Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 6927, del 20-12-2012 (2012/11708)

ACORD de 14 de desembre de 2012, del Consell, de declaració del projecte Desenrotllament Turístic i Esportiu de la Vall del Riu Millars, presentat per la mercantil Mijares Resort, SA, com a actuació territorial estratègica.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6927

Data del DOGV
:   20-12-2012

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2012/11219


Data del document
:   14-12-2012

Organisme emissor
:   Conselleria d'Economia, Indústria, Turisme i Ocupació

Tipus de document
:   Acord

Descriptors 

:   * Conselleria d'Economia, Indústria, Turisme i Ocupació
    * Yátova
    * pla d'urbanisme

ACORD de 14 de desembre de 2012, del Consell, de declaració del projecte Desenrotllament Turístic i Esportiu de la Vall del Riu Millars, presentat per la mercantil Mijares Resort, SA, com a actuació territorial estratègica. [2012/11076]  
  
El Consell, en la reunió del dia 14 de desembre de 2012, va adoptar l'acord següent:  
La figura de les actuacions territorials estratègiques està regulada a la Comunitat Valenciana per la Llei 1/2012, de 10 de maig, de la Generalitat, de Mesures Urgents d'Impuls a la Implantació d'Actuacions Territorials Estratègiques. És un instrument singular per a desenrotllar l'Estratègia Territorial de la Comunitat Valenciana, i facilitar la implantació en el territori d'aquelles iniciatives empresarials que presenten una rellevància supramunicipal quant als seus efectes sobre la generació de renda, ocupació i dinamització del teixit productiu de la Comunitat Valenciana i que siguen, al mateix temps, demostratives quant a la seua compatibilitat amb la infraestructura verda del territori i la seua integració en la morfologia del territori i del paisatge.  
Per això, i per la seua especial transcendència sobre el territori de la Comunitat Valenciana, estes iniciatives requerixen que el Consell les declare actuacions territorials estratègiques, prèviament a la redacció del seu pla d'ordenació i posterior aprovació. Esta declaració va acompanyada d'un informe tècnic que definix els condicionants ambientals, urbanístics i funcionals que ha de complir i s'assigna un procediment de tramitació específic a fi d'assegurar la transparència del procés, la participació pública i la identificació de les accions necessàries per a permetre una ràpida i adequada implantació a fi de produir efectes positius des del punt de vista econòmic, ambiental i social.  
  
En este cas, es tracta del projecte Desenrotllament Turístic i Esportiu de la Vall del Riu Millars, al municipi de Yátova, a la província de València, el qual planteja una actuació multifuncional que inclou diversos usos turístics i esportius en el medi rural, i aprofita tots els components d'excel·lència del territori. Esta actuació es localitza en un entorn privilegiat que es vol preservar, valorar i activar per a generar riquesa i ocupació en una comarca fortament castigada pels passats incendis forestals. En este context, l'actuació té com a objectius fonamentals:  
  
1. Crear un espai singular i de gran atractiu turístic, esportiu i cultural, en un entorn de gran valor natural en què es combinen de forma harmònica i sostenible la pràctica d'activitats esportives, amb les seues múltiples variants, amb l'enoturisme, el turisme ambiental i cultural, el turisme rural i tot un conjunt d'activitats que tenen com a denominador comú l'ús racional del medi natural.  
2. Canalitzar una inversió directa d'uns 34 milions d'euros amb la seua implantació completa, la qual, si es consideren els seus efectes indirectes i induïts, podria aconseguir una generació de renda d'uns 70 milions d'euros.  
3. Crear vora 265 llocs de treball, entre temporals i permanents que, sumant els indirectes i induïts, podrien arribar als 350. Tant en inversió com en ocupació són xifres molt importants en el context de l'àmbit rural de l'actuació, les quals superen àmpliament l'àmbit municipal i comarcal.  
4. Conservar i potenciar els valors de territori incloent-hi actuacions de regeneració forestal, recuperació de vinyes abandonades, restauració del patrimoni cultural, regeneració paisatgística dels entorns fluvials i integració en la morfologia del territori de totes les instal·lacions i equipaments que s'implanten en la zona, les quals no han menyscabar el caràcter rural del medi.  
5. Crear una oferta turística atractiva i diferenciada en el medi rural de la Comunitat Valenciana amb un fort potencial de demanda, no sols procedent de l'àrea metropolitana de Valencia, sinó del conjunt de la Comunitat Valenciana i, fins i tot, de l'exterior.   
6. Generar un efecte demostratiu que servisca com a referent per a altres projectes que s'ubiquen en el territori, tant per les seues condicions de l'entorn com per l'adaptació de les edificacions al medi, i produir un diàleg constructiu i sinèrgic entre el projecte i la capacitat i les condicions del medi natural i cultural que l'acull.  
El Consell és l'òrgan competent per a l'adopció d'este acord, de conformitat amb el que disposen els articles 2 i 3 de l'esmentada Llei 1/2012.  
Per això, una vegada analitzada i avaluada tota la informació aportada per la mercantil Mijares Resort, SA, i recollits els informes pertinents, a proposta del conseller d'Economia, Indústria, Turisme i Ocupació i de la consellera d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, el Consell  
  
ACORDA  
  
1. Declarar el projecte Desenrotllament turístic i esportiu de la vall del riu Millars, presentada per la mercantil Mijares Resort, SA, com a actuació territorial estratègica en els termes regulats per la Llei 1/2012.  
2. De conformitat amb l'article 2.3 de la Llei 1/2012, designar la Conselleria d'Economia, Indústria, Turisme i Ocupació com a òrgan responsable del seguiment i control de l'execució de l'actuació.  
3. De conformitat amb l'article 2.3 de la Llei 1/2012, designar la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient com a òrgan responsable de la tramitació i aprovació de l'instrument de planificació que se'n derive de l'actuació.  
4. De conformitat amb l'article 2.3 de la Llei 1/2012, designar l'Ajuntament de Yátova com a responsable de la tramitació i aprovació dels instruments de gestió i execució de l'actuació, amb el suport necessari de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient.  
  
5. El desenrotllament d'esta actuació territorial estratègica es durà a terme complint les condicions expressades en l'informe previst en l'article 3.2 de la Llei 1/2012, el qual s'adjunta com a annex a este acord. L'incompliment de les esmentades condicions donarà lloc a la caducitat de l'actuació, amb els efectes previstos en l'article 5.3 de la Llei 1/2012.  
6. Condicionar esta declaració a la formalització per part de Mijares Resort, SA, de les garanties requerides per l'article 3.4 de l'esmentada Llei 1/2012, en els termes indicats en l'annex de l'acord, i la quantia de les quals s'establix en l'1% de la suma de la inversió prevista en obres d'urbanització i de la necessària per a culminar la primera fase del projecte, dins del termini de 15 dies des de la notificació d'este acord.  
  
  
València, 14 de desembre de 2012  
  
El vicepresident i secretari del Consell,  
JOSÉ CÍSCAR BOLUFER  
  
  
ANNEX  
  
Informe de compatibilitat de la proposta d'actuació territorial estratègica Desenrotllament turístic i esportiu de la vall del riu Millars  
  
Index  
1. Documentació aportada   
2. Model territorial vigent i descripció de la proposta   
3. Justificació de l'adequació de la proposta a la figura de l'actuació territorial estratègica   
4. Aspectes territorials, ambientals i funcionals a considerar en l'actuació   
4.1. Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient. Direcció General d'Obres Públiques, Projectes Urbans i Vivenda. Projectes d'Infraestructures   
4.2. Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient. Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial   
4.3. Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient. Direcció General de Qualitat Ambiental. Gestió de Residus   
4.4.Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient. Servici d'Infraestructura Verda i Paisatge  
4.5. Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient. Direcció General de Transports i Logística   
4.6. .Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient. Direcció General de Medi Natural   
4.7. Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient. Direcció General de Medi Natural. Servici d'Ordenació i Gestió Forestal   
  
4.8. Conselleria d'Economia, Indústria i Comerç. Subdirecció General de Comerç i Consum   
4.9. Conselleria d'Agricultura, Pesca, Alimentació i Aigua. Direcció General de l'Aigua   
4.10. Conselleria de Turisme, Cultura i Esport. Servici de Projectes Estratègics   
4.11. Conselleria de Turisme, Cultura i Esport. Agència Valenciana de Turisme   
4.12. Conselleria de Turisme, Cultura i Esport. Consell Valencià de l'Esport   
4.13. Conselleria de Turisme, Cultura i Esport. Direcció General de Patrimoni Cultural  
4.14. Conselleria de Governació. Secretaria Autonòmica de Governació. Servici de Planificació   
4.15. Entitat de Sanejament d'Aigües (EPSAR)  
4.16. Govern d'Espanya. Ministeri d'Agricultura, Alimentació i Medi Ambient. Confederació Hidrogràfica del Xúquer   
4.17. Diputació Provincial de València. Àrea de Carreteres   
4.18. Ajuntament de Yátova  
5. Abast de l'informe ambiental i del pla de participació pública i consultes   
5.1. Abast de l'informe ambiental  
5.1.1. Delimitació i disseny de la infraestructura verda i ocupació racional i sostenible del sòl   
5.1.2. Implantació de les infraestructures en el territori   
5.2. Participació pública i consultes   
5.2.1. Identificació de les administracions públiques i del públic interessat   
5.2.2. Modalitats de participació pública i consultes  
6. Identificació dels documents urbanístiques i estàndards aplicables   
6.1. Contingut formal del document urbanístic   
6.2. Consideracions urbanístiques   
6.3. Projecte d'urbanització   
6.4. Llicències d'edificació i ambientals   
7. Seqüència de tramitació  
8. Òrgans responsables d'elaborar i tramitar els documents urbanístics i ambientals  
9. Òrgans responsables del seguiment i control de l'execució del projecte   
10. Garanties exigibles al promotor   
11. Responsabilitat social corporativa del promotor   
12. Termini   
13. Renuncia i incompliment  
  
1. Documentació aportada   
El 14 de novembre de 2012 es va presentar a la Conselleria de Turisme, Cultura i Esport el projecte Desenrotllament turístic i esportiu de la vall del riu Millars, a fi d'analitzar-ne l'adequació a la Llei 1/2012, de 10 de maig, de mesures urgents d'impuls a la implantació d'actuacions territorials estratègiques (d'ara en avant, Llei 1/2012). Per a això, la Conselleria esmentada remet el projecte a la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient per a l'elaboració de l'informe de compatibilitat amb el règim de les actuacions territorials estratègiques de la Llei 1/2012 en data 21 de novembre de 2012.   
El projecte està promogut per la mercantil Mijares Resort, SA, CIF U03733295, amb domicili als efectes de notificacions al carrer Doctor Nácher, número 60, Chiva (València).   
La documentació aportada consta d'un document de consulta prèvia. Amb posterioritat es completa la documentació amb la informació sobre la proposta de participació pública i el compromís d'execució de fases de l'actuació.   
  
