Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 6826, del 25-07-2012 (2012/7127)

RESOLUCIÓ de 4 de juny de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes resolucions complementàries a les declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de Pego, Náquera, Tous, Guadasséquies. Expedients número 90/6088 YCX, 12/7729 RGF, 222/5676 VFV i 215/0346 HFR.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6826

Data del DOGV
:   25-07-2012

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2012/7127


Data del document
:   04-06-2012

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Nàquera
    * Pego
    * Tous
    * Guadasséquies
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 4 de juny de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes resolucions complementàries a les declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de Pego, Náquera, Tous, Guadasséquies. Expedients número 90/2623 JLP, 12/3351 RGI, 222/9101 KGM i 215/9386 NXO. [2012/7127]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, el qual establix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hi hagen plantejat discrepàncies i sense perjuí de la notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc:  
  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les resolucions complementàries a les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients: 90/4409 HOO, 12/8154 VPZ, 222/7089 JJZ i 215/0630 APH.  
  
València, 4 de juny de 2012.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.  
  
  
Resolució complementària de la declaració d'impacte ambiental del  
Pla Parcial de Millora Sector Pego Golf  
Dades de l'expedient en l'Àrea d'Avaluació Ambiental  
Expedient: 90/8135-OJL.   
Títol: Pla Parcial de Millora Pego Golf.  
Promotor: Ajuntament de Pego.  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Pego i CTU.   
Localització: partides Benigànim i Estepar de Pego, a l'est del nucli urbà i al llarg de la carretera CV-700 (el Verger-Pego).  
Descripció del projecte  
L'objecte del pla parcial de millora és la reclassificació a sòl urbanitzable d'un sòl no urbanitzable comú a Pego que complete l'ordenació estructural del municipi i definisca l'ordenació detallada d'un nou sector d'ús residencial i terciari.  
Tramitació administrativa  
Primer. En data 14 d'abril de 2008, per resolució de la directora general s'emet declaració d'impacte ambiental amb el contingut següent:   
... «S'estima acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el Pla Parcial de Millora Sector Pego Golf, promogut per l'Ajuntament de Pego (Alacant), sempre que es desenrotlle d'acord amb el que establix la documentació presentada i amb els condicionants següents:  
  
1. Condicionants per a l'aprovació del pla parcial de millora  
- S'haurà d'obtindre l'informe favorable regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, de Patrimoni Cultural Valencià, de caràcter vinculant per a la declaració d'impacte ambiental.   
Es durà a terme una prospecció arqueològica i etnològica de l'àmbit afectat i una consulta sobre la possible afecció al patrimoni paleontològic del projecte, segons ha establit la Conselleria de Cultura i Esport, amb caràcter previ a la programació del sector urbanístic.   
  
En el cas que l'informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural resultara desfavorable, així ha d'entendre's la declaració d'impacte ambiental. Si l'informe resultara favorable, supeditat al compliment de condicionants, s'adaptarà el pla urbanístic a les determinacions que en resulten.   
Sense perjuí d'això anterior, no es considera adequada l'ordenació com a sòl urbanitzable residencial (R6) dels terrenys afectats pel jaciment arqueològic catalogat denominat Benigànim (jac. núm. 5 del catàleg del PGOU), que protegix l'immoble i l'espai cúltic.  
- S'elaborarà un estudi hidrogeològic de detall, que haurà d'estar firmat per un tècnic competent, on es tinguen en compte totes les entrades i eixides en el moment actual i amb l'execució del Pla Parcial de Millora Sector Pego Golf i la possible repercussió sobre els hàbitats i les espècies d'interés comunitari del Parc Natural de la Marjal de Pego-Oliva, i tot això d'acord amb l'article 6.3 de la Directiva 92/43/CEE, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la fauna i flora silvestres.  
Este estudi, amb l'abast i el nivell de detall que s'establix en el seu informe, serà remés a l'òrgan competent en matèria d'espais naturals de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, perquè se n'emeta informe, de conformitat amb l'article 86.2 del Decret 280/2004, pel qual s'aprova el PORN del Parc Natural de la Marjal de Pego-Oliva.  
- Els llits i barrancs mantindran la classificació de sòl no urbanitzable de protecció, segons s'establix en la Llei 10/2004, del Sòl no Urbanitzable, que delimitarà, per tant, un sector discontinu.   
- S'haurà de justificar la disponibilitat de recursos hídrics suficients basant-se en l'article 19 de la Llei 4/2004 (LOTPP), modificat per la disposició addicional octava de la Llei 16/2005 (LUV), d'acord amb la doctrina establida pel TSJ en les interlocutòries sobre impugnació del Pla General d'Ador.   
- No es considera ambientalment admissible el còmput de cabals d'aigua potable, o d'aigua de pou per la seua qualitat, per al reg de zones verdes i del camp de golf. Per a estos usos, ha de prevaldre la reutilització d'aigües residuals, els paràmetres d'abocament de les quals complisquen el que disposa el condicionant 2.2 d'esta declaració.  
- S'hauran de complir els condicionants per a les vies pecuàries establits per la Secció Forestal del Servici Territorial de Medi Ambient en el seu informe. El seu ús públic no podrà ser modificat enfront dels usos privats que ordena el sector, ni podran ser considerades com a xarxa viària per a vehicles motoritzats.  
- En les fitxes de planejament i gestió, s'ha de supeditar el desenrotllament del sector de sòl urbanitzable al compliment de les condicions de connexió següents: a) s'inclourà la necessitat d'executar, junt amb el col·lector de connexió, l'ampliació EDAR municipal; b) s'executarà una doble xarxa d'abastiment d'aigua al sector, potable i de reg, indicant-ne el traçat i el punt de connexió; c) es valorarà l'opció de soterrar les línies elèctriques o caldrà ajustar-se a les limitacions establides en el RD 1.955/2000, en matèria d'energia elèctrica; d) serà necessària la reposició de tots els servicis i infraestructures afectats.  
- Considerar l'àmbit delimitat en els plans amb destinació a camp de golf únicament com un espai lliure i d'equipament no dotacional, sent este un ús possible en sòl no urbanitzable que pot estar adscrit al sector, llevat que l'òrgan urbanístic competent per a l'aprovació del pla, amb el seu superior criteri, decidisca un altre tipus de consideració respecte d'això.   
La implantació i l'ús de camp de golf se supedita a l'obtenció d'una declaració d'impacte ambiental, segons s'establix en el condicionant 2.1, no avaluat ambientalment en este procediment relatiu al pla parcial de millora. I això s'haurà d'incorporar al planejament urbanístic -plans, normes, fitxes, etc. en aquells aspectes dels quals els instruments resulten afectats.  
- Correspon a la Comissió Territorial d'Urbanisme, com a òrgan competent en l'aprovació del pla, el seguiment i la vigilància del compliment dels condicionants de la declaració d'impacte ambiental.  
  
2. Condicionants per al desenrotllament del pla a través de projectes i per a l'aprovació del projecte d'urbanització:  
a) El projecte de camp de golf ha d'obtindre la declaració prèvia d'impacte ambiental, a través d'un estudi específic i concret de la instal·lació, i comptar amb el contingut mínim que establix l'apartat 2 de la DT 2a de la Llei 9/2006, reguladora de camps de golf en la Comunitat Valenciana.  
b) A causa del volum de cabals a tractar (> 10.000 habitants equivalents), junt amb la seua ubicació en àrea d'amortiment d'impactes, l'ampliació de l'EDAR estarà sotmesa a estimació d'impacte ambiental, a través d'un estudi específic i concret de la infraestructura de depuració. El projecte d'ampliació de la depuradora haurà de complir els paràmetres de disseny més restrictius que permeten:  
- Garantir que l'efluent final complisca els objectius de qualitat de les aigües establits en la Directiva sobre Aigües i en el Pla de Recuperació del Samaruc. És a dir, els paràmetres de l'efluent final s'hauran d'adaptar al que disposen els annexos 1 i 2 per a les aigües ciprinícoles de la Directiva 2006/44/CEE.   
- Reutilitzar les aigües residuals en terciari per a reg, de manera que les aigües resultants no sobrepassen els límits establits en la legislació sectorial per a les zones sensibles.  
3. La declaració d'impacte ambiental caducarà si una vegada aprovat el pla parcial no s'haguera començat l'execució de la urbanització en el termini de cinc anys. L'Ajuntament haurà de comunicar la data de començament d'execució de les obres d'urbanització».  
Segon. El 21 de juliol de 2008, l'Ajuntament va remetre un estudi hidrogeològic de detall que ha de preveure totes les entrades i eixides en el moment actual i amb l'execució del Pla Parcial de Millora Sector Pego Golf, i la seua possible repercussió sobre els hàbitats i les espècies d'interés comunitari del Parc Natural de la Marjal de Pego-Oliva. Després de ser valorat el dit estudi per l'Àrea d'Espais Naturals, el Servici d'Avaluació Ambiental Estratègica requerix a l'Ajuntament la correcció del dit estudi, correcció que és remesa per l'Ajuntament el 4 d'agost de 2008, que resumidament indica el següent:  
En primer lloc, l'estudi calcula la demanda de recursos hídrics per a les 1.306 vivendes a construir, una vegada assignat un consum per habitant i dia de 158,7 m³/d, i preveu una ocupació permanent del 50% i la resta, estacional, considerant 3,5 habitants per vivenda; el consum hídric per les vivendes a construir serà el següent:  
  
