Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 7901, del 21-10-2016 (2016/7703)

RESOLUCIÓ de 16 de setembre de 2016, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació dels informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedients 165/15-EAE Xeraco i 195/15-EAE València.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   7901

Data del DOGV
:   21-10-2016

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2016/7703


Data del document
:   16-09-2016

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 16 de setembre de 2016, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació dels informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedients 165/15-EAE Xeraco i 195/15-EAE València. [2016/7703]  
De conformitat amb l'article 51.7 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de l'informe ambiental i territorial estratègic, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana els informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedients 165/15-EAE Xeraco i 195/15-EAE València.  
  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Expedient: 165/3047-GRK.  
Títol: modificació puntual núm. 7 de l'homologació de les normes subsidiàries.  
Promotor: Ajuntament de Xeraco.  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Xeraco.  
Localització: Xeraco (València).  
  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió realitzada el 28 d'abril de 2016, va adoptar l'acord següent:  
Vista la proposta de l'informe ambiental i territorial estratègic de la modificació puntual núm. 7 de l'homologació de les normes subsidiàries (NNSS) de Xeraco, en els termes següents:  
En data 12 d'agost de 2015 ha tingut entrada en el Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica de l'antiga Subdirecció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, sol·licitud d'inici de l'avaluació ambiental estratègica de la modificació puntual núm. 7 de l'homologació global de les normes subsidiàries de Xeraco.  
  
1. Documentació presentada  
La sol·licitud d'inici, remesa per l'Ajuntament de Xeraco, s'acompanya d'esborrany de la modificació i del document inicial estratègic, d'acord amb el que estableix l'article 50 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana (LOTUP). La documentació es presenta en format paper i digital.  
  
2. Planejament vigent  
El planejament urbanístic vigent en el municipi és l'homologació global de les normes subsidiàries de Xeraco, aprovada definitivament per l'acord de la Comissió Territorial d'Urbanisme (CTU) de València de 20 de juny de 2000 (BOP núm. 310, 30.12.2000), amb declaració d'impacte ambiental emesa el 14 d'octubre de 1999 (Exp. núm. 83/0007-ALZ).  
Aquest instrument urbanístic ha patit distintes modificacions i desenvolupaments, entre els quals cal assenyalar la modificació puntual núm. 5 d'ordenació detallada de les normes subsidiàries, aprovada definitivament pel Ple de l'Ajuntament de Xeraco el 31 de març de 2011, que incorpora la possibilitat de construir ascensors en les edificacions existents del nucli urbà de la platja en la zona de reculada a façanes (BOP de 13.04.2011).  
3. Descripció de la modificació: àmbit, objecte, abast, antecedents i justificació.  
La modificació proposada afecta el sòl urbà del municipi, en concret el nucli urbà de la platja de Xeraco, regulat en la Norma 32 del planejament vigent, actualment consolidat.  
  
  
SEGUEIX IMATGE 1 165-15-EAE  
  
  
  
