Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 8897, del 03-09-2020 (2020/6921)

RESOLUCIÓ de 26 d'agost de 2020, de la Direcció General de Medi natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe ambiental i territorial estratègic corresponent a l'expedient 7/0043-BUA Benicàssim, Cabanes, la Pobla Tornesa, Borriol i Castelló de la Plana.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8897

Data del DOGV
:   03-09-2020

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2020/6921


Data del document
:   26-08-2020

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica
    * Pobla Tornesa, la
    * Borriol
    * Castelló de la Plana
    * Cabanes
    * Benicàssim
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 26 d'agost de 2020, de la Direcció General de Medi natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe ambiental i territorial estratègic corresponent a l'expedient 7/2604-UQV Benicàssim, Cabanes, la Pobla Tornesa, Borriol i Castelló de la Plana. [2020/6921]  
De conformitat amb l'article 51.7 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, que estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de l'informe ambiental i territorial estratègic, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana l'informe ambiental i territorial estratègic corresponent a l'expedient 7/5163-HQX Benicàssim, Cabanes, la Pobla Tornesa, Borriol i Castelló de la Plana.  
  
  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Objecte: Revisar el Pla de prevenció d'incendis forestals del Parc Natural del Desert de les Palmes.  
Tràmit: Avaluació ambiental estratègica del Pla  
Promotor: Direcció General de Prevenció d'Incendis Forestals  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica.  
Localització: Benicàssim, Cabanes, la Pobla Tornesa, Borriol i Castelló de la Plana  
Expedient: 7/6306-EYM  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en la sessió del 12 de desembre de 2019, va adoptar aquest acord:  
Vista la proposta d'informe ambiental i territorial estratègic de revisió del Pla de prevenció d'incendis forestals del Parc Natural del Desert de les Palmes, en aquests termes:  
  
A. Fonaments pels quals se sotmet el Pla a l'avaluació ambiental estratègica.  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE, del Parlament Europeu i del Consell, de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta directiva s'incorpora al dret intern espanyol mitjançant la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret autonòmic mitjançant la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
El Reial decret legislatiu 7/2015, de 30 d'octubre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de sòl i rehabilitació urbana, estableix en l'article 22 que els instruments d'ordenació territorial i urbanística estan sotmesos a avaluació ambiental de conformitat amb el que preveu la legislació d'avaluació ambiental.  
D'acord amb el que estipula l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental ha de determinar si un pla o programa ha de ser objecte d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada o ordinària, en els casos que s'hi preveuen i tenint en compte els criteris establits en l'annex VIII de la llei, tot això amb la consulta prèvia a les administracions públiques afectades i d'acord amb les fases de la tramitació exposades en l'article 49.  
  
B. Document inicial estratègic  
B.1 Documentació aportada  
En data 11 de gener de 2019 es va rebre de la Direcció General de Prevenció d'Incendis Forestals aquesta documentació en format digital: l'esborrany de la revisió del pla, el document inicial estratègic, la documentació del pla vigent, l'informe del procediment de revisió i el plànol.  
  
La documentació aportada s'ajusta formalment al que s'estableix en l'article 50 de la Llei 5/2014 d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
B.1 Planejament vigent  
El Parc Natural del Desert de les Palmes disposa d'un pla bàsic de prevenció d'incendis aprovat per la Resolució de 22 de maig de 2006, del conseller de Territori i Habitatge.  
A continuació es resumeixen les actuacions que comprén el PPIF vigent i el de la revisió:  
  
La demarcació forestal de la Vall d'Alba disposa d'un pla de prevenció d'incendis forestals aprovat mitjançant la Resolució de 12 de febrer de 2015. Les actuacions referents a les infraestructures de la revisió del PPIF del Parc Natural s'han adaptat al que es preveu en el Pla de prevenció d'incendis forestals esmentat.  
Si bé la Llei 11/1994, de 27 de desembre, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, estableix en l'article 39 que aquests instruments han de contindre la programació d'un pla específic de prevenció d'incendis, el Pla rector d'ús i gestió del Parc Natural del Desert de les Palmes, aprovat mitjançant el Decret 95/1995, de 16 de maig, no preveu en l'articulat aquest pla específic de prevenció d'incendis forestals en l'àmbit del PRUG.  
  
Objecte de la revisió  
La revisió té com a objectiu actualitzar les actuacions que engloba el PPIF, per a això s'ha fet una anàlisi del grau de compliment d'aquest, el resultat de la qual es recull en la revisió del PPIF (annex 1), a partir del qual s'han descartat algunes de les actuacions, bé per estar ja executades, o bé per haver-se considerat innecessàries o inviables al llarg de la vigència del pla.  
D'altra banda, s'ha tractat de simplificar el Pla englobant en una actuació única les xicotetes actuacions que estaven dirigides a un mateix objectiu. (Per exemple, les actuacions 6.1, 6.2, 6.3.1, 6.3.2 i 6.3.3 del Pla de prevenció de causes, relatives al disseny i l'edició de fullets divulgatius, en la revisió s'agrupen en l'actuació 1.2 del Pla de prevenció de causes.) S'estableixen noves actuacions que es consideren necessàries.  
La revisió del Pla té aquest contingut: s'estructura en un pla de prevenció de causes i un pla d'infraestructures, cadascun dels quals inclou actuacions destinades a previndre incendis forestals.  
  
Els canvis principals respecte a l'actual planejament són aquests:  
  
En el Pla de prevenció de causes (PPC):  
- L'agrupació de les actuacions relatives a jornades i difusió mitjançant fullets i la inclusió de la difusió multimèdia (actuacions 1.1 i 1.2).  
  
