Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5735, del 04-04-2008 (2008/3473)

RESOLUCIÓ de 20 de febrer de 2008, del director general de Justícia i Menor de la Conselleria de Justícia i Administracions Públiques, per la qual es resol inscriure la modificació dels Estatuts de l'Il·lustre Col·legi d'Advocats d'Alzira, i es disposa la seua publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5735

Data del DOGV
:   04-04-2008

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2008/3473


Data del document
:   20-02-2008

Organisme emissor
:   Conselleria de Justícia i Administracions Públiques

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Alzira
    * reglament intern
    * professió jurídica
    * col·legi professional

RESOLUCIÓ de 20 de febrer de 2008, del director general de Justícia i Menor de la Conselleria de Justícia i Administracions Públiques, per la qual es resol inscriure la modificació dels Estatuts de l'Il·lustre Col·legi d'Advocats d'Alzira, i es disposa la seua publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana. [2008/3473]  
Vist l'expedient d'inscripció d'Estatuts, instruït a instància del Col·legi d'Advocats d'Alzira, inscrit amb el número 30 de la Secció Primera del Registre de Col·legis Professionals i de Consells Valencians Professionals de la Comunitat Valenciana, en què se sol·licita la inscripció de la modificació dels seus Estatuts en l'esmentat Registre, atenent els següents  
Fets  
Primer  
Antonio Llácer Navarro, degà del Col·legi d'Advocats d'Alzira, va presentar en data 18 de juliol de 2007, sol·licitud d'inscripció de la modificació dels Estatuts d'aquest al Registre de Col·legis Professionals i de Consells Valencians de Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana, en compliment del que preveu l'article 11 de la Llei 6/1997, de 4 de desembre, de Consells i Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana.  
Segon  
Darrere de les modificacions produïdes en el text dels estatuts en la tramitació del procediment, i segons certificat lliurat el 28 de gener de 2008 per Agustín Ferrer Olaso, secretari del Col·legi d'Advocats d'Alzira, amb el vistiplau del degà, l'Assemblea General d'aquest, en reunió celebrada el 25 de gener de 2008, va acordar la redacció definitiva dels seus Estatuts.   
Tercer  
El nou text dels Estatuts figura com a annex a la present Resolució, i es dóna ací per reproduït.  
Fonaments de dret  
Primer  
Revisats els Estatuts del Col·legi d'Advocats d'Alzira, aquests contenen totes les determinacions exigides per l'article 10 de la Llei 6/1997, de 4 de desembre, de Consells i Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana.  
Segon  
El text estatutari ha sigut aprovat amb els requisits i formalitats previstos en l'esmentat article, i en els mateixos Estatuts del Col·legi.  
Tercer  
Als efectes previstos en l'article 21 del Decret 4/2002 de 8 de gener, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Reglament de desplegament de la Llei 6/1997, de 4 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Consells i Col·legis Professionals, l'expedient ha sigut tramitat pel Servei d'Entitats Jurídiques, adscrit a la Direcció General de Justícia i Menor de la conselleria de Justícia i Administracions Públiques, competent per així disposar-ho l'article 6.1 de l'esmentada Llei 6/1997, en relació amb el que estableix la disposició final del Decret 4/2002, de 8 de gener, en virtut de les atribucions que té conferides pel Decret 7/2007, de 28 de juny, del president de la Generalitat, pel qual es determinen les conselleries en què s'organitza l'administració de la Generalitat, i pel Decret 122/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la conselleria de Justícia i Administracions Públiques.  
Vistos l'article 36 de la Constitució Espanyola i l'article 49.122a de l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana; la Llei 2/1974, de 13 de febrer, de Col·legis Professionals, amb les seues modificacions posteriors, en els preceptes bàsics; la Llei 6/1997, de 4 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Consells i Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana; el Decret 4/2002, de 8 de gener, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Reglament de desplegament d'aquesta última, i la resta de disposicions complementàries de pertinent aplicació, es dicta la següent resolució  
1. Inscriure la modificació dels Estatuts del Col·legi d'Advocats d'Alzira al Registre de Col·legis Professionals i de Consells Valencians Professionals de la Comunitat Valenciana.  
2. Publicar la present Resolució en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.  
Contra aquesta resolució, que posa fi a la via administrativa, es podrà interposar, potestativament, recurs de reposició davant del mateix òrgan que ha dictat l'acte, en el termini d'un mes comptat des de l'endemà de la seua notificació, o bé, recurs contenciós administratiu davant de la Sala Contenciosa Administrativa del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, en el termini de dos mesos comptats des de l'endemà de la seua notificació. Tot això de conformitat amb el que establixen els articles 116 i 117 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, del Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú, i els articles 10, 14 i 46 de la Llei 29/1998, de 13 de juliol, Reguladora de la Jurisdicció Contenciosa Administrativa, sense perjuí que s'utilitze qualsevol altra via que es considere oportuna.  
València, 20 de febrer de 2008.- El director general de Justícia i Menor: Antonio Gastaldi Mateo.  
ESTATUTS DE L'IL·LUSTRE COL·LEGI   
D'ADVOCATS D'ALZIRA  
TÍTOL I  
DISPOSICIONS GENERALS  
Article 1. Denominació, naturalesa i àmbit territorial   
1. El Col·legi d'Advocats d'Alzira és una corporació de dret públic, emparada per la Constitució, les normes bàsiques de la Llei Estatal de Col·legis Professionals i per la Llei de Col·legis Professionals de la Generalitat, amb personalitat jurídica pròpia i plena capacitat per al compliment dels seus fins, que és regida per l'esmentada normativa legal i la resta de d'aplicació, pels seus Estatuts i pels Estatuts del Consell Valencià de Col·legis d'Advocats de la Comunitat Valenciana i l'Estatut General de l'Advocacia.   
2. La competència territorial del Col·legi d'Advocats d'Alzira és el partit judicial d'Alzira.  
3. En cas de modificació futura dels partits judicials que afecte l'actual d'Alzira, l'àmbit territorial del Molt Il·lustre. Col·legi d'Advocats d'A1zira comprendrà en tot cas els municipis que actualment formen part del partit judicial i que s'inclou en la disposició addicional única dels presents Estatuts.   
Article 2. Domicili  
El Col·legi d'Advocats d'Alzira té la seua seu a Alzira, plaça del Sufragi núm. 9.   
Article 3. Integrants  
El Col·legi d'Advocats d'Alzira s'integra, sense cap limitació, pels qui, reunint les condicions d'aptitud i no estant sotmesos en cap tipus d'impediments, i previ compliment dels requisits, hagen estat admesos.   
Article 4. Tractament i emblemes  
1. El Col·legi d'Advocats d'Alzira tindrà el tradicional tractament d'il·lustre.   
2. El seu emblema tradicional està constituït per l'escut d'armes de la ciutat d'A1zira, amb un filacteri que recorre ambdós costats de l'escut i la seua part superior amb la llegenda 'COLEGIO DE ABOGADOS DEL PDO.'i, en la base, la paraula ALZIRA. Tot i que el seu emblema actual està constituït per l'escut d'armes de la ciutat d'Alzira, emmarcat en la balança de la justícia, i inclou a la seua part superior la llegenda 'Il·lustre Col·legi d'Advocats'i a la inferior Alzira.   
I es podrà utilitzar indistintament un emblema o l'altre.   
Sense perjudici d'això, la Junta de Govern del Molt Il·lustre Col·legi d'Advocats podrà actualitzar i modificar l'esmentat escut, prèvia consulta a la Junta General de Col·legi.   
3. El Col·legi s'acull al patrocini secular de santa Maria, en la seua Immaculada Concepció.   
TÍTOL II  
FINS I FUNCIONS DEL COL·LEGI  
Article 5. Fins del Col·legi   
Els fins del Col·legi d'Advocats d'Alzira són els assenyalats amb caràcter general en l'Estatut General de l'Advocacia i del Consell Valencià de Col·legis d'Advocats de la Comunitat Valenciana i, en particular, els següents:   
a) L'ordenació de l'exercici de la professió i la seua representació exclusiva.   
b) La defensa dels drets i interessos professionals i assistencials dels col·legiats.   
c) La formació professional permanent dels col·legiats.   
d) El control deontològic i l'aplicació del règim disciplinari, en garantia de la societat.   
e) La col·laboració en el funcionament, promoció i millora de l'administració de justícia.  
Article 6. Funcions del Col·legi  
Correspon al Col·legi d'Advocats d'Alzira, per al compliment dels seus fins, l'exercici de les funcions que, amb caràcter general, s'indiquen en l'Estatut General de l'Advocacia i del Consell Valencià de Col·legis d'Advocats de la Comunitat Valenciana i, en particular, les següents:   
a) Ostentar la representació que establisquen les lleis per al compliment dels seus fins i, especialment, la representació i defensa de la professió davant de l'administració, institucions, tribunals, entitats i particulars, amb legitimació per a ser part en quants litigis i causes afecten els drets i interessos professionals i als fins de l'advocacia; exercitar les accions penals, civils, administratives o socials que siguen procedents, així com per a utilitzar el dret de petició d'acord amb la Llei.   
b) Informar, amb caràcter preceptiu i no vinculant, els projectes de lleis que es presenten a les Corts i de normes del Consell en matèria de dret públic i privat, i Administració de Justícia, que es referisquen o afecten el Col·legi i l'exercici de l'advocacia.   
c) Organitzar i gestionar els serveis d'assistència jurídica gratuïta i quants altres d'assistència i orientació jurídica puguen estatutàriament crear-se.   
d) Participar en matèries pròpies de la professió en els òrgans consultius de les administracions públiques, així com en els organismes interprofessionals.   
e) Assegurar la representació de l'advocacia en els consells socials i patronats universitaris, en els termes establerts en les normes que els regulen.  
f) Participar en l'elaboració dels plans d'estudis, informar de les normes d'organització dels centres docents corresponents a la professió, mantindre permanent contacte amb aquests; crear, mantindre i proposar a l'autoritat competent l'homologació d'escoles de Pràctica Jurídica i altres mitjans per a facilitar l'accés a la vida professional dels nous titulats, i organitzar cursos per a la formació i perfeccionament professional.   
g) Ordenar l'activitat professional dels col·legiats; vetlar per la formació, l'ètica i la dignitat professionals i pel respecte degut als drets dels particulars; exercir la facultat disciplinària en l'orde professional i col·legial; elaborar els seus Estatuts particulars i les modificacions d'aquests, i sotmetre'ls a l'aprovació de l'administració Pública de la Generalitat, amb un informe previ del Consell Valencià de Col·legis d'Advocats; redactar i aprovar el seu Reglament de Règim Interior, sense perjudici del control de legalitat per l'administració pública de la Generalitat, i la resta d'acords per al desenvolupament de les seues competències.   
h) Organitzar i promoure activitats i serveis comuns, d'interés per als col·legiats, de caràcter professional, formatiu, cultural, assistencial, de previsió i altres d'anàlegs, inclòs l'assegurament col·lectiu de la responsabilitat civil professional.   
i) Procurar l'harmonia i col·laboració entre els col·legiats i impedir la competència deslleial entre aquests.   
j) Adoptar les mesures conduents a evitar i perseguir l'intrusisme professional.   
k) Intervindre, amb la sol·licitud prèvia, en via de conciliació o arbitratge, en les qüestions que, per motius professionals, se susciten entre els col·legiats o entre aquests i els seus clients.   
1) Exercir funcions d'arbitratge en els assumptes que els siguen sotmesos, així com promoure o participar en institucions d'arbitratge.   
m) Resoldre les discrepàncies que puguen sorgir en relació amb l'actuació professional dels col·legiats i la percepció dels seus honoraris, mitjançant laude, a què prèviament se sotmeten de mode exprés les parts interessades.   
n) Establir barems orientatius sobre honoraris professionals i, si fa al cas, el règim de les notes d'encàrrec o pressupostos per als clients.   
o) Informar i dictaminar sobre honoraris professionals, així com establir, si és el cas, serveis per al seu cobrament.   
p) Complir i fer complir als col·legiats, en quant afecte la professió, les disposicions legals i estatutàries, així com les normes i decisions adoptades pels òrgans col·legials en matèria de la seua competència.   
q) Quantes altres funcions redunden en benefici dels interessos de la professió, dels col·legiats i de la resta de fins de l'advocacia.   
r) Participar en els processos i proves que s'establisquen per a l'acreditació de l'aptitud professional, a través de què es reconega la capacitat necessària per a l'exercici professional d'advocat.   
s) Les altres que disposen la legislació estatal o la Comunitat Valenciana.  
TÍTOL III   
COL·LEGIACIÓ I EXERCICI DE LA PROFESSIÓ  
CAPÍTOL PRIMER  
ADQUISICIÓ DE LA CONDICIÓ DE COL·LEGIAT  
Article 7. Obligatorietat de col·legiació   
Per a l'exercici de l'advocacia, els qui tinguen el seu domicili professional únic o principal en l'àmbit territorial del Col·legi, hauran d'incorporar-s'hi, la qual cosa els permetrà exercir en tot el territori espanyol en els termes de la llei estatal de col·legis professionals.   
Article 8. Requisits de col·legiació   
1. La incorporació al Col·legi d'Advocats d'A1zira exigirà els requisits següents:   
a) Tindre nacionalitat espanyola o d'algun Estat membre de la Unió Europea o de l'àmbit territorial d'aplicació de l'Acord sobre l'Espai Econòmic Europeu, fet a Porto el 2 de maig de 1992 (BOE 21/1994, de 25-01-1994) llevat d'allò que es disposa en tractats o convenis internacionals, o dispensa legal.   
b) Ser major d'edat i no estar sotmés en causa d'incapacitat.   
c) Posseir el títol de llicenciat en Dret o els títols estrangers que, d'acord amb les normes vigents, siguen homologat amb aquells.   
d) Satisfer la quota d'ingrés i les altres que tinga establides el Col·legi.   
2. La incorporació com a exercent exigirà, a més, els requisits següents:   
a) No tindre antecedents penals que l'inhabiliten per a l'exercici de l'advocacia.   
b) No estar incurs en causa d'incompatibilitat o prohibició per a l'exercici de l'advocacia.   
c) Formalitzar l'ingrés en la Mutualitat General de l'Advocacia de Previsió Social a prima fixa o, si fa al cas, en el Règim de Seguretat Social que corresponga d'acord amb la legislació vigent.   
d) Declaració jurada de la persona sol·licitant, en què manifestarà si exerceix alguna funció o ocupació de les administracions públiques. En cas afirmatiu, expressarà la naturalesa i categoria de la seua funció o ocupació, i aportarà certificat en què expresse que no incorre en cap incompatibilitat amb l'exercici de la professió.   
e) Haver obtingut, quan procedisca, l'acreditació de l'aptitud professional a través de què es reconega la capacitat necessària per a l'exercici professional d'advocat.   
Article 9. Requisits a omplir pels advocats pertanyents a altres col·legis   
Sense perjudici que siga suficient la col·legiació en un sol col·legi, que serà el del domicili professional únic o principal, per a exercir en tot el territori del Regne d'Espanya, els qui pretenguen incorporar-se al Col·legi d'Advocats d'Alzira, si pertangueren amb anterioritat a un altre, hauran de presentar certificat del Consell General de l'Advocacia, acreditatiu de no figurar donat de baixa per falta de pagament en qualsevol col·legi d'advocats d'Espanya i de no haver estat objecte de correcció disciplinària, amb expressió precisa de quina va ser aquesta en cas afirmatiu.   
