Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 4901, del 13-12-2004 (2004/12734)

RESOLUCIÓ de 17 de novembre de 2004, del director general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   4901

Data del DOGV
:   13-12-2004

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2004/12637


Data del document
:   17-11-2004

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Cabanes
    * Culla
    * Sant Jordi
    * Vall d'Uixó, la
    * Vila-real
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 17 de novembre de 2004, del director general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. [2004/X12077]
  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental.
  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En virtut d'això, he resolt:
  
Article únic
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent als expedients 411/02-AIA, 099/03-AIA, 450/02-AIA, 079/03-AIA, i 499/00-AIA, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.
  
València, 17 de novembre de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Fco. Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: b411/02-AIA
  
Títol: Programa d'actuació integrada i homologació modificativa del sector S-9, la Venda
  
Promotor: Ajuntament de Cabanes
  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Cabanes
  
Objecte: Reclassificació del sector S-9 de sòl no urbanitzable a urbanitzable residencial
  
Localització: Terme municipal de Cabanes (Castelló)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista
  
L'objecte del projecte és la modificació de la classificació del sòl en el sector S-9, de 15.156 m2 de superfície que en el planejament vigent es defineix com a sòl no urbanitzable comú, i que passa a ser sòl urbanitzable residencial a través de la corresponent homologació modificativa, pla parcial i avantprojecte d'urbanització.
  
La qualificació detallada del sòl, que resulta de l'ordenació efectuada per mitjà del pla parcial, és la següent:
  
- Sòl residencial: 7.294 m2
  
- Dotacional: 1.137 m2
  
- Zones verdes: 2.936 m2
  
- Vials: 3.789 m2
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 15 de novembre de 2002 l'Ajuntament de Cabanes va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental (EIA) corresponents al Programa d'actuació integrada i homologació modificativa del sector S-9?.
  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del Programa d'actuació integrada i homologació modificativa del sector S-9, ha sigut sotmés a informació pública per mitjà d'un anunci publicat en el periòdic Mediterráneo, i en el DOGV núm. 4315, de data 16 d'agost de 2002, sense que s'hi hagen presentat al·legacions amb caràcter ambiental.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació
  
La zona que es pretén reclassificar està ocupada per ametllers, excepte una parcel·la intercalada en guaret proveïda d'un sistema de reg per degoteig i destinada probablement al cultiu de fruiters de regadiu o bé d'hortalisses.
  
No es troben en el sector associacions vegetals naturals distintes de la vegetació arvense associada als cultius, com tampoc es troben espècies vegetals endèmiques, rares o amenaçades ni espècies animals en perill d'extinció.2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants
  
L'impacte més rellevant a més dels derivats de l'ocupació del terreny, els moviments de terres i l'afecció tant a les aigües superficials com subterrànies per possibles abocaments, és la incapacitat del servei d'aigües residuals per a depurar tot el cabal que rep. S'estima en un 60% el rendiment de l'EDAR de la Ribera de Cabanes situada en el Prat de Cabanes - Torreblanca.
  
Aquesta escassa eficiència de l'EDAR introdueix una elevada càrrega de matèria orgànica en les aigües receptores del Prat, la qual cosa implica un augment del risc d'eutrofització del medi per augment en la concentració de nutrients en l'aigua, especialment de fòsfor i nitrogen, que provoca un creixement accelerat de les algues i espècies vegetals superiors, que afecta la qualitat de les aigües.
  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental
  
Com a mesures protectores i correctores que eviten o minimitzen els efectes negatius causats, cal destacar:
  
- Prevenció de la contaminació del sòl i les aigües per vessaments o abocaments de combustible i carburants, per mitjà de la construcció d'un substrat impermeable i proveït de drenatge a contenidor o dipòsit adequat.
  
- Control de les emissions de partícules per mitjà del reg de les pistes de circulació dels camions per mitjà d'aspersió d'aigua amb o sense tensioactius.
  
- Prevenir l'aparició d'escombreres i punts d'abocament en el límit de sòl urbà i no urbanitzable, amb l'eliminació de tot residu o material d'obra i procedir a retirar-lo fins a un abocador autoritzat.
  
- Adequació del sistema d'eliminació d'aigües residuals urbanes a les necessitats del municipi per mitjà de l'ampliació de l'estació depuradora o la seua substitució per una estació nova amb capacitat per a almenys 5.000 e-h.
  
- Desdoblament de la xarxa de sanejament per a separar aigües residuals d'aigües pluvials.
  
- Selecció de longituds d'ona en il·luminació dels vials públics visible per als humans però invisible per als insectes.
  
Pel que fa al programa de vigilància ambiental tindrà per objecte establir un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental. Amb aquest fi es proposen els següents controls:
  
- Control de les emissions de partícules.
  
- Control d'abocaments i vessaments de combustibles i lubricants.
  
- Control de l'acumulació de runes o restes de materials d'obra en tota la superfície del sector.
  
Finalment, el programa de vigilància ambiental haurà de fixar amb una alguna periodicitat la realització d'informes en els quals es justificarà el compliment del programa com també els efectes derivats de l'aplicació de les mesures correctores i el grau de correspondència d'aquests efectes amb els previstos en l'estudi d'impacte ambiental.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 8-g de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'art. 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent,
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, al sol efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen d'aplicació, el programa d'actuació integrada i homologació modificativa del sector S-9, la Venda, promogut per l'Ajuntament de Cabanes, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establerts en l'apartat segon.
  
Segon
  
Com a condicions addicionals a complir s'estableixen les següents:
  
1. S'haurà de comprovar per mitjà de certificat emés per l'entitat gestora del servei de depuració d'aigües residuals del municipi, en el qual s'acredite la capacitat d'aquest servei per a l'eliminació de les aigües residuals generades en el sector en compliment dels requisits establerts en la legislació vigent.
  
2. També s'haurà de comprovar per mitjà de certificat emés per la companyia que gestione el subministrament d'aigua, que es podrà assegurar el consum en tota la zona objecte de reclassificació sense perjudicar la resta de la població.
  
3. Es recuperarà la capa superior del sòl vegetal que puga estar afectada per l'obra per a la posterior reutilització en els processos de restauració. Els sòls fèrtils obtinguts així s'arreplegaran en munts, de forma tal que es garantisca el manteniment de les propietats naturals. D'igual forma, en finalitzar els treballs, es procedirà a la descompactació per subsolat de tots els terrenys que s'hagen vist afectats per les obres i la maquinària emprada en les obres.
  