- L'agrupació d'actuacions encaminades a facilitar l'elaboració dels plans locals de cremes (actuació 2.1) i el foment d'alternatives al foc per a eliminar restes vegetals (actuació 2.2), amb l'especificació únicament de la creació de línies d'ajuda.  
- L'agrupació i la implementació de les actuacions relatives a vigilància i detecció d'incendis, mitjançant la referència al Pla de vigilància preventiva de la Comunitat Valenciana i la inclusió de les ajudes al voluntariat per a prevenció d'incendis forestals (actuacions 5.1 i 5.2).  
- La inclusió de la instal·lació de cartelleria del risc d'incendis (actuació 3.1) i la neteja de cunetes i marges dels vials principals (actuació 3.2).  
- La inclusió de les actuacions d'actualització de la zonificació del risc d'incendis, no únicament per caiguda de llamps, sinó més extensa, i la modificació de la normativa sectorial del PN per a facilitar l'execució de les infraestructures de prevenció (actuacions 6.1 i 7.1 del Pla de prevenció de causes).  
- I l'exclusió de les actuacions relatives a:  
· Incloure les normes de prevenció d'incendis en la normativa sectorial del PN,  
· Les ajudes per a l'adequació de paellers i fumerals privats.  
· L'eliminació de punts d'abocament no controlats, que duen a terme els ajuntaments.  
- L'adaptació de paellers en àrees d'ús públic s'inclou en l'actuació 6.1 del Pla d'infraestructures.  
En el Pla d'infraestructures (PI):  
- L'exclusió de les actuacions relatives a incloure les normes de prevenció d'incendis en la normativa sectorial del PN.  
- La inclusió de l'elaboració d'un estudi sobre els punts estratègics de gestió de la vegetació per a la prevenció d'incendis forestals (actuació 1.1).  
- L'agrupació de les actuacions relatives a cada tipus d'infraestructura (àrees tallafoc, xarxa viària i xarxa hídrica), així com les relatives a l'adequació d'àrees recreatives, incloent-hi tant l'execució com la redacció dels projectes (actuacions 2.1, 2.2, 3.1, 4.1, 4.2 i 6.1).  
Quant a les infraestructures, se substitueixen les actuacions del PIFF de 2006 per les actuacions previstes en el Pla de prevenció d'incendis de la demarcació de Segorbe, excepte l'execució de faixes perimetrals a zones urbanes, que es manté vigent.  
- La inclusió d'una actuació sobre l'execució de faixes perimetrals a zones urbanitzades (actuació 2.3) i sobre l'obertura de sendes com a accés per als mitjans d'extinció en determinats punts estratègics.  
  
- L'agrupació en una única actuació de les actuacions destinades al manteniment i la recuperació de cultius (actuació 5.1).  
· L'exclusió de: la declaració com a Zona d'Actuació Urgent davant del risc d'incendis.  
Del pla vigent es destaca el següent:  
· Vials: 515,3 km de condicionament i 3,7 km de nova obertura  
  
· Depòsits: 1 de nova construcció i instal·lació de 20 hidrants.  
· Àrees tallafoc: 193,6 km  
La proposta de revisió de Pla preveu, d'acord amb el que s'indica en el DIE:  
· Vials: 161,8 km de condicionament i 4,9 km de nova obertura  
  
· Depòsits: 3 de nova construcció i adequació o manteniment de 5 existents  
· Àrees tallafoc: 165 km  
· Faixes perimetrals a àrees urbanitzades  
Sobre aquest aspecte, en les fitxes de la proposta del Pla s'indica el següent: 161,8 km d'adequació de pistes i manteniment (4,9 km de pistes de nova obertura) i 50 km de foment d'obertura de sendes d'accés per als mitjans d'extinció d'incendis. En relació als depòsits es preveu adequar punts d'aigua en terrenys gestionats per la Generalitat (4 depòsits) i fomentar l'execució i l'adequació de punts d'aigua en terrenys no gestionats per la Generalitat (4 depòsits). Respecte al foment d'actuacions sobre àrees tallafoc en terrenys no gestionats per la Generalitat, s'estima en 698,2 hectàrees, i les actuacions en terrenys gestionats per la Generalitat, 51,2 hectàrees. El foment de les actuacions en la interfície urbana forestal arriba a 7,8 ha.  
  
La recuperació i/o el manteniment fent ús de parcel·les agrícoles que contribuïsquen a la defensa contra incendis es preveu en 2069,65 hectàrees, i les parcel·les que s'hi veurien afectades no es representen gràficament.  
La superfície d'actuació que abasta aquest pla de prevenció d'incendis forestals correspon a la superfície protegida i el seu àmbit d'influència, definit en el PPIF que es revisa (vegeu la pàgina següent).  
  
Àmbit de la proposta de revisió del pla.  
Justificació de la revisió  
D'acord amb el que s'indica en la documentació presentada, el termini previst per a la vigència de l'actual PPIF del Parc Natural ha conclòs (10 anys), i és necessari revisar-lo de manera que es continue el treball de prevenció establint quines actuacions del pla vigent es prorroguen i s'actualitzen i quines es descarten, així com introduir-ne de noves en funció de la seua necessitat o interés. Açò s'ha efectuat després de dur a terme una anàlisi del nivell de compliment del pla vigent.  
  
Gran part de les tipologies d'actuacions previstes en el pla vigent es mantenen en la revisió, si bé en alguns casos s'ha efectuat una reagrupació (per exemple, les actuacions 4.1 i 4.2 de la revisió, corresponent a l'execució i l'adequació de punts d'aigua i hidrants, es correspon amb les actuacions següents del pla vigent: 3.2, 3.3, 3.4, 3.5 i 3.6). També s'introdueixen noves actuacions no previstes en el pla vigent, com ara: el foment de l'execució, el manteniment o l'adequació de faixes perimetrals a zones urbanitzades, en terrenys no gestionats per la Generalitat (2.3 PI), o la construcció d'un observatori forestal en l'àmbit territorial del PPIF en el terme municipal de Cabanes (7.1 PI).  
  
El grau de compliment del pla vigent ascendeix al 27 %, que correspon a un nivell de compliment baix. Respecte al Pla de prevenció de causes, destaca el grau de compliment baix en general, si bé és acceptable en la regulació de l'ús recreatiu i en el programa de vigilància i detecció. En relació amb les infraestructures, el grau de compliment per a àrees tallafoc, vials, xarxa hídrica, recuperació d'usos tradicionals i seguretat en àrees d'ús públic a penes ha sigut del 23 %.  
  