Article 10. Autorització d'incorporació   
1. Correspon a la Junta de Govern resoldre sobre les sol·licituds d'incorporació i reincorporació que es presenten, les quals seran aprovades, suspeses o denegades, prèvies les diligències i informes que procedisca, mitjançant una resolució motivada, que haurà de ser notificada a l'interessat en el termini de deu dies. Contra la resolució denegatòria o suspensiva de la sol·licitud de col·legiació o reincorporació, procedirà el recurs de reposició davant de la mateixa Junta de Govern, que haurà de ser interposat en el termini d'un mes, i haurà de ser resolt en el mateix període. Contra l'acord definitiu podrà interposar-se recurs d'alçada davant del Consell Valencià de Col·legis d'Advocats, d'acord amb el que disposa l'article 113.   
2. No podrà denegar-se, en cap cas, l'ingrés en la corporació als qui reunisquen els requisits establits en l'article 8 d'aquest Estatut.   
Article 11. Suspensió de sol·licituds   
La tramitació de les sol·licituds d'incorporació i reincorporació serà suspesa en els casos següents:   
a) Si el sol·licitant no acompanya els documents acreditatius de complir els requisits per a la seua col·legiació. La suspensió s'alçarà en el moment en què presente la totalitat d'aquests documents.   
b) Si, a judici del secretari, hi haguera dubtes respecte de la legitimitat o certesa dels documents aportats, mentre no es dispose de les compulses o legitimacions adients.   
Article 12. Causes de denegació   
Es denegaran les sol·licituds d'incorporació i reincorporació, si els qui les formulen es troben compresos en algun dels casos següents:   
a) No complir amb els requisits d'incorporació o reincorporació, establits en els presents Estatuts.   
b) Tindre algun impediment per a ser admés, per no haver aconseguit la majoria d'edat o per no posseir la nacionalitat espanyola, llevat dels casos de dispensa, o quan s'haguera produït la inhabilitació o suspensió expressa per a l'exercici de l'advocacia, en virtut de sentència o de resolució ferma.   
c) Haver estat sancionat disciplinàriament, amb la suspensió de l'exercici professional o l'expulsió d'algun col·legi d'advocats espanyol o corporació equivalent, d'alguns dels estats membres de la Unió Europea o de l'Espai Econòmic Europeu de 2 de maig de 1992, sense haver estat rehabilitat.   
Article 13. Pagament de quota d'incorporació   
1. El pagament de la quota d'incorporació es realitzarà en el moment de sol·licitar-la, però amb caràcter condicional, subjecte a l'autorització de la incorporació.   
2. Si qui sol·licita la incorporació ho està en un altre col·legi, la quota d'incorporació que haurà de satisfer serà la mateixa que s'exigirà en el col·legi d'origen, als advocats pertanyents al Col·legi d'Advocats d'Alzira, per règim de reciprocitat.   
Article 14. Col·legiació única  
1. Els advocats incorporats en un altre col·legi d'advocats podran exercir a l'àmbit territorial del Col·legi d'Advocats d'Alzira, sense que se'ls puga exigir per aquest cap habilitació, ni el pagament de contraprestacions econòmiques diferents de les exigibles als seus col·legiats per serveis que no es troben coberts per la quota col·legial. Tot això sense perjudici del deure de comunicació prèvia, regulat en l'article 15 d'aquests Estatuts.   
2. Tot advocat incorporat al Col·legi d'Alzira podrà prestar els seus serveis professionals lliurement en tot el territori del Regne d'Espanya, a la resta dels estats membres de la Unió Europea i a altres països de l'àmbit territorial d'aplicació de l'esmentat Acord sobre l'Espai Econòmic Europeus, d'acord amb la normativa vigent respecte d'això.   
3. Els advocats de altres països podran exercir al territori del Col·legi d'Alzira, de conformitat amb la normativa vigent a aquest efecte i amb respecte al que estableixen els presents Estatuts.   
Article 15. Deure de comunicació   
1. L'advocat pertanyent al Col·legi d'Advocats d'Alzira, que vaja a intervindre en actuacions judicials que es desenvolupen en partits judicials corresponents a l'àmbit territorial d'altres col·legis d'advocats, llevat que es tracte d'un Col·legi d'Advocats de la Comunitat Valenciana, haurà de comunicar-ho al Col·legi en l'àmbit territorial del qual haja d'intervindre directament i al Consell General, a través del Col·legi d'Advocats d'Alzira.   
L'advocat pertanyent a un altre col·legi, que realitze una actuació professional a l'àmbit territorial del Col·legi d'Advocats d'Alzira, haurà de comunicar-ho a través del seu col·legi.   
La comunicació produirà efectes des de la seua presentació, sense perjudici que es demane, del col·legi d'origen, que el comunicant està incorporat a aquest i no està sancionat o incapacitat per a l'exercici professional en cap col·legi d'Espanya.  
2. En les actuacions professionals que duga a terme en l'àmbit territorial d'un altre Col·legi, l'advocat estarà subjecte a les normes d'actuació, deontologia i règim disciplinari d'aquest. L'esmentat Col·legi protegirà la seua llibertat i independència en la defensa, i serà competent per a la tramitació i resolució dels expedients disciplinaris que procedisquen, sense perjudici que l'eventual sanció produïsca efectes en tots els col·legis d'Espanya, per a la qual cosa es comunicarà al Consell General.   
3. La incorporació o comunicació d'actuació professional acredita l'advocat com a tal, sense que calga cap designació o nomenament del poder judicial o de l'administració pública.   
4. El que disposa aquest article s'entén sense perjudici del que estableixen l'Estatut del Consell Valencià de Col·legis d'Advocats i els altres acords intercol·legials que es puguen establir.   
CAPÍTOL SEGON   
MEMBRES DEL COL·LEGI  
Article 16. Membres del Col·legi   
1. Tindran la consideració de membres del Col·legi d'Advocats d'Alzira, els qui, com a exercents o no exercents, ja figuren incorporats o s'incorporen d'ara en avant, per a la qual cosa hauran de complir amb els requisits previstos en l'article 8 dels presents Estatuts.   
2. No podrà limitar-se al Col·legi d'Advocats d'Alzira el nombre dels seus components, ni tancar-se temporalment o definitivament l'admissió de nous col·legiats que reunisquen les condicions assenyalades en aquests Estatuts o preceptes que els desenvolupen.   
Article 17. Acreditació   
Els col·legiats identificaran la seua personalitat i la seua condició, d'exercents o no exercents, mitjançant un carnet o targeta d'identitat, en què figurarà la seua fotografia, i que s'ajustarà al model que en cada cas acorde la Junta de Govern. També podran usar una insígnia de solapa, segons model igualment aprovat per la Junta de Govern. Alhora que s'utilitzarà l'esmentat escut en les togues, i se situarà aquest escut a la part esquerra, mitjançant brodat en color negre.   
Article 18. Col·legiats d'honor  
Podran ser col·legiats d'honor del Col·legi d'Alzira els qui reben aquest nomenament per acord de la Junta General, a proposta de la de Govern, en atenció a mèrits o serveis rellevants prestats a favor de la professió o de l'advocacia en general.   
Article 19. Habilitació per a defensar assumptes propis o de parents   
1. No caldrà la incorporació al Col·legi d'Advocats d'Alzira per a la defensa d'assumptes propis o de parents, fins al tercer grau de consanguinitat o segon d'afinitat, sempre que l'interessat reunisca els requisits establits per l'article 8.1, paràgrafs a), b) i c) dels presents Estatuts, així com aquells que puguen establir les normes vigents.   
2. Els qui es troben en aquesta situació seran habilitats pel degà per a la intervenció que se sol·licite.   
3 L'habilitació suposa, per a qui la rep, el gaudi, en relació amb l'assumpte o assumptes a què aconsegueix, de tots els drets concedits en general als advocats i l'assumpció de les correlatives obligacions, i aplicació del règim d'incapacitat, prohibició, incompatibilitat i restriccions per a l'exercici de la professió.   
CAPÍTOL TERCER   
PÈRDUA DE LA CONDICIÓ DE COL·LEGIAT  
Article 20. Pèrdua de la condició de col·legiat  
1. La condició de col·legiat es perdrà:   
a) Per deixar de satisfer tant les quotes ordinàries o extraordinàries acordades, com les altres càrregues col·legials a què estiguera obligat.   
b) Per condemna ferma que comporte la d'inhabilitació per a l'exercici de la professió.   
c) Per sanció ferma d'expulsió del Col·legi, acordada en expedient disciplinari.   
d) A petició de l'interessat.  
e) Per defunció.   
2. En tot cas, la pèrdua de la condició de col·legiat, per les causes expressades en els apartats a), b) i c) del número anterior, hauran de ser comunicades per escrit a l'interessat, moment en què produiran efectes, i seran igualment comunicades al Consell Valencià de Col·legis d'Advocats i al Consell General de l'Advocacia Espanyola.   
3. En el cas de l'apartat a), els col·legiats podran reincorporar-se al Col·legi d'Advocats d'Alzira pagant allò que s'ha degut, els seus interessos al tipus legal dels diners, i la quantitat que corresponga com a reincorporació.   
4. La Junta de Govern acordarà el passe a situació de no exercent d'aquells col·legiats en què concórrega alguna de les circumstàncies determinants d'incapacitat o incompatibilitat per a l'exercici, mentre aquella subsistisca, sense perjudici que, si procedeix, resolga el que procedisca en via disciplinària.   
CAPÍTOL QUART   
DE L'EXERCICI DE LA PROFESSIÓ  
Secció Primera. Dels advocats incorporats a aquest Col·legi   
Article 21. Advocats   
Tenen la condició d'advocats del Col·legi d'Advocats d'Alzira els qui, en qualitat d'exercents i complits els requisits necessaris per a això, es dediquen de forma professional a la direcció i defensa de les parts en qualsevol classe de processos, així com a l'assessorament i consell jurídic.   
Article 22. Jurament o promesa   
1. De conformitat amb la legislació vigent, els qui queden incorporats a aquest Col·legi, per a l'exercici de la professió d'advocat i que amb anterioritat no l'hagueren exercit, prestaran jurament o promesa de lleialtat a Sa Majestat el Rei i fidelitat a la Constitució i a la resta de l'ordenament jurídic, i de fidel compliment de les obligacions i normes deontològiques de la professió d'advocat.   
2. El jurament o promesa serà prestat davant de la Junta de Govern del Col·legi.   
3. La Junta podrà autoritzar que el jurament o promesa es formalitze inicialment per escrit, amb compromís de la seua posterior ratificació pública. En tot cas, s'haurà de deixar constància en l'expedient personal del col·legiat de la prestació de l'esmentat jurament o promesa. La falta de prestació del jurament o promesa, el dia i hora que a aquest s'assenyale, farà, llevat de causa greu justificada, que quede en suspens l'anterior autorització fins que efectivament es complisca aquest requisit, per qui estiguen obligats a això.   
Article 23. Justificació de la seua condició   
1. A través del Consell Valencià de Col·legis d'Advocats, el Col·legi d'Advocats d'Alzira facilitarà als jutges i tribunals de la Comunitat Valenciana, així com als directors de centres penitenciaris i als cossos i forces de Seguretat una relació comprensiva dels advocats exercents incorporats al Col·legi. Als advocats que en aquella estigueren inclosos no podrà exigir-se'ls un altre comprovant per a l'exercici de la professió, llevat del de l'acreditació de la seua personalitat que, a efectes professionals, podrà realitzar-se mitjançant l'exhibició del carnet, a què es referix l'article 17 d'aquests Estatuts.   
2. Els advocats, que no figuren en la relació prevista en l'apartat anterior, hauran d'acreditar la condició d'advocat mitjançant certificat de trobar-se incorporats al Col·legi o documentació acreditativa d'haver efectuat la comunicació prevista en l'article 15 dels presents Estatuts.   
3. El Col·legi d'Advocats d'Alzira podrà comprovar que els advocats que intervinguen a les oficines públiques i en actuacions judicials, es troben en situació col·legial regular, d'acord amb el que preveu aquests Estatuts.   
Secció Segona. Incapacitat, prohibicions, incompatibilitats i restriccions especials   
Article 24. Circumstàncies determinants de la incapacitat   
1. Són circumstàncies determinants d'incapacitat per a l'exercici de l'advocacia:   
a) Els impediments que, per la seua naturalesa o intensitat, no permeten el compliment de la missió de defensa dels interessos aliens que, als advocats, s'encomana.   
b) La inhabilitació o suspensió expressa per a l'exercici de l'advocacia en virtut de resolució judicial o corporativa ferma.   
c) Les sancions disciplinàries fermes, que comporten la suspensió de l'exercici professional o l'expulsió de qualsevol col·legi d'advocats.   
2. La incapacitat desapareixerà quan cessen les causes que les hagueren motivat o s'haja extingit la responsabilitat disciplinària, conforme aquests Estatuts.   
Article 25. Prohibicions   
Els advocats tenen les següents prohibicions, la infracció de les quals se sancionarà disciplinàriament:   
a) Exercir l'advocacia estant incurs en causa d'incompatibilitat, inhabilitació o suspensió, així com prestar la seua signatura als qui, per qualsevol causa, no puguen exercir com a advocats.   
b) Compartir locals o serveis amb professionals incompatibles, si això afectara la salvaguarda del secret professional.   
c) Mantindre vincles associatius de caràcter professional, que impedisquen el correcte exercici de l'advocacia, atenent al que preveuen aquests Estatuts i, singularment, l'article 26.3.   
Article 26. Incompatibilitats  
1. L'exercici de l'advocacia és incompatible amb qualsevol activitat que puga suposar menyspreu de la llibertat, la independència o la dignitat que li són inherents. Igualment, l'advocat pertanyent a aquest Col·legi, que realitze alhora qualsevol altra activitat que, per suposar un conflicte d'interessos impedisca respectar els principis del correcte exercici continguts en aquests Estatuts, haurà d'abstindre's de realitzar aquella que resulte incompatible amb el correcte exercici de l'advocacia.   
2. Així mateix, l'exercici de l'advocacia serà absolutament incompatible amb:   
a) L'exercici, en qualsevol concepte, de càrrecs, funcions o ocupacions en les administracions públiques, la mateixa normativa reguladora de les quals així ho especifique.   
b) L'exercici de la professió de procurador, graduat social, agent de negocis, gestor administratiu i qualsevol altra, la mateixa normativa reguladora de la qual, així ho especifique.   
c) El manteniment de vincles professionals amb càrrecs o professionals incompatibles amb l'advocacia, que impedisquen el correcte exercici d'aquesta.   
3. En tot cas, l'advocat no podrà realitzar activitat d'auditoria de comptes o altres que siguen incompatibles amb el correcte exercici de l'advocacia, simultàniament per al mateix client o per als qui ho hagueren sigut en els tres anys precedents. No s'entendrà incompatible aquesta prestació si es realitza per persones jurídiques distintes i amb l'òrgan d'administració diferents.   
