Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 4957, del 02-03-2005 (2005/1362)

RESOLUCIÓ d'1 de febrer de 2005, del director general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per què s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   4957

Data del DOGV
:   02-03-2005

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2005/1362


Data del document
:   01-02-2005

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Castelló de la Plana
    * Sant Joan de Moró
    * Alginet
    * Villargordo del Cabriel
    * Torrevieja
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ d'1 de febrer de 2005, del director general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per què s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. [2005/M1362]
  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'Avaluació d'Impacte Ambiental i del Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental
  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En virtut d'això, he resolt:
  
Article únic
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent als expedients 069/02-AIA, 120/03-AIA, 299/03-AIA, 291/02-AIA i 330/02-AIA, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.
  
València, 1 de febrer de 2005.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 69/02-AIA
  
Títol: legalització de granja avícola
  
Promotor: Granjas Jocar, SL
  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Villargordo del Cabriel (València)
  
Objecte del projecte Obtenció de la llicència d'activitat per a la legalització de granja avícola
  
Localització: polígon 4, parcel·les 331, 332, 342 (b), partida La Herradilla. Terme municipal de Villargordo del Cabriel (València)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'activitat
  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a legalitzar l'explotació avícola, les característiques de la qual segons la documentació aportada, són:
  
L'explotació es vincula a una parcel·la de 20.000 m², sobre la qual s'ha construït una nau de 1.518,72 m², d'una sola planta, amb coberta a dues aigües de 25% de pendent. L'explotació disposa d'un femer de 240 m², cobert i impermeabilitzat, amb pendent que condueix els lixiviats a una bassa adjacent.
  
L'activitat objecte del projecte consisteix en l'engreixament de broilers fins a un pes de 2,1 kg, moment en el qual es porten a un escorxador. La capacitat de l'explotació és de 28.000 aus per cicle, que amb el manteniment dels 5,5 cicles per any, donen lloc a 154.000 broilers cada any.
  
Els pollets s'allotgen en un jaç de borrumballa, directament disposada sobre el sòl de la nau. El projecte mostra contradiccions respecte al material del sòl:
  
Segons el punt 7.1. Descripció de les edificacions del projecte d'activitat, ??el llit s'ha d'estendre sobre farciments compactats davall una capa espessa d'argila que impermeabilitzaria les possibles filtracions nocives??.
  
Segons l'apartat 2. Descripció de característiques bàsiques de l'annex 1 de l'estudi mediambiental de l'esmentat projecte d'activitat i de l'informe d'impacte ambiental, ??és la base de la nau terra batuda sobre 5 cm d'argila per a evitar filtracions??.
  
Es generen 800 t de fem a l'any. La retirada es produeix de manera immediata després de l'eixida dels pollastres a l'escorxador, i s'emmagatzema en el femer. Respecte a la destinació final, l'informe ambiental presenta contradiccions, ja que assegura d'una banda que s'empra com a adob natural en camps de cultius propis de vinya, ametllers i horta; i per un altre, que es recull per una empresa dedicada al comerç de l'adob.
  
Les baixes que es produïsquen (calculades en un 5%), es destrueixen en fossa biològica per mitjà de tractament estratificat amb calç.
  
Els buits de la nau estan protegits amb malla antiocells per a evitar contagis. El recinte està tancat en tot el perímetre i ha de disposar de gual sanitari en tots els accessos.
  
En el projecte no s'estableix amb claredat el tipus de sòl de la nau, i tampoc la impermeabilització d'aquest.
  
No es justifica la superfície destinada per al magatzem de fem. En cas de ser utilitzat pel mateix agricultor com a adob orgànic, es dedueix que no hi ha prou superfície per a realitzar un correcte compostatge, ja que les piles no tindrien una alçada adequada i no podrien ser voltejades convenientment. En cas de ser recollit per una empresa gestora, sí que és adequada per a emmagatzemar temporalment el fem generat en cada cicle.
  
Respecte a la destinació final del fem, i malgrat les contradiccions que presenta, no determina la superfície de cultiu sobre la qual s'aplica el fem de la granja ni presenta el contracte firmat per l'empresa gestora del fem, com afirma.
  
Tramitació administrativa
  
Informació pública: remissió de l'expedient
  
L'expedient, constituït per l'estudi d'impacte ambiental, el projecte d'activitat i l'expedient municipal, va ser remés per la Direcció Territorial de Medi Ambient el 13 de febrer de 2002.
  
La informació pública de l'expedient s'ha realitzat en el BOP núm. 283, de 28 de novembre de 2001, sense que s'hagen presentat al·legacions. També s'ha notificat als veïns confrontants.
  
Informes sectorials
  
L'expedient municipal recull la següent informació:
  
Informe favorable del cap local de Sanitat.
  
I-nforme favorable de l'aparellador-arquitecte municipal.
  
Informe favorable de l'enginyer municipal.
  
Autorització prèvia de la COPUT condicionada a la previsió del proveïment d'aigua potable i completa evacuació, recollida i depuració dels residus, com també que la posició i acabat de l'edifici han de ser acords amb el caràcter aïllat i rural d'aquest, i que la superfície de la finca no ocupada ha d'estar i mantenir-se en explotació agrària efectiva.
  
No s'inclou l'informe favorable del veterinari d'àrea.
  
Afeccions legals
  
El sòl on s'ubica l'explotació, està classificat com a sòl no urbanitzable, zona X - ramadera forestal segons les normes subsidiàries del municipi de Villargordo del Cabriel.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte
  
L'estudi d'impacte ambiental no realitza la descripció dels elements ambientals susceptibles de ser afectats pel projecte, sinó que enumera elements del projecte, elements ambientals i mesures correctores (algunes d'elles errònies, com per exemple la fossa de cadàvers), i els identifica com a impactes.
  
Es considera que els elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte són principalment, el sòl (per problemes de percolació per impermeabilització deficient), paisatge (per introducció d'elements estranys), atmosfera (per emissions que produeixen problemes d'olors), aigua (per contaminació associada als residus generats en l'explotació i els lixiviats d'aquests).
  
El projecte no afecta comunitats botàniques o faunístiques d'especial interés mediambiental o espècies protegides, endèmiques, en perill d'extinció o de distribució escassa o puntual en l'àmbit provincial o de Comunitat Valenciana.
  
L'explotació afronta al nord amb una carretera secundària, i se situa en una zona on s'alternen zones de muntanya baixa i d'activitats agrícoles, amb predomini del cultiu de secà en bancals sense elements ambientals destacables.
  
2. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental
  
Algunes de les mesures correctores recollides en l'estudi d'impacte ambiental són:
  
Recollida de la gallinassa en acabar el cicle, i deposició al femer construït a tal fi, amb bassa de recollida de lixiviats.
  
Utilització del fem com a fertilitzant orgànic.
  
Fossa de cadàvers.
  
Tanca de recinte en tot el perímetre d'aquest i instal·lació de gual sanitari en tots els corresponents accessos.
  
Es considera que la superfície del femer és insuficient per a efectuar el compostatge amb una alçada adequada del munt, i per la impossibilitat de realitzar el voltejat de les piles per falta d'espai; encara que la capacitat del femer sí que podria emmagatzemar la quantitat generada amb cada cicle, de forma temporal, fins a la retirada d'aquest per part de l'empresa gestora.
  
Les parets de la construcció no estan convenientment impermeabilitzades (tancament de maçoneria).
  
El sòl de terra batuda sobre base d'argila impermeable no garanteix, tot sol, que no percole el lixiviat del fem. A més, encara que l'execució inicial siga perfecta, durant l'extracció de fem al final de cada cicle, la maquinària produeix una deterioració de la base, molt difícil de comprovar i impossible de rectificar cada vegada que es produeix.
  
Les mesures correctores proposades han d'ampliar-se o completar-se amb les següents:
  
El fem s'ha de retirar en acabar cada cicle i s'ha d'emmagatzemar en el femer.
  
La gestió del fem s'ha de portar a terme per una empresa gestora. Si el fem l'empra el mateix agricultor com a adob orgànic, s'han de justificar les dimensions del femer projectat, per a una alçada del munt i densitat de gallinassa adequades. Si és insuficient, ha d'ampliar-se l'esmentat femer, de manera que tinga capacitat suficient per a contenir la gallinassa generada en cada cicle d'engreixament i procedir al compostatge d'aquesta. El femer ha de dissenyar-se a base de solera impermeable de formigó, amb parets laterals i lleuger pendent, de manera que es puguen canalitzar els possibles lixiviats que es produïsquen en el munt, els quals han de dirigir-se a una bassa impermeable i estanca construïda per a tal fi.
  
En cas de ser el mateix agricultor qui gestione el fem com a adob en les parcel·les d'aquest, ha de justificar una relació de parcel·les vinculades, indicar-ne superfície i tipus de cultiu, com també un calendari d'adobs d'acord amb les necessitats. La distribució del fem s'ha de fer de manera adequada en les parcel·les i s'ha de soterrar. L'esmentada aplicació s'ha d'efectuar considerant no sobrepassar els 170 kg N/any indicats en el Reial decret 261/96, sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda per nitrats procedents de fonts agràries. L'adobament només es pot realitzar sobre parcel·les dedicades a cultivar, ja que se'n rebutgen la resta.
  
El fem ha de retenir-se el mínim temps possible en l'explotació, i en cas de produir-se emissió de males olors, és necessari el volteig de les piles.
  
En l'interior de la nau s'ha d'executar una solera de formigó, impermeabilitzada, de característiques i dimensions adequades per al pas de maquinària i per a la producció animal.
  
S'ha de subscriure contracte de retirada de cadàvers amb una empresa autoritzada per a la recollida d'aquests.
  
L'explotació ha d'estar tancada i s'ha de construir un gual sanitari o sistema equivalent en l'accés a la parcel·la.
  
S'han de plantar espècies arbustives o arbòries pròpies de la zona en el perímetre de l'explotació, perquè actuen com a pantalla visual de l'activitat, especialment des de la carretera que voreja l'explotació pel nord.
  
No s'hi inclou programa de vigilància ambiental.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 1.h.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Considerar acceptable, al sol efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació, el projecte de legalització de granja avícola situada en el terme municipal de Villargordo del Cabriel (València), promoguda per Granjas Jocar, SL, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establerts a continuació:
  
El fem s'ha de retirar en acabar cada cicle i s'ha d'emmagatzemar al femer.
  
La gestió del fem s'ha de portar a terme per una empresa gestora, mitjançant la presentació del contracte vigent i signat per ambdues parts, davant d'aquesta Direcció General. Si el fem s'empra pel mateix agricultor com a adob orgànic, s'han de justificar les dimensions del femer projectat, per a una alçada del munt i densitat de gallinassa adequades. Si és insuficient, ha d'ampliar-se l'esmentat femer, de manera que tinga capacitat suficient per a contenir la gallinassa generada en cada cicle d'engreixament i procedir al compostatge d'aquesta, i ha d'edificar-se obligatòriament, com indica l'article 55 de la Llei 6/2003, de 4 de març, de la Generalitat, de Ramaderia de la Generalitat Valenciana. El femer ha de dissenyar-se a base de solera impermeable de formigó, amb parets laterals i lleuger pendent, de manera que es puguen canalitzar els possibles lixiviats que es produïsquen en el munt, els quals han de dirigir-se a una bassa impermeable i estanca construïda per a aquesta finalitat. S'han de presentar plànols de detall i característiques que el definisquen.
  
En cas de ser el mateix agricultor qui gestiona com a adob orgànic el fem, ha de presentar davant d'aquesta Direcció General una relació de les parcel·les vinculades, indicant-hi superfície i tipus de cultiu, com també un calendari d'adobament d'acord amb les necessitats. La distribució del fem s'ha de fer de manera adequada en les parcel·les i s'ha de soterrar. L'esmentada aplicació s'ha d'efectuar considerant no sobrepassar els 170 kg N/any indicats en el Reial Decret 261/96 sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda per nitrats procedent de fonts agràries. L'adobament només es pot realitzar sobre parcel·les dedicades a cultivar, ja que es rebutgen la resta de parcel·les.
  
El fem ha de retenir-se el mínim temps possible en l'explotació, i en cas de produir-se emissió de males olors, és necessari el volteig de les piles.
  
En l'interior de la nau s'ha d'executar una solera de formigó, impermeabilitzada, de característiques i dimensions adequades per al pas de maquinària i per a la producció animal. S'han de presentar plànols de detall i característiques que la definisquen.
  
S'ha de subscriure contracte de retirada de cadàvers amb una empresa autoritzada per a la recollida d'aquesta. Ha de presentar-se, davant d'aquesta Direcció General en un termini no superior a 3 mesos a partir de la data d'obtenció de la llicència d'activitat, un contracte firmat per ambdues parts on quede reflectit el període de vigència.
  