En la fase de revisió del Pla s'han efectuat consultes i s'han rebut aportacions de diferents organismes: Agència Valenciana de Seguretat i Resposta a les Emergències Direcció General de Patrimoni, Iberdrola, Ajuntament de Castelló, Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, així com la Direcció Territorial de Castelló de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, que s'han utilitzat per a determinar el plantejament de la revisió.  
  
Conseqüència de la reunió amb el director conservador del Parc Natural, s'afigen o es puntualitzen algunes actuacions, entre les quals destaquen aquestes:  
- Donar continuïtat a pistes perquè no queden sense eixida.  
- S'afigen les superfícies proposades per al manteniment o la recuperació de cultius.  
- Eliminació de paellers i punts de foc d'àrees recreatives, amb caràcter general.  
- S'estudiarà la necessitat d'actuacions de més amplària en faixes auxiliars a vials en zones d'especial importància en la comunicació i l'accessibilitat a la zona.  
De cara a seleccionar alternatives, el document inicial estratègic assenyala que en l'alternativa 1 s'ha analitzat el grau de compliment del PPIF aprovat en 2006 (vegeu annexos 1 i 3), així com la idoneïtat o la necessitat de continuar en el temps les actuacions previstes en aquest. Sobre la base d'aquesta anàlisi, s'han inclòs les actuacions que, bé per ser d'interés i no estar executades o realitzades en l'actualitat, o bé per ser actuacions permanents en el temps (com és el cas de la difusió de les normes d'ús del foc, per exemple), s'ha considerat oportú.  
  
A aquestes s'han afegit les actuacions la inclusió de les quals s'ha sol·licitat des dels parcs naturals, i s'han considerat pertinents amb els objectius i abast del pla, així com altres de noves per considerar-se d'interés per a millorar la prevenció d'incendis.  
Com que la incidència de totes dues alternatives sobre el territori és similar o fins i tot menor en l'alternativa 1, que d'altra banda és el resultat d'un procés d'anàlisi de l'alternativa 0, en el qual s'ha realitzat a més un procés participatiu dels agents implicats en la gestió de l'espai, l'alternativa 1 es considera més ajustada a la problemàtica i les necessitats reals actuals. Per la qual cosa se selecciona aquesta alternativa.  
  
  
C) Consultes fetes  
La Subdirecció General d'Avaluació Ambiental ha sotmés a consultes la documentació inicial remesa, conforme al que es disposa en l'article 51 de la LOTUP, amb la finalitat de determinar els efectes significatius en el medi ambient, d'acord amb els criteris exposats en l'annex VIII d'aquesta llei.  
Per això, tenint en consideració les característiques de la proposta de revisió del Pla presentada i els aspectes ambientals en els quals pot incidir, es consulta aquestes administracions:  
  
Consulta Informe Administració consultada  
01/02/19 19/09/19 Subdir. Gral. Territori i Paisatge. Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge  
01/02/19 Subdirecció General de Medi Natural  
01/02/19 21/02/19 Agència de Seguretat i Resposta a les Emergències  
Subdir. General d'Emergències  
01/02/19 23/04/19 Iberdrola, SAT  
01/02/19 Red Eléctrica, SAU.  
01/02/19 25/02/19 Cons. Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural Dir. Territ. de Castelló ST Agricultura  
01/02/19 18/02/19 Cons. Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural Dir. Territ. Castelló ST Medi Ambient  
01/02/19 09/07/19 Direcció General de Patrimoni Cultural  
01/02/19 Diputació de Castelló  
01/02/19 Consorci Bombers de Castelló  
04/02/19 17/07/19 Ajuntament de Castelló de la Plana  
04/02/19 Ajuntament de Benicàssim  
04/02/19 Ajuntament de Borriol  
04/02/19 Ajuntament de Cabanes  
04/02/19 Ajuntament de la Pobla Tornesa  
  
  
Els informes rebuts, juntament amb l'Informe ambiental i territorial estratègic (IATE), es publicaran en aquesta pàgina web: www.agroambient.gva.es/eae  
Subdir. General d'Emergències; Agència de Seguretat i Resposta a les Emergències (18.02.2019)  
- Fa referència a una sèrie d'errors en la documentació relatius a l'assignació de competències, la legislació derogada i el nom de serveis que han canviat i que caldrà corregir en el document definitiu.  
  
Iberdrola, SAT (01.04.2019)  
- Sense perjudici del que s'inclou en l'informe corresponent de l'empresa subministradora del servei elèctric (Iberdrola), assenyalem a continuació les qüestions més importants que cal tindre en compte:  
· S'indica que les mesures establides en la revisió del Pla van més enllà del que exigeix la normativa bàsica i, a més, resulten impossibles de complir per anar més enllà de l'estat actual de la ciència. Les mesures incloses en la normativa actualment vigent, tant en l'àmbit estatal (Reial decret 223/2008) com en l'autonòmic (Decret 150/2019), s'indica que garanteixen una protecció adequada del medi ambient quant a la interacció entre el medi forestal i les instal·lacions elèctriques.  
· En relació amb l'obligació de «garantir la detecció de trencament de conductor i faltes d'alta impedància», les proteccions emprades en la capçalera de les línies d'alta tensió de les subestacions són de tecnologia digital, incloent-hi unitats de desequilibri per a la detecció de fase oberta, i de neutre sensible per a la detecció de faltes a terra d'alta impedància. No obstant això, d'acord amb l'estat actual de la tècnica, no és possible aconseguir la sensibilitat necessària per a detectar qualsevol tipus de trencament de conductor o defecte a terra.  
· Respecte a la pretesa obligació d?«assegurar la localització de la falta en un rang de 500 metres amb un temps màxim de 5 minuts des de l'instant de detecció de la falta», cal assenyalar que, després d'haver dut a terme experiències pilot al llarg del temps amb alguns dels principals fabricants de relés, s'ha conclòs que, en l'estat actual de la tècnica, la precisió i l'eficàcia dels relés de localització de faltes, que es basen en el càlcul de la impedància a la falta (distància) amb la mesura de les intensitats i tensions, en el cas de faltes a terra, i especialment amb baixes corrents de defecte, tècnicament no permet obtindre nivells de precisió com els indicats.  
· En relació amb això no és possible implementar la impossibilitat de reconnexió automàtica «quan la línia s'ha desconnectat per una falta possiblement perillosa per al medi forestal» per raons idèntiques, per no poder discernir-se la procedència de la falta amb aquest grau de precisió.  
· D'altra banda, quant a les exigències relacionades amb la comunicació amb el 112 (telèfon d'emergència), cal posar de manifest que el meu principal i l'Agència Valenciana de Seguretat i Resposta a les Emergències, van subscriure en data 25 de novembre de 2016, un «acord de col·laboració per a gestionar incidents i situacions d'emergència» que recull de manera detallada i minuciosa la manera en què Iberdrola Distribución i el telèfon esmentat es relacionen davant de qualsevol incidència que puga produir-se.  
· En qualsevol cas, no pot deixar d'assenyalar-se que en el cas hipotètic que s'exigiren i materialitzaren en les línies elèctriques les mesures del Pla bàsic, atés que es tracta d'instal·lacions en servei, el cost d'aquesta implementació s'hauria d'assumir de conformitat amb el que es disposa en l'article 59.2 de la Llei 24/2013, de 26 de desembre, del sector elèctric.  
- Així doncs, en relació amb les al·legacions referides, aquest IATE considera que les mesures establides en el Pla de previsió hauran de complir-se en la mesura que puguen dur-se a terme, i caldrà que la Direcció General de Prevenció d'Incendis les revise per a determinar si han de mantindre's o canviar-se.  
Direcció Territorial de Castelló de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport Unitat d'Inspecció de Patrimoni (20.06.2019):  
  