Ocupació vivendes Consum hídric (m³/a)  
Permanent (50%) 132.360,75  
Estacional (50%) 36.263,22  
Total 168.623,97  
  
A més del consum per habitant, també preveu el produït per altres usos de l'homologació i el pla parcial com són:   
  
Usos Consum hídric (m³/a)  
Terciari 108.993,13   
Esportiu 71.163,73  
Total 180.156,86  
  
El consum hídric total previst en l'homologació i el Pla Parcial Pego Golf és el següent:  
  
Usos Consum hídric (m³/a)  
Vivendes 168.623,97  
Terciari 108.993,13  
Esportiu, 67 71.163,73  
Total 348.780,83  
  
D'altra banda, l'estudi hidrogeològic indica que l'aigua de què es disposa per a abastir les necessitats hídriques de l'homologació i el Pla Parcial Pego Golf, prové de dos pous:  
  
Pou Concessió màxima (m³/a)  
Penya Roja (90%) 351.000  
Pou Tarcó (50%) 48.000  
Total 399.000  
  
Per tant, i d'acord amb les dades de l'estudi hidrogeològic de l'homologació i el Pla Parcial Pego Golf, el canvi d'ús de sòl agrícola a urbanístic alliberarà, almenys, 50.220 m³/a.  
L'estudi descriu el funcionament de l'aqüífer Almudaina-Alfaro-Segària que és on es troben les captacions d'aigua subterrània (pous Penya Roja i Tarcó) que han d'abastir als requeriments hídrics de l'homologació i el Pla Parcial Sector Pego Golf.  
L'estudi indica que la zona més oriental de l'aqüífer d'Almudaina-Alfaro-Segària (serra Segària) descarrega lateralment a l'aqüífer Pla Gandia-Dénia, i alimenta la marjal Pego-Oliva.   
L'estudi preveu la nul·la repercussió de l'homologació i el Pla Parcial Sector Pego Golf, en la xarxa hídrica superficial de drenatge (xarxa de drenatge del riu Riatxol o Molinell) i la seua repercussió en la marjal Pego-Oliva.  
D'altra banda, l'homologació i el Pla Parcial Sector Pego Golf preveu també la construcció d'un camp de golf, i s'afirma en l'estudi hidrogeològic que, tant el reg del camp de golf com les zones verdes es regaran amb aigua depurada de l'EDAR de Pego, i que les necessitats hídriques del camp de golf i de les zones verdes són les següents:  
  
  
Usos Consum hídric (m³/a)  
Camp de golf 454.342,06  
Zones verdes 146.363,74  
Total 600.705,80  
  
La disponibilitat d'aigua depurada és la següent:  
  
Disponibilitat i procedència Consum hídric (m³/a)  
EDAR municipal (50%) 366.095  
Aigües residuals del PAI 279.024,66  
Total 645.119,66  
  
Per tant, d'acord amb l'estudi hidrogeològic presentat, el balanç hídric referent a la disponibilitat d'aigua depurada és un balanç positiu de 44.413,86 m³/a.  
A més, l'estudi hidrogeològic analitza la situació actual dels aqüífers que alimenten la comarca de la Marina Alta on es troba l'aqüífer Almudaina-Alfaro-Segària, tant pel que fa a la seua situació actual com a la disponibilitat hídrica d'aprofitament, i el balanç hídric del dit aqüífer és el següent:  
  
Aprofitament/disponibilitat Consum hídric (m³/a)  
Aprofitaments (agrícola i urbà) 13,53  
Recursos existents 26,40  
Balanç + 12,87  
  
Per tant, l'estudi hidrogeològic conclou que l'homologació i el Pla Parcial Pego Golf no implicarà un major increment de recursos hídrics de l'aqüífer Almudaina-Alfaro-Segària i que no afectarà negativament el règim superficial hídric que alimenta la marjal Pego-Oliva.  
  
Tercer. La valoració de l'estudi hidrogeològic realitzada pel Servici de Parcs Naturals, en data 17 de setembre de 2008, és la següent:  
  
L'estudi hidrogeològic preveu un consum hídric per a l'homologació i el Pla Parcial Pego Golf, sense comptar les zones verdes i el camp de golf, de 348.780,83 m³/a, i disposa d'una concessió màxima d'abastiment de 399.000 m³/a, per tant, disposa d'un excedent de 50.219,17 m³/a.  
No obstant això, els redactors de l'estudi hidrogeològic partixen d'un consum hídric per persona i dia de 158,67 m³/a quan les dades mitjanes que s'estimen són de 170 m³/d, per tant, el consum hídric és de 180.708,30 m³/d i no de 168.623,97 m³/d.  
El balanç entre les necessitats hídriques de l'homologació i el Pla Parcial Pego Golf, amb un consum per habitant de 170 m³/d, i les concessions hídriques per a esta superfície és la següent:  
  
Usos Consum hídric (m³/a)  
Vivendes+Terciari+Esportiu (1) 360.865,16  
Pou Penya Roja (90%)+Pou Tarcó (50%) 399.000  
Balanç +38.134,84  
  
Per tant, el balanç hídric resulta positiu per a l'homologació i el Pla Parcial Pego Golf en un total de 38.134 m³/a, inferior a l'arreplegat en l'estudi hidrogeològic que era de 50.220 m³/a.   
L'estudi hidrogeològic preveu que únicament es requerix el 89% del cabal assignat en la concessió Penya Roja, quan d'acord amb els càlculs emprats en este informe les necessitats hídriques de l'homologació i el Pla Parcial Pego Golf requerixen el 100% de la concessió hídrica del pou Penya Roja (351.000m³/a) i 9.865 m³/a del pou Tarcó (un 20,5% del total assignat per al pou Tarcó).  
Per a corroborar les dades que aporta l'estudi hidrogeològic referent a l'aqüífer Almudaina-Alfaro-Segària s'ha consultat el treball «Dèficit hídric i desequilibri infraestructural, aspectes a considerar en la planificació hidrològica. El cas de la Marina Alta (Alacant)», per Ballesteros (2002), Institut Geològic i Miner d'Espanya i de la Diputació d'Alacant, i coincidixen les dades d'este treball amb l'estudi hidrogeològic.  
  
En el treball indicat es considera que l'aqüífer Almudaina-Alfaro-Segària excedentari (12,87 hm³/a) i s'indica que és un aqüífer on es poden augmentar de forma substancial els aprofitaments. En el cas de la zona de Pego-Dénia l'augment d'aprofitaments requerix estudis complementaris per a localitzar les noves captacions.  
  
En els requeriments hídrics per al reg de les zones verdes i el camp de golf, l'estudi hidrogeològic calcula un consum de 600.705,80 m³/a i indica que estes zones es regaran per mitjà de les aigües depurades de l'EDAR de Pego, i es disposa, en l'actualitat, d'un cabal derivat de les dites aigües de 366.095 m³/a, segons certificat de l'alcalde de Pego.  
  