L'explotació ha d'estar tancada i s'ha de construir un gual sanitari o sistema equivalent en l'accés a la parcel·la.
  
S'ha de comunicar a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.
  
S'han de plantar espècies arbòries i arbustives pròpies de la zona en el perímetre de l'explotació, perquè actuen com a pantalla visual de l'activitat, especialment des de la carretera que voreja l'explotació pel nord.
  
Segon
  
Notificar a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret consideren pertinents.
  
Tercer
  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord al que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 3 de desembre de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martínez.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 120/03-AIA
  
Títol: planta de fluïdificació per a la fabricació de combustibles alternatius (mescla de fuel)
  
Promotor: Ecocat, SL
  
Autoritat substantiva: Direcció General de Qualitat Ambiental, Conselleria de Territori i Habitatge
  
Localització: polígon industrial El Serrallo, Grau de Castelló (Castelló)
  
Descripció del projecte
  
Objecte del projecte
  
Amb el projecte de planta de fluïdificació per a la fabricació de combustibles alternatius (mescla de fuel), es persegueix l'elaboració d'una mescla de residus amb unes característiques fisicoquímiques que permeten que puga ser empleada com a combustible líquid de substitució de combustibles fòssils tradicionals en cimentera.
  
És destacable que tot i que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a la realització o, si és procedent, autorització de l'obra, instal·lació o activitat que es tracte, el projecte de referència compta amb llicència municipal d'activitat de l'Ajuntament de Castelló, de data 18 de febrer de 2002, després del pas d'aquest per la comissió provincial de qualificació d'activitats.
  
Característiques més rellevants de les construccions i de l'activitat
  
Es tracta d'una indústria del sector dels gestors de residus, dedicada a la recollida, emmagatzematge i posterior tractament de diversos residus agrupats en funció de la tipologia d'aquests.
  
Es projecta el desenvolupament d'aquestes activitats en una parcel·la d'aproximadament 10.260 m², propietat de BP OIL, Refinería de Castellón SA, situada al polígon industrial El Serrallo, a Castelló de la Plana, en un emplaçament classificat i qualificat pel PGMOU com a sòl urbanitzable i industrial respectivament. L'activitat està entre els usos permesos en aquell sòl. La parcel·la afronta al nord, est i oest amb una indústria química i al sud amb un vial del polígon que discorre paral·lel a una séquia, a partir de la qual s'estén un terreny cultivable ja dins del terme municipal d'Almassora.
  
Amb el tractament projectat es pretén la fluïdificació de residus pastosos ?o sòlids de fina granulometria- amb l'ajuda de dissolvents compatibles i igualment residuals. La finalitat d'aquest tractament és l'obtenció d'un combustible derivat de residus (CDR) en estat líquid, que puga ser emprat com a combustible líquid de substitució (CLS) en cimenteres. Amb aquest fi, aquest CLS ha de complir amb uns paràmetres qualitatius. Aquests paràmetres són les condicions d'acceptació que impose, si és procedent, cada cimentera, condicions que bàsicament se centren en el poder calorífic inferior (PCI), contingut en halògens i concentració en metalls pesants.
  
En la parcel·la es distribueixen les oficines, pont bàscula, zona d'emmagatzematge coberta, les unitats i equips de procés i les zones d'aparcament de turismes i camions.
  
Es projecta el processament de 17.000 tones/any de residus. Per a l'emmagatzematge previ al procés de fluïdificació d'aquestes, es projecten dues formes d'emmagatzematge: en envasos i a granel en tancs. Es tracta de quatre tancs de 50 m³/unitat per a dissolvents residuals, dos tancs de 100 m³/ unitat per a fangs lleugers residuals i una bassa de 150 m³ equipada amb un caragol infinitat i bomba específica per al trasbals de fangs pesants residuals.
  
Una vegada establerta la composició de les matèries de partida d'una banda, i del CLS requerit per un altre, es procedeix a la corresponent formulació a través de la dosificació i mescla en un dispersiu de les diverses proporcions de solut (fangs lleugers, pesants o sòlids de fina granulometria) i dissolvent (dissolvents residuals compatibles amb el solut a dissoldre). El procés de fluïdificació s'ha de realitzar sobre mescles compatibles que no presenten cap risc d'exotermicitat o de polimerització en les condicions de treball del dispersiu. El dispersiu, amb una capacitat de 5 m³, treballarà per lots. El temps de residència en el dispersiu serà d'uns 15 minuts en condicions de sobrepressió i atmosfera inertitzada amb nitrogen. El CLS així obtingut ?que anirà des d'una dissolució completa fins una més de més grossor en funció dels sòlids afegits- s'ha d'emmagatzemar fins a l'expedició d'aquest a cimentera en dos dipòsits de 100 m³ de capacitat unitària.
  
També es disposa d'un separador d'olis lamel·lar, dos dipòsits de 80 m³/unitat per a l'emmagatzematge d'aigües decantades i un dipòsit de 80 m³ per a l'emmagatzematge d'aigües de PTAR. Finalment, es projecta una bassa per a la recollida de vessaments.
  
Serveis com els d'aire comprimit, energia elèctrica, aigua i aigua contra incendis seran subministrats per BP OIL, Refinería de Castellón SA. Igualment, les xarxes de drenatge d'aigües residuals, pluvials d'escorriment, pluvials de cobertes i aigües sanitàries de la planta han d'estar connectades a les corresponents xarxes de drenatge de la refineria.
  
Tramitació administrativa
  
En data 23 de desembre de 2002, el Servei de Gestió de Residus remet el projecte tècnic, el projecte d'explotació i l'estudi d'impacte ambiental del projecte de referència.
  
En data 5 de maig de 2003, se sol·licita al Servei de Gestió de Residus un informe a través del qual ens donen a conéixer les al·legacions, propostes o indicacions que consideren oportunes respecte a l'impacte ambiental que podria comportar el desenvolupament del projecte de referència.
  
En data 5 de juny de 2003, el Servei de Gestió de Residus remet l'informe sol·licitat, en el qual, entre altres aspectes s'assenyala:
  
1. Les instal·lacions previstes es troben al polígon industrial El Serrallo, s/n, del terme municipal de Castelló. L'activitat de gestió de residus proposada es troba annexa a les instal·lacions de la refineries de petroli existent.
  
2. L'activitat consisteix en l'execució de les instal·lacions necessàries per a la fluïdificació de residus. És a dir, una vegada efectuada la recepció dels residus bé en estat pastós o sòlid, bé en estat líquid, s'efectua un tractament físic per tal d'obtenir-ne un combustible derivat de residu (denominat en la documentació combustible líquid de substitució o CLS) que puga utilitzar-se per a la substitució parcial del combustible fòssil convencional utilitzat en cimenteres.
  
3. Aquesta activitat comporta la realització d'operacions de gestió que requereixen d'autorització específica de gestió de residus, en concret R13, ja que es tracta d'una acumulació de residus per a sotmetre'ls a l'operació R1, utilització com a combustible en forns de ciment.
  
4. Les instal·lacions proposades s'han dissenyat per a tractar fins a 17.000 tones l'any.
  
5. A l'interior, s'efectuen les següents observacions:
  
a) Ha d'efectuar-se una identificació dels residus a la recepció en les instal·lacions que s'adeqüe a les especificacions del procés i als paràmetres d'admissió establerts en el pla d'explotació. S'ha de prestar especial importància a la determinació in situ tant del poder calorífic inferior com al contingut en compostos clorats.
  
b) Ha d'efectuar-se el registre de les entrades de residus i de les quantitats d'aquestes.
  
c) L'emmagatzematge dels residus rebuts en recipients transportables ha d'efectuar-se en envasos compatibles amb les característiques del contingut.
  
d) Ha d'efectuar-se un registre d'eixides de residus perillosos a un gestor autoritzat, tant del combustible líquid de substitució com de qualsevol altre residu produït com a conseqüència de l'activitat.
  
e) Ha de preveure's una zona específica per al trasbals i manipulació dels residus rebuts en recipients transportables en el cas que les esmentades operacions s'hagen d'efectuar.
  
f) Per a les possibles afeccions al sòl, a les aigües i a l'atmosfera s'han previst mesures correctores que pareixen suficients. No obstant això, com a complement al pla de vigilància ambiental, hauria d'establir-se un procediment per a l'avaluació inicial i seguiment de l'estanquitat de les basses i cubetes de seguretat que puguen rebre tant vessaments accidentals com les aigües pluvials potencialment contaminades.
  
En data 27 de novembre de 2003, la Comissió Provincial de Qualificació d'Activitats de Castelló remet l'expedient municipal del projecte de referència en què, a més dels informes favorables dels tècnics municipals entre els quals s'assenyala que l'activitat requereix declaració d'impacte ambiental, s'adjunta el certificat pel qual es fa constar que durant el període d'informació pública en el BOP de Castelló número 135, de 10 de novembre de 2001, no es van presentar al·legacions.
  
Afeccions legals
  
Amb la posada en marxa de les noves instal·lacions, la indústria gestionarà i generarà nous residus, per la qual cosa ha de sol·licitar les corresponents autoritzacions administratives que atorga la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana.
  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que s'hagen d'obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que resulte d'aplicació.
  
Consideracions ambientals
  
Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat
  
Atés el tipus d'activitat i el nivell d'antropització del lloc on es projecta desenvolupar (un polígon industrial preparat per a indústria química pesant), en principi, són els elements del medi natural inert o abiòtic (aire, aigua i sòl) els que més directament es poden veure afectats per les activitats avaluades. Els impactes ambientals directes són sobre els quals més fàcilment es poden adoptar mesures correctores que, al mateix temps, resulten mesures preventives per als impactes indirectes sobre el medi físic biòtic (flora, fauna i processos biòtics).
  
Les emissions de les instal·lacions són les procedents de les ventilacions dels dipòsits i del dispersador durant les operacions de trasbals de residus. Les aigües residuals tenen diverses procedències: aigües sanitàries, aigües processament i neteja de les instal·lacions (incloent-hi les de llavatge d'aparells i utensilis de laboratori), aigües pluvials d'escorriment potencialment contaminades (cubetes de seguretat i vials) i aigües pluvials de cobertes.
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'analitza prolixament els efectes que el projecte de referència pot tenir sobre el sector del ciment, aspecte aquest que, si és procedent, serà avaluat quan les cimenteres es facen gestores de residus perillosos.
  
Respecte al sòl i les aigües s'ha d'assenyalar que la indústria es troba situada en una zona de mitjana vulnerabilitat a la contaminació de les aigües subterrànies, de mitjana/baixa accessibilitat potencial als recursos hídrics i sense risc d'inundació, tot això d'acord a la cartografia temàtica de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports de la Generalitat Valenciana.
  
Identificació i valoració d'impactes
  
En l'estudi d'impacte ambiental elaborat per Ecocat, SL, per a conéixer l'impacte que podria generar el desenvolupament del projecte de referència en l'interior del polígon industrial El Serrallo, es tenen en compte les fases de construcció i funcionament. Atés el lloc on es portaran a terme les obres, és recomanable centrar-se únicament en la fase de funcionament. Durant aquesta fase, en l'estudi d'impacte ambiental valoren diversos impactes. Els més importants resulten ser els impactes derivats de les emissions gasoses a l'atmosfera, increment del nivell sonor, modificació de la dinàmica de l'escorriment supeficial i la possible contaminació d'aquest, la contaminació del sòl i la valoració de residus.
  
Es conclou que atés que la instal·lació se situa en un polígon industrial i químic, amb una qualitat del medi molt baixa, i que les úniques limitacions del medi són la vulnerabilitat de les aigües subterrànies, amb les mesures preventives o correctores adoptades, el projecte és admissible des del punt de vista ambiental, sempre que es complisquen estrictament les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental exposats en l'EIA.
  
Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental
  
1) Contaminació atmosfèrica
  
Les ventilacions dels tancs, bàsicament compostos orgànics volàtils, s'han de recollir per mitjà d'un sistema d'aspiració forçada, i s'han d'enviar a un rentador en contracorrent amb una dissolució de sosa càustica. Com a conseqüència d'això, l'únic focus emissor és el constituït per l'eixida del rentador.
  
2) Usos de l'aigua i contaminació hídrica
  
L'empresa no necessita aigua en el procés industrial, únicament la necessària per als serveis sanitaris i neteja de les instal·lacions, subministrada per BP OIL, Refinería de Castellón, SA.
  
Encara que en la documentació presentada no queda clara la generació i gestió d'aquestes, les aigües residuals que es generaran durant el funcionament de les instal·lacions seran:
  
Les aigües sanitàries, enviades a tractament en la PTAR de la refineria.
  