L'objecte de la modificació puntual núm. 7 és fer una nova redacció a l'apartat 7) Reculades contingut en l'epígraf 32.2. Normes d'edificació de l'àmbit indicat).  
La redacció vigent de l'apartat 7) Reculades va ser incorporada a les normes subsidiàries per la modificació puntual núm. 5. Amb aquesta es va introduir un paràgraf pel qual, «Excepcionalment, en edificacions construïdes amb anterioritat a la redacció de la present modificació puntual, a fi d'eliminar barreres arquitectòniques», es permet «la construcció d'ascensors en la zona de reculada de façanes», i afig a més com a criteri «Els materials utilitzats en la construcció dels paràmetres del recinte de l'ascensor hauran de ser transparents».  
Aquesta modificació venia justificada per l'existència d'edificacions en la platja en què no es van instal·lar ascensors en el moment de la seua construcció (ja que no era obligatori), per la intenció d'instar-los a posteriori per algunes comunitats de propietaris i per la impossibilitat d'ubicar-los (atesa la distribució dels edificis) respectant la separació a llindes vigents.  
La redacció especifica «reculada de façanes», dins d'un apartat en què es distingeixen «reculades a línia de façana» de «reculades a llindes», sense que en cap altra norma complementària es definisca que és llinda i que és façana, sobreentenent-se que línia de façana és la que dóna al capdavant de parcel·la (és a dir a via pública) i, la resta de llindes, a propietaris de titularitat privada. No obstant això, façanes són totes en la tipologia de bloc exempt, que és la permesa en la zona de nucli urbà de la platja, la qual cosa ha suscitat problemes d'interpretació en la seua aplicació.  
Al seu torn, la regulació obliga a utilitzar materials transparents amb la intenció de minimitzar l'impacte visual. Aquesta condició va ser objecte d'al·legació en la tramitació de la modificació puntual núm. 5 per raons econòmiques, segons s'assenyala en la documentació, però a més podria dificultar la integració d'aquests elements en el cos principal i vulnerar la servitud de vistes de conformitat amb el Codi Civil.  
D'altra banda, també s'ha fet patent que no hi ha limitacions pel que fa a l'ocupació, atenent la Llei 8/2013, de 16 de juny, de rehabilitació, regeneració i renovació urbana, que preveu la possible ocupació de «superfícies lliures o de domini públic que resulten indispensables per a la instal·lació d'ascensors o altres elements, així com les superfícies comunes d'ús privatiu, [?], quan no resulte viable, tècnicament o econòmicament, cap altra solució per a garantir l'accessibilitat universal i sempre que s'assegure la funcionalitat dels espais lliures, [?] « i també que els instruments d'ordenació urbanística garantisquen l'aplicació d'aquesta regla, permetent que les superfícies esmentades no computen, entre altres, als efectes de «distàncies mínimes a llindes, altres edificacions o a la via pública o alineacions». En l'actualitat les previsions establides en la Llei 8/2013 queden arreplegades en el Reial Decret Legislatiu 7/2015, de 30 d'octubre, pel qual s'aprova el Text Refós de la Llei de Sòl i Rehabilitació Urbana.  
  
Atenent tot això, la modificació puntual núm. 7 proposa una nova redacció que resolga els problemes d'interpretació semàntica, que permeta l'ocupació dels espais reculats sense que aquests perden la seua funcionalitat, i que possibilite la utilització d'altres materials (valorant els admissibles per a minimitzar l'impacte visual i no vulnerar la servitud de vistes prevista en el Codi Civil) per mitjà de la nova redacció de l'apartat 7) Reculades i la incorporació d'un apartat específic 18) Ascensors, amb la redacció següent:  
  
«7) Reculades:  
- Edificació en bloc:  
A línia de façana: 7 m en carrers de 1a línia. 5 m. en la resta de carrers.  
A llindes: 4 m en qualsevol cas.  
En blocs d'edificis exempts que es construïsquen en una mateixa parcel·la hauran de guardar una distància entre si d'1/3 de la semisuma de les alçàries d'ambdós, amb un mínim de 5 m.  
- Edificació aïllada:  
A línia de façana: 3 m.  
A llindes: 2,5 m.»  
  
«18) Ascensors:  
En edificis de nova planta els ascensors es consideren que formen part de l'edificació i com a tal hauran de complir la normativa urbanística quant als paràmetres urbanístics corresponents de reculades, edificabilitat i altres.  
En edificacions construïdes amb anterioritat a l'aprovació definitiva de la modificació puntual núm. 5 de les normes subsidiàries (31.03.2011) i que no disposen d'ascensors, a fi d'eliminar barreres arquitectòniques, es permetrà la construcció d'aquests en la zona de reculada del bloc exempt en totes les seues llindes siguen vial públic, dotacional o domini privat (és a dir, front, esquerra, dreta i fons). Aquesta excepció d'ocupació de l'espai reculat haurà d'assegurar l'accessibilitat a les diferents zones de les parcel·les sempre que no hi haja itineraris alternatius d'accés a aquestes zones, amb mínim d'amplària de pas de 1,50 m. per a accés de vianants i de 3 m. per a l'ús de vehicles que accedisquen a places d'aparcament que utilitzen aquest itinerari per a accedir-hi.  
Els materials utilitzats en la construcció dels paraments del recinte de l'ascensor així com el seu disseny hauran d'integrar-se en l'edifici i tindre tractament de façana, i hauran de minimitzar l'impacte visual, podent utilitzar materials transparents.  
El projecte tècnic per al qual se sol·licita llicència contindrà en la seua documentació: la justificació de la impossibilitat de l'execució de l'ascensor sense l'ocupació de l'espai reculat, la valoració de la percepció visual provocada per l'edifici de l'ascensor i la justificació de la no vulneració de la servitud de vistes que puga provocar la construcció del cos de l'ascensor.  
Les superfícies ocupades pel cos de l'ascensor en el cas d'ocupació de l'espai reculat no comptabilitzaran com a edificabilitat«  
  
