Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9470, del 15-11-2022 (2022/10381)

RESOLUCIÓ de 13 de juliol de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del projecte d'explotació de la secció A) pedrera d'àrids Sol de Riu, del terme municipal de Traiguera. Expedient: (2046039) 121/2021/AIA.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9470

Data del DOGV
:   15-11-2022

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2022/10228


Data del document
:   13-07-2022

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica
    * Traiguera
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 13 de juliol de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del projecte d'explotació de la secció A) pedrera d'àrids Sol de Riu, del terme municipal de Traiguera. Expedient: (2046039) 121/2021/AIA. [2022/10878]  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: (2046039) 121/2021/AIA.  
Títol: Projecte d'explotació de la secció A) pedrera d'àrids «Sol de riu».  
Promotor: Áridos Les Planes, SA.  
Òrgan substantiu: ST d'Indústria, Energia i Mines de Castelló.  
Ref. òrgan substantiu: MIEXPA/2020/1.  
Localització: terme municipal Traiguera (Castelló).  
  
Objecte i descripció del projecte  
La mercantil Áridos Les Planes, SA, promou el projecte d'explotació de la secció A), pedrera d'àrids, «Sol de riu», al terme municipal de Traiguera (Castelló), que correspon a les parcel·les 67, 68, 151 (fase 1), 19, 20, 21, 37, 38, 48, 49 (fase II) i 47 (fase III), 37, 38 i 66 (fase IV) del polígon 99 de l'esmentat terme municipal. Els terrenys d'afecció, propietat de tercers, arrendats pel promotor (Áridos Les Planes, SA) suposen una superfície total de 18,67 ha, equivalents a 186.726,45 m² i se situen a una distància aproximada de 2,6 km d'Ulldecona (Tarragona), 4,5 km de la localitat de San Rafael del Río (Castelló) i a 11,5 km de Traiguera (Castelló).  
El volum total a explotar serà de l'ordre d'1.551.658,00 m³ (volum de mineral en banc, sense esponjament), del qual s'estima un volum d'estèril de 232.750,00 m³ (sense esponjament). Per al ritme de l'explotació dissenyat en 4 fases i 1 de restauració, la vida útil de l'explotació s'estima en 30 anys.  
La topografia de la zona, en la qual es realitzarà l'explotació, presenta un relleu molt regular, sense existència d'elevats pendents del terreny que puguen aguditzar les formes del paisatge, ja que els terrenys fins hui contenen zones de cultiu de secà principalment i estan constituïts per un mosaic de cultius de cítrics, oliverars i terrenys incultes, els quals presenten un caràcter antropitzat.  
La cota d'arrancada de l'explotació es troba entorn de 166 msnm; es té previst descendir fins a la cota 157 msnm, cota que no correspon amb el mur tècnic del mineral a explotar. S'indica en el projecte d'explotació, que aquestes cotes han sigut triades després de la realització d'estudis de visibilitat dels fronts d'explotació des de conques visuals pròximes, amb l'objectiu de minimitzar l'impacte visual. El tot un, mineral, arrancat en l'explotació serà directament carregat en els camions banyera, de manera que aquests transportaran el mineral a les plantes de tractament alienes a l'explotació, però de propietat de l'empresa promotora.  
Per les pròpies característiques del jaciment, i a causa de l'orografia dominant, el mètode d'explotació proposat és el de «Tala amb dos bancs descendents», amb una plaça final d'explotació en la cota més baixa d'aquesta. Aquest mètode pretén compaginar el mètode d'explotació en tala amb la gestió de residus miners propis i aliens conegut com a mineria de transferència, de tal manera que una vegada extret el material d'una de les zones d'explotació, els residus miners de les zones explotades i altres residus miners aptes (procedents de la planta de tractament d'àrids de la promotora) siguen transferits a les zones ja explotades per a executar les labors de restauració, a fi de reduir l'impacte gràcies a la reducció de generació de pedregars i estalviar en cicles de producció els equips de transport. Aquests residus miners inerts procedents dels treballs d'explotació es quantifiquen en aproximadament el 15 % del volum total de reserves existents i susceptibles d'aprofitament miner (232.750,00 m³), i podria definir-se com una mescla d'arena, llim i argila incloent dins d'aquesta algun còdol arredonit de material calcari sedimentari detrític. D'aquesta manera, una vegada retirada la cobertora vegetal, es començarà l'explotació per les cotes més elevades (cota de 166 m, havent-se realitzat prèviament un camí d'accés a aquesta), en sentit descendent fins a completar l'explotació amb les característiques esmentades anteriorment. L'explotació del jaciment serà de curt celobert i es realitzarà mitjançant 2 bancs de 4,50 metres d'alçària i 48° de pendent de treball en el talús.  
  