D'acord amb l'article 3 del RD 1.620/2007, de 7 de desembre, pel qual s'establix el règim jurídic de la reutilització de les aigües depurades (BOE núm. 294 de 08.12.2007), la reutilització d'aigües depurades requerix concessió administrativa d'acord amb els articles 59.1 i 109 del text refós de la Llei d'Aigües, per tant, esta concessió d'ús d'aigües depurades haurà d'atorgar-la l'organisme amb les competències atorgades, és a dir, la CHJ.  
Pel que fa a la resta de les aigües depurades necessàries per al reg de les zones verdes i el camp de golf, s'indica que s'ha firmat un conveni amb l'EPSAR per a l'ampliació de l'EDAR per a tractar les aigües residuals de l'homologació i Pla Parcial Pego Golf, que generaran, com a mínim, 279.024,66/m³/a, que sumats als 366.095 m³/a anteriors ascendixen a un total d'aigües depurades de 645.119,66 m³/a, que és superior a la demanda de les zones a regar (600.705,80 m³/a). Com en el cas anterior, la concessió d'estes noves aigües residuals haurà d'atorgar-la la CHJ.  
D'altra banda i d'acord amb l'estudi hidrogeològic per al reg de les zones verdes i el camp de golf calen els 279.024,66 m³/a generats per l'homologació i el Pla Parcial Pego Golf, per la qual cosa l'ampliació de l'EDAR haurà d'estar construïda i en funcionament abans que estiguen totalment acabades les obres d'urbanització i la construcció del camp de golf.  
Pel que fa als paràmetres de les aigües residuals per al reg de les zones verdes i el camp de golf ens remetem a les conclusions de l'informe del Servici d'Ordenació Sostenible del Medi de 26 de febrer de 2008 esmentat al principi d'este informe.  
Per tot el que s'ha dit anteriorment, es pot concloure que el canvi d'ús de sòl agrícola a un ús residencial, terciari i esportiu en l'homologació i el Pla Parcial Pego Golf en el terme de Pego:  
1. El balanç hídric de l'aqüífer Almudaina-Alfaro-Segària és actualment excedentari.  
2. L'homologació requerix un cabal de 360.865,16 m³/a.  
3. La concessió per al reg que disposa l'homologació ascendix a un total de 399.000 m³/a.  
4. Dels recursos hídrics que disposa l'homologació hi ha un excedent de cabal de 38.134 m³/a, i per tant, no detrauran més aigua de l'aqüífer.  
5. La concessió de 366.095 m³/a d'aigües residuals assignada per l'alcalde de Pego haurà de ser atorgada per l'organisme amb la competència assignada, és a dir, la CHJ.  
6. Es construirà l'ampliació de l'EDAR de Pego abans de que estiguen finalitzades les obres d'urbanització i la construcció del camp de golf.  
7. La CHJ haurà d'atorgar la concessió d'un nou cabal de 279.024,66 m³/a de les aigües residuals generades en l'homologació i el Pla Parcial Pego Golf.  
8. Els paràmetres de qualitat de les aigües residuals a reutilitzar es remeten als esmentats en l'informe del Servici d'Ordenació Sostenible del Medi de data 26 de febrer de 2008.  
9. Les obres d'urbanització i del camp de golf no han d'afectar barrancs existents ni el seu règim hídric.  
Quart. El promotor presenta la documentació justificativa d'haver presentat la documentació d'esmena de l'expedient 2005/0480 «Homologació i Pla Parcial Pego Golf», en data 24 d'abril de 2008, en la Direcció Territorial de la Conselleria de Cultura d'Alacant, en resposta al requeriment que li va fer la Conselleria en data 2 de novembre de 2005.   
En la dita documentació adjunten un informe arqueològic i etnològic de març de 2005 de l'arqueòleg senyor Pascual Costa Cholbi, en què s'identifica el següent:  
a) 4 fitxes arqueològiques:  
- Jaciment Sant Antoni-Beniculeima: es grafien el nucli de la vila romana i la seua zona d'influència, l'ermita de Sant Antoni i la zona d'influència de Beniculeima.  
- Jaciment de Benigànim: es grafien el mas de Benigànim, la necròpolis de Benigànim i, la possible extensió d'esta.  
- Jaciment Tossalet de les Mondes: es grafien l'excavació arqueològica realitzada en 1994 i les parcel·les afectades pel projecte de Pego Golf.  
- Camí Vell de Dénia: es grafia el camí.  
b) 13 fitxes etnològiques:  
-Corrals de Sorell.  
-Corrals de Penya Roja  
-Camí de la Penya Roja. Carrerada de la Penya Roja.  
-Camí de Sant Antoni.  
-Camí de les Socarrades.  
-Camí de Tarcó.  
-Casa de camp i cisterna de la partida de Sant Antoni  
-Casa del Camí de la Penya Roja  
-Casa de la partida Socarrades.  
Sobre açò s'ha rebut un informe de l'arquitecte inspector de patrimoni i de l'arqueòleg tècnic de patrimoni arqueològic, de data 17 de setembre de 2008, que indica el següent:  
...« El document presentat és una recopilació bibliogràfica de les dades existents en diversos organismes dels béns patrimonials arqueològics i etnogràfics inventariats fins a hui en l'àrea d'estudi. A partir d'estes dades es proposen una sèrie de mesures correctores de caràcter general, i s'assenyala en el mateix document la necessitat d'efectuar estudis específics que permeten proposar unes mesures correctores adequades a la naturalesa dels béns i a les obres projectades.  
  
Patrimoni arqueològic.  
Les directrius de la DGPCV respecte a este tipus de documents són les següents: haurà de dur-se a terme una prospecció arqueològica que permeta definir l'afecció de les obres previstes sobre el patrimoni arqueològic, de manera que puguen estudiar la compatibilitat del projecte i el seu impacte des del punt de vista arqueològic, així com les mesures correctores a adoptar, si és el cas; tot això de conformitat amb el que preveu l'article 62 de la Llei de Patrimoni Cultural Valencià.  
Patrimoni arquitectònic.  
Respecte al patrimoni arquitectònic, és necessari l'informe d'un arquitecte superior on es manifeste l'existència o no de construccions arquitectòniques d'interés patrimonial que puguen resultar afectades per l'actuació proposada.  
Per tant, l'esmentat document no pot ser considerat com l'estudi que es requerix a l'apartat relatiu al patrimoni cultural, en virtut i compliment de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, de 3 de març, Decret 162/1990, de 15 d'octubre (art. 2.1.4, art. 6 del cap. II).  
Conclusions.  
En compliment del que establixen la Llei 4/1998, del Patrimoni Cultural Valencià, i la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, caldrà aportar un estudi i unes mesures correctores d'acord amb el que establix la legislació vigent, la qual cosa haurà de ser notificada als interessats».  
  
Consideracions ambientals.  
Primer. L'estudi hidrogeològic ha sigut presentat i valorat pel Servici de Parcs en data 17 de setembre de 2008, i conclou el següent:  
  
- El balanç hídric de l'aqüífer Almudaina-Alfaro-Segària és actualment excedentari.  
- L'homologació requerix un cabal de 360.865,16 m³/a.  
- La concessió per al reg que disposa l'homologació ascendix a un total de 399.000 m³/a.  
- Dels recursos hídrics que disposa l'homologació hi ha un excedent de cabal de 38.134 m³/a i, per tant, no detrauran més aigua de l'aqüífer.  
- La concessió de 366.095 m³/a d'aigües residuals assignada per l'alcalde de Pego haurà de ser atorgada per l'organisme amb la competència assignada, és a dir, la CHJ.  
- Es construirà l'ampliació de l'EDAR de Pego abans que estiguen finalitzades les obres d'urbanització i la construcció del camp de golf.  
  
- La CHJ haurà d'atorgar la concessió d'un nou cabal de 279.024,66 m³/a de les aigües residuals generades en l'homologació i el Pla Parcial Pego Golf.  
Els paràmetres de qualitat de les aigües residuals a reutilitzar es remeten als esmentats en l'informe del Servici d'Ordenació Sostenible del Medi de data 26 de febrer de 2008.  
Per tant, el condicionant 1.2 de la DIA s'ha complit i el Servici de Parcs ha valorat positivament l'estudi hidrològic presentat, i cal tindre en compte els condicionants establits en l'informe de 17 de setembre de 2008 del Servici de Parcs.  
Segon. Respecte al condicionant 1.1 de la DIA emesa, que indicava que s'haurà d'obtindre l'informe favorable regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, de Patrimoni Cultural Valencià, s'observa que, d'allò que han emés informe els tècnics de la Conselleria de Cultura i pel que fa a l'afecció del patrimoni arqueològic, es deduïx que el promotor haurà de dur a terme una prospecció arqueològica que permeta definir l'afecció de les obres previstes sobre el patrimoni arqueològic, de manera que puguen estudiar la compatibilitat del projecte i el seu impacte des del punt de vista arqueològic, així com les mesures correctores a adoptar, si és el cas; tot això de conformitat amb el que preveu l'article 62 de la Llei de Patrimoni Cultural Valencià. Per tant, ja que l'article esmentat es referix a actuacions arqueològiques o paleontològiques prèvies a l'execució de les obres, s'entén que la Conselleria de Cultura considera, a priori, adequada la classificació com a sòl urbanitzable residencial dels terrenys afectats pel jaciment arqueològic catalogat, denominat Benigànim (jac. núm. 5 del catàleg del PGOU), que protegix l'immoble i l'espai cúltic, així com la proposta de zona verda arqueològica (SZV3), i la Conselleria indica, únicament, que pel que fa al patrimoni arqueològic i arquitectònic s'han de presentar una prospecció arqueològica i un estudi que en propose mesures correctores, en compliment del que establixen la Llei 4/1998, del Patrimoni Cultural Valencià, i la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental.   
  