La modificació proposada forma part de l'ordenació detallada i és, per tant, d'aprovació municipal.  
  
4. Consultes realitzades  
Per part de la direcció general competent en matèria d'avaluació ambiental, d'acord amb l'article 51.1 de la LOTUP, la documentació aportada s'ha sotmés a consulta, en la seua condició d'administracions públiques afectades, a:  
  
Consulta Informe Administració pública consultada  
03.09.15 07/04/16  
11/01/16 CITMA. Subdirecció d'Ordenació, Planificació  
i ATES.  
Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge  
Servei d'Ordenació del Territori  
07.09.15 03/03/16 CITMA. DT Infraestructures, Territori i   
Medi Ambient  
Servei Territorial d'Urbanisme.  
03.09.15 € Ministeri d'Agricultura, Alimentació i Medi Ambient. DG Sostenibilitat de la Costa i el Mar. Servei Provincial de Costes a València  
  
  
Nota: Els informes rebuts es poden consultar en la pàgina web www.cma.gva.es/eae una vegada s'emeta aquest IATE.  
  
5. Identificació i valoració dels possibles efectes sobre el medi ambient  
D'acord amb el que estipula l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental i territorial determinarà, tenint en consideració els criteris de l'annex VIII, el sotmetiment al procediment d'avaluació ambiental i territorial ordinari o simplificat, en funció de la certesa en la determinació de l'existència d'efectes significatius sobre el medi ambient, amb consulta prèvia a les administracions públiques afectades a què es refereixen els articles 48.d) i 51.1 de la LOTUP.  
- Infraestructura Verda. Paisatge  
De conformitat amb l'article 6 de la LOTUP el paisatge ha d'integrar-se en la planificació territorial i urbanística per mitjà de la incorporació als seus plans i projectes de condicionants, criteris o instruments de paisatge, en funció de l'abast de les seues determinacions i del paisatge afectat.  
El 7 d'abril de 2016 el Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge informa que la modificació puntual proposada no és susceptible de generar impactes en la percepció del paisatge ni alterar el seu caràcter.  
- Risc d'inundació  
El Pla d'Acció Territorial sobre Prevenció del Risc d'Inundació (PATRICOVA), aprovat per Decret 201/2015, de 29 d'octubre, del Consell, estableix (art 20 Normativa) que en sòl urbà afectat per risc d'inundació s'hauran d'imposar, quan pertoque, condicions per a l'adequació de l'edificació i la urbanització.  
L'11 de gener de 2016, el Servei d'Ordenació del Territori, considerant les cartografies d'inundabilitat aplicables en virtut de l'article 10 de la Normativa de PATRICOVA (cartografia del PATRICOVA i cartografia del Sistema Nacional de Cartografia de Zones Inundables SNCZI), informa que la zona està afectada per risc d'inundació nivell 3 i de caràcter geomorfològic, amb incidències de nivell 1 en la zona més septentrional.  
En l'informe s'assenyala que no s'aprecia incompatibilitat total o parcial de la modificació amb la normativa vigent del PATRICOVA. No obstant això, s'indica «atés que el funcionament d'aquestes noves instal·lacions, previstes per a les edificacions existents, pot veure's compromés en cas d'inundació, l'Ajuntament haurà d'optar per sistemes que puguen complir el que estableix l'article 20 de la mencionada normativa.»  
- Domini públic marítim. Costes  
Les edificacions de primera línia queden dins de la servitud de protecció del domini públic marítim, delimitat segons Orde ministerial de 21 de gener de 2000.  
- Aspectes urbanístics  
El 3 de març de 2016 el Servei Territorial d'Urbanisme de València informa que des de la visió de les competències urbanístiques no pareix que la modificació puntual haja de tindre efectes significatius sobre el medi ambient.  
Realitzada l'anàlisi tècnica de la documentació presentada, consultada la cartografia temàtica de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient i vistos els informes rebuts s'observa que la modificació puntual núm. 7 de l'homologació global de les normes subsidiàries de Xeraco, sense perjudici que haja de ser considerat el que s'ha assenyalat en l'informe en matèria de risc d'inundació, no presenta afeccions sobre el medi ambient, ja que únicament s'incorporen a les normes aclariments semàntics i la possible utilització de materials propis de façana (transparents o no) per a la construcció d'ascensors exteriors.  
6. Consideracions jurídiques  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE del Parlament Europeu i del Consell de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta Directiva s'incorpora al dret intern espanyol mitjançant la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'Avaluació Ambiental, i al dret autonòmic mitjançant la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
El Reial Decret Legislatiu 7/2015, de 30 d'octubre, pel qual s'aprova el Text Refós de la Llei de Sòl i Rehabilitació Urbana, estableix en l'article 22 que els instruments d'ordenació territorial i urbanística estan sotmesos a avaluació ambiental de conformitat amb el que preveu la legislació d'avaluació ambiental.  
  
