  
1. A l'al·legació de José Miguel Casas Sánchez, Operativa 2000, SL: no pot acceptar la variant proposada pel fet que el traçat ara presentat ha sigut consensuat amb l'Ajuntament de Los Montesinos en reunió mantinguda al mes de juliol de 2006. En l'esmentada reunió es va acordar que la conducció no afectara la part central del nucli urbà, de manera que la canalització s'adaptara al planejament municipal i discorrera en gran part per futurs vials. L'alternativa ara proposada ha tingut en compte el planejament municipal.  
L'alternativa proposada per l'al·legant situaria la canalització per la zona d'àrea de predomini agrícola del Parc Natural de les Llacunes de la Mata i Torrevella, zona per la qual només poden discórrer infraestructures en casos molt justificats i depenent de l'eventual acceptació dels distints organismes del Parc. La modificació del traçat proposada comportaria l'afecció de nous particulars o l'alteració en l'afecció de parcel·les ja incurses en aquest expedient els propietaris de les quals podrien manifestar-se en el mateix sentit que l'al·legant.  
En relació amb els informes que consten en expedient, el promotor indica el següent:  
1. Respecte a la comunitat de regants s'indica que s'accepten els condicionants imposats.  
2. Respecte al que ha informat l'Ajuntament de Los Montesinos s'indica que coneix l'existència de serveis municipals afectats i es compromet a la completa reposició d'aquests en finalitzar les obres.  
Consideracions ambientals  
1. El projecte que s'avalua consisteix en una modificació fonamentalment del tram inicial del Projecte gasoducte AS-15 antena a Torrevieja amb declaració d'impacte ambiental acceptable amb condicions de data 7 de juny de 2007 (N/ref.: exp. 174/0460-PHW).  
El promotor justifica la modificació del tram inicial, del V-0 al V-12 per a evitar que afecte el nucli urbà de Los Montesinos d'acord amb la reunió mantinguda amb l'Ajuntament. El traçat seria més llarg i afectaria quasi exclusivament zones de cultiu i molt puntualment terrenys seminaturals o cultius abandonats. L'impacte ambiental d'aquest nou traçat és baix o moderat i afecta quasi exclusivament terrenys agrícoles, i acceptable des d'un punt de vista ambiental.  
Als terrenys afectats per la pista de treball existiria una vegada efectuada l'obra una servitud de 2 m a cada costat de l'eix de la canonada en què no seria possible la plantació d'arbratge, però sí d'espècies herbàcies i arbustives i en qualsevol cas la plantació d'arbratge seria possible a la resta de la pista de treball.  
Al tram V-69 a V-73 la modificació de traçat és molt xicoteta, consisteix en un desplaçament d'escassos metres en paral·lel aproximadament al traçat inicial, les característiques del terreny afectat són iguals com també l'efecte d'aquestes.  
2. Segons l'estudi d'impacte ambiental el traçat afecta, interceptant-lo, el camí ramader assegador de Los Montesinos, per la qual cosa ha de sol·licitar-se l'ocupació d'aquest i complir-se el que estableix la Llei de camins ramaders.  
3. Respecte a l'afecció al patrimoni cultural en la memòria de prospecció arqueològica s'indiquen una sèrie de mesures correctores i preventives que s'han d'adoptar respecte a la possible afecció, com també la necessitat del compliment de la Llei de patrimoni cultural valencià. L'informe de la Conselleria de Cultura indica la necessitat d'incloure els resultats de les prospeccions, mesures, etc. en l'estudi d'impacte ambiental per a obtenir-ne l'informe favorable.   
4. Respecte a l'encreuament i el paral·lelisme amb carreteres i l'autorització del Servei Territorial de Carreteres, des d'un punt de vista ambiental el traçat és acceptable, i d'acord amb l'última informació remesa pel promotor l'encreuament i el paral·lelisme en determinades zones és autoritzable amb les modificacions del traçat presentades.   
Les modificacions presentades d'aquest projecte i remeses pel promotor amb data entrada de 18 d'octubre de 2007, conseqüència del que ha sol·licitat el Servei Territorial de Carreteres, són d'escassa entitat i no comporten variació en l'avaluació d'impacte ambiental efectuada.   
Respecte a la modificació del traçat en el tram V-68 a V-73 i l'afecció al patrimoni cultural, serà la Conselleria de Cultura la que determine si és necessari modificar o ampliar l'estudi d'impacte ambiental i emetre nou informe tenint en compte l'escassa entitat d'aquest, atés que el traçat original va ser informat favorablement per la Conselleria de Cultura i que va obtenir Declaració d'impacte ambiental favorable amb condicions amb data 7 de juny de 2007 (exp. 174/7440-OUD). En qualsevol cas s'ha de complir per a aquest tram el condicionant núm. 14 de l'esmentada declaració.  
5. El tram V-68 a V-73 es troba dins de la zona de predomini agrícola de la zona perifèrica de protecció del Parc Natural de les Llacunes de la Mata i Torrevella. Va obtenir informe favorable respecte de l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals, i ara es planteja una modificació en paral·lel a escassos metres (aproximadament 20-30 m) que afecta terrenys agrícoles majoritàriament; igualment, no comporta una modificació de l'avaluació ja efectuada.  
6. L'estudi planteja una sèrie de mesures correctores d'entre les quals es destaquen les següents:  
- Descompactació de terreny mitjançant treball.  
- Retirada de capa de terra vegetal de pista de treball i reposició en restauració.  
- Revegetació d'aquelles àrees amb vegetació natural afectades pel traçat.  
- Els materials procedents del desbrossament han de ser distribuïdes sobre la pista una vegada concloses les obres.  
- S'han de realitzar recorreguts sistemàtics prèviament a l'entrada de maquinària per a detectar possibles llocs d'interés per a la fauna.  
- Revisió periòdica sobre la zona d'obres per a l'actuació sobre espècies de fauna que pogueren quedar atrapades.  
- Si el contractista no pot trobar cap propietari disposat a quedar-se amb la terra s'han d'obtenir els oportuns permisos i autoritzacions.  
- Senyalització de la zona d'ocupació temporal i limitació del trànsit de vehicles als estrictament necessaris.  
- Reparació i restitució a l'estat original de tancaments, murs, etc.  
- Prèviament a l'entrada de maquinària es realitzarà una comprovació de l'inventari vegetal.  
- Jalonament de vegetació adjacent durant el replantejament, i en funció d'espècies s'estimarà un perímetre de protecció, i es desviarà la pista o rasa en un ample suficient.  
En relació a aquestes, es consideren en general adequades i no obstant això n'és necessària la modificació en determinats aspectes com també la introducció d'altres mesures preventives i correctores que permeten una correcta integració de l'obra en el medi i evitar en la mesura que es puga o reduir l'impacte sobre l'entorn.  
Tenint en compte que el projecte presentat és la modificació d'un anterior existent en alguns trams, s'estima que les mesures correctores han de ser en general les aplicades per al projecte que ja es va avaluar.  
7. En relació al programa de vigilància ambiental:  
Respecte al programa establit en l'estudi es destaca la possibilitat que el promotor nomene un assistent tècnic ambiental durant el temps d'execució d'obres i de restauració, responsable de l'execució del programa de vigilància ambiental.  
Amb relació al programa referit es considera necessari estendre'l al control de totes les mesures correctores (preventives, minimitzadores i correctores) de l'estudi d'impacte ambiental, com també als condicionants que s'establisquen en aquesta declaració. Tenint en compte que aquest projecte és modificació d'un altre amb declaració d'impacte ambiental la contractació de l'assistència tècnica ambiental que es requereix a l'anterior s'estendrà a aquest, ja que en formar part.  
Consideracions jurídiques  
El projecte es troba sotmés al procediment de declaració d'impacte ambiental, en estar inclòs en els supòsits previstos en l'annex I, apartat 7 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la llei d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'Impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta.  
En l'expedient s'han observat els tramites previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article cinqué del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta Llei.  
L'article 16.2.m) del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme, i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, com també de qualssevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com per particulars al territori de la Comunitat Valenciana.  
Per tot això i fent ús de les facultats que legalment tinc atribuïdes, resolc:  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el Projecte d'addenda i gasoducte AS-15 antena a Torrevieja als termes municipals de Rojales, Los Montesinos i Torrevieja (Alacant), el promotor del qual és Gas Natural Distribución SDG, SA, i s'inclouen les modificacions de traçat puntuals conseqüència del que ha sol·licitat el Servei Territorial de Carreteres i han presentat davant d'aquesta Conselleria, sense perjudici de l'obtenció de les autoritzacions sectorials que hi siguen necessàries com també del compliment del que estableix la documentació aportada i en l'apartat segon d'aquesta declaració.  
Segon  
Condicionants per a la realització i funcionament del projecte:  
1. Prèviament a l'execució de l'obra s'ha de supervisar, amb suficient antelació, amb els serveis tècnics de la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta Conselleria, el traçat de l'obra en el perímetre de protecció del sistema de zones humides del sud d'Alacant (Parc Natural de les Llacunes de la Mata i Torrevella) per a determinar i establir, si fóra necessari, mesures preventives addicionals respecte a la vegetació, flora i fauna (períodes de limitació d'execució d'obres, exemplars vegetals que no s'han d'afectar, ús de pista restringida, etc.). Igualment s'ha de fer fora d'aquest perímetre i al llarg de tot el traçat.  
Igualment amb la supervisió dels serveis tècnics abans indicats s'han de delimitar, en el cas de ser necessari, aquelles zones amb exemplars vegetals o vegetació fora del traçat (al llarg de tot el traçat del projecte) que no han d'afectar-se per les obres.  
2. Els materials procedents de l'excavació que no es reutilitzen en l'obra s'han de portar a un abocador legalitzat i en el cas que el material extret de la rasa no fóra de qualitat adequada, els materials per al rebliment d'aquesta s'han d'obtenir de pedreres legalitzades.  
3. En el cas que per a zones d'abassegament, dipòsit de materials i parc de maquinària es necessiten terrenys fora de la pista de treball, s'han de situar en parcel·les en què l'afecció a la vegetació siga mínima amb la supervisió dels serveis tècnics de la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta Conselleria. Una vegada finalitzades les obres els terrenys han de ser restaurats.  
4. S'ha d'obtenir l'autorització de l'organisme de conca corresponent en aquelles actuacions que afecten el domini públic hidràulic.  
5. Manteniment i posada al punt adequada de la maquinària.  
6. S'ha de regar la pista de treball amb una freqüència suficient en aquelles zones en què per climatologia o altres circumstàncies es preveja generar un excés de pols, en especial en aquelles zones pròximes a població. Els camions que discórreguen amb material que puga generar pols han d'anar coberts amb lona.  
7. En el desenvolupament de les obres s'han de respectar els preceptes continguts en la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, contra la contaminació acústica i les ordenances municipals dictades respecte d'això.  
8. S'ha de complir el que estableix el Decret 7/2004, de 23 de gener, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals, en relació a les obres en la proximitat de zones naturals. S'han d'efectuar, cas de ser necessari, les correccions o mesures que estimen necessaris els serveis tècnics de la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta Conselleria.  
9. S'ha de disposar dels permisos pertinents per a la captació de l'aigua emprada en la prova hidràulica de les canonades. S'han d'implantar mesures per a evitar l'absorció de fauna per la força de succió de les bombes d'aigua. En el cas d'emprar algun producte químic en l'esmentada prova, s'ha de realitzar una bassa de decantació de manera que els sobrants tinguen les característiques adequades per a l'abocament a llit públic. Els productes químics sobrants s'han de derivar a un gestor autoritzat. En qualsevol cas, prèviament i amb suficient antelació, han de ser informats els serveis tècnics de la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta Conselleria perquè donen el vistiplau per a evitar que tant la captació de l'aigua com l'abocament d'aquesta ocasione efectes negatius a l'àrea de protecció dels sistemes de zones humides del sud d'Alacant i al mateix Parc Natural de les Llacunes de la Mata i Torrevella.  
10. S'han de complir els compromisos del promotor respecte als propietaris afectats i terrenys a les zones del perímetre de protecció del sistema de zones humides del sud d'Alacant (Parc Natural de les Llacunes de la Mata i Torrevella) que es van contraure per al Projecte de gasoducte AS-15 antena a Torrevieja (Alacant) amb declaració d'impacte ambiental favorable de data 7 de juny de 2007 (condicionant núm. 13 de l'esmentada declaració d'impacte ambiental).  
11. Respecte al patrimoni cultural, s'han de complir les mesures indicades en la memòria de prospecció arqueològica i etnològica presentada pel promotor davant de la Conselleria de Cultura i que es reflecteixen en resum en aquesta declaració.  
S'ha de complir el que indica l'informe de la Conselleria de Cultura de data 25 de juny de 2007 i incorporar el que s'hi indica a l'estudi d'impacte ambiental, i s'ha d'obtenir de la Conselleria de Cultura l'informe favorable definitiu d'acord amb l'article 11 de la Llei de patrimoni cultural amb l'execució de les mesures o modificacions, si és procedent, que requerisca aquesta.  
Respecte al tram comprés entre el vèrtex V-68 a V-73 s'ha de complir el que estableix el condicionant núm. 14 de la Declaració d'impacte ambiental de data 7 de juny de 2007 sobre el Projecte de gasoducte AS-15 antena a Torrevieja. No obstant això, prèviament i amb suficient antelació, la Conselleria de Cultura, després de la consulta prèvia del promotor, ha de determinar si és necessari modificar o ampliar l'estudi d'impacte ambiental respecte al patrimoni cultural i obtenir respecte d'això un informe favorable d'aquesta Conselleria quant a la modificació de traçat entre els vèrtexs V-68 i V-73 conseqüència del que requereix el Servei Territorial de Carreteres.   
12. Respecte a l'afecció a camins ramaders, s'ha de complir el que estableix la legislació de camins ramaders, s'ha d'obtenir l'autorització d'ocupació davant de la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta Conselleria, i s'han de complir les condicions que aquesta establisca.  
13. Per a l'obertura de la rasa no s'han d'emprar voladures.  
14. Les possibles modificacions de traçat s'han de sotmetre a avaluació d'impacte ambiental en el cas que la legislació en la matèria així ho requerisca.  
15. Quant al programa de vigilància ambiental, es considera necessari estendre'l al control de totes les mesures correctores (preventives, minimitzadores i correctores) de l'estudi d'impacte ambiental, com també als condicionants establits en aquesta declaració. Es considera igualment que el promotor ha de contractar, tal com proposa, un assistent tècnic ambiental per al control del programa de vigilància ambiental.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 31 d'octubre de 2007.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.