Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 7384, del 20-10-2014 (2014/9369)

RESOLUCIÓ de 15 de setembre de 2014, de la Subdirecció General de Relacions Laborals de la Direcció General de Treball, Cooperativisme i Economia Social, per la qual es disposa el registre i publicació del II Acord Marc entre la Federació Valenciana de Municipis i Províncies i les organitzacions sindicals CCOO, UGT i CSIF per al personal al servici de les administracions locals de la Comunitat Valenciana.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   7384

Data del DOGV
:   20-10-2014

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2014/9369


Data del document
:   15-09-2014

Organisme emissor
:   Conselleria d'Economia, Indústria, Turisme i Ocupació

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Economia, Indústria, Turisme i Ocupació
    * conveni col·lectiu

RESOLUCIÓ de 15 de setembre de 2014, de la Subdirecció General de Relacions Laborals de la Direcció General de Treball, Cooperativisme i Economia Social, per la qual es disposa el registre i publicació del II Acord Marc entre la Federació Valenciana de Municipis i Províncies i les organitzacions sindicals CCOO, UGT i CSIF per al personal al servici de les administracions locals de la Comunitat Valenciana. [2014/9369]  
Vist el text del II Acord Marc entre la Federació Valenciana de Municipis i Províncies i les organitzacions sindicals CCOO, UGT i CSIF per al personal al servici de les administracions locals de la Comunitat Valenciana, subscrit per les entitats mencionades en l'Acord, i de conformitat amb el que disposa l'article 90, apartats 2 i 3, del Reial Decret Legislatiu 1/1995, de 24 de març, Text Refós de la Llei de l'Estatut dels Treballadors, l'article 2 del Reial Decret 713/2010, de 28 de maig, sobre registre i depòsit de convenis i acords colectius de treball i l'article 3 de l'Orde 37/2010, de 24 de setembre, per la qual es crea el Registre de la Comunitat Valenciana de Convenis i Acords Colectius de Treball, esta Subdirecció General de Relacions Laborals, d'acord amb les competències transferides segons el Reial Decret 4105/82, de 29 de desembre, resol:  
  
  
Primer  
Ordenar la seua inscripció en el Registre de la Comunitat Valenciana de Convenis i Acords Colectius de Treball, amb notificació a la comissió negociadora i depòsit del text de l'Acord.  
  
Segon  
Disposar la seua publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.  
  
València, 15 de setembre de 2014.- El subdirector general de Relacions Laborals: Reyes Maximiliano Coronado Coronado  
  
  
  
Text Refós del II Acord marc entre la Federació Valenciana de Municipis i Províncies i les organitzacions sindicals CCOO, UGT i CSIF per al personal al servici de les administracions locals de la Comunitat Valenciana  
  
València, 19 de juliol de 2014  
  
Reunits  
D'una part, Elena M. Bastidas Bono, com a presidenta de la Federació Valenciana de Municipis i Províncies (d'ara en avant FVMP) d'acord amb les facultats que té atribuïdes per l'article 35 dels estatuts pels quals es regix esta associació d'entitats locals.  
D'una altra, Luis Lozano Mercadal, secretari general de la Federació de Serveis Públics de la Unió General de Treballadors del País València (UGT-PV).  
D'una altra, Juan Cruz Ruiz, secretari general de la Federació de Serveis a la Ciutadania, de la Confederació Sindical de Comissions Obreres del País Valencià (CCOO-PV).  
I d'una altra, Daniel Matoses Climent, president autonòmic de la Central Sindical Independent i de Funcionaris (CSIF).   
Després de la negociació duta a terme, i en compliment de l'acord adoptat pel Consell de la FVMP de data 19 de desembre de 2014, les parts es reconeixen la plena capacitat legal per a obligar-se i subscriure el present acord, fent ús de les facultats conferides pels seus càrrecs i en la representació que tenen,  
  
Manifesten  
Com a conseqüència de les reunions mantingudes entre representants de la Federació Valenciana de Municipis i Províncies (a través dels seus òrgans de govern) i les organitzacions sindicals més representatives (CCOO, UGT i CSIF), es va aconseguir una proposta del II Acord per a la modernització i la millora de l'Administració local.  
Per a això, es va constituir una Mesa General de Negociació de totes aquelles matèries i condicions comunes al personal funcionari i laboral, a l'empara del que disposa la Llei 7/2007, de l'Estatut Bàsic de l'Empleat Públic (EBEP), segons el que establix l'article 34.2 i la Llei Orgànica de Llibertat Sindical, amb caràcter permanent.  
Que en data 23 de desembre de 2010 es va firmar el II Acord marc entre la Federació Valenciana de Municipis i Províncies i les organitzacions sindicals CCOO, UGT i CSIF per al personal al servici de les administracions locals de la comunitat valenciana  
Que en data 3 de juliol es va subscriure un acord entre la FVMP i les organitzacions sindicals CCOO, UGT i CSIF per a l'adequació a la normativa en vigor del II Acord marc per al personal al servici de les administracions locals de la Comunitat Valenciana  
Finalment, cal destacar i significar la inestimable colaboració de totes les parts implicades que, d'una manera o d'una altra, han acostat postures fins a aconseguir el II Acord que ara s'arreplega i que complix, naturalment, amb el nou Estatut Bàsic dels Empleats Públics i les corresponents normes aplicables, a satisfacció tant dels sindicats firmants i de la FVMP, com de l'Administració de l'Estat i autonòmica garant de l'ordenament jurídic.  
I. Que els representants de la Federació Valenciana de Municipis i Províncies (FVMP) i de les organitzacions sindicals: Comissions Obreres (CCOO), Central Sindical Independent i de Funcionaris (CSIF) i la Unió General de Treballadors (UGT), després de la negociació duta a terme, i en compliment de l'acord adoptat pel Consell de la FVMP, convenen de subscriure el present acord.  
II. Que l'acord establix un marc mínim en les condicions de treball per al personal al servici de l'Administració local valenciana, en aquells temes coincidents i que es consideren com a punt de partida per a totes elles.  
Així mateix, pretén homogeneïtzar determinades qüestions com són la jornada laboral, ocupació pública, gestió de servicis, estabilitat en l'ocupació, retribucions, vacacions, permisos i llicències. Així com fixar, en matèria retributiva, uns complements de destinació i específics mínims, que servisquen d'orientació i punt de partida.  
III. Que en virtut del principi d'autonomia local, la vinculació de cada una de les corporacions locals a este acord, que representa els interessos genèrics de les administracions locals, haurà de ser assumit per cada una de les corporacions afectades per mitjà d'un acord explícit adoptat entre la representació sindical i la mateixa corporació.  
  
IV. Que celebrat el consell de la FVMP en data 19 de juliol de 2014 es va ratificar l'acord del document de proposta de Text Refós del II Acord entre la FVMP i els Sindicats CCOO, UGT i CSIF per a les administracions locals de la Comunitat Valenciana.  
V. Que l'oportunitat i conveniència de subscriure el present acord es fonamenta en la necessitat d'homogeneïtzar les polítiques de personal de les corporacions locals, per a simplificar la negociació posterior en cada una de les administracions locals, respectant en tot cas el principi d'autonomia municipal.  
Per tot això, les parts,  
  
ACORDEN  
  
Primer  
Subscriure el Text Refós del II Acord marc, i recomanar a aquelles administracions locals de la Comunitat Valenciana no adherides, que consideren la seua incorporació com a acord propi a través del corresponent acord local.  
  
Segon  
Que la FVMP i els sindicats firmants d'este acord, partint del reconeixement de l'autonomia de les corporacions locals, consideren desitjable una ordenació de la negociació colectiva que permeta donar passos en l'homogeneïtzació de les condicions de treball dels empleats locals.  
  
En virtut d'allò que s'ha exposat, les parts subscriuen i, en prova de conformitat, firmen el present acord, en quatre exemplars, en el lloc i data indicats en l'encapçalament.  
  
La presidenta de la FVMP: Elena M.ª Bastidas Bono.  
El secretari general de la Federació de Serveis Públics de la UGT-PV: Luis Lozano Mercadal.  
El secretari general de Serveis a la Ciutadania de CCOO-PV: Juan Cruz Ruiz.  
El president de CSIF: Daniel Matoses Climent.  
  
Exposició De Motius  
El present procés negociador a la Comunitat Autònoma Valenciana s'ha de situar en el context actual de les administracions públiques, en l'aplicació del nou EBEP i en les modificacions de la legislació realitzades des del Govern, i això a fi d'homogeneïtzar les polítiques de personal de les corporacions locals d'esta Comunitat, per a simplificar la negociació posterior en cada una de les administracions locals, i en l'acatament de l'especificitat de cada ajuntament.  
  
Es respecta en este procés l'autonomia municipal, tal com la definix la Constitució i les normes del seu desplegament. S'admet, segons açò, que l'organització del treball en les corporacions locals és competència i responsabilitat de l'Administració local. Les dos parts admeten el fet que la prestació de servicis, en l'àmbit local, d'una forma àgil, eficaç i eficient, requerix de la colaboració oberta i franca entre les corporacions locals i els representants dels empleats públics d'esta administració, perquè produïsquen efecte i s'aconseguisquen els objectius que es fixen.  
  
És per això que les parts coincidixen en la necessitat d'aconseguir un nou acord en el marc de l'EBEP, i de continuar aprofundint en les polítiques de recursos humans que acabe amb la situació de disparitat encara existent, de falta de vertebració i d'absència de marc regulador de relacions laborals, i que servisca com a referent per a totes les administracions locals de la Comunitat Valenciana, fonamentalment en matèria de personal. Un nou acord en què es vegen desenrotllats tots els assumptes que les parts hagen plantejat com a elements d'interés per a les distintes administracions locals, des del seu àmbit territorial i personal fins a l'assistència jurídica necessària, així com les retribucions, la formació, els drets sindicals, la jornada, les vacacions o els permisos, el tipus de contractacions, l'impuls de la prevenció de riscos laborals, els plans d'igualtat, plans de pensió, etc.   
  
L'acord per a les administracions locals serà de mínims, és a dir, amb respecte a les condicions pactades que ja tinguen els empleats públics de les administracions locals afectades o de negociacions futures que s'hi puguen fer, sense que en cap cas l'acord supose un entrebanc al dret a la negociació en cada corporació local que així ho manifeste.  
  
Per a garantir l'eficàcia jurídica de l'adhesió a l'acord marc, els plens dels ajuntaments i entitats locals hauran de ratificar l'acord aconseguit en la Mesa General de Negociació de l'Ocupació Pública que representa els empleats públics de la corporació, tant funcionaris com laborals, pel qual s'aplica de forma subsidiària i en tot en el que millore les condicions prèviament pactades si les hi havia.   
  
  
CAPÍTOL I  
Disposicions generals  
  
Article 1. Negociació, forma jurídica i àmbit de l'acord  
1.1. El present acord marc per a l'Administració local té la consideració de marc legal i de mínims pel qual es regiran les relacions entre els empleats públics i entitats locals de la Comunitat Valenciana que el subscriguen mitjançant un acord plenari. Se'ls aplicarà la totalitat dels seus articles, tret d'allò que resulte inaplicable per raó de la naturalesa jurídica de la relació de què es tracte.  
1.2. Els principis de bona fe, lleialtat i cooperació seran els inspiradors de la negociació colectiva de les parts i perseguiran la millora de les condicions de treball dels empleats públics, una major eficàcia en el funcionament de l'Administració així com una millor qualitat dels servicis que presten als ciutadans.  
Les administracions locals es comprometen a posar a disposició dels sindicats firmants la documentació tècnica que soliciten, sempre que esta siga necessària per a facilitar el desenrotllament de la negociació.  
1.3. Són considerades als efectes d'aplicació d'este acord marc les entitats locals de la Comunitat Valenciana i organismes que en depenguen que puguen existir. Tindran als efectes d'integració en l'acord una única unitat de treball en la seua corporació local respectiva.  
  
1.4. El contingut del present acord, en el marc de l'autonomia de la negociació colectiva en les corporacions locals, podrà ser-hi aplicat, sense perjuí de les millores pactades.  
En tot cas, el present document serà l'acord mínim aplicable en les corporacions locals membres de la FVMP, sempre que l'hagen ratificat per mitjà de l'acord d'adhesió oportú.  
Les parts estudiaran les fórmules que permeten dotar d'eficàcia jurídica l'acord pactat instant el Govern valencià a participar amb l'objectiu d'aconseguir la seua màxima executivitat.  
Als efectes de possibilitar el ple compliment de l'acord es podrà solicitar suport tècnic i financer a la FVMP i a la Generalitat Valenciana respectivament.  
  
Article 2. Vigència de l'acord  
El present acord marc entrara en vigor l'endemà de la seua firma i la seua vigència s'estendrà fins al dia 19 de juny de 2015, a excepció de les clàusules de contingut econòmic que seran revisades a través del sistema fixat en la part corresponent del present acord. La resta de les clàusules es consideraren prorrogades fins a la firma d'un nou acord.  
  
Les corporacions locals que per mitjà dels seus plens corporatius aproven l'adhesió al present acord marc per a les administracions locals, en retrotrauran l'aplicació al moment de la seua firma, en tot allò que siga susceptible de dur-se a terme.  
  
Article 3. Seguiment de l'acord  
Als efectes de vigilància, seguiment i consultes respecte d'este acord es constituirà, en el termini d'un mes a partir de l'aprovació del present acord, una comissió paritària integrada per les parts firmants, que es dotarà del seu propi reglament de funcionament.  
  
Esta comissió haurà de reunir-se, a més del que preveja el seu reglament, quan algunes de les parts ho requerisquen o quan existisca un conflicte de caràcter laboral en les entitats locals adherides a este acord i qualsevol de les parts en conflicte ho solicite.  
  
  
CAPÍTOL II  
Condicions generals de treball  
  
Secció I  
Jornada laboral i la seua distribució  
  
Article 4. Jornada laboral  
A causa de l'heterogeneïtat existent entre les distintes administracions locals de la nostra comunitat autònoma, a la multitud i diversitat dels servicis que es presten als ciutadans, així com a la gran diferència existent entre els municipis, tant en població com en nombre d'empleats públics que hi presten servici, i atenent també als múltiples colectius d'empleats que les integren, resulta difícil concretar una jornada laboral homogènia, única i de compliment obligatori. No obstant això, i tractant d'unificar el temps de treball dels empleats públics al servici de l'Administració local a la Comunitat Valenciana, la jornada laboral haurà d'ajustar-se en còmput setmanal a les 37 hores i 30 minuts de treball de mitjana en còmput anual.  
  
Article 5. Distribució del temps de treball  
En conseqüència, amb el respecte a la capacitat d'organització de l'Administració local, la distribució dels temps de treball de la jornada laboral és competència de cada entitat local, que ho haurà de fer amb criteris d'eficiència, en el marc de la Mesa General de Negociació, entre la corporació i el sindicats. No obstant això, el nombre d'hores de treball efectiu haurà d'atendre a criteris de distribució que conjuguen l'eficàcia en la prestació dels servicis amb el dret a la conciliació de la vida familiar, i possibilitarà tant com es puga una jornada genèrica, matinal, intensiva i flexible.  
Article 6. Jornada en còmput superior setmanal  
Per això s'establixen limitacions següents a la jornada diària, i quan esta es desenrotlle en còmputs superiors a la setmana:   
6.1. En els supòsits de servicis la prestació dels quals és contínua, és a dir els 365 dies de l'any, les 24 hores, no podran existir jornades superiors a 9 hores ordinàries diàries, llevat que existisca un pacte d'una altra distribució del temps de treball diari. En tot cas es respectarà el descans entre jornades, que no podrà ser inferior a 12 hores entre l'acabament d'una jornada i el començament de la següent.   
6.2. Podran computar-se les jornades anualment en períodes de treball diferents al setmanal. En tot cas es garantirà el compliment de la jornada màxima anual establida, i també que entre un període de treball i un altre hi haja com a mínim 48 hores continuades de descans. El personal que treballe caps de setmana lliurarà com a mínim caps de setmana alterns i, en tot cas, es garantirà la prestació adequada del servici.  
  
6.3. Quan la prestació tinga un caràcter normalitzat, és a dir que es preste durant la jornada diürna i de dilluns a divendres, la jornada diària no podrà ser superior a 8 hores ni inferior a 6, excepte en contractes a temps parcial, sense que supere en cap cas el còmput anual establit.   
  