7. Proposta d'acord  
Segons estableix l'article 51 de la LOTUP, per considerar, d'acord amb els criteris de l'annex VIII d'aquesta llei, que la modificació del pla avaluada no influeix en altres plans o programes; no té incidència en el model territorial vigent en el municipi ni produeix increment significatiu en el consum de recursos; no suposa afecció sobre elements del patrimoni natural i cultural i, tenint en compte les consultes realitzades, es pot concloure que el procediment d'avaluació ambiental simplificada és prou per a determinar que la proposta de modificació puntual núm. 7 de l'homologació de les normes subsidiàries de Xeraco no presenta efectes significatius sobre el medi ambient.  
D'acord amb allò que s'ha exposat, es proposa emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable, per no tindre efectes significatius sobre el medi ambient d'acord amb el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica, de la modificació puntual núm. 7 de l'homologació de les normes subsidiàries de Xeraco, i correspon continuar la tramitació de la modificació del pla d'acord amb la seua normativa sectorial, si bé haurà de ser considerat el que s'ha assenyalat en l'informe en matèria de risc d'inundació.  
Segons estableix l'article 51.7 de la LOTUP, l'informe ambiental i territorial estratègic perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana no s'ha procedit a l'aprovació del pla en el termini màxim de quatre anys des de la publicació. En aquest cas, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada de la modificació.  
  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic a què es refereix l'article 51.2.b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que disposa l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat als efectes d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
A la vista del que antecedeix, la Comissió d'Avaluació Ambiental, acorda emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable, per no tindre efectes significatius sobre el medi ambient d'acord amb el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica, de la modificació puntual núm. 7 de l'homologació de les normes subsidiàries de Xeraco, amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en l'esmentat informe.  
S'ha de notificar als interessats que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no pot interposar-se cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret estimen pertinents.  
Cosa que es notifica perquè se'n prenga coneixement i als efectes oportuns.  
Cosa que se certifica abans de l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se'n deriven, conforme ho autoritza l'article 27.5 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú (LRJAP-PAC).  
  
València, 28 d'abril de 2016.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Expedient:195/7510-MQU.  
Títol: modificació puntual del PGOU, ampliació de l'espai lliure del col·legi públic Primer Marqués del Túria.  
Promotor: Ajuntament de València.  
Autoritat substantiva: Ajuntament de València i Comissió Territorial d'Urbanisme.  
Localització: València.  
  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió realitzada el 28 d'abril de 2016, va adoptar l'acord següent:  
  
Vista la proposta de l'informe ambiental i territorial estratègic de la modificació puntual del pla general d'ordenació urbana de valència per a l'ampliació de l'espai lliure del col·legi públic Primer Marqués del Túria de València, en els termes següents:  
  
En data 6 de novembre de 2015 ha tingut entrada en el Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica de la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental, sol·licitud d'inici de l'avaluació ambiental i territorial estratègica de la modificació puntual del PGOU per a l'ampliació de l'espai lliure del col·legi públic Primer Marqués del Túria de València.  
  