Les aigües residuals de procés:
  
Les procedents de residus de BP OIL SA., després de travessar un separador de greixos i olis, s'enviaran a través de la xarxa d'aigües residuals a la refineria.
  
Les procedents de l'escorriment de la zona de procés seran recollides i dirigides cap a la bassa de seguretat.
  
Les procedents de residus externs a BP, després de travessar un separador de greixos i olis, s'enviaran a una PTAR igualment externa a BP OIL, SA.
  
Pel que fa a les aigües procedents de la porga del rentador de gasos, no s'especifica la destinació d'aquestes.
  
-Les aigües pluvials de cobertes i d'escorriment exterior a la zona de procés s'han de recollir i enviar a la xarxa de pluvials de la refineria.
  
El magatzem d'envasos està resolt en pendent de forma que per ell mateix és una cubeta de seguretat de retenció, connectada al mateix temps amb la bassa de seguretat/tempesta, on si és procedent quedarien recollides les vessaments o aigües d'incendi. En cas de vessaments es recircularien des de la bassa fins als tancs per al processament d'aquestes en planta. Encara que el magatzem d'envasos està cobert, no s'assenyalen les mesures que s'adoptaran per a prevenir que les pluvials d'escorriment s'introduïsquen en l'interior d'aquest. S'indica la possibilitat de llavar el magatzem d'envasos per neteja a poalades; les aigües queden així recollides en quatre arquetes situades en cadascun dels cantons del magatzem.
  
Pel que fa a la bassa que es projecta executar per a la recollida de vessaments de gran magnitud i pluvials d'escorriment potencialment contaminades, s'assenyala que disposaria de dos compartiments: el primer de 50 m³ de capacitat per a la recollida de grans vessaments, executat en formigó armat de dèbil coeficient de retracció per a evitar fissures, i un segon compartiment de 200 m³, sobre el qual sobreeixiria l'anterior en cas d'episodis de pluviometria intensa o incendi de les instal·lacions, executat amb una geomembrana que descansaria sobre un fons d'argila de 0.30 m de gruix compactada a proctor 100 i amb uns pendents dels murs de senyalització de 45º.
  
En el projecte tècnic s'assenyala l'opció de cobrir les zones de càrrega/descàrrega de residus, encara que finalment no s'adopta. S'entén que d'aquesta manera es reduiria la generació de pluvials d'escorriment potencialment contaminades.
  
3) Contaminació del sòl
  
Aquest impacte està íntimament relacionat amb l'anterior per això l'afecció sobre les aigües podria desembocar en la contaminació del sòl i viceversa.
  
El conjunt de les zones de treball (àrees de càrrega/descàrrega, zona de procés i soleres de les cubetes de seguretat dels tancs) s'han de realitzar de formigó armat. Els vials s'han d'executar amb un paviment asfaltat previst per al trànsit de vehicles pesants.
  
Es projecta la construcció d'una bassa per a la recepció i emmagatzematge fins al corresponent processament de fangs pesants no bombables. No s'exposen els sistemes per a la recollida dels lixiviats d'aquests fangs, ni el control de l'estanquitat en el temps de la bassa.
  
4) Residus gestionats i generats
  
Es projecta el processament d'una sèrie de residus partint de tres premisses bàsiques, a banda dels condicionants legals:
  
El poder calorífic inferior d'aquests, ja que es busca la generació d'un combustible alternatiu.
  
Que els soluts (fangs lleugers, pesants o sòlids de fina granulometria) siguen miscibles entre ells i els dissolvents (dissolvents residuals compatibles amb el solut a dissoldre).
  
Que les característiques fisicoquímiques el facen apte per a la utilització d'aquest en cimentera, ja que l'objectiu principal de les plantes cimenteres és el de fabricar ciment amb la major qualitat possible i al menor cost, no ser gestor de residus.
  
Bàsicament, es projecta el processament de dissolvents i mescles de dissolvents sense halògens i altres residus de reacció i de destil·lació, olis i substàncies olioses sense halògens, líquids de neteja i licors mare aquosos, emulsions a l'aigua/oli o hidrocarbur/aigua sense halògens, fangs o residus que no contenen dissolvents halogenats, residus de la indústria fotogràfica, fangs de depuració i separadors aigua/oli, quitrans, ceres i greixos usats, pintures, tints, resines i gomes d'enganyar, productes agroquímics, conservants de la fusta no halogenats, residus de la producció i fabricació de pasta de paper, paper i cartó, residus de la indústria tèxtil i de la pell i residus del tractament d'aigües residuals. Gran part d'aquests residus hauran de procedir de la refineria BP OIL, Refinería de Castellón, SA.
  
Queden directament exclosos els residus hospitalaris, radioactius, explosius o amb característiques explosives, lacrimògens, residus susceptibles de reaccionar o formar mescles o vapors tòxics o detonants, i residus que puguen afectar la seguretat de les persones i les instal·lacions.
  
Sobre la resta de residus es fixen uns paràmetres d'acceptació, que han d'estar necessàriament molt pròxims als d'acceptació de la cimentera de destinació. En base a això, s'exposa un interval de valors que permetrien preparar un combustible alternatiu acceptable en cimentera, que s'ha enfrontat als paràmetres d'acceptació en cementera:
  
Paràmetre Acceptació en Acceptació en
  
 planta de cimentera
  
 fluïdificació
  
PCI (kcal/kg) 3.000 a 10.000 4.500 a 9.000
  
[Clor] 0 a 1.2% < 1%
  
[Sofre] 0 a 1.5%
  
Metalls pesants:
  
 [Hg] 0 a 12 ppm < 10 ppm
  
 [Hg+Tl+Cd] 0 a 120 ppm < 100 ppm
  
 [As+Co+Cu+Mn+Ni+Sb+Pb+V] 0 a 5.500 ppm < 5.000 ppm
  
Tot això a falta que les mateixes cimenteres fixen uns límits particulars, la funció de la composició del cru i les característiques de les instal·lacions d'aquestes.
  
Amb el desenvolupament del projecte de referència, a banda del CDR líquid, es produiran nous residus, com poden ser els envasos residuals.
  
5) Programa de vigilància ambiental
  
Es presenta un programa de vigilància ambiental durant les fases de construcció, funcionament i abandó, en el qual durant la fase de funcionament, es proposa el control de la concentració de COV, el control qualitatiu i quantitatiu dels residus tractats, el control de l'estanquitat dels dipòsits i el control de la bassa de vessaments i anàlisi del contingut per a la posterior gestió d'acord amb les característiques d'aquesta.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, ja que tal com estableix el punt 6.c de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, les instal·lacions d'eliminació o tractament de residus tòxics i perillosos per incineració, tractament físic o químic, o emmagatzematge en terra, es troben sotmeses al tràmit de declaració d'impacte ambiental.
  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
Atés que l'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, al sol efecte ambiental, el projecte de planta de fluïdificació per a la fabricació de combustibles alternatius (mescla de fuel), promogut per Ecocat, SL, a situar al polígon industrial El Serrallo, del Grau de Castelló (Castelló), en els termes establerts en el projecte tècnic, el projecte d'explotació i l'estudi d'impacte ambiental, sempre que es complisquen les següents condicions:
  
1) Pel que fa a la gestió i generació de residus:
  
Durant el normal funcionament d'aquesta, la planta de fluïdificació gestionarà i generarà residus, per la qual cosa ha d'obtenir les preceptives autoritzacions administratives que atorga la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana. Les operacions de gestió de residus s'han d'ajustar a l'objecte establert en la Llei 10/1998, de 21 d'abril de residus i als principis generals de la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de Residus de la Comunitat Valenciana, com també a l'Ordre de 28 de febrer de 1989 que regula la gestió dels olis usats.
  
Per a l'emmagatzematge de residus líquids o que per l'alt contingut líquid d'aquests puguen generar abocaments es disposarà de cubetes de seguretat o sistemes de recollida que garantisquen el confinament dels possibles vessaments. Cada cubeta de seguretat o recipient de recollida de vessaments accidentals ha de tenir com a mínim el volum de l'envàs de major grandària o el 10% del total (la major d'ambdues quantitats). Les instal·lacions s'han de dissenyar i executar d'acord a la ITC-MIE APQ-001, d'emmagatzematge de líquids inflamables.
  
El sistema per a la recollida, retenció i posterior recirculació dels possibles vessaments accidentals que es produïsquen en el magatzem d'envasos ha d'estar controlat per una vàlvula que s'ha de mantenir tancada, i només s'ha d'obrir per al trasbals d'aigües en cas d'incendi fins a la bassa. Aquesta mateixa operativa és la que s'ha d'implementar a les cubetes de seguretat dels tancs amb les aigües pluvials potencialment contaminades i, si és procedent, les d'incendi.
  
El tanc per a la recollida, emmagatzematge i trasbals de fangs pesants residuals ha de disposar d'un sistema per a la recollida i posterior recirculació per al processament d'aquests en planta dels possibles lixiviats procedents dels fangs pesants. Aquest tanc ha d'equipar-se amb els sistemes que permeten controlar l'estanquitat en el temps.
  
Pel que fa als paràmetres d'admissió en la planta de fluïdificació, ha de vigilar-se que la mescla de residus es faça buscant-ne sempre la valoració per damunt de l'eliminació d'aquests. En base a això, no s'admetran a la planta de fluïdificació residus de baix PCI (inferior a 3.000 kcal/kg). D'altra banda, el contingut en halògens i metalls pesants dels residus acceptats a la planta de fluïdificació no ha de presentar una desviació respecte dels paràmetres d'acceptació que fixen els gestors finals, és a dir, les cimenteres, que siga necessària la dilució de determinats contaminants per mescla amb residus en què no estiguen presents.
  
A banda que queden fora dels paràmetres d'admissió a la planta de fluïdificació, no es pot admetre a les instal·lacions residus amb PCB/PCT > 50 ppm, tota substància que puga produir olors nauseabundes, residus corrosius, residus de plaguicides organohalogenats, residus hospitalaris, radioactius, explosius o amb característiques explosives, residus lacrimògens, residus susceptibles de reaccionar o formar mescles o vapors tòxics o detonants, i residus que puguen afectar la seguretat de les persones i les instal·lacions.
  
Han de preveure's les infrastructures necessàries destinades únicament a l'emmagatzematge en trànsit dels possibles residus fóra d'especificació per al processament d'aquests en planta, i dels produïts durant el normal funcionament i manteniment de les instal·lacions.
  
Es disposarà de l'adequada quantitat d'absorbent per a resoldre els possibles vessaments accidentals produïts durant el trasbals de residus líquids, etc. S'entén que en aquest cas, i l'absorbent contaminat es pot processar de la mateixa manera que la resta de residus, sempre que siga de matriu inflamable.
  
2) Pel que fa a la generació i gestió d'aigües residuals i vessaments:
  
Per a minimitzar la generació de pluvials d'escorriment potencialment contaminades, ha de cobrir-se la zona de càrrega/descàrrega de residus que, a més, ha de disposar d'un sistema cec per a la recollida, retenció i posterior recirculació de les possibles vessaments accidentals fins als tancs per al posterior processament d'aquestes. Les zones de càrrega/descàrrega i emmagatzematge d'envasos s'han d'executar amb els sistemes preventius adequats perquè encara en cas d'intensa pluviometria, les aigües de pluja no puguen penetrar per escorriment en aquestes zones.
  
Ha de preveure's una zona específica per al trasbals i manipulació dels residus rebuts en recipients transportables en el cas que les esmentades operacions s'hagen d'efectuar. S'entén que aquestes operacions es podrien portar a terme en la zona coberta per a càrrega/descàrrega.
  
La bassa que es projecta per a la recollida de vessaments accidentals, pluvials potencialment contaminades i aigües d'incendi, tindrà un únic compartiment dedicat exclusivament a la recollida i regulació d'aigües potencialment contaminades i d'incendi, ja que les vessaments hauran de quedar retingudes, bé en el magatzem d'envasos, bé en els cubetes de seguretat dels tancs, des d'on han de ser recirculades per al processament d'aquestes en planta. El dimensionament de la bassa es portarà a terme emprant la dada de pluviometria màxima diària corresponent a un període de retorn de 25 anys.
  
Respecte a les aigües que no es projecta evacuar cap a les corresponents xarxes de drenatge de BP OIL, Refinería de Castellón, SA, bé s'implementarà un sistema de tractament que permeta l'abocament d'aquestes en planta, bé es gestionaran de manera semblant als altres corrents.
  