6.4. Els empleats públics que a causa de les circumstàncies especials del seu servici hagen de realitzar la seua jornada en dies festius, a la nit o en torns rotatoris de matí, vesprada i nit, així com en jornada partida de matí i vesprada, hauran de tindre reconegudes estes circumstàncies en la retribució del lloc de treball.  
6.5. Les entitats locals adherides al present acord potenciaran el principi de creació d'ocupació quan s'observe una acumulació de servicis extraordinaris la quantificació dels quals en hores a còmput anual supere en 2/3 les corresponents per cada lloc de treball.  
  
Secció II  
Ocupació pública  
  
Article 7. Ocupació estable  
7.1. Les parts manifesten la seua voluntat de configurar una estructura organitzativa municipal on l'ocupació estable siga el principi que la inspire. Cap a eixe objectiu dirigiran les seues ofertes d'ocupació.  
7.2. Les administracions locals podran efectuar convocatòries de consolidació d'ocupació a llocs o places de caràcter estructural corresponents als seus distints cossos, escales o categories, que estiguen dotats pressupostàriament i es troben exercits interinament o temporalment amb anterioritat a l'1 de gener de 2005, amb sotmetiment a la normativa que amb caràcter bàsic es fixe en cada moment per l'Estat.  
  
7.3. Els firmants de l'acord, en el termini d'un any a partir de l'entrada en vigor del present acord i a través de la seua comissió de seguiment, acordaran un catàleg de funcions i una relació de llocs de treball de referència que procurarà incloure els conceptes que s'hauran d'utilitzar per a la valoració dels llocs. La seua redacció ha de marcar en paralel les directrius per a una major eficàcia i eficiència en l'organització del treball de les corporacions locals, amb l'objectiu d'aconseguir un enriquiment de les tasques en el lloc de treball.  
  
7.4. Les corporacions locals, adoptat l'acord de la comissió de seguiment, durant la vigència del present acord, hauran de tindre redactades les plantilles i les relacions de llocs de treball amb les corresponents dotacions pressupostàries.  
7.5. La selecció del personal al servici de les administracions locals seguirà els principis establits per les lleis. En tots els tribunals de selecció participaran els sindicats representatius en el conjunt de les corporacions i entitats locals en la Comunitat Valenciana, amb veu i sense vot, en qualitat d'observadors.   
  
Article 8. Criteris de gestió de l'ocupació pública  
8.1. A fi d'aconseguir una gestió eficaç dels recursos que els ciutadans han confiat a les corporacions locals i els seus empleats, les polítiques d'ocupació pública durant este període estaran presidides pels criteris següents:   
a) Estabilitat en el lloc de treball en la mesura que s'atenga a necessitats o comeses de caràcter estable.  
b) Reordenació, transformació i distribució de l'ocupació en cada servici, departament o organisme a fi d'avançar cap a una estructura ocupacional més coincident amb les necessitats de cada àrea de l'administració local, que responga millor a les expectatives professionals dels empleats públics i que incremente les seues oportunitats de promoció.  
  
c) Conversió d'ocupació temporal en ocupació estable a través de les corresponents ofertes d'ocupació públic (OOP) i processos selectius que procedisquen. S'evitaran contractacions per a llocs de treballs estables i estructurals.  
d) Els firmants de l'acord, FVMP-sindicats, en el termini d'un any a partir de l'entrada en vigor del present acord i a través de la seua comissió de seguiment, impulsaran i negociaran un model de bases i programes homogenis de referència, per a la cobertura de vacants en les entitats locals. Estudiaran la possibilitat de la confecció de temaris i la possibilitat d'oferir hores de preparació dins de la jornada laboral, segons la complexitat del temari, en centres propis o associats, dirigits al personal fix o temporal que pensen presentar-se a processos de promoció Interna o en concordança amb el que establix l'article 18.4 de l'EBEP.   
8.2. Cada administració o organisme negociarà amb les organitzacions sindicals amb dret a participar en la Mesa General de Negociació la preparació i disseny dels plans d'oferta d'ocupació pública, tenint en compte el que establix l'epígraf 3 d'este acord amb les condicions següents:  
a) Els aspectes d'oferta d'ocupació pública, relacionats amb la promoció interna i els criteris bàsics de selecció, seran negociats amb els sindicats firmants amb dret a participar en la Mesa General de Negociació.  
b) Dins del marc de la legislació vigent es tendirà a la fórmula del concurs oposició com a mitjà de selecció dels empleats públic.  
  
8.3. Finalitzat este procés, l'Administració determinarà el nombre i característiques dels llocs de treball a incloure en l'oferta d'ocupació pública. Obligatòriament, caldrà fer les convocatòries necessàries abans de la finalització de l'any en curs.  
8.4. En les ofertes d'ocupació públic es complirà allò que disposa la legislació vigent en la Funció Pública Valenciana, en relació amb la integració laboral de les persones amb discapacitats, s'acorda reservar un 7 % de les vacants convocades per a ser cobertes per persones amb discapacitat. Les que no hagen sigut cobertes en el torn sense discapacitat, es podran acumular a la quota de reserva del 7 %.  
En les ofertes de borses per a cobrir llocs interinament les persones amb discapacitat podran tindre preferència.  
Les convocatòries d'estes vacants es podran realitzar conjuntament amb el torn lliure i, si és el cas, promoció interna, o de forma separada (convocatòries independents). No obstant, en cas de convocatòria no independent, durant el procés selectiu es donarà un tractament diferenciat a la quota de persones amb discapacitat, pel que fa a la relació d'admesos, crides als exercicis i relació d'aprovats.   
  
S'establiran per a les persones amb discapacitat les adaptacions raonables necessàries de temps i mitjans per a la seua realització, a fi d'assegurar que participen en condicions d'igualtat d'acord amb l'informe tècnic emés per l'òrgan competent de la Generalitat Valenciana.  
  
A l'hora d'adequar les característiques dels llocs de treball a les persones, caldrà en primer lloc fer una valoració funcional per a conéixer les destreses i actituds que permeten la realització d'una activitat. Això facilitarà la ubicació de la persona en un lloc adequat a les seues capacitats. Així mateix, caldrà fer una anàlisi del lloc de treball, on se n'estudien les exigències al llarg de la jornada laboral i, al mateix temps, caldrà analitzar l'adequació de les tasques a les capacitats de la persona.  
  
La corporació, després de consultar amb els representants sindicals, i vistos els informes del servici de prevenció sobre l'avaluació de llocs determinarà els sectors i les àrees funcionals en què resulte més factible aplicar la reserva de places per a este colectiu.  
8.5. Les administracions locals es comprometen a dimensionar adequadament els efectius d'empleats públics, de manera que es reduïsca al mínim imprescindible l'ocupació temporal. La reducció es deixarà entre un cinc i un tres per cent com a màxim.   
No obstant això, en aquelles entitats locals la plantilla de les quals no excedisca de 25 empleats públics, s'establix que els empleats temporals contractats no podran excedir de dos.  
Els principis bàsics i objectius seran:   
- Aconseguir el compliment de causalitat en les contractacions que faça l'Administració local comporta que a un treball de caràcter estable l'acompanyarà sempre un lloc de caràcter fix.   
- Justificar exclusivament la temporalitat en el cas de contractes realment motivats per una obra o servici determinat puntual o dependent de programes concrets i no habituals d'altres administracions.  
  
- Utilitzar la modalitat de contracte fix discontinu per als llocs de treball de caràcter estacional permanent.  
- Utilitzar les modalitats de contractació previstes en la legislació, excepte els contractes de formació que únicament seran utilitzats per als casos d'escoles taller i cases d'ofici i la resta de projectes de formació ocupacional les bases reguladores dels quals així ho indiquen.  
8.6. Durant la vigència del present acord es desenrotllarà un programa de conversió d'ocupació de caràcter temporal en fix, en aquells casos en què les tasques tinguen caràcter permanent i no conjuntural, a fi d'impulsar de forma decisiva la solució d'estos problemes durant el període esmentat.  
En este sentit, es procurarà i impulsarà l'obertura de negociacions en totes les entitats locals per a realitzar processos de funcionarització del personal laboral de forma reglada, d'acord amb la normativa i negociats en la Mesa General de Negociació de la corporació local amb els representants dels treballadors.   
L'adquisició de fixesa s'efectuarà a través dels sistemes previstos en la legislació i en els termes en què es preveja, si és el cas, en els corresponents acords, amb el criteri d'haver superat un procés selectiu respectuós amb els principis de l'EBEP i resta de normativa aplicable.  
   
8.7. L'Administració local i els seus organismes autònoms aplicaran en el seu àmbit el Reial Decret 1424/2002, de 27 de desembre, que regula la comunicació del contingut dels contractes de treball i de les seues còpies bàsiques als servicis públics d'ocupació. L'estendran al personal d'ocupació interí i s'elaborarà anualment una estadística d'ocupació interina i eventual que es facilitarà als sindicats firmants.  
8.8. Les corporacions locals i els seus organismes informaran els sindicats de totes les prestacions de servicis a realitzar amb persones físiques i/o jurídiques que suposen l'execució d'activitats externes a la mateixa Administració. Així mateix, informaran igualment dels convenis amb la comunitat autònoma i el Servef que estiguen relacionats amb la contractació de personal al servici de les entitats locals.  
8.9. En virtut del principi d'igualtat de tracte de tots els empleats d'ajuntaments i organismes autònoms, siga quin siga el seu règim jurídic, l'equip de govern municipal, així com els responsables dels organismes, no utilitzaran la fórmula d'indemnització substitutòria en el supòsit d'acomiadament del personal fix de plantilla, quan no hi haja causa justificada i així haja sigut declarat pels jutges o tribunals competents.  
  
Article 9. Carrera professional  
D'acord amb la normativa bàsica estatal, la promoció professional és un dret dels empleats al servici de l'Administració. Així mateix, ordenar i sistematitzar les oportunitats d'ascens i les expectatives de progrés professional dels seus empleats, constituïx una necessitat estructural de qualsevol sistema d'organització.  
Es tractarà, en definitiva, d'un sistema guiat pels principis d'igualtat, mèrit i capacitat, que anirà lligat a la formació i als mecanismes que es dissenyen per a l'avaluació de la conducta professional i del rendiment o l'èxit de resultats dels seus empleats, la qual cosa permetrà continuar avançant en la qualitat dels servicis públics i en una millor atenció als ciutadans. En tot cas, la regulació de la carrera professional contindrà mesures d'harmonització respecte a les previsions de la carrera administrativa, per a assegurar el dret a la promoció professional del personal per mitjà d'ambdós modalitats de carrera.  
A fi de permetre la seua aplicació immediata una vegada entre en vigor la llei que configure la nova funció pública valenciana, s'acorda que en cada entitat local, s'elabore i negocie amb les organitzacions sindicals, basant-se en la disposició reglamentària que regule la carrera professional en el marc autonòmic, amb l'objectiu que la Mesa General de Negociació i el ple de cada corporació aprove el corresponent acord que establisca el futur marc d'esta.  
  
Article 10. Mobilitat entre administracions  
La selecció s'efectuarà d'acord amb el règim jurídic aplicable en cada cas, però respectant-se sempre els principis d'igualtat d'oportunitats, mèrit, capacitat i publicitat.  
A fi de facilitar una futura mobilitat del personal, al mateix temps que una millor homogeneïtat de condicions de treball, salaris i promoció professional, s'acorda establir una comissió que estudie i acorde, en el termini màxim d'un any, el procediment, proves i temaris, per a la selecció d'empleats públics en l'àmbit local de la comunitat autònoma, sempre dins del necessari respecte a les regulacions legals que puguen ser de compliment obligatori.  
S'ha d'aconseguir un equilibri entre la renovació i la permanència en el lloc de treball, i aprofitar l'efecte beneficiós que l'assignació de recursos produïx i la fluïdesa en l'ocupació dels llocs. Caldrà evitar l'efecte negatiu que un excessiu i indiscriminat canvi produïx en les estructures organitzatives, amb una reducció de la professionalització del personal.  
Els empleats podran permutar les places que exercisquen en propietat en els distints ens locals, partint de la base del que preveu la normativa legal de referència.  
Com a annex, en els acords de cada entitat local es negociaran reglaments de concurs de trasllats i provisió de places vacants a cobrir, per al personal de l'entitat. Estos concursos de trasllats tindran una periodicitat anual prèvia a l'oferta d'ocupació pública.  
L'empleat o empleada podrà solicitar el canvi de lloc de treball per permuta, sempre que es reunisquen els requisits necessaris establits en la legislació aplicable vigent.  
En cas de discrepància per part de l'entitat, l'assumpte serà tractat per la comissió de seguiment o paritària corresponent de cada entitat local. La concessió de l'esmentada permuta serà resolta per l'òrgan administratiu corresponent.  
Els empleats afectats per la mobilitat funcional-obligatòria per necessitats del servici tindran preferència per a ocupar les vacants de la mateixa categoria, i tindran dret a ser informats per l'entitat local de l'existència de vacants en el moment en què es produïsquen.  
  
Secció III  
Retribucions   
  
Article 11. Sistema retributiu  
Davant de la gran quantitat de sistemes retributius existents en les administracions locals de la Comunitat Valenciana, les parts que concerten el present acord marc manifesten la seua voluntat d'incorporar-se a un sistema retributiu únic que permeta major homogeneïtat retributiva i facilite la gestió de les nòmines del personal al seu servici, per la qual cosa el principi general que s'aplicarà serà el d'equiparació retributiva entre colectius.  
Atés que l'Administració autonòmica encara ha de desenrotllar allò que s'ha previst en matèria retributiva en la Llei 7/2007 de l'Estatut Bàsic de l'Empleat Públic, l'únic sistema comú a totes les administracions és el regulat per la Llei 30/1984, de 2 d'agost, de Mesures per a la Reforma de la Funció Pública, i atés que les successives lleis de pressupostos generals de l'Estat fixen les retribucions bàsiques i complementàries, la referència a utilitzar serà en tot cas la derivada de l'aplicació d'eixe sistema retributiu i les adaptacions que el ple de l'entitat local estime necessàries per a aplicar els mínims que en este acord es proposen en el seu annex I.  
  
Article 12. Increments retributius   
Totes les entitats locals afectades pel present acord procediran a aplicar un increment anual igual a l'establit per a cada exercici per la Llei de Pressupostos Generals de l'Estat per a el personal al servici del sector públic.  
  
Article 13. Fons addicionals  
Les administracions i les entitats locals podran pressupostar un fons addicional, en el marc de referència establit en la Llei de Pressupostos Generals de l'Estat.  
La distribució es realitzarà en l'àmbit de la mesa general de cada administració dins dels marges econòmics legals, i servirà de referència perquè l'òrgan administratiu pertinent fixe les quanties corresponents que hauran d'abonar-se en els conceptes retributius fixats per la Llei 10/2010, de 9 de juliol, de la Generalitat, d'Ordenació i Gestió de la Funció Pública Valenciana a este efecte, com a conseqüència de la catalogació i valoració prèvies dels llocs de treball.  
  
Article 14. Gratificacions per servicis extraordinaris   
14.1. Basant-se en allò que establix l'article 24.d de l'EBEP, les gratificacions retribuiran els servicis extraordinaris realitzats fora de la jornada normal i no podran ser fixos en la seua quantia, ni periòdics en la seua meritació.  
14.2. El Ple acorda, segons allò que establix el RD 861/1986, com a criteri orientatiu els següents:   
a) La realització de servicis extraordinaris quedaran restringits a aquells casos en què siga imprescindiblement i absolutament necessària la seua realització. En tot cas, se n'haurà de notificar l'orde de realització per escrit.  
b) Els servicis extraordinaris seran inexcusables quan hi haja necessitat de reparar sinistres, altres danys i/o actuacions urgents, així com en cas de risc de pèrdues de matèries primeres.  
c) Els servicis extraordinaris justificats per necessitats pròpies de la naturalesa de l'activitat que en cada cas es desenrotlle, no podran superar en còmput anual les 80 hores per empleat.  
  