  
1. Documentació presentada  
La sol·licitud d'inici, remesa per l'Ajuntament de València, s'acompanya del document inicial estratègic i del document de modificació puntual, d'acord amb el que estableix l'article 50 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana (LOTUP). La documentació es presenta en format paper. S'adjunta també còpia de la moció impulsora de 9 de novembre de 2015, del regidor delegat de l'Àrea de Desenvolupament Local i Habitatge i informe del Servei de Planejament de l'Ajuntament de 29 d'octubre de 2015.  
  
2. Planejament vigent i antecedents  
El planejament vigent en el municipi de València és el pla general d'ordenació urbana de València, aprovat definitivament per Resolució del conseller d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports de 28 de desembre de 1988 (BOP 14.01.1989; DOGV 16.01.1989); Resolució de 28 de setembre de 1990 sobre esmena de deficiències (DOGV 29.10.1990) i Resolució de 22 de desembre de 1992 (DOGV 03.05.1993) sobre expedient de correcció d'errades i Text refós de documents del PGOU.  
El PGOU està en tràmit de revisió, compta amb memòria ambiental emesa per resolució de la directora general de Gestió del Medi Natural de data 6 de novembre de 2009 (exp. núm. 52/7395-VDW).  
  
A efectes patrimonials, regeix el Catàleg (Estructural) de Béns i Espais Protegits del municipi de València, aprovat per Resolució de la consellera d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, de 20 de febrer de 2015 (BOP de 23.06.2015).  
  
3. Àmbit, descripció, abast i justificació de la modificació  
L'àmbit objecte de modificació s'ubica en el barri de Mestalla, districte del Pla del Real de la ciutat de València. Està format per una parcel·la escolar, actualment ocupada pel col·legi públic Primer Marqués del Túria, i per un tram del carrer Galícia de 21,15 m d'amplària. Té una superfície total de 2.461,54 m². La parcel·la escolar limita al nord amb el carrer Muñoz Seca, a l'est amb el carrer Galícia, al sud amb el carrer General Dolz i a l'oest amb l'edifici de l'Arxiu del Regne de València.  
  
  
  
  
  
  
L'àmbit està classificat en el pla vigent com sòl urbà, zona de qualificació urbanística d'Eixample, Subzona ENS 1-. Els usos detallats assignats a les dos zones afectades per la modificació són: sistema local educatiu, cultural-escolar (EC) i sistema local de xarxa viària, via urbana (RV-4). Els terrenys afectats són propietat municipal. La zona gaudeix d'un alt grau de consolidació, tant per l'edificació com per la urbanització, i disposa dels serveis urbanístics corresponents.  
  
L'objectiu de la modificació és possibilitar l'ampliació de l'actual espai lliure del col·legi públic Primer Marqués del Túria, per a la qual cosa es proposa reduir l'amplària del carrer Galícia (actualment en funcionament com a via rodada), incrementant amb això la superfície destinada a equipament educatiu i deixant per a vianants el carrer resultant.  
Es plantegen dos alternatives, l'Alternativa 1 és la triada.  
L'Alternativa 0 consisteix en la no realització cap d'actuació urbanística (pla vigent). No podria ampliar-se la superfície lliure del col·legi existent i es mantindria l'amplària actual del carrer Galícia. Aquesta opció no permet dotar al col·legi d'un pati major per a millorar les seues instal·lacions.   
L'Alternativa 1 proposa modificar l'ús específic assignat a una franja del carrer Galícia (Sistema Local de Xarxa Viària, Via Urbana (RV4) per a qualificar-la com a Dotació Pública de la Xarxa Secundària amb la categoria educativa-cultural (SQE), segons, la nomenclatura de la Llei d'Ordenació del Territori, Urbanisme i Paisatge (LOTUP), i Sistema Local Educatiu-Cultural, Escolar (SEC), segons la nomenclatura del PG. L'amplària d'aquest tram de via de 21,15 m queda reduït a 12 m, s'elimina el trànsit rodat i l'aparcament de zona blava existent i deixa per a vianants el carrer.  
  