Vist el que s'ha indicat anteriorment, haurà de figurar com a condicionant a incloure en la fitxa de planejament la presentació d'una prospecció arqueològica i un estudi que en propose mesures correctores, en compliment del que establixen la Llei 4/1998, del Patrimoni Cultural Valencià, i la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, i cal entendre que en el supòsit que l'informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural resultara desfavorable, així ha d'entendre's la declaració d'impacte ambiental. Si l'informe resultara favorable supeditat al compliment de condicionants, s'adaptarà el pla urbanístic a les determinacions que en resulten.   
Pel que fa a la classificació proposada per als terrenys afectats pel jaciment arqueològic denominat Benigànim, de l'informe emés pels tècnics de la Conselleria de Cultura pareix de sòl urbanitzable residencial dels terrenys afectats pel jaciment arqueològic catalogat, denominat Benigànim (jac. núm. 5 del catàleg del PGOU), que protegix l'immoble i l'espai cúltic, vist l'informe emés, s'entén que, a priori, es considera adequada la classificació proposada per als dits terrenys i s'ha de presentar, segons el que disposa l'article 62 de la Llei de Patrimoni Cultural Valencià, un estudi que arreplegue les actuacions arqueològiques o paleontològiques prèvies a l'execució de les obres, que ha de figurar també com a condicionant en la fitxa de planejament, entenent que en el supòsit que l'informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural resultara desfavorable, així ha d'entendre's la declaració d'impacte ambiental. Si l'informe resultara favorable supeditat al compliment de condicionants, s'adaptarà el pla urbanístic a les determinacions que en resulten.   
  
  
Consideracions jurídiques.  
1. Revisada la documentació presentada, s'observa nova documentació que ha de ser objecte d'estudi per part d'esta direcció general per a procedir a l'emissió d'una declaració complementària, l'objecte de la qual serà l'estudi de les noves dades aportades.  
2. L'article 16.2 m) del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualssevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pel particulars en el territori de la Comunitat Valenciana.  
  
3. Correspon a la Comissió Territorial d'Urbanisme, com a òrgan competent en l'aprovació del pla, el seguiment i la vigilància del compliment dels condicionants de la declaració d'impacte ambiental, atenent el que establix l'article 35 del Decret 162/1990.  
  
Per tot l'anterior, es resol la següent resolució complementària de declaració d'impacte ambiental:  
  
Primer  
Modificar la DIA emesa el 22 d'abril de 2008 en els condicionants següents per a l'aprovació del projecte:  
a) Modificar el condicionant 1.1 de la DIA emesa el 14 d'abril de 2008, relativa al Pla Parcial de Millora Pego Golf (exp. 90/1338-XWU), i considerar, a priori, adequada la classificació proposada per als terrenys afectats pel jaciment arqueològic catalogat, denominat Benigànim (jac. núm. 5 del catàleg del PGOU), que protegix l'immoble i l'espai cúltic, vist l'informe emés pels tècnics de la Conselleria de Cultura i Esport de data 17 de setembre de 2008. No obstant això, si de la presentació de la documentació requerida per la Conselleria de Cultura s'emetera un informe desfavorable, així ha d'entendre's la declaració d'impacte ambiental. Si l'informe resultara favorable supeditat al compliment de condicionants, s'adaptarà el pla urbanístic a les determinacions que en resulten i haurà de figurar així com a condicionant de la fitxa de planejament esta circumstància, així com l'exigència de la presentació d'una prospecció arqueològica i un estudi que propose mesures correctores en compliment del que establixen la Llei 4/1998, del Patrimoni Cultural Valencià, i la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental.  
  
b) Respecte al condicionant 1.2, s'hi ha complit, i caldrà que figuren en la fitxa de planejament les consideracions fetes pel Servici de Parcs en data 17 de setembre de 2008, en valorar l'estudi hidrogeològic presentat, que són les indicades a continuació:  
- El balanç hídric de l'aqüífer Almudaina-Alfaro-Segària és actualment excedentari.  
- L'homologació requerix un cabal de 360.865,16 m³/a.  
- La concessió per al reg que disposa l'homologació ascendix a un total de 399.000 m³/a.  
- Dels recursos hídrics que disposa l'homologació hi ha un excedent de cabal de 38.134 m³/a i, per tant, no detrauran més aigua de l'aqüífer.  
- La concessió de 366.095 m³/a d'aigües residuals assignada per l'Ajuntament de Pego haurà de ser atorgada per l'organisme amb la competència assignada, és a dir, la CHJ.  
- Es construirà l'ampliació de l'EDAR de Pego abans de que estiguen finalitzades les obres d'urbanització i la construcció del camp de golf.  
- La CHJ haurà d'atorgar la concessió d'un nou cabal de 279.024,66 m³/a de les aigües residuals generades en l'homologació i el Pla Parcial Pego Golf.  
- Els paràmetres de qualitat de les aigües residuals a reutilitzar es remeten als esmentats en l'informe del Servici d'Ordenació Sostenible del Medi de data 26 de febrer de 2008.  
- Les obres d'urbanització i del camp de golf no han d'afectar els barrancs existents ni el seu règim hídric.  
  
Segon  
Reiterar el compliment dels altres condicionants establits en la resolució de la directora general de Gestió del Medi Natural de 14 d'abril de 2008, corresponent la vigilància del compliment per part del titular del projecte de les condicions imposades en la declaració d'impacte ambiental a l'òrgan amb competència substantiva i a les corporacions locals en l'exercici de les seues atribucions legals, segons el que disposa l'article 35 del Decret 162/1990.  
  
Tercer  
La present declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 17 d'octubre de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno.  
  
Resolució complementària a la declaració d'impacte ambiental de l'homologació   
i Pla Parcial del polígon 7 Baix Ermita de Náquera (València)  
Dades de l'expedient  
Expedient: 12/3222-HBW.  
Títol: Homologació i Pla Parcial del Polígon 7 Baix Ermita de Náquera (València).  
Promotor: Ajuntament de Náquera.  
Autoritat substantiva: Conselleria de Territori i Habitatge.  
Localització: terme municipal de Náquera, València.  
Descripció del projecte.  
L'objecte d'este projecte és reclassificar una xicoteta superfície de sòl no urbanitzable (7.903 m²) sítia en la perifèria del sector (en els límits amb els camins de la Pota i de la Font de l'Or), a fi de regularitzar els camins que conformen els límits del sector, i crear una xarxa viària més coincident amb el trànsit generat. La superfície afectada i classificada com a sòl urbanitzable i sòl no urbanitzable, segons dades aportades en el projecte, és de190.582,80 m²; ara bé, dels terrenys que es volen reclassificar (7.903 m²) afecten únicament a l'àmbit territorial del PORN uns 2.000 m².  
Tramitació administrativa.  
Primer. En data 3 de març de 2008, la directora general de Gestió del Medi Natural emet resolució que estima acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, l'homologació i el Pla Parcial del Polígon 7 Baix Ermita de Náquera (València), el promotor del qual és l'Ajuntament de Náquera, sempre que este es desenrotlle d'acord amb el que establix la documentació presentada, i amb els condicionants establits a continuació:  
...Se supedita l'execució del projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. Haurà d'obtindre's l'informe favorable de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, d'acord amb l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià. En el supòsit que el dit informe resultara desfavorable, així haurà d'entendre's esta declaració d'impacte ambiental.  
2. El sector conté dos àrees de sòl forestal situat en la part nord del sector, que s'hauran de mantindre i millorar per mitjà de tractaments selvícoles i control de plagues, per a ser incorporat com a zona verda, a la manera de parc natural en el pla parcial.  
3. S'ha d'elaborar un pla de prevenció de la urbanització contra incendis forestals.  
En les zones que limiten amb sòl forestal ha d'haver una franja de 25 metres d'amplària que separe la zona edificada de la forestal, permanentment lliure de vegetació baixa i arbustiva i, si és el cas, amb l'estrat arbori fortament aclarit i podat fins a 2/3 de l'alçària total de cada peu, així com un camí perimetral de 5 metres d'amplària.  
  
La indicada franja de protecció, així com el camí perimetral que han de separar la zona edificada de la forestal s'integraran en el planejament urbanístic i no afectaran sòl classificat com a forestal.  
4. La zona de protecció de la CV-310 s'ha d'establir en 25 metres, d'acord amb la modificació dels apartats 3 i 4 de l'article 33 de la Llei 6/1991, de 27 de març, de Carreteres de la Comunitat Valenciana.  
  