S'a de comunicar al Servei de Qualitat de les Aigües, Direcció General de Qualitat Ambiental, Conselleria de Territori i Habitatge, les noves aportacions d'aigües residuals que hauran de ser gestionades en les instal·lacions de BP OIL, Refinería de Castellón, SA, per si fóra necessari sol·licitar la modificació de les condicions de l'autorització d'abocament de terra al mar de què disposa actualment la indústria.
  
3) Respecte al nivell de sorolls transmesos a l'exterior, ha de complir-se el que estableix el títol lV, capítol ll condicions acústiques de les activitats comercials, industrials i de serveis i en el títol ll, capítol ll nivells de pertorbació, de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Protecció Contra la Contaminació aAústica. Si se sobrepassen els límits, ha de procedir-se a completar el tancament de la nau en la part que correspon a la zona de condicionament de residus.
  
4) Altres condicionants ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que resulten d'aplicació, especialment pel que fa a les atorgades per la Direcció General de Qualitat Ambiental a través de les preceptives autoritzacions administratives.
  
5) Qualsevol modificació o ampliació del projecte, com també si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, han de ser comunicats a la Conselleria de Territori i Habitatge, Direcció General de Gestió del Medi Natural, que ha d'establir, si escau, l'aplicació de noves mesures correctores.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per ser acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no es pot interposar cap recurs, sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del dret d'aquestes estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 3 de desembre de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Dades de l'expedient
  
Expedient: 299/8675-SIG
  
Títol: pla especial per a la construcció de l'Hospital de Torrevieja i desdoblament de la carretera CV-95
  
Promotor: Ajuntament de Torrevieja
  
Autoritat substantiva: Ajuntament i CTV
  
Localització: al sud-oest del nucli urbà de Torrevieja, prop de la carretera de Torrevieja a San Miguel de Salinas, al paratge conegut com La Ceñuela i al sud de la Llacuna de Torrevieja
  
Descripció del projecte
  
1. Objecte del projecte
  
Dotar l'àmbit d'actuació de les condicions urbanístiques i d'edificabilitat necessàries per a la implantació d'un hospital públic, i oferir així un millor servei sanitari a tota la zona.
  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
I. El pla especial afecta un sòl no urbanitzable qualificat com a normal pel vigent Pla general d'ordenació urbana del municipi, segons la documentació tramitada. Queda sotmés al règim de l'edificació excepcional en sòl no urbanitzable (article 11 de les normes urbanístiques de l'esmentat document de planejament) que permet l'aprofitament urbanístic d'aquest sòl a través de l'execució d'actuacions aïllades i per mitjà del desenvolupament de plans especials. La utilitat pública o l'interés social de l'actuació queda justificada i es desprén de l'atribució d'usos que l'únic ús permés és el de dotacions de caràcter eminentment públic.
  
II. L'àmbit de l'actuació conté una parcel·la de 100.000 m², cedida amb anterioritat a la Conselleria de Sanitat i Consum. La totalitat de la superfície afectada és de 130.670 m² (131.849 m² segons la fitxa de planejament) i es destina únicament i exclusivament a la construcció d'un hospital, amb les dotacions i infrastructures necessàries per a un correcte funcionament.
  
III. Els accessos a l'hospital pretenen millorar-se des de la costa per mitjà del desdoblament del tram corresponent de la carretera CV-95, la qual cosa comporta tant l'ampliació de la plataforma d'aquesta com la construcció de dues rotondes, la primera d'elles en l'enllaç amb la nacional CN-332 Alacant - Cartagena i la segona sobre la mateixa CV-95, que permetrà l'accés controlat al futur hospital.
  
IV. L'edificabilitat demandada per la dotació, conseqüència del programa de necessitats exposat, es calcula en un mínim de 50.000 m², complementada amb un altre mínim de 10.000 m² de sòl destinat a aparcament.
  
V. La parcel·la no gaudeix de la totalitat de les infrastructures necessàries per a la posada en funcionament d'un hospital, de manera que resulta imprescindible l'execució, entre altres, de les xarxes d'aigua potable i energia elèctrica.
  
VI. El coeficient d'ocupació de parcel·la està previst que siga igual o inferior al 65%; les construccions s'han d'establir en sentit oest'est, des de la rotonda d'accés, i en qualsevol cas han d'estar allunyades del límit nord de la parcel·la. Com a complement a aquests criteris s'ha localitzat una franja paral·lela a la CV-95 al nord de la parcel·la, la destinació de la qual ha de ser la de zona verda, més enllà fins i tot del vial perimetral que circumscriu la zona on s'han de disposar les construccions.
  
VII. El nombre màxim de plantes és de quatre, si bé no es consideren dins del còmput les entreplantes destinades a instal·lacions ni l'entreplanta situada entre la planta baixa i la planta primera. Igualment es descompten els soterranis i semisoterranis. En qualsevol cas l'alçada màxima ha de ser igual o inferior a 22 metres.
  
VIII. El pla especial comporta la creació d'un nou articulat en el règim normatiu del sòl no urbanitzable comú o normal que regeix segons el pla general d'ordenació urbana, sense que hi haja canvis pel que fa a la classificació o qualificació del sòl.
  
3. Alternatives
  
No s'han presentat alternatives, així enteses, pel que fa a la situació de la parcel·la elegida. No obstant això, segons el desenvolupament urbanístic de Torrevieja i les especials condicions d'inserció territorial que demanda una dotació com l'avaluada, el nombre d'opcions de localització del projecte en el terme municipal es redueixen dràsticament; totes elles queden pròximes a les Llacunes de la Mata i Torrevieja, per tant, es veuen condicionades per l'existència de distints dominis públics o àrees amb un marcat valor ambiental. D'altra banda, sí s'ha valorat la distribució dels usos dins de l'àmbit del pla especial considerant els factors externs a aquest, especialment els de valor ambiental destacat.
  
No cal oblidar, d'altra banda, que el projecte resulta compatible amb els instruments de planejament vigents amb només uns lleugers canvis, com també amb els documents més recents relacionats amb l'ordenament dels usos de l'entorn de les Llacunes de la Mata i Torrevieja.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 17 de novembre de 2002 el Servei Territorial de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial va remetre projecte tècnic, inclòs l'estudi d'impacte ambiental, relatiu al pla especial per a la construcció de l'hospital de Torrevieja i desdoblament de la carretera CV-95, promogut per l'Ajuntament de Torrevieja, i es va incoar el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.
  
L'esmentat estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons l'anunci publicat en el DOGV núm. 4603, de 7 d'octubre de 2003.
  
Durant el període d'informació pública es van presentar dues al·legacions, segons consta en el certificat emés per la secretària de l'Ajuntament de Torrevieja en el qual s'incloïa l'aprovació provisional, remés pel mateix Ajuntament en data 1 de desembre de 2003.
  
2. Resum de les al·legacions
  
La primera al·legació s'estructura en els següents punts:
  
S'expressa el rebuig al fet que l'àrea d'amortiment d'impactes d'una zona del Parc Natural de les Llacunes de la Mata i Torrevieja, sotmesa a protecció especial integral, sofrisca un procés urbanitzador. També s'indica que les Llacunes de la Mata i Torrevieja es troben doblement protegides, com a parc natural i com a zona humida inclosa en el Catàleg de zones humides de la Comunitat Valenciana. S'ha de destacar que l'àmbit del pla especial s'ubica en la conca d'afecció de 500 m entorn de la delimitació de la zona humida, aspecte que no ha sigut previst en la documentació presentada.
  
Es destaca la vàlua del sector on s'emplaça el pla especial, en atenció als valors biològics d'aquesta, és a dir, protecció especial integral. Es fa menció als impactes ambientals negatius que pot produir la construcció del futur hospital, i es ressalta especialment l'impacte visual i l'impacte sobre els valors naturals presents en la zona. També s'afirma que, a pesar que es manté la classificació i qualificació de sòl del planejament vigent, l'acció que produirà major impacte es correspon amb el procés urbanitzador que es portarà a terme en la zona. Finalment, s'afegeix que la Llacuna de Torrevieja disposa de figures de protecció d'àmbit europeu, qualificada com a zona d'especial protecció d'aus (ZEPA) i lloc d'importància comunitària (LIC).
  
En aquest punt s'afirma que ni el pla especial ni l'estudi d'impacte ambiental han considerat el que disposa la Llei 22/1988, de 28 de juliol, de costes i el reglament d'aquesta. Així, s'indica que la documentació presentada no ha tingut en compte l'existència al voltant del domini públic maritimoterrestre d'una zona d'influència d'amplària mínima de 500 m, on les construccions que es porten a terme han d'evitar la formació de pantalles arquitectòniques, i així permetre la percepció de la Llacuna des de diferents punts, com és el cas de la CV-95. Per això, se sol·licita que el pla especial siga objecte d'informe per la Direcció General de Costes.
  
S'afirma que l'estudi d'impacte ambiental no ha analitzat emplaçaments alternatius al proposat, i conseqüentment ha incomplit el que estableix la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental. També s'indica que l'estudi d'impacte ambiental no ha tingut en compte la proximitat de l'actuació proposada a l'estació depuradora d'aigües residuals de Torrevieja. S'apunta l'existència d'altres emplaçaments alternatius fora de la zona de protecció del parc o, inclosos en aquesta, que provoquen menor impacte ambiental.
  
Es qualifica com a molt greu el fet que l'estudi d'impacte ambiental no haja tingut en compte la proximitat dels terrenys del pla espacial, escassament 1.000 m, a l'estació depuradora d'aigües residuals de Torrevieja. Es parla de com pot afectar la presència de l'esmentada infrastructura la salut humana. Finalment, s'indica que la distància de 1000 m incompleix la distància de 2.000 m que els nuclis de població han de mantenir respecte a activitats considerades com a perilloses o insalubres.
  
Es proposen emplaçaments alternatius per a la construcció de l'hospital de Torrevieja. Aquests són, al voltant de la via Parque N-332, en els sectors S-25 (Pozo Dulce II) o S-20 (La Hoya II) del PGOU de Torrevieja.
  
Per últim l'al·legant exigeix que, en aplicació de l'article 8 del Decret 49/1995, de 22 de març, del Govern Valencià, pel qual s'aprova definitivament el pla rector d'ús i gestió del Parc Natural de les Llacunes de la Mata i Torrevieja, la junta rectora de l'esmentat parc informa del pla especial i l'estudi d'impacte ambiental.
  
La segona al·legació estima que:
  
La parcel·la objecte del pla especial forma part de l'àmbit d'actuació de la modificació del PGOU de Torrevieja denominada Pla parcial S-2 La Ceñuela, que planteja la reclassificació de 762.000 m² de sòl no urbanitzable, i que es tramita paral·lelament al pla especial.
  
La carretera CV-95 divideix la finca objecte del projecte en dos. Els terrenys es troben ubicats al nord d'aquesta, quasi un 30% de la superfície total, dins de l'àrea de protecció dels 500 m del parc i afectada per la Llei de costes.
  
El Parc Natural de les Llacunes de la Mata i Torrevieja està seriosament amenaçat per la pressió urbanística i edificatòria. A aquest respecte, s'afirma que els tècnics de la Conselleria de Medi Ambient, ara de Territori i Habitatge, han proposat que la zona afectada mantinga el caràcter de sòl rústic, qualificant-la d'especial per la importància d'aquesta envers la conservació del parc.
  
Aquest punt tracta del nombre de plantes i alçada permesa en el sòl sobre el qual es pretén construir el citat hospital amb l'aprovació del pla espacial, i de les que realment consten en projecte.
  
S'afirma que la construcció de l'hospital, amb 7 plantes i una alçada de 22 m, com també totes les instal·lacions i infrastructures necessàries per al funcionament, suposarà una alteració en l'ecosistema del Parc Natural de les Llacunes de Torrevieja.
  
Que s'incrementaran els nivells de trànsit, soroll, emissions, etc.
  
Es fa referència a la proximitat de l'actuació proposada a l'estació depuradora d'aigües residuals, la instal·lació utilitzada per a la comercialització de les aigües residuals, el cementiri de Torrevieja, la canalització de la Confederació Hidrogràfica del Segura, etc.
  
Tenint en compte tot el que s'ha exposat, se sol·licita que el Pla especial i el Pla parcial del sector S-2 siguen redelimitats perquè l'àmbit d'actuació es corresponga amb la part de la finca que queda al sud de la carretera CV-95, i que la zona nord mantinga les característiques actuals.
  
Ambdues al·legacions van ser contestades per l'Ajuntament de Torrevieja. La primera d'aquestes es va remetre a la Conselleria de Territori i Habitatge en data 24 de novembre de 2003.
  
Afeccions legals
  
1. En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la xarxa Natura 2000, en el municipi de Torrevieja s'ha designat el lloc d'interés comunitari o LIC denominat: les Llacunes de la Mata i Torrevieja, amb una excel·lent representació dels hàbitats lligats a ambients salins, principalment matolls halòfils, malgrat que la concentració de sals en l'aigua impedeix el desenvolupament de flora aquàtica. El lloc serveix a més per a la nidificació i pas d'important avifauna, circumstància que ha derivat en la designació de zona d'especial protecció per a les aus, si bé no es té constància de nidificacions en l'àrea del projecte.
  
La totalitat de la superfície del pla especial queda fora de l'àmbit de l'esmentat lloc d'interés comunitari, si bé l'hi resulta tangent. El desenvolupament del projecte podria derivar, de no prendre's mesures adequades al respecte, en determinades afeccions ambientals a les llacunes derivades principalment dels abocaments d'aigües pluvials en modificar-se l'escorriment i el drenatge del terreny, i de les molèsties ocasionades a la fauna durant la fase d'execució i de funcionament de les instal·lacions sanitàries amb motiu de la generació de sorolls i contaminació lumínica.
  
D'una manera un poc menys evident podria derivar-se l'afecció a determinades espècies vegetals per la producció de pols, si bé no està prevista l'eliminació directa d'hàbitats prioritaris per trobar-se, la parcel·la de l'actuació, dedicada al cultiu de cítrics en règim de regadiu en la pràctica totalitat d'aquesta, a més d'estar en règim improductiu xicotetes àrees d'aquesta.
  
La present declaració d'impacte es redacta sense perjudici dels informes que resulten necessaris després de l'aplicació de les legislacions sectorials vigents en matèria d'espais protegits i la competència de la qual excedeix les d'aquesta Direcció General.
  
2. Amb una delimitació molt semblant a la del lloc d'interés comunitari es troba catalogada la forest d'utilitat pública amb clau AL3064.
  
El projecte se situa tangent a aquesta. Les possibles afeccions hi resulten equivalents a les ja descrites durant la fase de construcció i de funcionament.
  
3. El domini públic maritimoterrestre que constitueixen les Llacunes de la Mata i Torrevieja es troba delimitat amb caràcter provisional, la superfície del pla especial queda fora d'aquest com també dels 100 primers metres, corresponents a la servitud de protecció, tot això sense perjudici de l'obtenció de les autoritzacions prèvies que es deriven de l'aplicació de la legislació sectorial vigent.
  
4. No es té constància de l'existència de jaciments arqueològics o d'altres béns d'interés cultural en l'àmbit de l'actuació.
  
No obstant això, no s'ha remés informe de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià, i se'n requereix pronunciament respecte amb caràcter previ a l'aprovació definitiva del projecte.
  
Consideracions ambientals
  
1. El pla especial es localitza en el perímetre d'una llacuna amb un alt contingut salí, circumstància aquesta que condiciona la composició dels sòls immediatament confrontants. La capacitat agrària del sòl és mitjana en aquest sentit, i requereix esforços complementaris, i en ocasions importants, per a desenvolupar cultius de manera senzilla. La colonització sembla més evident per part d'espècies vegetals pròpies d'ambients salins. Cal considerar també el factor de la salinitat del sòl a l'hora de dissenyar les fonamentacions de les edificacions per a no comprometre l'estabilitat estructural d'aquestes amb el pas del temps.
  
Per la seua banda, els terrenys afectats no formen part de cap àrea susceptible de comportar-se com un corredor biològic que afavorisca tant la proliferació d'espècies vegetals com animals, i troba en la carretera cap a San Miguel de Salinas una barrera física de difícil superació. Aquests terrenys són plans, molt antropitzats, i presenten un lleuger pendent cap a la Llacuna de Torrevieja.
  
2. Un dels factors que podria veure's afectat pel projecte és el de la variació de les condicions lumíniques de l'entorn, que afectarien principalment el comportament de determinades espècies de l'avifauna. En aquest sentit, i també en relació amb els continguts del punt següent, el projecte incorpora un articulat normatiu per a afavorir el control de l'enllumenat per a la protecció del medi nocturn, per a l'estalvi del consum d'aigua i per al foment de les energies renovables.
  
3. En tractar-se d'un ús dotacional, on no es preveu un increment de la població resident ni estacional, no s'estima adequat suposar una major demanda d'aigua potable o un major volum d'aigües residuals, sinó que escau entendre un canvi en la localització del recurs o de la generació d'abocaments. L'anterior no és obstacle perquè es demostren les capacitats d'abastament i depuració d'aigües, circumstància aquesta que es dóna en la documentació remesa en contenir certificats que avalen, per part de les entitats responsables dels esmentats serveis, la capacitat i proximitat dels punts d'entroncament.
  
Respecte a l'aigua potable, es requereix, això no obstant això, la construcció d'un ramal de proveïment que discorre paral·lel a la carretera de San Miguel de Salinas, circumstància aquesta que se superposarà amb l'execució del desdoblament d'aquesta sense produir impactes addicionals.
  
Pel que fa al sanejament, segons la informació aportada, no és necessari ampliar els col·lectors generals; d'aquesta manera s'eliminen les afeccions més directes als espais de major valor ambiental situats al nord de la parcel·la. L'entroncament amb la xarxa general de sanejament se situa a la vora sud-oest de la parcel·la.
  
Sí que es generaran, amb motiu de la fase de construcció, residus de caràcter inert. Amb aquest respecte, el projecte no indica la gestió que se'ls pretén donar.
  
Durant la fase de funcionament es generaran residus sòlids urbans, els quals han de ser gestionats de la mateixa manera que es gestionen els residus generats al terme municipal, a més de residus sanitaris, que han de ser tractats d'acord amb la seua naturalesa fisicoquímica per empreses autoritzades.
  
Tampoc s'ha valorat el tractament de les aigües pluvials que es recolliran en la parcel·la. Poden aparéixer punts de contaminació puntual en el cas que s'aboquen directament a la llacuna de Torrevieja.
  
4. De la lectura de la informació gràfica facilitada, en relació amb el proveïment d'energia elèctrica, es desprén una possible dualitat en la solució que es pretén adoptar. Mentre que de l'informe emés per l'empresa subministradora pareix apuntar-se a un punt d'entroncament derivat d'una línia preexistent que discorre en direcció nord-est - sud-oest, a l'est de la parcel·la objecte del projecte, del plànol PE-O.004 es deriva la connexió amb un entroncament no executat procedent de la foia que travessa zones d'elevat valor ambiental. És necessari, doncs, aclarir les solucions que s'ha d'adoptar al respecte.
  
5. El desdoblament de la carretera CV-95 comportarà una alteració addicional de les condicions actuals que presenta la zona d'estudi, de manera que es requereix algun tipus de control en l'origen dels materials a emprar, en el dipòsit dels residus generats i en els sistemes d'il·luminació elegits.
  
6. Sense perjudici de la preservació dels hàbitats prioritaris característics de medis salins, que no es veuen afectats per substitució directa, i en general dels valors ambientals que caracteritzen una bona part de l'entorn, cal considerar que l'objectiu del projecte és el desenvolupament d'una dotació sanitària i necessària per a donar un adequat servei tant a la població resident com a l'estacional.
  
7. L'execució del projecte comportarà una modificació en el perfil paisatgístic de la Llacuna de Torrevieja. No obstant això, es considera que l'alteració introduïda serà puntual i localitzada en una zona ja transformada que se situa entre dues àrees de caràcter urbà i el fons de la qual respon al mateix caràcter, i queda preservat totalment el límit oest de la Llacuna que, encara avui, roman inalterat pel que fa a presència d'edificacions.
  
8. La distància de la parcel·la a l'estació depuradora d'aigües residuals i al cementiri, com també la localització geogràfica d'aquesta en relació amb els vents dominants en la zona, no permet estimar una afecció clara al projecte que puga posar en perill les condicions de salubritat d'aquest.
  
9. L'estudi d'impacte ambiental estableix una sèrie de mesures correctores el compliment de les quals ha de reduir substancialment l'impacte que previsiblement puga arribar a generar el desenvolupament del projecte.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del reglament d'aquesta, de l'article 14.3 del Decret 60/2003, de 13 de maig, i de totes les disposicions normatives complementàries, relacionades amb matèries ambientals, que puguen resultar d'aplicació.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
1. S'estima acceptable, al sol efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació, el Pla especial per a la construcció de l'hospital de Torrevieja i el desdoblament de la carretera CV-95 del municipi de Torrevieja (Alacant), promogut pel mateix Ajuntament, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establerts a continuació.
  
2. Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:
  
I. La superfície de parcel·la no ocupada per l'edificació, vials o aparcaments, el mínim de la qual segons el projecte és del 35% d'aquella, ha de mantenir-se en condicions naturals, amb implantació d'espècies vegetals pròpies d'ambients salins com els que dominen en l'entorn de la Llacuna de Torrevieja. El projecte d'urbanització ha d'incloure un apartat dedicat a les espècies vegetals que s'han d'implantar en les zones verdes i en les àrees naturals que ha de tenir l'informe favorable de la direcció del Parc Natural de les Llacunes de la Mata i Torrevieja. Així mateix, les labors d'execució del projecte han de supervisar-se tant per personal de l'esmentat parc com per un tècnic acreditat al respecte.
  
II. El projecte d'execució de l'Hospital de Torrevieja ha de preveure i concretar, per a cadascuna de les corresponents fases, la prohibició de les labors de construcció en determinades hores del dia amb l'objecte de no alterar les condicions d'habitació dels habitatges pròxims. Al mateix temps, les obres han de paralitzar-se en els períodes de nidificació i cria de les espècies animals que es troben en les proximitats de l'àrea d'actuació, respectant l'ornitofauna que no només nidifica en el parc, sinó que es concentra en les Llacunes en l'època hivernal. En aquest sentit, i tenint en compte els estudis de camp relacionats amb la fauna que s'han efectuat, es requerirà informe al director'conservador del Parc Natural de les Llacunes de la Mata i Torrevieja amb la intenció de contrastar l'adequació dels períodes assenyalats.
  
III. Durant la fase de construcció han de prohibir-se els treballs nocturns que puguen produir impactes sonors o vibracions molestes tant sobre la fauna existent com sobre la població resident.
  
IV. El projecte d'execució ha d'aprofundir en els paràmetres de control de la contaminació acústica i atmosfèrica (nivell de decibels i de partícules en suspensió), indicant al mateix temps els instruments de mesura que s'utilitzaran en els controls.
  
V. A les mesures de control de la il·luminació recollides en la documentació presentada s'ha d'afegir la localització dels bàculs de llum en l'anell exterior de les rotondes i en les vores del vial a desdoblar, amb l'objecte d'evitar que la fauna accedisca als punts de trànsit rodat a la recerca d'aliment, sinó que es quede en la perifèria d'aquests.
  
VI. L'entroncament amb la xarxa elèctrica ha de realitzar-se sobre les indicacions realitzades per la companyia subministradora en relació amb les xarxes de transport existents. En cap cas es pot procedir a la construcció de nous ramals travessant llocs d'alt valor ambiental com són les Llacunes. L'esmentat entroncament ha de comportar la construcció d'un ramal, des del punt on s'encreua l'actual línia de transport d'energia elèctrica i la carretera a San Miguel de Salinas, que ha de discórrer soterrat i paral·lel a la carretera CV-95, i que s'ha d'executar amb motiu del desdoblament d'aquest per a evitar impactes addicionals.
  
VII. S'ha de realitzar una recollida i gestió selectiva dels residus generats durant les obres d'urbanització i edificació. Els residus que tinguen la consideració inerta han de ser traslladats a un abocador autoritzat. La resta dels residus generats durant les obres han de ser gestionats per empreses autoritzades tenint en compte les característiques fisicoquímiques d'aquests.
  
VIII. Es recorda al promotor la prohibició de realitzar qualsevol abocament o recollida no autoritzat en la zona. En tot cas, s'han d'identificar les zones on s'ha de realitzar l'emmagatzematge temporal de materials i productes a emprar i dels residus generats fins a la seua recollida per l'empresa autoritzada, dins de la parcel·la objecte del projecte. Han de ser emplaçades a l'abric dels vents dominants i amb la disposició de les mesures preventives necessàries per a evitar l'afecció a les zones confrontants. També es recorda que els canvis d'oli, filtres i qualsevol altre residu de manteniment de maquinària i vehicles han de ser degudament gestionats per un taller o un gestor de residus tòxics i perillosos degudament autoritzat.
  
IX. Els materials de farciment (terraplens i pedraplens) que calguen per a l'execució del projecte, s'han d'obtenir de préstecs o pedreres existents i legalment autoritzades.
  