Abast. L'ordenació proposada quedaria configurada per 482,12 m² de sòl dotacional viari (RV/CV) i una parcel·la dotacional educativa SEC/SQE de 1.979,42 m². Els 367,16 m² amb els quals s'incrementa la superfície original d'aquesta i es destinen a superfície lliure (pati del col·legi). En la documentació s'assenyala que s'inclourà com a condicionant que ha de quedar lliure d'edificació. Es fa referència a l'article 5.21 de les NU del PG que defineix el concepte «superfície lliure de parcel·la». Amb això es respecta l'actual volum edificat, així com les característiques arquitectòniques del conjunt escolar.  
En relació amb la reducció viària, eliminació de l'aparcament en zona blava existent i conversió en zona de vianants, s'assenyala que s'ha de demanar informe al Servei de Circulació, Transports i Infraestructures perquè valore i analitze les solucions vials de la zona i no es veja perjudicada la correcta mobilitat.  
En relació amb les dos fileres d'arbres plantades en les dos voreres del vial actual, s'assenyala que la més pròxima al col·legi passarà a formar part de la parcel·la escolar, per la qual cosa se sol·licitarà informe el Servei de Jardins per a determinar el tipus d'arbratge i si posseeix algun grau de protecció.  
Tot l'àmbit de la modificació es troba dins de l'antic recinte de l'Exposició Regional de 1909, lloc d'especial rellevància històrica i amb diversos edificis protegits al seu voltant. El tram del carrer Galícia alterat queda inclòs dins dels entorns de protecció corresponents a l'Arxiu del Regne de València, bé d'interés cultural (BIC) (BOE 29.06.1985) i a l'edifici conegut com ?La Llanera- (actual Hotel Westin), bé de rellevància local (BRL) amb la categoria de monument d'interés local, arreplegats ambdós en el Catàleg (Estructural) de Béns i Espais Protegits de València.  
L'alteració viària comporta modificar la fitxa de protecció del BRL de La Llanera del Catàleg Estructural de Béns i Espais Protegits, quant a la delimitació del seu entorn de protecció, així com considerar les normes establides en el Catàleg. D'elles es fa referència expressa als aspectes següents:  
- Qualsevol actuació en l'entorn de protecció d'un BIC ha de ser autoritzada per la conselleria competent en matèria de cultura mentres no s'aprove el pla especial que preveja el seu règim (art. 0.3.8.3).  
- Qualsevol intervenció en els espais públics inclosos en l'entorn de protecció d'un BRL està subjecta a condicionants per a permetre l'adequada percepció del BRL i aconseguir la millor qualitat de l'espai circumdant (art. 5.8.3.2).  
La modificació és d'ordre estructural, atés que comporta la modificació de l'àmbit de l'entorn del BRL La Llanera continguda en la corresponent fitxa del Catàleg Estructural.  
  
Justificació. La modificació ve justificada per la necessitat d'ampliar l'actual parcel·la del col·legi, a fi d'aconseguir major espai lliure en aquesta i poder millorar les instal·lacions i les condicions d'ús del conjunt pels alumnes. L'actual parcel·la educativa, segons s'indica en la documentació, disposa de poc més 1.600 m², per a les seues dos línies educatives (matrícula per a 330 alumnes).  
En la memòria justificativa s'indica també que, atés el detriment de viari públic generat, abans de procedir a la tramitació haurà de demanar-se informe de la competent en educació que justifique la necessitat d'aquesta ampliació. En la documentació presentada no consta l'emissió d'aquest informe.  
  
4. Consultes realitzades  
Per part de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, d'acord amb l'article 51.1 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana (LOTUP), la documentació aportada s'ha sotmés a consulta, en la seua condició d'administracions públiques afectades, a:  
  
Consulta Informe Administració pública consultada  
01.12.15 13.04.16 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori. Subdirecció d'Ordenació del Territori i Paisatge  
Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge  
01.12.15 26.04.16 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori. Servei Territorial d'Urbanisme   
de València  
01.12.15 € Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport. Direcció General de Cultura i Patrimoni. Servei de Patrimoni Cultural.  
01.12.15 12.01.16 Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport. SA d'Educació i Investigació. Servei  
 d'Infraestructures  
  
  
Nota: Els informes rebuts es poden consultar en la pàgina web www.cma.gva.es/eae una vegada s'emeta aquest IATE.  
  