5. El projecte no resol ni manté la servitud de pas del tàlveg que creua, amb un pas inferior, el camí de la Font, i que arreplega l'escolament de les vessants exteriors a la urbanització. S'ha de resoldre adequadament este aspecte.  
6. S'han de complir els condicionants establits en l'informe d'Hidra, de data 15 de novembre de 2004, i els de l'informe de l'EPSAR, de data 28 de novembre de 2004.  
7. Tal com establixen les mesures correctores de l'EIA, la xarxa de sanejament serà separativa. A més, prèviament al punt d'abocament de les aigües pluvials, s'haurà de disposar una instal·lació de pretractament a fi d'eliminar els sòlids en suspensió, olis o greixos arrossegats per les aigües de pluja. I, si és el cas, sol·licitant-se el corresponent permís d'abocament a l'organisme de conca corresponent.  
En qualsevol dels casos, els abocaments d'aigües residuals i pluvials hauran d'ajustar-se al que disposa la normativa específica vigent i en particular al Reial Decret Legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Aigües.  
8. S'ha de presentar un estudi de paisatge i un informe favorable emés sobre este per l'Àrea d'Urbanisme de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial. Aquelles consideracions que es desprenguen de l'informe sobre l'estudi de paisatge seran considerades com pròpies de la present declaració.  
9. S'ha de presentar un estudi acústic i un informe favorable sobre este realitzat per la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge. Aquelles consideracions que es desprenguen d'este informe seran considerades com a pròpies d'esta declaració.  
10. Serà necessària la reposició per part de l'urbanitzador de tots els servicis i les infraestructures de regs afectats i funcionalment necessaris. S'haurà de garantir la continuïtat de totes les canalitzacions i canonades que travessen el sector i tenen una funcionalitat més enllà dels límits d'este. Qualsevol desviació o alteració de les dites instal·lacions haurà de comptar amb l'autorització de la comunitat de regants o de l'òrgan competent, que determinarà la forma en què es duran a terme les actuacions proposades.   
11. Hauran de preveure's, en les àrees residencials, llocs per a la col·locació de contenidors per a la recollida selectiva dels distints tipus de residus que es tracten habitualment en la Comunitat Valenciana en quantitat suficient per a adequar el projecte presentat al Pla Integral de Residus.  
12. El material necessari per a realitzar l'esplanada del sector haurà de provindre de pedrera o zona de préstec autoritzada, i haurà de disposar de certificat en què s'especifique l'origen dels materials, es justifique el volum necessari i la capacitat de la zona de préstec per a atendre la demanda generada. Caldrà disposar-hi de les autoritzacions sectorials preceptives.  
13. La terra vegetal extreta durant la fase de moviment de terres, i que siga susceptible d'aprofitament, es mantindrà en condicions agrícoles adequades i es destinarà a l'ompliment de les zones verdes previstes en l'actuació o, si no n'hi ha, a altres àrees del municipi on siga susceptible la seua utilització.  
14. Els aspectes relatius a les mesures preventives i correctores derivades del compliment de les ordenances municipals, del planejament proposat, de la legislació sectorial d'aplicació vigent, les mesures establides en este condicionat, les establides en l'estudi d'impacte ambiental de l'homologació i el Pla Parcial del Polígon 7 Baix Ermita, i en els informes sectorials i les labors de vigilància a incloure en el programa de vigilància ambiental, s'incorporaran al preceptiu projecte d'urbanització i es valoraran i proveiran pressupostàriament els gastos derivats del seu compliment.  
Segon. El 23 de juny de 2008 la presidenta de l'AIU polígon 7 Baix Ermita de Náquera presenta un escrit en què sol·licita que l'òrgan ambiental emeta una resolució complementària a la DIA emesa en data 3 de març de 2008, basant-se en la documentació aportada que rebat alguns condicionants de la DIA emesa i, que, a continuació es resumixen:   
  
... «Respecte al condicionant 1, en el qual es demana l'informe favorable de la DG de Patrimoni Cultural Valencià, no és procedent, ja que el dit tràmit ja es va efectuar en este expedient, es va sol·licitar l'informe a Cultura el 22 de juliol de 2005 i no es va dictar una resolució en els tres mesos següents, i conseqüentment s'entén contestat per silenci positiu en aplicació de la Llei 4/1998, segons consta en el certificat del secretari de l'Ajuntament de Náquera, de data 4 de novembre de 2005.   
  
En relació amb els condicionants 2 i 3, per trobar-se el sector limítrof a sòl urbà, és procedent aplicar l'exclusió de la protecció de sòl forestal. Si és el cas, en l'elaboració del Pla de Prevenció de la Urbanització, d'acord amb allò que s'ha arreplegat en l'articulat del document SI seguretat contra incendis del codi tècnic vigent, el camí perimetral de 5 metres ha de quedar fixat en la franja de 25 metres de la separació de la zona forestal amb l'edificada.  
Respecte al condicionant núm. 4, sobre la zona de protecció de la CV-310 ha d'establir-se en 18 metres, ja que l'EIA es presenta en l'Ajuntament el 10 de novembre de 2004 i publica la informació pública en el DOGV núm. 4.916, de 3 de gener de 2005, quan la modificació de l'article 33 de la Llei 6/1991 que passa a 25 metres encara no està en vigor, perquè la seua publicació és en el DOGV de 30 de gener de 2001 i l'ordenament està aprovat per l'Ajuntament el 27 de desembre de 2002.  
Respecte al condicionant núm. 8, en el qual se sol·licita la presentació de l'estudi de paisatge, no és procedent per no estar en vigor la Llei 4/2004, de 30 de juny, ja que l'instrument d'ordenació l'aprova l'Ajuntament el 27 de desembre de 2002.  
Respecte al condicionant núm. 9, en el qual s'exigix la presentació d'estudi acústic, igualment no és procedent ja que la població del municipi és inferior a 20.000 habitants, d'acord amb el que ja es va acreditar amb el certificat del secretari de l'Ajuntament de Náquera, expedit en data 20 de juliol de 2005, que es va aportar al present expedient.  
  
Tot això queda acreditat amb la documentació que al seu dia es va aportar a l'expedient davant de la Secció de Planejament de la llavors Conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana, per mitjà d'escrits presentats el dia 14 de novembre de 2005 (registre d'entrada 5880) els escrits i la documentació annexa del qual s'hi adjunten.  
  
Respecte a la resta de condicionants s'advertix que estos seran previstos oportunament en la redacció del projecte d'urbanització».  
  
Tercer. Per part del Servici d'Avaluació Ambiental Estratègica, el 21 de juliol de 2008 es van sol·licitar informes als organismes següents:  
  
- Servici de Suport Tècnic de la DG de Paisatge.  
- Secció Forestal de la Conselleria de MAUV.  
- Àrea de Qualitat Ambiental.  
Les dites sol·licituds d'informes han sigut contestades pels distints organismes a què s'ha consultat.   
Afeccions legals i consideracions ambientals.  
1. Respecte a allò que s'ha exposat en el condicionant núm. 1 de la declaració d'impacte que assenyala que «Haurà d'obtindre's l'informe favorable de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, d'acord amb l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià. En el supòsit que el dit informe resultara desfavorable, així haurà d'entendre's la present declaració d'impacte ambiental», cal assenyalar que a este expedient li és d'aplicació la Llei 4/1998, de Patrimoni Cultural Valencià, i no la seua modificació de 2007, ja que l'exposició pública de l'instrument de planejament es va realitzar en el DOGV el 3 de gener de 2005. Per tant, segons el que establix l'article 11 de l'esmentada llei els estudis d'impacte ambiental relatius a qualsevol classe de projectes, públics o privats, que puguen afectar béns immobles de valor cultural hauran d'incorporar l'informe de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, i es vincularà el dit informe a l'òrgan que haja de realitzar la declaració d'impacte ambiental. Sobre açò, la Conselleria de Cultura remet ofici que justifica que el 16 de novembre de 2005 comunica al promotor del projecte les actuacions a realitzar per a obtindre l'informe relatiu a l'article 11 de la Llei 4/1998, sense que fins a la data es tinga constància en el Servici d'Avaluació Ambiental Estratègica que s'haja presentat documentació d'esmena respecte d'això.  
2. Respecte al que s'ha exposat en els condicionants 2 i 3 que assenyalen, el sector conté dos àrees de sòl forestal situat en la part nord del sector, que s'hauran de mantindre i millorar per mitjà de tractaments selvícoles i control de plagues, per a ser incorporat com a parc natural en el pla parcial. S'ha d'elaborar un pla de prevenció de la urbanització contra incendis forestals. El Servici d'EAE va sol·licitar informe a la Secció Forestal, que és transcrit literalment:   
...«Este informe es referix, exclusivament, a la possible afecció del projecte a terrenys forestals, d'acord amb:  
a) Llei 43/2003, de 21 de novembre, de la Forest (BOE núm. 280, de 22.11.2003), modificada per la Llei 10/2006, de 28 d'abril (BOE núm. 102, de 29.04.2006), i Decret 485/1962, de 22 de febrer, pel qual s'aprova el Reglament de Forests (BOE núm. 61 i núm. 62, de 12 i 13 de març), en allò que no s'opose al que preveu la Llei 43/2003.  
b) Llei 3/1993, de 9 de desembre, Forestal de la Comunitat Valenciana (DOGV núm. 2.168, de 21.12.1993) i Decret 98/1995, de 16 de maig, del Govern Valencià, pel qual aprova el Reglament de la Llei 3/1993 (DOGV núm. 2.520, de 01.06.1995) i la normativa de desplegament.  
Consultada la documentació del projecte que consta en el corresponent expedient, i a la vista de la cartografia i documentació elaborada en relació amb este, s'ha d'indicar:  
1. Que en data de 17 de maig de 2006 esta secció forestal va emetre un informe que indicava que el projecte afectava terrenys forestals, de conformitat amb el llavors vigent inventari del sòl forestal de la Comunitat Valenciana. La vegetació existent consistix en una muntanya poblada d'arbres de pi blanc (Pinus halepensis), en estat d'alta perxada i fustal, amb abundant sotabosc d'espècies heliòfiles.  
2. Que no resulten afectades muntanyes gestionades per esta Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.  
3. Que estos terrenys forestals es troben dins de l'àmbit d'aplicació del Pla d'Ordenació de Recursos Naturals (PORN) de la serra Calderona, aprovat per Decret 77/2001, de 2 d'abril, del Govern Valencià (DOGV núm. 3.980, de 17.04.2001) i modificat per Decret 7/2006, de 13 de gener (DOGV núm. 5.179, de 18.01.2006), en la seua zona d'influència i com a «àrees de regeneració (RG)», d'acord amb la definició oferida per l'article 70 del PORN.   
4. Que, d'acord amb l'article 73 del PORN, relatiu a usos prohibits dins de l'«àrea de regeneració (RG)», s'inclouen expressament « (73.1) ..., amb caràcter general, tots els que comporten una degradació del medi o dificulten el desenrotllament dels usos permesos. En especial, es prohibixen aquells usos i actuacions que no es troben directament vinculats a l'explotació forestal, ramadera i cinegètica i d'aprofitaments de la muntanya o a l'exercici d'activitats científiques i naturalístiques», així com « (73.2) Construccions residencials de qualsevol tipus ...».  
  