4. L'exercici de l'advocacia és també incompatible amb la intervenció davant dels organismes jurisdiccionals, en els termes que establisca la legislació aplicable. L'advocat, a qui afecte tal incompatibilitat, haurà d'abstindre's de la defensa que en tals assumptes li haja pogut ser encomanada. L'esmentada obligació d'abstenció s'entén sense perjudici del dret de recusació que puga assistir al litigant contrari.   
Article 27. Efectes   
1. L'advocat, a qui afecte alguna de les causes d'incompatibilitat establides en l'article anterior, haurà de comunicar-ho sense cap excusa a la Junta de Govern del Col·legi i cessar immediatament en la situació d'incompatibilitat, i s'entendrà que renuncia a l'exercici professional si no ho manifesta per escrit en el termini de trenta dies, amb la qual cosa automàticament serà donat de baixa en aquest.   
2. La infracció de l'esmentat deure de cessar en la situació d'incompatibilitat, així com el seu exercici amb infracció de les incompatibilitats establides en l'article anterior, directament o per persona interposada, constituirà infracció molt greu, sense perjudici d'altres responsabilitats que li corresponguen.   
CAPÍTOL CINQUÉ  
DRETS I OBLIGACIONS DELS ADVOCATS  
Secció Primera. Amb caràcter general   
Article 28. Deures fonamentals   
1. L'activitat d'advocat es durà a terme amb subjecció a les normes legals, estatutàries i deontològiques.   
2. L'advocat, com a partícip en la funció pública de l'administració de justícia, ha de cooperar amb aquesta assessorant, conciliant i defensant en dret els interessos que li siguen confiats. En cap cas la tutela de tals interessos no pot justificar la desviació del fi suprem de justícia, a què l'advocacia es troba vinculada.   
3. La defensa jurídica és una obligació professional, tant per a l'advocacia com per als advocats, que es complirà ajustant-se a normes deontològiques.   
4. L'advocat té el dret i el deure de prestar el servei de torn d'ofici, en els termes que reglamentàriament establisca la Junta de Govern.   
Article 29. Sotmetiment a normes i decisions del Col·legi d'Advocats d'Alzira i la resta d'òrgans rectors de l'advocacia  
Els col·legiats queden sotmesos a l'Estatut General de l'Advocacia, als presents Estatuts i a les decisions de la Junta General, de la Junta de Govern i del Consell Valencià de Col·legis d'Advocats, com també als Estatuts d'aquest últim.   
Article 30. Despatx professional   
1. Els advocats d'aquest Col·legi hauran de mantindre despatx professional obert o estar adscrits a un despatx professional, en el lloc on habitualment exercisquen la professió, dins de l'àmbit territorial de competència d'aquest Col·legi.   
S'exceptua d'aquest deure, de mantindre despatx obert, els advocats procedents d'altres col·legis, respecte dels quals s'entendrà complit aquest requisit pel fet de mantindre estudi professional al col·legi d'origen en què més habitualment exercisquen la professió.   
2. Tots els col·legiats tenen l'obligació de comunicar al Col·legi els canvis de domicili professional, trasllats de veïnat i absències que hagen de prolongar-se per més de dos mesos consecutius. Les notificacions efectuades en el domicili professional, que conste al Col·legi, tindran plena validesa, sense perjudici de la responsabilitat que puga derivar-se'n per no haver comunicat el seu eventual trasllat.   
Article 31. Secret professional   
1. De conformitat amb allò que ha establit l'article 542.3, de la Llei Orgànica del Poder Judicial, els advocats hauran de guardar secret de tots els fets o notícies que coneguen, per raó de qualsevol de les modalitats de la seua actuació professional, i no podran ser obligats a declarar sobre aquests.   
2. En el cas que el degà del Col·legi, o qui estatutàriament el substituïsca, fóra requerit en virtut de norma legal, o avisat per l'autoritat judicial o governativa competent, per a la pràctica d'un registre en el despatx professional d'un advocat del Col·legi, aquest haurà de personar-se en el dit despatx i assistir a les diligències que es practiquen, per tal de vetlar per la salvaguarda del secret professional.   
Article 32. Llibertat i independència   
L'advocat, en compliment de la seua missió, actuarà amb tota llibertat i independència, i se subjectarà, per tant, a la Llei i a les normes ètiques i de deontologia professional.   
Article 33. Exercici de la seua funció   
El deure de defensa jurídica que als advocats se'ls confia és també un dret per a aquests. En conseqüència podrà reclamar, tant de les autoritats com del Col·legi, i dels particulars, totes les mesures d'ajuda en l'exercici de la seua funció que els siguen legalment degudes.   
Article 34. Consideracions honorífiques   
L'advocat del Col·legi d'A1zira té dret a totes les consideracions honorífiques degudes a la seua professió i tradicionalment reconegudes.  
Article 35. Protecció legal   
Per a la protecció dels seus drets, els col·legiats podran fer ús de quants remeis o recursos estableix la legislació, i se subjectaran al règim jurídic vigent per a cada un d'ells.   
Article 36. Drets corporatius   
Són drets dels col·legiats:   
a) Participar en la gestió corporativa i, per tant, exercir els drets de petició, de vot i d'accés als càrrecs directius, en la forma que establisquen les normes legals o estatutàries. El vot dels exercents tindrà, en tot cas, doble valor que el dels col·legiats no exercents.   
b) Demanar i obtindre del Col·legi, del Consell Valencià de Col·legis d'Advocats i de tots els òrgans corporatius, la protecció de la seua independència i lícita llibertat d'actuació professional.   
c) Conéixer en qualsevol moment l'estat de tramitació dels expedients, en què tinguen la condició d'interessat.   
d) Formular moció de censura contra els membres de la Junta de Govern, en els termes regulats en els presents Estatuts.   
e) Aquells altres que els confereixen els presents Estatuts, els del Consell Valencià de Col·legis d'Advocats i qualssevol altres disposicions de caràcter general.   
Article 37. Deures corporatius   
Són deures dels col·legiats:   
a) Estar al corrent en el pagament de les seues quotes, ordinàries o extraordinàries, i abonar altres càrregues col·legials, qualsevol que siga la seua naturalesa, en la forma i terminis a aquest efecte establits. A tals efectes es consideren càrregues corporatives totes les imposades pel Col·legi, el Consell Valencià de Col·legis d'Advocats i el Consell General de l'Advocacia, en el marc de les seues competències respectives.   
b) Denunciar al Col·legi de tot acte d'intrusisme que arribe al seu coneixement, així com els casos d'exercici il·legal, siga per falta de col·legiació o omissió del deure de comunicació, siga per suspensió o inhabilitació del denunciat, o per estar incurs en supòsits d'incompatibilitat o prohibició.   
c) Denunciar al Col·legi qualsevol atemptat a la llibertat, independència o dignitat d'un advocat, en l'exercici de les seues funcions.   
d) No intentar la implicació de l'advocat contrari en el litigi o interessos debatuts, ni directament ni indirectament, i evitar, fins i tot, qualsevol al·lusió personal al company i tractar-lo sempre amb la major correcció.   
e) Evitar competències il·lícites respecte als companys de la professió, i complir els deures corporatius.   
f) Mantindre com a matèria reservada les conversacions i correspondència hagudes amb l'advocat o advocats contraris, amb prohibició de revelar-los o presentar-los en judici sense el seu previ consentiment. No obstant això, per causa greu, la Junta de Govern del Col·legi podrà discrecionalment autoritzar la seua revelació o presentació en judici, sense l'esmentat consentiment previ.   
Article 38. Publicitat  
1. Els advocats pertanyents al Col·legi d'Advocats d'Alzira, podran realitzar publicitat dels seus serveis, sempre que siga digna, lleial i veraç, amb absolut respecte a la dignitat de les persones, a la legislació sobre publicitat, sobre defensa de la competència i competència deslleial, i s'ajustarà, en tot cas, a les normes deontològiques.   
2. Es considerarà contrària a les normes deontològiques de l'advocacia la publicitat que supose:   
a) Revelar directament o indirectament fets, dades o situacions, emparats pel secret professional.   
b) Incitar genèricament o concretament el plet o conflicte.   
c) Oferir els seus serveis, per si o mitjançant tercers, a víctimes d'accidents o desgràcies, als seus hereus o als seus drethavents, en el moment en què no tenen plena i serena llibertat per a l'elecció d'advocat, per trobar-se patint l'esmentada recent desgràcia personal o col·lectiva.   
d) Prometre l'obtenció de resultats, que no depenguen exclusivament de l'activitat de l'advocat.   
e) Fer referència directa o indirecta a clients del mateix advocat.   
f) Utilitzar els emblemes o símbols col·legials i aquells altres que per la seua similitud pogueren generar confusió, en reservar-se el seu ús per a la publicitat institucional que puga realitzar-se en benefici de la professió en general.   
3. Els advocats que presten els seus serveis, en forma permanent o ocasional a empreses individuals o col·lectives, hauran d'exigir que aquestes s'abstinguen d'efectuar publicitat respecte de tals serveis, que no s'ajuste a allò que s'ha establit en aquests Estatuts i en l'Estatut General de l'Advocacia.   
Article 39. La vènia   
1. Els advocats tenen plena llibertat d'acceptar o rebutjar la direcció de l'assumpte, així com de renunciar a aquest en qualsevol fase del procediment, sempre que no es produïsca indefensió al client.   
2. Els advocats que hagen d'encarregar-se de la direcció professional d'un assumpte, i encomanar-lo a un altre company en la mateixa instància, hauran de sol·licitar la seua vènia, llevat que hi haja renúncia escrita i incondicionada a prosseguir la seua intervenció per part de l'anterior advocat i, en tot cas, demanar d'aquest la informació necessària per a continuar l'assumpte.   
3. La vènia, llevat cas d'urgència a justificar, haurà de ser sol·licitada amb caràcter previ i per escrit, sense que el lletrat requerit puga denegar-la i amb l'obligació, per la seua banda, de tornar la documentació en el seu poder i facilitar al nou lletrat la informació necessària per a continuar la defensa.   
4. L'advocat substituït tindrà dret a reclamar els honoraris que corresponguen a la seua intervenció professional i el substitut tindrà el deure de col·laborar diligentment en la gestió del seu pagament.   
Secció Segona. En relació amb els tribunals   
Article 40. Normes per a actuar davant dels tribunals   
1. Són obligacions de l'advocat amb els òrgans jurisdiccionals: la probitat, lleialtat i veracitat quant al fons de les seues declaracions o manifestacions, i el respecte quant a la forma de la seua intervenció.   
2. Els advocats compareixeran davant dels tribunals vestint toga, sense distintiu de cap classe, llevat del de col·legiat, i adequaran la seua indumentària a la dignitat i prestigi de la toga que vesteixen i al respecte a la Justícia.   
3. Els advocats tindran dret a intervindre davant dels tribunals de qualsevol jurisdicció assentats dins de l'estrada, al mateix nivell en què es trobe instal·lat el Tribunal davant de qui actuen.   
4. L'advocat actuant podrà ser auxiliat o substituït, en l'acte de la vista o juí o en qualsevol altra diligència judicial per un company en exercici incorporat al Col·legi d'Advocats d'Alzira, o l'actuació de la qual haja estat degudament comunicada al Col·legi. Per a la substitució bastarà la declaració de l'advocat substitut, sota la seua responsabilitat.   
5. Els advocats que es troben processats o encartats i es defensen a si mateixos, o col·laboren amb el seu defensor, usaran toga i ocuparan el lloc establit per als advocats.   
6. Els advocats solament obligats a esperar un temps prudencial sobre l'hora assenyalada pels òrgans judicials, per a les actuacions en què intervindran; transcorregut el qual podran formular la pertinent queixa davant del mateix òrgan i informar del retard a la Junta de Govern del corresponent Col·legi, perquè aquesta puga adoptar les iniciatives pertinents.   
Article 41. Independència i llibertat d'actuació i dret a la consideració professional   
Si l'advocat actuant considera que l'autoritat, Tribunal o Jutjat coarta la independència i llibertat necessàries per a complir amb els seus deures professionals, o que no se li guarda la consideració deguda a la seua professió, podrà fer-ho constar així davant del mateix Jutjat o Tribunal, sota la fe del secretari, o davant de l'autoritat sota la fe del funcionari, preferentment davant del qui exercira la fe pública administrativa, i donar compte a la Junta de Govern. La Junta, si estima fundada la queixa, adoptarà les mesures adients per a emparar la llibertat, independència i prestigi professionals.   
Article 42. Necessitat identificació   
1. En tot escrit que es dirigisca als jutjats i tribunals, en què siga preceptiva la signatura d'advocat, així com en les còpies per a trasllat a les parts, es farà constar, de forma llegible, el nom complet del col·legiat que ho subscriga i, si fa al cas, la data de la comunicació o habilitació prevista en els presents Estatuts.   
2. El Col·legi d'Advocats d'A1zira podrà facilitar als seus advocats l'ús d'un segell amb l'emblema del Col·legi i el nom i número de col·legiat de l'advocat, per a facilitar-li la identificació professional i a aquests únics fins.   
Secció tercera. En relació amb les parts  
Article 43. Respecte al seu client   
1. Són obligacions de l'advocat, amb la part per ell defesa, a més de les que es deriven de les seues relacions contractuals, el compliment de la missió de defensa que li siga encomanada amb el màxim zel i diligència, i guardarà, especialment, el deure de secret professional.   
2. L'advocat realitzarà diligentment les activitats professionals que li impose la defensa de l'assumpte encomanat, i s'atendrà a les exigències tècniques, deontològiques i ètiques adequades a la tutela jurídica de l'esmentat assumpte, i podrà auxiliar-se dels seus col·laboradors i altres companys, els quals actuaran sota la seua responsabilitat.   
3. En tot cas, l'advocat haurà d'identificar-se davant de la persona a qui assessore o defense, fins i tot quan ho fera per compte d'un tercer, per tal d'assumir les responsabilitats civils, penals i deontològiques que, si fa al cas, corresponguen.   
4. Si a l'advocat no li interessa continuar dirigint al client que se li haguera nomenat, estarà obligat a fer-li saber la renúncia, amb l'antelació necessària perquè no queden indefensos els interessos posats sota la seua empara. Comunicada la renúncia, l'advocat podrà depositar el document acreditatiu de la comunicació d'aquesta i la documentació que li haguera confiat al client a la seu del Col·legi d'Advocats, i farà constar aquest aspecte en la mateixa comunicació.   
5. L'advocat està obligat a tornar puntualment al seu client la documentació que li haguera confiat, a l'acabament de la relació contractual, sense perjudici que puga conservar còpia d'aquesta. No serà causa per a eximir-se d'aquesta obligació que se li dega qualsevol quantitat. Haurà de lliurar al seu client, a la seua petició, els documents obtinguts per l'advocat, els escrits i resolucions relacionades amb l'assumpte que li haguera encomanat, tot això amb despeses a càrrec del client. Aquest deure de conservació de documents i antecedents tindrà una durada màxima de sis anys.   
Article 44. Respecte a la part contrària   
Són obligacions de l'advocat, amb la part contrària, l'abstenció o omissió de qualsevol acte que determine una lesió injusta per a aquesta, i el tracte considerat i cortés.   