5. Identificació i valoració dels possibles efectes sobre el medi ambient  
D'acord amb el que s'ha estipulat en l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental i territorial determinarà, tenint en consideració els criteris de l'annex VIII, el sotmetiment al procediment d'avaluació ambiental i territorial ordinari o simplificat, en funció de la certesa en la determinació de l'existència d'efectes significatius sobre el medi ambient, amb consulta prèvia a les administracions públiques afectades a què es refereixen els articles 48.d) i 51.1 de la LOTUP.  
- Infraestructura Verda. Paisatge.  
De conformitat amb els articles 6, 34 i 63 de la LOTUP, el paisatge ha d'integrar-se en la planificació territorial i urbanística, per mitjà de la incorporació en els seus plans i projectes de condicionants, criteris o instruments de paisatge en funció de l'abast de les seues determinacions i del paisatge afectat.  
El 13 d'abril de 2016 el Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge informa que, si bé la modificació plantejada no alterarà el caràcter de la unitat de paisatge afectada, l'ampliació suposarà una aproximació de la tanca del col·legi a l'edifici La Llanera (recurs paisatgístic d'alt valor), que pot afectar la seua percepció.  
Per això, assenyala la necessitat d'adoptar mesures d'integració paisatgística per a la materialització de la nova tanca, amb una anàlisi visual prèvia que permeta concretar l'afecció generada, i indica que aquesta anàlisi s'ha de realitzar d'acord amb el que estableixen els apartats c.2) i f) de l'annex II de la LOTUP.  
- Patrimoni arbori i monumental.  
La Llei 4/2006, de 19 de maig, de la Generalitat, de Patrimoni Arbori Monumental de la Comunitat Valenciana, a fi de garantir la protecció, conservació, difusió, foment, investigació i acreixement del patrimoni arbori monumental de la Comunitat Valenciana declara genèricament protegits els exemplars de qualsevol espècie arbòria existent a la Comunitat Valenciana que igualen o superen certs paràmetres (enumerats en l'article 4), sense perjudici d'obligació de declaració expressa i inclusió en el corresponent catàleg per part dels organismes competents (conselleria competent en medi ambient i/o ajuntament).  
  
Per als que no gaudeixen d'aquesta protecció genèrica la llei preveu la seua protecció cautelar quan es troben en perill i es consideren mereixedors de protecció d'acord amb la llei.  
En relació amb l'alineació de falsos plàtans del carrer Galícia que passaran a formar part del pati del col·legi, en documentació s'assenyala que en la tramitació es va a sol·licitar informe al Servei de Jardins de l'Ajuntament, per a determinar el tipus d'arbratge i si posseeix algun grau de protecció.  
El Catàleg d'arbres monumentals i singulars de la Comunitat Valenciana, aprovat mitjançant l'Ordre 22/2012, de 13 de novembre, de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, no arreplega cap exemplar protegit en l'àmbit, per la qual cosa caldrà ajustar-se a la valoració que en faça el Servei de Jardins. No obstant això, es procurarà el seu manteniment integrant-los en els nous usos del sòl incorporat al col·legi, procurant el seu manteniment, o, si no és possible, per mitjà del seu trasllat.  
- Educació.  
El 12 de gener de 2016 el Servei d'Infraestructures de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport informa que les alternatives proposades són compatibles amb la legislació sectorial vigent en matèria educativa i, en relació amb els aspectes que han de ser considerats en l'elaboració de la versió preliminar del pla, es remet al Decret 104/2014, de 4 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova la norma tècnica en matèria de reserves dotacionals educatives, i s'haurà de presentar la documentació segons el que indiquen els articles 14, 15, 16 i 17 de l'annex II de l'indicat decret.  
- Aspectes urbanístics.  
El 26 d'abril de 2016 el Servei Territorial d'Urbanisme de València informa que la modificació proposada afecta a determinacions de l'ordenació estructural, per la qual cosa la seua aprovació serà autonòmica.  
  