5. Que, per tant, estos terrenys forestals han de considerar-se com a «sòl no urbanitzable d'especial protecció», i resultaran protegits per un instrument d'ordenació d'espais naturals com és un PORN, ja que, d'acord amb l'article 50.5 del PORN, no poden perdre la dita qualificació, ni, per tant, ser classificats com a urbà, urbanitzable o no urbanitzable comú, excepte expansió justificada de nuclis urbans amb finalitat residencial. S'ha de recordar el caràcter prevalent del PORN sobre qualsevol altre instrument d'ordenació territorial, d'acord amb la Llei 11/1994.  
6. Que, com que la superfície forestal afectada representa una xicoteta proporció sobre el total de l'actuació, és pel que es va proposar en el seu moment el seu destí com a «parc natural», dins del pla parcial, i caldrà en tot cas mantindre les seues característiques naturals, encara que s'adscriguera com a «zona verda» i evitar d'esta manera una exclusió innecessària com a terreny forestal.   
7. Que ha d'entendre's que el camí perimetral de cinc metres es correspon amb la zona denominada «banda de decapatge» de qualsevol infraestructura de protecció perimetral contra incendis i, per tant, s'ha d'incloure dins dels 25 metres descrits per a l'esmentada franja de protecció. És necessari que se situe pròxima a la zona edificada, que permeta la circulació de vehicles d'extinció d'incendis i que quede lliure de vegetació fins al sòl mineral.  
8. Que es recorda que durant l'execució dels treballs s'hauran de complir les obligacions contingudes en el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants, aprovat per Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat.  
9. Que s'adjunta cartografia de detall, amb un pla a escala 1:5.000, en el qual es poden observar l'inventari del sòl forestal i una ortofoto 1:5000 de la zona»  
Sobre això, es recorda que hi ha un informe favorable de l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals de 24 de juliol de 2007 al projecte de referència, quant a la seua afecció al vigent PORN de la serra Calderona, ja que el sòl previst com a residencial està actualment classificat (en les vigents normes subsidiàries de Náquera) com a sòl urbanitzable no programat, amb un xicotet sector de sòl urbà, que proposa la reclassificació d'una xicoteta superfície de sòl no urbanitzable (7.903 m²) sítia en la perifèria del sector (en els límits amb els camins de la Pota i de la Font de l'Or), a fi de regularitzar els camins que conformen els límits del sector, i creant una xarxa viària més coincident amb el trànsit generat, la qual enllaçaria amb la rotonda situada al sud del sector en què confluïxen els diferents camins. La superfície total, segons dades del projecte, és de190.582,80 m², ara bé, dels terrenys que es proposa reclassificar (7.903 m²), afecten únicament l'àmbit territorial del PORN uns 2.000 m², ja que la resta de la seua superfície és exterior al PORN (el límit de la qual coincidix ací amb el camí de la Pota).  
  
La normativa del PORN establix en l'article 50.8 el següent: ...«En el sòl classificat d'urbà o urbanitzable pel planejament municipal a l'entrada en vigor d'estes normes, es podran mantindre els usos i aprofitaments que assenyale el planejament vigent (.....).»  
Al seu torn, el Decret 7/2006, de 13 de gener, del Consell, pel qual es modifica l'annex I del Decret 77/2001, de 2 d'abril, pel qual es va aprovar el Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals de la serra Calderona, modifica, en l'apartat 3 de l'únic article, l'article 50.5 del PORN, que indica que, com a regla general, el sòl classificat com a no urbanitzable d'especial protecció no podrà ser classificat en el futur com a sòl urbà, sòl urbanitzable o sòl no urbanitzable comú, llevat que, com és el cas, es tracte d'una expansió justificada de nuclis urbans amb finalitat residencial; a més, l'informe indica que el sòl urbanitzable vigent que forma part del sector en qüestió no entraria dins dels supòsits de l'article 108, b) del Decret 77/2001, de 2 d'abril, que establix la desclassificació d'un sòl urbanitzable, per la seua proximitat amb el nucli urbà de Náquera, amb el qual és limítrof.   
  
Així mateix, informen que la zona no té especials valors de tipus paisatgístic o cultural.  
Per tant, atenent les consideracions indicades i sense perjuí de l'aplicació de les normatives sectorials que corresponguen, s'emet un informe favorable al projecte de referència, exclusivament quant a la seua afecció al vigent PORN de la serra Calderona.  
Per tant, d'allò que ha emés informe la Secció Forestal, ha d'entendre's que el camí perimetral de cinc metres es correspon amb la zona denominada «banda de decapatge» de qualsevol infraestructura de protecció perimetral contra incendis i, per tant, s'ha d'incloure dins dels 25 metres descrits per a l'esmentada franja de protecció. És necessari que se situe pròxima a la zona edificada, que permeta la circulació de vehicles d'extinció d'incendis i que quede lliure de vegetació fins al sòl mineral.  
Es recorda que durant l'execució dels treballs, s'hauran de complir les obligacions contingudes en el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants, aprovat per Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat.  
  
3. Respecte a allò que s'ha exposat en el condicionant núm. 4 que assenyala «que la zona de protecció de la CV-310 s'ha d'establir en 25 metres, d'acord amb la modificació dels apartats 3 i 4 de l'article 33 de la Llei 6/1991, de 27 de març, de Carreteres de la Comunitat Valenciana», l'òrgan ambiental considera que no és l'òrgan competent per a dirimir este assumpte, i que correspon a l'administració afectada decidir-hi, per la qual cosa, el dit condicionant haurà de ser modificat en la DIA, i assenyala que caldrà ajustar-se a allò que ha disposat l'administració corresponent.  
4. Respecte a allò que s'ha exposat en el condicionant núm. 8 de la declaració d'impacte que assenyala que «S'ha de presentar l'estudi de paisatge i l'informe favorable sobre este, emés per l'Àrea d'Urbanisme de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial. Aquelles consideracions que es desprenguen de l'informe sobre l'estudi de paisatge seran considerades com a pròpies d'esta declaració», l'òrgan ambiental ha sol·licitat informe respecte d'això i el Servici de Suport Tècnic hi ha emés un informe en data 1 d'agost de 2008, en el qual s'assenyala que per la data de la informació pública de l'expedient no cal que este s'acompanye d'instrument de paisatge. Per tant, a la vista d'este informe el condicionant núm. 8, atenent l'informe de la DG del Paisatge, no té fonament per a ser exigit.  
5. Respecte a allò que s'ha exposat en el condicionant núm. 9 de la declaració d'impacte que assenyala que «s'ha de presentar l'estudi acústic i l'informe favorable sobre este realitzat per la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge», el representant legal de l'agent urbanitzador assenyala que no és procedent l'exigència de la presentació de l'estudi acústic ja que la població del municipi és inferior a 20.000 habitants. Sobre això cal assenyalar el següent: la informació pública de l'instrument de planejament en el DOGV es va realitzar el 3 de gener de 2005 (data en què estava ja en vigor la Llei 7/2002), a més, la població de dret de Náquera és inferior a 20.000 habitants i el municipi no disposa de Pla Acústic Municipal aprovat, per tant, d'acord amb l'article 25 de la Llei 7/2002, com que no n'hi ha, els instruments de planejament urbanístic o territorial incorporaran un estudi acústic en el seu àmbit d'ordenació per mitjà de la utilització de models matemàtics predictius que permeten avaluar el seu impacte acústic i adoptar les mesures adequades per a la seua reducció. Així doncs, tots els instruments de planejament urbanístic o territorial, inclòs el mateix PGOU, hauran d'incloure per a la seua aprovació un estudi acústic en el seu àmbit d'ordenació, firmat per un tècnic competent. L'estudi acústic haurà de tindre entitat pròpia, com a capítol a part en l'estudi d'impacte ambiental o, si no n'hi ha, en el projecte. Esta conclusió està avalada i recolzada per l'informe del cap de servici de Protecció de l'Ambient Atmosfèric que assenyala el següent:  
  