Els talussos de restauració, prevists en el perfil tipus dels plànols del projecte d'explotació, seran d'un màxim de 30° i d'una alçària de banc de 4,50 metres. L'amplària de la berma serà de 20 metres com a mínim. El talús final de restauració previst serà de 14° màxim.  
El talús de treball i el talús general d'explotació descrits, segons la justificació en l'annex de càlculs d'estabilitat de talussos aportat en el projecte d'explotació pel promotor, resultaran estables.  
  
Tramitació administrativa  
Amb data 17 de setembre de 2021, el Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines de Castelló (òrgan substantiu) va sol·licitar a aquest òrgan ambiental, la declaració d'impacte ambiental de l'esmentat projecte d'explotació, i en la mateixa sol·licitud s'indica l'enllaç de descàrrega per a obtindre la documentació següent:  
- Projecte d'explotació de la pedrera.  
- Plànols diversos (12).  
- Estudi d'impacte ambiental.  
- Projecte de restauració.  
- Certificat de compatibilitat urbanística.  
- Document de síntesi.  
- Pla d'autoprotecció.  
- Informe patrimonial de la Direcció General de Cultura i Patrimoni.  
- Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer (CHX).  
- Anunci d'informació pública del DOGV núm. 9143, de data 6 d'agost de 2021, en la qual s'indica que no hi van haver al·legacions.  
Amb data 14 de desembre de 2021, es requereix a l'òrgan substantiu, perquè remeta a aquest òrgan ambiental la sol·licitud d'inici formulada pel promotor, així com també l'informe definitiu de l'òrgan competent en patrimoni. Amb data 11 de gener de 2022, aquest òrgan ambiental rep per part de l'òrgan substantiu la sol·licitud d'inici formulada pel promotor i l'informe definitiu de l'òrgan competent en patrimoni.  
  
A continuació, se citen resumidament els informes recaptats:  
- El certificat de compatibilitat urbanística, que va ser emés amb data de 2 de juliol de 2020 per l'arquitecte municipal de l'Ajuntament de Traiguera, conclou de la manera següent:  
D'acord amb la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, sense perjudici de la sol·licitud d'aquells altres informes que es consideren necessaris per aplicació de la normativa sectorial o per les característiques pròpies de la sol·licitud.  
En conseqüència, l'informe conclou indicant que l'activitat projectada sí que és compatible, i està condicionat a l'emissió dels informes de conselleria en matèria d'agricultura, urbanisme i carreteres.  
- Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer (CHX), emés amb data d'11 de setembre de 2020. Conclou favorablement de la manera següent:  
«Per tot l'exposat, als efectes previstos en l'article 25.4 del text refós de la Llei d'aigües, aquesta confederació hidrogràfica informa favorablement de l'estudi d'impacte ambiental per a l'explotació d'àrids de la secció A) Sol de riu, al terme municipal de Traiguera (Castelló), sense perjudici de les determinacions que, a conseqüència d'estudis més detallats o nova documentació, es puguen establir en les autoritzacions que preceptivament, en el seu cas, s'han d'obtindre d'aquest organisme.  
  
