Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9749, del 20-12-2023 (2023/12573)

RESOLUCIÓ de 19 d'octubre de 2023, de la Direcció General de Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració ambiental i territorial estratègica del Pla general estructural de Dénia. Expedient 59/3714-WNZ.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9749

Data del DOGV
:   20-12-2023

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2023/12652


Data del document
:   19-10-2023

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 19 d'octubre de 2023, de la Direcció General de Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració ambiental i territorial estratègica del Pla general estructural de Dénia. Expedient 59/7862-ZQY. [2023/12498]  
De conformitat amb l'article 56.8 del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, pel qual s'estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració ambiental, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració ambiental i territorial estratègica corresponent a l'expedient 59/3218-DUJ Dénia (Alacant).  
  
«Declaració ambiental i territorial estratègica del Pla general estructural de Dénia  
Tràmit: Avaluació ambiental de Pla  
Promotor: Ajuntament de Dénia  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme d'Alacant  
  
Localització: Terme municipal de Dénia (Alacant)  
Expedient: 059-2009-EAE  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió celebrada el 8 d'abril de 2021, va adoptar el següent acord:  
Vista la proposta de declaració ambiental i territorial estratègica del Pla general estructural de Dénia, en els termes següents:  
A la vista de la data d'informació pública (que es detalla més avant) i d'acord amb el que s'estableix en la disposició transitòria primera, punt 2, de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge (LOTUP), a aquest pla li és aplicable la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, desplegada a la Comunitat Valenciana per la LOTUP esmentada.  
L'objecte de la declaració ambiental estratègica i territorial és avaluar la integració dels aspectes ambientals en la proposta de pla o programa subjecte a avaluació ambiental estratègica ordinària d'acord amb la LOTUP. Per a això verificarà tot el procediment seguit i analitzarà els impactes que es deriven per l'aplicació del pla, i establirà, si és el cas, les condicions finals que s'hi hagen d'incorporar prèviament a l'aprovació.  
El 9 d'abril de 2019 l'Ajuntament de Dénia remet la proposta del Pla general estructural (versió 2019) i el seu expedient d'avaluació ambiental i territorial estratègica. Després de comprovar la documentació remesa es va observar que quedaven per emetre alguns informes de les administracions sectorials afectades i que eren necessaris per a poder procedir a realitzar el pronunciament ambiental. Després de l'emissió d'aquests, el 18 de desembre de 2020 es va remetre la proposta de correccions a la proposta del Pla general estructural (versió 2019), així com l'expedient d'avaluació ambiental i territorial, l'estudi de paisatge i l'AATE corregits. Finalment la documentació consta de:  
  
Expedient d'avaluació ambiental i territorial:  
- Estudi ambiental i territorial estratègic (versió 2019 corregida).  
  
- Document de participació pública (relació de les consultes realitzades a les administracions afectades, persones interessades i empreses subministradores, reunions explicatives...).  
- Còpia dels informes rebuts a les consultes efectuades.  
- Al·legacions presentades durant el termini legalment establit.  
- Resultats del Pla de participació pública.  
- Document de participació pública en el qual se sintetitzen els seus resultats i es justifica com s'han pres en consideració en la proposta de pla o programa.  
- Descripció de com s'han integrat en el pla o programa els aspectes ambientals, funcionals i territorials, i de com s'han pres en consideració el document d'abast i l'estudi ambiental i territorial estratègic.  
- Descripció de la previsió dels efectes significatius sobre el medi ambient que es derivaran de l'aplicació del Pla (en l'AATE).  
- Certificat d'aprovació de la proposta de pla.  
Proposta de pla (versió 2019):  
• Memòria descriptiva i justificativa (agost 2017)  
• Memòria. Estudis informatius (2019)  
• Plànols d'informació (2019)  
• Plànols d'ordenació estructural (2019)  
• Normes urbanístiques (2019)  
• Fitxes de zona (2019)  
• Fitxes de gestió (2019)  
• Catàleg de proteccions amb les tres seccions (2019)  
- Estudis complementaris:  
• Estudi d'inundabilitat sector Pinaret (febrer 2019)  
• Estudi d'inundabilitat sector platja Torrecremada (setembre 2018)  
• Estudi de paisatge (2019 corregit)  
• Pla de mobilitat (novembre 2018)  
• Informe de sostenibilitat econòmica  
• Memòria de viabilitat econòmica (març 2019)  
• Estudi de mercat immobiliari 1a part (setembre 2017)  
• Estudi de mercat immobiliari (març 2019)  
• El consolidat urbà  
• Estimació de viatgers Tren de la Costa  
- Pla acústic municipal (aprovat el 28.11.2013)  
A. Anàlisi del procés d'avaluació  
Les dates més rellevants del procés d'avaluació ambiental seguit han sigut:  
  
Presentació de la sol·licitud d'inici i cocument consultiu 03.12.07  
Emissió del document de referència  
(equival al document d'abast de l'estudi ambiental i territorial estratègic) 23.06.08  
Informació pública del concert previ i de l'ISA, durant 2 mesos.   
  
Data de publicació en el DOGV: 17.07.09  
Sol·licitud d'emissió de memòria ambiental del concert previ 24.03.10  
Consideracions relatives al procediment d'avaluació ambiental estratègica del Pla general emeses per la directora general de Gestió del Medi Natural. 20.07.10  
Sol·licitud d'emissió de l'informe previst en l'art. 216 ROGTU del concert previ 14.10.10  
Documentació esmenadora de les «Consideracions» presentada per l'Aj. 16.03.11  
Informe ambiental emés per la directora general de Gestió del Medi Natural. 12.05.11  
Informació pública de la versió preliminar del Pla i de l'ISA durant un període mínim de 45 dies. Data de publicació en el DOGV: 11.01.13  
Adaptació LOTUP   
Participació pública i consultes del Pla general estructural adaptat a la LOTUP durant un període mínim de 45 dies. Data de publicació en el DOGV: 22.12.14  
Segona participació pública i consultes del Pla general estructural adaptat a la LOTUP durant un període de 20 dies. Data de publicació en el DOGV: 31.03.15  
El Ple de l'Ajuntament desisteix de les versions anteriors del Pla realitzades amb posterioritat al document de referència 19.10.17  
Participació pública i consultes del Pla general estructural (versió 2017) durant un període mínim de 45 dies. Data de publicació en el DOGV: 20.10.17  
Segona participació pública i consultes del Pla general estructural (versió 2017) durant un període de 20 dies. Data de publicació en el DOGV: 05.12.18  
Ple municipal d'aprovació de la proposta de pla   
(versió 2019) 08.04.19  
Sol·licitud d'emissió de DATE 09.04.19  
Informació pública de la proposta de correccions al Pla general estructural (versió 2019) durant un període de 20 dies. Data de publicació en el DOGV: 07.09.20  
Ple municipal d'aprovació de les correccions al PGE (versió 2019) 17.12.20  
Presentació documentació completa per a l'emissió de la   
DATE 18.12.20  
  
  
B. Anàlisi de l'estudi ambiental i territorial estratègic  
B.0. Antecedents  
B.0.1. Informació territorial:  
Dénia és un municipi costaner que té una superfície de 66,18 km². Pertany a la comarca de la Marina Alta, i confronta a l'oest amb Oliva, al nord amb el mar Mediterrani, amb Xàbia al sud-est i al sud-oest amb diverses poblacions (els Poblets, el Verger, Ondara, el Ràfol d'Almúnia, Benimeli, Pego, Pedreguer, Gata de Gorgos i Teulada-Moraira).  
L'1 de gener de 2019 comptava amb 42.166 habitants (dades IVE), amb un 22 % de població estrangera. Com a nuclis tradicionals trobem Dénia, la Xara i Jesús Pobre. Entre els àmbits que s'han edificat des de mitjan segle passat podem trobar a la costa nord-oest les Deveses i les Marines, a la costa sud-est les Sorts i les Rotes, el Montgó al seu vessant nord i la urbanització aïllada de Monte Pego.  
  
Cal destacar la rellevància de l'habitatge d'ús secundari i turístic: la població arriba a duplicar-se en el període estival.  
Al terme municipal trobem diversos espais protegits: els parcs naturals del Montgó i de la Marjal Pego-Oliva, la Reserva (marina) Natural del Cap de Sant Antoni, la zona humida de la Desembocadura del Riu Racons, 3 microreserves (Barranc de l'Emboixar, Cova de l'Aigua, les Rotes A, B i C), sobre els quals es delimiten espais que pertanyen a la Xarxa Natura 2000, la LIC/ZEPA El Montgó, LIC/ZEPA Marjal Pego-Oliva, LIC Valls de la Marina i ZEPA Muntanyes de la Marina.  
  
La hidrologia superficial del municipi està formada pel riu Racons, el riu Girona i el riu Gorgos, com a llits principals. Al costat d'aquests cursos d'aigua hi ha un profús sistema de drenatge constituït per múltiples barrancs entre els quals destaquen pel risc que generen l'Alberca, l'Alter, el Regatxo i Santa Paula.  
Compta amb 20 km de platges, en què es distingeixen dues zones: al nord del nucli urbà, amb platges d'arena, i al sud, amb cales de pedra.  
Respecte a l'activitat econòmica, l'agricultura acapara el 2 % del mercat laboral de la localitat; la indústria, un 11 %; la construcció, un 21 %, i els serveis, un 66 %. Disposa d'una variada oferta turística amb 19 hotels, 8 hostals, 3 càmpings i 4.522 apartaments (dada RBM 1454). Aproximadament una quarta part de la superfície del terme es destina a l'agricultura, on el sòl té una elevada capacitat afavorida per la xarxa hidrològica i predominen els cítrics, la vinya i altres fruiters.  
  
El sector pesquer està en retrocés, cosa que ha afavorit la conversió del port cap al sector esportiu i al transport de viatgers amb les illes Balears.  
Les comunicacions terrestres principals que connecten amb la resta de la província, l'AP-7 i l'N-332, es troben allunyades del nucli urbà (a 8 km) i, per tant, pel terme únicament discorren els vials que connecten amb els municipis veïns:  
CV-725: carretera Ondara-Dénia, que enllaça amb l'AP-7.  
CV-735: carretera Dénia-Xàbia per l'interior, que passa per la Xara i Jesús Pobre.  
CV-724: carretera Pedreguer - les Marines, que passa per la Xara.  
CV-723: carretera des del centre urbà de Dénia fins a l'N-332, que passa pels Poblets.  
CV-730: carretera de les Marines, que enllaça el nucli urbà amb l'N-332 per la costa.  
CV-738: carretera que comunica Gata de Gorgos amb la CV-375 passant per Jesús Pobre.  
CV-700: carretera els Poblets-Pego.  
Antiga CV-736: carretera Dénia-Xàbia pel Montgó.  
Una línia de ferrocarril enllaça amb Alacant (TRAM), i està en projecte la connexió amb Gandia (Tren de la Costa).  
B.0.2. Planejament vigent (dades extretes de la memòria i de les normes urbanístiques transitòries):  
A causa de diverses sentències judicials, el planejament municipal vigent resulta bastant excepcional i particular, per això resulta convenient fer un breu resum de la successió de fets esdevinguts:  
1) El 10 de novembre de 1972 es va aprovar el Pla general d'ordenació urbana (PGOU) elaborat d'acord amb la Llei del Sòl de 1956.  
2) En 1991 s'aprova el Pla general municipal d'ordenació (PGMO) i en 1992 el seu text refós. L'any 2000 el Tribunal Suprem l'anul·la.  
  
3) El 27 de desembre de 2005 es va aprovar el Pla general transitori (PGT).  
4) El 13 de setembre de 2012 el Tribunal Suprem va anul·lar el PGT i torna a ser aplicable el PGOU de 1972.  
5) El 3 de maig de 2013 es publica en el DOGV el Decret 54/2013, per mitjà del qual se suspenia la vigència del PGOU de 1972 i s'establia un règim urbanístic transitori (RUT). Va ser modificat posteriorment per mitjà del Decret 112/2013, de 2 d'agost.  
6) El 29 de juny de 2017 el Tribunal Suprem anul·la aquests decrets, 54/2013 i 112/2013, i torna a estar vigent el PGOU de 1972.  
7) L'1 d'agost de 2017 es torna a publicar en el DOGV la suspensió del PGOU de 1972. A més, també se suspenien el Pla parcial del nucli urbà i la seua zona d'influència (1976), el Pla parcial muntanya Montgó (1976), el Pla parcial polígon industrial (1973) i el Pla de reforma interior i extensió de les zones nord i sud de Dénia (1966).  
  
8) El 17 de gener de 2019 es publiquen en el DOGV les normes urbanístiques transitòries (NUT) d'aplicació al municipi de Dénia. S'estructuren en memòria, normes urbanístiques, plans d'ordenació i fitxes de zona. Tal com s'indica en el Decret, les normes estaran vigents fins a l'aprovació del Pla general estructural.  
Aquestes normes no poden crear/classificar sòl urbanitzable o establir proteccions en el sòl rural més enllà de les derivades de la legislació sectorial, de manera que només es diferencia entre sòl rural i sòl urbanitzat tal com defineix l'article 21 del text refós de la Llei del sòl i rehabilitació urbana (TRLSRU).  
D'aquesta manera, sòls que en el planejament històric hagen sigut urbanitzables o urbans pot ser que no complisquen les condicions per a ser considerats sòl urbanitzat en la mesura que no compleixen les condicions assenyalades en l'article 21 del TRLSRU.  
Amb la finalitat de concretar aquests sòls, el terme municipal es divideix en 14 àmbits: el Molinell, Litoral Nord, Dénia, les Sorts de la Mar, Litoral Sud, Sant Joan, Racó del Buc, la Plana, la Pedrera, la Xara, Jesús Pobre, Beniadlà, la Garganta i el Montgó.  
En el sòl rural es poden distingir tres situacions: sòl protegit (els que resulten afectats pels PAT o normativa sectorial), sòl comú i sòl amb pla especial.  
A més, dins del sòl rural es distingeixen àmbits la programació dels quals es troba suspesa. En aquest sentit podem distingir:  
- Litoral Nord LN-09: sector M5 i UE2 del sector M32.  
- Dénia D-10: Ronda Nord, Madrigueres Nord, Torrecremada, UNO-1 IVVSA.  
- Sorts S-06: Bosc de Diana.  
- La Plana PL-08: sector UNO-B2 i UNO-B4.  
- La Xara X-03: Ximo l'Almàssera.  
- Jesús Pobre JP-04: sectors JP-1 i JP-2.  
D'aquests es pot destacar el cas del Bosc de Diana, que va ser classificat com a urbà directament per un pla general que no està vigent i que disposa d'un conveni urbanístic per al seu desenvolupament (en la pàgina 17 de la memòria informativa se'n descriu la situació). En les NUT s'ha considerat parcialment com a urbanitzat i parcialment com a rural amb programació suspesa.  
També es pot esmentar la finca de la Baronessa (zona sud de la Ronda Nord), que s'ha considerat parcialment com a urbanitzat i parcialment com a rural amb programació suspesa (pàg. 19 de la memòria informativa).  
En el sòl urbanitzat es distingeixen tres àmbits: zones urbanes històriques, zones urbanitzades a través de plans de desenvolupament i sòls amb urbanització incompleta.  
Entre aquests últims es troben els que tenen plans parcials aprovats però la urbanització dels quals no s'ha acabat. D'aquests, els més destacats són Marquesa i Monte Pego 2.  
B.1. Document de referència  
B.1.1. Alternativa proposada  
D'acord amb la Llei 9/2006, el 3 de desembre de 2007 l'Ajuntament va presentar un document inicial del Pla general, sobre la base del qual es va emetre un document de referència el 23 de juny de 2008.  
La documentació consistia en una memòria de 14 pàgines dividida en els apartats següents:  
- Objectius del Pla general de Dénia.  
- Descripció dels aspectes territorials i ambientals rellevants en la situació actual.  
- Abast i contingut de la planificació.  
- Tramitació i desenvolupament previsible del planejament.  
- Efectes ambientals previsibles.  
- Efectes previsibles sobre els elements estratègics del territori, sobre la planificació sectorial implicada, sobre la planificació territorial i sobre les normes aplicables.  
B.1.2. Resum de les determinacions a tindre en consideració  
A la vista de la documentació presentada, es va emetre un document de referència amb els criteris a tindre en consideració en l'elaboració del pla, que en resum eren els següents:  
- Garantir la protecció de les zones amb alt valor ambiental i la seua interconnexió.  
- Tindre en compte la capacitat d'acollida del territori per a l'establiment d'usos.  
- Realitzar una anàlisi detallada del sòl no urbanitzable.  
- Tindre en compte el risc d'inundació i els riscos d'erosió costanera.  
- Afavorir un model de creixement compacte desincentivant la utilització de l'habitatge unifamiliar. Evitar les reclassificacions aïllades, desconnectades i disperses que augmenten la fragmentació territorial.  
  