X. En el desdoblament de la carretera CV-95 s'ha d'utilitzar ferm porós antisoroll.
  
XI. En el cas que l'hospital produïra, o estiga previst produir en el projecte d'aquest, més de 10 t/any de residus perillosos, és necessari procedir al tràmit d'avaluació d'impacte ambiental.
  
XII. L'abocament de pluvials, de manera excepcional, s'ha de realitzar a la xarxa de clavegueram atés que no sembla haver-hi una xarxa específica per a aquest tipus d'aigües, tot això amb la intenció d'evitar l'aportació d'aigües d'escorriment que puguen contenir algun tipus de substància o compost contaminant a la llacuna de Torrevieja. No obstant això, perquè aquesta connexió siga viable, ha d'estimar-se el volum d'aportació en funció de les dades climàtiques disponibles i sol·licitar a l'entitat explotadora de l'estació depuradora d'aigües residuals un informe de capacitat de la instal·lació per a fer front a l'esmentat increment de l'afluent. En el supòsit en què la instal·lació resultara incapaç de tractar les pluvials s'ha de procedir a l'ampliació d'aquesta.
  
3. Es notifica a les parts interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del dret i interessos d'aquests estimen pertinents.
  
4. La present declaració d'impacte ambiental s'ha de publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 3 de desembre de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 291/02-AIA
  
Títol: projecte d'instal·lació d'un centre d'emmagatzematge i transferència de ferralla i residus especials
  
Promotor: Recogil, SL
  
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Alginet
  
Localització: parcel·la 351 del polígon industrial PPI-2 d'Alginet (València)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista
  
L'objecte del projecte és la instal·lació d'una estació de transferència, gestió de ferralles i residus perillosos.
  
L'esmentada activitat se centra fonamentalment en la revaloració dels residus originats per tallers d'automoció i empreses relacionades, com també vehicles fora d'ús. A més, separa i cataloga els residus segons la reutilització potencial, tipologia i toxicitat que tinguen; i els canalitza cap a les fases de gestió més oportunes i legalment establertes.
  
Entre els residus que s'han de gestionar ens trobem l'alumini, plom, zinc, ferro i acer, com a no perillosos, i com a residus perillosos estan les bateries, filtres, líquid de frens, olis usats, envasos contaminats, etc.
  
La planta disposa de tres àrees destinades al processament de residus:
  
Cos de nau tancada de 400 m², destinada a oficines, tallers, garatge, lavabos i emmagatzematge.
  
Cos de nau oberta frontalment, de 355 m², destinada a tallers i magatzem de materials.
  
Pati central de 1.183 m² destinat a la recepció, emmagatzematge i processament de materials fèrrics.
  
Tramitació administrativa
  
En data 15 de maig de 2002, l'Ajuntament d'Alginet va remetre el projecte d'activitat, el projecte de protecció contra incendis i l'estudi d'impacte ambiental del projecte de referència, juntament amb l'expedient municipal de llicència d'activitat incoat a petició de Recogil SL. L'estudi d'impacte ambiental ha sigut sotmés a informació pública per mitjà d'un anunci publicat en el BOP núm. 138, de data 12 de juny de 2003, sense que s'hi hagen presentat al·legacions.
  
Afeccions legals
  
La indústria sol·licita la llicència municipal d'activitat per a la instal·lació d'un magatzem de ferralla i d'una estació de transferència de residus no perillosos atorgada per l'Ajuntament d'Alginet. Igualment, ha d'obtenir el permís d'abocament a la xarxa municipal de clavegueram, d'acord al model d'ordenança d'abocaments a la xarxa municipal de clavegueram, elaborat per l'entitat de sanejament en col·laboració amb la Federació Valenciana de Municipis i Províncies.
  
Durant el normal funcionament, la indústria gestionarà i generarà diversos residus, per la qual cosa ha de sol·licitar les corresponents autoritzacions administratives atorgades per la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació
  
En general, tota la superfície objecte del projecte està en cultiu, principalment cítrics. A més de les espècies de cultiu, en aquests ambients s'identifiquen formacions edàfiques de caràcter nitròfil, que han sorgit com a conseqüència de l'adobament dels cultius amb sals amòniques, nitrats, etc., amb la constitució de les nomenades comunitats arvenses o de males herbes. Per tant, no hi ha espècies ni animals, ni vegetals que calga protegir o preservar.
  
Sí que es detecta una elevada concentració de nitrats a les aigües subterrànies que es relacionen amb la utilització d'adobs nitrogenats en els cultius, pel fet que la vulnerabilitat de l'aqüífer és molt alta, ja que es tracta d'un aqüífer lliure.
  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants
  
La principal afecció derivada de l'ocupació del sòl és primordialment la pèrdua de la capacitat agrològica, també la qualitat de l'aire es veu afectada per les emissions de pols, gasos i sorolls tant en la fase de construcció com de funcionament, com a conseqüència de la manipulació dels residus.
  
La qualitat de l'aigua subterrània pot veure's alterada per la lixiviació de productes residuals de la planta amb motiu d'emergències o accidents.
  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental
  
L'estudi d'impacte ambiental ha previst, entre altres, les següents mesures correctores, les quals s'encaminen a minimitzar els impactes derivats de l'actuació prevista.
  
Construcció d'un parament exterior capaç d'aïllar el dipòsit de materials, i d'emmascarar les actuacions projectades. S'aconsella l'adopció de mesures capaces de endolcir la duresa del parament exterior. S'ha de tendir als acabats amb colors integradors o fins i tot utilitzar espècies vegetals enfiladores-entapissants o penjants que harmonitzen l'estructura.
  
La planta ha dissenyat un sistema de llosa de formigó amb drenatge i evacuació a fossa de decantació, amb unes característiques que garanteixen la impermeabilitat i la protecció del sòl davant de les activitats normals d'operació.
  
Les aigües pluvials s'han de recollir en bassa de decantació independent de la xarxa d'aigües sanitàries abans del seu abocament a la xarxa de sanejament municipal prèvia comprovació analítica de les seues característiques fisicoquímiques.
  
Pel que fa al programa de vigilància ambiental ha de tenir per objecte establir un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental. A manera de síntesi, cal destacar els aspectes bàsics objecte de control ambiental següents:
  
Anàlisis químiques, físiques de l'efluent de l'activitat per a comprovar que es compleixen els paràmetres exigits per a l'abocament a la xarxa de sanejament pública.
  
Manteniment de les zones i barreres vegetals dissenyades.
  
Revisions periòdiques de la xarxa de recollida d'aigües pluvials.
  
Control sobre gestió dels fangs i greixos obtinguts en la fossa de decantació.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 6-c) de l'annex I, i 3-f) de l'annex II del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'Impacte Ambiental.
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent,
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, al sol efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que siguen d'aplicació, el projecte d'instal·lació d'un centre d'emmagatzematge, transferència de ferralla i residus especials, promogut per la Recogil SL, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establerts en l'apartat segon.
  
Segon
  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'estableixen les següents:
  
1. Els residus gestionats, per la indústria durant el seu normal funcionament, han de ser adequadament emmagatzemats, etiquetats i lliurats a un gestor autoritzat, segons la Llei 10/2000 de 12 de desembre, de Residus. Això inclou l'obtenció de les autoritzacions administratives per a la gestió de residus que atorga la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge.
  
2. Ha de preveure's una zona en l'interior de la nau industrial destinada únicament a l'emmagatzematge en trànsit dels residus perillosos recollits per error i els produïts durant el normal funcionament i manteniment de les instal·lacions.
  
3. A les zones destinades a la recepció, la classificació i l'agrupament, el condicionament i l'emmagatzematge temporal dels diversos residus, s'ha de disposar d'una solera impermeable.
  
4. Ha d'implementar-se una xarxa de drenatge d'aigües pluvials, amb l'execució de la solera de la parcel·la amb pendents que formen conques vessants cap a embornals, pous de registre i conduccions de PVC, per a l'evacuació de pluvials; s'ha de tenir en compte que els pendents no conduïsquen les aigües d'escorriment cap a les zones d'emmagatzematge de residus.
  
5. Ha d'instal·lar-se una arqueta separadora de greixos, olis i sòlids en suspensió abans de la connexió final de la conducció d'aigües pluvials d'escorriment.
  
6. Dins del programa de vigilància ambiental, s'ha de constatar, per mitjà d'anàlisis periòdiques (almenys una vegada a l'any), que les aigües residuals abocades a la xarxa de clavegueram no superen els nivells indicats en les ordenances municipals o en el model d'ordenances desenvolupat conjuntament per l'Entitat de Sanejament de la Generalitat Valenciana i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies. Amb aquest fi ha d'instal·lar-se una arqueta per a la presa de mostres abans de la connexió del col·lector d'eixida de la indústria amb el clavegueram municipal. Una còpia del resultat de les analítiques comparades amb els límits d'abocament es remetrà a l'organisme que autoritza l'abocament, és a dir, l'Ajuntament d'Alginet.
  
7. Respecte al nivell de sorolls transmesos a l'exterior, ha de complir-se el que estableix el títol lV, capítol ll, Condicions acústiques de les activitats comercials, industrials i de serveis, i en el títol ll, capítol ll, Nivells de pertorbació, de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Protecció Contra la Contaminació Acústica. Si se sobrepassaren els límits, ha de procedir-se a completar el tancament de la nau en la part que correspon a la zona de condicionament de residus.
  
8. Per a l'emmagatzematge de residus líquids o que per l'alt contingut líquid puguen generar abocaments s'ha de disposar de dipòsits o sistemes de recollida que garantisquen el confinament dels possibles vessaments. Cada dipòsit o recipient de recollida de vessaments accidentals ha de tenir com a mínim el volum de l'envàs de major grandària o el 10% del total (la major d'ambdues quantitats). Els dipòsits i sistemes de recollida de vessaments han de ser individuals per a cada tipus de residus la mescla dels quals en cas de vessament implique un augment de la perillositat d'aquests o en dificulten la gestió. Les instal·lacions s'han de dissenyar i executar d'acord a la ITC-MIE APQ-001, d'emmagatzematge de líquids inflamables.
  
9. Periòdica vigilància de les instal·lacions en general per a, si és procedent, actuar contra la propagació de possibles plagues.
  
10. Altres condicionants ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que resulten d'aplicació.
  
11. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, han de ser comunicats a la Conselleria de Territori i Habitatge, Direcció General de Qualitat Ambiental, que ha d'establir si escau l'aplicació de noves mesures correctores.
  
12. S'ha d'atendre a qualsevol altra condició de caràcter ambiental que establisca en el seu moment la Direcció General de Qualitat Ambiental a través de la preceptiva autorització administrativa.
  
Tercer
  
Notificar a les parts interessades que, contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 4 de desembre de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 330/02-AIA
  
Títol: Pla General d'Ordenació Urbana del municipi de Sant Joan de Moró
  
Promotor: Ajuntament de Sant Joan de Moró
  
Autoritat substantiva: Conselleria de Territori i Habitatge
  
Localització: terme municipal de Sant Joan de Moró (Castelló)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
El terme municipal de Sant Joan de Moró es troba situat a la comarca de la Plana Alta, província de Castelló, amb una extensió de 2.692,5 ha; limita al nord amb els termes municipals de Costur i Vilafamés, a l'est amb el terme municipal de Borriol, a l'oest amb el terme municipal de l'Alcora i al sud amb el terme municipal de Borriol.
  
El Pla general de Sant Joan de Moró proposa un model territorial que permeta l'assentament d'un considerable nombre de treballadors del sector ceràmic instal·lat en el terme municipal, i per al qual es proposa un increment important. En aquest sentit, el desenvolupament de sòl residencial previst s'incrementarà un 35% respecte al planejament vigent.
  
En el model territorial proposat s'indiquen les superfícies de sòls urbans i urbanitzables per als diferents usos de residencial, industrial i terciari. Per contra, s'ignora la superfície de sòl no urbanitzable que es destinarà a cadascuna de les qualificacions que determina el pla general, com per exemple SNU comú, SNU de reserva urbà, SNU d'explotacions mineres, SNU de protecció hidràulica i SNU de protecció forestal i de forests. Així mateix, s'han identificat una llista d'usos que no s'han englobat dins de cap classificació de sòl com els jaciments arqueològics, la forest d'utilitat pública, la reserva per a depuradora, els camins ramaders i les xarxes primàries i secundàries.
  
Al terme municipal de Sant Joan de Moró hi ha diversos nuclis urbans residencials consolidats, corresponents al mateix municipi de Sant Joan de Moró i als masos de mas de Flors, mas de Massianos, masia de Correntilla, Pla de Lluch, Font de Juncosa, mas d'Ametllers, Casino Vell i mas de Botja. Respecte al sòl industrial, al sud del terme municipal, hi ha una zona qualificada com a sòl urbà industrial i sòl urbanitzable industrial, actualment en fase de desenvolupament i poc consolidada.
  
El proveïment d'aigua a Sant Joan de Moró es considera garantit segons l'informe emés per l'empresa concessionària del servei EFAHR, SL. La procedència d'aquest és dels pous Violons I i II, la Granja, el brollador la Torreta, el pou Perchets, el pou Ramos, els pous Flors I i II, el pou Fortea i el pou Tomillar. Les aigües residuals urbanes actualment s'eliminen en part per mitjà de fosses sèptiques i pous negres, es condueixen a la depuradora municipal i es tracten uns 443 m³/dia. Les aigües industrials no són tractades en la depuradora municipal. En la documentació no s'indica si les aigües industrials són abocades a llit amb algun tipus de tractament previ en cadascuna de les indústries o no. Es preveu la reserva d'un sòl, al costat de la rambla de la Viuda, a l'oest del mas de Correntilla, per tal de construir en un futur una depuradora que permeta el tractament conjunt de les aigües residuals industrials. Els residus sòlids urbans són gestionats per l'empresa FCC, SA i traslladats a l'abocador controlat de la societat Reciplasa, fora del terme municipal.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
L'Ajuntament de Sant Joan de Moró va remetre el Pla General d'Ordenació Urbana del municipi de Sant Joan de Moró i l'estudi d'impacte ambiental, juntament amb l'expedient administratiu, a la Direcció Territorial de Castelló de l'anterior Conselleria de Medi Ambient, en data 29 d'abril de 2001. L'esmentada documentació va ser traslladada al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge en data 4 de setembre de 2002.
  
El Pla General d'Ordenació Urbana i l'estudi d'impacte ambiental es van sotmetre al corresponent tràmit d'informació pública per mitjà d'anuncis publicats en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 3955, de data 8 de març de 2001 i en els diaris Mediterráneo i Levante, de data 28 de febrer de 2001. Es van presentar 79 al·legacions durant el termini d'informació pública, segons consta en el certificat emés per la secretària-interventora de l'Ajuntament de Sant Joan de Moró.
  
De les nombroses al·legacions presentades, un grup reduït d'aquestes fa referència directa a aspectes ambientals. Les característiques més destacades d'aquestes al·legacions ambientals poden resumir-se en els següents apartats:
  
Un al·legant va sol·licitar poder veure una llista de plànols de l'estudi d'impacte ambiental que no es trobaven exposats al públic, al·legant indefensió respecte d'això.
  
Alguns al·legants, en representació d'empreses dedicades a la mineria, manifesten una oposició a la classificació del sòl no urbanitzable de protecció forestal i de forests a causa de les limitacions d'usos, en particular l'extracció d'argiles.
  
Respecte al sòl no urbanitzable de protecció hidràulica, alguns al·legants sol·liciten que s'ajuste a allò estrictament necessari, i que es revisen les delimitacions cadastrals corresponents.
  
Alguns dels plànols de l'estudi d'impacte ambiental indicats per un al·legant s'han presentat en la documentació tramitada en aquesta administració, com també un certificat de la secretària-interventora de l'Ajuntament de Sant Joan de Moró en el qual s'indica que l'estudi d'impacte ambiental ha sigut exposat al públic conjuntament amb el pla general. En qualsevol cas, és l'òrgan substantiu qui ha de determinar si el procediment d'informació pública s'ha efectuat conforme a la llei.
  
2. Peticions d'informes i documentació complementària
  
En data 29 d'octubre de 2002, es va sol·licitar a l'Ajuntament una ampliació de l'estudi d'impacte ambiental remés i de la documentació urbanística, amb l'objecte d'esmenar una llista de deficiències detectades, referides al contingut mínim de l'EIA exigit en el Decret 162/90, identificació, grafiat i normativa dels camins ramaders, gestió de les aigües residuals, disponibilitat de recursos hídrics, gestió dels residus sòlids urbans, inerts i perillosos, nombre, localització, límits i estat administratiu de les concessions i explotacions mineres existents dins del terme municipal de Sant Joan de Moró, correcció de la representació gràfica del sòl no urbanitzable d'especial protecció que afecta llits de rius i barrancs, incorporació dels jaciments arqueològics, etnològics o paleontològics existents en el pla general i obtenció de l'informe favorable de la Direcció General de Promoció Cultural i Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència el qual és necessari i vinculant, conforme amb el que preveu la Llei 4/98, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià, inclusió de mesures protectores i correctores, i elaboració d'un programa de vigilància ambiental.
  
En data 17 de març de 2003, el Servei Territorial d'Urbanisme de Castelló va remetre documentació complementària lliurada per l'Ajuntament de Sant Joan de Moró per tal d'esmenar els inconvenients indicats en la sol·licitud d'ampliació. La documentació presentada a l'efecte consta de:
  
Certificat del secretari accidental de l'Ajuntament que indica que la gestió del tractament de residus sòlids urbans del municipi de Sant Joan de Moró el tenen contractat amb l'empresa Reciplasa.
  
Informe de disponibilitat de recursos hídrics per a l'ordenació prevista en el PGOU emés per l'entitat concessionària del servei públic de proveïment d'aigües potables en el terme municipal de Sant Joan de Moró, Mercantil Explotación y Fomento de Aguas Hermanos Renau, SL.
  
Plànols de qualificació del sòl i ordenació estructural.
  
En data 6 de maig de 2003, l'Ajuntament va remetre un exemplar de l'estudi d'impacte ambiental i del document de síntesi.
  
En data 29 de setembre de 2003, l'Ajuntament va remetre documentació referent a plànols modificats de qualificació del sòl i ordenació estructural, i un catàleg d'edificis i espais protegits.
  
Informes sectorials
  
Informes dels serveis territorials de Castelló de la Conselleria de Medi Ambient
  
Resum de les observacions efectuades pel servei territorial de Castelló
  
1. S'apunten unes consideracions generals sobre les unitats ambientals en les quals pot dividir-se el terme municipal de Sant Joan de Moró, i es destaca de cadascuna d'elles la morfologia, edafologia, geotècnia, riscos, vegetació, usos admissibles, etc.
  
2. Es destaca que els usos actuals del municipi que es troben en expansió són la indústria ceràmica i els usos miners, i que s'abandonen progressivament els usos tradicionals agrícoles i pecuaris.
  
3. Respecte al sòl urbà i urbanitzable es destaca l'elevat nombre de masos existents, i s'estableix una reserva de sòl urbà pròxim al mas de Flors i en l'entorn del nucli urbà de Sant Joan. Respecte al sòl urbà industrial es troba en avançat estat de consolidació al sud-oest del terme municipal, de manera que es proposen nous desenvolupaments al peu de la muntanya de la serra del Montnegre.
  
4. Respecte al sòl no urbanitzable protegit, s'indica que el sòl forestal protegit es troba concentrat en les serres del Frontó i del Montnegre, i es deixa la serra de Moró sense protecció, tot i que és una de les zones amb major valor ambiental del municipi. S'haurien d'establir uns paràmetres mínims de qualitat ambiental en les zones d'extracció minera.
  
5. Respecte als camins ramaders s'han detectat errors i omissions en la documentació presentada del pla general.
  
6. Respecte als sistemes de depuració d'aigües residuals, segons la documentació, la situació de sanejament no s'adequa a la normativa, i no es proposa cap solució a la situació actual. S'ha de garantir el tractament de les aigües residuals generades en tot el terme municipal, i evitar-se els abocaments sense tractar a barrancs o pous secs.
  
7. Respecte als sistemes de tractament dels residus sòlids, no es troba en la documentació cap instal·lació regularitzada per al acolliment d'aquest tipus de residus, i és important la seua previsió.
  
8. Respecte al proveïment d'aigües potables, per a evitar o disminuir el risc de contaminació d'aqüífers és necessari establir un perímetre de protecció de les captacions per a ús humà, i l'Ajuntament ha de sol·licitar a l'organisme de conca l'establiment d'aquests perímetres.
  
Afeccions legals
  
El projecte tramitat ha de complir les legislacions sectorials per les quals es regulen les afeccions que aquest produirà i que s'indiquen a continuació:
  
Forests d'utilitat pública: Al terme municipal de Sant Joan de Moró hi ha una forest consorciada de gestió pública, la CS3066, situada a l'est de la rambla de la Viuda, en el límit oest del terme municipal de Sant Joan de Moró.
  
Domini públic hidràulic: El terme municipal de Sant Joan de Moró es troba solcat per una extensa xarxa de barrancs, tots ells tributaris del llit més emblemàtic de la zona, la rambla de la Viuda, que constitueix el límit oest del terme municipal. Entre els barrancs més importants de l'extensa xarxa existent, es troben el barranc de la Ragina, el dels Perchets, el de Forés, el del Molí del Roig i el de la Parra. És d'aplicació el Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text refós de la llei d'aigües.
  
PATRICOVA: Acord de 28 de gener de 2003, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova definitivament el Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana. En l'esmentat acord s'inclou el llit de la rambla de la Viuda al seu pas pel terme municipal de Sant Joan de Moró, com a zona amb nivell de risc d'inundació 6.
  
Camins ramaders: És d'aplicació la Llei 3/95, de 23 de març, de camins ramaders. Al terme municipal de Sant Joan de Moró es troben classificats sis camins ramaders denominats assagador reial del Frontó al tossal del Regall (amplària legal 75 metres), sendera de la Talallola al coll d'Hullastre (amplària legal 20 metres), sendera del tossal Blanch (amplària legal 20 metres), sendera del mas del Pi (amplària legal 20 metres), sendera del Piné (amplària legal 20 metres) i sendera de Llansola (amplària legal 20 metres), tots ells grafiats en els plànols d'ordenació sense indicar-se per a cada camí ramader la denominació, amplària legal, longitud i superfície.
  
Patrimoni cultural: l'inventari de jaciments de la Conselleria de Cultura inclou 4 jaciments de diferent cronologia, tots ells recollits en el Pla general, amb l'aplicació de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià.
  
Els abocaments d'aigües residuals, han d'ajustar-se al que disposa la normativa específica vigent i, en particular, al Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text Refós de la Llei d'Aigües.
  
Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana.
  
Consideracions ambientals
  
Revisada la documentació tramitada, els informes sectorials i efectuada visita a la zona afectada per tècnics del Servei d'avaluació de l'impacte ambiental, s'ha pogut comprovar que el Pla general del municipi de Sant Joan de Moró, amb les modificacions efectuades, proposa un model territorial compatible amb el medi ambient, amb limitacions puntuals, respectant i protegint àrees que presenten valors naturals. No obstant això, s'han de mencionar alguns aspectes del model que puntualment mereixen ser corregits o complementats, en el sentit que a continuació s'indica:
  
El pla general proposa ampliar el sòl urbanitzable industrial, localitzat al sud-est del terme municipal, considerant com a límit de l'esmentat dit sòl la cota 200. L'actuació afecta una zona amb relleus accentuats que es troba parcialment afeixada. Els usos existents són l'agrícola de secà, principalment oliveres i ametllers, i forestal. Els impactes més destacables del desenvolupament industrial al peu de la muntanya de la serra del Montnegre són la generació de talussos subverticals de molt difícil restauració que s'estan realitzant com a conseqüència de les àmplies explanacions que necessita el sector ceràmic. Ha d'extremar-se l'atenció de la zona de transició entre el sòl urbanitzable industrial i el d'especial protecció forestal i de forest i s'han d'evitar els desmunts de difícil restauració pel sever impacte que generen. Així mateix, la zona es troba solcada per diversos barrancs, no tots ells grafiats, que han de ser íntegrament respectats; també s'ha d'evitar l'aterrament i transformació d'aquests i s'ha de disposar de capacitat de desguàs suficient per a evacuar els escorriments que es generen en els nous sòls urbanitzats.
  
El terme municipal es troba solcat per una àmplia xarxa de barrancs, no grafiats correctament en els plànols d'ordenació estructural, hi destaquen el barranc de la Ragina, el barranc dels Perchets, el barranc de Forés i barranc del Molí del Roig. S'ha observat que els barrancs que transcorren pel sòl industrial han sigut dràsticament reduïts a simples canals. Les parcel·les industrials ocupen parcialment els llits per mitjà de l'abocament de residus. De la mateixa manera, en alguns trams s'ha eliminat la vegetació dels llits que es troben protegits pel planejament vigent i proposat, i s'han arribat a formigonar els talussos que configuren el llit.
  