- De l'informe remés es pot considerar el següent:  
· L'única referència al patrimoni cultural que apareix en la documentació inclosa en l'expedient és un esment a les diverses estructures que encara estan dretes, com ara les ermites, les masies, els convents i els castells, en l'apartat 2. Ús recreatiu del Pla d'actuacions per a la prevenció de causes; i una relació del patrimoni etnològic, històric i arquitectònic existent, que forma part de la llista de zones d'àrees d'esplai i descans, zones amb ús de foc permés i zones d'afluència o interés d'aquest mateix document.  
· S'indica, així mateix, que en la documentació presentada no es fa referència al patrimoni cultural ni a la possible afectació d'aquest, i que d'acord amb l'article 11 de la Llei de patrimoni cultural valencià per a valorar l'afectació del Pla al patrimoni cultural s'hauria d'aportar una memòria d'impacte patrimonial el contingut del qual s'ha d'ajustar al Decret 208/2010, de 10 de desembre, del Consell.  
· Igual que en el cas que alguna de les actuacions previstes poguera afectar algun dels béns inventariats, el projecte hauria de comptar amb un informe vinculant de la conselleria competent en matèria de patrimoni cultural.  
- Per tant, aquest IATE considera el següent:  
· La redacció de la legislació vigent relativa al patrimoni cultural valencià presenta discordances amb la legislació d'avaluació ambiental en el sentit que l'article 11 abans indicat fa referència als estudis d'impacte ambiental de projectes que puguen incidir en béns del patrimoni cultural, i el Decret 208/2010, a plans subjectes a avaluació ambiental estratègica i indica la necessitat d'elaborar una memòria d'impacte patrimonial per a emetre l'informe exigit en l'article 11 referit.  
  
Direcció Territorial de Castelló de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural Servei de Medi Ambient (14.02.2019):  
- En l'informe s'assenyalen els diferents elements de protecció (hàbitats, microreserves, coves, Xarxa Natura 2000, així com la mateixa figura del Parc Natural del Desert de les Palmes) i s'indica que el PPIF del Parc és necessari per a preservar l'ecosistema i garantir-ne l'evolució a llarg termini. L'afectació a vies pecuàries i forests gestionades per la Conselleria és compatible amb el pla, per la qual cosa no es generaran efectes significatius en l'àmbit de les competències del servei.  
  
- Atesa la consideració de protecció de la zona afectada, en la fase de redacció de projectes de les infraestructures s'haurà d'estudiar l'afectació puntual de cadascun (espècies de flora i fauna, especialment avifauna) i caldrà especificar les mesures necessàries per a assegurar l'afectació no negativa.  
Direcció Territorial de Castelló de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural Servei d'Agricultura (20.02.2019):  
- El servei territorial emet l'informe, i encara que es refereix a les actuacions del Pla de prevenció de causes i del Pla d'infraestructures del PPIF vigent (no de la revisió que cal avaluar), d'acord amb aquest IATE, les consideracions de l'informe emés respecte a cremes, xarxa viària i activitat ramadera es tindran en compte en la redacció definitiva del PPIF.  
Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge (22/08/19):  
- En l'informe s'assenyalen els diferents elements de protecció (hàbitats, microreserves, coves, Xarxa Natura 2000, així com la mateixa figura del Parc Natural del Desert de les Palmes) i s'indica que el PPIF del Parc és necessari per a preservar l'ecosistema i garantir-ne l'evolució a llarg termini. L'afectació a vies pecuàries i forests gestionades per la Conselleria és compatible amb el pla, per la qual cosa no es generaran efectes significatius en l'àmbit de les competències del servei.  
  
- L'informe indica «que el PPIF conté un pla de prevenció de causes i, especialment, un pla d'infraestructures en què s'inclouen propostes per a dur a terme que tindran influència sobre la infraestructura verda i sobre el paisatge», incloent-hi algunes mesures d'integració paisatgista de caràcter genèric (encara que no es denominen com a tals).  
  
- No obstant això, caldrà fer-ho constar com a condició en les fitxes de l'annex 2. Programa d'actuació del Pla d'infraestructures que per a desplegar els projectes indicats en aquestes l'objecte dels quals siga executar elements que incidisquen sobre la infraestructura verda i el paisatge que aquest projecte continga l'instrument de paisatge corresponent, en aquest cas estudi d'integració paisatgista: actuacions en àrees tallafoc i àrees d'esplai d'ús públic; manteniment de cultius; construcció de depòsits d'aigua; obertura de nous vials, tot això d'acord amb el que s'estableix en l'article 6.3 de la LOTUP esmentat anteriorment, així com en l'article 6.4.b d'aquesta llei, que estableix que els estudis d'integració paisatgística valoren els efectes sobre el caràcter i la percepció del paisatge de projecte i actuacions amb incidència en el paisatge i establir mesures per a evitar o mitigar possibles efectes negatius.  
  