«La Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Protecció contra la Contaminació Acústica, entre els quals es troben els plans acústics municipals, que han de ser elaborats per tots els municipis de 20.000 habitants. Així mateix, els municipis que tot i no estar obligats per l'esmentada llei a l'elaboració d'un Pla Acústic Municipal (PAM) així ho decidisquen, mitjançant un acord de Ple de la corporació municipal, podran dotar-se del seu corresponent PAM:  
D'acord amb l'article 25 de la Llei 7/2002, els instruments de planejament urbanístic han de preveure la informació i les propostes contingudes en els plans acústics municipals. Si no n'hi ha, els instruments de planejament urbanístic o territorial incorporaran un estudi acústic en el seu àmbit d'ordenació per mitjà de la utilització de models matemàtics predictius que permeten avaluar l'impacte acústic i adoptar les mesures adequades per a la seua reducció.  
Atés que el nombre d'habitants de Náquera és inferior a 20.000 habitants i no s'ha elaborat voluntàriament el PAM del seu terme municipal, tots els instruments de planejament urbanístic han d'incorporar un estudi acústic.  
Els dits estudis acústics han de ser elaborats segons el que establix l'annex IV del Decret 104/2006, de 14 de juliol, del Consell, de planificació i gestió en matèria de contaminació acústica, que desenrotlla parcialment la Llei 7/2002.  
En este cas, tots els instruments de planejament urbanístic o territorial, inclòs el mateix PGOU, han d'incloure per a la seua aprovació un estudi acústic en el seu àmbit d'ordenació, firmat per un tècnic competent.  
L'estudi acústic del sector Baix Ermita de Náquera ha d'incloure, com a mínim:  
1. Caracterització de la situació prèvia a l'ordenació prevista:  
- Nivells sonors mesurats, segons el procediment de mesura establit en l'apartat A) de l'annex III del Decret 104/2006, per a l'elaboració de mapes acústics en les zones exposades a focus de soroll.  
- Classificació i usos previs del sòl en l'entorn de l'actuació.  
  
2. Caracterització de la situació posterior a l'ordenació prevista:  
  
- Classificació i usos previstos del sòl en l'àmbit d'ordenació, segons el que establix l'article 19 del Decret 104/2006.  
- Compatibilitat dels dits usos amb els nivells sonors preexistents.  
  
- Modelització per mitjà de mètodes matemàtics, sempre que siga significatiu, del soroll produït per les activitats i infraestructures previstes, segons els models recomanats en la Directiva 2002/49/CEE o els adoptats com a oficials pel govern.  
- Nivells sonors esperats.  
- Mesures correctores adoptades, si correspon, tant per a protegir l'ordenació prevista de fonts de soroll preexistents en l'entorn (i compatibilitzar l'ús previst amb els nivells sonors existent), com per evitar la seua influència sobre el dit entorn. Justificació tècnica de l'efectivitat de les dites mesures correctores.  
3. Representació gràfica tant de la caracterització de la situació acústica prèvia al desenrotllament com de la posterior, amb les següents característiques:  
- Plans a escala de dibuix mínima de 1:10109.  
  
- S'identificaran els punts en què s'hagen fet mesuraments.  
  
- S'identificaran les fonts sorolloses, tant activitats com infraestructures.  
L'estudi acústic haurà de tindre entitat pròpia, com a capítol a part en l'estudi d'impacte ambiental»  
... Per tot allò que s'ha exposat, es considera que el condicionant núm. 9 de la DIA no ha de ser modificat.  
Consideracions jurídiques  
1. Revisada la documentació presentada, la Direcció General entén que és procedent l'emissió d'una declaració complementària a la DIA emesa.  
2. L'article 16.2 m) del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualssevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars en el territori de la Comunitat Valenciana.  
  
3. Correspon a la Comissió Territorial d'Urbanisme, com a òrgan competent en l'aprovació del pla, el seguiment i la vigilància del compliment dels condicionants de la declaració d'impacte ambiental, atenent el que establix l'article 35 del Decret 162/1990.  
  
Per tot l'anterior, formule la següent resolució complementària de declaració d'impacte ambiental:  
  
Primer  
1. Modificar la DIA emesa el 3 de març de 2008 en els condicionants següents:  
a) Quant al condicionant núm. 1, que indica que ha d'obtindre's l'informe favorable de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, d'acord amb l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià. En el supòsit que el dit informe resultara desfavorable, així haurà d'entendre's la present declaració d'impacte ambiental, assenyalar que el dit condicionant continua mantenint-se no operant la regla del silenci administratiu, ja que des del 16 de novembre de 2005 l'Administració va requerir documentació al promotor sense que fins a hui s'hi haja esmenat, i serà l'administració competent la que valore l'estudi sobre la procedència o no de l'arxiu de les actuacions o de la caducitat de l'expedient.   
b) Quant als condicionants núm. 2 i núm. 3 relatius al sòl forestal, es modifiquen i s'aclarixen estos punts basant-se en l'informe favorable de l'Àrea d'Espais Naturals de 24 de juliol de 2007, en el qual s'assenyala que la reclassificació dels 2.000 m² de sòl no urbanitzable d'especial protecció entraria dins del supòsit d'excepció a la no-reclassificació establit en l'article 50.5 del PORN de la serra Calderona, en tractar-se d'una expansió justificada de nucli urbà amb finalitat residencial, mancant la zona d'especials valors de tipus paisatgístic o cultural, per tant, la xicoteta porció de sòl forestal afectat ha de mantindre les seues característiques naturals, encara que es considere com a «zona verda». Així mateix, haurà d'entendre's que el camí perimetral de 5 metres es correspon amb la zona denominada «banda de decapatge» de qualsevol infraestructura de protecció perimetral contra incendis i, per tant, s'ha d'incloure dins dels 25 metres descrits per a l'esmentada franja de protecció, i caldrà que se situe pròxima a la zona edificada, que permeta la circulació de vehicles d'extinció d'incendis i que quede lliure de vegetació fins al sòl mineral.  
Al seu torn, es recorda que durant l'execució dels treballs s'hauran de complir les obligacions contingudes en el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants, aprovat per Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat; tot això, de conformitat amb allò sobre què ha emés informe la Secció Forestal.  
c) Quant al condicionant núm. 4, que assenyala que la zona de protecció de la CV-310 s'ha d'establir en 25 metres, d'acord amb la modificació dels apartats 3 i 4 de l'article 33 de la Llei 6/1991, de 27 de març, de Carreteres de la Comunitat Valenciana, se suprimix de la DIA per considerar que ha de ser l'administració sectorial competent la que emeta informe respecte d'això.  
d) Quant al condicionant núm. 8, que indicava que s'ha de presentar estudi de paisatge i informe favorable emés per l'Àrea d'Urbanisme de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial, basant-se en l'informe emés pel Servici de Suport Tècnic de la DG de Paisatge, s'elimina el dit condicionant ja que l'informe emés assenyala que, per la data de la informació pública de l'expedient, no cal que s'acompanye este d'instrument de paisatge.  
  
e) Quant al condicionant núm. 9, que indicava que s'ha de presentar estudi acústic i informe favorable realitzat sobre este per la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, no ha de ser modificat i, per tant, es manté el mateix, basant-se en el que disposa l'informe del Servici de Protecció de l'Ambient Atmosfèric, sent exigible, per tant, el dit estudi.  
2. Reiterar el compliment dels altres condicionants establits en la resolució de la directora general de Gestió del Medi Natural de 22 d'abril de 2008; la vigilància del compliment per part del titular del projecte de les condicions imposades en la declaració d'impacte ambiental correspon a l'òrgan amb competència substantiva i a les corporacions locals en l'exercici de les seues atribucions legals, segons el que disposa l'article 35 del Decret 162/1990.  
  
Segon  
Esta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 21 d'octubre de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno.  
  
Resolució  
Expedient: 222/1594-SFC  
Vist l'expedient número 222/0175-VDQ, promogut per l'Ajuntament de Tous, referent al Pla Especial d'Ordenació d'Usos i Aprofitament Extractiu Pi Secola, en el terme municipal de Tous (València).   
  