Secció Quarta. Exercici individual, despatxos col·lectius i no col·lectius   
Article 45. Exercici individual   
1. L'exercici individual de l'advocacia podrà desenvolupar-se per compte propi com a titular d'un despatx, o per compte d'altri, o com a col·laborador d'un despatx individual o col·lectiu. No es perdrà la condició d'advocat qui exerceix com a titular del seu despatx individual quan:   
a) L'advocat tinga en el seu bufet passants o col·laboradors, amb relació laboral o sense amb aquests.   
b) L'advocat compartisca el bufet amb el seu cònjuge, ascendents, descendents o parents, fins al segon grau de consanguinitat o afinitat.   
c) L'advocat compartisca els locals, instal·lacions, serveis o altres mitjans amb altres advocats, però mantenint la independència dels seus bufets, sense identificació conjunta d'aquest davant la clientela.   
d) L'advocat concerte acords de col·laboració per a determinats assumptes o classes d'assumptes amb altres advocats o despatxos col·lectius, nacionals o estrangers, siga quina siga la seua forma.   
e) L'advocat constituïsca una societat unipersonal per al dit exercici de l'advocacia, que haurà d'observar, en quant puga ap1icar-se-1i, el que disposa l'article següent per a l'exercici col·lectiu.   
2. L'advocat titular d'un despatx professional individual respondrà, professionalment, davant del seu client de les gestions o actuacions que efectuen els seus passants o col·laboradors, sense perjudici de la facultat de repetir-ho davant d'aquests, si escau. No obstant això, els passants i col·laboradors queden sotmesos a les obligacions deontològiques i assumiran la seua responsabilitat disciplinària. Els honoraris a càrrec del client es meritaran a favor del titular del despatx, fins i tot en el cas que les actuacions foren realitzades per altres lletrats per delegació o substitució d'aquest, i, al seu torn, el titular del despatx respondrà personalment dels honoraris deguts als lletrats a qui encarregue o delegue actuacions, fins i tot, en el cas que el client deixara d'abonar-li'ls, llevat de pacte en contra.   
3. L'exercici de l'advocacia per compte d'altri, en règim d'especial de col·laboració, haurà de pactar-se expressament per escrit, i es fixaran les condicions, duració, abast i règim econòmic de la col·laboració.   
4. L'advocacia també podrà exercir-se per compte d'altri sota el règim de dret laboral, mitjançant contracte de treball formalitzat per escrit. En cas que les parts acorden que l'exercici professional haja de desenvolupar-se en règim d'exclusivitat, haurà de fer-se constar expressament en el contracte. En tot cas, en l'exercici professional sota aquesta modalitat, l'advocat tindrà dret, davant de l'ocupador, al respecte a la llibertat i independència bàsiques, per a l'exercici de la professió.   
5. El Col·legi d'Advocats d'Alzira podrà exigir la presentació dels contractes de col·laboració i de treball, per tal de verificar que s'ajusten al que s'estableix en aquest Estatut. En les actuacions que realitze el col·laborador en règim especial, o en règim de dret laboral, per substitució o per delegació del despatx amb què col·labore, haurà de fer constar en nom i per compte de qui actua.   
Article 46. Exercici col·lectiu   
1. Els advocats podran exercir l'advocacia col·lectivament, mitjançant la seua agrupació sota qualsevol de les formes lícites en dret, incloses les societats mercantils.   
2. L'agrupació haurà de tindre com a objecte exclusiu l'exercici professional de l'advocacia i estar integrada exclusivament per advocats en exercici, sense limitació de nombre. Tant el capital com els drets polítics i econòmics hauran d'estar atribuïts únicament als advocats que integren el despatx col·lectiu.   
3. La forma d'agrupació haurà de permetre, en tot moment, la identificació dels seus integrants, i haurà de constituir-se per escrit i inscriure's al Registre Especial que a aquest efecte es portarà al Col·legi; en l'esmentat Registre s'inscriurà la seua composició i les altes i baixes que es produïsquen. Els advocats que formen part d'un despatx col·lectiu estaran obligats, personalment, a sol·licitar les inscripcions corresponents.   
4. Els advocats agrupats en un despatx col·lectiu no podran tindre despatx independent del col·lectiu, i en les intervencions professionals que realitzen i en les minutes que emeten hauran de deixar constància de la seua condició de membres del referit col·lectiu. No obstant això, les actuacions corresponents a l'assistència jurídica gratuïta tindran caràcter personal, encara que podrà sol·licitar-se del Col·legi la seua facturació a nom del despatx col·lectiu.   
5. Els advocats membres d'un despatx col·lectiu tindran plena llibertat per a acceptar o rebutjar qualsevol client o assumpte del despatx, així com plena independència per a dirigir la defensa dels interessos que tinguen encomanats. Les substitucions que es produïsquen s'atindran a les normes de funcionament del respectiu despatx, Sense necessitar la sol·licitud de vènia interna. Els honoraris correspondran al col·lectiu, sense perjudici del règim intern de distribució que establisquen les referides normes.   
6. L'actuació professional dels integrants del despatx col·lectiu estarà sotmesa a la disciplina col·legial, i respondrà, personalment, l'advocat que l'haja efectuat. No obstant això, s'estendran a tots els membres del despatx col·lectiu el deure de secret professional, les incompatibilitats que afecten qualsevol dels seus integrants i les situacions de prohibició d'actuar en defensa d'interessos contraposats amb els patrocinats per qualsevol d'ells.   
7. La responsabilitat civil que poguera tindre el despatx col·lectiu, serà conforme al règim jurídic general que corresponga a la forma d'agrupació utilitzada. A més a més, tots els advocats que hagen intervingut en un assumpte respondran civilment davant del client amb caràcter personal, solidari i il·limitat.   
8. Per a la millor salvaguarda del secret professional i de les relacions de companyonia, les normes reguladores del despatx col·lectiu podran sotmetre a arbitratge col·legial les discrepàncies que pogueren sorgir entre els seus membres a causa del funcionament, separació o liquidació de l'esmentat despatx.   
9. Per tal de determinar la responsabilitat de cada un dels advocats membres d'un despatx col·lectiu, hauran d'establir-se, entre les normes de funcionament del despatx, el mecanisme per a fer constar davant de tercers la distribució interna d'assumptes. El secretari del Col·legi podrà diligenciar el document o documents en què es registre aquesta distribució de responsabilitats, si així ho sol·licitara el despatx.   
10. No podrà compartir locals o serveis amb professionals incompatibles, si això afectara la salvaguarda del secret professional.   
Article 47. Règim de col·laboració multiprofessional   
1. Els advocats podran associar-se en règim de col·laboració multiprofessional amb altres professionals liberals no incompatibles, sense limitació de nombre i sense que això afecte la seua plena capacitat per a l'exercici de la professió davant de qualsevol jurisdicció i Tribunal, i utilitzaran qualsevol forma lícita en dret, incloses les societats mercantils, sempre que es complisquen les condicions següents:   
a) Que l'agrupació tinga com a objecte la prestació de serveis conjunts determinats, inclosos els serveis jurídics específics que es complementen amb els de les altres professions.   
b) Que l'activitat a exercir no afecte el correcte exercici de l'advocacia pels membres advocats.   
c) Que es complisquen les condicions establides en l'article anterior en allò que afecte l'exercici de l'advocacia, llevat d'allò que s'ha expressat sota l'apartat 2 d'aquest, que no resultarà aplicable, o en l'apartat 5 de què només serà aplicable l'obligació de deixar constància de la condició de membre del col·lectiu multiprofessional en les actuacions que es realitzen i minutes que s'emeten en el seu àmbit.   
2. Les agrupacions en règim de col·laboració multiprofessional han d'inscriure's al Registre Especial que a aquest efecte es portarà al Col·legi.   
3. Els membres advocats hauran de separar-se quan qualsevol dels seus integrants incomplisca les normes sobre prohibicions, incompatibilitats o deontologia pròpies de l'advocacia.   
CAPÍTOL SISÉ  
COL·LEGIATS NO EXERCENTS  
Article 48. Col·legiats no exercents   
1. Pertanyen al Col·legi d'Advocats, en qualitat de col·legiats no exercents, els qui ja figuren incorporats amb tal condició o s'incorporen d'ara en avant, sempre que reunisquen els requisits establits en l'article 8.1 d'aquests Estatuts.   
2. Els qui pertanguen a aquest Col·legi, en qualitat de no exercents, tindran els drets que es reconeixen en l'article. 36, a) i b) i les obligacions descrites en els articles 28, 29 i 37, a i b), i els serà prohibida la defensa d'interessos jurídics aliens, i, en general, l'exercici de les activitats que requerisquen l'aplicació de tècnica jurídica reservada als advocats.   
TÍTOL IV  
ADVOCATS PROCEDENTS DE UN ALTRE ESTAT MEMBRE   
DE LA UNIÓ EUROPEA O D'ESTATS   
DE L'ESPAI ECONÒMIC EUROPEU  
CAPÍTOL PRIMER  
EXERCICI A ESPANYA AMB EL TÍTOL PROFESSIONAL   
DE ORIGEN  
Article 49. Exercici en el territori del Col·legi   
1. Els advocats pertanyents a altres estats membres de la Unió Europea o de l'Espai Econòmic Europeu, podran exercir en el territori de competència del Col·legi d'Advocats d'Alzira, de conformitat amb la legislació aplicable, i quedaran subjectes, en tot cas, a les mateixes regles professionals i deontològiques que la resta d'advocats que exercisquen en aquest territori.  
2. Els advocats procedents d'un altre estat membre de la Unió Europea o d'estats inclosos en l'Espai Econòmic Europeu, el domicili professional únic o principal dels quals, en el territori espanyol, radique en l'àmbit territorial d'aquest Col·legi, hauran d'inscriure's prèviament al Registre Especial constituït a aquest efecte.   
3. La sol·licitud d'inscripció haurà de realitzar-se omplint el formulari facilitat pel mateix Col·legi, acompanyat de la documentació prevista en l'article 5 del Reial Decret 936/2001, de 3 d'agost, pel qual es regula l'exercici permanent a Espanya de la professió d'advocat, amb títol professional obtingut en un altre Estat membre de la Unió Europea (BOE 186/2001, de 04-08-2001), així com la documentació que acredite el compliment dels requisits previstos en l'article 8 dels presents Estatuts.   
La quota d'incorporació que establisca la Junta de Govern, per als advocats pertanyents a un altre estat membre de la Unió Europea o de l'Espai Econòmic Europeu, que pretenguen exercir amb el títol professional d'origen en l'àmbit territorial del Col·legi, no podrà ser superior, en cap cas, a l'exigida a la resta de col·legiats, i resultarà adequada al manteniment de les càrregues col·legials en proporció als serveis dels quals puguen beneficiar-se aquests advocats. La Junta de Govern decidirà motivadament sobre la sol·licitud d'inscripció, en el termini màxim de dos mesos des de la seua presentació, transcorregut el qual es considerarà admesa.   
4. Els advocats inscrits i no col·legiats desenvoluparan la seua professió concertadament amb un advocat col·legiat al Col·legi d'Alzira, en les activitats de defensa del client, quan en aplicació de la legislació espanyola siga preceptiva la intervenció d'advocat per a les actuacions davant de jutjats i tribunals o davant d'organismes públics amb funcions jurisdiccionals, així com per a l'assistència, comunicació i visites amb detinguts i presos. També caldrà aquesta concertació quan, fins i tot no sent preceptiva la intervenció d'advocat, la llei exigisca que si l'interessat no intervé per si mateix davant l'òrgan judicial, no puga fer-ho una altra persona que no siga advocat. L'advocat amb qui s'actue concertadament respondrà davant dels òrgans jurisdiccionals i organismes públics.   
Article 50. Registre d'advocats inscrits   
1. El Col·legi portarà un registre especial dels advocats d'altres estats membres de la Unió Europea i de l'Espai Econòmic Europeu, que pretenguen exercir al Regne d'Espanya. El Col·legi, a través del Consell Valencià, comunicarà al Consell General de l'Advocacia, en el termini màxim de quinze dies, comptadors a partir de la inscripció, la mateixa, amb especificació de l'autoritat competent de l'estat membre d'origen de l'interessat, per tal que el Consell General, en els quinze dies següents, informe d'això a l'esmentada autoritat, així com al Ministeri de Justícia.   
2. En la llista dels advocats exercents, incorporats al Col·legi, prevista en l'article 23 dels presents Estatuts, s'inclourà els noms dels advocats pertanyents a un altre estat membre de la Unió Europea o de l'Espai Econòmic Europeu inscrits, amb especial menció de tal circumstància, així com del país d'obtenció del títol professional, amb el que exerceixen a Espanya.   
Article 51. Principi d'assimilació de l'advocat inscrit amb l'advocat local   
1. En relació amb les activitats que exercisquen, amb el seu títol professional d'origen en l'àmbit territorial del Col·legi, els advocats procedents d'altres Estats de la Unió Europea o de l'Espai Econòmic Europeu, inscrits en el present Col·legi, els serà aplicable, amb caràcter general, les mateixes regles professionals i deontològiques que els advocats incorporats a aquest Col·legi. Tot això, sense perjuí de la normativa professional i deontològica a què estiguen subjectes en el seu Estat membre d'origen. En especial, quedaran subjectes als mateixos drets, deures, obligacions, prohibicions i incompatibilitats establides en els presents Estatuts, llevat de les excepcions expressament previstes en el Reial Decret 936/2001, pel qual es regula l'exercici permanent a Espanya de la professió d'advocat, amb títol professional obtingut en un altre estat membre de la Unió Europea (BOE 186/2001, de 04- 08-2001).   
2. La retirada, temporal o definitiva, de l'autorització per a exercir la professió en l'Estat d'origen, acordada per l'autoritat competent de l'esmentat Estat, comportarà per a l'advocat inscrit la prohibició, temporal o definitiva, d'exercir a l'àmbit territorial d'aquest Col·legi amb el títol professional d'origen.   
Article 52. Obligació d'exercir amb expressa menció del títol professional d'origen   
1. Els advocats que exercisquen en l'àmbit territorial del present Col·legi, amb el seu títol professional d'origen, estan obligats a fer-ho amb menció expressa de tal circumstància, i hauran d'utilitzar, en qualsevol cas, la denominació que corresponga, de conformitat amb el que disposa el Reial Decret 936/2001, i quedarà prohibida la denominació d'advocat, expressada en qualsevol de les llengües oficials d'Espanya.   
Quan la denominació del títol professional siga coincident en més d'un estat membre, o quan així ho considere l'advocat inscrit, s'afegirà al títol professional una menció expressa del país d'origen.  
Així mateix, quan la regulació de la professió en el país d'origen implique limitacions o especialitats quant a l'àmbit d'activitat de l'advocat inscrit, aquest haurà d'afegir també una menció de l'organització professional a què pertanga en l'esmentat país i, si fa al cas, de l'òrgan o òrgans jurisdiccionals davant dels quals estiga habilitat per a exercir.   
Article 53. Responsabilitat disciplinària   
1. Quan un advocat inscrit incomplisca les obligacions professionals o deontològiques previstes en els presents Estatuts, estarà subjecte a la mateixa responsabilitat disciplinària que la resta de col·legiats del present Col·legi.   