  
  
2. Model territorial vigent i descripció de la proposta   
El planejament general vigent al terme de Yátova són les Normes subsidiàries, aprovades definitivament el 20 de juny de 1989, publicades en el Butlletí Oficial de la Província València de data 17 d'octubre de 1992. Està en tramitació el Pla general, sotmés a informació pública el 31 de juliol de 2008, en què ha sigut emés el document de la referència per la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient.   
  
Sobre la zona d'actuació va ser aprovat provisionalment pel Ple de l'Ajuntament de Yátova, al maig de 2005, un programa d'actuació integrada (PAI) per al desenrotllament del denominat sector R-4, La Paridera, el pla parcial del qual formava part de l'alternativa tècnica. El sector esmentat es va introduir en el pla general en revisió, i n'està pendent l'aprovació definitiva. El PAI es va adjudicar a l'Agrupació d'Interés Urbanístic Sector La Paridera de Yátova i preveia un desenrotllament residencial de 500 habitatges amb camp de golf.   
L'actuació proposada per a ser considerada com a estratègica diferix totalment de la proposta de desenrotllament urbanístic del Pla parcial sector S-4. L'actual es planteja sobre una superfície d'unes 400 ha de sòl classificat com a sòl no urbanitzable i es desenrotlla a l'entorn del naixement i llit del riu Millars, al llarg de la seua vall, amb activitats terciàries hoteleres i d'oci i intervenció a les masses forestals i el llit del riu. Una xicoteta part dels terrenys afectats s'inclouen en el LIC de la forest Malacara.   
A l'entorn del riu Millars, i al llarg de la vall, s'ha desenrotllat la implantació dispersa d'edificacions sense solució urbanitzadora integral. En este sentit, el projecte planteja un desenrotllament que dialoga de manera harmònica amb el seu entorn natural, adequant-ne els usos i activitats amb la conservació, manteniment i millora dels valors naturals i culturals que cal preservar. Per a això proposa diverses activitats compatibles: restauració de restes històriques, sendes i rutes, sòls agrícoles, vinyes, masses forestals, etc. Les edificacions existents seran objecte de condicionament per a destinar-les com a ús terciari hoteler, mentre que els enclavaments d'habitatges aïllats se sotmetran a un condicionament extern per a fer-les semblants a l'entorn.   
Les actuacions que es duran a terme amb este projecte d'actuació territorial estratègica són les següents:   
1. Gestió forestal d'unes 400 ha, per mitjà del desenrotllament d'un pla d'ordenació forestal que s'elaborarà partint d'un inventari previ de les existències, amb l'estudi de la massa arbòria i del medi. Estos permetran, partint d'uns objectius definits (forest paisatgisticoprotectora, en este cas), projectar les actuacions necessàries per a aconseguir estos objectius. Amb això es pretén millorar el bosc i els seus servicis ambientals (paisatge, microclima, fauna, etc.). El pressupost d'execució de les accions completes pot oscil·lar prop d'uns dos mil euros per hectàrea per a les zones amb arbratge dens (35% del total).   
  
2. Pla d'autoprotecció contra incendis de la massa arbòria. Consistix en l'estudi ecològic de les forests de la zona (orografia, vegetació, models de combustible, climatologia, etc.), així com de la problemàtica dels incendis a la zona. Amb estes dades, es projectaran les actuacions de defensa passiva i activa contra possibles incendis forestals. S'inclouen, entre altres, el disseny de punts de vigilància i d'accessibilitat a la forest, fixació dels punts d'abastiment d'aigua, etc., així com la dotació de mitjans i personal necessari. La inversió estimada serà de prop de doscents euros per hectàrea.   
3. Horta ecològica. Es preveu destinar una superfície de 15.000 m² de superfície a horta ecològica, concentrada en una mateixa ubicació, de tal forma que, encara que siga en xicotetes unitats, l'extensió siga suficient per a amortitzar els cultius i els trasllats, possibilitant la sinergia entre els veïns o usuaris i destinant la major part de la producció a l'autoconsum o venda directa al turisme generat per l'actuació. S'utilitzarà l'aprofitament agrícola als voltants del llit del riu que actualment es troben en estat de semiabandó, o amb molt poca productivitat.   
  
4. Recuperació de vinyes i reconstrucció d'un celler de vi de la vall del riu Millars. Això suposa aproximadament uns 50.000 m² dins de l'actuació global amb uns 620 m² construïts.   
5. Adequació de la masia de La Paridera per a hotel i restaurant. Això suposa uns 1.800 m² dins de l'actuació global amb 2.120 m² construïts, ja existents i actualment amb ús residencial.   
6. Restauració de la capella de La Paridera per al seu ús i aprofitament. Això suposa uns 1.300 m² dins de l'actuació global, amb 70 m² construïts, ja existents.   
7. Construcció d'un balneari, més neteja i adequació d'alguns trams del riu Millars. Això suposa de manera aproximada 2.000 m² dins de l'actuació global amb uns 1.000 m² construïts, 500 m² ja existents i actualment amb ús residencial. La superfície de neteja i adequació de trams del riu s'haurà de consensuar amb la Confederació Hidrogràfica i amb els departaments de la Generalitat competents en la gestió del medi natural.   
8. Construcció d'un centre hípic per al foment del turisme eqüestre a la vall i les zones adjacents. Això suposa aproximadament 3.000 m² dins de l'actuació global, amb uns 2.230 m² construïts entre quadres i pista coberta.   
9. Interrelació amb el Paratge Natural Municipal de Tabarla i altres punts d'interés pròxims, mitjançant l'adequació de sendes i rutes a les zones adjacents per al foment del senderisme i el turisme rural. És imprescindible per a això la neteja i manteniment dels camins i rutes existents a l'àmbit de l'actuació.   
10. Construcció d'instal·lacions esportives: bàsquet, futbol sala, handbol, voleibol, tennis, pàdel, petanca, camp de futbol i pista d'atletisme per a oci i per a concentracions i preparació d'equips d'alt rendiment. Això suposa aproximadament uns 28.000 m² dins de l'actuació global amb uns 14.300 m² construïts entre vestuaris, grades i pistes cobertes.   
11. Adequació de les zones agrícoles de baixa productivitat per a convertir-les en zones d'esport a l'aire lliure per mitjà de la construcció d'un camp de golf de nou clots. Això suposa aproximadament uns 105.000 m² dins de l'actuació global amb uns 830 m² construïts entre casa club, magatzems i nau d'apers per a manteniment.   
12. Construcció d'una granja escola i un nucli zoològic per a educació ambiental de visitants i col·legis, per a la repoblació d'espècies autòctones de la zona i per al foment d'espècies cinegètiques a la vall del riu Millars. Això suposa aproximadament uns 8.000 m² dins de l'actuació global, amb uns 1.100 m² construïts entre granja i hàbitats per a les espècies del centre.   
13. Rehabilitació i harmonització arquitectònica dels habitatges aïllats dispersos per la vall per al control d'estos, dotant-los dels servicis urbanístics necessaris i limitant-ne la proliferació futura descontrolada. Això suposa aproximadament uns 2.500 m² dins de l'actuació global amb uns 3.000 m² construïts, ja existents i actualment amb ús residencial en habitatges dispersos.   
14. Construcció d'un campament de cabanyes de fusta integrades amb les pinedes per al gaudi de la naturalesa. Això suposa de manera aproximada uns 37.840 m² dins de l'actuació global amb uns 7.100 m² construïts entre bungalous, alberg juvenil, menjadors i magatzem.   
  
15. Construcció d'activitats relacionades amb el campament de fusta, com ara un paintball temàtic, ponts tirolesos i circuit de bicicròs. Això suposa aproximadament uns 58.550 m² dins de l'actuació global amb uns 1.020 m² construïts entre recepcions, equipaments per a la pràctica esportiva i magatzems.   
16. Construcció d'un nucli d'interior, amb zona comercial per al foment de l'ambient de turisme d'interior. Es construirà amb edificacions d'estil tradicional de la zona i amb negocis tradicionals: forn, cafeteria, venda de productes autòctons, etc. A més de la zona comercial, disposarà d'un hotel apartament i d'una zona residencial per al personal que treballe en l'actuació i altres possibles necessitats. Això suposa de manera aproximada uns 8.900 m² dins de l'actuació global, amb uns 6.500 m² construïts per a l'hotel apartament, uns 2.100 m² construïts per a locals comercials i magatzems i uns 4.600 m² d'ús residencial.   
  