4. La direcció d'obra exigirà, una vegada executades i acabades les obres, la retirada a abocador controlat de totes aquelles runes, materials sobrants i la resta de restes d'obra que hagen sigut dipositats, abocats o abandonats en qualsevol àrea de terreny que s'haja vist afectada per les obres executades.
  
5. També es recorda al promotor la prohibició de realitzar qualsevol abocament no autoritzat en la zona. En tot cas, els canvis d'oli, filtres o qualsevol altre residu procedent del manteniment de la maquinària i vehicles, hauran de ser degudament gestionats per taller o gestor autoritzat de residus tòxics i perillosos.
  
Tercer
  
Notificar a les parts interessades que, contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en la via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 del citat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 29 de setembre de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 99/03-AIA
  
Títol: Modificació puntual núm. 2 del PGOU de Sant Jordi
  
Promotor: Ajuntament de Sant Jordi
  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Sant Jordi
  
Objecte: Reclassificació de SNUC en sòl SU
  
Localització: Terme municipal de Sant Jordi
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista
  
L'objecte del projecte és l'ampliació del sòl urbà i urbanitzable, per mitjà de la reclassificació de sòl no urbanitzable comú. Les dades de l'actuació són:
  
- Sòl urbà ampliat 25.017,29 m2 de superfície total amb 8.519,74 m2 de viari i zona verda.
  
- Sòl urbanitzable detallat 9.574,83 m2 de superfície total amb 2.179,16 m2 de viari i 697,58 m2 de sòl dotacionall
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 25 de març de 2003 l'Ajuntament de Sant Jordi va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental (EIA) corresponents a la Modificació puntual núm. 2 del PGOU de Sant Jordi.
  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant de la Modificació puntual núm. 2 del PGOU de Sant Jordi, ha sigut exposat en l'Ajuntament de Sant Jordi a informació pública, i no shi ?han presentat al·legacions.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació
  
La vegetació de la zona està formada per cultius de secà (garrofers, ametllers, etc.), de baix rendiment agropecuari.
  
La fauna característica dels cultius està representada per espècies oportunistes, capaces d'aprofitar els ràpids canvis i transformacions que ofereixen aquests mitjans.
  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants
  
Respecte a l'impacte sobre les necessitats hídriques, l'Ajuntament certifica, com a encarregat de l'abastament d'aigua potable, el subministrament a tota la població en qualitat i quantitat, i valora l'increment de volum que comportarà el desenvolupament de la modificació proposada.
  
També se certifica per part de FACSA, empresa concessionària del tractament d'aigües residuals, que el volum d'aigua residual urbà que previsiblement genere el nou sector és admissible per a la depuradora municipal.
  
Pel que fa a l'impacte que genera l'acumulació de residus sòlids, l'Ajuntament certificaque el municipi disposa de la capacitat tècnica per a cobrir l'increment de la demanda derivada de l'execució del projecte.
  
La morfologia del terreny és un dels aspectes que més directament es veurà impactat, a causa dels moviments de terres necessaris per a la urbanització dels terrenys.
  
La hidrologia superficial podria veure's afectada com a conseqüència de la retirada de la coberta vegetal, i la substitució per una superfície llisa, la qual cosa augmentaria l'escorriment.
  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental
  
Com a mesures protectores i correctores que eviten o minimitzen els efectes negatius causats, cal destacar:
  
- Durant les obres d'urbanització i construcció es realitzaran regs periòdics en les àrees on hi ha materials pulverulents o es realitzen moviments de terra.
  
- La xarxa de sanejament haurà de material adequat, amb juntes estanques per tal d'evitar filtracions d'aigua residual que puguen afecta la qualitat dels llits naturals i l'aigua subterrània explotada en els sondeigs pròxims.
  
- El sector es dotarà d'una xarxa separativa d'aigües residuals i aigües pluvials per tal de donar rendibilitat als equips i instal·lacions.
  
- Els residus sòlids urbans seran recollits en contenidors i transportats en vehicles adequats a abocadors controlats o instal·lacions de tractament autoritzats.
  
- La terra vegetal aprofitable es retirarà després de l'arrancada de la vegetació i davant del començament de les obres, i s'arreplegarà en munts en forma de gaveta d'alçada inferior a 2 m. Posteriorment serà empleada en les zones verdes, enjardinaments, restauració de relleus deteriorats, etc. del sector o en qualsevol altre punt del terme municipal.
  
- Els talussos que es formen en les explanacions es restauraran per mitjà del condicionament del sòl i plantació d'espècies vegetals. Si això no és possible, es construiran murs de contenció en condicions estètiques adequades.
  
L'objectiu del programa de vigilància ambiental és detectar les desviacions que es produïsquen sobre les previsions d'impacte efectuades en el present estudi d'avaluació d'impacte ambiental per a aplicar les mesures correctores necessàries i evitar així danys irreparables a l'entorn. A continuació es descriu el programa de vigilància ambiental:
  
- Cada quinze dies, es realitzaran reconeixements visuals de pols dipositada sobre la vegetació en una franja de 100 m d'amplària exterior al límit de les actuacions urbanístiques.
  
- Es comprovarà la correcta gestió dels residus d'obra i altres residus que puguen generar-se.
  
- Manteniment mensual dels munts de terra vegetal retirada durant les obres.
  
- Revisió periòdica de la xarxa de sanejament d'aigües residuals.
  
- Control sobre la gestió de residus urbans.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 8.g) de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent,
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, al sol efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació, la modificació puntual núm. 2 del PGOU de Sant Jordi, promogut per l'Ajuntament de Sant Jordi, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb les condicions establertes en l'apartat segon.
  
Segon
  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'estableixen les següents:
  
1. La direcció d'obra exigirà, una vegada executades i acabades les obres, la retirada a abocador controlat de totes aquelles runes, materials sobrants i la resta de restes d'obra que hagen sigut dipositats, abocaments o abandonats en qualsevol àrea de terreny que s'haja vist afectada per les obres executades.
  
2. Així mateix, es recorda el promotor la prohibició de realitzar qualsevol abocament no autoritzat en la zona. En tot cas, els canvis d'oli, filtres o qualsevol altre residu procedent del manteniment de la maquinària i vehicles, hauran de ser degudament gestionats per un taller o gestor autoritzat de residus tòxics i perillosos.
  
3. El programa de vigilància ambiental haurà de fixar amb una determinada periodicitat la realització d'informes en els quals es donarà compte del compliment del programa, com també dels efectes derivats de l'aplicació de les mesures correctores i del grau de correspondència d'aquests efectes amb els que van ser previstos en l'estudi d'impacte ambiental.
  