- La demanda i el cicle de l'aigua, en què s'ha d'adequar la qualitat de l'aigua per a cada ús concret, de manera eficient, i separar les aigües usades de manera que se'n facilite la depuració i reutilització, per mitjà de tractaments que permeten la seua incorporació al nou cicle de l'aigua.  
- Justificar la necessitat de sòl urbanitzable analitzant la situació actual quant a l'oferta existent (sòls pendents d'edificació).  
  
- Fer-ne una ordenació adequada per a no dificultar el traçat de la Via Litoral.  
- Tindre en consideració estratègies tendents a evitar l'aportació d'aigües residuals als aqüífers.  
B.2. Sol·licitud de la memòria ambiental  
El 24 de març de 2010, l'Ajuntament remet documentació (concert previ) per a l'emissió de la memòria ambiental. Com que la documentació era insuficient, en el seu lloc la directora general del Medi Natural va emetre el 20 de juliol de 2010 les consideracions que calia tindre en l'elaboració del pla general.  
El 14 d'octubre de 2010, l'Ajuntament va sol·licitar l'emissió de l'informe previst en l'article 216 del ROGTU. El 12 de maig de 2011 la directora general del Medi Natural va emetre l'informe en el qual pràcticament es repetien les consideracions ja realitzades (el 20.07.10).  
Principalment es considerava insuficient perquè no es disposava dels pronunciaments de les administracions afectades i s'havien de tindre en consideració a l'hora de fer l'ordenació. En particular, s'hi feia referència a les matèries de risc d'inundació, sòl forestal, vies pecuàries, costes, recursos hídrics, domini públic hidràulic i patrimoni cultural.  
  
Nota: S'ha de tindre en compte que quan es van emetre aquests pronunciaments el Pla general transitori de 2005 estava vigent, ja que no havia sigut anul·lat encara pels tribunals.  
B.2.1. Alternativa proposada  
- El sòl no urbanitzable podia ser comú o especialment protegit. En el comú es diferenciaven diverses qualificacions:  
• SNUC-R: àmbits que en un futur podrien reclassificar-se per a la seua edificació.  
• SNUC-ID: sòl destinat a instal·lacions esportives, que ocupa una gran franja de sòl paral·lela a la CV-723.  
• SNUC-1: Àrees agrícoles perifèriques d'amortiment d'impactes, que es corresponen amb les assenyalades en el PORN com a àrees agrícoles.  
• SNUC-2: comú general.  
• PNL: Parc Natural  
En el sòl no urbanitzable especialment protegit es definien nombroses qualificacions: agrícola, forestal, vies pecuàries, pous de proveïment, microreserves, LIC, via verda, xarxa ferroviària, xarxa tramvia, protecció viària, domini públic hidràulic i costaner, aiguamoll i 6 àmbits del PORN del Montgó.  
D'aquestes cal destacar la inclusió, dins del domini públic hidràulic, de tres basses de laminació per a combatre el risc d'inundació. També és destacable la creació d'una nova estació intermodal (PID-2) i de noves carreteres que podrien generar problemes de compatibilitat amb el PORN.  
- Respecte a les noves ocupacions del territori amb sòls urbanitzables, se'n distingien 4 tipus: en tramitació, no tramitat, canvi del sòl urbà (aquests tres estaven previstos en el planejament existent) i noves propostes.  
\* Respecte a les noves propostes es refereixen principalment a usos terciaris i industrials. Es pretén reconvertir el polígon industrial existent Les Madrigueres per a destinar-lo a activitats terciàries, i per a això es pretén traslladar les activitats existents a un nou emplaçament (sector IND1) situat al sud del terme, al costat del riu Gorgos, entre les carreteres N-332 i CV-734.  
Els nous sectors terciaris es localitzen majoritàriament connectant aquest polígon Les Madrigueres amb el nucli urbà de la Xara i l'Hospital Comarcal. Aquests són TER Beniadlà 1, TER Beniadlà 2, TER Beniadlà 3, TER Beniadlà 4 i TER LXD. A més, per a donar servei a les edificacions de la platja es proposaven el TER D1 a les Deveses i el TER M1 a les Marines.  
\* Són sis els sectors nous residencials: RES TM1 a les Deveses, RES D1, RES D2 i RES D3 a l'oest del nucli urbà, i al costat del nucli de la Xara el RES LX1 i el RES LX2.  
  
Residencial m² Act. Econòmiques m²  
RES TM1 185.686 IND1 404.916  
RES D1 167.084 TER D1 138.688  
RES D2 149.330 TER M1 456.973  
RES D3 208.079 TER Beniadlà 1 161.585  
RES LX1 69.042 TER Beniadlà 2 47.822  
RES LX2 49.397 TER Beniadlà 3 25.878  
 TER Beniadlà 4 20.243  
 TER LXD 146.568  
  
  
\* Els sectors de sòl urbanitzable no desenvolupats que provenien del pla anterior (en tramitació i no tramitats) eren el sector UOP C1, sector C2 El Real, sector UOP JP1, sector UOP JP2 (els dos al costat de Jesús Pobre), sector UOP LX1-J10-J11 (a la Xara), UOP M1 a M5 (a les Marines), UNO VPO, UNO B2, UNO B3 (aquests tres últims entre el Montgó i Les Madrigueres) i el sector Racons 2 (al costat de la marjal Pego-Oliva).  
  
I finalment com a sòl urbanitzable es delimiten àmbits considerats urbans pel planejament vigent i que no s'han desenvolupat íntegrament. En aquest grup es troben a la zona de les Marines (UE1, UE2, UE3, UE4 i UE5), a la zona Bosc de Diana (PRI Bosc de Diana, UE1 i UE2), a la Xara (UE10 i UE11), el PRI Rotes Montgó i la UOE6 La Sella.  
  
  
S. urbà S. urbanitzable  
Residencial 30.857.346 Residencial en tramitació 756.849  
Terciari 147.100 Residencial no tramitat 995.818  
Industrial 494.666 Residencial abans urbà 1.389.382  
Total urbà 93.742.975 Residencial nou 828.621  
 Terciari 997.759  
 Industrial 404.916  
Sist. generals 1.593.500 Total urbanitzable 5.373.347  
  
Sòl no urbanitzable  
Comú 1.578.215   
Protegit 11.425.446   
Total terme municipal 15.051.672  
  
  
B.2.2. Resum de les determinacions a tindre en consideració  
A més d'assenyalar-se set directrius generals per a realitzar la nova proposta es concretaven 24 consideracions a l'ordenació presentada. En resum es referien a:  
- Xarxa de sanejament: preveure l'ampliació de l'EDAR Dénia-Ondara-Pedreguer i que tots els abocaments del sòl urbà s'arrepleguen en col·lectors. Prestar especial atenció a la zona de les Rotes.  
- S'ha de disposar de prou recursos hídrics.  
- A causa de les afeccions existents s'han de classificar com a sòl no urbanitzable els sectors Racons, RES TM1, part del TER M1, RES D2, RES D3, RES LX2, TER LXD, PRI Bosc de Dénia, UE 1 Bosc de Dénia, UE2 Bosc de Dénia, UOP Sector C1.  
- Localitzar el nou sector industrial IND1 en un altre lloc.  
- Adaptar-se a les determinacions del PORN del Montgó.  
- Revisar l'SNU comú reclassificable per les afeccions existents i la seua relació amb el PORN.  
- Considerar SNU protegit les reserves de sòl dotacional PNL1 i PQL8 per les espècies protegides que conté.  
- Es considera adequada la ubicació en PID2 de l'estació intermodal.  
- Justificar la demanda de sòl residencial.  
- Procurar la connexió dels espais verds urbans amb els espais protegits.  
B.3. Contingut AATE d'acord amb el document de referència/abast  
L'AATE elaborat no indica de quina manera s'ajusta al que s'assenyala en el document de referència.  
No obstant això, després de la seua lectura s'observa que majoritàriament s'ajusta a aquest ja que:  
- S'hi tenen en compte les zones amb alt valor ambiental.  
- S'hi fa una anàlisi del sòl no urbanitzable.  
- Proposa un model de creixement compacte.  
- Aporta una justificació per a adaptar-se a l'ETCV quant als límits de segellament de sòl.  
- S'hi estudia la demanda de recursos hídrics i la generació d'aigües residuals.  
No obstant això, cal esmentar que no s'ha analitzat el risc d'erosió costanera associat a la variabilitat del nivell de la mar deguda al canvi climàtic ni s'ha previst la Via Litoral (proposta de traçat, normativa per a l'execució…).  
A més, cal assenyalar que es preveu el risc d'inundació a l'hora de fer l'ordenació, però els estudis d'inundabilitat realitzats presenten deficiències i no s'han aprovat.  
B.4. Continguts de l'AATE concordes amb l'annex VII de la LOTUP.  
L'AATE presentat conté tots els epígrafs i continguts assenyalats en l'annex VII de la LOTUP, amb el mateix ordre i amb una denominació semblant de capítols.  
En la cartografia s'inclou un plànol relatiu a la infraestructura verda.  
Com a annexos a la memòria justificativa s'incorporen els estudis realitzats relatius a la mobilitat i inundabilitat. Respecte a aquest últim, s'ha d'assenyalar que no s'ha presentat un estudi d'inundabilitat de tot el municipi, sinó únicament per al sector Pinaret la Xara i per al sector Torrecremada.  
Com a annex a la memòria informativa s'han incorporat dos estudis relatius al consolidat urbà i l'estimació de viatgers del Tren de la Costa.  
  
L'estudi de l'afecció acústica es va realitzar abans de l'elaboració del Pla general, ja que el municipi té aprovat un pla acústic municipal (aprovat el 28.11.2013).  
Les mesures de seguiment es descriuen en l'AATE.  
B.5. Descripció de l'alternativa triada: proposta de pla  
Si bé s'han manejat més alternatives d'ordenació al llarg de tota la tramitació del pla, finalment en l'AATE únicament se n'han previst dos, a més de la 0. Les dues mantenen la infraestructura verda i el tractament dels espais exteriors al nucli principal, i es diferencien en el model de creixement del nucli urbà.  
B.5.1. Objectius  
Es descriuen en la memòria justificativa i en l'AATE. De manera resumida són:  
- Possibilitar la constitució de Dénia com un focus rellevant de destinació turística, no sols vacacional.  
- Configurar el seu nucli urbà i entorn immediat com una ciutat funcionalment complexa, habitable, dotada i sostenible.  
- Mantindre Dénia socioeconòmicament com a nucli urbà líder de la Marina Alta.  
- Dotar la Xara de recursos d'ordenació que permeten el seu desenvolupament socioeconòmic.  
- Mantindre el caràcter de «poble» de Jesús Pobre.  
- Preservar els recursos territorials de Dénia.  
- Compactar el desenvolupament urbà denier.  
- Minorar el consum de recursos hídrics.  
Com a llindar de creixement, s'estima aconseguir una població de 55.000 habitants en 20 anys.  
B.5.2. Infraestructura verda  
L'article 19 bis de la Llei d'ordenació del territori i protecció del paisatge (afegit per la Llei 12/2009, de 23 de desembre) va introduir en la normativa urbanística el concepte d'infraestructura verda i en el Decret 1/2011 de l'ETCV se'n van concretar els elements.  
En l'AATE i en l'estudi de paisatge s'inclou un plànol d'aquesta. En l'apartat 1.6 de la memòria justificativa es descriuen els elements que la conformen.  
B.5.3. Principals modificacions introduïdes respecte al planejament vigent  
Com a actuacions comunes proposades en les dues alternatives estudiades en l'AATE es troba l'accés a les Marines en pinta des de la CV-723, que es desdoblaria des de la CV-724 fins al nucli urbà de Dénia mantenint el traçat actual i preveient-se'n un altre, més o menys paral·lel, cap a la mar. Entre els dos, banda verda (enjardinada i/o d'horts urbans).  
• Creació d'una circumval·lació a l'oest de la Xara que enllace diverses carreteres (CV-735, CV-724, CV-725).  
• Accés al port des del seu extrem oest.  
• Completar la vora oest del nucli urbà.  
• Nous desenvolupaments terciaris (hotelers i/o activitats) en el primer tram de les Marines en emplaçaments no inundables o que resolguen aquest aspecte.  
• L'estació intermodal comporta nous accessos i un polígon xicotet per a activitats.  
L'alternativa seleccionada abandona la funció d'accés de la CV-725 i la reconfigura com un bulevard i suport de transport públic sobre plataforma reservada fins a l'Hospital de la Xara. Es crea un nou vial paral·lel a aquest situat un poc més al nord que enllaçarà amb una nova ronda del nucli urbà. Aquesta ronda facilitarà a més l'accés al port.  
  
L'alternativa seleccionada preveu els següents criteris d'ordenació i propostes:  
• Tindre en compte en la configuració del medi rural els elements naturals protegits (Montgó, sòl forestal…), la inundabilitat i el paisatge.  
  
• Assumir les peces urbanes consolidades i previsió de futurs plans d'ordenació detallada, un per cada una de les grans àrees en què s'han agrupat aquelles: Dénia, la Xara, Jesús Pobre, Marines-Deveses, les Rotes, les Sorts, el Montgó i Polígon (a més, es preveu l'elaboració d'un altre POP per a la resta del sòl)  
• Limitar els nous desenvolupaments residencials a:  
a) Els àmbits que s'emplacen en l'entorn immediat del nucli urbà de Dénia o dels nuclis urbans tradicionals de la Xara i Jesús Pobre; també es preveuen en l'extradós del consolidat de les Marines omplint buits existents.  
b) Actuacions en què s'ha aconseguit un nivell de compromís elevat.  
c) Els que inclouen elements infraestructurals d'especial importància.  
d) Aquells que puguen resoldre els problemes d'inundabilitat que puguen presentar.  
e) Les actuacions integrades pendents de finalització i sobre les quals no s'ha iniciat la declaració de caducitat o procediment anàleg i no excedeixen el límit imposat per l'ETCV.  
• Limitar els nous desenvolupaments terciaris a l'ampliació del polígon existent en direcció a Ondara i a un sector xicotet entre la Xara i l'Hospital.  
  
Nom Sup. (ha) Edificabilitat Població Zona  
IQE-QB-2.8 Marquesa IV 6,50 9.206 230 Montgó  
PPX-UM-7.8 UE2 Deveses 2,32 8.186 205 Deveses  
ZAU-WJ-4.9 UE3 Deveses 0,95 1.694 42 Deveses  
EQV-LA-0.6 Torrecremada 34,48 665.009 3.823 Dénia  
NNO-AH-0.7 Madrigueres 25,13 216.558 3.438 Dénia  
BFX-ZZ-5.0 Pinaret 5,03 20.890 992 la Xara  
VJV-JO-3.3 Riurau 2,99 76.053 849 Jesús P.  
RRP-XE-8.4 Fortí (\*\*) 0 les Sorts  
SVN-FF-8.3 Capçades 4,69 27.140 759 les Sorts  
OAU-PB-9.7 Sant Pere (\*\*) 0 les Marines  
Total residencial 82,20 8.815   
QLE-ZQ-0.0 Tres Torres 21,29 172.922 Polígon  
IHR-AF-3.2 Mistelera 5,29 40.250 la Xara  
LUL-VQ-2.0 Sant Pere (\*\*) 5,67 les Marines  
Total act. econòmica 32,11   
  
  
Nota: VLO-RE-2.3, SBF-QT-3.6 i WNF-AY-3.5 són antics sectors anteriorment aprovats i que encara no han completat el procés d'urbanització.  
(\*\*) Vegeu l'apartat següent B.5.4.  
• Definir noves peces dotacionals classificades com a sòl urbanitzable (se'n preveu l'ordenació posterior per mitjà de plans especials):  
  
  
Designació Nom Sup. (ha)  
WTK-HMB-7.3 Estació intermodal (i vies) 4,25  
HDL-AXD-9.7 Parc Vessanes 3,44  
XRW-ZTQ-3.7 Poliesportiu Polígon 3,64  
SZZ-TXU-5.0 Parc Alqueries 14,36  
DWN-JIQ-1.5 IES M. Ibars 1,07  
DDB-JND-0.5 IES núm. 4 2,5  
EIM-ZQF-6.9 Parc Gandia 3,75  
CVX-RUK-4.4 Riurau Jesús Pobre 0,31  
ZYS-SJM-4.1 Docent Nova Dénia 2,17  
  
  
• Nous elements estructurals, entre els quals es pot destacar la Ronda-Via Parc (14,48 ha), el nou accés al port i la xarxa d'aparcaments les Marines - les Deveses (9,2 ha).  
• Així mateix, s'hi recullen els elements de les grans infraestructures previstes en el model que tinguen manteniment tècnic almenys amb un estudi previ (nova traça de l'accés des de l'AP-7 i l'N-332, en la variant de la Xara i en el desdoblament de la CV-723). En cas contrari es recolliran de manera succinta únicament a l'efecte de protegir de manera aproximada els terrenys pels quals puguen discórrer els possibles traçats (nou accés ferroviari).  
• Resoldre el traçat de les vies pecuàries al seu pas pel sòl urbà (per a això es proposa un nou traçat per a la via pecuària Santa Llúcia).  
• Es preveu per a un desenvolupament posterior amb major detall tres plans: Pla especial per a l'ordenació de la xarxa de camins rurals i d'itineraris de transport no motoritzat, Pla director de sanejament i Pla director de proveïment d'aigua.  
• Les Zones Rurals són aquelles que mantenen la seua situació bàsica de rural distingint-se entre comunes i protegides:  
- ZRP-NA Protegida Natural, subdividit en:  
ZRP-NA-MR Parc Natural del Montgó, moderat i restringit.  
  