- No obstant això, l'annex 2 referit és el corresponent al PPIF vigent, per la qual cosa es traslladaran les directrius de l'informe al PPIF proposat.  
Ajuntament de Castelló de la Plana (2/07/19)  
- S'emet un informe detallat amb els criteris que cal seguir sobre la base de la normativa urbanística prevista, infraestructura verda i paisatge, així com un catàleg de proteccions, si bé l'informe fa referència a les directrius i la documentació del PGE que actualment està en avaluació ambiental, per la qual cosa es consideraran les línies generals de l'informe respecte als aspectes que s'exposen, mentre el PGE de Castelló de la Plana no s'aprove definitivament.  
· Igualment, en les qüestions finals de l'informe es fa referència a documentació (p. ex., plànol 5.1.3 d'àrees tallafoc) que correspon al document vigent, per la qual cosa caldrà corroborar que tant aquesta com altres al·lusions a aquest es mantenen en la revisió proposada del PPIF.  
  
D) Identificació i valoració dels possibles efectes sobre el medi ambient  
Segons el que estipula l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental i territorial determinarà, tenint en compte els criteris de l'annex VIII, el sotmetiment al procediment d'avaluació ambiental i territorial ordinari o simplificat, en funció de l'existència d'efectes significatius sobre el medi ambient, amb la consulta prèvia a les administracions públiques afectades a què es refereixen els articles 48.d i 51.1 de la LOTUP.  
  
Descripció de l'àmbit:  
L'àmbit del Pla de prevenció d'incendis coincideix amb el del Parc Natural del Desert de les Palmes al qual s'afig l'àmbit d'influència vist en el mapa anterior.  
El Parc Natural del Desert de les Palmes se situa a la província de Castelló, en la zona sud-oriental, concretament a la comarca de la Plana Alta. Aquest paratge s'enclava en una regió muntanyenca litoral d'orografia abrupta paral·lela a la costa, amb crestes i penyes abundants, envoltada per una plana costanera i amb valls a la part interior. Totes aquestes característiques li confereixen un alt valor paisatgístic i de diversitat d'ecosistemes, que alberguen un gran nombre de singularitats i endemismes.  
Situat en la zona sud-oriental de la província de Castelló, amb el pic Bartolo (729 m) com a altura màxima. El Parc forma part, al costat de la serra de les Santes, d'un plec anticlinal de materials del Paleozoic. Hi abunda el gres roig i és un dels dos únics llocs de la província de Castelló on apareixen les pissarres, fet que li atorga un caràcter singular dins de la Comunitat Valenciana.  
  
Abasta els termes municipals implicats en el pla, que són els de Benicàssim, Cabanes, la Pobla Tornesa, Borriol i Castelló de la Plana.  
El Parc Natural del Desert de les Palmes se situa en un entorn molt visitat durant tot l'any. Això comporta riscos per al medi ambient, tant quant a la preservació dels ecosistemes davant l'afluència de gent com pel risc més alt d'incendis derivat d'aquest fet, de manera que tenen rellevància especial les actuacions destinades a difondre les normes de prevenció d'incendis, i l'execució i el manteniment de les àrees tallafoc i infraestructures previstes en el Pla de la demarcació de la Vall d'Alba.  
  
Entre els hàbitats destaquen: Dunes amb vegetació esclerofil·la de Cisto-Lavanduletalia (2260); matolls termomediterranis i preestèpics (5330); zones subestèpiques de gramínies i anuals del Thero-Brachypodietea (6220\*); pendents rocosos calcícoles amb vegetació casmofítica (8210); boscos de Quercus ilex i Quercus rotundifolia (9340).  
  
Pel que fa a la fauna, és variada i destaca el tòtil, el fardatxo ocel·lat, la bívia ibèrica i la serp blanca, entre els rèptils i amfibis. L'avifauna és molt rica i destaca l'àguila cuabarrada, el soliguer, l'esparver, el cornudet, el mussol, el mussol banyut o el mussol euroasiàtic entre les rapinyaires. També són comuns la perdiu, la tórtora, la busquereta, la còlbia rossa, el formiguer o el corb. Els mamífers no són la fauna principal, però el parc tampoc n'està exempt. La majoria són representants del bosc mediterrani, com la rabosa, el senglar, l'esquirol, la geneta i la fagina.  
Respecte a la flora, la vegetació del Parc Natural es troba en estat de regeneració a causa del greu incendi que el va arrasar en 1992. La presència de sòls gres roig permet l'existència de la surera i la carrasca, a causa de l'absorció d'humitat d'aquesta mena de sòl, però a causa de la transformació de l'ecosistema natural pels incendis i les transformacions agràries la seua presència ara és molt escassa. De tota manera, encara és possible trobar-hi matolls típics d'aquesta formació boscosa com ara l'arbocer, el lloreret, el bruc, el matapoll, l'aladern, el galzeran, el ginebre, el llentiscle i, per descomptat, el margalló. En l'actualitat la major part de superfície boscosa està composta pel pinastre i el pi blanc, però la política de reforestació té la intenció de substituir-los per les suredes i els coscollars primitius.  
En l'àmbit del Pla destaquen aquestes zones d'interés ambiental:  
  
- 5 coves incloses en el Catàleg de Coves de la Comunitat Valenciana: l'ullal de Miravet, l'avenc d'en Soria, l'avenc del Serengue, l'avenc de l'Indi i el forat d'en Ferràs.  
- Microreserves de flora: alt de Colomer i les agulles de Santa Àgueda.  
L'àmbit de la revisió del pla inclou la Zona d'Especial Conservació (ZEC) del Desert de les Palmes, que coincideix amb el Parc Natural, igual que la Zona d'Especial Protecció dels Ocells (ZEPA) del Desert de les Palmes. Així mateix, en l'àmbit del PPIF es recull el paratge natural municipal de l'Ermitori de la Magdalena al sud-oest del parc.  
  