Secció IV  
Gestió dels servicis públics  
  
Article 15. Millora de la qualitat dels servicis.  
A fi de satisfer de manera àgil, eficaç i eficient les demandes de la societat en relació amb els servicis públics de l'administració, les parts es comprometen a millorar la qualitat dels servicis, els quals seran prioritàriament gestionats de manera directa per les administracions locals que els presten.  
Les corporacions locals que per circumstàncies específiques i excepcionals varien la modalitat de gestió d'algun servici dels que ja prestaven directament, o bé succeïsquen causes d'extinció de la titularitat, personalitat, modificació de la fórmula de gestió, o qualssevol altra de qualsevol servici o entitat municipal (organismes autònoms o semblants), estaran obligades a reubicar els empleats públics del servici afectat a un altre servici o dependència de l'administració local de què es tracte, sense que es puga produir pèrdua econòmica ni professional respecte a la situació que anteriorment tenia.  
En tot cas, i davant el supòsit de gestió indirecta de qualsevol servici municipal, les parts acorden recomanar la possibilitat d'incloure en els plecs i textos, en el cas de no existir taules retributives en els convenis de sector o estar sense conveni de referència, clàusules segons les quals el salari dels seus empleats s'aproxime com més millor a una vegada i mitja (150 %) del salari mínim interprofessional (SMI).  
  
  
Article 16. De la subrogació del personal  
Igualment acorden mantindre les condicions laborals i retributives del personal afectat, de tal manera que la nova entitat quedarà subrogada en els drets i obligacions laborals a la corporació local d'origen. Així mateix, estes condicions laborals i retributives seran aplicables també al nou personal contractat per a la realització dels servicis esmentats.  
   
  
Article 17. De la reincorporació del personal  
En els supòsits d'extinció de l'empresa concessionària, d'extinció de contractes, incompliment de les condicions sociolaborals vigents o de modificació d'aquella, els treballadors afectats que prèviament a la concessió siguen personal de la corporació i que voluntàriament hagen optat per ser contractats per l'empresa que assumisca la gestió, seran reincorporats a/per la corporació local amb manteniment de la categoria professional i l'antiguitat que tinguen en aquell moment a fi de continuar oferint el servici al ciutadà amb els majors nivells de qualitat. Per a garantir esta possible situació futura, estos termes s'hauran d'incloure en els plecs, textos i clàusules per a concessió de servicis en els processos de gestió indirecta, així com en els estatuts dels organismes o entitats de nova creació.  
  
  
CAPÍTOL III  
Salut i seguretat  
  
Secció I  
Article 18. Pla estratègic de prevenció de riscos  
  
Considerant que tots els empleats públics ?sense excepcions de cap tipus- tenen dret a una protecció eficaç de la seua integritat física i la seua salut en el treball, i que l'Administració té el deure de promoure, formular i aplicar una adequada política de prevenció de riscos, per a la qual cosa i en el marc d'un pla estratègic de prevenció de riscos per a les administracions locals, les parts es comprometen a colaborar estretament, negociant amb les organitzacions firmants les condicions de la seua posada en marxa i desenrotllament, amb l'objectiu d'elevar els nivells de salut i seguretat en el treball en les administracions locals, en el marc de la Llei 31/1995, de 8 de novembre, de Prevenció de Riscos Laborals (LPRL) i les disposicions, normativa i reglaments que la despleguen seguint els criteris establits en l'annex II del present acord.  
  
  
Article 19. Servicis de prevenció  
A fi d'eixugar el dèficit existent en la matèria ?que no és imputable a les corporacions locals xicotetes- es podran agrupar les corporacions locals, preferentment a través de les mancomunitats, per a crear servicis de prevenció propis i, en tot cas, es potenciarà la creació de la figura del tècnic de prevenció de riscos laborals que serà la figura que preste eixe servici als municipis mancomunats o agrupats.  
  
  
Article 20. Tècnic de prevenció de riscos laborals.  
En el marc del que disposa el Reglament dels Servicis de Prevenció, els municipis amb més de 250 empleats es dotaran així mateix del lloc de treball de tècnic de prevenció de riscos laborals, sempre que esta administració no tinga creat el seu propi servici de prevenció, i en este cas s'ajustarà a allò que establix l'esmentat reglament i la resta de legislació vigent en la matèria.  
Els municipis amb una plantilla compresa entre 100 i 249 empleats, assignaran a un lloc de treball concret les funcions i activitats que corresponen als treballadors designats junt amb les pròpies del lloc de treball que exercisquen normalment.  
  
Article 21. Roba de treball  
La corporació dotarà el personal de la roba i calçat adequats per a l'exercici de les seues funcions, sempre que per raó del seu treball els necessite i tenint en compte les condicions de seguretat que el lloc requerisca, segons informe del Comité de Seguretat i Salut. El personal estarà obligat a fer-los servir durant la jornada de treball.  
La periodicitat, quantitat i qualitat de la roba i calçat de treball es regularà per un reglament, resolució, circular o instrucció que serà negociat en el Comité de Salut i Seguretat en el Treball.  
En els casos d'uniformitat del personal per qüestions no motivades en raons de seguretat i salut serà negociada en l'MGNEP la periodicitat i la resta d'aspectes assegurant en tot cas tant les necessitats mínimes de roba de recanvi.  
  
Article 22. Adaptació i/o canvi de lloc de treball. Modificació de funcions.  
Entre les obligacions de l'Administració es troba l'adaptació del lloc de treball o l'assignació, dins de l'organització i quan això siga viable, de comeses alternatives, a tots aquells empleats públics als quals els ha sobrevingut una determinada incapacitat física o psíquica per a desenrotllar el seu treball habitual, o una especial sensibilitat als riscos que se'n deriven, a fi que el seu esforç puga continuar sent útil i eficient, i evitar en la mesura possible la seua incapacitació laboral permanent.  
  
El Servici de Prevenció de Riscos Laborals dictaminarà sobre la sensibilitat als riscos o la falta de capacitat alegades, i proposarà, si és el cas, les mesures necessàries per a l'adaptació del lloc que no impliquen el canvi de les seues funcions essencials i, si això no era possible, el canvi de les funcions o l'adscripció provisional de l'interessat a un altre lloc vacant, amb vista a fer compatibles les capacitats de l'interessat amb la funció a desenrotllar.  
En aquells colectius que, per les característiques de la tasca, pels riscos laborals inherents a esta i reflectits en les oportunes avaluacions de riscos, i pel temps d'exposició a estos riscos, no siga possible l'adaptació, es preveurà el canvi de funcions, a fi de minimitzar estos riscos i complir els principis de l'acció preventiva, sense que això supose cap canvi de les característiques del lloc de treball pel que fa a retribucions, naturalesa, grup, categoria o colectiu al qual estiga adscrit.  
  
  
Article 23. Adscripció a un altre lloc per motius de salut  
En el cas que el nou lloc de treball tinga assignades unes retribucions inferiors a les de l'anterior lloc exercit, i es pretenga aplicar la reducció per a l'adaptació corresponent, haurà de ser informat i acceptat, amb caràcter previ, per la persona afectada.  
Les mesures de canvi de funcions i de lloc de treball són alternatives i incompatibles amb la declaració d'incapacitat permanent absoluta o gran invalidesa. Per això, el fet que s'estiga tramitant a l'interessat o interessada un expedient d'incapacitat no impedirà la tramitació del procediment que ací es regula, però en cas de recaure una resolució declarant la incapacitat laboral permanent absoluta per a tot treball o gran invalidesa, això comportarà la pèrdua del seu dret. Es dictarà una resolució donant per finalitzat el procediment, o es deixarà sense efecte el canvi de funcions o l'adscripció que s'haja efectuat, segons siga procedent.   
Tot això sense perjuí del que disposa el Reial Decret Legislatiu 1/1994, de 20 de juny, pel qual es va aprovar el Text Refós de la Llei General de la Seguretat Social, i el seu desplegament reglamentari, sobre compatibilitat de les prestacions per incapacitat permanent, així com del que disposa l'article 34 de la Llei de la Funció Pública Valenciana sobre jubilació.  
  
Article 24. Mobilitat funcional per incapacitat laboral  
En el cas de declaració d'una incapacitat laboral permanent total per a la seua professió habitual, l'Administració procedirà, a petició de l'empleat públic, després de les oportunes actuacions i amb les garanties establides en l'article 25 de la Llei de Prevenció de Riscos Laborals, al canvi de lloc de treball per un altre més adequat a la seua situació, sempre que existisca una vacant d'igual o inferior grup professional al del treballador, la qual cosa donarà lloc per tant a una novació del contracte o nomenament.  
Este canvi es comunicarà als representants dels treballadors.  
Els complements de lloc i aquells altres que retribuïsquen una major quantitat o qualitat en el treball, es percebran de conformitat amb les retribucions que corresponguen al nou lloc de treball.  
Els servicis de prevenció de riscos laborals, a la vista de l'informe mèdic presentat pel treballador, hauran de determinar que el lloc de treball oferit no pot influir negativament en la salut del treballador. En el cas que, sent favorable l'informe dels servicis de prevenció de riscos laborals, el treballador rebutge el lloc en qüestió, este perdrà el seu dret que se li aplique esta mobilitat funcional.  
  
Si el treballador no ha exercitat este dret, per mitjà de la corresponent solicitud, en el termini de dos mesos a partir de la notificació de la resolució de l'Institut Nacional de la Seguretat Social per la qual és declarat en la situació d'incapacitat laboral permanent total per a la seua professió habitual, s'extingirà la relació laboral.  
  
Article 25. Control i seguiment del grau de compliment de la normativa de prevenció  
Quan existisquen requeriments de la Inspecció de Treball per incompliments de la LPRL, seran comunicats a la Mesa General de Negociació, i, atenent a la qualificació que s'hi assenyale, es quantificarà el que suposaria la sanció econòmica i eixe mateix import es procurarà establir en els pressupostos següents de l'Ajuntament corresponent amb la indicació expressa de la seua destinació a prevenció.  
Article 26. Creació d'un registre sobre accidents de treball i malalties professionals i relacionades amb el treball  
A més de l'obligació legal de les empreses de comunicar a l'autoritat laboral els accidents de treball i malalties professionals, l'ajuntament, en colaboració amb el Servici de Prevenció establirà un procediment que registre les dades de l'accident, les ordene i dispose per a la seu posterior anàlisi, que permeta conéixer les causes i proposar mesures preventives o correctores que impedisquen la seua repetició.   
  
En el CSS de cada corporació s'acordarà el model que millor s'adeqüe a les seues necessitats, encara que en qualsevol cas l'esmentat registre haurà de contindre:  
1. Dades d'identificació:  
a) De la persona accidentada: nom, edat, lloc de treball, antiguitat, horari...)  
b) Data, lloc, hora del dia i hora de treball, dia de la setmana, testimonis...   
2. Descripció de l'accident/incident  
3. Indicació si és accident amb baixa o sense baixa  
4. Conseqüències de l'accident  
5. Causes de l'accident  
6. Avaluació de risc potencial  
7. Mesures preventives a adoptar  
En el cas de malaltia d'origen laboral s'inclouran tant les malalties professionals com les que puguen tindre un origen relacionat amb el treball.   
  
Article 27. Vigilància de la salut  
27.1. La corporació garantirà al seu personal la vigilància periòdica del seu estat de salut en funció dels riscos inherents al treball.  
Esta vigilància només podrà dur-se a terme quan el treballador preste el seu consentiment. D'este caràcter voluntari només s'exceptuaran, amb un informe previ dels representants dels treballadors, els supòsits en què la realització dels reconeixements siga imprescindible per a avaluar els efectes de les condicions de treball sobre la salut dels treballadors o per a verificar si l'estat de salut del treballador pot constituir un perill per a ell mateix, per als altres treballadors o per a altres persones relacionades amb l'empresa o quan així estiga establit en una disposició legal en relació amb la protecció de riscos específics i activitats d'especial perillositat.  
En tot cas s'haurà d'optar per la realització d'aquells reconeixements o proves que causen les menors molèsties al treballador i que siguen proporcionals al risc.  
Els reconeixements compliran els protocols específics per a cada lloc de treball.  
27.2. Les mesures de vigilància i control de la salut dels treballadors es duran a terme respectant sempre el dret a la intimitat i a la dignitat de la persona del treballador i la confidencialitat de tota la informació relacionada amb el seu estat de salut.  
27.3. Els resultats de la vigilància a la qual es referix l'apartat anterior seran facilitats als treballadors afectats, així com tota la informació corresponent als estudis que s'elaboren sobre el seu medi ambient en el treball i sobre el seu estat de salut, incloent-hi resultats d'exàmens, diagnòstics i tractament que se'ls efectue.  
Les dades relatives a la vigilància de la salut dels treballadors no podran ser usades amb fins discriminatoris ni en perjuí del treballador.  
  
La realització dels exàmens de salut serà dins de la jornada laboral, el temps empleat serà el necessari, incloent-hi el temps de desplaçament i els gastos de transports que seran a càrrec de l'empresa i serà considerat a tots els efectes com a temps efectiu de treball.  
  
Els treballadors del torn de vesprada i nit veuran compensades les hores que perden per revisió mèdica, les quals es deduiran del seu torn de treball. En el cas dels treballadors del torn de nit, els seran deduïdes del dia anterior al de la revisió mèdica.   
L'accés a la informació mèdica de caràcter personal es limitarà al personal mèdic i a les autoritats sanitàries que duguen a terme la vigilància de la salut dels treballadors, sense que puga facilitar-se a l'empresari o a altres persones sense consentiment exprés del treballador.  
No obstant això, l'empresari i les persones o òrgans amb responsabilitats en matèria de prevenció seran informats de les conclusions que es deriven dels reconeixements efectuats, en relació amb l'aptitud del treballador per a l'exercici del lloc de treball o amb la necessitat d'introduir o millorar les mesures de protecció i prevenció, a fi que puguen desenrotllar correctament les seues funcions en matèria preventiva.  
  
27.4. En els supòsits en què la naturalesa dels riscos inherents al treball ho faça necessari, el dret dels treballadors a la vigilància periòdica del seu estat de salut haurà de ser prolongat més enllà de la finalització de la relació laboral, en els termes que reglamentàriament es determinen.  
27.5. Les mesures de vigilància i control de la salut dels treballadors es duran a terme per personal sanitari amb competència tècnica, formació i capacitat acreditada.  
  
Article 28. Formació en prevenció, salut i seguretat  
Durant la vigència del present acord, la Federació Valenciana de Municipis i Províncies desenrotllarà el marc formatiu adequat per a la presentació de les accions informatives i de divulgació de l'esmentada llei.  
Els firmants del present acord, junt amb les administracions competents en la matèria, comunitat autònoma, Institut Nacional de Seguretat i Higiene en el Treball, etc., es comprometen a desenrotllar els estudis i iniciatives pertinents, que a més de millorar les condicions de seguretat i salut del conjunt dels empleats públics, milloren de forma notable el servici i l'atenció al ciutadà.  
  
Article 29. Delegats de prevenció territorials  
Dins del marc d'un pla estratègic de prevenció de riscos laborals, com queda recollit en l'apartat anterior, les entitats locals adherides al present acord amb la FVMP, conscients de la necessitat d'aplicar en tots els seus termes la normativa en prevenció de riscos laborals, i amb l'objectiu prioritari de millorar les condicions de treball de les seues empleades i els empleats de manera que es garantisca la seua salut i seguretat, es dotaran de delegats o delegades de prevenció de caràcter territorial.  
  
  
Article 30. Designació delegats de prevenció  
La seua designació es durà a terme per les organitzacions sindicals més representatives en les entitats locals adherides al present acord junt amb la FVMP, a través d'una comissió paritària. El seu nombre i àmbit territorial es determinarà en funció del nombre de centres de treball i de la seua grandària.  
Estos delegats o delegades de prevenció territorial es dotaran de les mateixes garanties que la resta de representants dels treballadors i les treballadores, i es dedicaran a jornada completa a les seues funcions.  
Per al desenrotllament de les seues funcions, com a mínim, estaran en possessió de la formació acreditativa de nivell intermedi segons el que disposa l'annex V del Reglament dels Servicis de Prevenció (RD 39/1997, de 17 de gener).  
  