Al terme municipal hi ha activitats mineres grafiades en els plànols d'ordenació. aquestes àrees no s'ajusten a les autoritzacions existents; es proposen àmbits majors com a reserva per a futures ampliacions de les activitats extractives actuals. La pedrera del Frontó que es preveu ampliar afectarà el camí ramader assagador reial del Frontó al Tossal del Regall (amplària legal 75 metres), la qual ha de ser desviada seguint els tràmits corresponents amb la Conselleria de Territori i Habitatge amb anterioritat a l'inici de l'activitat. Respecte a l'explotació d'Arcitras núm. 2112 s'ha comprovat que l'activitat es troba fora dels límits amb llicència municipal, per la qual cosa s'entén que funciona irregularment. Així mateix afecta una zona, que va sofrir un incendi en data 2 d'abril de 1994, sense autorització municipal, per la qual cosa no pot autoritzar-se cap explotació fins que no transcórreguen deu anys des de la data de l'incendi, conforme al que estableix l'article 159 del Reglament de la Llei 3/1993, forestal de la Comunitat Valenciana. Els límits proposats en el document urbanístic no es consideren justificats ambientalment, per la qual cosa afectarà el barranc del Molí del Roig i la vessant sud d'aquest, els valors botànics, paisatgístics i culturals de la qual han de ser preservats de qualsevol activitat extractiva. En aquest sentit, no s'augmentarà l'afecció de l'activitat minera més cap al sud de l'actualment afectat, sense envair el llit del barranc del Molí del Roig de cap manera.
  
Respecte a la classificació del sòl no urbanitzable de protecció forestal i de forests no es troba justificada la delimitació proposada; afecta sòls que no presenten característiques forestals i deixa fora de l'esmentada qualificació els sòls forestals amb valors semblants a les àrees protegides. De la mateixa manera, no queda clara la delimitació ja que es desconeix a quins criteris respon aquesta i és molt dificultós traslladar al terreny els límits entre les diferents classes de sòl.
  
Respecte als camins ramaders són diversos els errors que el document de planejament presenta, identificats tots ells en l'informe emés per la Direcció Territorial de Medi Ambient de Castelló. S'han corregit alguns traçats sobre els plànols d'ordenació estructural, no obstant això, segueix sense incloure's en els esmentats plànols la identificació de cadascun dels camins ramaders, mentre que s'expressa l'ample legal de cadascun. Respecte a les normes urbanístiques segueixen sense incorporar-se les modificacions que es van indicar en l'ampliació sol·licitada. En l'estudi d'impacte ambiental s'ha incorporat la descripció de cadascun dels camins ramaders; també s'indica la legislació que els regula. Aquesta informació hauria de ser incorporada en la memòria informativa del Pla general.
  
Respecte al patrimoni històric, artístic i arqueològic, en base a la sol·licitud d'ampliació que es va emetre per aquesta Conselleria a l'estudi d'impacte ambiental, el promotor ha presentat una addenda en la qual s'han catalogat els edificis i espais protegits segons les indicacions de la Direcció General de Patrimoni de la Conselleria de Cultura i Educació.
  
Respecte als serveis de proveïment d'aigua potable i tractament de residus l'Ajuntament ha adjuntat a l'expedient dos informes mitjançant els quals justifica tenir solucionats sengles serveis. Respecte a la depuració d'aigües, hi ha deficiències en les infrastructures existents. S'ha de resoldre d'una manera que tots els nuclis residencials aboquen les seues aigües negres a la xarxa de clavegueram per al posterior tractament d'aquestes en estacions depuradores. Respecte al sòl industrial s'ha previst la reserva d'un sòl per a executar una depuradora que tracte les aigües negres procedents dels polígons industrials.
  
No s'han representat gràficament els punts de captació d'aigua en el terme municipal, per als quals ha d'establir-se un perímetre de protecció.
  
L'estudi d'impacte ambiental conté un programa de vigilància ambiental, que ha de ser controlat per l'Ajuntament. No obstant això, l'esmentat programa estableix uns indicadors ambientals, tot i que es desconeixen els valors llindars, freqüència del control ambiental i les mesures que s'han d'adoptar si cal.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del Reglament d'aquesta (annex I, apartat 8.g del Decret 162/90).
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 5 del Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/89, d'Impacte Ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
4. El Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, aprovat per mitjà de Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Govern Valencià, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, al sol efecte ambiental, i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació, el Pla general d'ordenació urbana del municipi de Sant Joan de Moró (Castelló), promogut pel mateix ajuntament, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i si es porten a terme les mesures correctores contingudes en aquest i en el corresponent programa de vigilància ambiental, tot això sempre que no entren en contradicció amb els condicionants d'obligat compliment establerts en l'apartat segon de la present resolució.
  
Segon
  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels següents condicionants:
  
1. El sòl no urbanitzable ha de redelimitar-se i per a això han d'establir-se criteris que justifiquen la no-protecció d'aquells sòls que es consideren genèrics. S'han d'utilitzar criteris que permeten identificar físicament els límits d'un sòl protegit. Per tot això, se suspendrà l'aprovació del sòl no urbanitzable mentre no se s'ajuste a la realitat existent, i s'aprovarà la nova delimitació posteriorment per mitjà d'una resolució complementària que ha d'emetre el director general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, en un termini màxim de sis mesos des de l'aprovació del pla general.
  
2. Les activitats extractives que es troben irregulars en el terme municipal han d'efectuar els tràmits legals pertinents a fi de regularitzar-ne la situació. En concret, l'explotació d'Arcitras núm. 2112, ha d'ajustar-ne els límits fins al barranc del Molí del Roig sense augmentar l'activitat extractiva al sud d'aquest. Així mateix, ha de sol·licitar la corresponent llicència d'activitat municipal en l'àmbit no autoritzat fins al moment, no sense que s'admeta l'ampliació d'aquesta fins a la regularització de la pedrera. A les normes subsidiàries s'ha d'especificar que les activitats extractives no poden desenvolupar-se sobre sòls no urbanitzables d'especial protecció.
  
3. S'han de modificar els plànols d'ordenació estructural grafiant correctament el sòl no urbanitzable de protecció hidràulica (barrancs) que afecten concretament el barranc de la Ragina, el barranc dels Perchets, el barranc de Forés i el barranc del Molí del Roig.
  
4. Els camins ramaders s'identificaran en els plànols d'ordenació estructural. També s'ha d'expressar l'ample legal de cadascun d'ells. Així mateix, s'han de modificar les normes urbanístiques i s'han d'incorporar les modificacions que es van indicar en l'ampliació sol·licitada.
  
5. El desenvolupament dels sòls urbanitzables residencials i industrials no han de desenvolupar-se fins que no tinguen resolt el problema de gestió de les aigües residuals, per mitjà d'estacions depuradores que han d'executar-se amb anterioritat al desenvolupament de les actuacions urbanístiques. Tots els sòls urbans han de connectar-se a la xarxa de clavegueram municipal en un termini màxim de cinc anys des de l'aprovació del Pla General.
  
6. Les aigües residuals procedents dels sòls d'ús industrial han de ser tractades prèviament i caracteritzades per la mateixa indústria abans de ser abocades a la xarxa de clavegueram que s'execute. Només són únicament admissibles aquelles que complisquen els límits establerts per les ordenances d'abocament a la xarxa municipal de clavegueram, que en cap cas poden ser més permissius que els límits previstos en el model d'ordenança elaborat a l'efecte conjuntament per l'entitat de sanejament de la Generalitat Valenciana i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies. Les aigües que no complisquen els requisits anteriors seran gestionades per empreses gestores de residus tòxics i perillosos. En qualsevol cas, és necessària la construcció d'arquetes de registre en la connexió de la xarxa de sanejament de cada indústria amb la xarxa general de sanejament, de manera que es facilite la presa de mostres sobre els efluents produïts.
  
7. S'ha d'obtenir l'autorització d'abocament per part de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer de les aigües residuals i pluvials que es preveuen abocar sobre els llits, prèviament al desenvolupament dels sectors.
  
8. S'ha d'obtenir de la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, informe favorable al Pla general, el qual és vinculant amb anterioritat a l'aprovació definitiva del document urbanístic, de conformitat amb el que preveu la Llei 4/98, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià.
  
9. Són d'aplicació totes i cadascuna de les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental i les correccions proposades en l'ampliació, que no entren en contradicció amb les propostes en els epígrafs anteriors de la present declaració; aquestes han d'incorporar-se en les normes urbanístiques i en els plànols d'ordenació.
  
Tercer
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del dret d'aquestes consideren pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 5 de desembre de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Resolució
  
Vist el Pla General d'Ordenació Urbana del terme municipal de Sant Joan de Moró (Castelló), promogut pel mateix Ajuntament.
  
Ja que en data 5 de desembre de 2003, va ser formulada la declaració d'impacte ambiental del citat Pla General (exp. 330/02-AIA), amb caràcter acceptable supeditat al compliment de condicionants.
  
Ja que en data 27 de maig de 2004 l'Ajuntament presenta en els Serveis Centrals de la Conselleria de Territori i Habitatge nova documentació, amb l'objecte de complir els condicionants de la Declaració d'Impacte Ambiental. La documentació està formada per normes urbanístiques del PGOU de Sant Joan de Moro i Plànol núm.3 O-O1-OB d'ordenació. classificació i qualificació. Ordenació estructural.
  
Atés que la documentació aportada a l'expedient esmena les condicions imposades en la declaració d'impacte ambiental, anteriorment citada, referides als aspectes següents:
  
El plànol d'ordenació presentat s'ha modificat de tal manera que s'han redelimitat els àmbits dels sòls no urbanitzables d'especial protecció hidràulica, forestal i de muntanyes, explotacions mineres i vies pecuàries. Així mateix, s'ha incorporat una classificació de sòl no urbanitzable d'especial protecció agrícola, d'acord amb els usos actuals del sòl.
  
Els límits de l'explotació d'Arcitras núm.2112 s'han ajustat al barranc del Molí del Roig i a la carretera que unix els municipis de Sant Joan de Moró i Vilafamés. En el Títol III, Capítol 5, Secció 2a de les normes urbanístiques s'ha incorporat el condicionant segon de la Declaració d'Impacte Ambiental per mitjà del qual es prohibixen les activitats extractives en tot l'àmbit del sòl no urbanitzable protegit, excepte en el propi d'explotacions mineres.
  
Les vies pecuàries han sigut representades gràficament en el plànol d'ordenació estructural amb l'amplària legal, encara que sense indicar en la llegenda del plànol el nom de cada una de les vies pecuàries. No obstant, en les normes urbanístiques els articles referits a les Vies Pecuàries no han sigut corregits conforme a allò que s'ha indicat en el condicionant quart de la declaració, ja que s'han transcrit articles corresponents a la Llei 22/74 de vies pecuàries i el seu Reglament, ambdós derogats per la Llei 3/95, de vies pecuàries. En este sentit l'article de les normes urbanístiques referit a vies pecuàries ha d'adaptar-se en la seua totalitat al contingut expressat en la Llei 3/95, de vies pecuàries.
  
Els condicionants cinqué, sisé i seté de la Declaració d'Impacte Ambiental referits al tractament de les aigües residuals prèviament al desenvolupament dels sectors urbanitzables residencials i industrials, així com, a l'autorització que ha d'obtindre's de l'òrgan de Conca per a l'abocament d'aigües residuals i pluvials, han sigut incorporats en la Normativa Urbanística. No obstant, el condicionant sisé s'ha incorporat parcialment, ha d'incloure en els sòls urbanitzables industrials el paràgraf segon de tal condicionant que diu el següent: ?En tot cas, serà necessària la construcció d'arquetes de registre en la connexió de la xarxa de sanejament de cada indústria amb la xarxa general de sanejament, de manera que es facilite la presa de mostres sobre els efluents produïts?.
  
Atés que el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, aprovat per mitjà de Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Govern Valencià, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la present resolució:
  
Primer
  
Acceptar les modificacions anteriorment avaluades referides al Pla General d'Ordenació Urbana del terme municipal de Sant Joan de Moro (Castelló), promogut pel mateix Ajuntament, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que establix la documentació presentada, no obstant, ha de complir el condicionant quart i sisé de la declaració d'impacte ambiental en el sentit expressat en els epígrafs anteriors, i al condicionant huité de la declaració d'impacte ambiental formulada pel director general de Gestió del Medi Natural en data 5 de desembre de 2003.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, que no posa fi a la via administrativa, es pot interposar recurs d'alçada en el termini d'un mes a comptar des de l'endemà de la seua notificació, davant de la secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient, d'acord amb el que disposen els articles 114 i 115 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú, modificada per la Llei 4/1999, de 13 de gener.
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present resolució. Fet que us notifiquem perquè en prengueu coneixement i efectes oportuns.
  
València, 9 de juny de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.