L'àmbit està afectat per risc de lliscaments en diferents graus. Igualment, hi ha zones amb risc de despreniments.  
Hi ha nombrosos jaciments arqueològics en la zona, d'acord amb la informació del visor de l'Institut Cartogràfic de la Comunitat Valenciana i del web de la Direcció General de Patrimoni Cultural.  
Així mateix, únicament la carretera local CV-147 discorre per l'interior del Parc, si bé la zona d'influència en la zona sud afecta tant l'AP-7 com l'N-340.  
La major part de l'àmbit és terreny forestal d'acord amb la cartografia PATFOR, i el de la zona E i NE es considera terreny forestal estratègic.  
  
Anàlisi de la proposta:  
S'analitza la proposta de revisió del Pla:  
Respecte a les característiques de la revisió del pla, aquesta manté gran part de les tipologies de les actuacions del pla vigent, en modifica algunes característiques, descarta altres actuacions i n'introdueix algunes de noves, tal com s'ha indicat anteriorment.  
Els incendis forestals, en cas que s'hi produïsquen, generaran efectes negatius en l'espai natural protegit, per la qual cosa l'objecte de l'avaluació ambiental del Pla és garantir que el conjunt de les determinacions té efectes positius o, en cas d'incertesa dels efectes que es puguen generar en el desplegament del pla, establir els criteris i les condicions per a eliminar-la o almenys minimitzar-la.  
La revisió del Pla vigent (2006) selecciona l'alternativa 1, que substitueix les actuacions del Pla d'infraestructures previstes en el PPIF (es pressuposa que dissenyades específicament tenint en compte les característiques especials del Parc Natural) per les actuacions d'infraestructures previstes en el Pla de prevenció d'incendis de la demarcació de la Vall d'Alba.  
El document inicial no fa cap justificació en aquest sentit, no entra a valorar aquest canvi (repercussió sobre cadascuna de les zones i valors establits en els instruments de planificació i gestió del parc natural-PRUG), ni fa referència als criteris específics que, si escau, s'hagen considerat en el Pla de demarcació de prevenció d'incendis per a les actuacions d'infraestructures en l'àmbit del PPIF.  
  
La materialització de les actuacions previstes en el Pla per a complir els seus objectius requereix que es concreten i es despleguen en els projectes corresponents.  
El Pla constitueix un marc de projectes que, d'acord amb la legislació sectorial vigent en matèria d'avaluació ambiental a la Comunitat Valenciana, poden ser supòsits sotmesos a avaluació d'impacte ambiental ordinària (com ara l'obertura de vials de nou traçat), requerir l'avaluació ambiental simplificada, d'acord amb els articles 7.2.a, 7.2.b o 7.2.c de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, o estar subjectes a una estimació d'impacte ambiental si respon a un dels supòsits de l'annex II del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, o al règim especial d'avaluació establit en la normativa del PRUG del Parc Natural del Desert de les Palmes.  
  
En conseqüència, i sense perjudici del nivell jeràrquic del Pla respecte dels projectes, les actuacions que conté aquest s'han d'assumir com a propostes amb caràcter no vinculant, ja que, pel mateix abast del pla, la determinació de la viabilitat ambiental queda posposada a la valoració pel que fa al projecte. En particular ens referim a les d'infraestructures que requereixen qualsevol procés d'avaluació d'impacte ambiental reglat en la normativa sectorial vigent o les que, d'acord amb la normativa del Parc, requereixen un informe favorable de l'òrgan gestor de l'espai natural protegit,  
D'altra banda, si bé la regulació normativa d'aquest espai natural en l'àmbit del PRUG i la legislació sectorial d'avaluació d'impacte ambiental estableixen o constitueixen mesures preventives respecte a les actuacions que es plantegen, es considera necessari que el Pla continga criteris i mesures preventives per a minimitzar la incertesa i evitar les possibles afectacions negatives significatives.  
Aquestes mesures preventives s'hauran de tindre en compte especialment en aquestes actuacions:  
- Creació de noves àrees tallafoc, faixes perimetrals en vials, depòsits i pistes forestals trams de nou traçat.  
- Recuperació d'antics camps de cultiu que tinguen caràcter forestal d'acord amb la cartografia PATFOR.  
Entre les mesures preventives que s'han d'adoptar cal incloure almenys:  
- Un estudi previ de la flora i la vegetació d'interés que no s'ha d'afectar.  
- La modificació de la ubicació de l'actuació o el traçat d'aquesta, o la no-execució.  
- La modificació de les característiques de l'actuació: dimensions, tècniques que cal utilitzar, etc.  
- Les limitacions en el període d'execució de les obres.  
- L'abalisament de terrenys per a evitar afectacions.  
- Altres mesures.  
Sense perjudici dels condicionants establits en la resolució dels procediments d'avaluació que es requerisquen i del compliment del que s'estableix en el PRUG, especialment l'article 44 (sobre les autoritzacions), aquestes mesures s'hauran de definir abans d'executar les actuacions en col·laboració amb els serveis tècnics del Parc Natural i amb el seu vistiplau, i s'executaran també amb seua la supervisió.  
  
Quant a les propostes d'actuació d'adaptació de la normativa del Parc a les necessitats d'infraestructures del Pla de prevenció d'incendis forestals, que pretén modificar aspectes concrets de les exigències perquè les infraestructures puguen dur-se a terme més eficaçment, la documentació presentada no concreta el contingut d'aquestes modificacions i no és possible, a priori, determinar si aquesta actuació pot ocasionar afectacions negatives.  
En conseqüència, aquest IATE no inclou l'avaluació de modificacions de la normativa del Parc i l'actuació prevista per a adaptar-la es considera una recomanació que no tindrà efectes significatius sempre que aquesta mantinga o millore el nivell de protecció i conservació que requereix cada zona (hàbitats, espècies, etc.). Les modificacions de la normativa del Parc que es puguen plantejar requeriran un procés d'avaluació ambiental estratègica propi.  
En relació amb les característiques dels efectes i de l'àrea probablement afectada:  
L'àmbit del Pla és d'un gran valor ambiental, tal com s'ha exposat anteriorment, però les actuacions proposades tenen com a finalitat previndre els incendis forestals, és a dir, conservar els valors naturals de l'àmbit. Les actuacions proposades poden causar en algun cas efectes negatius sobre els valors de l'espai pel que fa al projecte, si bé es poden adoptar mesures per a previndre'ls, evitar-los o reduir-los, com s'ha indicat abans.  
D'acord amb el DIE, la zona és tant ZEC com ZEPA, i com que l'àmbit del PPIF és una àrea de distribució de diversos hàbitats d'interés comunitari, i hi ha en la zona microreserves de flora i àrees de recuperació d'amfibis, en la fase de redacció dels projectes de les infraestructures haurà d'estudiar-se més detalladament la possible afectació puntual a algun, especialment les zones que cal protegir més pròximes a les actuacions previstes en el Pla de prevenció d'incendis de la demarcació, així com la presència concreta d'espècies de flora o fauna protegides, especificant les mesures necessàries que es prendran per a assegurar que aquestes espècies i hàbitats no resulten afectats negativament.  
  
D'acord amb el DIE, entre les actuacions que inclou la revisió del pla, les següents relatives a l'execució i al manteniment d'infraestructures de prevenció d'incendis forestals, incideixen directament en el territori:  
- Pla de prevenció de causes:  
· 3.2 (foment del control de la vegetació en vies de comunicació)  
  
- Pla d'infraestructures:  
· 2.1 a 2.3 (àrees tallafoc i interfície urbana forestal),  
· 3.1 i 3.2 (pistes forestals i sendes d'accés per a mitjans d'extinció),  
  
· 4.1 i 4.2 (punts d'aigua), i  
· 6.1 (àrea d'ús públic) del Pla d'infraestructures.  
· 7.1 (construcció d'un observatori forestal).  
En analitzar les àrees tallafoc sense executar, assumides del pla de prevenció d'incendis de la demarcació aprovat, es pot observar que algunes afectaran directament zones del Parc que constitueixen formacions boscoses singulars catalogades com a sòl forestal estratègic (per exemple 02.59.01; 02.08.15; 02.08.11 en l'àrea d'influència). Els camins del Pla de demarcació discorren, en general, per zones amb pendents elevats i a vegades travessen microreserves vegetals o àrees de reserva amb formacions boscoses singulars, o discorren pròxims a aquestes.  
Aquestes zones, microreserves vegetals i àrees de reserva, tenen una regulació específica en la legislació sectorial que haurà de complir-se.  
En el DIE, com a mesures per a evitar un efecte negatiu sobre els hàbitats i les espècies de flora o fauna d'interés presents en la zona, en la fase de projecte de les actuacions es proposa descriure detalladament les mesures que siguen necessàries quant a l'execució d'aquestes amb la finalitat de minimitzar aquests efectes. Com per exemple l'execució de les actuacions fora de l'època de cria de l'avifauna present, en cas de resultar necessari en la zona concreta on s'hagen de fer els treballs, o prendre les mesures necessàries per a no danyar la vegetació existent durant l'execució de les actuacions, per depòsit de materials o de residus.  
Tenint en compte el que s'ha indicat abans referent a les mesures preventives i la proposta del DIE, es considera que la mesura preventiva haurà d'aplicar-se als projectes d'infraestructures en general i dins de les propostes del Pla de prevenció de causes a les actuacions 3.2 (foment del control de la vegetació en vies de comunicació).  
En relació amb l'afectació al paisatge, és necessari considerar que les actuacions de les àrees tallafoc tenen la finalitat principal de conservar els valors de l'espai natural protegit, entre aquests el paisatge. Pel que fa al projecte, la legislació sectorial no considera que hagen de sotmetre's a avaluació d'impacte ambiental per la finalitat d'aquests. No obstant això, malgrat ocasionar modificacions en el paisatge, l'efecte positiu en la conservació de l'espai determina que l'afectació pel que fa al Pla es considere positiva. En qualsevol cas, tant respecte a aquest factor com a la resta (fauna, vegetació, etc.) poden adoptar-se mesures preventives o correctores.  
L'àmbit del Pla és ampli i inclou elements d'interés cultural, tenint en compte l'informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural com a mesura preventiva respecte a aquest factor i atés que les actuacions no s'han concretat, es considera que el Pla ha d'incorporar mesures preventives, d'acord amb l'informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural, de manera que en el cas que algun dels projectes de desenvolupament de les actuacions previstes poguera afectar algun dels béns inventariats, el projecte hauria de comptar amb un informe vinculant de la conselleria competent en matèria de patrimoni cultural.  
  
Tenint en compte l'anàlisi efectuada, la planificació de prevenció d'incendis forestals d'un espai d'elevat valor ambiental sempre que s'incorporen les mesures necessàries per a previndre els efectes significatius per a materialitzar-la (projectes) tindrà un efecte positiu sobre l'espai natural protegit, ja que contribueix a conservar els valors del Parc (fauna, vegetació, paisatge, etc.).  
En el cas de la proposta feta, es pot assenyalar igualment que no varia de manera significativa el pla actual, atés que es tracta d'una revisió de l'anterior que parteix de l'anàlisi del seu compliment i tracta de millorar-ne aspectes i introduir-hi directrius que incideixen especialment en l'àmbit de la protecció de l'espai natural catalogat.  
  