Tercer
  
Notificar a les parts interessades que, contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en la via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 29 de setembre de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Dades de l'expedient
  
Expedient: 450/3268-IZE
  
Títol: Homologació modificativa i Pla parcial del sector Sumet
  
Promotor: Ajuntament de la Vall d'Uixó
  
Autoritat substantiva: Ajuntament i COPUT
  
Localització: En el paratge conegut com Sumet, que confronta amb el barranc de l'Aigualit i com a creixement natural del sector núm. 1-C del SUPR del Pla General d'Ordenació Urbana, tangent a la CV-2281.
  
Descripció del projecte
  
1. Objecte del projecte
  
La classificació i posterior desenvolupament, com a sòl urbanitzable per a ús residencial, d'un sòl considerat com no urbanitzable comú segons el vigent instrument de planejament, si bé s'inclou una franja de protecció de llit públic lligada al barranc de l'Aigualit.
  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
2.1 La superfície afectada per la proposta ascendeix a 167.607 m², i és la densitat d'habitatges prevista la de 15 habitatges/ha i per tant amb una capacitat per a 252 nous habitatges. El creixement de població associat s'estima en 756 habitants.
  
2.2 La proposta es recolza, entre altres raons, en la creació per mitjà de rebliment d'una franja de coronació al nord del nucli urbà de la Vall d'Uixó amb baixa densitat d'habitatges, atés que actualment la superfície proposada constitueix una bossa de sòl entre dos àrees urbanitzables de característiques semblants a les ara proposades. Segons aquesta premissa, es considera que tots els serveis urbanístics es troben disponibles en l'entorn més immediat del sector i que aquest persegueix la seua connexió directa amb aquests.
  
2.3 La parcel·la mínima proposada varia segons la seua proximitat al nucli urbà, reduint-se a mesura que es produeix l'allunyament.
  
2.4 Les zones verdes es localitzen a l'entorn del barranc de l'Aigualit, no computant així la servitud de llits públics, de carreteres i la residual que no posseeix més de 25 metres de diàmetre.
  
2.5 El projecte presentat pareixia enfocar-se en un principi com un barri ecològic però poques i poc eficaces són les mesures que, des del planejament urbanístic, s'han proposat finalment a l'efecte, no s'ha definit adequadament el concepte manejat i no identificant els avantatges respecte a altres desenvolupaments urbanístics.
  
3. Alternatives
  
No s'han presentat alternatives de localització del sector enteses com a alternatives. No obstant això, es pretén justificar la solució adoptada ja que segons l'estudi d'impacte ambiental:
  
- La ubicació de l'ampliació es produeix en el lloc més pròxim possible al barri ecològic ja existent.
  
- La ubicació del terreny entre zones urbanitzades li confereix vocació de sòl urbà.
  
- S'actua sobre un entorn la degradació del qual anirà en augment si no es prenen mesures protectores.
  
- Es presenta la possibilitat d'integrar l'actuació urbanística en un entorn característic de la zona, respectant i potenciant els seus valors naturals (llits fluvials, entorn agrícola, etc.) i aplicant criteris ecològics en l'obra urbanitzadora.
  
Únicament el segon raonament és acceptable, atés que el barri no posseeix característiques ecològiques que justifiquen la seua consideració com a ampliació del barri ecològic, no es pot considerar una mesura protectora contra la degradació d'una àrea la seua urbanització i molt menys, després de revisar el contingut del projecte finalment presentat, es pot entendre l'aplicació de criteris ecològics.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 25 de novembre de 2002 l'Ajuntament de la Vall d'Uixó va remetre projecte tècnic, expedient municipal i estudi d'impacte ambiental relatiu a l'homologació modificativa i pla parcial del sector Sumet, incoant-se el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.
  
L'esmentat estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, al costat del resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el periòdic Mediterráneo, de data 20 de juny de 2002 i en el DOGV núm. 4303, de 30 de juliol de 2002, amb posterior correcció d'errors en el DOGV núm. 4312, de 12 d'agost de 2002, per a incloure el preceptiu estudi d'impacte ambiental.
  
Durant el període d'informació pública no es va presentar cap al·legació segons consta en el certificat emés pel secretari de l'Ajuntament de la Vall d'Uixó, on s'incloïa l'aprovació provisional.
  
De l'expedient municipal es deriva que, inicialment, el projecte contemplava una sèrie d'aspectes que l'hagueren acostat a la concepció d'un urbanisme pròxim al respecte, foment i manteniment de criteris ambientals, però el projecte exposat al públic i finalment tramitat per l'ajuntament no presenta novetats respecte a altres intervencions urbanístiques amb tipologies edificatòries semblants.
  
Informes sectorials
  
Amb motiu de la tramitació de l'expedient, l'Ajuntament de la Vall d'Uixó va sol·licitar informe a l'Àrea de Planificació de la Conselleria de Medi Ambient sobre la possibilitat de classificar els terrenys afectats pel projecte com a urbanitzables, donada la seua situació respecte del Pla d'ordenació dels recursos naturals de la serra d'Espadà, en data 18 de maig de 2001.
  
L'àrea de planificació va remetre contestació en data 30 de maig de 2001, indicant que la zona afectada pel projecte s'incloïa en les àrees d'influència antròpica de la zona d'amortiment d'impactes del Pla d'ordenació dels recursos naturals de la serra d'Espadà, no s'oposava en principi a la classificació per a ús urbanístic, sense perjudici d'altres legislacions sectorials aplicables a l'esmentada normativa.
  
En data 6 de maig de 2003 es va sol·licitar consulta al Servei de Parcs Naturals, rebent la seua contestació en data 2 de juliol de 2003. El contingut de l'informe es transcriu a continuació:
  
- El projecte presentat per l'Agrupació d'Interés Urbanístic Bona Terra està relacionat amb la tramitació d'un Pla d'actuació integrada i Pla parcial que s'ha de desenvolupar sobre un sòl no urbanitzable comú segons el planejament urbanístic vigent del municipi de la Vall d'Uixó. Aquest projecte comporta la reclassificació d'un sòl no urbanitzable a urbanitzable, per la qual cosa, de conformitat amb la legislació d'impacte ambiental, Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental i Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, queda sotmés a avaluació d'impacte ambiental. L'objectiu d'aquest PAI-PP és completar la trama urbana de la zona i possibilitar i posar en funcionament altres fases del projecte denominat barri ecològic ja existent en aquest municipi; així mateix, aquest projecte constitueix una possible ampliació pràctica i un desenvolupament de les directrius estratègiques que, per al conjunt del municipi, figuren en el projecte Agenda 21 local de la Vall d'Uixó en matèria de medi ambient i desenvolupament sostenible.
  
- El PAI-PP es desenvolupa sobre una superfície total de 167.607 m² ubicada a les proximitats del nucli urbà de la Vall d'Uixó i confronta amb la carretera que uneix aquesta població amb Alfondeguilla. En l'actualitat l'àmbit d'aquest pla presenta una zona agrícola situada al peu de la muntanya i en un franja en la porció sud-occidental, zones que presenten una menor pendent, que per mitjà d'una estructura afeixada manté cultius agrícoles d'espècies llenyoses de secà. La resta de la superfície presenta característiques forestals de conformitat amb l'article 2 de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat Valenciana, forestal de la Comunitat Valenciana i article 1 del Decret 98/1995, de 16 de maig, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 3/1993, forestal de la Comunitat Valenciana, i Llei 10/998, de 28 de desembre, de mesures fiscals, de gestió administrativa i de l'organització de la Generalitat Valenciana, per la qual es modifica l'article 2 de la Llei 3/1993, forestal de la Comunitat Valenciana, estant constituïda per un matoll termòfil mediterrani pertanyent a l'associació Querco cocciferae-Pistacietum lentisci.
  
- Aquesta superfície es troba ubicada en l'àmbit del Decret 218/1997, de 30 de juliol, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Pla d'ordenació dels recursos naturals de la serra d'Espadà. En la zonificació establerta per aquest pla d'ordenació, la superfície subjecta a reclassificació de sòl queda englobada en la zona denominada d'amortiment d'impactes i dins d'aquesta a l'àrea d'influència antròpica. Per a aquesta categoria de sòl, la normativa particular estableix com compatibles totes aquelles activitats establertes pel planejament urbanístic per al sòl no urbanitzable d'ús agrícola, sense perjudici del que disposen les normes generals d'aquest PORN i en la Llei 4/1992, sobre sòl no urbanitzable. L'article 48.3 del Decret 218/1997, de 30 de juliol, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Pla d'ordenació dels recursos naturals de la serra d'Espadà, estableix que no podrà classificar-se nou sòl urbanitzable en l'àmbit d'aquest PORN mentre existisquen en el municipi urbanitzacions que no es troben consolidades en, almenys, el 90% i no estiguen convenientment legalitzades i dotades de serveis urbans. En aquest sentit, l'Ajuntament de la Vall d'Uixó haurà d'aportar certificat de l'arquitecte municipal referit a aquest extrem.
  
- L'emplaçament elegit se situa en l'ambient morfodinàmic denominat zona meridional diapírica i en les unitats constituïdes pel col·luvial de la Vall d'Uixó i el gres roig de Penya Blanca. L'orografia de la zona es caracteritza per ser abrupta amb pendents que oscil·len entre 25 i 45%, amb presència de capçalera de barranc amb vessants de pendent menys abrupte constituït per cultius afeixats. La porció oriental i nord-oriental de la superfície està delimitada per l'Aigualit, barranc afluent del riu Belcaire.
  
- La distribució de les diferents superfícies dins del PAI-PP és la següent:
  
Zona verda computable: 23.362 m²
  
Zona verda no computable: 9.050 m²
  
Parcel·les ús residencial: 38.190 m²
  
Vials: 38.190 m²
  
Equipaments: 10.182 m²
  
Les zones verdes es distribueixen, dins del sector, en les zones de major pendent, fonamentalment en les vessants del barranc existent en el límit oriental i nord-oriental. El sector es troba, com ja s'ha mencionat, en les proximitats del nucli urbà de la Vall d'Uixó. Té, per tant, caràcter periurbà. La proximitat al nucli urbà li permet comptar amb els serveis públics bàsics per a ser considerat com a sòl urbanitzable.
  
- Les limitacions ambientals del desenvolupament d'aquest sector se centren en:
  
La zona presenta una orografia abrupta, amb pendents elevats, i una baixa ripabilitat, per la qual cosa la creació de vials i l'explanació de les parcel·les d'aprofitament privat comportarà un elevat moviment de terres, al mateix temps que la creació de forts talussos i desmunts. Aquestes actuacions suposaran un elevat impacte paisatgístic derivat d'aquest moviment de terres. L'impacte visual s'espera que siga, així mateix, elevat donada l'àmplia conca visual en la que s'ubica el sector. Les mesures correctores i el disseny de la urbanització hauran d'incloure aquests impactes per mitjà de la integració de la urbanització en l'entorn.
  
És previsible l'existència d'un volum elevat de terres sobrants, que haurà de ser abocat en abocador controlat o en el desenvolupament del projecte haurà d'informar-se de la destinació d'aquest. S'evitarà l'abocament en terraplens. Així mateix, la creació de talussos i la realització de farciments es portarà a terme de forma que presenten el major grau d'estabilitat possible (tant en el pendent d'aquests com en la creació de bermes, murs de contenció de terres, etc.) amb la finalitat d'evitar o minimitzar el risc d'erosió, pèrdua d'horitzons edàfics i previndre la inestabilitat litològica de la superfície on es desenvolupa el projecte.
  
S'ha de destacar que el pendent de les zones verdes és massa elevat per a ser utilitzat com a zona d'esplai públic, per la qual cosa s'aconsella que aquestes mantinguen l'estructura i pendents actuals, evitant el moviment de terres necessari per a la seua adequació com a zona verda.
  
Haurà de justificar-se la disponibilitat d'aigua potable i la capacitat de l'estació depuradora de la Vall d'Uixó per a tractament de les aigües residuals produïdes pels habitatges d'aquest sector.
  
- Consultada la classificació dels camins ramaders del terme municipal de la Vall d'Uixó, aprovades per Ordre Ministerial de 24 de desembre de 1952 i publicades en el Boletín Oficial del Estado de data 9 d'abril de 1953, no s'observa afecció sobre cap camí ramader classificat.
  
Afeccions legals
  
1. Pels límits nord i est discorre de manera sinuosa el barranc d'Aigualit, afluent del riu Belcaire on aboca a escassos centenars de metres al sud del sector proposat.
  
El projecte porta el límit del sòl urbanitzable fins a l'eix del barranc, sense establir l'àmbit del domini públic hidràulic i respectar-lo conseqüentment com a sòl no urbanitzable d'especial protecció de llit públic.
  
2. No s'ha considerat la possible existència de jaciments arqueològics en l'àrea d'estudi, no apareix en l'expedient cap informe de la Direcció General de Patrimoni Artístic, tal com exigeix la vigent legislació respecte d'això.
  
3. El sector es localitza dins del Pla d'ordenació dels recursos naturals de la serra d'Espadà, en la zona d'amortiment d'impactes i concretament, en l'àrea d'influència antròpica, resultant llavors d'aplicació el que disposa el Decret 218/1997, de 30 de juliol, del Govern Valencià.
  
Consideracions ambientals
  
1. Geològicament, l'àrea d'estudi es pot emmarcar en el triàsic mitjà (Muschelkalk), amb presència generalitzada de dolomies que en ocasions alternen amb calcària, principalment en superfície.
  
La fissuració d'aquests materials, en conjunció amb la bona qualitat de les aigües de l'aqüífer subjacent, fa que el risc de contaminació siga un dels factors que més pot limitar la implantació de determinats usos. Aquest aspecte pren encara més importància per la proximitat de la cova de Sant Josep.
  
2. Les característiques morfològiques ?pendents acusats- i la transformació que ha patit l'entorn per les activitats humanes que ha portat a la desaparició de la vegetació potencial, afavoreixen l'aparició de fenòmens erosius. L'aprofitament agrari de les esmentades àrees, per tant, es considera altament limitat per aquests factors.
  
En les parts baixes, completament transformades i amb una estructura de bancals, s'acumulen les restes d'eixa erosió de manera que la qualitat dels sòls tampoc es pot considerar acceptable.
  
3. En general, a la zona es poden identificar dos ambients relacionats amb la vegetació, el primer d'ells associat amb la transformació directa del medi per part de l'home i el segon conservant un caràcter natural.
  
L'etapa climàtica, corresponent amb un carrascar termòfil denominat Rubio longifoliae-Quercetum rotundifoliae sigmetum segons l'annex botànic que incorpora l'estudi d'impacte ambiental, no es troba mostrada així en les àrees naturalitzades, sinó que ha sigut substituïda per diverses raons històriques per un matoll termòfil mediterrani pertanyent a l'associació Querco cocciferae-Pistacietum lentisci.
  
L'annex botànic estableix una possible divisió de la zona en tres subàrees, destacant l'entorn del barranc de l'Aigualit (amb pendents prou acusats i una orientació que li confereix unes condicions particulars d'humitat i assolellament que han permés la conservació d'un llentiscar que serviria de base per al desenvolupament de la vegetació potencial), el rocall calcari (que es localitza a les parts més altes del sector, on és patent l'absència de sòl i la vegetació ocupa els buits i amagatalls, predominant una mescla difusa de llentiscar i romerar) i els cultius abandonats ocupats per vegetació natural (amb substitució de l'agricultura de secà per una gradació on queden representades distintes etapes evolutives que van des del llentiscar fins al romerar o timoneda, amb incorporació d'alguns exemplars aïllats de Pinus halepensis.
  
Per la seua banda, les àrees transformades ocupen les cotes més baixes de la superfície del projecte, aprofitant una estructura de bancals que es recolza en els tàlvegs que conforma la morfologia de la zona. Allí dominen els cultius, principalment els cítrics, acompanyats d'espècies nitròfiles o arvenses que en ocasions podrien fins i tot albergar espècies amb un caràcter més natural però pròpies en qualsevol cas d'etapes de substitució molt més degradades que l'associació referida en el segon paràgraf d'aquest punt.
  
De les espècies llistades en l'inventari botànic, destaca la presència d'algunes amb diversos graus de protecció, encara que entre aquestes predominen aquelles incloses en l'annex III de l'Ordre de 20 de desembre de 1985, on s'obliga a l'obtenció de permisos per al desarrelament o tala d'aquestes. Altres, pertanyerien al grup d'endemismes ibèrics o iberobaleàrics d'àmplia distribució, amb riscos i preocupacions menors i presents en microreserves i en espais naturals protegits declarats o amb Pla d'ordenació dels recursos naturals aprovat, per la qual cosa no constituirien un factor limitant per a la proposta presentada.
  
4. La fauna existent en l'àrea d'estudi se suposa àmpliament adaptada als entorn antròpics donada la relació de posició del sector respecte dels sòls urbans i urbanitzable. Aus, xicotets mamífers i rèptils són els més destacats, no havent informat de la presència de cap espècie sobre la qual siga necessari establir mesures excepcionals en nom de la seua protecció.
  
5. L'abastiment d'aigua potable al sector es produirà per mitjà de la connexió amb la xarxa general municipal, gestionada per una empresa que certifica la disponibilitat de les dotacions indicades en l'avantprojecte sense que això supose cap tipus de minva per a la resta d'usos actuals. No obstant això, en el certificat emés es fa insistència en la modificació del punt d'entroncament amb la xarxa municipal i de les condicions de connexió respecte a les considerades en l'avantprojecte, després d'apuntar en informe realitzat a l'efecte el lloc i condicions adequats.
  
El sanejament es resoldrà per mitjà de xarxa separativa d'aigües negres i pluvials. La primera d'elles es conduirà per mitjà de col·lector municipal a l'estació depuradora d'aigües residuals de la Vall d'Uixó que, segons certificat emés per l'empresa concessionària de l'explotació de la instal·lació, supera lleugerament el 50% de la capacitat de depuració de manera que el desenvolupament del sector seria assumible des d'aquest punt de vista. La xarxa de pluvials abocarà en dos punts sobre el barranc de l'Aigualit, segons la conca receptora de les aigües.
  
El desenvolupament del projecte suposarà, d'una banda, la generació d'un important volum de material format per restes vegetals, terra i roca com a conseqüència dels moviments de terres que hauran d'efectuar-se, i per un altre, la generació de residus sòlids inerts que vénen de les labors d'edificació. Per a la recollida d'aquests es preveu la contractació d'empresa especialitzada, havent presentat un escrit d'admissió de residus sòlids inerts acceptat per la mercantil corresponent.
  
Dels informes que estan en l'expedient municipal es dedueix que el projecte incorporava inicialment mesures encaminades a la reducció dels impactes ambientals que el desenvolupament del projecte generarà, com també al millor aprofitament dels recursos per la via de la reutilització o valoració d'aquests. En cap cas s'ha concretat el motiu de la variació dels criteris inicials ni el moment en què es va produir eixa circumstància, encara que sí que queda clar que el document exposat al públic i aprovat provisionalment per l'ajuntament és el finalment avaluat en aquest escrit. No es pot considerar, per tant, que el sector Sumet posseïsca una component ecològic o ambiental que el distingisca d'altres desenvolupaments urbanístics, destacant que s'han abandonat alternatives que produirien en qualsevol cas un menor impacte ambiental d'haver adoptat.
  
6. Per l'àmbit de la proposta travessa un ramal d'una línia aèria de transport d'energia elèctrica, que haurà d'integrar-se en l'ordenació per mitjà del seu soterrament.
  
7. La morfologia del terreny, unida als elevats pendents, fa preveure que el desenvolupament del projecte provoque una modificació substancial de la situació actual pel que fa a la percepció visual de l'entorn, amb creació d'importants desmunts i talussos.
  
8. Les mesures correctores proposades, en ocasions, no deixen de ser meres declaracions d'intencions d'actuacions sense concretar. Destaquen, respecte d'això, les relacionades amb la restauració de talussos i amb la implantació d'espècies vegetals. Hi ha altres mesures correctores que no poden tindre eixa consideració i que no tenen sentit o aplicació en el projecte presentat.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu Reglament, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article cinqué del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
4. El Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat per mitjà de Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribueix a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent:
  
Declaració d'impacte ambiental
  
1. S'estima acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen d'aplicació, el projecte sobre l'homologació modificativa i pla parcial del sector Sumet del municipi de la Vall d'Uixó (Castelló), promogut per l'ajuntament, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establerts a continuació.
  
2. Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:
  
2.1 En compliment de l'article 48.3 del Decret 218/1997, de 30 de juliol, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Pla d'ordenació dels recursos naturals de la serra d'Espadà, l'aprovació definitiva del projecte haurà de supeditar-se al certificat, per part de l'Ajuntament de la Vall d'Uixó, de la inexistència d'urbanitzacions no consolidades en, almenys, el 90% de la seua superfície, com també d'urbanitzacions que no es troben degudament legalitzades o que no presenten dotació de serveis urbans.
  
2.2 En cas de reunir adequadament la condició primera, el projecte haurà de modificar-se de manera que no es puguen executar habitatges ni altres edificacions d'entitat per damunt de la cota +205 msnm. Cal considerar que la major part del sector posseeix unes característiques ambientals idèntiques a les àrees que queden situades en cotes més elevades i fora d'aquest, per la qual cosa l'única raó justificada per la qual pot acceptar-se la classificació proposada en el projecte és la situació d'aquesta respecte dels sòls urbans o urbanitzables confrontants al sector i la intenció de constituir una façana urbana contínua. No hi ha raons ambientals, no obstant, que motiven l'edificació més enllà de la nova delimitació proposada.
  
2.3 En relació amb l'anterior, no hi ha impediment ambiental perquè les àrees situades per damunt de la mencionada cota computen urbanísticament després d'adscriure's al sector, podent-se dedicar a zona verda, de pas d'infraestructures o fins i tot de construcció de xicotetes casetes de serveis urbanístics que pogueren resultar necessaris. Sobre aquestes àrees es realitzaran labors de desbrossament i neteja del terreny, conservant aquelles espècies vegetals que presenten un millor estat i fins i tot plantant altres semblants, d'escàs requeriment hídric. Seran igualment acceptables instal·lacions esportives que suposen moviments de terra reduïts i, en qualsevol cas, acords amb la morfologia del terreny.
  
2.4 Analitzada l'estructura viària del projecte, no hi ha inconvenient en què es mantinguen aquells vials que s'ajusten sensiblement a la cota referida, havent d'eliminar del projecte les restants, fins i tot si es produeixen xicotetes desviacions respecte a aquesta.
  
2.5 Les zones verdes proposades en el projecte es mantindran en la posició en què el projecte avaluat les proposa, és a dir, en l'entorn i marge dret del barranc de l'Aigualit. Per les característiques naturals de les esmentades zones, i per l'escassa accessibilitat i morfologia del terreny, les zones verdes hauran de ser considerades com a àrees que s'han de mantindre en el seu estat actual evitant la modificació dels perfils actuals del terreny com també qualsevol labor d'urbanització. Únicament es podran situar serveis urbanístics com ara papereres, bancs i enllumenat públic en les voreres que voregen les esmentades zones, podent-se replantar espècies vegetals pròpies de l'entorn i de la vegetació potencial descrita en l'annex botànic que s'inclou amb l'estudi d'impacte ambiental.
  
2.6 Una vegada delimitat el domini públic hidràulic del barranc de l'Aigualit, haurà de detraure's aquest de la superfície del sector, quedant amb la qualificació de sòl no urbanitzable d'especial protecció de llit públic que li va atorgar el vigent instrument de planejament de rang municipal.
  
2.7 En compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, de patrimoni cultural valencià, s'haurà d'obtindre informe de caràcter favorable de l'òrgan competent per a entendre com favorable la present declaració d'impacte ambiental.
  
2.8 L'important volum de terra vegetal i roca extreta en la fase de moviment de terres haurà d'emprar-se en el mateix sector per a l'obtenció dels perfils definitius de vials i parcel·les per mitjà de farcit. Els excedents, en cas d'haver-hi, s'usaran en el farciment d'altres sectors o àrees degradades del terme municipal i, només si no hi ha altre remei, es portaran a abocador.
  
2.9 Per la seua banda, els residus sòlids inerts, procedents de les labors d'urbanització i edificació, hauran de gestionar-se en abocador autoritzat per a això s'entregaran a l'ajuntament els documents de recepció d'aquests a mesura que es realitzen els lliuraments.
  
2.10 Hauran de soterrar-se les línies elèctriques que travessen el sector objecte de reclassificació.
  
2.11 Amb l'objecte de reduir al màxim els riscos de contaminació d'aqüífers, s'haurà d'executar la xarxa de sanejament amb un especial atenció. Com a part del programa de vigilància ambiental s'efectuarà un seguiment específic de l'execució de la xarxa de sanejament d'aigües residuals i d'aigües pluvials, elaborant un informe respecte d'això en el qual s'incorporarà una descripció de materials emprats, estat de les juntes, etc. i un reportatge fotogràfic. L'esmentat informe es remetrà a aquesta direcció general perquè en prenguen coneixement i efectes.
  
2.12 Amb caràcter previ a l'execució del sector es remetrà igualment, a aquesta direcció general, un projecte específic de restauració de talussos on s'imposen limitacions pel que fa a l'alçada, pendent, materials que s'han d'utilitzar i espècies vegetals que s'han d'emprar en la revegetació, com també altres sistemes que s'estimen oportuns per a assegurar tant l'estabilitat del terreny com la reducció de l'impacte paisatgístic. Aquesta Direcció General emetrà resolució administrativa sobre el mencionat projecte.
  
3. Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en la via administrativa no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
4. La present declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 30 de setembre de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 079/2844XDF
  
Promotor: Sr. Juan Miguel Alcácer Bellés
  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Culla
  
Objecte projecte: Construcció de camí rural
  
Localització: A la partida Matella al terme municipal de Culla (Castelló)
  
Descripció del projecte
  
L'objecte del projecte és la construcció d'un camí rural per a poder accedir a una parcel·la en la qual el promotor cultiva oliveres i a qual actualment té accés a través de la rambla Carbonera amb les consegüents dificultats que açò representa en determinades ocasions.
  
Característiques de la pista:
  
Longitud: 600 m.
  
Amplària: 3 metres.
  
Ferm: Es constituirà amb el material de desmunt, no s'asfaltarà.
  
Prèviament s'efectuarà una esbroçada de la zona.
  
Tramitació administrativa
  
Es va remetre per part de la Direcció Territorial de Castelló d'aquesta conselleria el corresponent estudi d'impacte ambiental.
  
Posteriorment es va remetre pel redactor de l'estudi aclariment de l'objecte de la pista i plànol a escala adequada amb el seu traçat, com se li va sol·licitar.
  
S'ha portat a terme el tràmit d'informació al públic (DOGV de 25 de juny de 2003) i no s'hi ha produït cap al·legació tal com indica el cap de Negociat i Informació d'aquesta conselleria i el secretari de l'Ajuntament de Culla.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte.
  
En la descripció del medi l'estudi és generalista, sent més concret en alguns elements en abordar la descripció dels impactes. Destaca com a elements que es veuran afectats els següents: vegetació, sòl i paisatge.
  
2. Identificació i valoració dels impactes.
  
L'estudi realitza una identificació i valoració dels impactes correcta, destacant tots ells com a moderats com a màxim.
  
La pretensió del promotor de disposar d'un camí d'accés que no depenga de la rambla Carbonera sembla justificat. El camí discorre per un terreny amb un pendent en general moderat i per un terreny constituït per matoll amb taques de coscollar d'una qualitat ambiental mitjana. L'impacte que previsiblement ocasionarà es considera moderat.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.
  
De l'estudi es podem destacar les següents mesures protectores i correctores:
  
- Delimitació de zona d'obres per a evitar afecció innecessària a vegetació, en especial a l'arbratge.
  
- Els materials procedents dels desmunts s'utilitzaran per a crear el paviment de la pista i els sobrants de terres, si n'hi ha, s'utilitzaran en les labors de revegetació.
  
- Els materials sobrants, si n'hi ha, es portaran a un abocador autoritzat.
  
- Es plantaran els talussos amb espècies autòctones com per exemple: carrasca, romer, timó, llentiscle, savina, etc.
  
En línies generals, les mesures proposades són encertades. En relació amb les plantacions que s'han d'efectuar en els talussos, es considera que aquest tipus d'actuacions, en general, ha de centrar-se en els terraplens, i en aquest cas en concret, si aquests no tenen una envergadura gran, com és previsible, pot ser suficient per a la seua integració estendre la capa de terra vegetal i el material desbrossat i triturat sobre aquests.
  
Es considera necessari la supervisió de la traça per la guarderia forestal de forma que s'eviten afeccions innecessàries sobre els elements vegetals de major valor.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte es troba sotmés al procediment de declaració d'impacte ambiental, en estar inclòs en els supòsits previstos en l'annex I apartat 1i del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei d'impacte ambiental.
  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'art. 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu reglament.
  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article cinqué del Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
L'article 56, del Decret 81/2003, de 27 de juny, del Consell de la Generalitat, pel qual s'estableix l'estructura orgànica de les conselleries de l'administració de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, resolc:
  
Primer
  
Estimar acceptable, al sol efecte ambiental, el projecte de construcció de camí rural en la partida Matella al terme municipal de Culla (Castelló), el promotor del qual és Juan Miguel Alcácer Bellés, sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen d'aplicació, sempre que es porte a terme d'acord amb el que indica l'estudi i la posterior ampliació d'aquest, com també les condicions de l'apartat segon.
  
Segon
  
Condicions per a la realització de les obres i el funcionament de l'activitat:
  
1. La guarderia forestal supervisarà el replantejament de la traça i podrà modificar-la lleugerament per a evitar l'afecció al xicotet barranc pròxim, a elements vegetals d'interés i, en la mesura que es puga, als afloraments rocosos existents.
  
2. Sobre els terraplens que es generen, en la mesura que es puga, s'estendrà la capa de terra vegetal que haja pogut extraure's prèviament de la traça i el material procedent de l'esbroçada, que es triturarà.
  
Tercer
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en la via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 30 de setembre de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 499/00-AIA
  
Objecte del projecte. Obtenció de la llicència d'activitat per a la legalització de granja avícola d'engreixament
  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Vila-real (Castelló)
  
Promotor: Francisco Arribas Pérez
  
Títol: Legalització granja avícola d'engreixament
  
Localització: Camí de Santa Cecília, polígon 37, parcel·la 487, del terme municipal de Vila-real (Castelló)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació
  
L'objecte del projecte és obtenir la llicència d'activitat per a una granja avícola d'engreixament.
  
Les característiques generals de l'activitat, segons l'estudi d'impacte ambiental, són:
  
L'explotació està constituïda per tres naus d'estructura rectangular, d'una sola planta a doble vessant, amb capacitat per a 14.000, 13.000 i 17.000 pollastres respectivament. La superfície ocupada per les naus és de 4.440 m2. El sòl de les naus està format per solera de formigó en massa de 10 cm de gruix, sobre emmacat de grava de 20 cm.
  
Els animals s'enceben durant 50-55 dies, moment en què passen a l'escorxador. Es realitzen 5-6 cicles/any.
  
Els cadàvers són eliminats per l'empresa J. Canet, SL, empresa gestora autoritzada a l'efecte.
  
La gallinassa generada es retirada de les naus per una empresa aliena a l'explotació (de la qual no es justifica si disposa de les autoritzacions pertinents per a realitzar les esmentades funcions).
  
L'explotació es localitza a 4,5 km del nucli de població.
  
Alternatives
  
No s'han plantejat, ja que en trobar-se l'activitat en funcionament, es tracta d'una legalització.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient
  
L'expedient ha sigut remés en data 10 de novembre de 2000 per la Direcció Territorial de Medi Ambient.
  
La fase d'informació pública s'ha realitzat en el DOGV núm. 4176, de 25 de gener de 2002, sense que s'hi hagen presentat al·legacions.
  