  
Secció II  
Assistència jurídica i assegurança d'accident de treball  
  
Article 31. Assistència jurídica  
Les corporacions locals estaran obligades a prestar l'assistència jurídica adequada als seus empleats en els casos de conflictes sorgits amb particulars com a conseqüència de la prestació dels seus servicis i dels que puguen derivar-se responsabilitats civils per a la corporació municipal.  
Per a cobrir eixa contingència, concertaran una pòlissa de assegurança de responsabilitat civil per accions o omissions culpables o negligents dels treballadors, sempre que estos supòsits tinguen lloc en l'exercici de la seua comesa laboral.  
  
Article 32. Cobertura d'accidents de treball  
Les corporacions locals es comprometen, a través del pla de pensions, a garantir en cas d'accident de treball una indemnització, per als supòsits de mort, gran invalidesa, invalidesa permanent o absoluta per un valor mínim de 30.000 euros.  
  
Article 33. Subscripció de pòlisses colectives  
La FVMP podrà concertar un pla de pensions colectiu pel sistema d'ocupació per a totes les administracions locals que subscriguen el present acord, que preveja la cobertura dels supòsits anteriors.  
  
  
Secció III  
L'entorn i el medi ambient  
  
Article 34. Subscripció de pòlisses colectives.  
L'increment de la preocupació social pels temes relacionats amb el medi ambient obliga les empreses i, en especial, les administracions públiques a cooperar en la millora de la gestió mediambiental i a extremar l'atenció perquè no es produïsquen danys en el medi ambient que ens rodeja, que podrien ocasionar també danys a la salut dels treballadors. Igualment constituïx un indubtable interés sindical i, per tant, pareix convenient desenrotllar esta matèria de manera que permeta conéixer i salvaguardar el possible impacte ambiental, tant des de la perspectiva interna com externa.  
34.1. Els delegats i delegades de prevenció assumiran competències relatives al medi ambient i seran reconeguts com a delegats, també, en esta matèria.  
34.2. Es proposaran plans específics sobre minimització, reducció i reciclatge de residus, estalvi i eficiència energètica i de l'aigua, així com plans de substitució de tecnologies, productes i processos contaminants per altres orientats a la producció neta.  
34.3. Es facilitarà a les delegades i delegats de prevenció i medi ambient la informació sobre situacions anòmales que es produïsquen relacionades amb el medi ambient, incloent-hi les dades ambientals periòdiques que calguen per a l'anàlisi de les anomalies, així com de les mesures que s'adopten per a resoldre-les. Així mateix, seran consultats i informats prèviament a la presa de decisions sobre inversions o modificacions de processos productius que puguen tindre repercussió sobre el medi ambient, en particular el control d'emissions i el tractament de rebutjos, i a conéixer el compliment per part de l'empresa de les disposicions legals respecte d'això.  
34.4. S'ha de proporcionar a les delegades i delegats de prevenció i medi ambient els mitjans i la informació necessària per al correcte exercici de les seues funcions.  
34.5. El temps dedicat a la formació en matèria de medi ambient serà considerat, igual que el relatiu a seguretat i salut laboral, com a temps de treball efectiu.  
  
  
Capítol IV  
Formació  
  
Article 35. Plans de formació contínua  
Les parts que subscriuen el present acord coincidixen plenament en l'anàlisi que determina que la dispersió i la xicoteta grandària de la majoria de les corporacions de la Comunitat Valenciana condicionen en gran manera les possibilitats de rebre formació dels empleats públics, d'una banda, i d'impartir-la per les mateixes administracions, per una altra.  
Per això, i sent conscients de la necessitat de fer un major i més important esforç en matèria de formació, en tots els nivells de l'estructura, i amb la premissa d'optimitzar la inversió en matèria formativa amb un procediment àgil, econòmic i eficaç, s'establiran uns objectius base per a la consecució dels fins marcats.  
Les accions formatives i els objectius base a desenrotllar durant la vigència d'este acord i sota la responsabilitat de les corporacions locals, tendiran a cobrir, com a mínim, les bandes formatives definides en un pla de detecció de necessitats formatives que serà elaborat per la Federació Valenciana de Municipis i Províncies i les organitzacions sindicals representatives.  
La FVMP,conjuntament amb els sindicats firmants del present acord, aprofundirà en l'elaboració i execució de plans de formació contínua per als empleats públics locals en la línia del que fins ara s'han dissenyat: plans agrupats i/o plans interadministratius, que permeten als xicotets municipis de la Comunitat Valenciana fer efectiva la formació dels seus empleats, compatible amb la prestació dels servicis.  
  
Article 36. Principis generals per a la formació  
- Formació com a element essencial en l'estratègia de canvi de les administracions locals, i com a factor bàsic per a incrementar les qualificacions professionals dels empleats públics.  
- Acostar i possibilitar la formació als empleats públics de les entitats locals més xicotetes.  
- Proporcionar els temps necessaris per a la realització dels cursos, amb un màxim de 40 hores a l'any, entenent com a temps efectiu de treball l'empleat en la seua realització quan el contingut d'estos siga imprescindible per al correcte exercici del lloc de treball.  
  
- Inserció en l'ocupació (més i millor OOP) vinculada a la formació professional.  
- Vincular la formació a l'adaptació de les noves tecnologies, reciclatge professional i desenrotllament de recursos humans, dins dels plans de modernització i qualitat de les administracions públiques.  
- Millorar la qualitat en la prestació dels servicis públics.  
Article 37. Formació per a la promoció i la carrera professional  
- Per a incrementar la motivació, integració i capacitat professional dels empleats públics i per a valorar l'experiència laboral.  
- Per a diferenciar els processos de promoció dels d'ingrés i consolidació.  
- Per a validar la formació dins d'un sistema, integrant tot el bagatge que comporta la qualificació professional (antiguitat, experiència, competències transversals, etc.)   
- Per a afavorir el desenrotllament de la modalitat d'itineraris formatius (conformats polivalent i permanent).  
- Per a l'adaptació a un nou lloc de treball a petició del servici quant a la necessitat d'adaptació a noves tecnologies i/o especialització laboral; este període de formació s'entendrà com a temps de treball a tots els efectes.  
  
Article 38. Objectius en matèria de formació contínua  
1. La FVMP es compromet, en colaboració amb els sindicats firmants d'este acord, a coordinar i planificar les necessitats formatives i desenrotllar els esforços necessaris per a la seua satisfacció.  
  
2. Aquelles corporacions locals que disposen de plans de formació propis, i que cobrisquen les necessitats reals de les seues programacions, podran establir convenis individuals amb la FVMP, per a la coordinació dels seus respectius plans de formació.  
3. Cada promotor de plans de formació contínua, quan es tracte d'alguna entitat local, haurà de facilitar anualment en suport informàtic als seus corresponents departaments de personal, i a la FVMP, la relació nominal dels treballadors de l'esmentada Administració que hagen obtingut el corresponent certificat d'assistència o aprofitament. En este suport només haurà de constar la informació següent: promotor del pla de formació; nom i cognoms de l'alumne; entitat local en què treballa, denominació del curs; dates de realització del curs; localitat de realització del curs; nombre d'hores lectives; nombre de crèdits (taula d'equivalència hores=crèdits) i finalment, el programa del curs realitzat.  
  
En el cas que el promotor siga una organització sindical o la mateixa Federació Valenciana de Municipis i Províncies, hauran d'intercanviar entre ells una còpia en suport informàtic (d'acord amb el contingut assenyalat en el paràgraf anterior) per al cas d'alumnes que treballen en qualsevol entitat local del seu àmbit territorial, i esta es comprometrà a tramitar-lo així mateix a l'entitat local que corresponga.  
4. La FVMP i els sindicats presents en la comissió de seguiment coordinaran, dissenyaran i gestionaran accions formatives concretes al marge dels plans de l'Institut Nacional d'Administració Pública (INAP) i on les entitats locals que participen efectuaran les aportacions proporcionals al nombre dels seus empleats que hi assistisquen.  
  
5. Aquelles entitats locals que no tinguen capacitat suficient per a elaborar el seu propi pla de formació unitari, entraran a formar part dels plans agrupats. A este efecte, es crearà una mesa FVMP-sindicats per a la planificació, seguiment i control dels plans, tal com preveu l'acord per a la formació contínua de les administracions públiques.  
  
En este sentit, i perquè açò siga efectiu, les corporacions locals es comprometen a facilitar l'assistència als cursos dissenyats dins del Pla Agrupat Interadministratiu de la FVMP, els quals tindran lloc en calendari i horaris adequats.  
6. L'Administració facilitarà cursos per a la preparació de les proves per a promoció interna, segons els criteris que establisquen en cada corporació municipal les comissions paritàries de formació.  
7. La FVMP durà a terme les negociacions amb els organismes pertinents (INAP, IVAP; MEC, universitats, etc.) per a aconseguir l'homologació o equivalència dels cursos de formació professional que es realitzen amb les titulacions requerides per l'EBEP per a la promoció professional.   
En tot allò que no s'ha establit ací, caldrà ajustar-se al que s'ha disposat per al capítol de formació, als acords Administració-sindicats i als acords de formació contínua per a les administracions públiques.  
  
  
Capítol V  
Vacacions, permisos i llicències  
  
Secció I  
Vacacions  
  
Article 39. El dret a les vacacions anuals  
a) El personal de les administracions locals de la Comunitat Valenciana tindrà dret a disfrutar com a mínim, durant cada any natural de servici efectiu, d'unes vacacions retribuïdes de vint-i-dos dies hàbils, o dels dies que en proporció corresponguen, si el temps de prestació de servicis és menor. Seran considerats a estos efectes els dissabtes com a dies no hàbils, sense perjuí de les adaptacions de descans i torn de treball que s'establisquen en els horaris especials.  
  
Les vacacions anuals retribuïdes podran disfrutar-se al llarg de tot l'any, a petició del personal, si bé preferentment en el període de juny a setembre si així ho manifesta el treballador o treballadora. En este últim cas, podran disfrutar-se en períodes, sense que cap siga inferior a set dies naturals consecutius. Es podrà utilitzar fins a set dies de manera aïllada al llarg de l'any.  
b) Les vacacions hauran de disfrutar-se dins del corresponent any natural. No obstant això, de forma excepcional, el president o presidenta de la corporació podrà autoritzar el seu gaudi justificadament l'any posterior si no va poder disfrutar-se per força major. En cap cas podran substituir-se per compensacions econòmiques.  
El personal tindrà, no obstant això, dret a l'abonament de la part proporcional de les seues vacacions quan el cessament es produïsca abans de completar l'any de servici i no haja sigut possible disfrutar-les. En este mateix cas, s'abonarà al viudo o viuda, els fills o filles i els hereus legals, per este orde de prelació quan el personal sotmés a l'àmbit d'aplicació del present conveni muira abans de disfrutar el període vacacional.  
c) El personal tindrà dret al retard o interrupció de les seues vacacions si no pot iniciar-les com a conseqüència d'incapacitat temporal. Així mateix, tindrà dret a la interrupció del període de vacacions quan hi haja hospitalització justificada no voluntària, o pautat tractament ambulatori en domicili, i les reprendrà posteriorment fins a completar els dies que li resten.   
d) El personal té dret a acumular el període de vacacions al permís de paternitat, maternitat, adopció o lactància, inclús quan haja expirat ja l'any natural al qual eixe període corresponga.  
e) En tot cas, el personal coneixerà la data de gaudi de les vacacions amb almenys dos mesos d'antelació a la data del seu gaudi.  
  
  
Secció II  
Llicències  
  
Article 40. Llicències retribuïdes  
a) El personal la relació laboral del qual siga indefinida podrà solicitar llicències sense sou per temps acumulat no superior a sis mesos cada tres anys.  
Durant el període de llicència es mantindran tots els drets a excepció del de retribució.  
b) El personal tindrà dret a disfrutar de les llicències i permisos pels temps i causes que s'estipulen per al personal al servici de l'Administració del Consell, tal com especifica l'article 142 del TRLRL, i l'Estatut Bàsic de l'Empleat Públic.  
En virtut d'això:   
a) Cada any natural, es tindrà dret als dies per assumptes particulars fixats per la legislació aplicable i seran disfrutats a elecció de l'empleat o empleada.  
En tot cas, els dies per assumptes particulars es disfrutaran dins de l'any natural i fins al 15 de gener següent.  
El personal podrà distribuir els dies a la seua conveniència, els solicitarà amb almenys cinc dies hàbils d'antelació i sense cap justificació. Excepcionalment es podran solicitar amb menys del termini indicat anteriorment quan es tracte de casos d'urgència, i en este cas, haurà de ser justificada.  
Els dies d'assumptes propis anuals podran ser acumulats als permisos de maternitat, lactància, paternitat, acolliment i adopció, inclús havent expirat ja l'any a què tal període corresponga.   
Els dies anuals d'assumptes propis correspondran per any natural de prestació de servicis efectius. En els casos de llicència sense retribució o de reingrés, quan el temps de servicis prestats siga menor, es disfrutarà un nombre de dies proporcional al temps treballat, a raó d'un dia per cada dos mesos treballats, arredonint-se a l'alça a favor del personal solicitant. Esta previsió no s'aplicarà al supòsit de reingrés després d'haver disfrutat d'una excedència per atenció de fills o familiars, situació que s'entendrà com de treball efectiu.  
  
b) S'estarà exempt de l'assistència al treball els dies 24 i 31 de desembre.  
c) Llicència per cursos externs  
L'òrgan competent de l'ajuntament podrà concedir fins a 40 hores a l'any per a l'assistència a cursos de perfeccionament professional, retribuïdes quan coincidisquen amb l'horari de treball, el curs es trobe homologat, el contingut del mateix estiga directament relacionat amb el lloc de treball o la carrera professional del personal en l'administració i no ho impedisquen les necessitats del servici. La denegació serà motivada.   
El temps d'assistència a cursos, seminaris o jornades de formació organitzats per l'òrgan competent en matèria de formació, o per les organitzacions sindicals firmants de l'acord Administració-sindicats en matèria de formació contínua, serà dins de la jornada laboral. En cas distint, es computarà com a jornada laboral.  
Durant els permisos de maternitat, paternitat i excedències per atenció de fills/as o familiars, el personal podrà participar en els cursos de formació i perfeccionament.   
Amb l'objecte d'actualitzar els coneixements del personal, s'atorgarà preferència, durant un any, en l'adjudicació de places per a participar en els cursos de formació als qui s'hagen incorporat al servici actiu procedents del permís de maternitat o paternitat, o hagen reingressat des de la situació d'excedència per raons de guarda legal i atenció a persones majors dependents o persones amb discapacitat. En els supòsits de treball nocturn es podrà optar a la nit anterior o posterior al fet causant, per al seu inici.  
d) Llicència per estudis  
1. L'òrgan competent podrà concedir llicència de fins a 12 mesos per a la formació en matèries directament relacionades amb la carrera professional en les administracions públiques.   
2. La matèria triada per l'interessat o interessada, de la qual es requerix que siga d'interés per a la millora en la qualitat i prestació del servici públic, ha de ser acceptada per l'òrgan que la concedisca.  
3. El curs haurà de ser homologat prèviament per l'òrgan competent en matèria de formació.   
4. Durant el gaudi de la present llicència, es tindrà dret exclusivament a la percepció de les retribucions bàsiques.   
5. Una vegada acabat el període de llicència per estudis, el personal beneficiari presentarà a l'òrgan competent en matèria de formació una memòria global del treball desenrotllat, així com una certificació acadèmica dels estudis realitzats.   
La no presentació per part del beneficiari o beneficiària de la memòria i la certificació acadèmica corresponent implicarà l'obligació de reintegrar les retribucions percebudes.   
6. En qualsevol moment que s'aprecie que la persona seleccionada no complix els requisits establits en el paràgraf primer d'este article se li revocarà la llicència pel mateix òrgan que va resoldre la seua concessió.   
  
7. La dita llicència es podrà solicitar cada cinc anys, sempre que estos s'hagen prestat en servici actiu ininterrompudament.   
Si es treballava en període nocturn, es podrà optar a la nit anterior o posterior al fet causant per al seu inici.  
  
Article 41. Llicències sense retribució   
Disposicions comunes a les llicències sense retribució   
1. Les llicències sense retribució, en tot cas, es faran en períodes continuats i ininterromputs.   
2. Per a poder demanar una nova llicència hauran de passar, com a mínim, tres dies laborables entre el període que es demana i el tingut abans.   
a) Llicència per interés particular   
1. Amb una duració màxima de sis mesos cada tres anys, l'òrgan competent pot donar llicència per interés particular.   
2. Esta llicència es demanarà, excepte en casos excepcionals degudament justificats, amb una antelació mínima de trenta dies respecte de la data d'inici, i haurà de resoldre's almenys quinze dies abans de la data indicada. La denegació haurà de ser motivada.   
3. L'Administració, mentre dure esta llicència sense retribució, mantindrà el personal en alta especial en el règim de previsió social que corresponga.  
4. Esta llicència tindrà la consideració de servicis efectivament prestats als efectes d'antiguitat i consolidació de grau personal.   
  
De la consideració anterior s'exclou el cas del còmput de les vacacions anuals.   
En este supòsit, i quan coincidisca amb un mes natural o el supere, haurà de descomptar-se de la vacació anual el temps proporcional de la llicència sense retribució ja disposada.   
b) Llicència per malaltia de familiars o persones dependents a càrrec  
  
1. Si el solicitant té a càrrec el cònjuge, la parella de fet o un familiar en línia directa o colateral fins a segon grau, per consanguinitat o afinitat, amb una malaltia greu o irreversible que necessite atenció continuada, podrà demanar la llicència per malaltia de familiars amb una duració màxima d'un any.   
2. El període d'esta llicència tindrà la consideració de servicis efectivament prestats als efectes exclusivament del còmput d'antiguitat i consolidació de grau, però no constituirà causa d'alta especial en el règim de previsió social.   
3. Als efectes indicats, la malaltia haurà de ser acreditada de manera suficient amb els informes mèdics necessaris.   
c) Llicència per a perfeccionament professional   
1. L'òrgan competent podrà concedir llicències no retribuïdes d'una duració màxima de tres mesos a l'any per a cursos de perfeccionament professional, quan el contingut estiga directament relacionat amb el lloc de treball o la carrera professional en l'administració i sempre que la gestió del servici i l'organització del treball ho permeten.  
  
2. L'administració mantindrà el personal amb alta especial, en el règim de previsió social que corresponga, mentre dure la llicència sense sou.   
3. Esta llicència tindrà la consideració de servicis efectivament prestats.   
Si es treballara en període nocturn es podrà optar per la nit anterior o per la posterior al fet causant per a iniciar el permís.  
  
Secció III   
Permisos  
  
Article 42. Dies compensatoris  
Cada any la direcció general competent en matèria de funció pública ajustarà les desviacions produïdes pels dies festius que coincidisquen en dissabte o diumenge, que tindran el mateix tractament que els dies de permís per assumptes propis.  
  
  
Article 43. Permís per matrimoni o unió de fet  
1. El personal tindrà dret a permís el dia del seu matrimoni o de la inscripció de la seua unió de fet.  
2. El personal també tindrà dret a permís el dia del matrimoni o inscripció de la unió de fet dels pares, pares polítics, germans, germans polítics, fills, fills del cònjuge o parella de fet, néts i iaios.   
3. Si el lloc de la celebració està a més de 100 quilòmetres des de la localitat de residència del personal interessat, el permís serà de dos dies naturals consecutius.   
  
  
Article 44. Permís per matrimoni o unió de fet   
1. El personal podrà disposar de 15 dies naturals i consecutius per matrimoni o inscripció en el Registre d'Unions de Fet de la Comunitat Valenciana o en qualsevol altre registre públic oficial d'unions de fet.   
  
2. Este permís pot acumular-se al període vacacional i no cal gastar-lo necessàriament a continuació del fet causant.   
3. El personal que dispose d'este permís per inscripció en un registre d'unions de fet no podrà tindre'l de nou si contrau matrimoni posteriorment amb la mateixa persona.  
  
Article 45. Permís mèdic i assistencial   
1. El personal podrà acudir durant la jornada laboral, per necessitats pròpies o de menors, ancians o discapacitats físics, psíquics o sensorials a càrrec seu, a:   
a) Consultes, tractaments i exploracions de tipus mèdic durant el temps indispensable per a fer-les.   
b) Reunions de coordinació dels seus centres d'educació especial.   
c) Consultes de suport addicional en l'àmbit sociosanitari.   
2. Les absències de la jornada de treball causades per qualsevol dels motius enumerats en l'apartat 1 duraran el temps indispensable per a dur-les a terme, i hauran de ser justificades.  
  
Article 46. Permís per defunció   
1. Per mort del cònjuge o parella de fet o d'un familiar de primer grau, per consanguinitat o afinitat, es tindrà dret a un permís de quatre dies, quan haja passat en la mateixa localitat, i de sis dies quan haja sigut en una localitat a més de 100 quilòmetres del lloc de residència del personal.  
2. Per mort d'un familiar de segon grau en línia directa o colateral, per consanguinitat o afinitat, es tindrà dret a un permís de tres dies, quan haja passat en la mateixa localitat, i de cinc dies quan haja sigut en una localitat a més de 100 quilòmetres del lloc de residència del personal.  
  
3. Este permís es prendrà en dies hàbils a partir del fet causant.   
4. Este permís és compatible i no necessàriament consecutiu amb el de l'article següent.   
  
Article 47. Permís per malaltia greu o accident, hospitalització o intervenció quirúrgica que necessite repòs domiciliari  
1. Per malaltia greu del cònjuge o accident, hospitalització o intervenció quirúrgica sense hospitalització que necessite repòs domiciliari del cònjuge o parella de fet o d'un familiar de primer grau, en línia directa, per consanguinitat o afinitat, es tindrà dret a un permís de quatre dies.  
Si el fet causant passara a més de 100 quilòmetres de la localitat de residència del personal, el permís serà de sis dies.  
2. Per malaltia greu d'un familiar de segon grau en línia directa o colateral, per consanguinitat o afinitat, es tindrà dret a un permís de tres dies.   
Si el fet causant passara a més de 100 quilòmetres de la localitat de residència del personal, el permís serà de 5 dies.   
3. Es tindrà dret a este permís cada vegada que s'acredite una nova situació de gravetat.   
4. En el cas que l'hospitalització fóra inferior als dies a què per malaltia greu es tinguera permís i no hi haguera certificat de gravetat, el permís es reduirà als dies que efectivament el familiar de l'afectat haja estat hospitalitzat.   
5. En els supòsits de malaltia greu, hospitalització en institució sanitària o hospitalització domiciliària de llarga duració, els dies de permís podran utilitzar-se seguits o alterns, a petició del personal.   
6. Este permís és compatible i no necessàriament consecutiu amb el de l'article anterior.  
  
Article 48. Permís per proves selectives i exàmens   
El personal disposarà de permís el dia de l'examen per a concórrer a proves selectives per a l'ingrés en qualsevol administració pública, a exàmens finals i a la resta de proves definitives d'aptitud i avaluació en centres oficials, encara que la realització de l'exercici siga compatible amb la jornada laboral.  
Si es treballara en període nocturn es podrà optar per la nit anterior o per la posterior al fet causant per a iniciar el permís.  
  
Article 49. Permís per deure inexcusable i per motius derivats de la conciliació familiar  
1. Es tindrà dret al temps indispensable per a complir un deure inexcusable, de caràcter públic i personal, o per motius de conciliació laboral.   
2. S'entendrà per deure de caràcter públic i personal:   
a) Citacions de jutjats, tribunals de justícia, comissaries, o qualsevol altre organisme oficial.   
b) Compliment de deures ciutadans derivats d'una consulta electoral.   
c) Assistència a reunions dels òrgans de govern i comissions que en depenen quan deriven estrictament del càrrec electiu de regidor, o de diputat.   
d) Assistència com a membre a les sessions d'un tribunal de selecció o provisió, amb nomenament de l'autoritat pertinent.   
e) Compliment d'obligacions que generen a l'interessat una responsabilitat de tipus civil, social o administrativa.   
3. Es tindrà dret pels següents motius derivats de la conciliació familiar, a:  
a) Assistir a les tutories o reunions amb els professors.  
b) Fer tràmits previs a l'adopció o acolliment.  
  
Article 50. Permisos per funcions representatives  
Per a fer funcions sindicals o de representació del personal, en els termes que es determine.  
  
Article 51. Permisos per trasllats de domicili habitual  
Per trasllat de domicili, sense canvi de residència, un dia. Quan comporte canvi de residència, dos dies.  
  
Article 52. Permisos per interrupció de l'embaràs  
Per interrupció de l'embaràs, la treballadora tindrà dret a sis dies naturals i consecutius a partir del fet causant, sempre que no estiga en situació d'incapacitat temporal.  
  
Article 53. Permís per maternitat en cas de part  
En el supòsit de part, la duració del permís serà de setze setmanes ininterrompudes, ampliables en el cas de part múltiple en dos setmanes més per cada fill a partir del segon. S'incrementarà en dos setmanes més en cas de naixement de fill amb discapacitat.  
El permís se'l distribuirà l'empleada pública sempre que sis setmanes siguen les immediatament posteriors al part.  
En el cas de mort de la mare, amb independència que ella fera o no algun treball, el pare podrà fer ús de tot o, si és el cas, de la part que quede del permís, computat des de la data del part i sense descomptar la part que la mare haguera pogut fer servir abans del part.   
  
No obstant això, i sense perjuí de les sis setmanes immediates posteriors al part de descans obligatori per a la mare, en el cas que els progenitors treballen, ella, en iniciar-se el període de descans per maternitat, podrà optar perquè el pare dispose d'una part determinada i ininterrompuda del període de descans posterior al part, de forma simultània o successiva amb el de la mare, encara que en el moment que siga efectiva la incorporació al treball de la mare ella estiga en situació d'incapacitat transitòria.   
En els casos de parts prematurs amb falta de pes i els altres en què el nounat necessite, per alguna condició clínica, hospitalització després del part per un període superior a set dies, el període de suspensió s'ampliarà en tants dies com el nadó estiga hospitalitzat, amb un màxim de tretze setmanes addicionals.  
En els casos de part prematur i en els que, per qualsevol altra causa, el nounat haja de quedar-se hospitalitzat després del part, el permís podrà computar-se, a instància de la mare o, a falta d'això, de l'altre progenitor, a partir de la data de l'alta hospitalària. S'exclouen d'este còmput les primeres sis setmanes després del part, de descans obligatori per a la mare. Mentre dure l'hospitalització posterior al part prevista en este paràgraf, el personal tindrà dret a absentar-se del treball durant dos hores diàries mentres continue esta situació i amb justificació prèvia, percebent les retribucions íntegres.  
En cas de mort del fill, el permís no es reduirà llevat que ella demanara reincorporar-se una volta acabades les sis setmanes de la mare.   
  
  
CAPÍTOL VI  
Conciliació de la vida laboral i familiar  
  
Secció I  
  
Article 54. Jornada laboral i conciliació  
La jornada laboral, adaptada a la normativa vigent, es fixarà d'acord amb els representants sindicals en la Mesa General de Negociació, on s'establirà un horari genèric i l'adequació dels horaris especials. En tots els casos s'establiran criteris que permeten conciliar la prestació del servici al ciutadà amb la vida familiar.  
  
Per a això la corporació es compromet a revisar les jornades de treball que hi ha per servicis, i a estudiar les modificacions possibles i que garantisquen el principi bàsic establit en el paràgraf anterior.  
El temps d'assistència a cursos, seminaris o jornades de formació organitzats per l'òrgan competent o per les organitzacions sindicals que firmen l'acord administració-sindicats en matèria de formació contínua, computarà com a temps de treball efectiu a tots els efectes, tant si té lloc dins de la jornada laboral com fora.  
  
Article 55. Reducció de la jornada per conciliació  
S'amplien els supòsits de la reducció de jornada previstos en la normativa vigent en els casos següents:   
a) Tindrà dret a una reducció de la jornada amb disminució proporcional de retribucions el personal que per raons de guarda legal tinga a càrrec algun xiquet o xiqueta de 12 anys o menor o una persona dependent, familiars que necessiten dedicació especial, per raó d'edat, accident o malaltia, que no puguen valdre's per ells mateixos per declaració de l'òrgan competent de l'administració sanitària, o una persona amb discapacitat que no exercisca activitat retribuïda. A estos efectes tindrà la consideració de familiar el cònjuge o parella de fet.  
b) Per a fer efectiva esta protecció o el dret a l'assistència social integral, tindran dret a una reducció de la jornada amb disminució proporcional de retribucions les empleades públiques víctimes de violència de gènere, prèvia acreditació de la situació de violència exercida sobre elles durant el temps que els servicis socials o de salut, segons siga procedent, acrediten. Esta reducció és compatible amb les altres reduccions previstes en l'acord.  
c) El personal que per raó de convivència haja d'atendre directament el cònjuge, la parella de fet o un familiar de primer grau per raó de malaltia molt greu, o algun disminuït físic, psíquic o sensorial amb una minusvalidesa igual o superior al 33 %, acreditada per òrgan competent, que tampoc no tinga activitats retribuïdes que superen el salari mínim interprofessional, o que necessite hospitalització en institució sanitària o domiciliària, tindrà una reducció de fins al 50 % de la jornada laboral, de caràcter retribuït, durant el termini d'un mes. Este permís podrà gastar-se de manera acumulada en 15 dies, de manera continuada o no durant eixe mes. Si hi haguera més d'un beneficiari d'este dret que fóra personal de la mateixa corporació firmant, podran gastar-lo de forma parcial, sense que en cap cas, sumant-los, puga excedir el termini màxim.  
d) Tindrà dret a una reducció de fins a la mitat de la jornada amb deducció de retribucions, el personal que per malaltia llarga o crònica no puga fer la jornada laboral completa, amb la certificació prèvia d'este extrem per la Unitat de Valoració d'Incapacitats. Esta reducció és compatible amb les altres reduccions.  
e) Per naixement de fills prematurs o que per qualsevol altra causa hagen de quedar-se hospitalitzats després del part, el personal tindrà dret a reduir la jornada de treball fins a un màxim de dos hores, amb la disminució proporcional de les retribucions.  
f) Per necessitat d'atendre un familiar de primer grau, el personal tindrà dret a demanar una reducció de fins al cinquanta per cent de la jornada laboral, amb caràcter retribuït, per raons de malaltia molt greu i pel termini màxim d'un mes. Si hi haguera més d'un titular d'este dret pel mateix fet causant, el temps d'esta reducció es podrà prorratejar entre ells, sempre amb el respecte del termini màxim d'un mes.   
  
En tots estos casos no hi haurà deducció de retribucions quan la reducció de la jornada no supere l'hora diària. Esta particularitat no suposarà en cap cas exempció de fer la jornada de vesprada. En el cas de guarda legal de xiquets de dotze anys o menys, només es disposarà de la reducció d'una hora diària sense deducció de retribucions quan l'òrgan competent de l'administració sanitària acredite que el menor necessita dedicació especial.  
En tots els supòsits li correspon a la persona afectada concretar la proporció de reducció i l'horari.  
El personal haurà d'informar el responsable de la seua unitat administrativa, amb quinze dies d'antelació, de la data en què es reincorporarà a la jornada ordinària.  
  
Article 56. Flexibilitat horària i tipus de jornada per conciliació  
Dins del còmput mensual d'hores a treballar i en funció del servici de què es tracte el personal tindrà major capacitat per a decidir l'horari laboral propi, dins d'uns marges fixos i d'una major flexibilitat.  
  
S'establirà una franja d'hores fixes de presència obligada i un horari flexible comprés entre uns marges que facen factible la recuperació de les hores fins a arribar al còmput mensual establit.  
En tot cas es podrà flexibilitzar l'horari fix del personal en els supòsits següents:  
a) En un màxim d'una hora per als que tinguen a càrrec persones grans que requerisquen una dedicació especial dedicació, fills menors de 12 anys, o xiquets en acolliment preadoptiu o permanent encara que siga provisional, de l'edat citada, i qui tinga a càrrec persones amb discapacitat o afinitat o persona dependent tutelada per resolució judicial amb qui convisca.  
b) En un màxim de dos hores quan es tracta de famílies monoparentals i, amb caràcter excepcional i per a un temps limitat, amb l'autorització prèvia, per motius relacionats amb l'atenció a la família.  
c) En un màxim de dos hores per als que tinguen fills o xiquets en acolliment preadoptiu o permanent encara que siga provisional, amb discapacitat, a fi de conciliar els horaris educatius ordinaris d'integració i educació especial, o amb altres centres on estos discapacitats reben atenció, amb els horaris propis dels llocs de treball. A més podran absentar-se del treball pel temps indispensable per a assistir a reunions de coordinació del centre de coordinació especial on reba tractament o per a acompanyar-lo si ha de rebre suport addicional en l'àmbit sanitari.  
  
d) El temps necessari i, si és el cas, l'adaptació del torn de treball per al personal víctima de violència sobre la dona, amb la finalitat de fer efectiu el dret a l'assistència social integral, pel temps que acrediten els servicis socials o de salut, segons el que siga procedent.  
En el cas del personal subjecte a horaris especials, l'aplicació d'estes mesures de flexibilitat horària es negociaran en la MGNEP de manera que es permeta l'adequació individual sense que no s'alteren substancialment la prestació del servici a la ciutadania ni la carrera professional.  
Els permisos de maternitat podran tindre's en règim de jornada completa o a temps parcial, a solicitud dels empleats i si ho permeten les necessitats del servici. En el supòsit de part, s'exclouen d'esta possibilitat les sis primeres setmanes de descans obligatori per a la mare.  
  
  
Article 57. Permís en cas d'adopció o acolliment  
En els supòsits d'adopció o d'acolliment, preadoptiu o permanent, encara que siguen provisionals i amb independència de l'edat del menor, el permís tindrà una duració de setze setmanes ininterrompudes, ampliables en el supòsit d'adopció o acolliment múltiple en dos setmanes més per cada fill a partir del segon, comptades a l'elecció del personal, o a partir de la decisió administrativa o judicial d'acolliment, o a partir de la resolució judicial per la qual es constituïx l'adopció. S'incrementarà en dos setmanes més en cas d'adopció o d'acolliment, preadoptiu o permanent, encara que siga provisional, de fill amb discapacitat.  
  
En el cas que els dos progenitors treballen, el permís es distribuirà a opció del personal, i podran disposar-ne de forma simultània o successiva, sempre amb períodes ininterromputs.  
En els casos d'ús simultani de períodes de descans, la suma no podrà sobrepassar les setze setmanes previstes en els apartats anteriors o les que corresponguen en cas de part múltiple.  
En els supòsits d'adopció o acolliment internacional, quan siga necessari el desplaçament previ dels progenitors al país d'origen de l'adoptat, el permís de maternitat previst podrà iniciar-se fins a quatre setmanes abans de la resolució per la qual es constituïx l'adopció. Es tindrà dret, a més, a un permís de fins a dos mesos de duració, que podrà fraccionar-se o ser continuat en funció de la tramitació que es necessite en el país d'origen del menor.  
Este permís es tindrà també, en les mateixes condicions, en els supòsits en què es constituïsca judicialment una tutela sobre menors que comporte la convivència permanent entre el tutor o tutora i els menors tutelats.  
Amb independència del permís d'adopció internacional, el permís per adopció o acolliment, preadoptiu o permanent, podrà iniciar-se fins a quatre setmanes abans de la resolució judicial per la qual es constituïsca l'adopció o la decisió administrativa o judicial d'acolliment.  
  
Els supòsits d'adopció o acolliment, preadoptiu, permanent o simple, previstos en este article, seran els que s'establisquen així en el Codi Civil o en les lleis civils de les comunitats autònomes que els regulen. L'acolliment simple haurà de tindre una duració no inferior a un any.  
  
També s'ampliarà en dos setmanes en els supòsits d'adopció o acolliment de menors amb més de sis anys d'edat que per les seues circumstàncies i experiències personals o que per vindre de l'estranger, tinguen dificultats especials d'inserció social i familiar degudament acreditades pels servicis socials competents. El temps transcorregut durant l'ús d'este permís es computarà com de servici efectiu a tots els efectes, es garantirà la plenitud de drets econòmics del personal durant tot el període de duració del permís, i, si és el cas, durant els períodes posteriors a haver-lo usat, si d'acord amb la normativa aplicable el dret a percebre algun concepte retributiu es determina en funció del període d'ús del permís.   
En tot cas l'ús d'este permís no impedirà participar en els cursos de formació que convoque l'administració. Durant el temps de permís, en tots els supòsits, l'empleat públic podrà participar en els cursos de formació per als empleats de l'Administració local, i serà l'administració l'encarregada de donar informació dels cursos a este personal.  
  
  
Article 58. Permís en cas d'adopció internacional  
En els supòsits d'adopció internacional, quan siga necessari el desplaçament previ dels progenitors al país d'origen de l'adoptat, el personal tindrà dret a un permís de fins a dos mesos de duració amb la percepció durant este període de les retribucions bàsiques de conformitat amb l'article 49.b paràgraf 6 de l'EBEP. L'administració pot acordar complementar-les.  
  
Article 59. Permís de paternitat per naixement, adopció o acolliment  
  
Es tindrà dret a 20 dies per naixement, adopció o acolliment, preadoptiu o permanent, encara que siga provisional, d'un fill, que usarà l'altre progenitor a partir de la data del naixement, de la decisió administrativa o judicial d'acolliment o de la resolució judicial per la qual es constituïx l'adopció. Si el pare renuncia amb caràcter previ a este permís, podrà tindre'l el cònjuge o la parella de fet de la mare.  
En els casos de part prematur i en els que, per qualsevol altra causa, el nounat haja de quedar-se hospitalitzat a continuació del part, el permís s'iniciarà, a demanda del pare, una vegada que el nounat deixe d'estar hospitalitzat.  
Este permís es tindrà també, en les mateixes condicions, en els supòsits en què es constituïsca judicialment una tutela sobre menors que comporte la convivència permanent entre el tutor o tutora i els menors tutelats.  
Este permís és independent de l'ús compartit dels permisos per part, i per adopció o acolliment, preadoptiu, permanent o simple (art. 49.c EBEP).  
El temps d'ús d'este permís es computarà com de servici efectiu a tots els efectes, amb plenitud de drets econòmics del personal i durant tot el període de duració del permís. I, si és el cas, durant els períodes posteriors a haver-lo usat si, d'acord amb la normativa aplicable, el dret a percebre algun concepte retributiu es determina en funció del període de l'ús del permís. (Adequació a l'EBEP.)  
  
  
Article 60. Permís per lactància  
El personal, per lactància d'un fill menor de 12 mesos o per acolliment o adopció en el mateix supòsit, tindrà dret a una hora diària d'absència del treball, que podrà dividir en dos fraccions, per cada fill menor. Este permís s'incrementarà en la mateixa proporció per part, adopció o acolliment familiar múltiple. Este dret podrà ser exercit indistintament per qualsevol dels dos progenitors en el cas que els dos treballen.  
El personal, per la seua voluntat, podrà substituir este dret per una reducció de jornada pel mateix temps i amb la mateixa finalitat.   
El personal també podrà demanar la substitució del temps de lactància per un permís retribuït que acumule en jornades completes el temps corresponent.  
Amb renúncia prèvia del pare, el cònjuge o parella de fet de la mare podrà disposar d'este dret.  
  
Article 61. Permís per a assistir a tècniques prenatals i de fecundació assistida  
El personal té dret a absentar-se del treball, pel temps indispensable, per a exàmens prenatals, cursos de tècniques de preparació al part i per a sotmetre's a tècniques de fecundació assistida que hagen de realitzar-se dins de la jornada laboral, amb la justificació prèvia de la necessitat dins de la jornada de treball.  
  
  
Article 62. Manteniment de les condicions de treball després dels permisos de maternitat o paternitat  
El personal que haja fet ús del permís per part o maternitat, paternitat i adopció o acolliment tindrà dret, quan haja acabat el període de permís, a reintegrar-se al lloc de treball en termes i condicions que no li resulten menys favorables que abans del permís, i a beneficiar-se de qualsevol millora en les condicions de treball a què haguera pogut tindre dret durant l'absència.   
Cap permís relacionat amb la conciliació personal o familiar suposarà minva en les condicions econòmiques.  
  
Article 63. Excedència per atenció de familiars  
El personal té dret a un període d'excedència de duració no superior a tres anys per a atendre cada fill, tant fa que ho siga per naturalesa o per adopció, o per acolliment permanent o preadoptiu, encara que siguen provisionals, a comptar de la data del naixement o, si és el cas, de la resolució judicial o administrativa.   
El personal també té dret a un període d'excedència no superior a tres anys per a atendre el cònjuge o la parella de fet, un familiar a càrrec seu fins al segon grau inclusivament de consanguinitat o afinitat, o una persona dependent que per raons d'edat, accident, malaltia o discapacitat no puga valdre's per ella mateixa i no tinga una activitat retribuïda.  
  
Si han passat els tres anys d'excedència per atenció i persistix la situació que la va causar, el personal té la possibilitat de fer servir la llicència per malaltia.  
El temps d'excedència serà únic per cada subjecte causant. Quan un nou subjecte causant donara origen a una nova excedència, l'inici d'esta posarà fi a la que es tenia.  
El temps de permanència en esta situació serà computable als efectes de triennis, carrera i drets en el règim de Seguretat Social que s'aplique.  
El personal podrà participar en els cursos de formació que convoque l'entitat local.   
El personal tindrà dret a la reserva del lloc de treball mentre dure el període d'excedència.  
En les actuacions i procediments relacionats amb la violència de gènere es protegirà la intimitat de les víctimes. En especial, les dades personals, les dels descendents, i les de qualsevol persona que estiga davall la seua guarda o custòdia.  
  
Secció II  
Actuacions relacionades amb la violència sobre la dona  
  
Article 64. Intimitat de la víctima de violència  
En les actuacions i procediments relacionats amb la violència de gènere, es protegirà la intimitat de les víctimes, en especial les dades personals, les dels seus descendents i les de qualsevol persona que estiga davall la seua guarda o custòdia.  
  
Article 65. Permís per raó de violència sobre la dona  
Les faltes d'assistència de les empleades púbiques víctimes de violència de gènere, totals o parcials, tindran la consideració de justificades pel temps i en les condicions que determinen els servicis socials d'atenció o de salut, segons el que siga procedent.  
La dona víctima de violència de gènere, perquè tinga una protecció i una assistència social integral efectives, tindrà dret a la reducció de la jornada amb disminució proporcional de la retribució o la reordenació del temps de treball, a través de l'adaptació de l'horari, de l'aplicació de l'horari flexible o d'altres formes d'ordenació del temps de treball que siguen aplicables en els termes que per a estos supòsits establisca l'administració pública competent en cada cas.  
  
  
Article 66. Excedència per violència sobre la dona  
Les empleades púbiques víctimes de violència de gènere, perquè tinguen una protecció efectiva o per a fer efectiu el dret a l'assistència social integral, podran demanar la situació d'excedència sense necessitat d'haver prestat el temps mínim de servicis previst i sense que els siga aplicable cap termini de permanència. Durant els 6 primers mesos tindran dret a la reserva del lloc de treball, i els serà computable este període als efectes d'antiguitat, carrera i drets del règim de Seguretat Social que se'ls aplica. Quan les actuacions judicials ho exigiren, es podrà prorrogar per períodes de 3 mesos, fins a un màxim de 18, el període en què tindran dret a la reserva del lloc de treball, amb idèntics efectes als assenyalats abans, a fi de garantir l'efectivitat del dret de protecció de la víctima. Durant els 6 primers mesos d'esta excedència es percebran les retribucions fixes íntegres i, si és el cas, les prestacions familiars per fill a càrrec.  
  
Article 67. Mobilitat per raó de violència sobre la dona   
L'empleada pública víctima de violència de gènere, si ho determina l'òrgan judicial corresponent, podrà, d'acord amb la situació particular que tinga, demanar el canvi de lloc de treball a una localitat distinta, o en la mateixa però a unitat administrativa distinta, sempre que siga de la mateixa categoria o nivell professional.   
L'empleada pública víctima de violència de gènere, si es veu obligada a deixar el lloc de treball en la localitat on estava, per a fer efectiva la seua protecció o el dret a l'assistència social integral tindrà dret al trasllat a un altre lloc de treball propi del seu cos, escala o categoria professional d'anàlogues característiques, sense necessitat que es tracte d'una vacant de necessària cobertura.   
Per a això, li facilitaran els procediments per a ocupar un lloc de treball en una altra localitat per mitjà del sistema o la situació administrativa legal que es preveja a l'efecte. Mentrestant, se solucionarà amb comissions de servici entre administracions locals amb vacants sempre que es tracte de la mateixa categoria, o amb dret preferent en les permutes.  
Encara així, en tals supòsits, les corporacions firmants estaran obligades a comunicar-li les vacants ubicades en la mateixa localitat o en les localitats que la interessada expressament solicite.   
El lloc de treball a què opte tindrà caràcter provisional. El treballador podrà tornar al lloc d'origen reservat o exercir el dret preferent cap al seu lloc provisional.  
Este trasllat tindrà consideració de trasllat forçós.   
  
  
Capítol VII  
Estabilitat de l'ocupació en les externalitzacions de servicis  
  
Article 68. Extensió del principi de subrogació   
L'administració i els interlocutors socials que firmen este acord marc determinaran, amb caràcter previ a l'inici dels expedients de contractació administrativa, els sectors de servicis públics estables i permanents als quals s'estendrà l'aplicació del principi de subrogació, en absència de regulació expressa en els convenis colectius respectius.  
  
La clàusula subrogatòria només podrà operar en els supòsits en què ja hi haja treballadors prestant servicis en l'activitat que es tracte en virtut d'adjudicació anterior, i es tracte, en conseqüència, d'un servici que exigisca continuïtat en la prestació.  
No podrà invocar-se la clàusula subrogatòria quan es tracte d'una primera adjudicació de servicis.  
La subrogació empresarial implicarà que el nou empresari es faça càrrec de tots els treballadors adscrits al servici en qüestió, sempre que tingueren una antiguitat mínima de quatre mesos, amb el respecte dels drets econòmics i laborals que tingueren adquirits estos treballadors abans de la subrogació.  
En tot cas, i per al supòsit que s'haja acordat que no opere la clàusula de subrogació, en els plecs de condicions administratives que hagen de regir l'adjudicació de contractes de gestió de servicis ?excepte pel procediment de subhasta?, s'establirà que un dels elements de valoració, a més de la proposta econòmica, serà el grau d'assumpció per la nova empresa dels treballadors que l'empresa anterior tenia afectes al servici objecte de nova contractació.  
Per a complir este punt les empreses adjudicatàries hauran d'informar mensualment l'entitat contractant sobre la identitat de les persones que materialment presten el servici objecte d'adjudicació, i de la categoria laboral, la jornada i les retribucions que tenen. En el termini d'un mes comptat a partir de la denúncia del contracte i, en tot cas, amb trenta dies d'anticipació a la data en què acabe, les empreses adjudicatàries hauran d'informar l'administració corresponent del nombre de treballadors que es mantindran afectes a l'activitat objecte del contracte i dels que l'empresa dedicarà a altres activitats.  
  
Quan la gestió de servicis públics es trasllade d'uns ens a altres dins del sector públic, o s'encomane a l'empresa privada, es garantirà en tots els casos l'estabilitat en l'ocupació dels treballadors afectats en els termes establits en este document.  
  
Article 69. Criteris d'adjudicació de contracte de gestió  
En els procediments administratius d'adjudicació dels contractes de gestió de servicis es procurarà tindre en compte, a més del creixement en l'estabilitat en l'ocupació dels treballadors de les empreses concursants, la seua classificació com a empresa d'economia social i el seu respecte a les normes de seguretat en el treball i de protecció del medi ambient. I que, si no tenen conveni colectiu, s'acosten tant com siga possible a uns nivells retributius que garantisquen a la plantilla una vegada i mitja el salari mínim interprofessional, a través del barem corresponent.  
Amb esta finalitat, els plecs de condicions podran exigir a l'empresa adjudicatària informes sobre prevenció de riscos laborals emesos per l'autoritat competent en matèria de salut laboral.  
  
  
Article 70. Exercici dels servicis adjudicats  
Les empreses adjudicatàries del servici de què es tracte es comprometran a no subcontractar amb tercers la realització de l'activitat adjudicada, ni tampoc a utilitzar empreses de treball temporal per a resoldre les seues necessitats laborals en relació amb el servici adjudicat, excepte en casos excepcionals, degudament justificats, que es comunicaran prèviament a la representació legal dels treballadors.  
  
Article 71. Manteniment dels servicis  
En el marc de la negociació colectiva, els sindicats que firmen i l'administració podran establir les condicions en què siga possible que els servicis prestats per mitjà de contracte de gestió de servicis puguen passar a ser prestats pel sector públic, sempre amb la garantia, en qualsevol cas, del manteniment del servici públic.  
  
Article 72. Còmput jornada setmanal  
En els plecs de condicions de les contractes de servicis que faça qualsevol entitat local es recomanarà a l'empresa adjudicatària la conveniència de no fer contractes inferiors a 20 hores setmanals.  
  
  
Article 73. Observatori de la qualitat dels servicis  
A fi de potenciar la qualitat dels servicis públics prestats indirectament, es constituirà dins de la FVMP, amb representació dels agents socials que firmen, un Observatori de la Qualitat dels servicis prestats indirectament per empreses privades, d'acord amb la normativa reguladora d'estos programes.  
  
Article 74. Selecció en la formació ocupacional  
Per als programes d'escoles taller, cases d'ofici, tallers d'ocupació i la resta de projectes de formació ocupacional, en la selecció de personal es respectaran els principis d'igualtat, mèrit, capacitat i publicitat. En les comissions mixtes de selecció estaran els sindicats més representatius amb veu i vot.  
Les condicions de treball i retribucions per al personal tècnic, docent i auxiliar seran les establides en el conveni o acord que s'aplique al personal de l'entitat local promotora, en llocs de treball idèntics o pareguts.  
  
  
Capítol VIII  
Participació i drets sindicals  
  
Article 75. Disponibilitat d'hores sindicals  
Respecte a participació i drets sindicals, en les administracions locals s'aplicarà la Llei Orgànica de Llibertat Sindical. En l'àmbit de cada entitat local s'establiran bosses d'hores sindicals de caràcter mensual, de manera que el crèdit horari dels representants del mateix sindicat puga ser utilitzat indistintament per qualsevol d'ells en els termes establits en la legislació vigent que s'aplique.  
  
  
Article 76. Disponibilitat de personal  
Per l'extensió geogràfica i la dispersió a què ja hem fet referència en altres apartats, cal articular un mecanisme que permeta a les organitzacions sindicals que firmen disposar de personal per a potenciar, estendre i controlar l'aplicació de l'acord. Per a fer-ho, les parts que firmen buscaran en els tres mesos següents a la signatura d'este acord les formules que permeten l'acumulació d'hores sindicals i el suport financer que ajude a posar en marxa els objectius citats.  
  
Es fixarà un nombre d'empleats amb dedicació completa a les labors sindicals a cada una de les organitzacions que firmen, en funció dels resultats que hagen tingut en les últimes eleccions sindicals dels empleats públics en l'àmbit d'aplicació d'este acord marc.  
  
També, a fi de dotar de mitjans personals els sindicats i facilitar la coordinació entre les administracions locals i els sindicats representatius estatals o de comunitat autònoma, els empleats de les distintes administracions locals i dels seus organismes autònoms que tenen càrrecs en comissions o comités executius autonòmics o nacionals a través dels congressos respectius o pel procediment fixat en els estatuts de cada organització sindical, els serà d'aplicació la reserva del lloc de treball mentre estiguen en el càrrec sindical, com diu l'article 9 de la Llei Orgànica de Llibertat Sindical. En tot cas, l'alcalde podrà donar permisos sindicals de caràcter institucional.   
  
  
Article 77. Seccions sindicals  
Les corporacions locals i els organismes autònoms amb una xifra d'empleats entre 100 i 250, on hi haja seccions sindicals legalment constituïdes sempre que siguen representatives en l'àmbit de l'entitat local, sense perjuí del que establixen els respectius convenis o acords, podran designar delegat sindical amb les mateixes garanties i drets, a tots els efectes, que els delegats de personal, juntes i comités.  
  
  
  
Capítol IX  
Ajudes socials  
  
Article 78. Fons per a l'acció social  
Quan la normativa en vigor ho permeta, les administracions locals i entitats locals de la Comunitat Valenciana es comprometen a incloure en els seus pressupostos una quantitat no inferior al 0,5 per cent de la massa salarial total dels seus empleats públics per a programes d'acció social per als seus treballadors.  
La FVMP i els sindicats que firmen este acord establiran les condicions per a accedir a plans agrupats de pensions del sistema d'ocupació, que seran la destinació principal dels fons d'acció social generats per la inclusió del 0,5 per cent de la massa salarial.  
  
Les corporacions que per acords o convenis tinguen establit un sistema diferent de distribució de l'acció social, podran incorporar-lo als plans de pensions agrupats, mantindre'n un de propi, o arribar a un sistema mixt, amb respecte ple a l'autonomia local i al dret a la negociació colectiva.  
  
Article 79. Bestretes reintegrables  
Els empleats públics tindran dret, per als casos de necessitat justificada, a un préstec sense interés de fins a tres mensualitats de les seues retribucions. La concessió del préstec l'atorgarà l'alcalde.  
  
El treballador tornarà les quantitats prestades en el període de dotze a vint-i-quatre mesos següents a la concessió del préstec, o en menys temps, a tria del treballador, per mitjà de la detracció mensual de la part alíquota corresponent.  
  
  
  
  
ANNEX I  
  
Retribucions  
  
Apartat u. Règim de retribucions  
1. Al personal inclòs en l'àmbit d'aplicació d'este acord se li aplicarà el sistema retributiu previst en la Llei de la Funció Pública Valenciana per als funcionaris o la normativa que la substituïsca, segons la classificació establida en la relació de llocs de treball o en un instrument semblant.  
2. Les retribucions bàsiques i les complementàries fixades per a cada grup, subgrup i agrupació professional del personal laboral, i les referides a torns, festius, nocturnitat i jornada partida, seran les mateixes que les establides per als llocs semblants ocupats per funcionaris.   
  
3. L'increment salarial anual el marcarà la Llei de Pressupostos Generals de l'Estat per a cada any.  
4. El personal de les entitats locals no podrà participar de tributs o ingressos de l'Administració local com a contraprestació per cap servici.  
  
Apartat dos. Manteniment del poder adquisitiu  
En el supòsit que l'Administració de l'estat o de la Generalitat Valenciana compense la pèrdua de poder adquisitiu del seu personal per la desviació de l'IPC, la compensació es pagarà també al personal de l'entitat local.   
Fons de millora i compensació: si l'Administració de l'estat o la Generalitat Valenciana crea un fons addicional per a la revisió de les retribucions dels seus empleats, l'entitat local en crearà un de semblant, la distribució retributiva del qual serà negociada en la MGNEP de la mateixa entitat.  
  
Apartat tres. Rebut de salari  
La liquidació o pagament del salari es farà puntualment i de manera documentada abans del final del mes. El personal tindrà dret a percebre, sense arribar al dia assenyalat per al pagament, salari a compte del treball ja fet.  
La documentació del salari es farà per mitjà de l'entrega al treballador i a la treballadora d'un rebut individualitzat justificatiu del pagament. En el rebut dels salaris es farà constar clarament:  
- Nom, DNI, grup, subgrup i categoria, relació jurídica, nivell o grau consolidat, data d'alta, nombre de triennis reconeguts, número de la Seguretat Social, grup de cotització i número de registre personal.  
  
- Nom de l'entitat local, nom del centre i domicili, número de la Seguretat Social de l'empresa i número i nom del lloc de treball que s'exercix.  
- Dia, període de pagament i total dels dies retribuïts.  
- Tots i cada un dels conceptes pels quals s'efectua una retenció o deducció d'havers, percentatge i quantia.  
- Total del salari brut, total de retencions i total de salari net.  
- Data d'abonament o, si és el cas, dades de l'adreça bancària.  
El model de rebut de salari, en el que no disposa este article, i les seues possibles modificacions, haurà de ser negociat en la MGNEP de l'entitat local.  
  
Estructura de les retribucions   
  
Apartat u. Retribucions bàsiques  
A-1. Sou base. Serà el que corresponga a cada un dels grups o subgrups de classificació que determine la normativa vigent en matèria de retribucions per al personal funcionari de les diferents categories. La quantia serà la que anualment vinga reflectida en la Llei de Pressupostos Generals de l'Estat.  
A-2. Triennis. Serà una quantitat igual para cada un dels grups de classificació per cada tres anys de servicis efectius prestats indistintament en qualsevol administració pública, siga de forma continuada o amb períodes d'interrupció de contractes superiors a un mes natural. Es pagaran també al personal temporal.  
Les quantitats percebudes en concepte de triennis per als grups o subgrups de classificació seran les establides en la Llei de Pressupostos Generals de l'Estat. Es percebran d'acord amb la seua situació el dia 1 del mes següent en què es perfeccionen.  
Quadro de retribucions establides per Llei de Pressupostos Generals de l'Estat per a 2010 modificades pel RDL 8/2010 d'aplicació a partir de la nòmina de juny.  
  
 Sou base Triennis  
Grup Imp. mes Imp. mes  
A1 1.109,05 42,65  
A2 958,98 34,77  
B 838,27 30,52  
C1 720,02 26,31  
C2 599,25 17,90  
AA.PP. 548,47 13,47  
  
  
  
Apartat dos. Retribucions complementàries  
L'EBEP establix que les retribucions complementàries del personal funcionari de les administracions públiques es definiran en la llei autonòmica de desplegament. Per això i amb l'objectiu de continuar amb un sistema retributiu homogeni per a tot el personal de l'entitat local, les quanties i estructura de les retribucions complementàries s'adaptaran a la nova normativa tal com s'establix per al procés d'adaptació de classificació dels llocs.  
D'esta manera, en el termini màxim de tres mesos des de la publicació de la nova Llei de Funció Pública Valenciana en desplegament de l'EBEP s'iniciarà la negociació de les retribucions complementàries a aplicar. La negociació haurà de ser finalitzada l'any pressupostari en què s'inicie o com a màxim en el primer trimestre de l'immediat posterior.  
Fins que no siga publicada la nova normativa es percebran les següents retribucions complementàries:  
Complement de destinació. Serà el corresponent al nivell assignat al lloc de treball que s'exercisca. Els intervals dels complements de destinació per a cada grup de titulació seran els establits en cada moment per la Generalitat Valenciana per mitjà de norma legal o d'acord al respecte, i que actualment són:  
Agrupacions professionals, nivell mínim 10, nivell màxim 14  
Subgrup C2 nivell mínim 12, nivell màxim 18  
Subgrup C1 nivell mínim 14, nivell màxim 22  
Subgrup A2 nivell mínim 16, nivell màxim 26  
Subgrup A1 nivell mínim 20, nivell màxim 30  
  
En el cas que els intervals de nivells els modificara la Generalitat Valenciana, si estos establiren uns nivells mínims superiors als de la taula exposada s'aplicaran al personal d'esta entitat local de forma automàtica en la primera nòmina següent a la modificació.  
  
Complement específic. És el complement destinat a retribuir les condicions particulars dels llocs de treball. La valoració d'estes condicions podran prendre de referència els conceptes següents:  
- Responsabilitat: especial responsabilitat o comandament.  
- Especial dificultat tècnica.  
- Incompatibilitat: la prevista legalment.  
- Dedicació: quan s'estiga localitzable o es requerisca per a prestar servici urgent o extraordinari.  
- Torns: rotatius en matí i/o vesprada i/o nit alternativament.  
  
- Festivitat: jornada entre les 00.00 i les 24.00 hores en festius o diumenges.  
- Nocturnitat: jornada entre les 22.00 i les 08.00 hores.  
- Jornada partida.  
- Plena dedicació: jornada de 37,5 hores.  
- Atenció al públic continuada  
- Maneig de monetari  
- Perillositat, faena penosa i toxicitat detectades pel comité de seguretat i salut o pel servici de prevenció segons la normativa laboral de Seguretat i Salut Laboral.  
Les quanties econòmiques que s'establisquen para cada un dels conceptes anteriors que integren el complement específic, seran les mateixes per a tot el personal acollit a este acord amb independència del seu tipus de relació contractual.   
La retribució de quanties pels conceptes de torns, nocturnitat, festivitat i jornada partida són compatibles entre si.  
La percepció dels components d'este complement dependrà del lloc que tinga assignat el treballador segons la relació de llocs de treball o instrument organitzatiu semblant aprovat per l'entitat local.  
  
Mentre no estiga acabada la catalogació i la valoració dels llocs de treball, es garantirà la retribució, com a mínim, de les quanties fixades inicialment en el 1r acord marc 2004-2007, que per a 2008 es van fixar en el quadro adjunt i que seran actualitzades per acord cada any:  
  
Complement específic mínim mensual que es proposa aplicar a cada grup i que representa l'incentiu mínim perceptible amb caràcter bàsic.  
   
Espec Imp. mes   
A1 561,84  
A2 417,73  
C1 372,51  
C2 321,26  
AA.PP. 301,45  
  
El personal contractat sense vinculació a un lloc de treball de la relació de llocs de treball o semblant percebrà les mateixes retribucions que les establides en llocs semblants. En els casos d'ocupació subvencionada, la corporació completarà el cent per cent de retribucions fins a este mínim.   
  
Complement de productivitat   
Mentre es negocia el sistema d'avaluació de l'exercici per a tot el personal de l'entitat local, es continuarà aplicant este complement individualitzat o de forma grupal destinat a retribuir el rendiment especial, l'activitat extraordinària i l'interés o iniciativa amb què el personal faça la seua faena per mitjà d'una avaluació del treball negociada i objectiva en l'aplicació. Les quantitats que es perceben en concepte de complement de productivitat seran de coneixement públic del personal de l'entitat local, dels membres de la MGNEP que en formen part i dels representants sindicals, que hauran d'emetre un informe abans que es pague.  
  
La quantia global del complement de productivitat no podrà excedir el percentatge que les corporacions hi dediquen dels seus pressupostos, i serà establida per l'oportuna norma reglamentària.  
L'aplicació d'este complement es regirà per les normes següents:  
  
 - El ple de l'entitat local, després d'haver negociat un manual d'avaluació amb els representants sindicals, establirà els criteris per a assignar-lo després que tot el personal de l'organització n'estiga informat.   
- L'apreciació de la productivitat haurà de fer-se en funció de circumstàncies objectives relacionades directament amb l'exercici del lloc de treball i la consecució dels resultats o objectius assignats, que seran de coneixement general.  
- Les quanties assignades per complement de productivitat durant un període de temps no crearan en cap cas cap dret individual respecte a les valoracions o apreciacions per a períodes successius.  
- Trimestralment, i partint d'un import de zero euros, la comissió d'avaluació creada a este efecte en la MGNEP emetrà un informe als responsables de cada departament de les quantitats a percebre pel personal segons els objectius aconseguits en el període citat, que hauran de ser acompanyats d'una memòria. Esta memòria l'hauran de conéixer prèviament les persones interessades que, en el cas de disconformitat, podran demanar el tràmit d'audiència i, si és el cas, fer la reclamació corresponent que resoldrà la MGNEP.  
  
Apartat tres. Pagues extraordinàries  
El personal al servici de l'entitat local percebrà dos pagues anuals per import cada una d'elles d'una mensualitat de retribucions bàsiques, triennis i de les retribucions complementàries, excepte les percebudes en concepte de servicis extraordinaris fora de jornada normal i en concepte de compliment d'objectius o productivitat (interés, iniciativa o esforç en l'exercici del treball i obtenció de resultats).  
Quan el temps de servicis prestats fóra inferior al total del període estipulat per al cobrament d'una paga extraordinària íntegra, o del component compensatori integre, es pagaran en la part proporcional que resulte dels mesos i dies de servici efectiu prestat.  
  
Condicions laborals específiques i retribucions  
  
S'establixen els següents criteris orientatius per a l'establiment de retribucions en situacions extraordinàries:  
  
Apartat U. Gratificació per servicis o hores extraordinàries  
La quantia orientativa per a l'establiment de la gratificació per servicis extraordinaris que marque el ple, a partit del que hi fixa el RD 861/1986 o la norma que el substituïsca, serà la següent:  
L'empleat públic decidirà si la compensació pels servicis extraordinaris se li paga o se li compensa en descans, segons l'equivalència en hores, a partir d'açò:  
  
Hora realitzada Compensació econòmica En descans  
Dia laborable (SB + CD + CE) / jornada+10 % 1 h 30 m   
Nocturna, diumenge o festiu (SB + CD + CE) / jornada+20 % 2 h 00 m   
  
  
(SB és igual a salari base, CD és igual a complement de destinació i CE és igual a complement específic. Les quanties d'estos conceptes retributius ?incloses les pagues extres- estan referides al total anual, igual que la jornada).  
  