Acord  
D'acord amb el que s'ha exposat, es resol emetre un informe ambiental i territorial estratègic favorable segons estableix l'article 51.2.b de la LOTUP, en relació amb la revisió del Pla de prevenció d'incendis forestals del Parc Natural del Desert de les Palmes en diferents municipis de la província de Castelló promoguda per la Direcció General de Prevenció d'Incendis Forestals, d'acord amb els criteris de l'annex VIII d'aquesta llei, i tenint en compte les consultes formulades i l'anàlisi efectuada es pot concloure que el procediment d'avaluació simplificada és suficient per a determinar que la revisió del Pla referida no presentarà efectes significatius negatius sobre el medi ambient, i que correspon continuar-ne la tramitació conformement amb la seua normativa sectorial, sempre que s'ajuste als següents condicionants, que s'introduiran en la versió definitiva de la revisió del Pla abans que s'aprove definitivament:  
1. Les actuacions contingudes en el pla, en particular les d'infraestructura que requereixen qualsevol procés d'avaluació d'impacte ambiental reglat en la normativa sectorial vigent o les que, d'acord amb la normativa del Parc requereixen un informe favorable de l'òrgan gestor de l'espai natural protegit, s'han d'assumir com a propostes amb caràcter no vinculant, ja que, pel mateix abast del pla, la determinació de la viabilitat ambiental queda posposada a la valoració pel que fa al projecte.  
2. Abans d'autoritzar o aprovar els projectes per a desenvolupar les actuacions previstes en el Pla d'infraestructures i, en el Pla de prevenció de causes, sense perjudici de l'avaluació d'impacte ambiental o l'estimació d'impacte ambiental en el cas que la legislació així ho establisca i del compliment del que s'estableix en el PRUG, especialment en l'article 44 si escau (sobre les autoritzacions), s'analitzarà la possible afectació sobre vegetació, fauna i paisatge per a determinar les mesures preventives que calga adoptar si escau.  
Les mesures preventives que calga adoptar podran consistir en:  
- La modificació de la ubicació de l'actuació o el traçat d'aquesta, o la no-execució.  
- La modificació de les característiques de l'actuació: dimensions, tècniques que cal utilitzar, etc.  
- Les limitacions en el període d'execució de les obres.  
- L'abalisament de terrenys per a evitar afectacions.  
- Un estudi previ de la flora i la vegetació d'interés que no s'ha d'afectar.  
- D'un altre tipus.  
Aquestes mesures s'hauran de definir prèviament a l'execució de les actuacions en col·laboració amb els serveis tècnics del Parc Natural i amb el seu vistiplau de, i s'hauran d'executar també amb la supervisió d'aquests serveis.  
Aquestes mesures preventives les hauran d'adoptar amb atenció especial aquests projectes d'infraestructures i de prevenció de causes:  
  
- Creació de noves àrees tallafoc, faixes perimetrals en vials, depòsits i pistes forestals trams de nou traçat.  
- Recuperació d'antics camps de cultiu que tinguen caràcter forestal d'acord amb la cartografia PATFOR.  
3. Els projectes de desenvolupament de les actuacions previstes en el Pla que constituïsquen supòsits d'avaluació d'impacte ambiental, d'acord amb la legislació vigent a la Comunitat Valenciana (estatal o autonòmica) o en el règim especial d'avaluació previst en els instruments de planificació i gestió del Parc Natural del Desert de les Palmes (PRUG) tramitarà el procediment d'avaluació d'impacte ambiental que corresponga incardinat en el procediment d'aprovació o autorització.  
  
4. En les fitxes del Programa d'actuació del Pla d'infraestructures (annex 2 PPIF vigent, annex 3 PPIF revisió) s'inclourà com a condicionant que el desplegament dels projectes que puguen afectar la infraestructura verda i el paisatge haurà d'incloure un estudi d'integració paisatgista d'acord amb el contingut establit en la legislació sectorial vigent.  
Si el projecte de desenvolupament de l'actuació estiguera sotmés a qualsevol dels procediments d'avaluació d'impacte, l'estudi patrimonial haurà de formar part de la documentació ambiental exigida en la legislació sectorial vigent.  
5. A fi d'evitar l'afectació a elements d'interés cultural, el Pla establirà com a mesura preventiva que qualsevol projecte de desenvolupament de les actuacions previstes en el Pla que puga afectar algun dels béns inventariats haurà de disposar d'un estudi d'afecció al patrimoni i del pertinent informe vinculant de la conselleria competent en matèria de patrimoni cultural.  
Si el projecte de desenvolupament de l'actuació estiguera sotmés a qualsevol dels procediments d'avaluació d'impacte, l'estudi patrimonial haurà de formar part de la documentació ambiental exigida en la legislació sectorial vigent.  
6. L'adaptació de la normativa del Parc a les necessitats d'infraestructures del Pla de prevenció d'incendis forestals prevista com a actuació 7.1 del Pla de prevenció de causes en la revisió es considera una recomanació.  
Les modificacions de la normativa del Parc que es puguen plantejar requeriran un procés d'avaluació ambiental estratègica propi.  
7. Es corregiran els errors indicats en l'informe de la Subdirecció General d'Emergències de l'Agència de Seguretat i Resposta a les Emergències de 18.02.2019.  
8. Així mateix, per a la revisió del PPIF es tindran en consideració les recomanacions de l'Informe de data 20.02.2019 del Servei Territorial d'Agricultura de Castelló.  
9. La Direcció General de Prevenció d'Incendis Forestals revisarà les mesures de la proposta del Pla a què fa referència l'informe d'al·legacions d'Iberdrola, SAT (01.04.2019), per a determinar si han de mantindre's o modificar-se.  
Segons estableix l'article 51.7 de la LOTUP, l'Informe ambiental i territorial estratègic perdrà la vigència i deixarà de tindre els efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'ha aprovat la revisió del Pla en el termini màxim de quatre anys des de la publicació. En aquest cas, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada del Decret.  
  
  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'Informe ambiental i territorial estratègic a què es refereix l'article 51.2.b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que es disposa en l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat a l'efecte d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
En vista del que s'ha exposat, la Comissió d'Avaluació Ambiental acorda: Emetre un informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica revisió del Pla de prevenció d'incendis forestals del Parc Natural del Desert de les Palmes, per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en l'informe esmentat.  
Notificar als interessats que contra aquesta resolució, com que no és un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, fet no és un inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret estimen pertinents.  
La qual cosa us notifique perquè en tingueu coneixement i als efectes oportuns.  
Informació que se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se'n deriven, tal com ho autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
València, 19 de desembre de 2019.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 26 d'agost de 2020.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Benjamín Pérez Rocher.