2. L'expedient disciplinari es tramitarà de conformitat amb el que disposen els presents Estatuts, amb les especificacions següents:   
a) Amb anterioritat a la incoació del corresponent expedient disciplinari, el Col·legi informarà, pel mitjà més ràpid possible, l'autoritat competent de l'estat membre d'origen de l'advocat inscrit, i es proporcionarà tota la informació pertinent.   
b) Sense perjudici del poder de decisió que correspon al Col·legi, aquest cooperarà al llarg de la tramitació amb l'autoritat competent de l'estat membre d'origen, i s'assegurarà que l'esmentada autoritat puga formular al·legacions en les distintes fases i instàncies de la tramitació, així com en els possibles recursos.   
c) Si durant la tramitació de l'expedient disciplinari, l'autoritat competent de l'estat membre comunica al Col·legi que ha decidit retirar a l'advocat, temporalment o definitivament, l'autorització per a l'exercici de la professió, el Col·legi procedirà, igualment, a prohibir-li temporalment o definitivament l'exercici a Espanya, amb el títol professional d'origen, sense perjudici de la resolució que finalment es dicte en el procediment disciplinari.   
d) La resolució final del procediment disciplinari, degudament motivada, serà comunicada immediatament pel Col·legi a l'autoritat competent de l'Estat d'origen.   
3. Les comunicacions entre el Col·legi i l'autoritat competent de l'Estat d'origen es realitzaran amb la intermediació del Consell General de l'Advocacia.   
CAPÍTOL SEGON  
INTEGRACIÓ EN LA PROFESSIÓ  
Article 54. Integració en la professió   
1. Els advocats que exercisquen en l'àmbit territorial d'aquest Col·legi amb el seu títol professional d'origen i que hagen formalitzat la seua inscripció, d'acord amb el que disposa el capítol anterior, podran sol·licitar i obtindre la integració en la professió, sense necessitat de tramitar el procediment de reconeixement del seu títol professional regulat en l'Orde del Ministeri de Justícia, de 30 d'abril de 1996, per la qual es desenvolupa el Reial Decret 1665/1991, de 25 d'octubre, de 1991 sobre reconeixement de títols d'ensenyament superior de nacionals d'estats membres de la Unió Europea i d'altres estats parts en l'Acord sobre l'Espai Econòmic Europeu, que exigisquen una formació superior mínima de tres anys, pel que afecta les professions d'advocat i procurador (BOE 112/1996, de 08-05-1996), sempre que acrediten una activitat efectiva i regular a Espanya d'una duració mínima de tres anys, conforme al procediment establit en els articles següents.   
2. Per activitat efectiva i regular s'entendrà l'exercici efectiu de l'activitat professional pròpia de l'advocacia, sense una altra interrupció que la que resulte d'esdeveniments de la vida corrent.   
Article 55. Procediment per a la col·legiació.   
1. La sol·licitud haurà de formular-se davant de la Junta de Govern del Col·legi, i haurà d'acompanyar els informes i documentació que considere pertinents, relatius en particular al número i naturalesa dels assumptes que haja tractat.   
2. Rebuda tota la informació, el Col·legi procedirà a analitzar i valorar tota la documentació que el sol·licitant haja presentat.   
3. Amb caràcter previ a l'adopció de la resolució que corresponga, el Col·legi sol·licitarà informe al Consell General de l'Advocacia Espanyola. L'informe s'entendrà favorable si no s'emet en el termini d'un mes.   
Article 56. Resolució del procediment   
1. Transcorreguts tres mesos des de la sol·licitud de col·legiació, la Junta de Govern adoptarà la corresponent resolució motivada en què concedisca o denegue la sol·licitud. L'esmentada resolució serà susceptible de recurs d'alçada, conforme l'article 119 d'aquests Estatuts. El contingut de la resolució podrà ser:   
a) Desestimatori, si es considera no acreditat un exercici efectiu i regular a Espanya durant almenys tres anys en els termes de l'article 17 del Reial Decret 936/2001, o per considerar que concorren motius d'orde públic relacionats amb procediments disciplinaris, queixes o incidents de qualsevol tipus.   
b) Estimatori de la sol·licitud el que tindrà com a conseqüència la integració del sol·licitant en l'Advocacia espanyola, sense necessitat de tramitar el procediment de reconeixement de títol professional mencionat en l'Orde del Ministeri de Justícia, de 30 d'abril de 1996, per considerar que ha quedat acreditada una activitat efectiva i regular a Espanya, d'una duració mínima de tres anys, en l'àmbit del dret espanyol, inclòs el dret comunitari. Per a fer efectiva la mencionada integració l'interessat haurà d'omplir els oportuns tràmits de col·legiació previstos en els presents Estatuts, sempre que no hagueren sigut ja exigits en la inscripció, i s'haurà d'abonar, si és el cas, com a quota d'ingrés la que siga exigida a la resta de col·legiats, minorada amb la quota que va pagar, en el seu moment, per a la seua inclusió al Registre d'Advocats inscrits. Formalitzada la col·legiació, l'interessat tindrà la condició d'advocat a tots els efectes, i seran d'aplicació, sense limitació ni cap especialitat, els presents Estatuts i les normes reguladores de la professió, i tindrà dret a utilitzar el títol professional d'advocat, i s'afegirà, si ho desitja, menció del títol professional d'origen.   
La resolució podrà acordar alternativament que el sol·licitant se sotmeta a una entrevista amb la Comissió d'Admissions nomenada per la Junta de Govern i composta per tres dels seus membres, per considerar que no ha quedat acreditada una activitat efectiva i regular a Espanya, d'una duració mínima de tres anys, però de menor duració en matèries relatives al dret espanyol.   
En aquest supòsit la mateixa resolució fixarà la data en què el sol·licitant ha de sotmetre's a l'entrevista que, en tot cas, haurà de celebrar-se dins del termini de 15 dies comptats a partir de la notificació al sol·licitant de la resolució que acorde l'entrevista amb la Comissió d'Admissions. També se li notificarà la identitat dels membres que integren la Comissió d'Admissions, i se'ls podrà recusar si concorren les causes d'abstenció i recusació previstes en els articles 28 i 29 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre. Els advocats amb què haguera actuat concertadament l'advocat inscrit, o que hagueren pertangut al mateix despatx professional, no podran formar part de la Comissió d'Admissions.   
La incompareixença del sol·licitant a l'entrevista suposarà automàticament la denegació de la sol·licitud d'integració en la professió. Després de la celebració de l'entrevista, la finalitat de la qual serà verificar el caràcter efectiu i regular de l'activitat exercida, i després de prendre en consideració tota la informació i documentació aportada en relació amb els assumptes tractats pel sol·licitant, i en relació amb els seus coneixements i experiència professional en dret espanyol, i també quant a la seua participació en cursos o seminaris relatius a l'esmentat dret, incloses les normes deontològiques, la Comissió d'Admissions proposarà, en el termini de 3 dies, a la Junta de Govern la resolució que procedisca.   
La Junta de Govern decidirà finalment bé autoritzant la integració en la professió sense necessitat de tramitar el procediment de reconeixement del títol professional, bé denegant l'esmentada integració, amb els efectes que en cada cas procedisquen.   
2. La denegació de la sol·licitud no impedeix que l'interessat puga continuar exercint a Espanya sota la seua condició d'advocat inscrit, i podrà sol·licitar, en tot cas, el reconeixement a Espanya del títol professional d'advocat obtingut en el país d'origen, a l'empara del que disposa l'Orde del Ministeri de Justícia, de 30 d'abril de 1996.   
Article 57. Termini per a resoldre les sol·licituds   
1. El termini de tres mesos previst en els presents Estatuts per a resoldre les sol·licituds d'integració en la professió, se suspendrà quan l'interessat no acompanye els documents necessaris o hi haja dubtes respecte a la seua legitimitat o certesa. Així mateix, s'interromprà sempre que el procediment es paralitze, durant més de deu dies per causes imputables a l'interessat.   
2. Excepcionalment, podrà acordar-se mitjançant una resolució motivada l'ampliació del termini màxim de resolució i notificació només una vegada esgotats tots els mitjans a disposició possibles. Si s'acorda l'ampliació del termini, aquest no podrà ser superior a 45 dies.   
3. Contra l'Acord que decidisca l'ampliació del termini que haurà de ser notificat als interessats, no podrà interposar-se cap recurs.   
Article 58. Comunicació de la resolució adoptada i de les col·legiacions   
Una vegada adoptada pel Col·legi la resolució que corresponga, es traslladarà aquesta al Consell General de l'Advocacia, al Consell Valencià de Col·legis d'Advocats, a l'autoritat competent de l'Estat d'origen de l'interessat i al Ministeri de Justícia.   
CAPÍTOL TERCER  
ADVOCATS PERTANYENTS AL COL·LEGI D'ALZIRA  
 QUE EXERCISQUEN PERMANENTMENT AMB TÍTOL   
ESPANYOL EN ALTRES ESTATS MEMBRES DE   
LA UNIÓ EUROPEA O EN ALTRES ESTATS MEMBRES   
DE L'ESPAI ECONÒMIC EUROPEU  
Article 59. Autoritat competent per a certificar la condició d'advocat   
L'autoritat competent per a certificar, davant de les autoritats de qualsevol Estat membre de la Unió Europea o l'Espai Econòmic Europeu la condició d'advocat exercent en l'àmbit territorial de l'article 2 d'aquests Estatuts serà el Col·legi d'Advocats d'Alzira.   
Article 60. Informació relativa als advocats amb títol espanyol que s'inscriguen en altres estats membres   
1 Quan un advocat pertanyent a aquest Col·legi s'inscriga davant de l'autoritat competent d'un altre estat membre per a exercir en aquest de forma permanent amb tal títol, serà el Col·legi d'Advocats d'Alzira el competent per a rebre la comunicació que, respecte d'això, ha de cursar l'autoritat competent de l'esmentat estat membre.   
2. El Col·legi d'Advocats mantindrà actualitzada una llista amb els advocats a què es referix l'apartat anterior, per tal de complir amb les obligacions d'informació i col·laboració establides en la Directiva 98/5/CE.   
3 La llista a què es referix l'apartat anterior serà notificada al Consell Valencià de Col·legis d'Advocats, al Consell General i al Ministeri de Justícia.   
Article 61. Legislació aplicable   
En tot el no-previst en els presents Estatuts s'aplicarà la normativa estatal, especialment, el Reial Decret 936/2001.   
TÍTOL V   
TORN D'OFICI I TORN D'ASSISTÈNCIA A DETINGUTS  
Article 62. Competència   
1. Correspon al Consell Valencià de Col·legis d'Advocats i a la Junta de Govern del Col·legi d'Advocats d'Alzira la regulació i organització dels serveis d'assistència lletrada i de defensa i representació gratuïtes, i garantir, en tot cas, la seua continuïtat atenent els principis d'eficiència i funcionalitat, de distribució objectiva i equitativa dels distints torns i mitjans i, quan el cens dels professionals ho permeta, d'especialització per òrgans jurisdiccionals.   
La Junta de Govern establirà les normes per al seu repartiment entre els advocats que ho sol·liciten, així com els requisits que hagen de complir aquells que hagen de prestar-ho o vullguen.   
2. Els advocats exerciran les funcions a què es referix el paràgraf precedent amb la llibertat i independència professionals que els són pròpies i d'acord amb les normes ètiques i deontològiques que regeixen la professió, sense perjuí de les limitacions de la normativa que regula el dret d'assistència jurídica gratuïta.   
Correspon als advocats l'assessorament jurídic i defensa d'ofici de les persones que tinguen dret a l'assistència jurídica gratuïta, d'acord amb la legislació vigent i en els altres casos legalment previstos.   
3. Així mateix, correspon als advocats l'assistència i defensa dels que sol·liciten la designació d'advocat d'ofici o no designen advocat en la jurisdicció penal, sense perjuí de l'abonament d'honoraris pel client si no li fóra reconegut el dret a l'assistència jurídica gratuïta. La invocació del dret d'autodefensa no impedirà l'assistència d'advocat per a atendre els assessoraments que respecte d'això se li sol·liciten i assumir la defensa, si se li demanara.   
4. Igualment, correspon als advocats l'assistència als detinguts i presos, en els termes que expresse la legislació vigent.   
Article 63. Funcionament   
1. El desenrotllament de les esmentades funcions serà organitzat pel Consell Valencià de Col·legis d'Advocats i el Col·legi d'Advocats d'Alzira, i es procedirà a la designació de l'advocat que haja d'assumir cada assumpte, al control del seu exercici, a l'exigència de les responsabilitats disciplinàries a què haguera lloc i a l'establiment de les normes i requisits a què haja d'atenir-se la prestació dels serveis corresponents, tot això d'acord amb la legislació vigent.   
2. L'administració pública abonarà la remuneració dels serveis que es presten en compliment del que establix aquest capítol i podrà efectuar el seguiment i control periòdic del funcionament del servei i de l'aplicació dels fons públics a aquests destinats, en la forma legalment establida.   
Article 64. Requisits generals   
1. Amb caràcter general, els advocats adscrits als torns d'ofici o de defensa al detingut, hauran de reunir en tot moment, les següents condicions, sense perjuí de complir els altres requisits i tràmits que acorde la Junta de Govern del Col·legi d'Advocats d'Alzira:   
a) Estar incorporats com a exercents en aquest Col·legi, al temps d'haver de començar i seguir les seues actuacions.   
b) No estar sotmés a cap expedient disciplinari ni haver sigut sancionat corporativament.   
c) Tindre complides les seues obligacions econòmiques tant de respecte al Col·legi d'Advocats d'Alzira com, si és el cas, respecte a la Mutualitat General de Previsió de l'Advocacia o Règim de Seguretat Social que corresponga, d'acord amb la legislació vigent i en general, estar al corrent en tot moment en les seues obligacions de contribuir a l'alçament de les càrregues corporatives.   
2. La Junta de Govern podrà excloure dels torns els qui, per la seua prestació de serveis a la funció pública o empresarial, estiguen subjectes al compliment d'un horari, que els impossibilite o obstaculitze greument el bon compliment de les obligacions inherents al funcionament del torn d'ofici o del torn d'assistència al detingut, l'atenció del qual ha de cuidar-se en tot moment amb el màxim zel i diligència.   
TÍTOL VI  
HONORARIS PROFESSIONALS  
Article 65. Dret a la seua percepció   
1. L'advocat té dret a una compensació econòmica adequada pels serveis prestats, així com al reintegrament de les despeses que se li hagen causat.   
2. La quantia dels honoraris serà lliurement convinguda entre el client i l'advocat, amb respecte a les normes deontològiques i de competència deslleial. A falta de pacte exprés en contra, per a la fixació dels honoraris es tindran en compte, com a referència, el barem d'honoraris professionals que tindrà caràcter merament orientatiu aprovat pel Col·legi d'Advocats d'Alzira o el Consell Valencià de Col·legis d'Advocats de la Comunitat Valenciana que, en tot cas, tindran caràcter supletori del que convé.   
Els honoraris professionals a càrrec de la part vençuda en costes en un litigi es determinaran d'acord amb les quantitats resultants d'aplicar estrictament i exclusivament el referit barem d'honoraris professionals.   
3. La compensació econòmica podrà assumir la forma de retribució fixa, periòdica o per hores. Respecte a les costes recobrades de tercers, caldrà ajustar-se al que lliurement acorden les parts, que a falta de pacte exprés hauran de ser satisfetes efectivament a l'advocat.   
4. Es prohibeix, en tot cas, la quota litis en sentit estricte, i s'entendrà per tal l'acord entre l'advocat i el seu client, previ a l'acabament de l'assumpte, en virtut del qual aquest es compromet a pagar-li únicament un percentatge del resultat de l'assumpte, independentment que consistisca en una suma de diners o qualsevol altre benefici, bé o valor que aconseguisca el client per aqueix assumpte.   
Article 66. Facultats de la Junta de Govern   
En relació amb els honoraris professionals, la Junta de Govern podrà:   
a) Publicar i revisar periòdicament el barem d'honoraris que tindrà el caràcter merament orientatius per a la percepció d'honoraris professionals.   
b) Realitzar les funcions que li conferisca el Reglament regulador del servei de cobrament d'honoraris, en els termes que aprove la Junta General.   
TÍTOL VII  
DE LA RESPONSABILITAT PROFESSIONAL  
CAPÍTOL PRIMER  
RESPONSABILITAT DISCIPLINÀRIA  
Secció Primera. Principis generals   
Article 67. Responsabilitat disciplinària   
1. Els col·legiats exercents i no exercents, estan subjectes a responsabilitat disciplinària en el cas d'infracció dels seus deures professionals o deontològics.   
2. Les facultats disciplinàries de l'autoritat judicial sobre els advocats s'ajustaran al que disposen les lleis processals.   
3. Les sancions o correccions disciplinàries que imposen els tribunals a l'advocat es faran constar en el seu expedient personal, sempre que es referisquen directament a normes deontològiques o de conducta que hagen d'observar en la seua actuació davant de l'administració de justícia. Les sancions disciplinàries corporatives es faran constar en tot cas en l'expedient personal del col·legiat.   
Article 68. Competència per al seu exercici   
1. La Junta de Govern és competent per a l'exercici de la potestat disciplinària, i s'atendrà a les normes següents:   
a) S'estendrà a la sanció d'infracció de deures professionals o normes ètiques de conducta en quant afecten la professió.   
b) Es declararà prèvia la formació d'expedient seguit pels tràmits que s'estableixen en aquest Estatut, segons el que establix l'article 88.2 de l'Estatut General de l'Advocacia.   
2. Les correccions que podran aplicar-se són les següents:   
a) Amonestació privada.   
b) Advertència per escrit.   
c) Suspensió de l'exercici de l'advocacia per un termini no superior a dos anys.   
d) Expulsió del Col·legi.   
Article 69. Dels procediments   
1. Els procediments sancionadors s'iniciaran per acord de la Junta de Govern.   
2. Per a la realització d'actes d'informació prèvia, el degà nomenarà un membre de la Junta de Govern que actuarà com a ponent.   
3. De conformitat amb allò que ha previst l'article 88.3 de l'Estatut General de l'Advocacia, correspondrà la instrucció dels procediments disciplinaris a un instructor, assistit per un secretari, elegits per la Junta de Govern entre els col·legiats. No podran ser nomenats per aquestes funcions cap membre de la Junta de Govern.   
4. A la vista d'allò que s'ha actuat, l'instructor elevarà a la Junta de Govern les propostes de sanció o arxiu de cada expedient disciplinari de la mateixa manera, l'instructor proposarà a la Junta de Govern les mesures de caràcter provisional a adoptar en cada cas.   
Secció Segona. De les infraccions i sancions  
Article 70. Classes d'infraccions   
Les infraccions es classifiquen en molt greus, greus i lleus.   
Article 71. Infraccions molt greus   
Són infraccions molt greus:   
a) La infracció de les prohibicions establides en l'article 25 o del règim d'incompatibilitats, previst en l'article 26 dels presents Estatuts.   
b) La publicitat de serveis professionals amb incompliment de les normes especificades en l'article 38, i qualsevol altra infracció que en els presents Estatuts tinguera la qualificació d'infracció molt greu.   
c) La comesa de delictes dolosos, en qualsevol grau de participació, com a conseqüència de l'exercici de la professió, així com els actes i omissions que constituïsquen ofensa greu a la dignitat de la professió, a les regles ètiques que la governen i als deures establits en els presents Estatuts.   
d) L'atemptat contra la dignitat o honor de les persones que constitueixen la Junta de Govern, quan actuen en l'exercici de les seues funcions, i contra els companys en ocasió de l'exercici professional.   
e) L'embriaguesa o consum de drogues quan afecten greument l'exercici de la professió.   
f) La realització d'activitats, constitució d'associacions o pertinença a aquestes, quan tinguen com a fins o realitzen funcions que siguen pròpies i exclusives dels col·legis d'Advocats.   
g) La comesa d'una infracció greu, han sigut sancionat per la comissió d'altres dos del mateix caràcter i la responsabilitat de la qual no s'haja extingit conforme a l'article 81.   
h) L'afavoriment de l'intrusisme professional i el seu encobriment.   
i) La cooperació necessària de l'advocat amb l'empresa o persona a qui preste els seus serveis, perquè s'apropien d'honoraris professionals abonats per tercers i que no li hagueren sigut prèviament satisfets, quan d'acord amb el que disposa l'article 65.2 tals honoraris corresponguen a l'advocat.   
j) La condemna d'un col·legiat en sentència ferma a penes greus conforme a l'article 33.2 del Codi Penal.   
k) El deliberat i persistent incompliment de les normes deontològiques essencials en l'exercici de l'advocacia.   
Article 72. Faltes greus   
Són infraccions greus:   
a) L'incompliment greu de les normes estatutàries o dels acords adoptats pels òrgans col·legials en l'àmbit de la seua competència, així com pel reiterat incompliment de l'obligació d'atendre les càrregues col·legials previstes en l'article 37, paràgraf a), llevat que constituïsca infracció de més gravetat.   
b) L'exercici professional en l'àmbit territorial del Col·legi que ometa deliberadament la comunicació, conforme a l'article 15 dels presents Estatuts.   
c) La falta de respecte, per acció o omissió, als components de la Junta de Govern, quan actuen en l'exercici de les seues funcions.   
d) Els actes de desconsideració manifesta cap als companys en l'exercici de l'activitat professional, i la infracció del que disposa l'article 39 sobre vènia.   
e) La competència deslleial, quan així haja sigut declarada per l'òrgan competent, i la infracció de les normes de publicitat, quan no constituïsca infracció molt greu.   
f) La temerària impugnació de les minutes dels companys, així com la reiterada formulació de minutes d'honoraris que siguen excessius.   
g) Els actes i omissions descrits en els paràgrafs a), b), c) i d) de l'article anterior, quan no tingueren entitat suficient per a ser considerats com a molt greus.   
h) L'exercici professional en situació d'embriaguesa, o amb l'influx de drogues tòxiques.   
i) L'exercici de l'activitat professional pels advocats inscrits ometent expressa menció al títol professional d'origen.   
Article 73. Faltes lleus   
Són infraccions lleus:   
a) La falta de respecte als membres de la Junta de Govern en l'exercici de les seues funcions, quan no constituïsca cap infracció molt greu o greu.   
b) La negligència en el compliment de les normes estatutàries.   
c) L'incompliment lleu dels deures que la professió imposa.   
d) Els actes o omissions enumerats en l'article anterior quan no tingueren entitat suficient per a ser considerats com a greus.   
Article 74. Sancions   
1 Les sancions que poden imposar-se per infraccions molt greus seran les següents:   
a) Per a les dels paràgrafs b), c), d), e), f), g), h), i i) de l'article 71, suspensió de l'exercici de l'advocacia per un termini superior a tres mesos sense excedir dos anys.   
b) Per a les dels paràgrafs a), j) i k) del mateix article, expulsió del Col·legi.   
2. Per infraccions greus podrà imposar-se la sanció de suspensió de l'exercici de l'advocacia per un termini no superior a tres mesos.   
3. Per infraccions lleus podran imposar-se les sancions d'amonestació privada o la d'advertència per escrit.   
Secció tercera. Dels procediments   
Article 75. Procediment sancionador   
1. Del procediment per a la sanció d'infraccions lleus. Si l'acord d'iniciació del procediment estableix com a possible qualificació d'una infracció com a lleu, s'oferirà a l'inculpat el termini de deu dies perquè al·legue el que tinga per convenient, si de les actuacions de l'instructor proposara una sanció lleu o l'arxivament d'actuacions, elevarà tal proposta a la Junta de Govern sense més tràmit. La Junta de Govern acordarà allò que corresponga.   
2. Del procediment per a la sanció de faltes greus o molt greus. Les infraccions greus i molt greus seran sancionades per la Junta de Govern, prèvia l'obertura de l'expedient disciplinari, tramitat d'acord amb el que disposa aquest Estatut amb aplicació del que establix l'article 99.2 de l'Estatut General de l'Advocacia i s'estarà, en el no-previst en aquest, al que disposen les normes de procediment sancionador contingudes en la Llei de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú, i normativa de desplegament.   
No podran sancionar-se els fets que hagen sigut sancionats penalment, en els casos en què s'aprecie identitat de subjecte, fet i fonament.   
Quan s'estiga tramitant un procés penal pels mateixos fets o per altres la separació dels sancionables del qual, d'acord amb aquest Estatut, siga racionalment impossible, el procediment serà suspés en la seua tramitació. La represa del procediment disciplinari quedarà demorada fins que recaiga pronunciament ferm de l'autoritat judicial.   
Una vegada iniciat el procediment, en qualsevol moment en què l'instructor aprecie que la presumpta infracció puga ser constitutiva d'infracció penal per delicte o falta, ho posarà immediatament en coneixement de la Junta de Govern, perquè aquesta decidisca sobre la comunicació dels fets al Ministeri Fiscal i resolga la suspensió del procediment fins que recaiga pronunciament ferm de l'autoritat judicial, si és el cas.   
Represa la tramitació de l'expedient disciplinari en qualsevol dels supòsits mencionats, la resolució que es dicte haurà de respectar l'apreciació dels fets que continga l'esmentat pronunciament judicial.   
3. Mesures de caràcter provisional. En l'acord d'iniciació o, després d'aquest, a proposta de l'instructor, la Junta de Govern, amb caràcter motivat i amb audiència prèvia a l'interessat, podrà adoptar les següents mesures de caràcter provisional:   
a) Suspensió en l'exercici de la professió. Aquesta mesura serà preceptiva si l'inculpat estiguera subjecte a orde de processament o a inculpació en un procés penal. La suspensió provisional en l'exercici de la professió podrà prolongar-se mentres dure el processament o la inculpació, sense que afecte el manteniment d'aquesta la situació de suspensió del procediment prevista en l'article anterior.   
b) Suspensió en el servei de torn d'ofici i d'assistència jurídica gratuïta, amb l'abast que considere la Junta de Govern, quan s'entenga que la prossecució en els esmentats serveis puga ser perjudicial per a l'esmentat servei, atenent els antecedents que es troben en poder de l'expedient, la gravetat dels fets imputats, i els precedents de l'advocat afectat. La suspensió provisional en els serveis de torn d'ofici i assistència jurídica gratuïta podrà prolongar-se fins que recaiga en el procediment resolució que haja posat fi a la via administrativa i siga executiva.   
4. Notificacions. Les notificacions s'ajustaran al que establixen els presents Estatut i, si no n'hi ha, a allò que s'ha previst en l'article 94.2 de l'Estatut General de l'Advocacia que es remet per als casos, allí previstos als articles 59 i 61, de la Llei de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú.   
Les notificacions podran practicar-se en el domicili professional que el col·legiat tinga comunicat al Col·legi, en compliment de l'obligació establida en l'article 30 d'aquests Estatuts, amb plena validesa i sense perjuí de la responsabilitat que poguera derivar-se de no haver comunicat reglamentàriament el seu eventual trasllat.   
Si no poguera ser practicada la notificació en els termes previstos pels apartat 1 de l'article 59 de la Llei de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú, l'entrega podrà realitzar-la un empleat del Col·legi amb subjecció a allò que s'ha assenyalat en els apartats 2 i 3 de l'expressat precepte; i si tampoc així no poguera practicar-se, es procedirà conforme a l'apartat 4, i serà preceptiva, a més, la inserció d'una anunci en el tauler d'edictes del Col·legi. En les notificacions que es practiquen per la via de l'apartat 3 de l'article 59 de l'esmentada Llei, es guardaran les formalitats que estableix l'article 61 de la mateixa norma.   
5. Pròrrogues de termini. Els terminis establits en el procediment disciplinari seran prorrogables, excepte disposició expressa en contra, a proposta raonada de l'instructor de l'expedient, aprovada per la Junta de Govern, aprovació que haurà d'efectuar-se en tot cas abans del seu venciment.   
L'acord sobre la pròrroga, que es notificarà al col·legiat afectat o recurrent no serà recurrible, sense perjuí que el que puga ser al·legat pels interessats per a la seua consideració en la resolució que pose fi al procediment i en l'eventual impugnació de tals actes en els ulteriors recursos que, si és el cas, s'interposen contra aquesta.   
6. Resolució del procediment. La resolució que pose fi al procediment disciplinari haurà de ser acordada en el termini màxim de trenta dies des de la recepció de la proposta de l'instructor. Haurà de ser motivada, resoldrà totes les qüestions plantejades en l'expedient i no podrà acceptar fets diferents dels que van servir de base al plec de càrrecs i a la proposta de resolució, sense perjuí de la seua distinta valoració jurídica.   
Els acords de suspensió per més de sis mesos o expulsió hauran de ser presos per la Junta de Govern, mitjançant votació secreta i amb la conformitat de les dues terceres parts dels seus components. A aquesta sessió estaran obligats a assistir tots els components de la Junta, de manera que el que sense causa justificada no concórrega cessarà com a membre de la Junta de Govern i no podrà presentar-se com a candidat en l'elecció mitjançant la que es cobrisca el seu vacant.   
7. Règim d'impugnació. Seran impugnables davant del Consell Valencià de Col·legis d'Advocats:   
a) Els acords de la Junta de Govern en la virtut dels quals, s'adopten mesures provisionals, s'arxiven les actuacions o s'imposen sancions disciplinàries.   
b) Qualsevol altra decisió dins del procediment que, encara que tinga el caràcter d'acte de tràmit, determine la impossibilitat de continuar-ho o produïsca indefensió.   
El recurs podrà interposar-se en el termini improrrogable d'un mes des de la seua notificació, per mitjà d'un escrit a presentar davant de la Junta de Govern del Col·legi, i, si és el cas, la Junta de Govern haurà de remetre'l en el termini de deu dies al Consell Valencià de Col·legis d'Advocats, junt amb el seu informe i amb una còpia completa i ordenada de l'expedient.   
8. Execució i suspensió de l'execució de les resolucions administratives sancionadores. Les resolucions de la Junta de Govern dictades, en exercici de la potestat disciplinària pròpia, no podran executar-se fins que hagen sigut confirmades pel Consell Valencià de Col·legis d'Advocats en resoldre el recurs, o bé fins que haja transcorregut el termini establit per a la seua interposició sense efectuar-la. No obstant les mesures provisionals, si és el cas, aprovades podran ser executades des de la seua adopció.   
Correspon la seua execució a la Junta de Govern, la qual podrà suspendre aquesta, de conformitat i en els termes que preveu la Llei Reguladora de la Jurisdicció Contenciosa Administrativa, si es coneguera la interposició de recurs de l'esmentada naturalesa.   
Article 76. Efectes, notificacions i recursos contra les sancions   
1. Les sancions disciplinàries s'executaran una vegada que siguen ferms. No obstant les mesures provisionals, si és el cas aprovades, podran ser executades des de la seua adopció.   
2. Les sancions podran ser fetes públiques quan guanyen fermesa.   
3. Totes les sancions tindran efectes en l'àmbit de tots els col·legis d'Advocats d'Espanya, i amb aquesta finalitat el Col·legi ho comunicarà al Consell General de l'Advocacia perquè procedisca a comunicar-ho a tots els col·legis.   
Article 77. Caducitat del procediment sancionador   
1. Si no haguera recaigut una resolució, transcorreguts sis mesos en el supòsit de les faltes greus, molt greus i faltes lleus des de la iniciació de l'expedient disciplinari, tenint en compte les possibles interrupcions del seu còmput per causes imputables a l'interessat, es produirà la caducitat a què es referix l'article 44.2 de la Llei de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú.   
2. La declaració de caducitat d'ofici o a instància del mateix interessat no impedirà la incoació d'un nou expedient disciplinari en el cas que la infracció comesa no haguera prescrit.   
CAPÍTOL SEGON  
RESPONSABILITAT CIVIL I PENAL DELS ADVOCATS  
Article 78. Àmbit   
1. Els advocats estan subjectes a responsabilitat penal pels delictes i faltes que cometen en l'exercici de la seua professió.   
2. Els advocats, en el seu exercici professional, estan subjectes a responsabilitat civil quan per dol o negligència danyen els interessos la defensa dels quals els haguera sigut confiada, responsabilitat que serà exigible d'acord amb la legislació ordinària davant dels tribunals de Justícia, i es podrà establir legalment el seu assegurament obligatori.   
Article 79. Actuació professional davant d'un advocat   
L'advocat que reba l'encàrrec de promoure actuacions de qualsevol classe contra un altre sobre responsabilitats relacionades amb l'exercici professional, haurà d'informar el degà del Col·legi perquè realitze una labor de mediació, si la considera oportuna.   
TÍTOL VIII  
DELS ÒRGANS DE GOVERN  
CAPÍTOL PRIMER  
LA JUNTA DE GOVERN  
Secció Primera. Composició i funcions   
Article 80. Composició de la Junta de Govern   
El Col·legi d'Advocats d'Alzira estarà regit per una Junta de Govern que estarà constituïda pel degà, un tresorer, un bibliotecari-comptador, un secretari i tres diputats.   
Article 81. Funcions dels membres de la Junta de Govern   
1. Degà. Correspon al degà:   
a) La representació institucional i oficial del Col·legi en totes les relacions d'aquest amb els òrgans constitucionals, els de l'administració de justícia, de les administracions públiques, i qualsevol altra persona física o jurídica;   
b) L'exercici les funcions de vigilància i correcció que els Estatuts reserven a la seua autoritat;   
c) La presidència, les juntes de Govern i les juntes generals, així com de totes les comissions, seccions i comités especials a què assistisca, i dirigirà les discussions amb vot de qualitat, en cas d'empat.   
d) La proposta dels advocats que hagen de formar part dels tribunals d'oposició, entre els que reunisquen les circumstàncies necessàries a aquest efecte.   
e) A més d'aquestes funcions, s'esforçarà principalment a mantindre amb els tots els companys una relació assídua de protecció i consell, i fomentarà la cooperació i la competència lleial entre companys i la tutela del dret de defensa davant de qualsevol ingerència, limitació o restricció il·legítima.   
2. Secretari: corresponen al secretari les funcions següents:   
a) Redactar i dirigir els oficis de citació per a tots els actes del Col·legi, segons les instruccions que reba el degà i amb l'anticipació deguda.   
b) Redactar les actes de les juntes generals i les que celebre la Junta de Govern.   
c) Portar els llibres necessaris per al millor i més ordenat servei, i haurà d'haver obligatòriament aquell en què s'anoten les correccions que s'imposen als col·legiats, així com el Llibre Registre de títols.   
d) Rebre i donar compte al degà de totes les sol·licituds i comunicacions que es remeten al Col·legi.   
e) Expedir amb el vistiplau del degà els certificats que sol·liciten els interessats.   
f) Organitzar i dirigir les oficines i ostentar la direcció de personal, i proposar la contractació i cessament dels empleats del Col·legi.   
g) Portar un registre en què, per orde alfabètic dels cognoms dels col·legiats, es consigne l'historial d'aquests dins del Col·legi.   
h) Revisar cada any les llistes dels advocats del Col·legi, i expressar-ne l'antiguitat i domicili.   
i) Tindre a càrrec seu l'arxiu i segell del Col·legi.   
3. Tresorer: correspondrà al Tresorer:   
a) Materialitzar la recaptació i custodiar els fons del Col·legi.   
b) Realitzar els cobraments i pagaments derivats del pressupost d'ingressos i despeses anual i quants, en general, acorde la Junta de Govern o procedisquen d'acords ferms adoptats per la Junta General.   
c) Informar periòdicament la Junta de Govern del compte d'ingressos i despeses i marxa del pressupost, i formalitzar anualment els comptes de l'exercici econòmic vençut.   
d) Redactar i proposar el pressupost d'ingressos i despeses anuals que la Junta de Govern haja de presentar a l'aprovació de la Junta General.   
e) Ingressar i retirar fons dels comptes bancaris amb la seua sola firma o amb les altres que acorde la Junta de Govern.   
f) Portar inventari minuciós dels béns del Col·legi, de què serà administrador.   
g) Controlar la comptabilitat i verificar la caixa.   
h) Cobrar els interessos i rendes del capital del Col·legi.   
4. Bibliotecari comptador: tindrà les obligacions següents:   
a) Cuidar de la biblioteca   
b) Formar i portar catàlegs d'obres.   
c) Proposar l'adquisició del que considere procedents als fins corporatius.   
d) Intervindre els pagaments que realitze el tresorer per orde del degà.  
5. Diputats. Els diputats actuaran com a vocals de la Junta, i exerciran les funcions d'aquesta que la mateixa Junta acorde i les que els presents Estatuts i les lleis els encomanen. Els seus càrrecs estaran numerats per tal de substituir per orde numèric creixent el degà, en cas de malaltia, absència o vacant, i en orde numèric decreixent el secretari, tresorer i bibliotecari comptador.   
Els diputats duran a terme els serveis que el degà o la Junta de Govern els encomane, i les substitucions que els competisquen. Els diputats exerciran, a títol merament enunciatiu, les següents funcions, que per acord de la Junta de Govern s'assignara als que en cada cas s'estime més convenient per al seu millor desenrotllament i eficàcia:   
a) Exercir la inspecció de quant afecte l'intrusisme, en totes les seues formes, i investigarà, si exerceix indegudament la professió, aquell en qui no concórreguen els requisits legals.   
b) Atendre les relacions amb els tribunals, en totes les incidències que es deriven de l'exercici de la professió pels col·legiats, i vigilar, especialment, que es respecten tots els drets que els corresponguen i complisquen els deures que la defensa i els estatuts els imposen, sobretot als encarregats dels torns d'ofici i d'assistència a detinguts.   
c) Cuidar de les relacions del Col·legi i dels seus col·legiats, amb la Mutualitat General de Previsió de l'Advocacia, i de les funcions pròpies de la labor assistencial que desenrotlle el Col·legi.   
d) Organitzar, vigilar i controlar el torn d'ofici i d'assistència a detinguts.   
Article 82. Tractament i insígnies   
1. El degà tindrà el tractament d'excel·lentíssim, i altres que legalment li corresponguen.   
La resta de membres de la Junta de Govern tindran tractament d'il·lustríssims.   
2. El degà i els membres de la Junta de Govern, usaran en els actes oficials, com a distintiu de la seua personalitat, les medalles amb cordó, penjades al coll, que tradicionalment ja s'utilitzen, així com togues amb l'escut del Col·legi, i punyetes en la bocamànega, i podran igualment utilitzar una medalla de solapa.   
3. Les medalles amb cordó, s'utilitzaran únicament mentre es pertanga a la Junta de Govern, i es podran usar les de solapa, en tot moment, fins i tot després de cessar en el càrrec.   
Article 83. Atribucions de la Junta de Govern   
Són atribucions de la Junta de Govern totes aquelles necessàries per al compliment dels fins i funcions del Col·legi, excepte les reservades a la competència exclusiva de la Junta General, i especialment:   
1. En relació amb l'exercici professional i als col·legiats:   
a) Sotmetre a referèndum, per sufragi secret, assumptes concrets d'interés col·legial.   
b) Resoldre sobre l'admissió de llicenciats o doctors en Dret que sol·liciten incorporar-se al Col·legi, així com resoldre les sol·licituds d'inscripció i incorporació dels Advocats pertanyents a la Unió Europea i l'Espai Econòmic Europeu, i es podrà delegar per a aquesta facultat el degà, per a casos d'urgència, que seran sotmesos a la ratificació d'aquella.   
c) Vetlar per que els col·legiats observen bona conducta en relació amb els tribunals, els seus companys, els seus clients, i que en l'exercici de la seua funció despleguen la necessària diligència i competència professional.   
d) Impedir l'exercici de la professió als que, sent col·legiats o no, l'exerciren en forma i amb condicions contràries a l'orde legal establit.   
e) Perseguir els infractors d'allò que s'ha regulat en el número anterior, així com les persones, naturals o jurídiques, que faciliten l'esmentat irregular exercici professional, i exercitar davant d'aquestes totes les accions jurisdiccionals que calgueren o foren convenients.   
f) Exercitar les accions i actuacions oportunes per a impedir i perseguir l'intrusisme, així com l'exercici de la professió als que, col·legiats o no, l'exerciren en forma i amb condicions contràries a les legalment establides, sense excloure les persones, naturals o jurídiques, que faciliten l'exercici professional irregular.   
h) Establir les quotes d'incorporació i les ordinàries que hagen de satisfer els col·legiats exercents, i les dels no-exercents, per a sosteniment de les càrregues i serveis col·legials.   
i) Proposar a la Junta General, si ho estima necessari, la imposició de quotes extraordinàries als seus col·legiats.   
j) Recaptar l'import de les quotes i dels altres recursos establits per al sosteniment de les càrregues del Col·legi, del Consell Valencià de col·legis d'Advocats i del Consell General de l'Advocacia.   
k) Regular els honoraris dels advocats, que tindran caràcter merament orientatiu, i informar quan els tribunals demanen el seu dictamen amb subjecció al que disposen les lleis o quan ho sol·liciten els col·legiats minutants.   
l) Convocar eleccions per a proveir els càrrecs de la Junta de Govern.   
ll) Convocar juntes ordinàries i extraordinàries, i assenyalar l'orde del dia per a cada una.   
m) Exercir les facultats disciplinàries respecte als col·legiats.   
n) Proposar els reglaments d'orde interior que jutge convenients, que necessitaren l'aprovació de la Junta General per a la seua vigència.   
o) Nomenar les comissions, agrupacions i seccions de col·legiats que calgueren per a l'estudi i desenrotllament de les matèries que puguen interessar als fins de la corporació i a la defensa i promoció de l'advocacia.   
p) Crear, suprimir i regular les seccions del Col·legi i l'Escola de Pràctica Jurídica.   
t). Vetlar perquè en l'exercici professional s'observen les condicions de dignitat i prestigi que corresponen a l'advocat, així com propiciar l'harmonia i col·laboració entre els col·legiats, i impedir la competència deslleial, d'acord amb la legislació vigent.   
u) Informar els col·legiats amb promptitud de totes les qüestions que puguen afectar-los, ja siguen d'índole corporativa, col·legial, professional o cultural, de què la Junta de Govern tinga notícies en l'exercici de la seua funció o en el d'algun dels seus membres o representants d'ells.   
v) Regular, en els termes legalment establits, el funcionament i la designació per a prestar els serveis d'assistència jurídica gratuïta.   
x) Proposar a la Junta General normes de desplegament o per a l'aplicació i compliment dels presents Estatuts   
i) Totes les altres que no estiguen expressament atribuïdes a la Junta General.   
2. En relació amb els tribunals de Justícia   
a) Fomentar i estretir les relacions de respectuosa cordialitat entre el Col·legi i els seus col·legiats i la Magistratura.   
b) Atorgar l'empara col·legial davant dels jutjats i tribunals   
3. En relació amb els òrgans constitucionals, de la Generalitat, així com de la seua administració pública, i d'altres administracions públiques   
a) Defensar, quan ho estime procedent i just, els col·legiats en l'exercici de les funcions de la professió o en ocasió d'aquestes.   
b) Promoure prop del govern i de les autoritats quant es considere beneficiós per a l'interés comú i per a la recta i ràpida administració de justícia.   
c) Exercitar els drets i accions que corresponguen al Col·legi i, en particular, contra els que entorpisquen el bon funcionament de l'administració de justícia o la llibertat i independència de l'exercici professional.   
4. En relació amb els recursos econòmics del Col·legi:   
a) Recaptar, distribuir i administrar els fons del Col·legi, tant generals com atribuïts o procedents de les diverses seccions incardinades en aquest.  
b) Redactar els pressupostos i rendir els comptes anuals. Per a la seua redacció i distribució de les partides que l'integren, es tindrà en compte la procedència dels ingressos, en quant pel seu origen, hagen de ser aplicats a fins específics especialment de tipus assistencial.   
c) Acordar la inversió en immobles, amb els límits que assenyala l'art. 114 dels presents Estatuts.   
d) Proposar a la Junta General, la inversió o disposició del patrimoni col·legial, qualssevol que siga l'origen d'aquests.   
Article 84. Facultats especials   
1. La Junta de Govern podrà emetre les consultes i dictàmens, així com arbitratges i laudes corporatius, dins dels termes autoritzats pels apartats 1), m), n) i o) de l'article 4) de l'Estatut General de l'Advocacia.   
2. Els arbitratges, en matèria de dret privat, s'ajustaran a la llei vigent aplicable, previ el seu sotmetiment a aquest per les parts.   
3. Els laudes corporatius es tramitaran d'acord amb les normes que en cada cas assenyale la Junta de Govern, qui podrà designar un o més ponents que tramiten aquests, i es resoldrà, en tot cas, després d'oir prèviament per escrit les parts i a la vista dels antecedents que aquestes li subministren. Caldrà el sotmetiment exprés de les parts al laude corporatiu.   
4. La Junta de Govern determinarà a qui correspon abonar els honoraris que es meriten per l'emissió dels arbitratges i laudes corporatius, i estaran obligades les parts a satisfer-los, d'acord amb l'esmentada decisió, i s'hauran d'ingressar aquests o els que s'ingressen d'anàloga significació, en els fons col·legials.   
Secció Segona. Funcionament   
Article 85. Reunions de Junta   
1. La Junta de Govern es reunirà ordinàriament una vegada al mes prèvia convocatòria del degà, qui haurà de convocar-la quan ho sol·licite, almenys, una quarta part dels seus integrants.   
2. La convocatòria per a les reunions serà feta pel secretari amb, almenys, tres dies d'antelació. Es formularà per escrit i anirà acompanyada de l'orde del dia corresponent, que establirà el degà. Fóra d'aquest no podran tractar-se altres assumptes, excepte els que el degà considere d'urgència.   
3. La Junta de Govern quedarà favoritament constituïda quan concórrega la majoria dels seus membres. No obstant això, la Junta de Govern quedarà vàlidament constituïda, encara sense convocatòria prèvia, quan es troben reunits tots els seus membres, i així siga acordat per unanimitat.   