Aquest escrit no pressuposa autorització administrativa per a realitzar obres».  
- Informe de la Direcció General de Cultura i Patrimoni emés amb data de 3 de juny de 2021. Conclou favorablement de la següent manera textual:  
«No existeix afecció al patrimoni cultural en cap de les seues manifestacions, per la qual cosa vist el precepte indicat i de conformitat amb l'informe dels serveis tècnics s'informa favorablement els efectes patrimonials prevists en l'art. 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià Projecte pedrera Sol de riu, al terme municipal de Traiguera.  
Aquest informe es basa en la documentació ambiental de l'actuació en els termes en què s'hi ha descrit literalment i gràficament amb l'exprés advertiment que si, a conseqüència de la incidència d'altres legislacions sectorials i protectores, es produïren variacions respecte a la proposta ara informada, s'hi haurà de sotmetre de nou a l'informe vinculant establit en l'art. 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
Amb vista a garantir el compliment de les mesures preventives o correctores estrictament patrimonials establides en aquest informe, s'haurà de remetre a aquesta administració tutelar una còpia de la declaració d'impacte de l'actuació tan prompte com aquesta es pronuncie».  
Amb data 19 de gener de 2022, aquest òrgan ambiental rep un escrit del promotor, en què s'indica l'atorgament d'autorització perquè els advocats puguen consultar els expedients instats per la mercantil Áridos Les Planes, SA, les dades dels quals s'indiquen en l'escrit i se sol·licita que les incloguen en l'expedient de referència.  
Amb data 20 de gener de 2022, aquest òrgan ambiental rep una sol·licitud del promotor, perquè s'incloga l'estudi d'integració paisatgística (EIP) en l'expedient de referència. Amb data 31 de maig de 2022, aquest òrgan ambiental comunica al promotor, que la documentació de l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental ha de ser remesa, en tot cas, per l'òrgan substantiu, d'acord amb el procediment d'avaluació ambiental. Amb data 3 de juny, aquest òrgan ambiental rep el mateix estudi d'integració paisatgística (EIP) de l'òrgan substantiu.  
  
Consideracions ambientals  
L'àrea de projecte es troba al nord de la província de Castelló, en una situació límit entre la seua franja interior i muntanyenca, enquadrada dins de la regió climàtica denominada de clima mediterrani-subsec, càlid-temperat. La zona en la qual es pretén implantar l'explotació i el seu entorn presenta una topografia completament plana, amb un mínim pendent cap a l'est, entorn d'un 2 %. En la zona en estudi, no es detecta cap accident geogràfic important, llomes o turons, per trobar-se dins de la Plana de Vinaròs, exceptuant el llit del riu de la Sénia. La vegetació, pel fet que la zona d'explotació es troba pròxima al llit del riu de la Sénia, està formada per salzes, xops i oms, segons siga el grau d'humitat del sòl. També s'observen espècies com ara: gramínies dels gèneres, Eufòrbia (Euphorbia), olivarda (Inula viscosa), romaní (Rosmarinus officinalis), etc.  
A la zona que s'ha d'explotar i adjacents existeixen plantacions de tarongers i cultius de secà, com ara oliveres i ametlers, sent un sòl influenciat per la presència humana, en els terrenys en estudi i en els circumdants a aquesta existeixen cultius de secà, amb plantacions d'ametlers (Amygdalus communis), oliveres (Olea europeae) i garroferes (Ceratonia siliqua), a més de tarongers, la majoria d'aquests abandonats a causa de la seua escassa productivitat i rendibilitat econòmica.  
En general es pot preveure que les espècies de fauna presents en l'àmbit d'actuació seran de caràcter generalista. L'avifauna és, sens dubte, la comunitat més nombrosa i diversificada, ja que està representada principalment en els camps de cultiu i els seus voltants per espècies com la perdiu comuna (Alectoris rufa), la qual escasseja en els últims anys per la pressió cinegètica, el tudó (Columba palumbus), la urraca (Pica pica), la cogullada comuna (Galerida cristata), gafarrons (Serenius serenius), teuladins (Passer sp.), grassets de muntanya (Anthus sp.), diferents espècies de curruques (Sylvia sp.), falcies (Apus sp.), oroneta cuablanca (Delichon urbica), tords (Turdus sp.), diversos caseïformes. Existeix un important nombre d'espècies en l'àrea, encara que la majoria d'aquestes posseeix una elevada mobilitat i un ampli rang de distribució en l'àrea i, en general, en l'entorn provincial; no es troba cap espècie d'entre les catalogades com a protegides o susceptibles de protecció.  
Vista la documentació aportada, respecte a l'avaluació d'alternatives tècnicament viables, s'han plantejat dues alternatives, que analitzen els aspectes relatius a l'explotació i la restauració. Finalment, l'alternativa triada s'ha fet sobre la base de criteris geològics (zona de graves i arenes), urbanístics (catalogació adequada), i extractius (facilitat de les operacions mineres a desenvolupar i proximitat a centres de transformació i consum), i s'ha optat pel mètode d'explotació en tala amb la gestió d'estèrils propis i aliens conegut com a mineria de transferència, que redueix els runars, superfície afectada i temps de transport, entre altres avantatges.  
Consultat el visor cartogràfic d'IDEV, en l'àmbit d'actuació, no s'observa afecció a cap espai pertanyent a la Xarxa Natura 2000 o espais naturals protegits.  
No consta afecció directa a cap hàbitat d'interés ni a vies pecuàries.  
  
En la zona de l'àmbit de l'explotació no existeix sòl forestal. El riu de la Sénia limita la zona d'actuació per la part nord-est; part d'aquesta actuació queda en l'àmbit de la zona de policia del mateix riu. En aquest sentit, es disposa d'un informe emés per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, la conclusió del qual és favorable, sense perjudici de les autoritzacions que s'hagen d'obtindre d'aqueix organisme. Així mateix, l'àmbit d'actuació de l'explotació queda fora de la zona englobada dins del PATRICOVA.  
Vist l'estudi d'impacte ambiental, la documentació aportada i la tipologia dels treballs a executar, es preveuen afeccions potencials especialment en la fase d'explotació de la pedrera, que seran minimitzades o anul·lades en la fase de restauració.  
L'estudi d'impacte ambiental del projecte inclou les mesures preventives i correctores encaminades a minimitzar els impactes derivats de les accions que són inherents a les explotacions d'àrids.  
  
En la fase de preparació i d'explotació, s'identifiquen, entre altres, els següents impactes ambientals potencials:  
- Les tasques d'aclarida i desbrossament prèvies de la zona, condicionament dels accessos, així com la posterior extracció de material per al seu ús, es preveu que causen impacte temporal i reversible en la qualitat de l'aire i soroll, a causa de la generació de partícules en suspensió, i al soroll i a les vibracions de la diferent maquinària i vehicles intervinents. D'altra banda, es produirà un increment sonor en l'àrea, ocasionat pels motors de combustió interna, el funcionament de la maquinària, la presència humana, etc.  
- L'activitat quedarà subjecta al règim previst en la Llei 34/2007 i el Decret 100/2011, per a activitats potencialment contaminadores de l'atmosfera.  
Com a mesures preventives, correctores i protectores per a minimitzar l'impacte generat per les emissions de pols provocades especialment pel moviment de terres i pel trànsit de vehicles, s'estableixen les següents:  
1. Es realitzaran labors periòdiques de manteniment i neteja de la plaça de pedrera, dels camins i pistes d'accés a la pedrera, i dels fronts de l'explotació, per mitjà d'una cisterna de reg per gravetat. Es restringirà la velocitat de conducció dels vehicles en tot l'àmbit de l'explotació i s'asfaltaran els camins d'accés a l'explotació fins a l'abandó total d'aquesta.  
2. Quan les condicions climàtiques siguen desfavorables, com per exemple fortes ratxes de vent, es paralitzaran immediatament els treballs i només es regaran aquelles zones que es puguen veure més afectades. Els treballs es podran reprendre tan prompte com les condicions climàtiques ho permeten.  
3. Tots els vehicles que transporten materials pulverulents hauran d'anar coberts amb lones, les quals hauran de cobrir totalment la caixa del bolquet o remolc del camió, amb la finalitat d'evitar emissions de pols durant el transport.  
- Un altre dels impactes potencials serà l'emissió de gasos a l'atmosfera, a causa de la utilització de la maquinària i vehicles per a escometre els treballs d'extracció de material de la pedrera. Per a això, s'estableixen les següents mesures de caràcter preventiu:  
1. Els motors de combustió interna es revisaran perquè complisquen els límits d'emissió de contaminants previstos en la vigent normativa.  
  