Assenyala els informes que s'han d'obtindre i recorda la necessària presentació de l'informe de sostenibilitat econòmica i viabilitat econòmica, tal com estableix el RDL 7/2015, Text Refós de la Llei del Sòl i Rehabilitació Urbana.  
Realitzada l'anàlisi tècnica de la documentació presentada, vistos els informes rebuts i consultada la cartografia temàtica de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, s'observa que la modificació puntual del pla general d'ordenació urbana de valència per a l'ampliació de l'espai lliure del col·legi públic Primer Marqués del Túria, sense perjudici que hagen de ser ateses les qüestions assenyalades en els informes en matèria de paisatge, jardineria i trànsit, no presenta afeccions sobre el medi ambient.  
  
6. Consideracions jurídiques  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE del Parlament Europeu i del Consell de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta Directiva s'incorpora al dret intern espanyol mitjançant la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'Avaluació Ambiental, i al dret autonòmic mitjançant la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
El Reial Decret Legislatiu 7/2015, de 30 d'octubre, pel qual s'aprova el Text Refós de la Llei de Sòl i Rehabilitació Urbana, estableix en l'article 22 que els instruments d'ordenació territorial i urbanística estan sotmesos a avaluació ambiental de conformitat amb el que preveu la legislació d'avaluació ambiental.  
  
7. Proposta d'acord  
Segons estableix l'article 51 de la LOTUP, per considerar, d'acord amb els criteris de l'annex VIII d'aquesta llei, que la modificació del pla avaluada no influeix en altres plans o programes; no té incidència en el model territorial vigent en el municipi ni produeix increment significatiu en el consum de recursos; no suposa afecció sobre elements del patrimoni natural i, tenint en compte les consultes realitzades, es pot concloure que el procediment d'avaluació ambiental simplificada és suficient per a determinar que la proposta de modificació puntual del pla general d'ordenació urbana de valència per a l'ampliació de l'espai lliure del col·legi públic Primer Marqués del Túria no presenta efectes significatius sobre el medi ambient.  
  
D'acord amb el que s'ha exposat, es proposa emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable, per no tindre efectes significatius sobre el medi ambient d'acord amb el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica, de la modificació puntual del pla general d'ordenació urbana de València per a l'ampliació de l'espai lliure del col·legi públic Primer Marqués del Túria, i correspon continuar la tramitació de la modificació de pla d'acord amb la seua normativa sectorial, si bé s'hauran de complir els següents condicionants:  
  
- Prèviament a l'aprovació definitiva, haurà d'obtindre's el preceptiu informe en matèria de patrimoni cultural.  
- S'hauran d'adoptar mesures d'integració paisatgística en relació amb la materialització de la nova tanca, amb una anàlisi visual prèvia, atenent el que assenyala l'informe de paisatge de 13 d'abril de 2016.  
- En relació amb l'arbratge que passa a formar part de la parcel·la del col·legi, se sol·licitarà informe el Servei de Jardins de l'Ajuntament i s'incorporaran a la modificació els condicionants que de la seua valoració es desprenguen.  
- En relació amb l'eliminació d'aparcaments, reducció viària i conversió en zona de vianants de part del carrer Galícia, se sol·licitarà informe al Servei de Circulació, Transports i Infraestructures de l'Ajuntament i es tindran en compte les seues directrius de manera que la modificació no comporte un increment dels desplaçaments que puga incidir en el canvi climàtic.  
  
Segons estableix l'article 51.7 de la LOTUP, l'informe ambiental i territorial estratègic perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana no s'ha procedit a l'aprovació del pla en el termini màxim de quatre anys des de la publicació. En aquest cas, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada de la modificació.  
  
  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic a què es refereix l'article 51.2.b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que disposa l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat als efectes d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
A la vista del que antecedeix, la Comissió d'Avaluació Ambiental, acorda emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica, de la modificació puntual del pla general d'ordenació urbana de valència per a l'ampliació de l'espai lliure del col·legi públic Primer Marqués del Túria, per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en l'esmentat informe.  
S'ha de notificar als interessats que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no pot interposar-se cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret estimen pertinents.  
Cosa que es notifica perquè se'n prenga coneixement i als efectes oportuns.  
Cosa que se certifica abans de l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se'n deriven, conforme ho autoritza l'article 27.5 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú (LRJAP-PAC).  
  
València, 28 d'abril de 2016.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 16 de setembre de 2016.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.