ZRP-NA-CO Parc Natural del Montgó, connector i especial.  
ZRP-NA-CA: Llits: Zones de flux preferent i amb inundabilitat tipus 1.  
ZRP-NA-ZH: Zona humida Racons.  
ZRP-NA-SE: Segària, àmbit d'aquesta serra situada a l'oest del terme.  
ZRP-NA- PY: Platges i litoral, correspon al domini públic marítim.  
  
- ZRP-MU protegit municipal  
ZRP-MU-GA: Garganta: Zona muntanyenca a l'extrem sud del terme.  
ZRP-MU-PA: Paisatge: Restes de les unitats de paisatge no incloses en el Montgó.  
ZRP-MU-PL: Pla: el Pla de Dénia, des del peu de la muntanya nord del Montgó fins a l'extradós de la zona urbanitzada de les Marines - les Deveses.  
- ZRP-AF Protegit afeccions territorials  
ZRP-AF-CT: Carreteres (es refereix únicament a les carreteres de l'Estat, N-332 i AP-7).  
- ZRC-AG comú agropecuària, subdividit en:  
ZRC-AG-0: Perifèries del pla, correspon a l'extradós de les Marines - les Deveses.  
ZRP-AG-1: Santa Paula: A la vora d'aquest barranc, entre el polígon industrial i el Montgó.  
ZRP-AG-2: Valls. El mosaic agrari entorn de Jesús Pobre.  
ZRP-AG-3: Gorgos, correspon a la vall d'aquest riu.  
ZRP-AG-4: Safari. Enclavaments agraris i entorn del Safari Park, al costat de la zona humida.  
I altres zones més específiques són el ZRC-EX comú d'explotacions de recursos naturals i el ZRC-PT del port.  
- Els usos permesos en cada zona es descriuen en les fitxes corresponents, mentre que les característiques per a la seua construcció s'inclouen en el «Quadre general de característiques de les construccions i dels usos» aportat juntament amb les fitxes d'ordenació.  
De manera resumida, els usos que es permeten en cada zona són:  
  
(L: Amb limitacions) ZRC ZRC ZRC ZRC  
Usos LOTUP: AG 0 AG 1 AG 2 AG 3  
Art. 197.1.a: Agropecuària (no granges)... Sí Sí Sí Sí  
Art. 197.1.a: Granges Sí  
Art. 197.1.b: Habitatge aïllat L(\*\*) L(\*\*) L Sí  
Art. 197.1.c: Pedreres…. L L L L  
Art. 197.1.d: Energia renovable (solar) Sí Sí Sí  
Art. 197.1.e.2: Indústria sector primari   
Art. 197.1.e.1 i 3: Indústria (no primari)   
Art. 197.1.f.1: Allotjament turístic... Sí Sí Sí  
Art. 197.1.f.2: Recreatiu, esportiu... Sí Sí Sí  
Art. 197.1.f.3: Campament turisme... Sí Sí Sí  
Art. 197.1.f.4: Docent, assistencial... Sí Sí Sí  
Art. 197.1.f.5: Tractament residus... Sí Sí Sí  
Art. 197.1.f.6: Infraestructures... Sí Sí Sí  
Art. 197.1.f.7: Subministrament carburant... Sí Sí Sí  
  
  
(L: Amb limitacions) ZRC ZRP ZRP ZRP  
Usos LOTUP: AG 7 ZR-ZQ MU-PL MU-GA  
Art. 197.1.a: Agropecuària (no granges)... Sí Sí Sí Sí  
Art. 197.1.a. Granges Sí Sí  
Art. 197.1.b: Habitatge aïllat L(\*\*)   
Art. 197.1.c: Pedreres… L L L  
Art. 197.1.d: Energia renovable (solar) Sí Sí  
Art. 197.1.e.2: Indústria sector primari   
Art. 197.1.e.1 i 3: Indústria (no primari)   
Art. 197.1.f.1: Allotjament turístic... Sí L(\*\*) L  
Art. 197.1.f.2: Recreatiu,   
esportiu... Sí L L  
Art. 197.1.f.3: Campament turisme... Sí L   
Art. 197.1.f.4: Docent, assistencial... Sí L L  
Art. 197.1.f.5: Tractament residus... Sí L   
Art. 197.1.f.6: Infraestructures... Sí L L  
Art. 197.1.f.7: Subministrament carburant... Sí L L  
  
  
Nota: Les zones ZRP-NA-MR i ZRP-NA-CO es regeixen pel PORN i PRUG del Parc Natural del Montgó. En ZRP-MA-SE i ZRP-NA.ZH es mantenen en el seu estat natural i es permeten usos forestals i cinegètics, i l'agrícola amb limitacions. (\*\*) Introduït segons s'indica en apartat B.5.3.  
  
Per a la implantació de granges de ramaderia intensiva, a més de permetre's únicament en les zones assenyalades, s'estableix una distància de separació de 500 de separació amb zones urbanes o urbanitzables. En el cas de porcines aquesta distància és de 1.000 metres.  
Les instal·lacions per al tractament de residus poden disposar a una distància de 2.000 metres de les àrees urbanes.  
Les limitacions per a la implantació de l'habitatge aïllat i familiar es refereixen a la vinculació amb l'ús agrari.  
No s'han delimitat àmbits de grups d'habitatges per a minimitzar el seu impacte ambiental.  
En les normes urbanístiques s'ha inclòs una remissió a les disposicions derivades dels estudis d'inundabilitat i de paisatge.  
  
(\*) No coincideix amb l'aportada ja que s'ha inclòs les 93 ha del port ZRC-PT.  
(\*\*) Canvi produït segons s'indica en apartat B.5.3.  
  
B.5.4. Últimes modificacions introduïdes  
Tal com s'ha indicat en el tercer paràgraf del text introductori d'aquest pronunciament, després d'elaborar-se la proposta del Pla general estructural (versió 2019) es van rebre nous informes de les administracions afectades que incidien en la seua ordenació.  
Per això l'Ajuntament va elaborar la «Proposta de correccions» a aquesta versió, que es va presentar en aquest òrgan ambiental el 18 de desembre de 2020. En resum, els canvis introduïts són:  
• Eliminació del sector UTS-KM-8.3 Fortí d'ús residencial. S'integra directament en el sòl urbà i a la zona més oriental de 3 ha se li canvia l'ús a terciari creant el ZUR-TR-FR El Fortí.  
• Canvi d'ús del sector Sant Pere. L'ús residencial se substitueix pel terciari i es converteix en CHD-ZR-9.7 de 5,62 ha.  
• En fitxes de ZDR-HP-4.9 Capçades i CKY-XB-6.6 Mistelera, introduir la necessitat d'obtindre informe favorable sobre el risc d'inundabilitat.  
• En fitxes de PKH-EB-9.9, EVV-UA-9.7, JHQ-ZK-3.7 Torrecremada, ZND-TR-FR Fortí i ANA-EF-3.7 Sant Pere s'introdueixen condicions edificatòries derivades de la Llei de costes.  
• S'argumenta una diferència de criteri per al càlcul de la reserva escolar. Es proposen uns 15.000 m² de reserva escolar al Bosc de Diana en lloc de la zona verda ZUR-DOT-BD, al costat de l'avinguda de Joan Fuster.  
• Augmentar 2.000 m² la reserva escolar del PPN-ECH-9.4 IES núm. 4 (no s'aporta solució gràfica i se'n desconeix la localització; aquest canvi no s'ha traslladat al quadre de superfícies generals).  
• Establir afecció visual de 500 metres des de les carreteres qualificades rurals.  
• En les zones ZRP-MU-PL, ZRC-AG-0 i ZRC-AG-1 únicament es permetrà l'habitatge unifamiliar si està vinculat a l'activitat agropecuària.  
• Establir una zona d'afecció de 500 metres des de les depuradores en les quals es limitaran els usos residencials i terciaris.  
• Incloure en les fitxes de zona les afeccions derivades del patrimoni cultural.  
• Eliminació de la variant CV-725 a CV-724. Es manté entre CV-724 i CV-735.  
C. Avaluació del resultat de les consultes realitzades i com s'han pres en consideració  
C.1. Fase de posada a la disposició del públic  
En l'apartat A s'indiquen les fases de tramitació que ha seguit l'expedient i s'ha observat que s'ha sotmés a participació pública fins a 6 ocasions des de l'emissió del document de referència. No obstant això, l'Ajuntament, per mitjà d'Acord plenari de 19 d'octubre de 2017, va desistir de les versions anteriors i en va elaborar una nova proposta que s'ha sotmés dues vegades a participació:  
En la primera, publicada en el DOGV el 20 d'octubre de 2017, es van presentar 392 al·legacions, de les quals 14 són de caràcter ambiental. D'aquestes últimes 2 van ser estimades, 1 parcialment estimada i 11 desestimades.  
Dels informes i al·legacions rebudes es van fer algunes modificacions a la proposta, que va ser novament sotmesa a informació pública per mitjà d'anunci en el DOGV de 5 de desembre de 2018, en la qual es van presentar 40 al·legacions més, quatre de les quals van ser parcialment estimades i 36 desestimades.  
Resumidament, es refereixen a la zona d'aparcaments les Marines - les Deveses, a la delimitació de diversos sectors (Torrecremada, Capçades...), a la finca de la Baronessa, al Bosc de Diana o a la caducitat del document de referència, entre altres.  
C.2. Fase de consulta a administracions afectades realitzades per l'òrgan promotor  
L'Ajuntament, durant la fase d'informació pública, va sol·licitar consultes als municipis confrontants, a les administracions afectades i a les empreses subministradores. Se'n van rebre les respostes següents:  
  
  
Informe Administració pública consultada  
28.06.18 Direcció Territorial d'Agricultura i Medi Ambient (Secció Forestal)  
08.11.17 Servei de Gestió de Residus  
06.18  
21.12.17  
18.06.18  
13.06.18 CHOPVT. DG Ordenació del Territori, Urbanisme i Paisatge. PATRICOVA  
CHOPVT. DG Ordenació del Territori, Urbanisme i Paisatge. ETCV  
CHOPVT. DG Ordenació del Territori, Urbanisme i Paisatge. Paisatge  
CHOPVT. DG Ordenació del Territori, Urbanisme i Paisatge (matèries perilloses)  
04.05.18  
08.06.18  
€  
05.03.18 CHOPUT. DG. Obres Púbiques, Transport i Mobilitat:  
\* Servei de Planificació  
\* Servei de Mobilitat  
\* SubDG Ports, aeroports i Costes (costes)  
\* Servei d'Explotació de Ports  
11.12.17 CHOPVT. DG Habitatge, Rehabilitació i Regeneració   
Urbana  
05.03.18 Entitat de Sanejament d'Aigües (EPSAR)  
06.04.18 Presidència. Subdirecció General d'Emergències  
24.09.18 Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport  
Secretaria Autonòmica d'Educació i Investigació. Servei d'Infraestructures  
18.01.18 Direcció General de Turisme  
02.09.19 C. Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball. ST Indústria-Energia  
21.12.17 Conselleria de Sanitat: DG Salut Pública  
26.03.18 DG de Reformes Democràtiques i Accés a la Justícia (memòria històrica)  
18.05.18  
30.04.18 Diputació d'Alacant:  
Àrea de Serveis i Infraestructura  
Àrea d'Aigua (cicle hídric)  
26.07.18 Confederació Hidrogràfica del Xúquer  
29.11.17 ADIF  
18.12.17  
03.04.18 Ministeri de Foment. Demarcació de Carreteres  
28.03.18 MAGRAMA. DG de Sostenibilitat de la Costa i el Mar  
29.12.17 Ajuntament de Pego  
- Ajuntament del Ràfol d'Almúnia  
30.10.17 Ajuntament de Benimeli  
18.12.17 Ajuntament dels Poblets  
21.12.17 Ajuntament d'Ondara  
28.11.17 Ajuntament de Pedreguer  
26.12.17 Ajuntament de Gata de Gorgos  
17.05.18 Ajuntament de Teulada  
25.01.18 Ajuntament de Xàbia  
31.05.18 Ajuntament d'Oliva  
21.08.18 Iberdrola  
22.12.17 FCC Aqualia (proveïment aigua)  
  
  
- L'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer de 26 de juliol de 2018 no és definitiu, i s'ha d'emetre un nou informe als efectes previstos en l'article 25.4 del TR Llei d'aigües. S'indica que s'han de solucionar qüestions relatives al risc d'inundació, a l'afecció al règim de corrents i al càlcul de la demanda de recurs hídric.  
  
- Consta informe favorable en matèria de vies pecuàries, terrenys forestals i forests d'utilitat pública emés el 28 de juny de 2018 per la Direcció Territorial d'Alacant.  
- El 21 de febrer de 2018, l'EPSAR assenyala que les aigües residuals són tractades en dos sistemes de sanejament i depuració. D'una banda, l'EDAR Dénia-Ondara-Pedreguer, que està dissenyada per a tractar 20.000 m³/dia i és l'influent actual de 15.086 m³/dia; d'altra banda l'EDAR Dénia - el Verger, que està dissenyada per a tractar 1.500 m³/dia i és l'influent actual de 1.167 m³/dia; no preveuen actuacions en aquests sistemes.  
Posteriorment a la sol·licitud d'emissió de la DATE, l'Ajuntament va remetre a aquest òrgan ambiental els informes següents:  
  
Informe Administració pública  
02.07.19  
20.09.19 Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural  
Secció Forestal  
Parc Natural del Montgó  
12.06.19  
19.06.19 Subdirecció General d'Ordenació del Territori i Paisatge (ETCV)  
Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge  
 Servei de Planificació (carreteres)  
Servei de Mobilitat  
26.08.19 Direcció General d'Indústria, Energia i Mines  
25.06.19 EPSAR  
12.06.19  
10.03.20 C. d'Educació, Investigació, Cultura i Esport  
DG de Cultura i Patrimoni  
DG Infraestructures Educatives  
18.09.19 Ministeri Foment. Demarcació de Carreteres  
25.10.19 DG Sostenibilitat de la Costa i el Mar (costes Estat)  
19.07.19 Confederació Hidrogràfica del Xúquer  
02.08.19 Diputació d'Alacant. Departament de Carreteres  
  
  
- La Confederació ha emés informe a l'efecte de l'article 25.4 del TR Llei d'aigües en sentit favorable però condicionat al fet que en l'ordenació detallada s'analitze la viabilitat tenint en compte l'afecció al règim de corrents i a tercers resultant de l'estudi d'inundabilitat corresponent i condicionat a la posada en marxa de les instal·lacions de dessalació i potabilització d'aigües procedents del riu Racons.  
  