2. Es revisaran periòdicament les emissions de gasos, vapors, fums i partícules a l'atmosfera.  
- La contaminació atmosfèrica per sorolls i vibracions tindrà lloc principalment en la fase de preparació i funcionament de l'explotació, que serà un impacte causat per les emissions sonores, de caràcter reversible a curt termini i d'extensió puntual, que podrà causar molèsties a la població i a la fauna que puga haver-hi en l'entorn pròxim a l'explotació. Per a la minimització d'aquest impacte, s'estableixen les següents mesures de prevenció i protectores:  
1. Limitació de l'horari de treball al període diürn.  
2. S'utilitzarà maquinària que complisca tots els requisits necessaris en matèria de soroll. Tota la maquinària impulsada per motors de combustió interna disposarà dels seus corresponents silenciadors homologats.  
3. La maquinària es revisarà periòdicament, segons les normes de manteniment i es realitzaran totes les revisions necessàries.  
- Durant la fase d'execució i funcionament de l'explotació serà inevitable la modificació de l'escolament superficial de l'àmbit de l'actuació, a causa de la transformació que patirà el terreny a conseqüència de la continuada extracció d'àrids. En aquest sentit, i a fi d'obtindre un millor control del nou escolament generat, s'estableixen mesures encaminades a reduir el poder erosiu de l'aigua d'escolament, i d'altra banda, interceptar els sediments arrossegats per l'aigua, per a la seua posterior recuperació:  
1. S'establiran sistemes de drenatge en el perímetre de l'explotació, mitjançant una cuneta de guarda, per a la recollida de les aigües externes i impedir que aquestes arriben a la zona d'actuació.  
2. Els desaigües als llits o drenatges de les aigües pluvials es realitzaran en terreny pla, de manera que evite erosions en aquests. Així mateix, es procedirà (tant en el funcionament de la zona d'explotació com en la restauració) a la dissipació d'energia de l'escolament superficial abans del seu abocament a llits naturals o parcel·les confrontants.  
  
3. S'atendrà les indicacions de l'informe de l'organisme de conca (CHX), havent de comptar amb l'autorització corresponent per a l'abocament d'aigües pluvials.  
Arran dels treballs d'explotació, es generaran residus sòlids. Així mateix, la gestió de residus catalogats com a perillosos o de naturalesa diferent als materials petris, que s'hi puguen generar serà un aspecte important a vigilar. Es prendran diverses mesures preventives i correctores:  
1. Es procedirà a la retirada i apilament de la capa de terra vegetal de les zones de desbrossament per a aprofitar-la posteriorment.  
2. No es permetrà en cap cas l'abocament de residus sòlids o líquids al terreny.  
3. Els residus que es generen durant la preparació i explotació de la zona d'explotació es classificaran en inerts, residus urbans i residus perillosos.  
4. Els residus urbans i assimilables (restes de menjar, envasos, restes de cartó, etc.), separats per a eliminar-los, seran posats a la disposició de l'ajuntament, per la qual cosa hauran de complir les ordenances de recollida.  
5. Els residus catalogats com a perillosos s'emmagatzemaran en envasos estancs adequats a les seues característiques químiques, en recinte cobert dotat amb solera impermeabilitzada i sistema de recollida de vessaments, i seran gestionats per gestor autoritzat.  
6. En cas de vessaments o fugues en la zona de proveïment de carburant i manteniment es retiraran les terres contaminades que es gestionaran com un residu perillós i es posarà terra nova de similars característiques a l'existent.  
- Encara que a priori no consta afecció a cap jaciment arqueològic, paleontològic o etnològic inventariat en l'àrea d'explotació, se seguiran les pautes i indicacions de la DG de Patrimoni de la Conselleria d'Educació i Cultura. En cas de produir-se algun descobriment arqueològic o bé cultural durant l'execució de les labors extractives en l'àmbit de l'actuació, la direcció facultativa dictarà la suspensió immediata de les operacions d'explotació i comunicarà als organismes competents la troballa perquè adopten les mesures que consideren necessàries per a la protecció, conservació o estudi d'aquesta.  
  