17. Restauració de valors arqueològics de la zona, entre els quals destaquen el barranc de Los Pilares i altres elements del patrimoni cultural de la zona.   
18. Dotació de les infraestructures necessàries: depuradora, abastiment d'aigua i energia verda, reparació de vials, etc. Aproximadament serien necessaris uns 16.500 m² per a vials i infraestructures, dins de l'actuació global, amb uns 1.100 m² construïts entre depuradora, potabilitzadora, transformadors, plantes de producció elèctrica, entre altres.   
  
19. Dotació i organització de servicis de mobilitat i transport compatibles amb l'entorn i els seus valors.   
3. Justificació de l'adequació de la proposta a la figura de l'actuació territorial estratègica   
En relació amb l'adequació a l'article 1 de la Llei 1/2012 del projecte Desenrotllament turístic i esportiu a la vall del riu Millars, al municipi de Yátova, pertoca informar del següent:   
Respecte de la seua congruència amb l'Estratègia territorial de la Comunitat Valenciana (ETCV), que suposa «contribuir a la consecució dels objectius i principis rectors de l'ETCV»   
L'actuació, en els termes en què es planteja, complix en línies generals les directrius de l'Estratègia territorial de la Comunitat Valenciana quant a la necessitat de preservar, i posar en valor, els actius ambientals i culturals del territori complint els principis del desenrotllament sostenible.   
Respecte del seu interés general, quant a «produir un impacte supramunicipal favorable i permanent des del punt de vista econòmic, social i ambiental, especialment en la creació d'ocupació»   
L'impacte previst per esta actuació quant a inversió i ocupació és de caràcter clarament supramunicipal, i fins i tot regional, especialment per tractar-se d'una actuació enquadrada en l'àmbit rural de la Comunitat Valenciana. Uns 34 milions d'euros d'inversió directa (70 si s'hi inclou l'efecte indirecte i induït), i 265 llocs de treball directes (350 comptant indirectes i induïts), entre temporals i permanents, són xifres importants a esta escala rural considerada, i poden contribuir al manteniment de població a les comarques de l'interior de la Comunitat Valenciana, al desenrotllament equilibrat del territori i a la millora de la seua cohesió social.   
Respecte de la seua integració territorial, quant a «ser compatible amb la infraestructura verda, integrar-se en la morfologia del territori i el paisatge i connectar adequadament amb les xarxes de mobilitat sostenible, ponderant les del transport públic i els sistemes no motoritzats»   
  
En este apartat cal destacar, en primer lloc, que la proposta es localitza en un enclavament d'alta fragilitat ambiental i paisatgística, cosa que requerirà el compliment de determinats condicionants que, fins i tot, podrien limitar algunes de les activitats proposades en el projecte. En este sentit, els informes sectorials dels departaments competents en espais naturals, biodiversitat, sòl forestal, recursos hidràulics, patrimoni cultural i paisatge seran determinants en la tramitació futura d'esta actuació en el cas de la seua declaració com a ATE pel Consell, tant en la fase de pla com en la gestió i execució material dels projectes.   
  
No obstant això, de l'actuació es deriven aspectes molt positius quant a la seua integració territorial com ara l'aprofitament del patrimoni arquitectònic construït, l'adequació de les actuacions als elements estructurals del paisatge, o la valorització d'espais hui abandonats per a orientar-los cap a un ús racional i sostenible.   
Pel que fa a la mobilitat sostenible, la documentació menciona fórmules que es poden considerar adequades per a la dimensió de l'actuació.   
Respecte de la seua localització selectiva, quant a «ubicar-se aprofitant singularitats del territori que impliquen avantatges comparatius de localització, siga per accessibilitat, entorn ambiental o paisatgístic o per la presència i posició d'equipaments i infraestructures de qualitat»   
  
És evident que el principal actiu d'este projecte, a l'efecte d'aconseguir-ne la viabilitat, és la seua localització en un entorn privilegiat des del punt de vista ambiental, paisatgístic i cultural que, a més, és relativament accessible des dels nuclis poblacionals que en constituirien els mercats potencials. Està pròxim a la A-3 (València-Madrid), es localitza en una zona de turisme residencial tradicional de l'àrea metropolitana de València, i pot atraure un mercat més enllà del regional per la seua proximitat a la parada de l'AVE de Requena-Utiel i a l'aeroport de València. No obstant això, este tipus d'actuacions han de valorar la capacitat d'acollida del territori on es troben implantades, i no poden dirigir-se cap a fórmules de turisme massiu.   
Respecte de la seua efectivitat, quant a «executar-se de forma immediata, sense perjuí de les fases espacials i temporals que es prevegen en el seu desenrotllament»   
La documentació aportada planteja compromisos econòmics d'execució per part del promotor, de la totalitat de l'actuació, i un esquema d'inversió adequat als objectius que es marquen en cada una de les fases. Els estudis de viabilitat econòmica de l'actuació es consideren adequats en esta etapa del procés. En principi, per ser els aspirants a promotors propietaris del sòl, tal com ho declaren en el document, i per les característiques de l'actuació, no és observable un impacte apreciable sobre la hisenda local respecte al manteniment de la infraestructura pública, encara que cal tindre en compte les repercussions sobre la carretera CV-429 gestionada per la Diputació Provincial de València. No obstant això, en la fase de pla es detallaran ambdós estudis econòmics.   
  
Respecte de la seua rellevància, quant a «acollir usos i activitats que contribuïsquen a l'excel·lència i qualificació del territori amb projecció a escala internacional, nacional o, almenys, regional»   
Esta actuació es podria incloure en l'epígraf 3r de l'article 1.3.f de la Llei 1/2012, Actuacions significatives de millora del medi rural, basades en l'aprofitament dels seus recursos endògens o en l'atracció d'activitats innovadores compatibles amb este mitjà».   
Per tant, i com a conclusió, el projecte Desenrotllament turístic i esportiu a la vall del riu Millars, al municipi de Yátova, s'adapta a l'article 1 de la Llei 1/2012, que regula el règim de les actuacions territorials estratègiques a la Comunitat Valenciana.   
4. Aspectes territorials, ambientals i funcionals que cal considerar en l'actuació   
Després d'haver-se formulat una consulta als organismes afectats per a la consideració dels aspectes territorials, ambientals i funcionals en el desenrotllament de l'actuació, s'han evacuat els informes següents:   
4.1. Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient. Direcció General d'Obres Públiques, Projectes Urbans i Habitatge. Projectes d'Infraestructures.   
Emés amb data 28 de novembre de 2012. Indica que cap de les carreteres afectades és de titularitat de la Generalitat Valenciana.   
4.2. Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient. Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial.   
Emés amb data 5 de desembre de 2012. Considera que el pla que cal elaborar hauria de contindre les determinacions d'un pla especial. Respecte de les actuacions de «rehabilitació d'habitatges aïllats» i «consolidació de nucli d'interior» s'hauria de procedir a identificar els nuclis d'habitatges sobre els quals s'actuarà i procedir a mitigar-ne l'impacte territorial; això exigiria la implantació d'infraestructures i servicis públics que garantisquen la mínima afecció al medi ambient, en particular, el clavegueram o sistema de depuració d'abocaments de tota índole i arreplega regular de residus sòlids, així com l'adequada connexió del nucli d'habitatges amb la xarxa viària. S'haurà de valorar si s'ha d'aplicar a l'actuació del règim de deures, obligacions i cessions pròpies de l'adjudicatari un programa d'actuació integrada en sòl urbanitzable, o bé satisfer el cànon d'ús i aprofitament.   
  
4.3. Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient. Direcció General de Qualitat Ambiental. Gestió de residus.   
Emés amb data 28 de novembre de 2012, informa sobre el que disposa l'article 4 del Reial Decret 105/2008, d'1 de febrer, pel qual es regula la producció i gestió dels residus de construcció i demolició, així com el Decret 200/2004, del Consell, pel qual es regula la utilització de residus inerts adequats en obres de restauració, condicionament i rebliment, o amb fins de construcció. Se suggerix l'elaboració d'un document que continga informació sobre els aspectes següents:   
  
- Dades estimades de generació de residus del complex turístic esportiu, per a les fraccions de residus urbans mesclats (tot-u) i per a les fraccions provinents de la recollida selectiva. Les dades s'expressaran en tones/any generades per a cada una de les fraccions arreplegades.  
  
- Una descripció del sistema actual d'arreplega i transport del municipi, concretant el sistema aplicat, el parc de vehicles i tipus i parc de contenidors, diferenciant, si és necessari, per a les distintes fraccions del residu.  
-Una estimació de les infraestructures necessàries per a garantir una gestió adequada dels residus generats.   
4.4. Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient. Servici d'Infraestructura Verda i Paisatge.   
En relació amb el paisatge:  
- Emés amb data 26 de novembre de 2012. S'indica que el projecte requerirà l'elaboració d'un estudi d'integració paisatgística amb el contingut i documentació fixat en els articles 52 i 57 del Reglament del paisatge de la Comunitat Valenciana. Atés l'elevat valor paisatgístic de la zona d'actuació, l'estudi haurà d'incidir en l'adopció de mesures d'integració paisatgística i visual en la fase de planificació i projecte que garantisquen la mínima afecció sobre el caràcter del paisatge i la seua percepció. De la documentació aportada es considera que la ubicació i l'objecte de l'actuació poden ser compatibles amb els objectius i criteris estratègics de paisatge. A este efecte, es realitzen les consideracions següents, que hauran de tindre's en compte en l'elaboració del pla o projecte i de l'estudi d'integració paisatgística.  
  
- L'actuació és compatible amb la infraestructura verda d'escala territorial, però s'haurà de completar la caracterització i delimitació de la infraestructura esmentada a escala municipal, i de l'actuació, dotant-la d'un tractament paisatgístic adequat i un règim que en garantisca la preservació. Per a això, es valorarà la incorporació d'elements com:   
·Espais comuns i zones verdes generades, àmbits que garantisquen la preservació de vistes cap als recursos paisatgístics existents (capella, masia, entorn del riu Millars, mosaic agroforestal, etc.) i àrees arborades o agrícoles, que s'han de preservar per a protegir el patró ecològic del lloc o per a garantir zones de transició física i visual sobre distints usos i activitats.   
· Franges d'afecció paisatgística i visual respecte de la CV-429 com a infraestructura d'accés a l'àmbit a fi de preservar les vistes cap al paisatge, així com respecte dels llits existents, a fi de preservar-ne l'entorn.   
· Els recorreguts no motoritzats proposats, així com tots aquells que articulen i connecten la totalitat d'àrees i elements de la infraestructura verda.  
- El disseny de les distintes activitats i la seua implantació al territori s'adequaran a la qualitat del paisatge, mantenint-ne el caràcter, estructura i composició. Per a això, es tindran en compte condicionants com els següents:   
· Adequar a la topografia i la vegetació del lloc les distintes actuacions. Caldrà procurar la preservació del patró paisatgístic integrat pel mosaic agroforestal, la topografia, els bancals i els pendents predominants. S'estudiarà la utilització d'arbratge, donant continuïtat a les masses existents dins de les pròpies actuacions o de la pròpia orografia, per a disminuir així l'impacte que instal·lacions com les esportives o el campament de cabanyes de fusta podrien generar, i garantir-ne la integració paisatgística i visual. De la mateixa manera, les zones d'aprofitament agrícola o el disseny del camp de golf hauran d'ajustar-se al patró i al parcel·lari existents.   
· Dotar les vores de les distintes actuacions d'un tractament paisatgístic adequat d'acord amb les característiques de l'entorn, per a aconseguir-hi una transició correcta, minimitzant l'ús de tanques o, si és el cas, recorrent a estandarditzar-les, a la utilització de solucions tradicionals i utilització de tancaments permeables visualment o de vegetació i arbratge autòctons.  
- En relació amb la necessitat d'afavorir la mobilitat sostenible i l'accés i gaudi als paisatges de major valor, es valoren positivament els recorreguts proposats que hauran d'integrar-se en la infraestructura verda.   
En relació amb l'ordenació territorial:   
Emés en data 26 de novembre de 2012. Després d'una anàlisi geomorfològica prèvia de la zona i una recent cartografia de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, obtinguda per mitjà d'un estudi hidrologicohidràulic i a escala de detall, es conclou que l'àmbit està afectat per risc d'inundació d'acord amb el que establixen els documents normatius del PATRICOVA; per això, es requerix, a l'efecte de continuar la tramitació administrativa en matèria de risc d'inundacions, l'elaboració d'un estudi d'inundabilitat que concrete este risc amb l'objectiu d'orientar la millor ubicació de la proposta plantejada.   
  
4.5. Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient. Direcció General de Transports i Logística.   
Emés amb data 3 de desembre de 2012, s'acompanya de l'informe emés amb anterioritat. De la documentació aportada, es constata que la zona de reserva viària ha sigut tinguda en compte, si bé s'haurà de comprovar que es consideren les observacions relatives al ràdio interior de la rotonda i al projecte de construcció d'infraestructures sobre el riu Millars i el barranc.   
4.6. Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient. Direcció General de Medi Natural.   
S'ha emés una resolució amb data 3 de desembre de 2012. S'hi resol que el projecte pot tindre efectes apreciables sobre la Xarxa Natura 2000; per això, d'acord amb el que establixen els articles 6 i 7 del Decret 60/2012, de 5 d'abril, ha de ser sotmés a una avaluació detallada de repercussions sobre la xarxa esmentada. Se substanciarà a través d'una declaració de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000, per a la tramitació de la qual cal aportar davant del servici competent un estudi d'afeccions el contingut i abast del qual s'especifica en l'annex de què s'acompanya l'informe de la Direcció General. Este annex inclou també les previsions referents a la tramitació esmentada, incloent-hi els aspectes relatius a les modalitats, terminis, tràmits i termes d'informació i consultes.   
4.7. Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient. Direcció General de Medi Natural. Servici d'Ordenació i Gestió Forestal.  
  
Emés amb data 5 de desembre de 2012. De la documentació aportada es deduïx que no afecta forests gestionades per la Generalitat ni vies pecuàries. Les actuacions que vullguen desenrotllar-se hauran de concretar-se en un pla o projecte a escala adequada que definisca amb detall l'afectació al sòl forestal així com les obres i actuacions que cal desenrotllar, i hauran de ser objecte d'un informe per l'administració forestal competent. S'emet un informe favorable, considerant els aspectes descrits en l'informe, condicionat a la presentació d'un pla de prevenció d'incendis forestals i un pla tècnic de gestió forestal.   
4.8. Conselleria d'Economia, Indústria i Comerç. Subdirecció General de Comerç i Consum.   
Emés amb data 30 de novembre de 2012, en el sentit que l'actuació plantejada s'ajusta als paràmetres d'ordenació territorial del comerç que definix la Llei 3/2011, de 23 de març, del Comerç de la Comunitat Valenciana, pel que fa a la caracterització de l'equipament comercial projectat integrat en l'actuació conjunta, tal com s'ha definit, i en conseqüència no es posa cap objecció al projecte esmentat.   
  
4.9. Conselleria d'Agricultura, Pesca, Alimentació i Aigua. Direcció General de l'Aigua.   
Emés amb data 5 de desembre de 2012, en el sentit que a priori no es troba cap qüestió de rellevància que puga impedir l'execució d'estes actuacions pel que fa a les seues competències.   
4.10. Conselleria de Turisme, Cultura i Esport. Servici de Projectes Estratègics.   
Emés amb data 27 de novembre de 2012. No afecta les seues competències.   
4.11. Conselleria de Turisme, Cultura i Esport. Agència Valenciana de Turisme.   
Emés amb data 3 de desembre de 2012, amb les recomanacions següents:   
- Que el projecte ajuste la tipologia i categories d'allotjament turístic proposat a les que preveu la legislació vigent en els aspectes indicats.  
- Que l'arquitectura de les cabanyes s'assemble al màxim a la tradicional de la zona, tant en materials com en estructura, evitant l'estètica alpina de les cabanyes de fusta estàndard.  
- Que la rehabilitació del celler i vinyes possibilite un ús turístic de tipus experimental, on el turista puga participar activament en els processos d'elaboració del vi.  
- Que les instal·lacions d'oci esportiu, actiu i salut, siguen òptimes per a les característiques de cada un dels segments de demanda a què vaja dirigit el projecte.  
- Que el restaurant incorpore, en la mesura que siga possible, una filosofia d'autoconsum procedent dels productes locals.  
- Que tant el camp de golf com el de pràctiques, en la mesura que siga possible, apliquen la filosofia del golf sostenible.  
- Que la imatge de marca del projecte incorpore els valors de gestió sostenible i naturalesa, en el cas que les instal·lacions o equipaments s'alimenten d'energies renovables, la seua construcció es realitze seguint pautes de sostenibilitat i les seues actuacions potencien la posada en valor del patrimoni natural i cultural.  
- Que la denominació de la marca del projecte evite confusions entre el riu Millars (afluent del riu Magre, conca hidrogràfica del riu Xúquer) i el riu Millars (conca hidrogràfica del riu Millars).   
4.12. Conselleria de Turisme, Cultura i Esport. Consell Valencià d'Esports.   
Emés amb data 4 de desembre de 2012 amb les observacions següents:   
- L'orientació requerida per a qualsevol espai esportiu tipus convencional (pista esportiva, camp de futbol, pista de tennis, etc.) és la nord-sud, admetent-se variacions a l'entorn nord-est / nordoest.  
- Es recomana ampliar l'estudi de viabilitat econòmica presentada amb un projecte esportiu i de gestió com a resultat de l'anàlisi oferta-demanda previst.   
- Quant a la proposta formulada de construcció d'una pista d'atletisme per a acollir els entrenaments: carreres, llançaments, salts, etc., sembla més aconsellable resoldre esta oferta esportiva per mitjà de mòduls d'entrenament, complementats amb circuits de carrera, disposats segons les característiques geogràfiques i associant-los al recorregut d'àrees d'entrenament. Amb esta proposta es resoldrà adequadament l'entrenament d'atletisme, alhora que s'evitaran grans moviments de terres, sempre costosos i amb impacte al paisatge.   
  
4.13. Conselleria de Turisme, Cultura i Esport. Direcció General de Patrimoni Cultural.   
Emés el 5 de desembre de 2012, en el sentit que no hi ha cap zona afectada des del punt de vista patrimonial. Es tracta d'una zona ja prospectada i que va disposar de l'informe favorable de la Direcció General.   
4.14.Conselleria de Governació. Secretaria Autonòmica de Governació. Servici de Planificació.   
Emés amb data 29 de novembre de 2012, amb les consideracions següents:   
- Risc d'inundacions: no es veu afectat.   
-Risc de lliscaments: la zona es veu afectada parcialment, segons la cartografia temàtica de la Comunitat Valenciana, per tant s'haurà de realitzar un estudi geotècnic de detall com a mesura correctora d'este risc.  
- Risc sísmic: el municipi té una acceleració sísmica de 0,06 g. Per tant, el desenrotllament del projecte haurà d'assumir totes les mesures establides a este efecte en la NCSR-02. Així mateix, segons establix el Pla especial contra el risc sísmic, els municipis de Yátova i Buñol tenen una intensitat sísmica de 7,0 (EMS) per a un període de retorn de 500 anys i per tant caldrà elaborar el pla d'actuació municipal contra este risc.  
- Risc d'accidents greus: no s'ha tingut coneixença d'empresa afectada pel Reial Decret 1254/1999.  
- Risc per accident de transport de mercaderies perilloses: la zona està afectada per un nivell baix d'este risc.  
- Risc d'incendis forestals: cal incorporar, respecte a:   
· Ordenació del territori i gestió urbanística. En el seu desenrotllament caldrà aplicar totes les mesures establides en el document bàsic de seguretat en cas d'incendi, secció SI-5 del Codi Tècnic de l'Edificació, i article 25 bis del Decret 36/2007 (ROGTU).   
· Execució d'obres i treballs en zones forestals o els voltants. Totes les actuacions que es realitzen en zones forestals, així com en els voltants hauran de complir el que disposa el Decret 7/2004, pel qual s'aprova el Pla general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals.   
4.15. Entitat de Sanejament d'Aigües (EPSAR).   
Emés el 3 de desembre de 2012. Analitza la localització del sistema públic de sanejament i depuració, molt allunyat de l'actuació. Es conclou que, atés que el projecte no pretén portar l'aigua residual a cap sistema públic, no és procedent informar sobre la capacitat d'estos per a tractar les aigües residuals produïdes per este desenrotllament. S'adjunten les determinacions exigides per al cas que en el futur es pretenga cedir la nova depuradora a l'Ajuntament de Yátova.   
  
4.16. Govern d'Espanya. Ministeri d'Agricultura, Alimentació i Medi Ambient. Confederació Hidrogràfica del Xúquer.   
Emés el 3 desembre de 2012 amb el següent sentit.   
- Afecció a llits: algunes de les actuacions es troben en zona de policia de llit públic i fins i tot als mateixos llits, com ara la neteja del riu. Respecte d'açò es recorden les disposicions de l'article 6 del text refós de la Llei d'Aigües i l'article 7 i 9 del Reglament de domini públic hidràulic (RD 849/1986).  
- Sanejament i depuració: el projecte haurà de preveure la solució per a la conducció i el tractament de les aigües residuals de l'actuació i del sistema d'evacuació i tractament de les aigües pluvials. En cas de pretendre realitzar l'abocament d'aigües pluvials al domini públic hidràulic, prèviament s'haurà de disposar de l'autorització d'este organisme.  
- Incidència en el règim de corrents: les actuacions previstes s'ubiquen fora de la zona de flux preferent del riu Millars i fora de la zona inundable per a l'avinguda de 500 de període de retorn, per això no hi ha incidència en el règim de corrents d'este llit. Respecte als altres dos llits afectats, es justificarà que les actuacions proposades no suposen cap incidència en el règim de corrents als efectes disposats en l'article 9 del Reglament de domini públic hidràulic.  
  
- Disponibilitat de recursos hídrics: el projecte hauria de contindre un estudi que justifique la demanda d'aigua necessària para cada un dels usos previstos i l'origen des del qual es pretenen obtindre els recursos esmentats. Segons els antecedents que consten en este organisme, l'Ajuntament de Yátova és titular d'una concessió d'aigua destinada a l'abastiment del sector R4 La Paridera per a un volum anual de 174.204 m³. Per a poder fer ús d'esta aigua amb destinació diferent de l'abastiment s'haurà de tramitar la corresponent modificació de característiques de la concessió atorgada. Pel que fa al camp de golf es recorda que, per a poder utilitzar les aigües reutilitzades, s'haurà d'obtindre prèviament la concessió corresponent (si el titular de l'autorització d'abocament i el sol·licitant de la reutilització són persones distintes) o una autorització complementària a la d'abocaments (si el titular de l'autorització d'abocament i el sol·licitant de la reutilització coincidixen). En tot cas, als efectes de l'emissió de l'informe previst en l'article 19.2 de la Llei 4/2004, 'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge, i l'article 25.4 del Reial Decret Llei 1/2001, del text refós de la Llei d'Aigües, la demanda necessària haurà de quedar emparada pel títol habilitant ferm o en estat de tramitació bastant avançat, és a dir, amb l'informe de compatibilitat hidrològica i amb el tràmit d'informació pública superat.   
  
4.17. Diputació Provincial de València. Àrea de Carreteres.   
Emés amb data 29 de novembre de 2012, amb les indicacions següents: s'hauria de realitzar un estudi de trànsit, prenent en consideració la tipologia del trànsit i IMD, entenent que si bé la carretera està dins d'uns paràmetres acceptables per a l'ús que té en l'actualitat, s'haurien d'estudiar les possibles millores en cas de ser necessàries per al possible trànsit que genere l'activitat. L'estudi esmentat es realitzarà conjuntament amb els servicis tècnics de l'Àrea de Carreteres i preveurà les actuacions mínimes que cal realitzar per a garantir la seguretat viària i la funcionalitat de l'accés a l'activitat, i el desenrotllament quedarà condicionat a l'execució de les millores. S'haurà de garantir que totes les activitats proposades es realitzaran fora de l'àmbit de la carretera. Els encreuaments o itineraris de vianants es realitzaran garantint la seguretat viària tant dels usuaris de la via com de la resta. Atenent el tipus de carreteres respecte de l'accés projectat tipus rotonda, haurà de recollir en l'estudi del trànsit la justificació de la seua ubicació, definint d'acord amb la normativa el disseny i traçat tant en planta com en alçat, acompanyat d'un estudi corresponent de visibilitats. Totes les actuacions hauran de recollir-se en la fitxa de gestió.   
  
4.18. Ajuntament de Yátova.   
La Junta de Govern Local, en la sessió de 4 de desembre de 2012, adopta l'acord de prestar l'aprovació a l'informe tècnic emés per l'arquitecte municipal i manifestar la voluntat favorable de la corporació perquè es tramite el projecte esmentat com a actuació territorial estratègica per entendre que el seu desenrotllament redundarà en benefici de la situació socioeconòmica del municipi de Yátova i la comarca de la Foia de Bunyol-Chiva.   
5. Abast de l'informe ambiental i del pla de participació pública i consultes   
D'acord amb el procediment establit per a les actuacions territorials estratègiques en la Llei 1/2012, s'hi entén incorporada l'avaluació dels possibles efectes en el medi ambient a què es referix la Llei 9/2006, de 28 d'abril.   
Conseqüentment, d'acord amb el que establixen els articles 3.2.b i 4.1 de la Llei 1/2012, a fi d'elaborar una proposta que s'inserisca adequadament en l'entorn i millore la qualitat de vida de la ciutadania, una vegada analitzada esta en el seu context territorial, el promotor de l'actuació haurà d'elaborar de forma simultània a l'instrument de planejament un informe ambiental, així com dur a terme un procés de participació pública i consultes que permeta l'accés en terminis adequats a la informació del procés planificador, la qual serà recollida de forma exhaustiva i fidedigna.   
5.1. Abast de l'informe ambiental.   
L'informe ambiental que es redacte analitzarà i ponderarà, almenys, els aspectes següents :   
- Un esbós del contingut, objectius principals de l'actuació, aspectes rellevants de la situació actual del medi ambient i la seua possible evolució en cas de no desenrotllar l'actuació. En este cas, s'entén que són elements del medi ambient, en el seu sentit més ampli, l'ésser humà, la fauna, la flora, el sòl, l'aigua, l'aire, el clima, el paisatge, el patrimoni cultural i la interacció entre tots estos.   
  
- Identificació de problemes ambientals rellevants existents en l'àmbit de l'actuació i el seu entorn, especialment, si hi ha problemes de qualitat de l'aigua, d'elements de mobilitat sostenible, de riscos, etc.).  
  
- Els objectius de qualitat ambiental de l'àmbit de l'actuació, amb especial referència als recollits en els àmbits internacionals (per exemple, incidència en l'increment o no en emissions de gasos d'efecte d'hivernacle - Protocol de Kyoto o en el Conveni europeu del paisatge), en l'àmbit nacional (Estratègia de desenrotllament sostenible i Estratègia de mobilitat sostenible) i qualssevol altres que tinguen relació amb l'actuació.  
- Possibles efectes significatius en el medi ambient de l'actuació, en especial quant a salut humana, biodiversitat, aigua, aire, factors climàtics, paisatge, patrimoni cultural i la interrelació d'estos factors.  
  
- Les mesures per a previndre, reduir i, en la mesura que siga possible, contrarestar qualsevol efecte negatiu significatiu identificat segons l'apartat anterior.  
- Justificació de l'alternativa que es desenrotllarà.  
- Descripció de mesures per al seguiment dels efectes sobre el medi ambient i del funcionament de les mesures per a previndre, reduir o contrarestar.  
- Un resum no tècnic de la informació facilitada en virtut dels paràgrafs precedents.   
La justificació de l'alternativa finalment triada tindrà el suport, a més, en el conjunt de criteris territorials i ambientals estratègics que, d'acord amb els punts següents, han de regir el procés de presa de decisions i orientar els continguts dels instruments de planejament i de materialització de la urbanització, tractant de vincular desenrotllament econòmic i territori d'acord amb l'Estratègia territorial de la Comunitat Valenciana.   
El model de desenrotllament plantejat pel document esmentat compatibilitza l'activitat econòmica i la conservació i posada en valor dels actius ambientals, paisatgístics i culturals del territori; Per a això resulta necessari abordar la seqüència següent:   
- Identificació dels valors.  
- Identificació dels usos i localització d'estos.  
- Comparació i avaluació dels efectes.   
Així mateix, s'entén que l'actuació pot resultar clau respecte de la competitivitat econòmica si:   
- El manteniment o millora de la qualitat del paisatge i del territori s'empra com a eina d'atracció de talents i inversions.  
- L'activitat agrària és dotada de funcionalitat econòmica, ambiental i social.  
- El territori s'utilitza com a argument, suport i condicionant de l'activitat turística.  
- El paisatge i el patrimoni natural i cultural es consideren factors diferenciadors de la destinació turística.   
5.1.1. Delimitació i disseny de la infraestructura verda i ocupació racional i sostenible del sòl.   
En resposta al model de desenrotllament que es planteja amb l'actuació, la delimitació i disseny de la infraestructura verda és un dels aspectes més rellevants que caldrà abordar a l'hora de planificar i valorar l'abast de les repercussions ambientals.   
En eixe sentit, la infraestructura verda requerix una definició a una escala adequada, d'acord amb l'envergadura del projecte, de manera que la funcionalitat territorial, paisatgística, ambiental i cultural puga garantir-se. A més d'identificar els espais que la integren (Xarxa Natura 2000, espais naturals protegits, sòl forestal, zones amb risc d'incendi, zones d'alt valor paisatgístic i connectors territorials i funcionals que els relacionen), s'haurien de tindre en compte els criteris recollits en el Pla d'acció territorial d'infraestructura verda i paisatge, per tal de garantir la conservació activa dels espais naturals esmentats i els seus ecosistemes, hàbitats, espècies, paisatges, elements geològics i béns culturals materials i intangibles.   
Així, en este cas es considera primordial la prevalença de la protecció dels valors significatius sobre les altres estratègies sectorials que puguen entrar en conflicte amb la protecció esmentada.   
Per a això, es prestarà especial atenció als aspectes següents: les actuacions forestals, l'activitat agropecuària, el paisatge, el patrimoni cultural, l'ús públic i els riscos. Sobre cada un d'estos es valoraran els criteris següents:   
a) Sobre les actuacions de caràcter forestal:   
Prevaldran els principis directors dels espais forestals expressats en el Pla d'acció territorial forestal, i és prioritària la recuperació de les zones agrícoles abandonades contra la seua conversió en terrenys forestals, o fins i tot la reversió d'estos últims, per tal de millorar la biodiversitat i la protecció contra els riscos, especialment els incendis.   
  
b) Sobre el manteniment de l'activitat agropecuària:   
La planificació hauria d'abordar-se des d'un punt de vista multifuncional que comprenga tant la producció d'aliments, com la fixació de la població al territori i la salvaguarda del paisatge, emprant per a això recursos i espècies autòctones.   
La conservació i posada en valor dels mosaics agroforestals, espais agropecuaris i horts, el foment del pasturatge tradicional i la utilització de sistemes de ramaderia extensiva com a instrument de gestió forestal i prevenció d'incendis, poden contribuir, sens dubte, a complir amb estos objectius, de manera que la proposta haurà de valorar i justificar adequadament l'ocupació dels recursos esmentats.   
c) Sobre l'adequació i respecte al paisatge:   
El disseny de l'actuació hauria d'incorporar criteris i objectius de qualitat paisatgística, de manera que es contribuïsca al manteniment de les fites i escenes més característiques, la qualitat de la urbanització, del disseny arquitectònic i de les vores urbanes i l'adequada transició entre el paisatge de l'actuació i el seu entorn, especialment els àmbits que resulten perceptibles des de les principals carreteres. Per a això, és fonamental que les transformacions i moviments de terres respecten al màxim la topografia del lloc, i que els materials emprats siguen conformes amb els valors paisatgístics de l'entorn.   
Així mateix, es considerarà que la proposta contribuïx a la integració en el paisatge si està dotada d'itineraris i rutes de paisatge, si és possible amb una xarxa de miradors que permeten l'accés als elements propis i de valor singular del paisatge, així com quan s'ajuste als criteris paisatgístics per a la implantació de noves activitats al territori a què es referix la directriu 52 de l'Estratègia territorial de la Comunitat Valenciana.   
d) Sobre la consideració del patrimoni cultural:   
L'estudi visual que es duga a terme per a la valoració de la integració paisatgística de l'actuació hauria d'abordar així mateix la definició de perímetres de protecció dels elements de valor cultural, de manera que se n'assegure la integració a l'entorn ambiental i paisatgístic, junt amb la promoció del seu coneixement i la seua inclusió en la xarxa d'itineraris.   
e) Sobre la implantació de l'ús públic:   
En relació amb l'anterior, la planificació observarà la creació d'itineraris principals que connecten els elements de major valor ambiental, cultural i visual, equipant-los per a un ús racional de l'espai, d'acord amb els criteris territorials i paisatgístics inclosos en la directriu 60 de l'Estratègia territorial de la Comunitat Valenciana.   
Serà també important que es promocione i millore, en la mesura que siga possible, l'ús social dels rius, especialment pel que fa a itineraris lúdics i pedagògics.   
f) Sobre la influència en els riscos   
En abordar les propostes de planificació i disseny serà de la màxima importància que es considere el risc d'incendi de la zona, incorporant solucions tècniques i mecanismes orientats a previndre però també a facilitar les tasques d'extinció, si és el cas.   
També seran adequades en este sentit les intervencions que es duguen a terme en matèria d'adequació al canvi climàtic, promovent la utilització d'espècies vegetals autòctones amb major capacitat de processament de CO2 i de menor consum d'aigua, implantant normes tècniques per a l'eficiència i estalvi energètic en l'enllumenat públic i de les construccions que es duguen a terme.   
5.1.2. Implantació de les infraestructures al territori.   
Vinculat amb el desenrotllament de la infraestructura verda, l'actuació hauria d'incloure entre els elements integrants de la xarxa viària aquelles vies pròpies del medi rural, com ara camins agrícoles, pistes forestals, vies pecuàries o camins rurals amb rellevància social o cultural.   
Estos elements requerixen d'una adequada preservació i posada en valor i, junt amb les noves vies, són objecte de valoració de la seua integració paisatgística i de la seua condició com a itineraris de percepció del territori.   
Per a això, tant les infraestructures de mobilitat com energètiques són susceptibles de ser dissenyades sota els següents principis directors i criteris d'integració:   
a) Potenciar els sistemes de transport no motoritzat i fomentar el transport públic.   
b) Incloure la infraestructura verda en les polítiques de mobilitat sostenible (connexió amb vies verdes, itineraris paisatgístics i sendes adaptades a sistemes de transport no motoritzats i de vianants).   
c) Fomentar els sistemes de transport eficients des del punt de vista del consum energètic i de la disminució de nivells de soroll i d'emissions atmosfèriques.   
d) Dissenyar teixits urbans que contribuïsquen a millorar la mobilitat no motoritzada, recuperant el carrer per al vianant.   
e) Recórrer a vies de transport no motoritzat, com ara ciclistes, de vianants o a cavall, traçades amb criteris d'integració paisatgística i complementades amb instal·lacions adequades per a contemplar el paisatge, com ara punts d'accés, miradors o àrees de servici.   
f) Evitar la fragmentació visual, física i social dels itineraris paisatgístics no motoritzats, així com la incidència en fons escènics d'altres infraestructures.   
g) Compatibilitzar les infraestructures energètiques amb la infraestructura verda, els corredors determinats pel planejament i l'atenció al desenrotllament rural.   
h) Soterrar, en la mesura que siga possible, les línies d'alta tensió al seu pas per sòls urbans i en els espais naturals protegits.   
i) Contribuir a l'autoabastiment, amb instal·lacions dissenyades per a integrar-se en l'edificació i afectar el mínim possible el paisatge.   
En tot cas, l'actuació hauria de justificar la suficiència de les xarxes de subministrament d'energia elèctrica respecte de la demanda prevista, valorant en cas contrari les necessitats d'ampliació, calculant-ne la repercussió econòmica i costejant-ne l'execució.   
Així mateix, seria necessari acreditar la disponibilitat d'aigua potable, junt amb la suficiència de les actuals infraestructures, i incloure les instal·lacions necessàries amb vista a la correcta gestió de residus.   
5.2.Participació pública i consultes.   
A fi d'implementar el pla de participació pública proposat en el document de consulta i a l'efecte d'aconseguir la màxima transparència i participació pública, considerant el document com a suficient per a l'etapa de la tramitació de l'actuació territorial estratègica en la qual es presenta, es concreten a continuació:   
- Les administracions públiques i el públic interessat  
- Les modalitats de participació pública i consultes  
El pla de participació esmentat contempla la incorporació d'un document de seguiment, tractat com un document a part que recollirà tots els aspectes que, per les mateixes característiques del procés de participació, no resulta possible determinar en les primeres etapes d'este.   
  
En eixe sentit, el document de seguiment del pla de participació pública s'haurà d'anar concretant a mesura que es vagen resolent les distintes etapes de la tramitació i incorporarà tot tipus d'informació relacionada amb els processos i activitats de participació pública.   
En especial, recollirà convocatòries, notificacions, comunicacions, actes, fotografies, gravacions, transcripcions, retalls de premsa o anuncis, entre altres, que justifiquen que en tot moment s'ha dut a terme un procés de participació pública transparent basat en la informació, la consulta i la comunicació, fins i tot quan aquelles hagueren tingut lloc abans de la presentació formal de la proposta d'actuació territorial estratègica.   
El document, a més, avaluarà el resultat de les consultes realitzades i la manera en què s'han pres en consideració en la formulació del pla.   
  
5.2.1. Identificació de les administracions públiques i del públic interessat.   
D'acord amb la documentació presentada en matèria de participació pública, el públic interessat s'ha identificat com al conjunt d'entitats ciutadanes o el conjunt de persones jurídiques sense ànim de lucre que reunisquen els requisits exigits en l'article 14 de la Llei 11/2008, de 3 de juliol, de Participació Ciutadana, a través del qual la ciutadania exercix col·lectivament el seu dret pel que fa a este aspecte   
Junt amb estos conjunts cal considerar, a més, els grups d'interés, constituïts per les administracions públiques, partits polítics i la resta d'organismes amb interés acreditat en la matèria, quan no formen part del públic interessat denominat.   
Als efectes d'identificació, la participació pública que es duga a terme durant la tramitació de l'actuació territorial estratègica haurà de considerar, com a mínim, la comunicació expressa i periòdica amb:   
Grups d'interés  
Organismes i agències públiques   
- Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient.  
- Conselleria d'Economia, Indústria, Turisme i Ocupació.  
- Conselleria d'Educació, Cultura i Esport.  
- Conselleria de Sanitat.  
- Delegació del Govern a la Comunitat Valenciana.  
- Ministeri de Foment.  
- Diputació Provincial de València.  
- EGEVASA.  
- ENAGAS.  
- GAS NATURAL.  
- IBERDROLA.   
Administracions públiques locals   
- Ajuntament de Yátova  
- Ajuntaments de Buñol, Alborache, Macastre, Dos Aguas, Cortes de Pallás i Requena.   
Grups polítics   
- Partit Popular (PP).  
- Partit Socialista Obrer Espanyol (PSPV-PSOE).  
- Coalició Compromís (CC).  
- Esquerra Unida del País Valencià (EUPV).   
Entitats ciutadanes   
- Associacions de veïns de Yátova.  
- Associació veïnal de Mijares (conjunt de propietaris dels habitatges dispersos per la vall).  
- Penyes esportives de Yátova.  
- Penyes esportives de Buñol.  
- Personats en processos oberts relacionats amb l'àmbit de l'actuació, fins i tot comunitats de propietaris.   
Tal com es reconeix en el document de consulta presentat, cal tindre en compte que les anteriors referències a les administracions públiques i al públic interessat no són en cap cas tancades, sinó que es poden ampliar durant tot el procés de participació si així se sol·licita, després de comprovar el compliment de les condicions perquè siguen considerades.   
5.2.2. Modalitats de participació pública i consultes.   
Una vegada elaborat el pla i els seus documents complementaris, s'iniciarà la fase de consultes, la qual haurà d'anunciar-se degudament a través dels mitjans següents:   
- Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.  
- Tauler d'anuncis de l'Ajuntament de Yátova.  
- Diari no oficial d'àmplia distribució a la província de València.  
  
- Pàgines web habilitades a este efecte, preferentment de les administracions públiques, sense perjuí que es publique en la pàgina del promotor / inversor privat.   
Una vegada anunciat el període de consultes, i sense perjuí de totes les reunions que es puguen haver portat a terme amb anterioritat o de les que es porten a terme en etapes posteriors, es promouran les activitats següents:   
Reunions informatives:   
- Amb els diferents grups polítics.  
- Amb les associacions de veïns.  
- Amb les penyes esportives.  
- Amb la resta d'entitats ciutadanes.   
Consultes expresses i petició d'informes:   
- Amb els organismes i agències públiques.  
- Amb l'Ajuntament de Yátova.  
- Amb els ajuntaments limítrofs.   
Exposició de la documentació de l'actuació:   
- A les dependències de la Generalitat Valenciana que es determinen durant la tramitació.  
- A les dependències de l'Ajuntament de Yátova.  
- A les dependències del promotor / inversor privat.   
Durant el període que dure la consulta pública, que en qualsevol cas no podrà ser inferior a 45 dies, es podran presentar tots els suggeriments o comentaris que es consideren oportuns en relació amb la proposta. Els llocs, horaris i format de presentació d'estos suggeriments s'indicaran de forma expressa en els anuncis en què s'informe de l'inici de la consulta pública.   
6. Identificació dels documents urbanístics estàndards aplicables   
   
La Llei 1/2012 habilita un règim jurídic especial per a l'actuació territorial estratègica de manera que no hi són aplicables de manera immediata les disposicions de la legislació urbanística valenciana; tot això sense perjuí de la necessària observança de la legislació bàsica estatal, constituïda entre altres pel Reial Decret Llei 2/2008, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de Sòl i legislació de contractació pública, així com tota altra normativa sectorial de compliment obligatori. En conseqüència, cada declaració d'actuació territorial estratègica ha d'identificar quins seran els instruments urbanístics i els estàndards exigibles per a gestionar-la.   
La proposta Desenrotllament turístic i esportiu de la vall del riu Millars es planteja sobre el terme municipal de Yátova, el planejament del qual va ser aprovat definitivament l'any 1992. La revisió del Pla General està en tramitació i per a l'àmbit d'esta proposta d'ATE preveu el desenrotllament urbanístic de l'anterior proposta de sector R-4 La Paridera, per a la qual ha sigut emés el document a què es fa referència per la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient.   
  
La proposta planteja diverses actuacions d'ús i aprofitament sobre sòl no urbanitzable, sense alterar-ne la classificació.   
La documentació preliminar per a la proposta tindrà en compte les següents consideracions urbanístiques, junt amb les advertides en els informes emesos a les consultes formulades, indicades en l'apartat 4 d'este informe:   
6.1. Contingut formal del document urbanístic.   
- Document sense eficàcia normativa.   
· Document d'informació: memòria i plànols.   
· Memòria justificativa.  
- Document amb eficàcia normativa.   
· Normes urbanístiques que hauran d'incloure la reglamentació de l'edificació vinculada al medi rural.   
· Plànols de béns i espais protegits o justificació del fet que siguen innecessaris.  
- Plànols d'ordenació.  
- Normes mínimes a què hagen d'ajustar-se els projectes tècnics quan es tracte de desenrotllar obres d'infraestructures.  
- Annex respecte d'habitatges consolidats:   
· Memòria que identifique la situació actual, parcel·les cadastrals, construccions existents, usos i característiques dels servicis. Relació de propietaris afectats.   
· Plànols de l'estat actual de la parcel·lació, grau d'urbanització, grau d'edificació, relació amb les activitats qualificades i amb la xarxa d'infraestructures i servicis existents.   
· Plànol d'identificació dels habitatges i les seues parcel·les.   
A més, el document haurà d'acompanyar-se dels estudis restants exigits per la normativa sectorial.   
6.2. Consideracions urbanístiques.   
La documentació preliminar per a la proposta tindrà en compte les següents consideracions urbanístiques:   
- Classificació del sòl. Ateses les característiques de l'actuació, el sòl mantindrà la classificació de no urbanitzable, amb la qualificació que actualment li atorguen les normes subsidiàries, si bé es zonificarà permetent els usos previstos en esta proposta d'actuació territorial estratègica dins del seu àmbit d'actuació. S'identificaran, almenys, els següents usos, que són els que qualifiquen el projecte:   
· Forestal.   
· Terciari hoteler i hostaler.   
· Terciari recreatiu.   
· Terciari esportiu.   
· Dotacional equipament.   
· Dotacional vials.   
· Residencial, definit mitjançant la delimitació d'un nucli rural en què es localitze.  
- Edificabilitat. La declaració del Consell autoritzarà una edificabilitat màxima total de 48.000 m² de sostre, en la que estan incloses totes les edificabilitats ja existents dins de l'àmbit d'actuació, que ascendixen a 5.520 m². El percentatge d'edificabilitat màxima assignada a cada ús serà la següent:   
· Terciari hoteler: 40%   
· Terciari esportiu: 30%   
· Residencial: 12%   
· Agrícola: 9%   
· Dotacional privat: 3%  
Com s'afirma en el preàmbul de la Llei 1/2012, en l'article 1.1, la figura de l'ATE és una actuació que declara el Consell en el desplegament de l'Estratègia Territorial de la Comunitat Valenciana. En este sentit, la Directriu 114 d'este últim document es referix a les característiques que han de complir este tipus de projectes assimilables a les ATE, amb l'exigència que no superen el 25% del total del sostre edificatori cobert per l'ATE.  
- Compensació a les administracions públiques. La implantació de l'actuació comporta una compensació econòmica per les plusvàlues generades. Per a esta proposta d'ATE, i d'acord amb les seues característiques especials, esta compensació s'estima en l'equivalent al 5% del valor de l'increment d'edificabilitat que es genera i que ascendix a 190.000 euros. Esta quantitat s'integrarà en el patrimoni públic de sòl de les administracions públiques actuants, Generalitat Valenciana i Ajuntament de Yátova en la proporció d'un 50% per a cada una d'estes. Esta compensació es meritarà amb l'aprovació de la Resolució aprovatòria, sense perjuí de la possibilitat que es fraccione en cinc anualitats.  
  
- Dotacions. Amb caràcter general, l'actuació territorial estratègica no està sotmesa al compliment estricte dels estàndards dotacionals de la Llei Urbanística Valenciana i el Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística, ni a les limitacions legalment imposades a les modificacions de planejament. En este cas es considera exigible la creació d'un mínim de places d'aparcament per a turismes i autobusos, en una proporció d'1 plaça/100 m²t d'ús terciari i residencial, que es podran implantar sobre sòl privat.  
- Recursos hídrics. El document haurà de justificar el compliment de la suficiència d'estos recursos adjuntant-hi l'Estudi de recursos hídrics, tal com exigix l'article 15 del RDL 2/2008, pel qual s'aprova el text refós de la Llei del Sòl.  
- Estudi d'integració paisatgística. De conformitat amb els articles 44.2.b i 57.12 del Reglament del paisatge de la Comunitat Valenciana, hauran de definir-se les mesures d'integració proposades i el programa d'implementació que haurà de materialitzar-se en unes normes d'integració paisatgística com a concreció del que disposen els articles 19.2 i 22 del reglament esmentat. Els programes d'implementació esmentats contindran una o diverses de les mesures exposades en l'apartat 5 d'este informe i el compromís de la seua execució junt amb la proposta d'ATE.  
- Estudi de mobilitat. De conformitat amb la Llei 6/2011, de Mobilitat, el pla haurà d'acompanyar-se de l'estudi complet de mobilitat exigit en l'article 10.5 de la norma esmentada, que se sotmetrà a allò que s'ha exigit en l'informe de l'administració titular de la via.  
- Identitat dels propietaris. De conformitat amb el que disposa l'article 70 ter.3 de la Llei 7/1985, caldrà fer constar en l'expedient la identitat de tots els propietaris o titulars d'altres drets reals sobre les finques afectades durant els cinc anys anteriors a la seua iniciació, segons conste en el Registre de la Propietat.   
6.3. Projecte d'urbanització.   
El projecte d'urbanització se sotmetrà a les condicions imposades pels informes sectorials aplicables, diferenciant entre les obres d'urbanització privades i públiques, entre les quals hi ha les necessàries per a connectar amb les xarxes d'infraestructures existents. En general es dotarà d'un tractament bla de la urbanització, amb l'abast i materials adequats a l'àmbit rústic en què es desenrotlla.   
  
En tot cas, l'execució de l'obra pública d'urbanització serà sotmesa pel promotor al que disposa la legislació bàsica estatal de contractació pública.   
6.4. Llicències d'edificació i ambientals.   
Les llicències d'edificació i ambientals per a la materialització de l'Actuació territorial estratègica seran atorgades per l'òrgan competent de l'Ajuntament de Yátova en el termini de tres mesos des de la presentació de tota la documentació necessària a la seu municipal.   
7.Seqüència de tramitació   
a) Declaració del Consell.   
b) Resolució del PAI Sector R-4 La Paridera de Yátova, en el termini d'un mes des de la notificació de la declaració d'actuació territorial estratègica.   
c) Constitució de la garantia provisional, en un termini de 15 dies comptador des de la notificació de l'acord del Consell de declaració d'actuació territorial estratègica.   
d) Elaboració de la versió preliminar del document d'ordenació, amb l'informe ambiental, i sotmetiment per l'òrgan responsable al tràmit de participació pública i consultes durant un període mínim de 45 dies, abans d'haver transcorregut tres mesos comptadors des de la notificació de l'acord del Consell de declaració d'actuació territorial estratègica.   
e) Presentació de la proposta dels instruments d'ordenació, de l'informe ambiental i del resultat de la participació pública, en un termini màxim de dos mesos des de la finalització del tràmit de participació pública i consultes.   
f) Emissió de la memòria ambiental i resolució aprovatòria, en un termini de tres mesos comptador des de la presentació de tota la documentació a què es referix l'apartat anterior.   
g) Subscripció d'acords i convenis requerits i prestació de la garantia definitiva en un termini de 15 dies comptador des de la notificació de la resolució aprovatòria.   
h) Aprovació del projecte d'urbanització, diferenciant clarament entre les obres privades i les públiques, incloent-hi les necessàries per a connectar amb les xarxes generals d'infraestructures; estes últimes es podran executar per mitjà d'expropiació en favor del promotor designat de conformitat amb l'article 4 de la Llei 1/2012.   
i) Inici de l'execució del projecte, d'acord amb els terminis establits en la resolució aprovatòria i adequant-se a les fases següents:   
  
Fase prèvia. Obres d'urbanització (vials, electrificació, sanejament i abastiment d'aigua), que distingiran clarament entre públiques i privades.   
Fase I. Es distingixen tres etapes:   
- Etapa I.A. Pla d'autoprotecció contra incendis, planta de biomassa i activitats de construcció fàcil i ràpida (ponts tirolesos, paintball i centre hípic, senderisme).   
- Etapa I.B. Restauració d'elements existents per a la seua explotació immediata (masia existent per a hotel, restauració de capella, celler, restaurant i saló de celebracions).   
- Etapa I.C. Ampliació de l'oferta turística i esportiva amb la resta d'actuacions (piscina, pistes esportives, camp de futbol, etc., excepte el camp de golf, que es posposa a l'última fase).   
Fase II. Es distingixen dos etapes:   
- Etapa II.A. Poblat de fusta amb cabanyes (bungalous) i alberg juvenil.   
- Etapa II.B. Nucli d'interior amb hotel apartament, comercial i residencial.   
Fase III. Ordenació forestal i silvícola de la forest, adequació de les hortes existents a horta ecològica, recuperació i millora de les vinyes, construcció de balneari i condicionament del riu, camp de golf de nou clots, coberta de la pista d'hípica, restauració i condicionament d'habitatges existents i restauració dels pilars de l'antic aqüeducte del barranc de Los Pilares).   
8. Òrgans responsables d'elaborar i tramitar els documents urbanístics i ambientals   
Els documents urbanístics i ambientals seran elaborats pel promotor atenent el que disposa este informe i seran sotmesos al que exigixen els informes sectorials demanats a este efecte.   
La tramitació i aprovació dels documents de planificació urbanística que donen cobertura a l'ATE, i dels documents d'avaluació ambiental i territorial es portaran a efecte a la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient mitjançant una resolució aprovatòria en què es designarà el promotor i es fixaran les seues obligacions, que inclouran executar i sufragar les obres, projectes i actuacions que s'especifiquen, incloent-hi la connexió de l'actuació i el suplement de les infraestructures necessàries per a la seua integració equilibrada al territori.   
  
Una vegada emesa la resolució aprovatòria en dependrà l'eficàcia de la constitució de la garantia definitiva, i de la subscripció dels acords i convenis que siguen pertinents per al desenrotllament de l'actuació.   
L'aprovació del projecte d'urbanització i de tots els instruments de gestió urbanística, així com el seguiment de la contractació de les obres, la concessió de llicències d'obres i ambiental i d'ocupació i obertura seran dutes a terme per l'Ajuntament de Yátova, amb l'auxili de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient.   
9.Òrgans responsables del seguiment i control de l'execució del projecte   
El control i seguiment de l'execució del projecte correspon a la Generalitat Valenciana, a través de la Conselleria d'Economia, Indústria, Turisme i Ocupació.   
10. Garanties exigibles al promotor   
El promotor haurà de prestar les garanties següents:   
a) Garantia provisional: 1% del cost de la inversió prevista en les fases prèvia i I, dins del termini de 15 dies des de la notificació de la declaració d'actuació territorial estratègica pel Consell.   
b) Garantia definitiva: 3% del cost de la inversió prevista en les fases prèvia i I, dins del termini de 15 dies des de la notificació de la resolució aprovatòria del pla per la conselleria competent.   
Les garanties es constituiran en qualsevol de les formes admeses en la legislació de contractació pública a favor de la Generalitat Valenciana.   
11. Responsabilitat social corporativa del promotor   
El promotor haurà de realitzar plans de prevenció d'incendis forestals i de gestió forestal per al total de les 400 hectàrees de l'àmbit de l'actuació, amb una inversió no inferior a 500.000 euros en actuacions de millora de la massa forestal i tractaments silvícoles per a complir els objectius establits pels plans esmentats, així com en altres actuacions de regeneració ambiental i paisatgística de l'entorn.   
12. Termini   
El termini total d'execució de l'actuació és de cinc anys des de la resolució aprovatòria i llicències o autoritzacions pertinents, sense perjuí de les pròrrogues i suspensió de terminis que hi siguen aplicables en virtut del que establix la resolució aprovatòria i els acords i convenis que es formulen.   
13. Renúncia i incompliment   
Una vegada emesa la declaració del Consell d'actuació territorial estratègica, l'incompliment en termini de qualsevol de les condicions per a la seua eficàcia, comportarà la notificació obligatòria al promotor, per part de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, sobre l'incompliment esmentat, amb l'advertència que si no se satisfà en un nou termini es considerarà caducat l'expedient i desistida la seua sol·licitud, amb la confiscació de la garantia provisional si esta ja s'ha formalitzat.   
Fins a l'obtenció de la resolució aprovatòria que atribuïx la condició de promotor de l'actuació, el projecte objecte de la declaració d'actuació territorial estratègica podrà ser objecte de transmissió, desistiment o renúncia del sol·licitant inicial d'este, amb l'autorització de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient. Les modificacions en el projecte pel qual es va obtindre la declaració del Consell requeriran una nova declaració d'actuació territorial estratègica, quan suposen variacions que desvirtuen significativament la proposta inicial.   
Una vegada atribuïda la condició de promotor per mitjà de la resolució aprovatòria de la conselleria competent, la renúncia a la condició esmentada, o la seua transmissió, ha de ser autoritzada per l'òrgan de l'Administració competent per al seguiment de l'actuació, igual que qualssevol altres canvis en les condicions de gestió inicialment previstes.   
L'incompliment pel promotor de les condicions i terminis d'execució estipulats en la resolució aprovatòria determinarà la seua substitució o la caducitat de l'actuació territorial estratègica i la confiscació de les garanties prestades, amb l'audiència prèvia de l'interessat.   
La declaració de caducitat comportarà la reversió, retroacció i reposició de béns, actuacions i obres, així com, si és el cas, la derogació de previsions del planejament, en els termes que resolga la conselleria competent en territori.   
  
València, 11 de desembre de 2012.- El subdirector general d'Ordenació, Planificació i Actuacions Territorials Estratègiques: Vicente Doménech Gregori.