2. Petició d'informes sectorials i documentació complementària
  
En data 20 de novembre de 2000 se sol·licita al promotor, a través de l'Ajuntament, l'estudi d'impacte ambiental, el qual es rep el 28 de juny de 2001.
  
Informes sectorials
  
En l'expedient municipal s'inclouen els següents informes:
  
- Informe favorable del cap local de Sanitat.
  
- Informe favorable de l'arquitecte tècnic municipal.
  
- Autorització prèvia de la COPUT. S'inclou informe favorable de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, condicionat al compliment de les determinacions de caràcter sanitari previstes en l'Ordre 14-2-96; l'explotació ha de tenir:
  
- Gual sanitari o sistema de desinfecció equivalent en cada punt d'accés a la instal·lació.
  
- Sistemes que impedisquen l'accés a l'interior de les naus d'animals que puguen ser vectors de malalties.
  
- Tanca perimetral.
  
- Informació pública sense la presentació d'al·legacions.
  
- Informe favorable del veterinari d'àrea.
  
Afeccions legals
  
Segons el Pla general d'ordenació urbana, la parcel·la on s'ubica l'explotació es qualifica com a sòl no urbanitzable de protecció agrícola.
  
El municipi de Vila-real està inclòs en el Decret 13/2000, de 25 de gener, del Govern Valencià, pel qual es designen, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, determinats municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure afectats de forma important pel projecte d'activitat
  
La localització de l'activitat en una zona agrícola de regadiu, la distància al nucli de població i la gestió que segons s'ha descrit es porta a terme en l'explotació, pressuposen que els elements ambientals susceptibles de ser afectats per l'activitat són el sòl i l'aigua, per contaminació puntual o difusa associada a la mala gestió dels residus orgànics dins de l'explotació, i fora per l'empresa gestora dels residus orgànics.
  
A pesar que l'explotació es localitza en una zona de fisiografia plana, no es considera rellevant l'afecció al paisatge, ja que l'explotació queda integrada paisatgísticament en la zona agrícola on s'ubica.
  
L'actuació no afecta camins ramaders, tampoc afecta comunitats botàniques o faunístiques d'especial interés ambiental o espècies protegides, endèmiques, en perill d'extinció o de distribució escassa o puntual en el context provincial de la Comunitat Valenciana.
  
2. Identificació i valoració dels impactes
  
S'ha realitzat una valoració qualitativa dels possibles impactes que pot generar l'actuació.
  
En general, l'activitat no afecta espais naturals que requerisquen especial protecció. L'impacte més rellevant, una vegada analitzades les característiques de l'explotació, serà la contaminació d'aqüífers, ja que es tracta d'una zona amb vulnerabilitat d'aqüífers a la contaminació mitjana-alta. La contaminació de sòls, sobretot considerant l'elevat contingut nitrogenat de la gallinassa, també haurà de considerar-se a l'hora de desenvolupar mesures protectores, tant a l'explotació, com a l'hora d'utilitzar el fem com a adob orgànic en camps de cultiu.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures protectores i correctores
  
De les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental per a la fase de construcció i funcionament, només es considera aquesta última, per estar construïda l'explotació i estar en funcionament.
  
De les mesures correctores recollides en l'estudi d'impacte ambiental es destaca com més interessant la plantació d'arbres i arbustos en el perímetre de la parcel·la amb caràcter definitiu (justificació inadequada).
  
Les mesures correctores proposades han d'ampliar-se amb les establertes a continuació:
  
- S'hi ha de construir un femer en l'explotació, segons l'art. 55 de la Llei 6/2003, de 4 de març, de la Generalitat, de ramaderia de la Comunitat Valenciana. L'esmentat femer ha de tenir capacitat suficient per a contenir la gallinassa generada en cada cicle d'engreixament. El femer ha de dissenyar-se a base de solera impermeable de formigó, amb parets laterals i lleuger pendent, de manera que es puguen canalitzar els possibles lixiviats que es produïsquen en el munt, els quals han de dirigir-se a bassa impermeable i estanca construïda per a tal fi. El fem ha de retenir-se el mínim temps possible en l'explotació.
  
- S'hi ha de construir gual sanitari o sistema de desinfecció equivalent en cada punt d'accés a la instal·lació.
  
- S'hi ha de disposar de sistemes que impedisquen l'accés a l'interior de les naus d'animals que puguen ser vectors de malalties.
  
- S'hi ha de construir tanca perimetral.
  
No s'ha elaborat el pla de vigilància ambiental.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'art. 5é i annex I.1.h del Decret 162/1990, d'impacte ambiental.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article cinqué del Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a les declaracions i les estimacions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
4. L'art. 56, del Decret 81/2003, de 27 de juny, del Consell de la Generalitat, pel qual estableix l'estructura orgànica de les conselleries de l'administració de la Generalitat atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, al sol efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que siguen d'aplicació, el projecte de granja avícola d'engreixament, en el terme municipal de Vila-real (Castelló), promogut per Francisco Arribas Pérez, sempre que aquest s'execute d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i les condicions establertes a continuació:
  
- Ha de construir-se un femer en l'explotació, segons l'art. 55 de la Llei 6/2003, de 4 de març, de la Generalitat, de ramaderia de la Comunitat Valenciana. L'esmentat femer ha de tenir, com a mínim, capacitat suficient per a contenir la gallinassa generada en cada cicle d'engreixament. El femer ha de dissenyar-se sobre al bases de solera impermeable de formigó, amb parets laterals i lleuger pendent, de manera que es puguen canalitzar els possibles lixiviats que es produïsquen en el munt, els quals han de dirigir-se a una bassa impermeable i estanca construïda per a quest fi. El fem ha de retenir-se el mínim temps possible en l'explotació.
  
- Ha de construir-se un gual sanitari o sistema de desinfecció equivalent en cada punt d'accés a la instal·lació.
  
- Ha de disposar-se de sistemes que impedisquen l'accés a l'interior de les naus d'animals que puguen ser vectors de malalties.
  
- Ha de construir-se una tanca perimetral.
  
- Abans de l'obtenció de la llicència d'activitat, haurà de presentar-se contracte de retirada de gallinassa, subscrit amb empresa gestora autoritzada. S'ha de justificar la legalitat de l'empresa (ja que de l'empresa acreditada en la documentació, no s'ha pogut justificar l'existència de la llicència d'activitat corresponent).
  
- Abans de l'obtenció de la llicència d'activitat, s'ha de justificar l'eliminació de cadàvers conforme al que estipula el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell de 3 d'octubre del 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà.
  
- Es comunicarà a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.
  
Segon
  
Es notificarà a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Es publicarà la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord al que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.