- El Servei d'Ordenació del Territori informa que respecte a l'ocupació del sòl la proposta destinada a activitats econòmiques s'ajusta a l'ETCV (698.785 m²). Per contra, no ocorre el mateix respecte al sòl residencial, on se supera un 11 % el límit de l'ETCV (836.705 m²), per la qual cosa serà necessari reduir-la o bé utilitzar les justificacions previstes en la directriu 88 de l'ETCV.  
- El Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, en el seu informe de 19 de juny de 2019, estableix les determinacions finals que han d'incorporar-se a la proposta, tant relatius a l'ordenació com a la documentació. Les seues determinacions es descriuen en l'apartat següent.  
- L'EPSAR ha emés informe en el qual assenyala que la proposta de planejament suposa un increment de 3.787 m³/dia respecte al cabal actual, distribuïts 3.460 a Dénia-Ondara-Pedreguer i 327 a Dénia - el Verger; si se'n fa una estimació mitjana anual, el sistema de tractament té capacitat per a absorbir aquestes demandes; això no obstant, el cabal punta durant el període estival superarà en els dos casos la capacitat de la planta.  
- L'informe de la Diputació en matèria de carreteres és en sentit desfavorable. Es refereix principalment al reflex inadequat de la zona de protecció, els accessos i connexions de la CV-738 i la CV-735.  
- La Direcció General de Cultura i Patrimoni, el 12 de juny de 2019, informa en sentit desfavorable, atés que no s'atenen en la proposta les exigències i determinacions patrimonials referides als àmbits d'afecció patrimonial com el castell i el seu entorn.  
- Els informes en matèria de costes i carreteres del Ministeri no són definitius i requeriran pronunciaments posteriors.  
En el mateix període, el Servei Territorial d'Urbanisme d'Alacant va remetre els informes següents:  
  
Informe Administració pública  
03.03.20 DG Política Territorial i Paisatge. Ser. Ordenació del Territori: PATRICOVA  
  
  
- En aquest tercer informe es conclou que es troba afectat per risc d'inundació i es considera compatible amb el PATRICOVA sempre que es complisquen les indicacions de l'informe (la incidència d'aquest risc en el Pla s'analitza en l'apartat D).  
D. Anàlisi de la previsió dels impactes significatius per l'aplicació del pla  
D.1. Adaptació a l'últim pronunciament de l'òrgan ambiental  
Com ja s'ha indicat en l'apartat B.2, l'últim pronunciament d'aquest òrgan ambiental relatiu al Pla general es va produir el 12 de maig de 2011 per mitjà d'un informe ambiental. En l'apartat B.2.2 s'han resumit les 24 consideracions que s'indicaven en aquest, i a continuació s'ha procedit a verificar si s'han complit.  
  
1) Depuració d'aigües residuals:  
Es referia a la necessitat d'establir una zona de protecció entorn de l'EDAR Dénia-Ondara-Pedreguer, circumstància que s'ha realitzat en l'apartat 3.1.6 de la «Proposta de Correccions» per mitjà de l'establiment d'una franja d'afecció de 500 metres i una zona de reserva.  
  
També es feia menció al Pla director de sanejament, que finalment s'ha optat per posposar. En aquest pla es definien les obres i actuacions per a pal·liar les deficiències i mancances que presenta la xarxa de clavegueram i sanejament, i que donen lloc a una depuració deficient de les aigües residuals tant en relació amb el tractament com la quantitat d'aigües residuals generades que són sotmeses a tractament.  
  
2) Evacuació d'aigües pluvials:  
Aquesta qüestió s'ha posposat al Pla director de sanejament esmentat.  
3) Disponibilitat de recursos hídrics:  
Aquest aspecte s'analitzarà més avant en un apartat independent.  
4) Recollida i tractament de residus:  
Aquest aspecte s'analitzarà més avant en un apartat independent.  
5) Classificació del sector Racons com a SNUEP-Forestal:  
Es compleix, ja que s'ha classificat com a sòl protegit de la serra de Segària (ZRP-NA-SE).  
6) Classificació del sector RES TM-1 com a SNUE-PH:  
S'ha classificat com a no urbanitzable comú ZRC-AG-0. En la fitxa de la zona s'ha inclòs l'existència de la zona humida, però alguns dels usos permesos no són adequats per a la seua zona d'amortiment (habitatges, terciaris, energia renovable).  
7) Incidència del risc d'inundació en l'ordenació: aquest aspecte s'analitzarà més avant en un apartat independent (vegeu D.2).  
8) Nova ubicació del nou sòl industrial IND-1:  
Es compleix perquè finalment s'ha optat per l'ampliació del polígon existent cap a l'oest.  
9) Classificar com a SNU els sectors RESD2, RESD3, RESLX2 i TERLX-D:  
Es compleix, no s'han inclòs aquests creixements en la nova proposta.  
10) Sòl SNUC-R, que es troba sobre àrees agrícoles del PORN del Montgó:  
S'ha emés informe favorable, el 20 de setembre de 2019, a la proposta per part del director conservador del Parc Natural.  
Les afeccions paisatgístiques que s'indiquen en aquest punt han sigut solucionades.  
11) El sector RESLX2 s'ha de classificar com a SNU:  
Es compleix perquè s'ha inclòs en la zona ZRP-MU-PL de sòl protegit.  
12) Protegir les coves catalogades (Punta de Benimaquia i de l'Andorial):  
Es compleix, s'han inclòs en SNU protegit, ZRP-NA-MR.  
13) Les zones verdes PNL-1 i PQL-8, al costat del barranc de l'Alberca, haurà de classificar-se com a sòl no urbanitzable protegit per incloure espècies catalogades en perill d'extinció.  
Finalment s'ha considerat com a SNU protegit l'àmbit afectat per les zones amb el risc d'inundació del barranc. La resta s'ha classificat com a SNU comú ZRC-AG-0.  
Els usos permesos en ZRC-AG0 s'analitzen en apartats posteriors incidint especialment en el risc d'inundació en la concreció d'aquests.  
  
14) Aportar cartografia adequada per a analitzar incidència en el PORN del Parc Natural:  
S'ha emés informe favorable, el 20 de setembre de 2019, a la proposta per part del director conservador del Parc Natural.  
15) Era una consideració positiva sobre la via verda.  
16) S'haurà de tindre en compte l'informe de la Secció de Zones Humides respecte al sector urbanitzable UOP J2, per incloure Parentucellia viscosa, espècie en perill d'extinció.  
Es compleix perquè no s'ha proposat la seua transformació, i es classifica com a SNU comú ZRC-AG2.  
17) Era una consideració positiva sobre l'emplaçament de l'Estació Intermodal en PID 2, en l'entorn de l'hospital, a la Xara.  
Finalment s'ha proposat un altre emplaçament més pròxim al nucli urbà.  
18) Justificar la necessitat de nous sòls urbanitzables atesa la gran quantitat de sòl urbanitzable i urbà sense desenvolupar que hi ha al municipi.  
Aquest aspecte s'analitzarà més avant en un apartat independent.  
19) El PRI Bosc de Dénia, UE1 Bosc de Dénia, UE2 Bosc de Dénia i OUP Sector C1, segons estableix el Servei de Paisatge, no són adequats des del punt de vista territorial i de paisatge, atés que configuren una zona de transició entre el nucli urbà i les urbanitzacions entorn del Montgó. Per això, s'hauran de classificar com a SNU comú.  
Aquest aspecte no ha sigut solucionat, si bé els últims informes emesos relatius a l'afecció paisatgística no assenyalen la necessitat d'establir aquesta classificació.  
20) S'hauran de corregir els errors detectats en el punt 4.6 de l'informe del Servei de Gestió de Parcs Naturals, de data 19 de juliol de 2010.  
S'ha emés informe favorable, el 20 de setembre de 2019, a la proposta per part del director conservador del Parc Natural.  
21) Relatiu a les àrees de revisió de titularitat.  
S'ha emés informe favorable, el 20 de setembre de 2019, a la proposta per part del director conservador del Parc Natural.  
22) S'haurà de classificar la totalitat del domini públic maritimoterrestre com a sòl no urbanitzable de protecció especial.  
S'ha establit una zona específica per a aquest àmbit, ZRP-NA-PY. La demarcació de costes emetrà informe prèviament a l'aprovació definitiva en què assenyalarà si aquesta delimitació és correcta.  
23) Relatiu al sistema d'espais oberts.  
Aquest concepte ha sigut substituït en la legislació pel d'infraestructura verda, la consideració de la qual s'analitza en l'apartat següent.  
24) Resoldre adequadament el sanejament i depuració de les aigües residuals en el sòl urbà de les Rotes.  
Aquest punt s'analitza en un apartat independent.  
En resum, es pot indicar que la major part de les consideracions s'han tingut en compte. No obstant això, algunes no ho han sigut i requereixen una anàlisi més detallada que es fa en els apartats següents.  
  
D.2. Risc d'Inundació  
- El municipi presenta grans afeccions pel risc d'inundació. Si bé no està declarat com a municipi d'elevat risc, ja que aquesta no ocupa els de la superfície del terme, s'ha de tindre en compte que la major part de l'afecció es produeix en la costa, lloc on es troben la majoria de les construccions i les noves propostes de creixement.  
  
Principalment, el risc que afecta el nucli urbà està generat per tres barrancs, el barranc del Regatxo, el barranc dels Ullals i el barranc de Santa Paula (amb els barrancs tributaris procedents del Montgó). En la resta del terme l'afecció la generen majoritàriament el riu Racons, el riu Girona, el barranc de l'Alter i el barranc de Fusta o Alberca.  
  
- Tant el document de referència com l'informe ambiental de 12 de maig de 2011 assenyalaven la necessitat d'estudiar aquesta afecció. En aquest sentit, juntament amb la sol·licitud d'emissió de DATE s'adjunten dos estudis d'inundabilitat d'àmbits concrets del terme municipal: el sector Platja Torrecremada i el sector Pinaret.  
No obstant això, aquests dos estudis no disposen de resolució aprovatòria i, per tant, la seua anàlisi i conclusions no poden considerar-se com a definitives (en el seu moment es va elaborar un tercer estudi d'inundabilitat de la zona del barranc de Santa Paula, però finalment s'ha optat per no aportar-lo).  
Respecte a la resta del terme, en l'informe de 12 de juliol de 2018, del Servei d'Ordenació del Territori, ja s'indicava que s'ha de justificar que l'ordenació és compatible amb els articles 18, 19 i 20 del PATRICOVA aplicant les cartografies d'inundabilitat vigents o si per contra es requereix concretar la perillositat per a verificar la seua compatibilitat.  
  
Finalment, la proposta d'ordenació ha determinat els àmbits afectats per la cartografia d'inundabilitat i ha derivat l'anàlisi del risc a la fase de l'ordenació detallada incloent-lo en les fitxes com un condicionant per al desenvolupament dels diferents àmbits.  
- Posposar aquest estudi a fases posteriors contradiu el que s'assenyala en el document de referència i en l'informe ambiental de 12 de maig de 2011.  
A més, és contrari al que s'assenyala en l'article 4 de la LOTUP, ja que «les àrees crítiques del territori la transformació del qual implique riscos» formen part de la infraestructura verda i aquesta infraestructura ha de definir-se «amb caràcter previ a l'ordenació d'usos i activitats en el territori».  
Així mateix, es contravé l'article 34.2.b de la LOTUP relatiu a la documentació del Pla general estructural, que si bé s'ha inclòs l'estudi d'inundabilitat entre la documentació del Pla general, aquest ha d'estar aprovat perquè puga considerar-se com a vàlid (art. 13 PATRICOVA).  
  
La classificació del sòl és part de l'ordenació estructural i ha de determinar-se quines parts són viables en el moment d'aprovar el Pla general estructural. Igualment, formen part de l'ordenació estructural les infraestructures que ajuden a corregir el risc.  
Tal com es planteja podria generar problemes per a desenvolupar el pla. Si per exemple calguera desclassificar un sector pel risc d'inundació, alteraria la gestió i viabilitat econòmica del Pla (els equipaments adscrits no es podrien executar, variaria la capacitat poblacional del Pla i reserves dotacionals necessàries, etc.).  
L'avaluació ambiental del risc ha d'estar concretada en el moment d'emetre la declaració ambiental i territorial estratègica del Pla general estructural, i no és adequat posposar-lo a moments posteriors (en els plans d'ordenació detallada).  
La Confederació Hidrogràfica del Xúquer, per a emetre l'informe als efectes de l'article 25.4 del TRLA, deixa oberta la possibilitat d'ajornar la viabilitat del sector al moment d'aprovació de l'ordenació detallada, però com ja s'ha indicat això no és possible.  
- A continuació es procedeix a la realització de l'anàlisi d'aquest risc amb els elements de què es disposa, tenint en compte que es realitza per a aquest moment concret, amb la situació existent en l'actualitat i que podria canviar en un futur alterant les conclusions que s'hi obtenen. Com a punt de partida s'ha de tindre en compte que en aquest moment la situació és:  
1) El planejament vigent a la data és el que estableixen les NUT, amb el Pla general de 1972 suspés. Per tant, la classificació de sòl és la que s'estableix en les NUT.  
2) En un informe del Servei d'Ordenació del Territori es recomana que el municipi de Dénia siga declarat com d'elevada perillositat d'inundació, però fins a la data aquesta circumstància no s'ha produït. En conseqüència, no hi resulten aplicables les excepcions que preveu el PATRICOVA per a aquests municipis.  
3) Els dos estudis d'inundabilitat presentats no estan aprovats i, per tant, no poden aplicar-se i la seua cartografia no és vàlida. Així, la cartografia de riscos aplicables és la de l'SNCZI i la del PATRICOVA.  
  
4) La Confederació ha elaborat un pla director de defensa contra les avingudes a la comarca de la Marina Alta. En l'AATE no s'ha descrit de quina manera pot incidir en el municipi ni si es preveuen mesures correctores davant del risc. En el cas que es prevegen mesures correctores del risc, la seua execució hauria d'haver quedat vinculada al desenvolupament dels sectors, circumstància que no s'ha realitzat. L'informe emés per la Confederació Hidrogràfica tampoc fa menció a aquest pla i, per tant, se'n pot desprendre que no hi resulta aplicable.  
  
5) S'han utilitzat els informes emesos pel (SOT) Servei d'Ordenació del Territori (de 12 de juliol de 2018 i de 03.03.2020) i per la (CHX) Confederació Hidrogràfica del Xúquer (26 de juliol de 2018 i de 19.07.2019).  
Dels informes sectorials aportats es desprén que en la zona d'Alqueries (barranc de Santa Paula i voltants) la cartografia de l'SNCZI no ha tingut en compte la totalitat de les aportacions dels llits, per la qual cosa s'han de tindre en compte les dues cartografies.  
6) Nota aclaridora aportada pel cap del Servei de Gestió Territorial durant la celebració de la Comissió d'Avaluació Ambiental (CEA).  
  
S'hi indica que en els sectors GUP-BT-3.1 Torrecremada i el Fortí els calats procedents del risc d'inundació són nuls o molt baixos i és admissible la reclassificació proposada, si bé han de complir-se dos condicionants per al seu desenvolupament. Respecte a la ronda del nucli urbà s'indica que la seua construcció pot generar afeccions a tercers i, per tant, la seua construcció requereix l'elaboració d'un estudi d'inundabilitat.  
- Sobre la base d'aquests 6 paràmetres de partida, el risc d'inundació afecta la proposta realitzada de la manera següent:  
• Sector QJY-UW-2.4 UE2 Deveses (sòl urbanitzat en classificació vigent): Si bé presenta risc d'inundació en les dues cartografies, les edificacions ja s'han executat i, per tant, s'han d'aplicar les mateixes mesures que per a la resta de sòl urbà consolidat.  
• Sector WUA-LW-3.4 UE3 Deveses (sòl urbanitzat en classificació vigent; té programa aprovat): Presenta risc d'inundació per la cartografia de l'SNCZI. S'ha d'incloure en la fitxa del sector aquesta afecció i la justificació de l'article 20 del PATRICOVA i l'article 14 bis del Reglament del domini públic hidràulic (RDPH).  
• Sector RPK-VU-5.7 Torrecremada (sòl rural en classificació vigent D-10. Les NUT indiquen que està programat per sectors Ronda Nord, Madrigueres Nord, Torrecremada i UNO1; en la proposta no s'han trobat dades sobre el desenvolupament del sector Ronda Nord, si bé en les NU s'indica que el seu desenvolupament requerirà l'elaboració d'un pla parcial). Parcialment afectat per perillositat 6 i geomorfològica del PATRICOVA, a més d'estar en zona inundable en SNCZI.  
  
Tal com s'ha indicat, l'últim pronunciament sobre aquest sector es produeix durant la celebració de la CEA:  
«Es tracta d'un àmbit menut envoltat quasi totalment per sòl urbanitzat situat en el tram final de la zona S del desaigüe del barranc del Regatxo. Les mesures plantejades en el Pla General i recollides en l'estudi d'inundabilitat, aigües amunt, determinen que deuen imposar-se millores per minimitzar la situació puntual d'inundabilitat existent i els calats molt baixos on són possibles mesures complementàries per l'edificació que minimitzen la vulnerabilitat»  
Acaba concloent que és possible la seua classificació si bé s'han d'incloure dues condicions en les fitxes del sector:  
a) Corregir els aspectes de l'estudi d'inundabilitat plantejat adequat a les mesures correctores que es recullen en els informes emesos fins al 3 de març de 2020.  
b) L'obligació de determinar les consideracions per l'edificació (atenent el que s'especifica en l'annex I del PATRICOVA).  
A l'efecte de l'article 25.4 del TRLA, l'informe de la CHX posposa l'elaboració de l'estudi d'inundabilitat a la fase d'ordenació detallada i concorda igualment amb aquests condicionants.  
• Sector FJY-ZX-5.8 Madrigueres (en classificació vigent part està urbanitzat, D-04, i la resta és sòl rural, D-10 i PL-09). La zona nord està parcialment afectada per perillositat 6 i geomorfològica del PATRICOVA, a més d'estar en zona inundable en SNCZI.  
L'informe del SOT no es pronuncia sobre això i la CHX, en termes similars als del sector ITX-JD-9.4 Torrecremada, si bé únicament ha de justificar el compliment de l'article 14 bis de l'RDPH per no trobar-se en zona de flux preferent.  
El risc s'analitza en el mateix estudi d'inundabilitat sense aprovació, per la qual cosa les cartografies aplicables són les del PATRICOVA i SNCZI (a falta d'informe del SOT que determine quina de les dues hi és aplicable; pel principi de precaució ja esmentat s'adopten les dues). En aquestes el risc està localitzat i es poden concretar les parts no viables d'acord amb aquesta:  
S'ha d'excloure del sector les zones afectades per perillositat 6 i geomorfològiques incloses en PL-09 de les NUT per aplicació de l'article 18.1 del PATRICOVA. La resta d'àmbit inundable afecta sòl urbanitzat D-04 i, per tant, es poden mantindre si justifiquen l'article 20 del PATRICOVA i l'article 14 bis de l'RDPH.  
• Sector CJB-RR-5.4 Capçades (abans EOL-GJ-6.4) (sòl urbanitzat en classificació vigent S-02 i S-04): Es troba tot afectat per perillositat en el PATRICOVA i per zona inundable i zona de flux preferent en l'SNCZI.  
En l'informe del SOT es distingeixen dues zones, la sud i l'oest. La zona sud es considera admissible si es mantenen els barrancs existents en canal obert. Es recomana la desclassificació de la zona oest per l'afecció existent, si bé ho deriva a un estudi d'inundabilitat posterior en aplicació de l'article 19 del PATRICOVA.  
La CHX, igual que en casos anteriors, deriva a un estudi d'inundabilitat posterior la justificació dels articles 9 i 14 bis de l'RDPH.   
En aquest cas, en tractar-se de sòl urbanitzat es consideren vàlids elts dos pronunciaments i es deriva la concreció d'usos dins del sector a l'elaboració d'un estudi d'inundabilitat, circumstància que haurà de plasmar-se en les fitxes. Igualment haurà de plasmar-se en fitxes la classificació com a SNU dels llits dels barrancs i l'establiment de franges de zona verda al voltant d'aquests i la definició de la infraestructura verda, en aplicació dels articles 23.3 i 23.4 del PATRICOVA.  
  
• Sector ESQ-WW-3.0 Tres Torres (sòl rural en classificació vigent PL-09). Afectat per perillositat geomorfològica en el PATRICOVA i no estudiat per l'SNCZI.  
Com que no existeix estudi d'inundabilitat aprovat, en aplicació de l'article 18.1 del PATRICOVA s'ha d'excloure del sector la zona afectada per perillositat geomorfològica.  
• Sector KJE-ZU-9.2 Mistelera (sòl rural en classificació vigent X-06): Afectat per perillositat geomorfològica en el PATRICOVA i no estudiat per l'SNCZI.  
Falta d'informe del SOT. Com que no existeix estudi d'inundabilitat aprovat, en aplicació de l'article 18.1 del PATRICOVA s'ha d'excloure del sector la zona afectada per perillositat geomorfològica.  
• Sector YUI-QW-3.4 Sant Pere (sòl rural en classificació vigent LN-08). Afectat per perillositat 6 i geomorfològica pel PATRICOVA i per zona inundable per a 500 anys per l'SNZCI.  
No està informat pel SOT. La CHX assenyala que ha de justificar el compliment de l'article 14 bis de l'RDPH.  
A la vista que tot el sector es troba afectat per perillositat d'inundació pel PATRICOVA, davant la falta d'informe del SOT i la falta d'estudi d'inundabilitat, s'ha d'inadmetre la creació del sector, ja que s'està produint una reclassificació de sòl no urbanitzable (art. 18.1 del PATRICOVA).  
• Ronda viària i JBP-DRP-5.6 Estació Intermodal (la nova estació i un tram de la ronda es localitzaria en sòl rural D-10, mentre que la resta en sòl urbanitzat D-03 i D-02): Afectat per perillositat 3 i geomorfològica pel PATRICOVA, mentre que en l'SNZCI està en zona inundable i zona de flux preferent.  
El tram de la ronda, situada al costat del parc de les Vessanes, ha rebut informe del SOT en què s'indica que la seua construcció podria canviar el flux de l'aigua i afectar tercers en el risc d'inundació, a més de condicionar el seu desenvolupament a l'aprovació d'un estudi d'inundabilitat.  
No es comparteix aquest criteri de posposar l'aprovació de l'estudi d'inundabilitat ja que, tal com assenyala l'article 17.2 del PATRICOVA: «Es prohibeix la realització d'obres d'infraestructura que siguen vulnerables o puguen modificar negativament el procés d'inundació incrementant els danys susceptibles de produir-se a conseqüència d'aquesta».  
  
Com que en aquests moments no existeix un estudi d'inundabilitat que indique que no existeix perillositat d'inundació, no resulta possible la planificació d'aquest tram de la ronda (entre el BYW-VC-1.3 i l'avinguda de Joan Fuster).  
A més, a causa d'aquesta mateixa mancança els àmbits situats en sòl rural (D-10) no podran reclassificar-se en aplicació de l'article 18.1 del PATRICOVA (la proposta el considera sòl urbanitzable). Si en un futur desitja instal·lar-se allí l'estació intermodal haurà de realitzar-se un estudi d'Inundabilitat i modificar posteriorment el planejament urbanístic.  
Respecte al tramvia que circularà per l'avinguda de Joan Fuster, el SOT no s'ha pronunciat recentment. Sí que ho va fer l'any 2014, quan es va tramitar l'expedient del Pla especial de la ronda de Dénia, assenyalant que els canvis de rasant podrien incrementar la inundació cap al sud d'aquesta i afectar tercers. Per això, en aplicació de l'article 17.2 esmentat no resulta adequat incloure aquestes obres en la planificació fins que no es dispose d'un estudi d'inundabilitat aprovat.  
  
La nota aclaridora presentada durant la CEA reitera que és necessari elaborar un estudi d'inundabilitat per a l'execució de la ronda.  
En conclusió, per aplicació de l'article 17.2 del PATRICOVA s'ha d'excloure del PGE tot el PGD-YFN-7.5. i el traçat de la ronda.  
El traçat de tota la ronda, juntament amb les seues rotondes, no s'ha d'incloure en els plans d'ordenació del PGE, ja que requereix l'aprovació d'un estudi d'inundabilitat. Aquest aspecte s'inclourà en les fitxes dels sectors afectats. (En la cartografia d'inundabilitat únicament no resultaria afectada la part est del polígon industrial, però per coherència resulta convenient no incloure-la en la cartografia ja que es desconeix com seria la connexió amb la zona sud i la zona nord.)  
• DLT-UVH-5.0 Parc de les Vessanes: (sòl rural en classificació vigent D-10) Afectat per perillositat 3 i geomorfològica pel PATRICOVA, mentre que en l'SNZCI està en zona inundable i zona de flux preferent.  
És una zona verda l'ús de la qual és compatible amb la normativa del PATRICOVA; no obstant això, haurà de mantindre la classificació de sòl no urbanitzable en aplicació de l'article 18.1 del PATRICOVA. Haurà de justificar-se el compliment de l'RDPH.  
• JVP-KGI-8.4 Parc de les Alqueries (sòl rural en classificació vigent S-06): Afectat per perillositat 3 i 6 del PATRICOVA, mentre que en l'SNZCI està en zona inundable i zona de flux preferent.  
És una zona verda l'ús de la qual és compatible amb la normativa del PATRICOVA; no obstant això, haurà de mantindre la classificació de sòl no urbanitzable en aplicació de l'article 18.1 del PATRICOVA. Haurà de justificar-se el compliment de l'RDPH.  
• Antic LNM-PS-7.3 El Fortí. Com ja s'ha indicat, aquest sector ha desaparegut en la nova proposta. Part s'ha convertit en urbà terciari (ZUR-TR-FR). La resta sembla ser que s'ha classificat com a zona verda del sòl urbà (aquesta circumstància no queda molt clara ja que no s'ha aportat pla d'ordenació).  
A les zones verdes s'apliquen els mateixos preceptes que al Parc de les Alqueries: no es pot reclassificar però es pot destinar a zona verda.  
Respecte al ZUR-TR-FR El Fortí, se li apliquen els mateixos preceptes que al NFM-BU-1.6 Torrecremada, i és possible la seua classificació ja que els calats són nuls o molt baixos, si bé s'han d'incloure dues condicions en les fitxes de zona:  
a) Corregir els aspectes de l'estudi d'inundabilitat plantejat adequat a les mesures correctores que es recullen en els informes emesos fins al 3 de març de 2020.  
b) L'obligació de determinar les consideracions per l'edificació (atenent el que s'especifica en l'annex I del PATRICOVA).  
• KRU-WJJ-4.0 IES M. Ivars (sòl rural en classificació vigent D-10): Afectat per perillositat 6 i geomorfològica del PATRICOVA. Es pretén l'ampliació de l'institut adjacent.  
No s'ha aportat informe del SOT que determine que no hi resulta aplicable la cartografia del PATRICOVA, per la qual cosa s'ha de considerar pel principi de precaució.  
En virtut del que s'assenyala en l'article 10.9 del Decret 104/2014, de 4 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova la norma tècnica en matèria de reserves dotacionals educatives, no resulta adequat situar una reserva d'ús escolar sobre sòl inundable i, per tant, no resulta admissible.  
  
No obstant això, l'elaboració de l'ordenació detallada del sector adjacent HYE-VK-5.5 Torrecremada va requerir l'elaboració d'un estudi d'inundabilitat, per la qual cosa seria possible incloure la superfície del OEC-NVJ-3.5 en aquest sector i que siga aquest estudi el que determine la ubicació concreta de la reserva escolar en un àmbit no inundable.  
  
• OHH-VPQ-9.2 Parc Gandia (sòl rural en classificació vigent PL-09): Afectat per perillositat 6 i geomorfològica del PATRICOVA, mentre que en l'SNZCI està en zona inundable.  
És una zona verda l'ús de la qual és compatible amb la normativa del PATRICOVA; no obstant això, haurà de mantindre la classificació de sòl no urbanitzable en aplicació de l'article 18.1 del PATRICOVA i justificar-se el compliment de l'RDPH.  
• ZUR-DOT-BD: En l'última proposta es disposa una reserva escolar d'uns 15.000 m² en lloc de la zona verda inicialment prevista. Es troba afectat per perillositat geomorfològica i, per tant, no és el lloc més adequat sense que prèviament no es justifique l'absència de risc per mitjà de l'elaboració d'un estudi d'inundabilitat.  
• Sectors no afectats segons informes emesos: UDW-EV-6.1 Marquesa, WVV-RH-2.7 Pinaret, DZM-AB-2.7 Riurau, AKB-CTH-3.4 Poliesportiu, SRW-NDU-1.5 IES núm. 4, ZUR-HRD-1.4 Riurau i FCJ-BJA-8.7 Nova Dénia.  
- Segons l'annex IV, apartat 1.1, de la LOTUP, les zones amb important risc d'inundació han de zonificar-se com a ZRP-RI (què es considera «important risc» no es defineix com a tal en la normativa).  
  
Tal com s'ha indicat, fins al moment la cartografia de riscos aplicable pot ser tant la de l'SNCZI com la del PATRICOVA i, per tant, en aplicació del principi de precaució tot el sòl considerat com a inundable per aquestes es considerarà com a ZRP-RI.  
D.3. Segellament de sòl. Adaptació a l'ETCV  
- El planejament proposat ha de justificar i limitar el segellament del sòl. La Comissió Europea, a través de l'Estratègia temàtica per a la protecció del sòl, ha inclòs el segellament del sòl (ocupació del sòl) com un greu problema a escala de la UE, i està en procés l'elaboració d'una directiva marc. El segellament del sòl provoca una pèrdua irreversible de les funcions biològiques del sòl, tant a nivell de control de la infiltració/evaporació de l'aigua de pluja com el control dels escolaments, la fragmentació de paisatges i hàbitats, així com la pèrdua definitiva de sòl per a la producció d'aliments.  
L'Estratègia Territorial de la Comunitat Valenciana es pronuncia en els mateixos termes i determina els creixements màxims admissibles per a cada municipi. En aquest cas, per a usos residencials el límit s'estableix en 836.705 m², i per a activitats econòmiques s'estableix en 698.785 m².  
- La Subdirecció General d'Ordenació del Territori i Paisatge ha emés informes el 5 de maig de 2015, el 21 de desembre de 2017 i el 12 de juny de 2019.  
En l'últim informe s'assenyalava que la proposta per a ús residencial era de 927.600 m² i que, per tant, sobrepassava un 11 % el que s'estableix en l'ETCV. (Nota: En aquest còmput únicament s'incloïen els sectors de sòl urbanitzable residencials.)  
A la vista d'aquest informe, l'Ajuntament va modificar la proposta i finalment en va resultar una superfície de 82,20 ha de sòls urbanitzables d'ús residencial (vegeu l'apartat B.5:4), una quantia inferior a les 83,67 ha de l'ETCV.  
- Una vegada estudiat l'informe emés per la Subdirecció General d'Ordenació del Territori i Paisatge cal fer una sèrie de puntualitzacions respecte a aquest:  
\* D'una banda, no s'han comptabilitzat tots els equipaments annexos que es proposen com a sòl urbanitzable amb la denominació de ZND. En l'informe del 21 de desembre de 2017 sí que s'analitzaven aquests, si bé alguns no es computaven pel seu caràcter supramunicipal (com l'estació intermodal) o els parcs públics (referent a això cal puntualitzar que posteriorment, per mitjà de la Llei 1/2019, es va introduir una modificació en l'article 24.2 de la LOTUP en la qual s'indica que els parcs públics al voltant dels nuclis no es computa).  
Per això, la superfície dels equipaments restants, noves reserves de sòl educatiu i l'ampliació del poliesportiu ha de computar-se, i és la mateixa de 9,38 ha.  
\* D'altra banda, no s'ha tingut en compte el sòl urbà pendent d'edificació el segellament del qual es proposa igualment.  
En l'informe de 5 de maig de 2015 s'indicava que havia de considerar-se l'oferta d'habitatges sense ocupar i el sòl urbà vacant. En l'informe de 21 de desembre de 2017 es fa menció al fet que s'ha realitzat aquest estudi però, no obstant això, no s'ha inclòs en el còmput del sòl segellat, igual que tampoc es realitza en l'informe de juny de 2019.  
  
En aquest estudi s'indica que hi ha sòl vacant per a edificar 4.507 habitatges, que es desglossen segons les diferents zones del sòl ZUR. També s'indica la superfície del sòl vacant, si bé no es fa el sumatori total que suposaria. Analitzant per damunt les dades destaquen com a grans bosses de sòl vacant les següents:  
  
Àmbit Zona Nom Sup. (m²) Habitatges  
Montgó ZUR-RE-MO Montgó 844.944 450  
Montgó ZUR-RE-M6 Marquesa VI 919.907 948  
Montgó ZUR-RE-MR Marquesa 70.858 89  
Deveses ZUR-RE-DV Deveses 370.784 284  
Disseminat ZUR-RE-MP Monte Pego 811.369 986  
Marines ZUR-RE-MD Marines 997.371 704  
 Total 1.694.109 1.994  
  
  
- Es pot observar que amb aquests criteris la quantia de sòl urbà pendent d'edificar supera àmpliament les limitacions de l'ETCV (836.705 m²) de segellament de sòl per a ús residencial, la qual cosa suposaria que no es podrien admetre nous creixements d'aquest ús.  
L'ETCV preveu algunes excepcions per a superar aquest límit. Podria aplicar-se la directriu 88.a de l'ETCV i permetre creixements per al tancament de trames urbanes, la qual cosa suposaria segellar el sòl fins al traçat de la nova ronda que discorre per l'oest del nucli urbà, el tancament dels buits en la zona de la costa de les Deveses (VAP-EA-1.7 i XWU-FS-3.0) i el tancament al sud del nucli delimitant la zona verda (VHF-NC-5.5 Capçades).  
A les pedanies de la Xara i Jesús Pobre igualment serien admissibles creixements que tancaren la trama, però no tal com s'han plantejat en el TRT-QU-8.5 Pinaret i el GAD-NF-0.4 Riurau, on es preveuen creixements diferents d'aquest propòsit.  
A Jesús Pobre, el carrer del Pinaret constitueix ja per si mateix la vora urbana i, per tant, no cal plantejar el creixement QRO-AS-6.1 al sud d'aquest. No obstant això, seria preferible plantejar el segellament de sòl amb creixements a l'oest del MUU-PT-1.5, ja que aquest sòl es troba parcialment transformat amb edificacions i vials (vegeu l'annex 2).  
A la Xara, únicament podria considerar-se com a vàlid el creixement fins al nou vial proposat en RCG-XR-8.8 per a considerar-lo com a tancament de trama (vegeu la zona ratllada de l'annex 3).  
El TOB-YP-6.8 Marquesa IV s'inclou dins del Pla parcial Marquesa ja aprovat i a més disposa de projecte d'urbanització presentat davant l'Ajuntament. En la foto aèria s'observen alguns vials i, per tant, podria igualment exceptuar-se i considerar-lo com un tancament de trama.  
  
Respecte als equipaments es podria aplicar igualment la directriu 88 de l'ETCV, considerant l'ampliació del poliesportiu (CJN-IIF-8.3) com un tancament de trama o els ZND-DOT d'ús educatiu com a necessaris per a complir els estàndards urbanístics del sòl urbà ja consolidat.  
  
En el creixement sobre el qual no caldria aplicar cap excepcionalitat i, per tant, no seria admissible seria el SVH-WH-1.8 Madrigueres.  
D.4. Recurs hídric  
- D'acord amb el que indica l'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer de 19 de juliol de 2019, el municipi és titular de diversos drets d'aprofitament d'aigües subterrànies per una quantia de 6.502.069 m³/any per al proveïment a la població. Considera com a demanda potencial del Pla la quantia de 7.700.000 m³/any (6.800.000 m³/any per al consolidat urbà i 720.000 m³/any per als nous creixements). Com que no es disposa de prou recurs, a l'efecte de l'article 25.4 del TR de la Llei d'aigües s'emet un informe favorable condicionat a la construcció d'una planta dessaladora en el riu Racons. Amb la construcció d'aquesta planta de dessalació i potabilització s'aconseguiria un cabal de 8.350.000 m³/any.  
- En la memòria informativa s'aporten les dades del consum actual, 6.025.412 m³/any, amb el desglossament següent (considerant un consum per habitatge de 266 l/dia i de 4.000 m³/ha any per a les activitats):  
  
Hab. permanents: 17.255: 4.185.002 m³/any  
Hab. secundaris: 12.575: 626.696 m³/any  
Hab. turístics: 9.764: 778.568 m³/any  
Hab. buits: 3.746: 224.026 m³/any  
Activitats: 52,78 ha: 211.120 m³/any  
- En l'apartat 2.3.2 de la memòria Justificativa s'inclou el càlcul de la demanda una vegada que es desenvolupe el pla. Aquestes dades es van actualitzar i adaptar a l'última proposta realitzada (vegeu l'apartat B.5.4). Els nous desenvolupaments requeririen 700.000 m³/any:  
Hab. permanents: 2.081: 510.000 m³/any  
Hab. secundaris: 802: 40.000 m³/any  
Hab. turístics: 208: 20.000 m³/any  
Hab. buits: 163: 0 m³/any  
Activitats: 31,70 ha: 130.000 m³/any  
Mentre que el sòl vacant en el sòl urbà requeriria 1.000.000 m³/any, que sumats als anteriors suposen 1.700.000 m³/any de nous consums proposats pel pla.  
Si li sumem el consum actual, 6.025.412 m³/any, s'obté la quantia total requerida, 7.730.000 m³/any, que és lleugerament superior a l'assenyalada en l'informe de la CHX.  
- Segons l'informe de la CHX, el volum d'aigua que quedaria condicionat a la necessitat de la construcció de la planta dessaladora/potabilitzadora seria d'1.227.931 m³/any (7.986.941 - 6.502.069). Si, tal com s'indica, el consum actual és de 6.025.412 m³/any, això suposa que únicament es disposaria de 476.657 m³/any per a les noves propostes, aproximadament la quarta part de les necessitats requerides.  
No es considera adequat posposar a l'ordenació detallada, tal com es condiciona en l'informe de la CHX, la construcció de la dessaladora, ja que la classificació del sòl i aquesta infraestructura pertanyen a l'ordenació estructural. No es pot classificar nou sòl urbanitzable si no es té la seguretat que disposen de recurs hídric. A més aquesta disponibilitat ha de ser tant física com jurídica, tal com assenyala la jurisprudència.  
  
- Respecte al condicionant assenyalat per la CHX (posada en marxa de les instal·lacions de dessalació i potabilització), hi ha dubtes sobre la seua aplicabilitat. L'Ajuntament ha aportat un escrit del director del Servei Municipal del Cicle Integral de l'Aigua a Dénia datat el 20 de desembre de 2019 en el qual assenyala que aquesta infraestructura està en funcionament des de 1992 i que la seua existència és coneguda per la Confederació, ja que fa presa de mostres de l'abocament periòdicament.  
  
En conseqüència, abans de l'aprovació definitiva haurà de realitzar-se un pronunciament de la Confederació Hidrogràfica eliminant aquest condicionant. En cas contrari, únicament es podran admetre noves propostes de creixement, tant en sòl urbà com urbanitzable i per a qualsevol ús, que requerisquen un consum hídric de 476.657 m³/any.  
  
D.5. Depuració d'aigües residuals. Aigües pluvials  
- L'EPSAR ha emés informe en el qual assenyala que si bé els cabals mitjans anuals poden absorbir-se per les dues EDAR existents, no ocorre el mateix amb els cabals punta que es produirien en els mesos de major acumulació de població. S'indica que l'increment de cabal pot superar les capacitats de les plantes (la Confederació informa igualment que el sistema ha de ser capaç d'absorbir els cabals punta):  
  
\* EDAR Dénia - el Verger: mesos, durant els mesos de juliol, agost i novembre.  
\* EDAR Dénia-Ondara-Pedreguer, durant els mesos d'agost, setembre, octubre i novembre.  
Aquesta circumstància no resulta admissible, ja que l'aigua residual ha de depurar-se durant tot l'any i l'Ajuntament assenyala que es preveurà en la cartografia la superfície d'ampliació si s'aprova el projecte per a això. Per a assegurar-se que no es produeixen nous desenvolupaments sense que estiga executada aquesta obra s'haurà d'incloure en les seues fitxes el condicionant de la necessitat de la verificació de la capacitat del sistema de sanejament i a l'obtenció de nou informe de l'EPSAR. En el cas que el sistema siga insuficient per a absorbir les noves demandes, s'haurà de preveure a càrrec de l'actuació l'ampliació del sistema de sanejament o bé no podrà procedir-se al seu desenvolupament.  
- D'altra banda es coneix que hi ha àmplies zones de sòl urbà consolidat en els àmbits de les Rotes i el Montgó que no tenen clavegueram. La Confederació estima que són uns 10.000 habitatges els que resolen la seua depuració a través de sistemes individuals (fosses sèptiques i pous d'abocament).  
Aquest tipus de depuració no resulta admissible, ja que la qualitat de l'abocament que es fa al subsol és molt deficient, i es recorda que l'abocament directe o indirecte d'aigua susceptible de contaminar les aigües continentals requereixen l'autorització prèvia de la Confederació.  
- L'Ajuntament preveu l'elaboració d'un pla director de sanejament per a preveure i programar temporalment la realització d'infraestructures de sanejament en les zones que no en tenen i les millores que s'estimen necessàries en la xarxa existent.  
No obstant això l'elaboració d'aquest pla s'ha posposat a un futur indeterminat, sense concretar-se en aquest pla general estructural.  
- En relació amb el Pla director de sanejament, en l'òrgan ambiental consten les dades següents: el 13 de maig de 2010 es va rebre la proposta d'aquest pla i es va obrir l'expedient 35/6199 LQH. La Comissió d'Avaluació Ambiental va emetre el document de referència en sessió celebrada el 27 de juny de 2013. El 29 de gener de 2018 es va publicar el seu sotmetiment al tràmit d'informació pública. El 10 de desembre de 2018 es va declarar la caducitat del DR emés i l'arxivament de l'expedient perquè no es va sol·licitar en termini l'emissió de la DATE.  
  
Els problemes que es pretenien solucionar en aquest pla eren:  
- Abocament de les aigües residuals a llit públic, o infiltrades en el terreny, sense haver sigut convenientment depurades.  
- Filtracions de cabals paràsits a les Marines.  
- Filtracions de cabals paràsits al nucli urbà.  
- Contaminació provocada per l'aigua de pluja a les Deveses, les Marines, el nucli urbà, el Montgó-les Rotes, Jesús Pobre i la Xara.  
  
- En l'informe ambiental emés el 12 de maig de 2011 ja s'indicava que aquest problema hauria de quedar resolt i s'esperava que aquest pla director de sanejament s'haguera inclòs dins d'aquest pla general estructural.  
Com que aquest problema no es pot agreujar sense que estiga solucionat, o prevista la seua solució, s'haurà d'incloure en la normativa que no serà possible concedir noves llicències d'obres en les zones de les Rotes i el Montgó fins que s'aprove el Pla director de sanejament esmentat.  
D.6. Canvi climàtic  
- En el document de referència s'indicava la necessitat d'estudiar l'erosió costanera i en l'informe ambiental de 12 de maig de 2011 s'indicava la necessitat que «la planificació urbanística haurà de tindre en compte els efectes del canvi climàtic en les alternatives plantejades»  
  
- En l'AATE i en la resta de la documentació del Pla no s'han estudiat aquests efectes.  
- Un d'aquests és el calfament dels mars i l'erosió de la costa per l'increment del nivell del mar. Això pot afectar els nous creixements que es proposen vora la costa que podrien resultar inundats o afectats per l'onatge en els dies de temporal.  
- A més, s'ha de tindre en compte que els creixements edificatoris vinculats al sector turístic de sol i platja també es poden veure afectats pel canvi climàtic: la pujada de les temperatures màximes i l'augment dels dies de calor, l'increment del nombre de fenòmens climàtics extrems, l'alteració del paisatge, l'erosió de la costa per increment del nivell del mar o la proliferació d'espècies percebudes com a perilloses o antiestètiques (mosquits, algues, meduses…).  
Aquests efectes podrien amenaçar el sector i variar les pautes de consum de la demanda, substitució de destinacions, alteració de fluxos i estacionalitat turística...  
- Conseqüentment i aplicant el principi de precaució, fins que no s'analitzen els efectes del canvi climàtic no es podrà transformar el terreny situat al costat del mar, ja que pot afectar els usos que finalment puguen establir-se.  
En un principi, les zones afectades serien RRZ-BI-3.7 UE3 Deveses, HEB-EK-3.4 Torrecremada i el ZUR-TR-FR El Fortí. No obstant això, la part de Torrecremada afectada s'ha eliminat pel risc d'inundació, igual que el ZUR-TR-FR El Fortí, tal com s'ha descrit en l'apartat D.2.  
D.7. Infraestructura verda i paisatge  
- En l'últim informe emés pel Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, de 19 de juny de 2019, s'estableixen una sèrie de determinacions, de les quals es poden destacar les següents:  
• Es considera inadequat l'ús d'habitatge en l'SNU inclòs en la infraestructura verda.  
• Completar la definició de la infraestructura verda en els nuclis urbans i el seu entorn immediat i assegurar la seua continuïtat.  
• Falta de definició de les zones d'afecció visual a banda i banda de les principals vies de circulació i de la normativa que les regula.  
• Incloure en la infraestructura verda les zones amb riscos naturals, especialment el d'inundació.  
• Garantir una vora urbana adequada.  
• Sector terciari Mistelera: La seua ubicació desvirtua la configuració i identitat paisatgística del nucli de la Xara i afecta negativament la unitat de paisatge creant un nou continu urbà. S'haurà de redelimitar i reduir pel sud de manera que es cree una franja de SNU amb el nucli residencial.  
• En l'SNU situat en la franja de 1.000 metres des de la ribera del mar es prohibirà l'ús de naturalesa industrial i l'estacionament de maquinària i de vehicles.  
• S'assenyalen dos indicadors relatius als objectius de paisatge que han d'incorporar-se.  
- Tal com s'ha indicat en l'apartat B.5.4, l'Ajuntament va presentar nova documentació el 18 de desembre de 2020 en què es preveia el que s'indica en l'informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge.  
  
Respecte al sector Mistelera, s'indica que serà difícil separar el continu urbà, ja que s'han executat obres d'urbanització en la CV-724 per a millorar l'accés a l'hospital, i a aquesta carretera se li ha donat un tractament de travessia urbana (incorporen fotografies sobre l'estat actual).  
  
Per a complir les indicacions, s'assenyala que es realitzarà la «inclusió de normes d'integració paisatgística per a l'ordenació del sector Mistelera, que forcen la separació entre les parcel·les edificables (privatives i/o dotacionals) del sector i el nucli urbà de la Xara»  
Es desconeix si les correccions realitzades hauran esmenat el que s'indica en l'informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge i, per tant, abans de l'aprovació definitiva s'haurà d'obtindre nou informe d'aquest servei.  
D.8. Via Litoral  
La Via Litoral és un itinerari apte per a la mobilitat no motoritzada que connecta tot el litoral de la Comunitat i que pertany a la infraestructura verda, i es regula en la directriu 137 de l'ETCV (i l'article 17 del PATIVEL en el cas que continue vigent).  
En les fases següents del procediment d'aprovació d'aquest PGE haurà d'incorporar-se un pla amb el seu traçat i introduir en les normes urbanístiques la regulació per a la seua execució, que ha de rebre informe favorable de la Direcció General de Política Territorial i Paisatge prèviament a l'aprovació definitiva.  
D.9. Sòl no urbanitzable: ús d'habitatge aïllat i familiar  
- L'article 197.1.b de la LOTUP regula la implantació d'habitatges aïllats i familiars en el sòl no urbanitzable i estableix una parcel·la mínima d'1 ha. D'aquesta manera, la legislació urbanística està definint la capacitat de càrrega del sòl per a albergar aquest tipus d'ús a fi de mantindre el seu caràcter rural.  
El Pla preveu la possibilitat de construir noves edificacions per a implantar aquest ús en les zones ZRC-AG0, ZRC-AG1, ZRC-AG2, ZRC-AG3 i en ZRP-MU-PL. La superfície d'aquestes zones s'indica en les fitxes corresponents, però per contra no s'han aportat dades dels habitatges existents que ens permeten valorar la situació en què es troba en l'actualitat. No obstant això, a través de l'estudi de la foto aèria s'han pogut comptabilitzar aproximadament els habitatges existents, cosa que ens permet fer una estimació de la capacitat actual. A continuació es procedeix a analitzar la situació en les zones proposades:  
• ZRC-AG0: Conformat per l'extradós immediat a les edificacions costaneres de les Marines i les Deveses. La seua superfície és de 266,51 ha. La major part de la seua extensió es troba en zona amb perillositat d'inundació i, per tant, per aplicació de l'article 18 del PATRICOVA l'ús d'habitatge no estaria permés. Només existeix una superfície d'unes 100 ha sense risc situada entre els barrancs de l'Alberca i de l'Alter en què seria possible la proposta realitzada (habitatge vinculat a l'activitat agrícola), ja que s'han pogut comptabilitzar uns 45 habitatges.  
  
• ZRC-AG1: Té una extensió de 138,34 ha i es localitza en la zona del barranc de Santa Paula, al sud del polígon industrial. Amb independència que una part es troba en zona inundable i seria igualment aplicable l'article 18 del PATRICOVA, s'han comptabilitzat 128 habitatges i, per tant, pràcticament s'arriba a la capacitat admissible del territori. En conseqüència, s'ha d'indicar que en aquesta zona no es pot permetre aquest ús.  
• ZRC-AG2: Constitueix el mosaic agrari de l'entorn de Jesús Pobre. Té una superfície de 227,88 ha i únicament es permeten habitatges vinculats a l'activitat agrària. En l'actualitat hi ha molt pocs habitatges i, per tant, no hi ha inconvenient a permetre aquest ús.  
• ZRC-AG3: Es troba als voltants del riu Gorgos i té una extensió de 225,04 ha. Es troba allunyat de les zones més poblades i la presència d'habitatges és escassa. Es proposa permetre aquest ús sense més limitacions que les assenyalades en la LOTUP. Si tenim en compte exclusivament la capacitat del territori, no hi hauria inconvenient a permetre aquest ús.  
• ZRP-MU-PL: El Pla de Dénia, amb una superfície de 1.451 ha, alberga la major part dels sòls agrícoles de regadiu del municipi. La proposta del pla és permetre l'habitatge únicament si està vinculat a l'activitat agrària. Si bé hi ha un gran nombre d'habitatges unifamiliars construïts (amb alguns àmbits en els quals convindria delimitar plans de minimització d'impactes), únicament s'arriba a la capacitat admissible al sud de la CV-725 amb 351 habitatges en 385 ha. Al nord d'aquesta carretera s'han comptabilitzat uns 304 habitatges i, per tant, se'n podrien construir algunes més amb les limitacions proposades.  
En conseqüència, des del punt de vista ambiental, considerant el segellament del sòl, el consum de recursos i altres efectes sobre el territori derivats de l'existència d'habitatges aïllats en el sòl no urbanitzable, no es consideren compatibles nous habitatges de tipus aïllat i familiar en els àmbits següents i, per tant, s'hauran de modificar les fitxes de zona en aquest sentit: ZRC-AG1, al sud de la CV-725 en ZRP-MU-PL i àmbits que presenten risc d'inundació de ZRC-AG0 (que tal com s'ha indicat han de canviar la seua denominació a ZRP-RI).  
  
- S'ha de corregir el «Quadre general de característiques de les construccions i dels usos» en relació amb l'ampliació dels habitatges existents. Per a poder dur-ho a terme s'han de complir els requisits generals assenyalats en l'article 197.1.b de la LOTUP.  
A més, per als casos en què es vincule l'habitatge a l'ús agrari de la parcel·la, serà necessari incloure en l'articulat de les NU la necessitat que el titular tinga la condició d'agricultor professional i altres requisits descrits en l'article 197.b de la LOTUP (informes previs necessaris, superfície mínima, vinculació a l'explotació...).  
D.10. Sòl no urbanitzable: ús de ramaderia intensiva  
- La possible implantació de granges únicament es preveu en les zones ZRC-AG3 i ZRP-MU-GA. A més, en les NU s'estableix una distància de separació amb zones urbanes o urbanitzables de 1.000 metres per a granges porcines i de 500 metres per a la resta.  
- Es consideren adequades les zones triades per a la seua implantació, allunyades dels àmbits més turístics i poblats, així com les distàncies de separació triats. No obstant això, cal fer una sèrie de puntualitzacions que s'han de tindre en compte:  
• La distància de separació també és aplicable als nuclis de població dels municipis veïns (com el cas urbà de Gata de Gorgos). Aquest aspecte s'haurà d'incloure en la fitxa de la zona ZRC-AG3.  
• En ZRC-AG3, no resulta adequat que es permeta la implantació d'usos residencials per les molèsties i queixes que generaria als nous usuaris. No obstant això, els usuaris vinculats a l'activitat agrària estan més habituats a conviure amb aquests usos, de manera que les molèsties disminueixen. En conseqüència, s'imposarà com a condicionant a la implantació d'habitatges la necessitat que estiguen vinculats a l'activitat agrària, igual com s'ha fet en la resta de zones.  
• Pel mateix motiu, en ZRC-AG3 no resulta adequada la localització d'allotjaments de caràcter terciari.  
D.11. Sòl no urbanitzable: ús d'establiment d'allotjament turístic i restauració  
- En la proposta es permet implantar aquests usos en ZRC-AG0, ZRC-AG1, ZRC-AG3, ZRC-AG4, ZRP-MU-PL i en ZRP-MU-GA si estan vinculats a la carretera.  
- Aquests usos es regulen en l'article 197.1.f.1 de la LOTUP i la seua implantació requereix una distància mínima de separació de 5 km amb sòl vacant amb qualificació apta per a albergar-los.  
A causa de la disponibilitat de sòl en l'urbà i en els nous urbanitzables creats aquest requisit restringirà bastant la possibilitat de localitzar-los.  
Després d'aplicar la distància esmentada amb els sòls disponibles a Dénia s'observa que no seria admissible aquest ús en ZRC-AG0, ZRC-AG1 i ZRP-MU-PL.  
Però no sols cal fixar-se en el sòl del terme de Dénia, sinó que també influeix el sòl apte dels municipis veïns. En aquest cas hi ha sòls aptes per a localitzar l'ús al terme de Gata de Gorgos, els Poblets i el Verger que inviabilitzen també la implantació en ZRC-AG3, ZRC-AG4 i en ZRP-MU-GA.  
Per això s'arriba a la conclusió que només seria possible aquest ús en els casos excepcionals que preveu la LOTUP, com són la recuperació de patrimoni arquitectònic o en cas que es consideren d'interés per al desenvolupament turístic.  
- Per això han de corregir-se les fitxes d'aquestes zones per a preveure aquest ús únicament si es recupera el patrimoni arquitectònic o bé siguen d'interés per al desenvolupament turístic rural.  
D.12. Sòl no urbanitzable: ús de campaments de turisme  
En la proposta aquest ús es permet en les mateixes zones que en el cas anterior. A diferència de l'ús d'establiment d'allotjament turístic i restauració, la LOTUP no estableix cap requisit de distància i, per tant, a priori seria admissible en els àmbits proposats.  
No obstant això, no seria possible implantar aquest ús en zones inundables, per la qual cosa seria recomanable que es remarcara aquesta circumstància en les fitxes de zona corresponents.  
Cal reiterar el que s'ha indicat respecte a la incompatibilitat amb els usos de ramaderia intensiva i, per tant, en ZRC-AG3 no resulta adequada la seua localització.  
D.13. Sòl no urbanitzable: ús d'activitats industrials i productives  
  
Aquest ús no es preveu com a admissible en cap de les zones proposades i, per tant, haurà d'eliminar-se del Quadre general de característiques de les construccions i usos en SNU comú.  
Les activitats de desballestaments d'automòbils es consideren una activitat industrial regulada per l'article 197.1.e de la LOTUP i, per tant, igualment s'han d'eliminar d'aquest quadre.  
D.14. Sòl no urbanitzable: ús d'explotació de pedreres, extracció d'àrids i similars  
- En la major part de les zones es permet aquest ús, però únicament per a l'extracció de recursos hidrogeològics.  
També s'ha delimitat una zona, ZRC-EX, per a preveure aquest ús de manera específica i que correspon a la pedrera existent a la Garganta (Cova Negra). En la zona confrontant, ZRP-NA-GA, es permet l'extracció de recursos geològics en els perímetres de les concessions d'explotació actuals.  
- En relació amb la pedrera Cova Negra hi ha en l'òrgan ambiental els expedients següents:  
• Exp. 283/93 AIA. Primera declaració d'impacte ambiental (DIA) emesa el 16 de maig de 1995.  
• Exp. 013/13 AIA. Pla especial de la pedrera Cova Negra II. Es necessitava ampliar l'activitat i a la vista que l'ús no estava previst pel planejament va ser necessari tramitar aquest pla. La DIA es va emetre el 25 de març de 2013. Aprovat definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme el 12 de desembre de 2013.  
• 09/19 AIA. Projecte per a l'ampliació i restauració de la pedrera. Aquest expedient es troba tramitant-se en l'actualitat.  
S'hi adjunta plànol (annex 1) amb l'àmbit del Pla especial que va ser avaluat ambientalment i on es permetia l'ús extractiu, si bé s'assenyalaven una sèrie de condicionants sobre la concreció d'aquest àmbit:  
  
«2.a. Concretarà l'actuació a través d'una documentació, a tramitar davant l'òrgan substantiu de mines, que estarà composta pel projecte d'explotació, el pla de restauració integral (amb informe favorable de l'òrgan substantiu forestal) i l'estudi d'impacte ambiental. Aquesta documentació serà avaluada i s'emetrà la declaració d'impacte ambiental corresponent.»  
«3. Aquesta declaració versa sobre el Pla especial i el seu sentit favorable no pressuposa o condiciona, en absolut, el caràcter de la declaració següent, que avalua ambientalment el Projecte d'explotació i les mesures correctores del PRI.»  
«4. Per a evitar que l'activitat minera genere un nou impacte visual i paisatgístic als municipis adjacents i també en altres situats dins del camp visual (Gata de Gorgos, etc.), l'àmbit territorial de l'ampliació haurà de modificar-se de la manera següent: prenent com a referència les línies divisòries d'aigües pròximes, i d'acord amb la prescripció establida pel Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, les zones més elevades de la demarcació minera quedaran situades cinc metres per davall de cada línia divisòria; excepte en els voltants del pic Tossal Gros, on se situaran per davall de la cota 345 msnm.»  
  
- El promotor de la pedrera ha presentat, el 14 d'octubre de 2019, en la Conselleria una al·legació perquè la zona ZRC-EX s'ajuste a l'àmbit del Pla especial.  
En resposta a aquesta sol·licitud, s'ha d'assenyalar que el Pla general és un instrument urbanístic que té capacitat de modificar un Pla especial, i que l'Ajuntament té la iniciativa de decidir si es procedeix amb aquesta modificació. No obstant això, de la redacció del Pla general es desprén que l'ús extractiu està permés en la zona ZRP-NA-GA, de manera que possibilitaria l'ampliació de la pedrera, si bé no s'ha reflectit gràficament l'àmbit concret.  
Per això, en la fitxa de la zona ZRP-NA-GA es representarà gràficament l'àmbit del Pla especial aprovat, i s'assenyalarà que aquest és un límit provisional que queda condicionat al compliment dels condicionants de la DIA emesa el 25 de març de 2013.  
D.15. Contaminació acústica  
- Dénia compta amb un pla acústic municipal (PAM) aprovat el 28 de novembre de 2013. Tal com indica la normativa, disposa d'un mapa acústic i d'un programa d'actuacions.  
El PAM identifica les fonts de soroll i analitza els resultats obtinguts distingint entre zones d'oci, edificis sensibles, infraestructures i zones urbanes (nucli urbà, les Rotes, el Montgó, la Xara, Jesús Pobre, Monte Pego i les Marines).  
Les fonts de soroll predominants del municipi són les carreteres del terme municipal, els vials del nucli urbà, el trànsit ferroviari, l'activitat industrial del polígon, les zones d'oci i l'activitat portuària, la primera de les quals és la predominant. L'anàlisi també inclou les variacions que es produeixen en època vacacional.  
Entre les conclusions que s'obtenen es pot destacar que en el 100 % dels centres educatius i centres sanitaris se superen els límits de soroll fixats per la legislació, que la CV-725 i la CV-730 són les infraestructures que generen majors afeccions i que la principal font de soroll de totes les fonts analitzades la constitueix el trànsit rodat que circula pels carrers del municipi.  
El PAM proposa 25 mesures generals d'actuació distingint entre accions sobre la font emissora, actuacions sobre el mitjà de propagació, actuacions sobre el receptor i actuacions especials.  
- En referència als PAM i a la seua relació amb els instruments de planejament urbanístic, la legislació sectorial indica:  
• Article 25 de la Llei 7/2002, de protecció contra la contaminació acústica: «En els instruments de planejament urbanístic s'ha de preveure la informació i les propostes que contenen els plans acústics municipals.»  
• Article 17.1 del Decret 104/2006, de planificació i gestió en matèria de contaminació acústica: «[...] així com la informació i les propostes que contenen els plans acústics municipals han de ser previstos en els diferents instruments de planejament urbanístic o territorial, segons el que s'estableix en l'annex IV d'aquest decret.»  
• Annex IV del Decret 104/2006, per als municipis amb obligació de fer un PAM: «En aquest cas, l'instrument de planejament que s'estiga tramitant i, especialment, el planejament general del municipi, han de preveure en el seu disseny la informació i les propostes que conté el pla acústic municipal (PAM).»  
El planejament general del municipi ha de preveure, almenys, els aspectes següents:  
- Diferenciació entre les àrees acústiques previstes i existents, en funció de l'ús predominant que sobre aquestes hi haja o estiga previst, segons el que s'estableix en l'article 19 d'aquest decret i en l'apartat A de l'annex III.  
- Ordenació de les activitats generadores de soroll implantades o a implantar en el municipi i coherència amb el que s'estableix en el programa d'actuació contingut en el PAM, especialment, aquelles el funcionament de les quals siga en horari nocturn.  
- Compatibilitat de les zones requalificades com a urbanitzables amb els nivells de soroll existents i els focus de soroll de l'entorn.  
- Mesures correctores a adoptar, en cas que incloga nous desenvolupaments detallats, per al compliment dels objectius de qualitat establits.  
  
Nota recordatòria: La legislació també preveu l'actualització del PAM una vegada que s'aprove el Pla general.  
- El Pla general estructural presentat deriva l'anàlisi de la contaminació acústica als instruments d'ordenació detallada. En aquest sentit, las normes urbanístiques indiquen que els plans que determinen l'ordenació detallada dels nous desenvolupaments residencials, terciaris o industrials requeriran l'elaboració d'un estudi acústic.  
  
- En l'AATE no s'ha previst aquesta afecció i en cap document del Pla s'ha localitzat l'anàlisi de la proposta d'ordenació amb el PAM, tal com assenyala la legislació esmentada.  
Si que és cert que part de l'anàlisi podria derivar-se a l'ordenació detallada, com podrien ser les mesures correctores, però hi ha altres matèries que pertanyen a l'ordenació estructural i que han de ser analitzades en aquest moment (ordenació d'usos, creació de noves fonts de soroll, incidència de les fonts de soroll en el sòl urbanitzable).  
  
Derivar l'anàlisi a l'ordenació detallada és una alternativa que provoca que l'afecció acústica se solucione per mitjà de mesures correctores pròpies de cada àmbit de planejament parcial. No obstant això, també existeix l'alternativa d'adoptar mesures de caràcter global (allunyar les fonts de soroll, no reclassificar sòl en zones amb nivells de soroll superiors als previstos en la legislació i així evitar sobrecostos o noves afeccions en el territori amb l'adopció de mesures correctores) que també són viables i que no tenen per què rebutjar-se sense fer-ne l'anàlisi.  
- A continuació es procedeix a analitzar la ubicació dels nous creixements proposats en relació amb els nivells sonors assenyalats en el mapa acústic del PAM. (Únicament s'estudien aquells sobre els quals no s'ha indicat que han d'eliminar-se pel risc d'inundació o el segellament de sòl.) Cal tindre en compte que aquesta anàlisi és aproximada, ja que la resolució dels plans inclosos en la documentació és molt deficient.  
  
• IKI-CQ-9.6 Marquesa: Allunyat de les fonts de soroll estudiades en el PAM.  
• ICZ-PB-0.9 UE2 Deveses: La font de soroll principal és la CV-730. Es troba ja construït i, per tant, únicament caldria adoptar mesures correctores. S'ha d'elaborar un estudi acústic específic per a determinar si són necessàries.  
• CCO-VG-8.7 UE3 Deveses: És un sector ja programat. La font de soroll principal és la CV-730, amb la qual confronta. Els nivells sonors superen els establits per la normativa. Serà necessari elaborar un estudi acústic específic per a determinar amb major precisió els nivells sonors i d'acord amb aquests distribuir els usos del sector allunyant les edificacions de la font de soroll.  
• DML-WR-1.5 Torrecremada (zona no inundable): La seua consolidació és necessària per a completar i tancar la trama urbana. Les fonts de soroll són la CV-725, la CV-7231 i el carrer dels Germans Maristes. Serà necessari elaborar un estudi acústic específic per a determinar amb major precisió els nivells sonors i d'acord amb aquests distribuir els usos del sector allunyant les edificacions de la font de soroll.  
• SVR-BZ-6.1 Capçades: La seua consolidació és necessària per a completar i tancar la trama urbana. La font de soroll procedeix de l'avinguda de Joan Fuster. Serà necessari elaborar un estudi acústic específic per a determinar amb major precisió els nivells sonors i d'acord amb aquests distribuir els usos del sector allunyant les edificacions de la font de soroll.  
• KZU-KX-2.9 Tres Torres: La font de soroll és la CV-725. És d'ús terciari i els nivells de soroll admissibles són superiors. És possible que no resulte afectat però no es pot determinar amb precisió a causa de la resolució de la cartografia. Serà necessari elaborar estudi acústic específic per a determinar amb major precisió els nivells sonors i determinar si resulta necessari allunyar les edificacions de la font de soroll.  
  
• RVC-CM-0.9 Mistelera. Està delimitat per tres vials no analitzats amb precisió pel PAM. El seu vial nord pot tindre major intensitat a causa dels moviments generats per l'hospital. Serà necessari elaborar estudi acústic específic per a determinar amb major precisió els nivells sonors i determinar si resulta necessari allunyar les edificacions de la font de soroll.  
- En conclusió, tal com s'indica en les normes urbanístiques, serà necessari elaborar estudis acústics per al desenvolupament dels nous creixements. No obstant això, serà necessari incloure aquest condicionant també en les seues fitxes corresponents.  
D.16. Gestió de residus en sòl industrial  
El 26 d'abril de 2019 es va publicar en el DOGV la revisió del PIRCV (el PIRCVA), Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana, i té per objecte establir les disposicions necessàries per a l'ordenació material i territorial de les activitats de gestió de residus, per la qual cosa caldrà atendre les seues determinacions.  
En el planejament urbanístic de noves zones industrials o que preveja l'ordenació de sectors de sòl urbanitzable d'ús predominant industrial s'haurà de preveure l'existència d'una o diverses parcel·les la qualificació urbanística de les quals permeta albergar, almenys, una infraestructura de transferència de residus industrials, perillosos i no perillosos.  
  
En aquesta llei s'indica que en relació amb els polígons industrials ja existents, aquesta obligatorietat s'ha de preveure també en les revisions del planejament general que s'efectuen a partir de l'entrada en vigor del PIRCVA.  
D.17. Educació  
Com que canvia el sòl residencial proposat, s'haurà de calcular la nova reserva dotacional educativa necessària per a satisfer-la i obtindre informe favorable del Servei d'Infraestructures Educatives.  
Es recorda que haurà de complir-se el Decret 104/2014, de 4 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova la norma tècnica en matèria de reserves dotacionals educatives.  
En aquest sentit, si bé el servei esmentat informa que la reserva escolar podria col·locar-se en sòl inundable, aquesta circumstància no és possible (des d'un punt de vista ambiental) en les circumstàncies actuals, i hi ha la possibilitat d'emplaçaments alternatius en zones que no tenen aquest risc.  
D.18. Normes urbanístiques  
En relació amb el text de les NU, hauran de fer-se les correccions següents:  
• S'hi inclouran les mesures protectores/correctores previstes en l'apartat 7 de l'AATE.  
• S'hi incorporarà el «Quadre general de característiques de les construccions i dels usos» (més que com un arxiu situat al costat de les fitxes d'ordenació tal com s'ha fet).  
• S'hi inclourà la regulació aplicable als perímetres de protecció dels pous de subministrament d'aigua potable per al consum humà. També es representaran gràficament en els plànols d'ordenació.  
• Es corregirà el «Quadre general de característiques de les construccions i dels usos» en relació amb l'ampliació dels habitatges existents. Per a poder dur-ho a terme s'han de complir els requisits generals assenyalats en l'article 197.1.b de la LOTUP.  
• S'eliminarà l'article 3.1.9.1: (En el medi rural podrà instal·lar-se, si no ho prohibeix la normativa específica d'aquest pla o la supramunicipal d'aplicació, qualsevol activitat...) La regulació dels usos admissibles en l'SNU es concreta en la LOTUP. Els usos no previstos en aquesta estan prohibits.  
D.19. Errors materials  
Durant la revisió de la documentació s'han observat alguns errors que convindria que foren corregits:  
• La superfície del sector Mistelera difereix entre el que s'indica en fitxes (5,49 ha) i en la memòria (5,29 ha).  
• En les normes urbanístiques, hi ha un error en la numeració dels apartats 3.5.7.3, 0.7.9.7, 1.2.8, 4.0.6.5, 1.6, 1.3.3, etc.  
• L'índex de les normes urbanístiques conté l'apartat 1.6.2, relatiu als estudis d'inundabilitat que posteriorment no té contingut. En aquest apartat almenys s'haurà d'incloure la regulació assenyalada en els articles 19 i 20 del PATRICOVA.  
E. Accions de seguiment de l'aplicació del planejament  
En l'AATE s'han inclòs les mesures per al seguiment i s'ha adoptat una sèrie d'indicadors propis, més nombrosos que els indicats en el document de referència. Sobre la base d'11 objectius s'ha definit un total de 102 indicadors.  
L'Ajuntament elaborarà un primer informe de seguiment en aprovar-se el pla, i posteriorment els realitzarà cada 4 anys. S'indica que aquests informes seran exposats en processos de participació ciutadana i, posteriorment, remesos a la conselleria competent en matèria d'ordenació del territori.  
D'acord amb el que es disposa en l'article 22 de la LOTUP s'han definit els llindars per a la projecció de la població, l'ocupació del sòl i els recursos hídrics necessaris en tres escenaris temporals diferents, a 4, 10 i 20 anys.  
F. Acord d'emissió. Determinacions finals  
De conformitat amb el que es disposa en l'article 54 de la LOTUP, d'acord amb els fonaments que han exposat, es PROPOSA considerar acceptable des del punt de vista ambiental aquesta declaració ambiental i territorial estratègica del Pla general estructural de Dénia presentada per l'Ajuntament, sempre que s'incorporen en aquest, abans de la seua aprovació definitiva, les determinacions següents:  
  
1. A causa de la quantitat de sòl urbà vacant pendent de consolidar no es considera admissible incrementar el sòl a segellar amb nous usos edificatoris residencials, per la qual cosa no es consideren ambientalment admissibles els sectors KWK-HL-3.1 Madrigueres, el LHI-NE-0.0 Pinaret i el WQS-DI-0.0 Riurau (vegeu l'apartat D.3). En els annexos 2 i 3 es proposen creixements alternatius que podrien considerar-se vàlids per a la Xara i Jesús Pobre.  
2. A causa del risc d'inundació existent no és viable l'ordenació proposada en els àmbits següents, i el territori ha de conservar el seu estat actual (vegeu l'apartat D.2):  
- En el sector KTA-MH-8.3 Tres Torres, les zones afectades per perillositat geomorfològica (art. 18.1 del PATRICOVA).  
- En el sector MBI-DI-4.9 Mistelera, les zones afectades per perillositat geomorfològica (art. 18.1 del PATRICOVA).  
- Tot el sector ZWM-MM-3.5 Sant Pere (art. 18.1 del PATRICOVA).  
- Tot el FXU-YFK-3.7 (art.17.2 del PATRICOVA).  
- Tot el JHP-UEW-7.7 IES M. Ivars (art. 10.9 del Decret 104/2014). Aquest sòl es podria incloure en el ZAW-AH-2.7 i en el disseny de l'ordenació detallada s'estudiaria la ubicació de la reserva escolar fora d'una zona afectada per risc d'inundació.  
- El ZUR-DOT-BD no es pot destinar a usos escolars (art. 10.9 del Decret 104/2014) però sí a zones verdes.  
3. El NQC-HNG-0.8 Parc de les Vessanes, el HYW-FEH-6.9 Parc de les Alqueries i el GSJ-BYJ-3.0 Parc Gandia, a causa del risc d'inundació existent, no podran canviar la seua classificació a urbanitzable (art. 18.1 del PATRICOVA), si bé podrà destinar-se a zona verda si es justifica el compliment del Reglament de domini públic hidràulic (RDPH).  
  
4. En la fitxa de les zones següents s'hauran d'incloure els condicionants següents:  
- Sector RCF-JD-4.3 UE3 Deveses, s'haurà d'incloure l'existència de risc d'inundació i la necessitat de justificar l'article 20 del PATRICOVA i l'article 14 bis de l'RDPH.  
- En el sector PFT-EQ-8.6 Torrecremada, caldrà corregir l'estudi d'inundabilitat plantejat d'acord amb els informes emesos per la Confederació Hidrogràfica i la Direcció General de Política Territorial i Paisatge. Igualment es determinaran les condicions d'adequació de les edificacions atenent el que s'especifica en l'annex I del PATRICOVA.  
  
- Sector LEW-OV-0.5 Capçades (abans DHT-QH-2.6), es deriva la concreció d'usos dins del sector a l'elaboració d'un estudi d'inundabilitat. S'inclourà la necessitat de classificar els barrancs com a SNU i l'establiment de franges de zona verda al voltant d'aquests en aplicació dels articles 23.3 i 23.4 del PATRICOVA.  
- En el ZUR-TR-FR El Fortí, s'haurà de corregir l'estudi d'inundabilitat plantejat d'acord amb els informes emesos per la Confederació Hidrogràfica i la Direcció General de Política Territorial i Paisatge. Igualment es determinaran les condicions d'adequació de les edificacions atenent el que s'especifica en l'annex I del PATRICOVA.  
  
5. El traçat de la ronda del nucli urbà de Dénia no es podrà incloure en els plans del Pla general. El seu traçat i característiques davant del risc d'inundació es concretaran quan s'aprove el seu estudi d'inundabilitat.  
6. S'haurà d'incloure en la infraestructura verda les zones que presenten risc d'inundació. Llevat que hi haja informe del Servei d'Ordenació en contra, s'inclouran tant les definides pel PATRICOVA com per l'SNZCI.  
7. El sòl no urbanitzable de les NUT que presente risc d'inundació se zonificarà com a ZRP-RI, i hi és aplicable l'article 18 del PATRICOVA quant a regulació d'usos i reclassificació de sòl. En el cas que se superpose una altra zona de SNU protegit prevaldrà aquesta última i es concretarà en la fitxa la zona afectada per risc d'inundació.  
  
8. S'haurà de tornar a calcular la reserva de sòl dotacional educatiu necessari i obtindre informe favorable del Servei d'Infraestructures Educatives.  
El sòl en què es localitze aquesta reserva no podrà ser inundable d'acord amb les cartografies del PATRICOVA, SNCZI o les que es deriven d'estudis d'inundabilitat aprovats. Igualment haurà de complir-se la resta de requisits previstos en el Decret 104/2014, de 4 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova la norma tècnica en matèria de reserves dotacionals educatives.  
9. Abans de l'aprovació definitiva haurà de realitzar-se un pronunciament de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per mitjà del qual s'elimine el condicionant a l'informe emés el 19 de juliol de 2019 a l'efecte de l'article 25.4 del TR Llei d'aigües, «i condicionat a la posada en marxa de les instal·lacions de dessalació i potabilització d'aigües procedents del riu Racons» (vegeu l'apartat D.4).  
En cas que no es produïsca, únicament es podran admetre noves propostes de creixement, tant en sòl urbà com urbanitzable i per a qualsevol ús, que requerisquen un consum hídric de 476.657 m³/any (el càlcul haurà de fer-se en els termes descrits en la memòria de la proposta de Pla).  
10. En la fitxa de les zones de nou desenvolupament s'haurà d'incloure com a condicionant la necessitat de la verificació de la capacitat del sistema de sanejament i l'obtenció de nou informe de l'EPSAR. En el cas que el sistema siga insuficient per a absorbir les noves demandes s'haurà de preveure a càrrec de l'actuació l'ampliació del sistema de sanejament o bé no podrà procedir-se al seu desenvolupament.  
11. En les fitxes de zona del sòl urbà de les Rotes i el Montgó, s'haurà d'incloure que no es concediran noves llicències d'obres d'edificació fins que no s'aprove el Pla director de sanejament o bé es connecten les aigües residuals de l'edificació a la xarxa general de clavegueram. S'inclourà idèntic condicionant en les normes urbanístiques.  
  
12. En les fitxes de les zones CJK-KQ-7.9 UE3 Deveses, MSR-PB-8.9 Torrecremada i ZUR-TR-FR El Fortí, s'inclourà com a condicionant per al desenvolupament del sector, serà necessari estudiar la incidència de la pujada del nivell del mar motivada pel canvi climàtic.  
13. En els plans d'ordenació s'inclourà un pla relatiu al traçat de la Via Litoral. Abans de l'aprovació definitiva, aquest traçat haurà de rebre informe favorable de la Direcció General de Política Territorial i Paisatge.  
En les normes urbanístiques s'inclourà la regulació per a la seua execució.  
14. No es considera acceptable des del punt de vista ambiental l'ús de nou habitatge aïllat i familiar en ZRC-AG1, al sud de la CV-725, en ZRP-MU-PL i àmbits que presenten risc d'inundació de ZRC-AG0.  
  
En els casos que l'habitatge es vincule a l'activitat agrícola, serà necessari incloure en l'articulat de les NU la necessitat que el titular tinga la condició d'agricultor professional i altres requisits descrits en l'article 197.b de la LOTUP (informes previs necessaris, superfície mínima, vinculació a l'explotació...).  
15. Haurà de modificar-se la regulació dels usos en el sòl no urbanitzable en els termes expressats en l'apartat D.10 (ramaderia intensiva), D.11 (allotjament turístic i restauració), D.12 (campaments de turisme) i D.13 (activitats industrials).  
16. En la fitxa de la zona ZRP-NA-GA es representarà gràficament l'àmbit del Pla especial de la pedrera Cova Negra aprovat, assenyalant que aquest és un límit provisional que queda condicionat al compliment dels condicionants de la DIA emesa el 25 de març de 2013 (vegeu l'apartat D.14).  
17. En la fitxa dels sectors de nou desenvolupament (ZND) s'haurà d'incloure la necessitat d'elaborar un estudi acústic.  
A més, en la fitxa de AEM-BP-0.8 UE3 Deveses, UWJ-JD-1.9 Torrecremada, YMS-SN-9.6 Capçades, YMQ-GR-5.1 Tres Torres i DOA-BP-2.9 Mistelera, s'indicarà que els resultats de l'estudi acústic condicionaran la distribució d'usos dins del sector i la posició de les edificacions.  
En la fitxa de KTB-LZ-9.2 UE2 Deveses s'indicarà que han d'adoptar-se mesures correctores davant del soroll.  
18. En relació amb la contaminació acústica i pel fet que es té elaborat un pla acústic municipal, s'haurà d'elaborar un annex a l'AATE per a donar compliment al que s'especifica en l'annex IV del Decret 104/2006, de planificació i gestió en matèria de contaminació acústica (vegeu l'apartat D.15).  
19. En el polígon industrial, o en els seus voltants si no és possible, haurà de reservar-se una o diverses parcel·les la qualificació urbanística de les quals permeta albergar, almenys, una infraestructura de transferència de residus industrials, perillosos i no perillosos (vegeu l'apartat D.16).  
20. En les fitxes de zona s'inclouran els arbres monumentals, així com la normativa de protecció aplicable.  
21. Els plans especials que s'elaboren per a ordenar els equipaments s'hauran de sotmetre a avaluació ambiental. El mateix ocorre amb el Pla especial per a l'ordenació de la xarxa de camins rurals i d'itineraris de transport no motoritzat, el Pla director de sanejament i el Pla director de proveïment d'aigua que s'esmenten en la proposta presentada.  
22. La ubicació definitiva de les infraestructures que s'hagen de sotmetre al procediment d'avaluació d'impacte ambiental seran concretades durant la tramitació del projecte corresponent.  
23. S'ha de corregir la redacció de les normes urbanístiques en els termes assenyalats en l'apartat D.18.  
24. S'han de corregir els errors materials observats en els termes indicats en l'apartat D.19.  
25. Es recomana a l'Ajuntament que es plantege la viablitat edificatòria del sector DSU-OZ-9.1 UE3 Deveses a causa de les afeccions que presenta generades pel canvi climàtic i la contaminació acústica.  
  
26. Prèviament a l'aprovació definitiva del Pla s'haurà d'obtindre pronunciament definitiu del Departament de Carreteres de la Diputació, demarcació de costes del ministeri, del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, Servei Territorial de Medi Ambient, de la Direcció General de Cultura i Patrimoni i del Servei d'Infraestructures Educatives de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport referents a la carreteres de la Diputació, costes, a l'afecció paisatgística/Infraestructura verda, contaminació acústica, sobre el patrimoni cultural i reserves de sòl dotacional escolar, respectivament.  
  
La declaració ambiental i territorial estratègica té naturalesa d'informe preceptiu i determinant i no és susceptible de cap recurs, sense perjudici dels que, si és el cas, siguen procedents en via judicial contenciosa administrativa contra la disposició de caràcter general que haja aprovat el pla o programa, o bé, sense perjudici dels que siguen procedents en via administrativa o judicial conta l'acte, si és el cas, d'aprovació del pla o programa.  
La declaració ambiental i territorial estratègica perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera procedit a l'adopció o aprovació del pla o programa en el termini màxim de dos anys des de la seua publicació, llevat que s'acorde la seua pròrroga en els termes establits en l'article 56 de la LOTUP.  
  
Aquesta declaració ambiental i territorial estratègica es publicarà en el DOGV, es posarà a la disposició del públic en la pàgina web de la Conselleria i es traslladarà a l'òrgan promotor i a l'òrgan substantiu.  
  
ANNEX 1: Àmbit Pla especial pedrera Cova Negra   
(exp. 13/13 AIA)  
  
ANNEX 2. Creixement de Jesús Pobre  
  
ANNEX 3. Creixement a la Xara (zona ratllada)  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre la declaració ambiental i territorial estratègica a què es refereix l'article 54.6 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que es disposa en l'article 3.1 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat a l'efecte d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
A la vista de tot el que antecedeix, la Comissió d'Avaluació Ambiental acorda:  
  
Emetre la declaració ambiental i territorial estratègica del Pla general estructural de Dénia, que haurà d'incorporar al Pla les determinacions finals assenyalades.  
Notificar als interessats que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no és possible cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que estimen pertinents en el seu dret.  
Cosa que li notifique perquè en prenga coneixement i als efectes oportuns.  
Cosa que se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que es deriven d'aquesta, tal com ho autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
València, 14 d'abril de 2021.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 19 d'octubre de 2023.- El director general d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental: Miguel Ángel Ivorra Devesa.