Respecte a les modificacions paisatgístiques que s'hi puguen produir, s'han proposat les següents mesures preventives i correctores:  
1. No sobrepassar en cap cas els límits de l'autorització minera.  
2. Elecció de la ubicació de l'explotació en una àrea de baix impacte visual des de vies de comunicació o assentaments urbans, per davall de la cota del terreny, sense afectar vessants ni elevacions topogràfiques, i amb els accessos ja existents.  
3. Conservar la topografia.  
4. No realitzar cap tipus de construcció permanent en el temps.  
5. Apilar la terra vegetal susceptible de ser usada en la restauració. Disposar-la en forma de cavalló i revegetar-la amb les espècies de la zona i espècies arbòries de creixement ràpid, de manera que constituïsquen pantalles vegetals, a fi d'evitar les vistes directes de la pedrera, i d'aquesta manera minimitzar l'impacte visual de l'explotació minera.  
6. S'atendrà en tot moment al programa d'explotació de la pedrera, que ha sigut programat perquè siga executat de manera progressiva a l'avanç de l'explotació, i -a mesura que el front es trobe a suficient distància com per a no interferir en les labors d'extracció, començaran les labors de restauració per la zona ja explotada. D'aquesta manera, mitjançant l'explotació i restauració simultània es redueix en el temps i en l'espai l'àrea afectada per la pedrera a cada moment, perquè es corregisca al més prompte possible l'impacte negatiu que suposa l'existència del buit, tant des del punt de vista paisatgístic com de la seguretat.  
  
7. Recuperació final de la topografia i drenatge existent, així com de l'estat ocupacional previ a l'explotació i d'acord amb les característiques del sòl (oliveres/ametlers).  
8. Condicionament i revegetació dels accessos existents en la zona.  
  
Durant la fase de funcionament de l'explotació, es preveu un impacte de desenvolupament econòmic positiu en la zona, atés que es generarà ocupació directa en el sector de la mineria i, d'altra banda, de manera indirecta en el sector de la construcció, abastant aquest últim, un major àmbit territorial. La zona d'explotació extraurà matèries primeres per a la fabricació d'àrids i formigons per a usar-lo posteriorment en el sector de la construcció, matèries primeres indispensables per a l'obra civil, edificació, etc.  
- L'impacte sobre la fauna és igualment negatiu, com el de la flora, encara que donada la mobilitat i capacitat de colonització de la fauna, especialment els vertebrats, s'espera que en iniciar l'explotació, la fauna es refugie en parcel·les pròximes amb característiques similars, de manera que quan concloga l'explotació i restauració, la fauna colonitzarà de nou les parcel·les afectades.  
Conclosos els treballs d'explotació, s'establiran unes mesures a dur a terme, per a la fase d'abandó de l'explotació, descrites en el projecte de restauració. Entre les mesures a destacar s'establiran les següents:  
  
1. Es delimitarà el perímetre de l'explotació amb tanca d'enreixat metàl·lic de triple torsió ancorada al terreny, per a evitar el pas de persones i animals.  
2. Es vigilarà topogràficament l'estructura i composició dels materials utilitzats en el farciment del buit miner, especialment els possibles assentaments o subsidències del terreny restaurat, procedint a senyalitzar-lo immediatament, si escau, i al sanejament dels defectes detectats.  
  