Apartat dos. Treball a torns o en jornada partida  
Quan corresponga el pagament per torns o per jornada partida dins del complement específic, i fins que es duga a terme la valoració de llocs de treball, es podran prendre com a referència les quantitats mínimes següents:  
  
Subgrup A1: 73,27  
Subgrup A2: 57,03  
Subgrup C1: 40,75  
Subgrup C2: 24,44  
Agrupacions: 24,44  
  
La percepció d'esta retribució és compatible amb la de nocturnitat i festivitat.  
  
Apartat tres: treball nocturn  
De la mateixa manera, el personal que faça la jornada de treball en horari nocturn entre les 22.00 fins a les 08.00 hores podrà computar per cada mòdul de 8 hores les quanties següents:  
  
Subgrup A1: 37,89  
Subgrup A2: 30,83  
Subgrup C1: 25,38  
Subgrup C2: 21,92  
Agrupacions: 21,92  
  
La percepció d'esta retribució és compatible amb la corresponent per torns o per jornada partida i festivitat.  
  
Apartat quatre. Treball en festius  
Així mateix, quan el personal faça una jornada entre les 00.00 i les 24.00 hores en festius, podrà prendre com a referència per a ser retribuït cada mòdul de 8 hores en les quanties que es proposen a incloure en el complement específic, o la part proporcional corresponent a les hores efectivament fetes.  
  
Subgrup A1: 43,12  
Subgrup A2: 32,60  
Subgrup C1: 28,53  
Subgrup C2: 24,44  
Agrupacions: 24,44  
  
La percepció d'esta retribució és compatible amb la corresponent per torns o per jornada partida i nocturnitat.  
  
Apartat cinc. Indemnitzacions per raó del servici  
En este apartat serà aplicable el que preveu la normativa d'aplicació per al personal funcionari.  
  
Apartat sis. Situació d'incapacitat  
La situació d'incapacitat temporal tindrà com a mínim el mateix tractament que el que es fixe per al personal al servici de la comunitat autònoma, i serà objecte d'acord en cada administració en el marc de les seues competències.  
  
Apartat set. Deducció de retribucions  
1. Sense perjuí de la sanció disciplinària que puga correspondre, la part de jornada no realitzada, sense estar prevista com a permís o en altres conceptes regulats en este acord, comportarà la deducció proporcional de retribucions, sense caràcter sancionador.  
2. També el descompte a fer per la corporació al personal que s'aculla al dret de vaga es durà a terme pel temps en què haja mantingut la vaga, amb l'aplicació de la fórmula següent per al càlcul del valor d'una hora: sou íntegre mensual dividit per trenta i dividit pel nombre d'hores mitjanes al dia que el personal haguera de fer.  
  
  
ANNEX II  
Salut laboral  
  
Objecte  
Considerant que els empleats públics tenen dret a la protecció eficaç de la integritat física i de la salut en el treball, i que l'administració té el deure de promoure, formular i aplicar una política adequada de prevenció de riscos per tal que les condicions de treball dels empleats públics de les corporacions locals siguen millors a fi d'oferir més qualitat en la prestació del servici públic.  
  
Conscients de les carències en esta matèria, sobretot en corporacions menudes, sempre imputables a la falta de recursos humans i materials per a afrontar els requeriments de la normativa en prevenció de riscos laborals, i també en concordança amb els principis d'autonomia i solidaritat entre entitats locals que són els fins de la FVMP, les parts que firmen este acord consideren necessari elaborar un Pla Estratègic de Prevenció de Riscos Laborals en el marc de l'administració local, per a augmentar els nivells de salut i seguretat en el treball dels empleats públics.  
  
Creació de la Comissió de Prevenció de Riscos Laborals en les Administracions Locals, naturalesa i àmbit d'actuació.  
Es constituïx la Comissió de Prevenció de Riscos Laborals, un òrgan superior de participació institucional que es configura com a rector de les polítiques de prevenció de riscos laborals en les administracions locals i que s'estenen als municipis i mancomunitats associades a este acord.  
Composició  
La Comissió de Prevenció de Riscos Laborals en les Administracions Locals estarà composta paritàriament per la FVMP i els representants de les organitzacions sindicals majoritàries.  
Es reunirà una vegada al trimestre en ple, amb independència de les comissions o grups de treball específics que es creen a l'efecte, segons el que es determine una vegada constituïda.  
La Comissió adoptarà les seues pròpies normes de funcionament.  
  
Funcions  
 Promoure la integració de la prevenció de riscos laborals en les corporacions locals incloses en l'àmbit d'aplicació a través dels seus models de gestió.  
 Establir els criteris d'aplicació de la normativa en PRL en l'Administració local, i de línies d'investigació i estudi, en colaboració amb altres entitats públiques o privades competents en la matèria.  
  
 Impulsar i coordinar les actuacions dirigides a l'organització i posada en marxa dels recursos mínims humans i materials necessaris per a fer les tasques de prevenció.  
 Establir el marc formatiu adequat per a millorar les condicions de seguretat i salut del conjunt d'empleats públics, amb el suport i la colaboració d'entitats públiques i/o privades.  
  
 Establir els criteris de constitució de la Unitat de Coordinació de Servicis de prevenció de riscos laborals.  
Competències  
- Informar el pla de formació/sensibilització en matèria de prevenció de riscos laborals, de la viabilitat i finançament dels plans i programes formatius en matèria de seguretat i salut dirigits a empleats públics, i informar els projectes de constitució de servicis de prevenció mancomunats i de la viabilitat i finançament que tinguen.  
  
- Establir el protocol de coordinació d'activitats empresarials contractades o subcontractades.  
- Establir el protocol d'actuació que permeta adaptació i/o canvi de lloc de treball per a treballadors especialment sensibles a un risc o per disminució de capacitat per patologia sobrevinguda. Establir els criteris mínims sobre equips de protecció individual, roba de protecció i equips de treball, en referència a les categories professionals i processos de treball que es determinen. Establir un sistema d'informació normalitzat que permeta la recepció de dades per a saber i analitzar els danys derivats del treball.  
  
Servicis de prevenció. Modalitats  
Es podran constituir servicis de prevenció mancomunats per als municipis agrupats en l'àmbit d'una mancomunitat, com preveu l'article 21 del Reglament dels Servicis de Prevenció, RD 39/1997 de 17 de gener.   
En el supòsit d'agrupacions distintes de l'àmbit de la mancomunitat, es podran constituir servicis de prevenció mancomunats per a àrees geogràfiques limitades.  
Podran concertar-se amb servicis de prevenció aliens les especialitats que no disposen dels recursos humans i materials necessaris per a dur a terme les tasques de prevenció en determinades especialitats.  
  
No obstant això, les administracions locals de més de 250 empleats públics es dotaran en els seus RPT d'un tècnic de prevenció de riscos laborals de nivell intermedi/superior sempre que no tinguen constituït un servici de prevenció propi d'acord amb el reial decret citat.  
  
Funcions i nivells de qualificació  
Els servicis de prevenció mancomunats que es constituïsquen a este efecte es dotaran com a mínim d'un tècnic superior de prevenció de riscos laborals a jornada completa en cada una de les disciplines i especialitats següents: ergonomia i psicosociologia aplicada, seguretat en el treball, higiene industrial i medicina en el treball, previstes en el Reglament dels Servicis de Prevenció, i de tècnics especialistes en prevenció de riscos laborals que prestaran servici als municipis mancomunats o agrupats.  
El nombre i la distribució per a cada àmbit s'estudiarà en l'àmbit de la Comissió de Seguretat i Salut en l'Administració local.  
Funcions  
Els servicis de prevenció desenrotllaran les funcions establides en la normativa vigent i les que es determinen en l'àmbit del Comité de Seguretat i Salut de les Entitats Locals, per a assessorar al respecte les corporacions i les administracions locals incloses en l'àmbit d'actuació i els empleats públics a través dels seus representants, en funció dels tipus de riscos que hi haja.  
- El disseny i coordinació de plans i programes d'actuació preventiva que s'han d'implantar en les distintes entitats locals.  
- L'avaluació de factors de risc que puguen afectar la seguretat i la salut dels empleats públics de les corporacions incloses en l'àmbit d'actuació.  
- El manteniment del sistema d'informació de danys derivats del treball referit a l'àmbit d'actuació i enviar-lo cada mes a la Unitat de Coordinació.  
- L'elaboració del preceptiu informe per a adaptació i/o canvi de lloc de treball per a treballadors especialment sensibles a un risc o per disminució de capacitat per patologia sobrevinguda. La planificació, coordinació i control dels recursos humans de servicis de prevenció aliens concertats.  
Assessorament sobre la gestió de residus  
Anualment s'elaborarà una memòria d'actuació que s'enviarà a la Comissió de Salut i Seguretat de l'Administració local a través de la Unitat de Prevenció de Riscos Laborals.  
  
Unitat de prevenció de riscos laborals  
És una unitat tècnica en prevenció de riscos laborals amb la missió de coordinar els servicis de prevenció, mancomunats i no mancomunats, que es constituïsquen en el desenrotllament d'este acord.  
  
Es dotarà d'una direcció tècnica amb suport administratiu, que dependrà orgànicament i funcionalment de la Comissió de Seguretat i Salut en l'Administració local.  
  
Instruments de control  
El sistema de prevenció previst en este acord haurà de sotmetre's a control periòdic per mitjà d'auditories preventives.  
Estos controls seran realitzats per l'òrgan creat a este efecte pel Decret 123/2001, de 10 de juliol, del Govern Valencià.  
L'auditoria, com a instrument de gestió que ha d'incloure una avaluació sistemàtica, documentada i objectiva de l'eficàcia del sistema de prevenció, haurà de ser feta d'acord amb les normes tècniques que s'establisquen o puguen establir-se, i tenint en compte la informació rebuda pels empleats públics.  
Tindrà com a objectius:   
a) Comprovar com s'ha fet l'avaluació inicial i periòdica dels riscos, analitzar-ne els resultats i verificar-los en cas de dubte.  
b) Comprovar que el tipus i planificació de les activitats s'ajusta a la normativa general i a la normativa sobre riscos específics que s'hi aplique tenint en compte els resultats de l'avaluació.  
  
c) Analitzar l'adequació entre els procediments i mitjans requerits per a realitzar les activitats preventives i els recursos disposats propis i concertats, tenint en compte la seua organització i o coordinació.  
Tot això sense perjuí de les competències atribuïdes a la Inspecció de Treball i Seguretat Social en l'article 9 de la LPRL.  
Els resultats de l'auditoria es reflectiran en un informe en què s'inclouran propostes per a millorar l'estructura preventiva, i que s'enviarà a la Comissió de Seguretat i Salut en les administracions locals.  
  
Participació de la MATEPSS i servicis de prevenció aliens  
Les mútues d'accidents de treball i malalties professionals de la Seguretat Social (d'ara en avant MATEPSS) i els servicis de prevenció aliens, com a entitats especialitzades en prevenció de riscos laborals que participen com a empreses contractades d'estos servicis, podran establir ells mateixos, o a través de les seues associacions, acords de colaboració amb la Comissió de Salut i Seguretat en les Administracions Locals a fi de programar accions d'estudi i/o formació dirigides a millorar els nivells de seguretat i salut dels empleats públics.  
  
Òrgans de participació delegats de prevenció territorials  
Els designaran les organitzacions sindicals més representatives en les entitats locals adherides a este acord.  
  
El nombre i l'àmbit territorial es determinaran en funció de la xifra de treballadors, dels centres de treball i de la seua grandària, i per raons d'activitat tipus i freqüència dels riscos: que com a mínim serà de 6 per cada una de les parts, FVMP i sindicats, amb una distribució proporcional de la representativitat i distribuïts dos per cada província.  
  
Tot això sense perjuí dels delegats de prevenció designats en el si de les distintes corporacions per acord o conveni colectiu.  
  
Facultats i competències  
1. Les competències que els assigna la Llei 31/1995, de 8 de novembre, de Prevenció de Riscos Laborals, als delegats de prevenció seran atribuïdes als delegats de prevenció territorials en el seu àmbit d'actuació i respecte a la FVMP.  
2. En l'exercici de les competències atribuïdes als delegats de prevenció, disposaran de les facultats previstes en el seu àmbit d'actuació i, respecte a la FVMP, a més, proposar al comité de seguretat i salut de les administracions públiques la realització d'estudis a partir de les deficiències detectades.  
- Elaborar documents a partir de les deficiències detectades en les avaluacions de riscos i planificació preventiva en el seu àmbit competencial.  
  
Garanties  
Els delegats de prevenció territorial es dotaran de les mateixes garanties que la resta de representants dels treballadors, i es dedicaran en jornada completa a les seues funcions.  
Per a dur a terme les seues funcions, com a mínim estaran en possessió de la formació acreditativa de nivell intermedi, o experiència demostrada fefaentment, segons el que disposa l'annex V del Reglament dels Servicis de Prevenció (RD 39/1997, de 17 de gener).  
En els acords s'establiran ajudes en recursos materials i desplaçaments en funció de la representativitat de cada entitat local.  
  
  
  
  
ANNEX III  
Definicions   
  
Als efectes del que disposa este acord s'entendrà per:   
a) Parella de fet: persona que respecte de la persona de referència manté una relació que pot acreditar a través de la inscripció en un registre públic oficial d'unions de fet.   
b) Familiar: persona que mantinga respecte del subjecte de referència qualsevol grau de parentiu, acreditat segons l'article 3.3.   
  
c) Als efectes d'este acord i de les seues normes de desplegament, es considerarà familiar el cònjuge o parella de fet exclusivament en els apartats en què s'establisca expressament.   
d) Familiar de primer grau en línia directa, per consanguinitat o afinitat: pares, fills, pares polítics i cònjuge o parella de fet del fill o de la filla.   
e) Familiar de segon grau en línia directa o colateral, per consanguinitat: germans, iaios, néts. O per afinitat: germans, iaios i néts del cònjuge o parella de fet.   
f) Necessitar dedicació especial: suposa que és necessari que el subjecte reba tractament, atenció, cures o assistència continuada per terceres persones a causa de problemes de salut, entesa esta com a benestar físic, psíquic i social.   
g) Informe de l'òrgan competent de l'Administració sanitària: informe de l'inspector mèdic de zona o, si el tractament es rep a l'hospital, l'informe facultatiu del metge responsable del pacient.   
h) Convivència: relació basada en la cohabitació en el mateix domicili.   
i) Tindre a càrrec seu: relació de dependència que no implica convivència.   
j) Atenció directa: relació de dependència que implica convivència.   
k) Malaltia greu: l'hospitalització en institució sanitària, l'hospitalització domiciliària, o que el facultatiu responsable n'acredite la gravetat.  
  
  
  
ANNEX IV  
Acreditacions  
  
1. La situació de convivència ha de ser acreditada per mitjà de certificat d'empadronament expedit per l'ajuntament de residència.   
2. La condició de discapacitat ha de ser acreditada per mitjà de certificació oficial de minusvalidesa expedida per la conselleria competent en la matèria o, si és el cas, per l'òrgan equivalent d'altres administracions públiques. Als efectes d'este acord, els termes minusvàlid, discapacitat i disminuït s'entenen com a equivalents.   
3. El grau de parentiu i la relació familiar s'acreditarà amb el llibre o llibres de família, amb la certificació del Registre Civil o amb la inscripció en qualsevol registre públic oficial d'unions de fet.   
4. La guarda legal ha d'acreditar-se mitjançant una resolució judicial o document de formalització de l'acolliment familiar.   
5. La situació de violència de gènere s'acreditarà per mitjà de l'orde de protecció a favor de la víctima. Excepcionalment, serà títol d'acreditació d'esta situació l'informe del ministeri fiscal que indique l'existència d'indicis que la treballadora afectada és víctima de violència de gènere, fins que es dicte l'orde de protecció.