Vist que la superfície afectada pel pla especial és d'1.432.486,02 m² i que es desenrotlla íntegrament sobre terrenys de l'Ajuntament de Tous i ocupa el MUP núm. 22 la Muntanya de Tous i el MUP núm. 126 consorciat la Garrofera. Des del punt de vista urbanístic, este emplaçament afecta tant sòl no urbanitzable no protegit com sòl no urbanitzable protegit.   
Vist que l'objecte del pla especial és modificar la qualificació del sòl i l'establiment de normes per al desenrotllament dels usos i aprofitaments. El conjunt d'actuacions a desenrotllar en el pla especial són la delimitació de l'àmbit estricte de regulació d'ús i aprofitament extractiu, la requalificació de sòl no urbanitzable no protegit a protegit i la requalificació de sòl no urbanitzable protegit a sòl no urbanitzable no protegit.  
Vist que segons la cartografia temàtica disponible en esta conselleria, part de la zona on s'ubica el pla especial, i més concretament l'àrea on es projecta l'activitat extractiva, va resultar afectada per un incendi forestal l'any1994.  
Atés que segons el punt trenta-dos de l'article únic de la Llei 10/2006, de 28 d'abril, per la qual es modifica la Llei 43/2003, de 21 de novembre, de la Forest:  
«Les comunitats autònomes hauran de garantir les condicions per a la restauració dels terrenys forestals incendiats i queda prohibit:  
  
a) El canvi d'ús forestal almenys durant 30 anys.  
b) Tota activitat incompatible amb la regeneració de la coberta vegetal, durant el període que determine la legislació autonòmica.  
Amb caràcter singular, les comunitats autonòmiques podran acordar excepcions a estes prohibicions sempre que, amb anterioritat a l'incendi forestal, el canvi d'ús estiguera previst en:  
1r. Un instrument de planejament prèviament aprovat.  
2n. Un instrument de planejament pendent d'aprovació, si ja haguera sigut objecte d'avaluació ambiental favorable o, de no ser esta exigible, si ja haguera sigut sotmés al tràmit d'informació pública.  
3r. Una directriu de política agroforestal que considere l'ús agrari o ramader extensiu de muntanyes no poblades d'arbres amb espècies autòctones incultes o en estat d'abandó».  
Atés que en el moment de l'incendi no s'havia previst el canvi d'ús del sòl segons cap d'estos supòsits.  
Atés que el canvi d'ús del sòl proposat per l'Ajuntament de Tous en el pla especial és incompatible amb allò que s'ha establit per a sòls forestals incendiats en la Llei de la Forest.  
Per tot l'anterior i basant-se en les facultats que tinc legalment atribuïdes formule la resolució següent:  
  
Primer  
Estimar desfavorable des del punt de vista ambiental l'actuació projectada, tenint en compte que esta resulta incompatible amb la protecció que sobre sòl forestal incendiat establix la Llei 10/2006, de 28 d'abril, per la qual es modifica la Llei 43/2003, de 21 de novembre, de la Forest.  
  
València, 3 de novembre de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno.  
  
Resolució  
Expedient: 215/3513-VAQ  
Títol: sol·licitud d'autorització ambiental Integrada d'una «planta de tractament de pneumàtics fora d'ús i plàstics no halogenats per mitjà de piròlisi».  
Promotor: Pirorec, SL.  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Anàlisi Ambiental Integrada de València.  
Localització: terme municipal de Guadasséquies (València).  
1. Objecte  
L'objecte del projecte és la tramitació de l'autorització ambiental integrada (AAI) per a una planta de tractament de pneumàtics fora d'ús i plàstics no halogenats per mitjà de piròlisi, promoguda per l'empresa Pirorec, SL, en el terme municipal de Guadasséquies (València) d'acord amb la Llei 2/2006, de 5 de maig, de Prevenció de la Contaminació i Qualitat Ambiental.  
2. Antecedents i tràmit administratiu  
Com a antecedents, el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental d'esta direcció general va emetre un informe de 14 de setembre de 2007, en el qual traslladava a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de l'expedient junt amb tota la documentació tècnica presentada en entendre que, l'activitat descrita en este no quedava inclosa en l'àmbit d'aplicació del Reial Decret 653/2003, de 30 de maig, i, per tant, necessitava el tràmit d'estimació d'impacte ambiental de conformitat amb el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març.  
  
La Direcció Territorial de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge de València dicta el 23 de juny de 2008 estimació d'impacte ambiental favorable com a resultat de l'avaluació d'impacte ambiental del projecte que ens ocupa.  
Per mitjà de nota interna, de 2 d'octubre de 2008, l'Àrea de Qualitat Ambiental de la Direcció General per al Canvi Climàtic trasllada a l'Àrea d'Avaluació Ambiental d'esta direcció general d'una consulta relativa a la discrepància sorgida durant el tràmit de sol·licitud d'autorització ambiental integrada del projecte, en resoldre la Direcció Territorial de València, de 23 de juny de 2008, estimació d'impacte ambiental en què considera exclosa l'activitat de l'àmbit d'aplicació del Reial Decret 653/2003, de 30 de maig, d'incineració de residus, enfront de l'informe del Servici de Protecció del Medi Ambient Atmosfèric de la Direcció General per al Canvi Climàtic, de 16 de maig de 2008, que considera inclosa la dita activitat dins de l'àmbit d'aplicació del Reial Decret 653/2003, de 30 de maig.  
  
Així mateix, en data 3 de novembre de 2008, el Servici Territorial de Medi Ambient de València de la Direcció Territorial de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge remet documentació complementària sobre això d'una modificació puntual del projecte, que consistix en una instal·lació de generació de nitrogen a partir d'aire comprimit amb depòsit de 10 m³ i ampliació de la descripció dels emmagatzematges de productes químics, i justifica la no-aplicació del Reial Decret 1.254/1999, de 16 de juliol, pel qual s'aproven les mesures de control dels riscos inherents als accidents greus en què intervinguen substàncies perilloses.  
3. Consideracions ambientals  
Respecte a les afeccions ambientals del projecte sobre el medi ambient, l'estimació d'impacte ambiental de 23 de juny de 2008 de la Direcció Territorial de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge de València constituïx una completa i adequada valoració dels potencials impactes del projecte sobre el medi ambient, i assegura el ple compliment del tràmit d'avaluació d'impacte ambiental del projecte, d'acord amb el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.   
  
Vistos els informes ambientals que acompanyen la consulta de l'Àrea de Qualitat Ambiental, de 2 d'octubre de 2008, pel que fa a la discrepància sorgida durant el tràmit de sol·licitud d'autorització ambiental integrada entre l'estimació d'impacte ambiental de la Direcció Territorial de València, de 23 de juny de 2008, i l'informe del Servici de Protecció del Medi Ambient Atmosfèric, de 16 de maig de 2008, que considera inclosa la dita activitat dins de l'àmbit d'aplicació del Reial Decret 653/2003, de 30 de maig, i com que es reconeix la plena competència del Servici de Protecció del Medi Ambient en matèria d'interpretació del Reial Decret 653/2003, de 30 de maig, esta Direcció General no té més que assumir com a correcte el dit pronunciament, i considerar l'activitat proposada en el projecte inclosa dins de l'àmbit d'aplicació del Reial Decret 653/2003, de 30 de maig, d'incineració de residus.  
  
La inclusió del projecte en l'àmbit d'aplicació del Reial Decret 653/2003, de 30 de maig, implica que este constituïx un dels supòsits previstos en l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental resultant, per tant, preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèviament a la resolució administrativa que se n'adopte per a l'aprovació definitiva.  
Així mateix, i vista la nova documentació del projecte remesa pel Servici Territorial de Medi Ambient de València, la modificació plantejada no implica noves afeccions ambientals i són vàlides les consideracions ambientals arreplegades de l'Estimació d'Impacte Ambiental, de 23 de juny de 2008, de la Direcció Territorial de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge de València.   
3. Consideracions jurídiques  
Atés que l'article 16, apartat 2, lletra m), del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes públics i privats, d'acord amb la normativa aplicable, que es desenrotllen en el territori de la Comunitat Valenciana, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la resolució següent:  
  
  
Primer  
Acceptar com a correcta l'avaluació d'impacte ambiental arreplegada en l'estimació d'impacte ambiental de 23 de juny de 2008, de la Direcció Territorial de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge de València, sobre el projecte de «Sol·licitud d'autorització ambiental integrada d'una planta de tractament de pneumàtics fora d'ús i plàstics no halogenats per mitjà de piròlisi» promoguda per Pirorec, SL en el terme municipal de Guadasséquies (València), i considerar-la com a vàlida als efectes de declaració d'impacte ambiental del projecte, i estimar el projecte acceptable només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen.  
  
  
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants exigits per l'estimació d'impacte ambiental, de 23 de juny de 2008, de la Direcció Territorial de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge de València, exceptuant-ne el primer condicionant que queda anul·lat, i es reconeix, per tant, que l'activitat projectada queda inclosa dins de l'àmbit d'aplicació Reial Decret 653/2003, de 30 de maig, sobre incineració de residus, d'acord amb allò que s'ha exposat en esta resolució.  
  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que contra esta resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana esta resolució, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 4 de novembre de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno.