Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 3108, del 27-10-1997 (1997/10186)

Informació pública de les ordenances del Pla parcial 7, La Mallaeta.
--------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   3108

Data del DOGV
:   27-10-1997

Secció del DOGV
:   ALTRES ANUNCIS - ORDENAMENT DEL TERRITORI I URBANISME

Número del document
:   1997/10181


Organisme emissor
:   Ajuntament de la Vila Joiosa

Tipus de document
:   Anunci

INFORMACIÓ PÚBLICA [97/C10946]
  
Mitjançant aquest edicte, i de conformitat amb el que estableix l'article 70.2 de la Llei 7/1985, de 2 d'abril, es fan públiques les ordenances que conté el Pla Parcial 7, La Mallaeta, aprovat definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme d'Alacant, en la sessió de l'11 de desembre de 1995, acord publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de 30 de maig de 1997, número 3.003. Les ordenances que integren la normativa del Pla Parcial 7, La Mallaeta, tenen la redacció següent:
  
"...2. Ordenances reguladores
  
Introducció
  
01. Objecte
  
Les presents ordenances reguladores són d'aplicació obligada per a totes aquelles construccions futures que es realitzen dins dels límits d'aquest pla parcial, i constitueixen el desenvolupament i l'aplicació de les normes urbanístiques incloses en la reforma i adaptació del Pla General d'Ordenació Urbana de la Vila Joiosa, i de la vigent Llei del Sòl. La seua finalitat és regular la construcció de les futures edificacions que es realitzen dins dels terrenys del pla.
  
02. Relació amb la legislació vigent
  
Les prescripcions de les presents ordenances estan vinculades a la legislació vigent, en especial al Text Refós de la Llei sobre Règim del Sòl i Ordenació Urbana (Reial Decret Legislatiu 1/1992, de 26 de juny), al Reglament de Planejament de la Llei del Sòl (Decret 2.159/1978, del 23 de juny), al Reglament de Gestió Urbanística (RD 3.288/1978), al Pla General d'Ordenació Urbana del Terme Municipal de la Vila Joiosa, havent-se de tenir en compte, a més, totes aquelles normes i reglaments que els puguen afectar: reglaments de Planejament Urbanístic, de Gestió Urbanística, de Disciplina Urbanística, Llei de Costes i els seu reglament, Electrotècnic de Baixa Tensió, Llei de Carreteres, Llei 13/1995, del Patrimoni Històric Espanyol, etc.).
  
03. Àmbit d'aplicació
  
Aquestes ordenances s'aplicaran a tot tipus d'activitat constructora i edificadora, tant privada com de caràcter públic, compreses dins els límits establits en el pla.
  
04. Obligatorietat
  
Aquestes ordenances tindran caràcter obligatori a partir del moment de l'aprovació definitiva per l'autoritat competent, obligant tant als organismes públics com a totes aquelles persones físiques o jurídiques cridades a complir-lo.
  
05. Vigència
  
Aquestes ordenances tindran vigència en tot moment, i en tota la seua extensió, mentre no siguen derogades o modificades totalment o parcial, d'acord amb el dret, per a la qual cosa caldrà seguir la mateixa tramitació que per a aprovar-les.
  
06. Llicència i obres
  
Per a poder dur a terme qualsevol tipus d'obra, tant de nova planta, de rehabilitació, reforma, ampliació etc., com aquelles que alteren la configuració del sòl o subsòl, dins dels terrenys dels present pla parcial, caldrà obtenir la corresponent llicència municipal, d'acord amb les normes i procediments de l'articulat de les lleis de Règim Local, Règim del Sòl i Ordenació Urbana, i Reglament de Serveis de les Corporacions Locals, normes de caràcter general del Pla General d'Ordenació Urbana de la Vila Joiosa, sol·licitada mitjançant instància pel promotor o un representant legal i acompanyada dels documents i projectes corresponents, redactats per tècnics competents i tramitats o visats pels respectius col·legis professionals.
  
Les obres es realitzaran sota la direcció dels tècnics facultatius corresponents.
  
07. Projectes d'urbanització
  
Per a la realització de qualsevol obra dins del present pla parcial serà necessària l'elaboració i aprovació reglamentària del corresponent projecte d'urbanització, d'acord amb el que s'estableix en l'article 92 de la Llei del Sòl (LS/92) i de la mateixa forma es desenvoluparan els plans detallats de totes les obres i serveis necessaris per a dur a la pràctica de la millor manera possible aquest pla parcial, podent introduir per a això petits reajustaments necessaris per a un millor resultat de les obres, així com una acomodació definitiva al terreny de la xarxa viària proposada.
  
El projecte d'urbanització establirà les condicions en què haurà de ser efectuada la connexió de servei a les diverses xarxes de serveis (aigua, electricitat, clavegueram).
  
08. Estudi de detall
  
Per estar la zona d'edificació principal acollida al tipus d'ordenació per volumetria específica, les seues parcel·les necessitaran el corresponent estudi de detall, que determinarà els paràmetres per a l'ordenació de la forma de l'edificació, segons indica el Pla General d'Ordenació Urbana: forma o configuració de l'edificació, alineacions d'edificació, cota de referència de la planta baixa, altura màxima i nombre de plantes, perímetre regulador, perfil regulador, etc. (vegeu cap. 46 del PGOU).
  
09. Alineacions i anivellacions
  
Les alineacions a què hauran d'ajustar-se les construccions són les que es defineixen en els plànols del projecte d'aquest pla parcial, amb els petits reajustaments a què haurà d'atenir-se al redactar-se el projecte d'urbanització. Les alineacions seran obligatòries i no podrà començar-se cap construcció sense el traçat d'aquestes per l'entitat urbanitzadora.
  
En el plànol de les alineacions constaran tant les característiques geomètriques de les parcel·les com les condicions urbanístiques.
  
10. Vegetació
  
En totes les actuacions sobre les parcel·les es respectarà al màxim la vegetació existent, i si en algun cas cal eliminar part de vegetació, es reposarà en la proporció de dues plantes per cada una d'arrancada.
  
11. Condicions higièniques
  
Les condicions higièniques dels habitatges s'hauran d'ajustar, com a norma general, al que es disposa en les Normes d'Habitabilitat i Disseny d'Habitatges en l'Àmbit de la Comunitat Valenciana, HD/91 (ordre de 22 d'abril de 1991 de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports de la Generalitat Valenciana).
  
Així mateix, respectaran les condicions mínimes que estableix el Pla General d'Ordenació Urbana de la Vila Joiosa.
  
12. Condicions esteticocompositives
  
Respectaran els requisits estètics exigits pel Pla General d'Ordenació Urbana de la Vila Joiosa.
  
Es permet l'ús de qualsevol tipus de material constructiu, sempre que aquest ús siga correcte i no desentone amb el caràcter de la zona.
  
Els aparells de refrigeració, d'energia solar, depòsits, etc., en cobertes o façanes, hauran d'estar integrats o ocults en l'edificació.
  
- En les façanes pintades, es procurarà la utilització de colors propis de la zona (blanc, salmó i ocre o terra).
  
- En cobertes inclinades es donarà preferència a l'ús de teula àrab i en les planes, a l'acabat amb rajola.
  
13. Eliminació de fems
  
Les deixalles domèstiques seran recollits pels serveis municipals encarregats. Per a l'emmagatzemament es disposarà d'armaris de fems, de fàcil accés i amb la suficient capacitat per a rebre el volum de deixalles previstes.
  
Definició d'usos
  
La definició que el pla general estableix per als diferents usos per raó de la seua funció és, pel que fa al present pla parcial, la següent:
  
01. Ús d'habitatge unifamiliar. S'entén com a tal l'habitatge corresponent a cada unitat familiar en edifici aïllat o agrupat horitzontalment, amb accés independent i exclusiu.
  
02. Ús hoteler. Correspon a aquells edificis que es destinen a l'allotjament temporal per a traseünts. Engloba els hotels, motels, pensions, aparthotels i , en general, tots els establiments d'hosteleria.
  
03. Ús comercial. Comprén els locals oberts al públic destinats a la venda al detall o a la prestació de serveis personals.
  
04. Ús sanitarioassistencial. Comprén les activitats de tractament i allotjament de malalts i, en general, les relacionades amb la sanitat, higiene i assistència.
  
05. Ús educatiu. Comprén les activitats formatives i d'ensenyament.
  
06. Ús recreatiu. Comprén les activitats relacionades amb el lleure, el temps lliure i l'esplai.
  
07. Ús esportiu. Comprén la pràctica de l'educació física i esports en general.
  
08. Ús sociocultural. Comprén les activitats culturals i de relació social, tals com museus, biblioteques, centres socials, etc.
  
Definició de paràmetres
  
01. Parcel·la. S'entén per parcel·la tota porció de la superfície de sòl d'ús privat delimitada amb la finalitat de conferir autonomia a l'edificació per unitats de construcció, servir de referència a la intensitat d'edificació i al nombre d'habitatges i assegurar la unitat mínima d'edificació.
  
02. Nivell natural del terreny. Es considera com a tal, per a cada punt d'una parcel·la, la cota que resulte una vegada executades les obres d'urbanització. Així doncs, aquesta cota coincidirà, en general, amb l'actual excepte en les zones afectades pels desmunts o terraplens necessaris per a l'execució dels vials, i que seran definits en el projecte d'urbanització.
  
03. Nivell del terreny exterior. Es considera com a tal, per a cada punt de la parcel·la, la cota que s'obté una vegada realitzades sobre la parcel·la les obres d'adaptació topogràfica permeses per les ordenances, i que hauran de ser completament definides en cada projecte bàsic.
  
04. Planta soterrani. Es considera com a tal tota planta, o part de planta, el sostre de la qual (cara inferior del forjat) estiga situat a menys d'un metre per damunt del nivell del terreny exterior en el perímetre de la planta.
  
La planta semienterrada el sostre de la qual sobrepasse l'altura esmentada sobre el nivell del terrenys exterior en el seu perímetre, tindrà la consideració de planta baixa.
  
Amb aquesta finalitat, es fa necessari establir un criteri que permeta definir físicament les parts de planta que tinguen la consideració de baixa o soterrani.
  
Es procedirà com si s'haguera de projectar una coberta inclinada de pendent constant sobre la figura tancada pel polígon exterior de la superfície interior de la planta (segons es defineix en aquestes normes), i suposant la cota d'inici de la coberta hipotètica igual en tot el perímetre. A partir dels punts del perímetre en què el sostre estiga situat a un metre del nivell del terreny exterior es traçaran les línies de màxim pendent fins a tallar un aiguafons, esquena d'ase o carener de la hipotètica coberta, i seguint el traçat d'aquestes últimes línies fictícies esmentades s'obtindrà la divisió de zones.
  
05. Planta baixa. Es considerarà com a tal la primera planta situada per damunt de la planta soterrani, real o possible, segons la definició anteriorment donada.
  
La cota de paviment de la planta baixa no podrà situar-se a més d'1+f metres (f = espessor forjat) per damunt del nivell del terreny exterior en el seu perímetre. En cas de sobrepassar aquesta altura tindrà la consideració de planta pis en la part en què això s'esdevinga, observant-s'hi els mateixos criteris de determinació física que els establits anteriorment en l'apartat corresponent a la planta soterrani.
  
En el supòsit que pogueren existir diverses plantes considerades com a baixes en la mateixa vertical, d'acord amb els criteris fins ara exposats, es considerarà com a tal la situada a nivell inferior, i com a planta pis la superior (això podria ocórrer en edificacions les superfícies interiors de les quals, en les plantes inferiors, foren diferents).
  
06. Planta pis. S'entendrà per planta pis tota planta de l'edificació situada per damunt de les plantes soterrani i/o baixa, reals o hipotètiques.
  
07. Altura reguladora de l'edificació. Es determinarà en cada punt ocupat per l'edificació, mitjançant la distància vertical existent entre la cota de paviment de la planta considerada baixa (cota de referència de la planta baixa) i la cota inferior del forjat de sostre de l'última planta pis, situades ambdues en la mateixa vertical.
  
Quan l'edificació es desenvolupe escalonadament, d'acord amb les característiques topogràfiques del terreny, els volums d'edificació que es construïsquen sobre cada una de les plantes conceptuades com a baixes, s'ajustaran a l'altura màxima que corresponga per raó de cada una de les dites plantes o parts de planta. L'edificabilitat total no podrà superar l'edificabilitat teòrica resultant de construir en un pla horitzontal.
  
08. Nombre de plantes de l'edificació. Es determinarà, per a cada punt ocupat per l'edificació, pel nombre de plantes construïdes sobre la que tinga consideració de soterrani, real o hipotètica.
  
09. Altura lliure de planta. Es defineix com a tal la mínima distància vertical entre el paviment del pis i el cel ras o sostre de la planta considerada, fins i tot el que pengen les bigues o elements d'instal·lacions.
  
10. Elements tècnics de les instal·lacions. S'engloben sota aquesta definició els següents conceptes: filtres d'aire, depòsits de reserva d'aigua, de refrigeració, conductes de ventilació o de fums, claraboies i coronaments de murs, antenes de telecomunicació, ràdio i televisió, maquinària d'ascensors i espai per a recorregut extra d'aquests i fins i tot per a l'accés d'aquests al terrat o coberta, bucs d'escala i elements per a estendre i eixugar la roba.
  
Aquests elements seran els únics que podran sobrepassar l'altura reguladora màxima.
  
11. Superfície interior. Per a cada planta de l'edificació es considera com a tal tota superfície construïda, coberta, delimitada per/pels mur/s de tancament de l'edificació, fins i tot la superfície ocupada per aquests murs.
  
12. Superfície exterior. Per a cada planta es considera com a tal tota superfície construïda, coberta, que no tinga la consideració de tancada.
  
Es distingeix entre superfície exterior semitancada i superfície interior oberta. Es considerarà semitancada aquella que dispose d'elements verticals de tancament (murs, envans, fusteries o elements de tancaments similars) la longitud dels quals siga superior a la meitat de la longitud del perímetre de la línia corba o poligonal que delimita la superfície exterior.
  
13. Polígon envoltant. Es defineix com a tal la figura geomètrica que, amb el menor perímetre possible, envolta totalment les superfícies interiors. Poden haver tants polígons envoltants com plantes tinga l'edificació.
  
14. Desllunat. Es considerarà desllunat l'espai no construït destinat a permetre la il·luminació i/o ventilació de les dependències de l'edifici, o a crear l'interior d'espais lliures privats amb jardineria.
  
Es distingeixen dues classes de desllunats: els interiors, quan no s'obri a espai lliure o vial, i els exteriors o mixtos, en la resta dels casos.
  
Es considera desllunat exterior, per a cada planta, tot polígon delimitat entre el polígon envoltant i la superfície interior d'aquesta planta.
  
15. Sector de visibilitat. Es defineix aquest sector a fi d'establir un criteri que permeta concretar, en cada pati exterior o mixt, la superfície computable.
  
Amb aquesta finalitat, s'aplicarà a tot el buit obert en el tancament exterior de l'edifici destinat a permetre la il·luminació o ventilació de les dependències de l'edifici que no siguen banys, lavabos o escales.
  
Es defineix geomètricament per un sector circular, de 12 metres de radi i 90 graus sexagesimals d'amplitud (quart de cercle), el vèrtex del qual s'aplicarà en el punt mitjà de cada buit en el cas que aquest tinga menys d'un metre d'ample. Per a buits de major longitud s'aplicaran dos sectors de visibilitat en els dos punts situats a 0,50 metres de les vores. En tots els supòsits, se situaran centrats respecte a la perpendicular a la directriu del buit en el punt d'aplicació.
  
16. Patiet. És l'espai no edificat destinat exclusivament a la ventilació de peces de tipus lavabo o bany.
  
17. Índex d'intensitat d'edificació o d'edificabilitat. És la relació existent entre la superfície de sostre edificable i la superfície de parcel·la, expressada en metres quadrats de sostre per metre quadrat de parcel·la.
  
18. Còmput de la superfície de sostre edificada. Per al càlcul d'aquesta superfície caldrà considerar les següent regles:
  
I. Es consideraran computables només les plantes situades per damunt de les que tinguen la consideració de soterrani.
  
II. respecte de les plantes computables, s'adopten els següents criteris:
  
II.1 Computaran en la seua totalitat, i per cada planta, les següents:
  
1.a Les superfícies interiors.
  
1.b Els desllunats interiors.
  
1.c Les xemeneies de ventilació.
  
1.d Les superfícies exteriors semitancades.
  
II.2 Podran computar parcialment les següents:
  
2.a Les superfícies exteriors obertes.
  
2.b Els desllunats exteriors o mixtos.
  
La part computable en les superfícies exteriors obertes serà la següent:
  
a) La totalitat de les seues superfícies en el cas que hi haja algun element estructural no horitzontal.
  
b) La part de superfície exterior inclosa en el polígon envoltant.
  
En el cas de desllunats exteriors o mixtos s'aplicarà la regla següent:
  
a) Computarà en la seua totalitat tot desllunat exterior o mixt, en la forma que han sigut definits, si algun sector de visibilitat és interferit per la superfície interior de la planta.
  
19. Elements ixents. Són elements ixents constructius no habitables ni ocupables i de caràcter fix que sobreïxen de les línies de tancament de l'edifici. Es consideren com a tal els sòcols, ràfecs, pilars, gàrgores, marquesines, para-sols i els altres elements semblants justificables per exigència constructiva o funcional. No s'inclouen en aquesta definició els elements ixents de caràcter no permanent tals com tendals, persianes, rètols, anuncis i semblants.
  
20. Edificació. Es considerarà edificació, a l'efecte de l'aplicació d'aquestes normes, tota construcció amb solució de continuïtat volumètrica, podent estar integrada per agrupació de parts unides entre si (habitatges o locals aparellats, en filera, etc.).
  
En les normes es denominaran edificació o edifici.
  
21. Ocupació de parcel·la. Per a cada zona es defineix una ocupació màxima de parcel·la que es mesurarà per la projecció ortogonal, sobre un plànol horitzontal, del volum de l'edificació que es considere, incloent-hi les superfícies interiors, exteriors, deslluntas interiors i elements ixents de cada una de les plantes, des de la que tinga la consideració de soterrani fins a l'última planta pis.
  
L'ocupació pot definir-se per plantes ( ocupació en soterrani, planta baixa o plantes pis), i quan es parle d'ocupació màxima de parcel·la es referirà a tot el volum de l'edificació. En el cas de l'ocupació en plantes pis es referirà l'índex a la projecció del volum de totes les plantes que tinguen l'esmentada consideració.
  
22. Separació a límits de parcel·la. És la mínima distància a què pot situar-se l'edificació, en qualsevol de les plantes, respecte als plans, o superfícies, verticals la directriu dels quals és el límit de la parcel·la. Aquestes distàncies afecten les superfícies interiors, exteriors i elements ixents.
  
23. Separació entre edificis d'una mateixa parcel·la. És la menor distància existent entre unitats d'edificació.
  
24. Línia de façana de l'edificació. És la línia que coincideix amb la projecció en planta, sobre un pla horitzontal, dels tancaments exteriors de l'edificació.
  
25. Alineacions d'edificació. Són les línies horitzontals que defineixen els límits de la planta baixa de l'edificació, i hauran de ser precisats en els estudis de detall que es redacten en el desplegament d'aquest pla parcial quan aquest ho assenyale així.
  
26. Cota de referència de la planta baixa. Determina la base de mesurament de l'altura màxima de l'edificació, podent haver-ne diverses per a un mateix edifici.
  
27. Índex de densitat d'habitatges. Es defineix aquest coeficient a fi de garantir el compliment del límit d'habitatges marcat pel pla general. Amb aquesta finalitat, i per a cada zona en què es permeta l'ús residencial, es defineix un coeficient que expressa el nombre d'habitatges construïbles per metre quadrat de parcel·la.
  
El nombre d'habitatges resultant d'aplicar aquest coeficient s'arredonirà (12.49=12 habg.; 12.50=13 habg.)
  
Aquest índex és privatiu per a cada parcel·la, per què no es poden acumular unitats residencials d'unes parcel·les en altres.
  
Ordenances comunes a totes les zones
  
01. Adaptació topogràfica. En cada parcel·la hauran de realitzar-se les obres d'adaptació topogràfica necessàries, a fi de fer viable l'existència de la planta baixa, tal com es defineix urbanísticament en aquestes ordenances.
  
Hauran d'incorporar-se al projecte bàsic els plànols topogràfics corresponents al nivell resultant del terreny i al nivell del terreny exterior. En aquest últim es farà constar la cota o les cotes de referència de la/les planta/es baixa/es.
  
Les obres d'adaptació topogràfica permeses són les que compleixen simultàniament les següent condicions:
  
a) Les plataformes d'anivellació al costat dels límits no podran situar-se a més d'1,50 metres per damunt, o 2,20 metres per davall de la cota corresponent al nivell resultant del terreny en aquells.
  
b) les plataformes d'anivellació a l'interior de la parcel·la, llevat dels soterranis, s'hauran de disposar de manera que no superen uns talussos ideals de pendent 1:3 (altura:base) traçats des de les cotes possibles, per damunt o per davall, en els límits.
  
c) Els murs d'anivellació de terres en els límits no assoliran, en cap punt, una altura superior a 1,50 metres per damunt, ni una altura superior a 2,20 metres per davall de la cota corresponent al nivell resultant del terreny en aquells.
  
d) En el límit amb vials no podran construir-se murs de contenció que s'eleven sobre la cota de la vorera en tot el límit. En aquests casos, s'hauran de disposar talussos amb el pendent màxim d'1:3 (altura:base).
  
e) Els murs interiors de parcel·la de contenció de terres no podran superar una altura de 3,70 metres.
  
02. Tanques. Podran tancar-se les parcel·les mitjançant tanques que hauran d'acomodar-se al nivell resultant del terreny en els límits, o nivell del terreny exterior (dins de la parcel·la), que seran les cotes que informen d'altura.
  
Les tanques amb façana a vials o espais públics constaran d'una part opaca de maçoneria de pedra, d'alçària màxima 0,40 metres, i la resta, fins a una alçària d'1,80 metres en total, estarà constituïda per elements de manyeria.
  
La resta de les tanques que es construïsquen sobre els límits amb altres parcel·les edificables privades, tindran una alçària màxima d'1,80 metres, sense limitacions quant a composició.
  
No obstant això, es prohibeixen les tanques de fàbrica de blocs de formigó vista, si el bloc que s'utilitza i la col·locació d'aquest, no responen a les normes de bona construcció.
  
Sobre les altures anteriorment indicades que limiten el coronament del tancat, no es permetran suplements constructius de cap tipus (malles galvanitzades, etc.).
  
Les tanques podran construir-se només sobre els límits de les parcel·les, si bé aquesta regla admet les dues excepcions següents:
  
a) Les tanques amb davant a vial podran fer-se recular, totalment o en part, a fi de relacionar millor l'edificació, o edificacions, amb l'alineació del vial. En aquest cas, l'espai intermedi resultant haurà de mantenir-se enjardinat a càrrec del propietari d'aquest sòl.
  
b) En la zona d'edificació principal A, en els supòsits d'edificació d'habitatges unifamiliars agrupades, podran construir-se tanques que delimiten cada unitat familiar sense limitació expressa quant a les seues dimensions, si bé els costats no comuns a dues unitats hauran de subjectar-se a les limitacions generals definides anteriorment.
  
En el cas de construir, a l'interior de les parcel·les, elements opacs, com frontons o semblants, hauran de situar-se de tal manera que la projecció de l'ombra d'aquests sobre terrenys aliens a la parcel·la no supere la que hi projectaria una tanca opaca d'1,80 metres d'alçària situada sobre el límit.
  
03. Desdoblament de la planta baixa. En cap cas es permetrà el desdoblament de la planta baixa en dues plantes segons els sistema de semisoterrani i entresòl.
  
04. Entresòl en planta baixa. Es prohibeix la construcció d'entresòls en les plantes baixes.
  
05. Usos permissibles en planta soterrani. Ens els soterranis no es pemet l'ús d'habitatge ni la ubicació d'habitacions en l'ús hoteler i sanitari. La resta de soterranis, per davall del primer, no podran destinar-se a activitats diferents de les d'aparcament de vehicles, instal·lacions tècniques de l'edifici i altres com a cambres cuirassades i semblants.
  
En el primer soterrani, situat per davall de la planta baixa, podran autoritzar-se altres usos diferents del d'habitatge i habitacions en l'ús hoteler, si es dota el local de mesures tècniques que cobrisquen els riscos d'incendi, explosió i altres, així com el desallotjament amb seguretat de les persones en aquests esdeveniments, i siga possible, d'acord amb la normativa específica que regule l'ús proposat.
  
No obstant això, les plantes soterrani resultants de l'edificació en la subzona comercial 1C, es destinaran únicament i exclusiva al depòsit de mercaderies directament relacionades amb l'activitat a què es destine l'edificació.
  
06. Elements permesos per damunt de l'altura reguladora. Per damunt de l'atura reguladora només es permetran:
  
- La coberta definitiva de l'edifici, de pendent inferior al 30% i els punt d'arrancada de la qual siguen línies horitzontals i paral·leles als paraments exteriors de les façanes situades a una altura no superior a la màxima i la volada màxima de la qual no supere la dels ràfecs. L'espai que puga resultar entre l'últim forjat i la coberta no serà habitable.
  
- Les cambres d'aire i elements de cobertura en els casos de terrat o coberta plana, amb una alçària total màxima de 0,60 metres.
  
- Les baranes amb una alçària màxima d'1,80 metres.
  
- Els elements tècnics de les instal·lacions. El volum d'aquests elements, les dimensions dels quals són funció de les exigències tècniques de cada edifici o instal·lació, es preveuran a través d'una composició arquitectònica conjunta amb tot l'edifici, en el moment de sol·licitar la llicència municipal d'edificació.
  
- Els coronaments ornamentals de l'edificació de caràcter exclusivament ornamental, semàntic, simbòlic o decoratiu.
  
07. Estenedors. Els estenedors, englobats genèricament com a elements tècnics de les instal·lacions, hauran d'estar expressament previstos en els projectes d'edificació, de tal manera que cada unitat familiar els tinga, bé en patis interiors, bé en la coberta de l'edificació.
  
08. Superfícies exteriors i elements ixents. Estan limitats per la superfície de sostre edificable, ocupació màxima de parcel·la i separació a límits de parcel·la.
  
Els ràfecs podran volar un màxim de 0,90 metres respecte del perímetre definit pels tancaments de l'última planta de pis.
  
09. Patiets. Hauran de ser escorcollables i de una forma tal que permeta la inscripció d'un cercle de 0,80 metres de diàmetre mínim.
  
10. Conductes i xemeneies de ventilació. L'ús d'aquestes elements es permetrà únicament per a la ventilació de banys i lavabos, sempre que reunisquen els requisits mínims exigits per les NTE del Ministeri de l'Habitatge.
  
11. Paràmetres per a la disposició relativa de l'edificació.
  
A l'efecte de preservació de les condicions de privacitat dels habitatges o locals habitables la distància mínima entre edificacions pròximes serà de 4,00 metres.
  
A fi d'obtenir una correcta il·luminació i insolació, la conjugació de les distàncies entre edificacions amb l'altura d'aquestes, serà tal que s'assegure a tota planta i habitatge, com a mínim, una hora de sol entre les 10.00 i les 14.00 hores solars, calculada la insolació per al dia 21 de desembre.
  
A fi de limitar els efectes negatius que podrien eventualment originar-se sobre l'edificació existent o possible en sectors adjacents, hauran de complir-se així mateix respecte d'aquesta les separacions mínimes establides anteriorment.
  
Ordenances particulars de zones
  
Zona A: edificació principal
  
01. Usos permesos. Els usos permesos en aquesta zona seran els següents:
  
· Residencial unifamiliar.
  
· Hoteler.
  
· Comercial.
  
· Sanitarioassistencial.
  
· Educatiu.
  
· Recreatiu.
  
· Esportiu.
  
· Sociocultural.
  
Es considera com a ús predominant l'hoteler i el residencial unifamiliar, per la qual cosa la resta d'usos permesos no podrà existir si no estan vinculats directament a l'ús predominant.
  
Els usos situats a la zona afectada per la servitud de protecció, s'adequaran al que es disposa en els articles 24, 25 i 26 de la Llei de Costes i concordants del seu reglament (art. 44 al 50).
  
02. Desenvolupament de l'edificació. En aquest zona serà necessari, abans del desenvolupament de l'edificació, la redacció, tramitació i aprovació d'estudis de detall l'àmbit dels quals abrace, com a mínim, les dimensions o superfícies de la parcel·la mínima.
  
Els estudis de detall, a més d'establir els valors que assoliran els paràmetres que configuren les edificacions, completaran la definició unívoca de l'ordenació volumètrica precisant les alineacions de l'edificació i les cotes de referència de la planta baixa. Respecte d'aquest últim paràmetre, els estudis de detall n'hauran de determinar la regulació respecte del nivell natural del terreny i respecte del nivell del terreny exterior.
  
03. Tipus d'ordenació. El tipus d'ordenació que es fixa es el de volumetria específica.
  
04. Parcel·la mínima. La parcel·la mínima es fixa, per a aquesta zona, en 1.000 metres quadrats, i haurà de tenir una forma tal que permeta la inscripció d'un cercle de 20 metres de diàmetre.
  
05. Ocupació màxima de parcel·la. L'ocupació màxima de parcel·la es fixa en el 25%.
  
06. Intensitat d'edificació. L'índex d'intensitat d'edificació serà de 0,42 metres quadrats de sostre per metre quadrat de sòl per a usos privats.
  
07. Densitat d'habitatges. L'índex de densitat d'habitatges es fixa, per a aquesta zona, en 21 habitatges per hectàrea de sòl per a usos privats.
  
08. Altura màxima permesa. L'altura reguladora màxima queda fixada en 9,50 metres.
  
09. Nombre màxim de plantes. El nombre de plantes de l'edificació queda limitada a planta baixa més dues plantes pis.
  
10. Separació a límits de parcel·la. La separació mínima de l'edificació als límits de vials es fixa en 10,00 metres. A la resta de límits serà com a mínim de 5 metres.
  
11. Altura lliure en plantes soterrani. L'altura lliure mínima, en aquestes plantes, serà de 2,50 metres, llevat que l'ús siga exclusiu d'aparcaments, en el qual cas podrà reduir-se a 2,20 metres.
  
12. L'altura lliure en plantes baixes. L'altura lliure mínima en planta baixa serà de 3,25 metres per a usos diferents del d'habitatge, llevat en els casos de vestíbuls o garatges, en el qual cas podrà reduir-se a 2,25 metres.
  
En cas d'existència d'ús residencial en planta baixa, l'altura lliure mínima, en la zona en què això s'esdevinga, serà l'exigida per a les plantes pis.
  
13. Altura lliure en plantes pis. L'altura lliure mínima en plantes pis serà de 2,50 metres.
  
14. Previsió d'aparcaments. Caldrà preveure, en cada parcel·la, una plaça d'aparcament per cada unitat residencial més una altra per cada 100 metres quadrats d'edificació destinats a altres usos; en el cas de l'ús hoteler, se situarà una plaça per cada 100 metres quadrats d'edificació. Aquestes places s'ubicaran en planta soterrani o en superfície dins de la parcel·la, si bé en aquest últim cas es disposaran en la part superior o lateral/s de la façana que continga l'accés principal a l'edifici. El nombre mínim de places per a tota la zona A serà de 217 unitats.
  
15. Edificació en la zona d'afectació de la LMT. En la zona afectada per la servitud de protecció de la línia marítima terrestre, queda limitada l'edificació a 100 metres quadrats en planta baixa i una altura màxima de 3,00 metres.
  
Zona D: dotacions públiques
  
01. Usos permesos. Els usos permesos, sempre de caràcter públic, en aquesta zona seran els següents:
  
· Residencial, únicament per a vigilància i directament relacionat amb l'edificació principal.
  
· Educatiu.
  
· Recreatiu.
  
· Esportiu.
  
Es considera com a ús predominant l'educatiu, per la qual cosa la resta dels usos permesos no podran existir si no estan vinculat directament a l'ús predominant.
  
02. Tipus d'ordenació. El tipus d'ordenació que es fixa és el d'edificació aïllada.
  
03. Ocupació màxima de parcel·la. L'ocupació màxima de parcel·la es fixa en el 60%.
  
04. Intensitat d'ocupació. L'índex d'intensitat d'edificació serà de 0,80 metres quadrats de sostre per metre quadrat de sòl per a usos públics.
  
05. Altura màxima permesa. L'altura reguladora màxima queda fixada en 12,00 metres, permetent-se un cos singular, de forma excepcional, fins a 18,00 metres d'altura si es justifica per les característiques i finalitat de l'equipament.
  
06. Altura lliure en plantes soterrani. L'altura lliure mínima, en aquestes plantes, serà de 2,50 metres, llevat que l'ús d'aquestes siga exclusiu d'aparcament, en el qual cas podrà reduir-se a 2,20 metres.
  
07. Altura lliure en plantes baixes. L'altura lliure en planta baixa serà de 3,25 metres.
  
En cas que hi haja ús residencial en planta baixa, l'altura lliure mínima, en la zona en què això s'esdevinga, podrà reduir-se a 2,50 metres.
  
08. Altura lliure en plantes pis. L'altura lliure mínima en plantes pis serà de 2,50 metres.
  
09. Previsió d'aparcaments. Caldrà preveure, en cada parcel·la, una plaça d'aparcament per cada 150 metres quadrats d'edificació. Aquestes places s'ubicaran en planta soterrani o en superfície dins de la parcel·la, si bé en aquest últim cas es disposaran en la part posterior o lateral/s de la façana que continga l'accés principal de l'edifici.
  
10. Separació a límits de parcel·la. La separació mínima de l'edificació a límits es fixa en 5 metres.
  
Zona S: serveis privats
  
01. Usos permesos. Els usos permesos en aquesta zona seran els següents:
  
· Comercial.
  
· Recreatiu.
  
02. Tipus d'ordenació. El tipus d'ordenació que es fixa és el d'edificació aïllada.
  
03. Ocupació màxima de parcel·la. L'ocupació màxima de parcel·la es fixa en el 17%.
  
04. Intensitat d'ocupació. L'índex d'intensitat d'edificació serà de 0,169 metres quadrats de sostre per metre quadrat de sòl per a usos públics.
  
05. Altura màxima permesa. L'altura reguladora màxima queda fixada en 6,50 metres, sent el nombre d'altures de 2, corresponent a planta baixa més una planta pis.
  
06. Altura lliure en plantes soterrani. L'altura lliure mínima, en aquestes plantes, serà de 2,50 metres, llevat que l'ús siga exclusiu d'aparcament, en el qual cas podrà reduir-se a 2,20 metres.
  
07. Altura lliure en plantes baixes. L'altura lliure mínima en planta baixa serà de 3,25 metres.
  
08. Altura lliure en planta pis. L'altura lliure mínima en plantes pis serà de 2,50 metres.
  
09. Previsió d'aparcaments. Caldrà preveure una plaça d'aparcament per cada 150 metres quadrats d'edificació. Aquestes places s'ubicaran en planta soterrani o en superfície dins de la parcel·la, si bé en aquest últim cas es disposaran en la part posterior o lateral/s de la façana que continga l'accés principal de l'edifici.
  
10. Separació a límits de parcel·la. La separació mínima de l'edificació a límits de vials es fixa en 10 metres. La resta de límits serà com a mínim de 5 metres.
  
Zona ZV: espais lliures públics
  
01. Usos permesos. L'ús permés d'aquestes zones és públic, de lleure i esplai, i destinat a àrees d'arbrat i jardins; no son edificables. Només en les zones amb superfície superior a 10.000 metres quadrats s'admetran superfícies descobertes per a la pràctica d'esports o per a edificis culturals, sempre que no n'ocupen més del 10% de la superfície.
  
S'hi admeten també, amb independència de la superfície de la zona, les instal·lacions necessàries per a la cura del parc, sempre que no ocupen més de l'1% de la seua superfície.
  
02. Altura màxima permesa. Les construccions que es realitzen (pèrgoles, auditoris, edificis culturals, etc.), no superaran els 10,00 metres d'altura, llevat de les instal·lacions per a la cura del parc, que no podran superar els 6,00 metres.
  
..."
  
Cosa que es fa pública als efectes escaients.