3. Periòdicament es revisaran els voltants de la zona restaurada per a comprovar si es produeixen afeccions d'algun tipus al medi, previstes o no previstes, les quals seran corregides immediatament amb les mesures necessàries. Es realitzaran campanyes de desinfecció i desratització, per a evitar la presència d'animals durant el funcionament de les actuacions en tot el recinte. Es realitzarà un seguiment i control de les zones restaurades.  
4. Es vigilarà la coberta vegetal restaurada, especialment després d'episodis de pluges considerables, a la recerca de senyals d'erosió, dessecació, enfonsaments, o qualsevol signe que indique que la integritat de la cobertura està deteriorada o afectada.  
L'EIA compta amb un pla de vigilància ambiental que estableix les pautes a seguir, efectuant els controls, els mesuraments i l'anàlisi dels paràmetres que permetran conéixer l'impacte que està suportant l'àmbit de l'actuació i el seu entorn, amb la seua periodicitat corresponent. Els seus objectius, segons s'indica en el projecte, fan referència a tres aspectes principals:  
a) Vetlar perquè, en relació amb el medi ambient, l'activitat es realitze segons el projecte i segons les condicions en què s'haja autoritzat.  
  
b) Determinar l'eficàcia de les mesures de protecció ambiental que conté la Declaració de impacte ambiental.  
c) Verificar la bondat del procediment d'avaluació d'impacte ambiental realitzat.  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte constitueix un supòsit d'avaluació d'impacte ambiental ordinària conformement a l'annex I del Decret 162/1990, grup 3, c) Extracció de minerals no metàl·lics ni energètics; c.1. Materials de construcció (substàncies argilenques, roques i pissarres, àrids naturals i per trituració, algeps, roques ornamentals), en concordança amb l'article 7 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en la secció 1a, capítol II, del títol 2 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i en les altres disposicions que li són aplicables.  
L'article 13 del Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
  
Per tot l'esmentat més amunt, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i amb el vistiplau del subdirector general del Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental, fent ús de les atribucions que ostente, resolc:  
  
Primer  
Estimar acceptable, als sols efectes ambientals i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, el projecte d'explotació de la secció A) pedrera àrids Sol de riu, que promou Áridos Les Planes, SA, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix l'estudi d'impacte ambiental, el projecte d'explotació i de restauració, pla d'autoprotecció, indicacions dels informes recaptats, l'altra documentació que obra en l'expedient, i de conformitat amb les condicions següents:  
  
1. Si durant l'execució de les obres es troben restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el promotor haurà de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura de manera immediata, i adoptar les mesures pertinents per a la seua protecció i conservació, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
2. Es controlarà que la gestió dels residus generats, en el conjunt de l'explotació, es duga a terme d'acord amb la normativa vigent.  
3. Els talussos de restauració no superaran els 30° d'inclinació, i l'alçària del banc restaurat no superarà els 4,50 m, respectant els paràmetres definits en el perfil tipus dels plànols del projecte d'explotació i restauració aportat. Aquests paràmetres es consideren adequats, tenint en compte el tipus de materials de la pedrera.  
4. El seguiment del compliment de les mesures descrites en l'EIA, de les propostes emeses pels diferents organismes consultats i de les mesures addicionals proposades, correspondrà a l'òrgan substantiu.  
  
5. Les accions incloses en el programa de vigilància i seguiment ambiental hauran de documentar-se, a l'efecte d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de la seua eficàcia. La documentació estarà a la disposició de les autoritats competents.  
En els termes previstos en l'article 43 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, aquesta declaració d'impacte ambiental perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'ha començat l'execució del projecte en el termini de quatre anys. A aquest efecte, el promotor notificarà a l'òrgan ambiental el començament de les obres.  
  
Segon  
Conformement al que preveu l'article 41 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
a) Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, així com en la seu electrònica.  
b) Aquesta declaració d'impacte ambiental no serà objecte de recurs sense perjudici dels que, si escau, procedisquen en via administrativa i judicial davant de l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu haurà de tindre degudament en compte, en el procediment d'autorització del projecte, l'avaluació d'impacte ambiental efectuada, atesos els criteris establits en l'article 42 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, que fan referència tant al contingut de l'autorització com a la publicitat de la decisió.  
  
València, 13 de juliol de 2022.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.