4. Els acords seran adoptats per majoria de vots favorables dels assistents, i el degà tindrà vot de qualitat, excepte quan es requerisca un quòrum especial   
Secció tercera. Nomenament i substitució dels membres de la Junta de Govern   
Article 86. Capacitat per a formar part de la Junta   
1. No podran formar part de les juntes de Govern:   
a) Els col·legiats que hagen sigut condemnats per sentència ferma, que comporte la inhabilitació o suspensió per a càrrecs públics, en tant aquestes subsistisquen.   
b) Els col·legiats als que s'haja imposat sanció disciplinària per falta greu en qualsevol col·legi d'advocats, mentre no haja sigut rehabilitat.   
c) Els col·legiats que siguen membres d'òrgans rectors d'un altre col·legi professional.   
d) En el cas de sancions disciplinàries imposades per Tribunal, jutjats o òrgans que no siguen col·legis d'advocats les sancions dels quals consten en el seu expedient personal, la Junta de Govern, mitjançant una decisió motivada, decidirà si constitueixen o no impediment per a l'accés als càrrecs directius.   
2. Els qui es trobaren en alguna de les situacions a què es refereixen els apartats anteriors no podran ser objecte de sufragi passiu en les eleccions, i si són membres de la Junta cessaran immediatament.   
Article 87. Forma de proveir-se   
1. Els càrrecs de la Junta de Govern seran proveïts per elecció mitjançant votació directa i secreta de tots els col·legiats, exercents i no exercents, i es computarà el valor dels vots d'aquells com a doble del d'aquests últims.   
2. Els càrrecs duraran cinc anys.   
3. La renovació dels càrrecs de la Junta de Govern es verificarà per meitat, cada dos anys i mig, amb subjecció al següent torn de rotació:   
a) degà, tresorer, diputat 1r, diputat 2, i si és el cas, 3r.   
b) Bibliotecari comptador, secretari, diputat 2n i, si és el cas, 4t.   
4. Si es produeix alguna vacant en la Junta de Govern, es proveirà també per elecció, en la Junta General de més pròxima celebració i l'elegit exercirà el seu càrrec pel temps que hi haja fins a l'època de la seua renovació, segons el torn establit anteriorment. Els qui foren designats en aquesta elecció per a substituir aquells que no hagueren esgotat l'acabament del seu mandat, ocuparan els càrrecs durant el temps legal que faltara als substituïts, però podran ser reelegits en la renovació ordinària de càrrecs, i prendran possessió immediatament.   
Article 88. Requisits per a presentar candidatura   
1. El degà i els altres membres de la Junta de Govern, seran col·legiats exercents, que tinguen la condició d'elector i residents en la demarcació del Col·legi, i en què no concórrega cap de les causes d'incapacitat ni en les prohibicions establides en aquests Estatuts.   
2. No es podrà pertànyer a la Junta de Govern en càrrecs distints.  
3. Per a concórrer a les eleccions com a candidat a degà, caldrà haver desenrotllat durant un any l'exercici professional, per als altres càrrecs tres anys.   
Article 89. Convocatòria   
1. La Junta de Govern convocarà eleccions, tres mesos abans a la finalització del mandat ordinari o quan es produïra alguna vacant en aquesta.   
2. Quan per qualsevol causa la totalitat dels càrrecs de la Junta de Govern queden vacants, el Consell Valencià de Col·legis d'Advocats designarà una Junta Provisional d'entre els col·legiats exercents amb mes de 25 anys d'exercici, que convocarà en el termini de trenta dies eleccions per a la provisió dels càrrecs vacants.   
Aquestes eleccions hauran de celebrar-se dins dels quaranta-cinc dies següents, comptats a partir de la convocatòria.   
3. Si queden vacants la meitat o més dels càrrecs de la Junta de Govern, el Consell Valencià de Col·legis d'Advocats les completarà en forma també provisional, i s'actuarà per a la seua provisió definitiva en la forma abans consignada.   
En el cas previst en el paràgraf primer d'aquest article, la meitat dels elegits, que es concretaran per sorteig, ostentaran el mandat per un període de dos anys, i s'efectuarà la renovació de l'altra meitat i les successives del mode que preveu amb caràcter general aquesta secció.   
Article 90. Procediment electoral: fase prèvia a l'elecció   
1. Publicació de les eleccions. Adoptat l'acord de convocatòria electoral, s'inserirà anunci d'aquesta en el tauler d'anuncis de la seu col·legial, amb quaranta-cinc dies d'antelació a la data de celebració de l'elecció. En l'anunci haurà de constar:  
a) Càrrecs que han de ser objecte d'elecció i requisits tant d'antiguitat com de situació col·legial, exigits per a poder aspirar a cada un d'aquests.   
b) Dia i hora de celebració de la Junta i hora en què es tancaran les urnes per a començament de l'escrutini, segons allò que s'ha disposat sobre el particular en el present Estatut.   
c) Instruccions per a l'exercici del dret de vot per correu.   
Així mateix, s'exposarà en els dits taulers d'anuncis les llistes separades de col·legiats exercents i no exercents amb dret de vot, cens que quedarà tancat en data als tres mesos anteriors a la de la celebració de les eleccions.   
2. Presentació de candidatures. Les candidatures hauran de presentar-se a la Secretaria del Col·legi amb, almenys, trenta dies d'antelació a la data assenyalada per a l'acte electoral. Les candidatures podran ser conjuntes per a diversos càrrecs o individuals per a càrrecs determinats, i hauran de ser subscrites exclusivament pels mateixos candidats. Cap col·legiat no podrà ser candidat a més d'un càrrec.   
3. Reclamacions al contingut de les llistes electorals. Els col·legiats que volgueren formular reclamació contra les llistes electorals hauran de verificar-la dins del termini dels cinc dies següents a l'exposició d'aquestes.   
La Junta de Govern, cas d'haver-hi reclamacions contra les llistes, resoldrà sobre aquestes, dins dels tres dies següents a l'expiració del termini per a formular-les, i es notificarà la seua resolució a cada reclamant, dins dels dos dies següents.   
4. Proclamació de candidats. La Junta de Govern, l'endemà de la finalització del termini de presentació de candidatures, proclamarà candidats als que reunisquen els requisits legals i estatutaris exigibles, i es consideraran electes els qui no tinguen oponents. Aquest acord es publicarà en el tauler d'anuncis del Col·legi.   
5. Vot per correu. Els col·legiats que vullguen exercir el vot per correu hauran de sol·licitar-lo individualment en compareixença personal a les oficines de la seu col·legial fins al quinzé dia anterior a la data de la votació. El col·legiat haurà d'acreditar la seua identitat mitjançant exhibició del DNI o del carnet col·legial. El Col·legi registrarà la petició de vot i prendrà nota en el cens perquè el dia de les eleccions no s'exercisca el dret de vot personalment.   
També, els col·legiats que per una impossibilitat física degudament acreditada no puguen comparéixer personalment podran atorgar poders a un altre col·legiat per a aquest tràmit. En tot cas, la firma del Col·legiat en el sobre exterior prevista en l'apartat següent serà insubstituïble.   
Al Col·legi s'entregarà al sol·licitant del vot per correu un sobre blanc i un sobre exterior, en què es farà constar en l'anvers la paraula ELECCIONS i, al revers, el seu nom i cognoms, adreça, número de col·legiat i la seua firma, i la inscripció següent: «Conté paperetes per a l'elecció de la Junta de Govern del Col·legi d'Advocats d'Alzira»   
Article 91. Procediment electoral: Fase d'elecció   
1. Constitució de la Mesa. Per a la celebració de l'elecció, es constituirà la mesa electoral que quedarà integrada pel degà com a president, o per un membre de la Junta que el substituïsca en l'esmentat acte auxiliat, com a mínim, per dos membres més de la mateixa Junta com a vocals, i actuarà el més modern d'aquests com a secretari, llevat que forme part de la mesa electoral el secretari de la Junta de Govern, i en aquest cas exercira aquesta funció.   
Cada candidat no podrà, per la seua banda, designar entre els col·legiats un o més interventors que el representen en les operacions de l'elecció.   
2. Nombre d'urnes. La mesa electoral establirà urnes separades per al depòsit dels vots dels col·legiats exercents i no exercents, sense perjuí de l'urna per a vot per correu.   
3. Duració. L'elecció tindrà per al seu desenrotllament un temps mínim de quatre hores.   
4. Paperetes. Les paperetes de vot, que seran editades pel Col·legi, hauran de ser blanques i de la mateixa grandària, i hauran de portar impresos, per una sola cara i correlativament, els càrrecs a l'elecció dels quals es procedix. Els candidats podran, per la seua banda, confeccionar paperetes, les quals hauran de ser del mateix format, color i grandària a les editades per la Junta.   
A la seu en què se celebre l'elecció haurà de disposar la Junta de Govern de suficient nombre de paperetes amb els noms dels candidats en blanc i paperetes en blanc.   
5. Acte de votació personal. Els votants hauran d'acreditar a la mesa electoral la seua personalitat.   
El president de la mesa comprovarà la seua inclusió en el cens elaborat per a les eleccions, pronunciarà en alta veu el nom i cognoms del votant, i indicarà que vota, després de la qual cosa el mateix president introduirà en l'urna la papereta doblegada.   
6. Vot per correu. La papereta de votació haurà d'introduir-se doblegada en el sobre blanc que es tancarà i s'introduirà al seu torn junt amb la fotocòpia del document nacional d'identitat en el sobre exterior, que es remetrà per correu certificat a la seu del Col·legi.   
Els vots per correu hauran de dirigir-se al secretari de la Junta de Govern que es farà càrrec de la seua custòdia fins al moment de l'inici de les eleccions, que farà entrega d'aquests a la mesa electoral, que els introduirà en l'urna designada a aquest efecte.   
S'admetran els vots per correu que es reben en la seu electoral fins al moment del tancament de la votació. Una vegada finalitzades les eleccions, es procedirà en primer lloc a l'obertura de l'urna amb els vots per correspondència, i es procedirà a comprovar que les dades i firma de l'elector que consten en el sobre exterior coincideixen amb la firma del Document Nacional d'Identitat que, preceptivament, haurà adjuntat, i en aquest cas s'introduirà la papereta de nou en l'urna, amb el seu sobre.   
Serà declarat nul tot vot per Correu que no complisca estrictament la normativa prevista en aquests Estatuts col·legials.   
Els col·legiats que sol·liciten votar per correu no podran votar personalment. S'estendrà acta i llista dels sobres rebuts i els seus votants.   
Article 92. Procediment electoral: Fase d'escrutini i proclamació   
1. Finalitzada la votació es procedirà a l'escrutini, i es llegirà en veu alta totes les paperetes.   
2. Hauran de ser declarats nuls totalment aquells vots que continguen expressions alienes a l'estricte contingut de la votació o que continguen ratllades o raspadures, i nuls parcialment quant al càrrec a què afecte, les que indiquen més d'un candidat per a un mateix càrrec, o nom de persones que no concórreguen a l'elecció. Podrà no obstant ratllar-se el nom d'un candidat i indicar de forma manuscrita el d'un altre que opte al mateix càrrec. Aquelles paperetes que es troben només parcialment omplides quant al nombre de candidats, però que reunisquen els requisits exigits per a la seua validesa, ho seran per als càrrecs i persones correctament expressats.   
3. Finalitzat l'escrutini, el president anunciarà el seu resultat, i es proclamaran a continuació electes els candidats que hagueren obtingut per a cada càrrec el nombre més gran de vots. En cas d'empat, s'entendrà elegit el de major temps d'exercici en el mateix Col·legi.   
4. En el termini de cinc dies des de la constitució dels òrgans de govern, haurà de comunicar-se aquesta al Consell Valencià de Col·legis d'Advocats, a l'administració Pública de la Generalitat, i inscriure's al Registre de Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana.  
   
Article 93. Procediment electoral: Efectes suspensius dels recursos   
Els recursos que s'interposen en el procés electoral o contra el seu resultat, davant de la Junta de Govern del Col·legi o davant del Consell Valencià de Col·legis d'Advocats, no suspendran la votació, proclamació i possessió dels elegits, excepte quan així s'acorde per causes excepcionals mitjançant una resolució expressa motivada.   
Secció Quarta. Cessaments   
Article 94. Cessament   
Els membres de la Junta de Govern cessaran per les causes següents:   
a) Incompliment sobrevingut dels requisits estatutaris per a exercir el càrrec.   
b) Per expiració del terme o termini per al qual van ser elegits o designats, cessament que no serà efectiu fins que prenga possessió de l'esmentat càrrec qui el substituïsca.   
c) Renúncia de l'interessat.   
d) Falta d'assistència injustificada a tres sessions consecutives o cinc alternes en el termini d'un any, amb l'acord previ de la mateixa Junta, o a alguna de les previstes en el paràgraf tercer, de l'apartat 6 de l'article 75 dels presents Estatuts.  
e) Aprovació de moció de censura, segons allò que s'ha regulat en el següent capítol.  
f) Defunció.   
CAPÍTOL SEGON  
DE LA JUNTA GENERAL  
Secció Primera. Composició i funcions   
Article 95. La Junta General   
1. La Junta General és l'òrgan suprem de la voluntat, d'acord amb les disposicions d'aquest Estatut i sense més limitacions que les legalment establides.   
2. La Junta General està formada pels col·legiats i els advocats inscrits.   
Article 96. Atribucions de la Junta General   
Les atribucions de la Junta General són:   
a) L'aprovació i modificació dels Estatuts d'aquest Col·legi i dels reglaments de règim interior per al desenrotllament d'aquests.   
b) L'aprovació del balanç, compte de resultats i de la liquidació pressupostària de cada exercici, així com dels pressupostos anuals d'ingressos i despeses.   
c) L'aprovació o censura de la gestió de la Junta de Govern o de qualsevol dels seus membres.   
d) La fusió, segregació i dissolució del Col·legi, excepte en aquells supòsits en què ho impose directament la Llei.   
e) L'adquisició, alienació, gravamen i la resta d'actes jurídics de disposició sobre béns immobles de la corporació, sense perjuí del que disposa l'article 114.   
1) Aquells assumptes que el sotmeta la Junta de Govern   
Secció Segona. Funcionament   
Article 97. Convocatòria   
1. La convocatòria la formularà el degà, i establirà l'orde del dia, el dia, l'hora i el lloc. S'inclouran en la convocatòria tots els assumptes que el degà considere oportú, així com totes les proposicions de col·legiats i advocats inscrits que s'hagen presentat a la Secretaria fins al dia de la convocatòria, i siguen competència de la Junta General. Si a juí del degà no fossen competència d'aquest òrgan els sotmetrà a consideració de la següent sessió de la Junta de Govern.   
2. El secretari, amb una antelació mínima de quinze dies a la celebració de la sessió de la Junta General, inserirà anunci de la convocatòria en el tauler del col·legi i expedirà les citacions. Les citacions es comunicaran per via telemàtica o mitjançant depòsit en l'apartat que cada col·legiat té obert a les dependències col·legials.   
3. Des de la data d'inserció de l'anunci en el tauler col·legial, estaran a disposició dels col·legiats i advocats inscrits els expedients en què s'inclouen els antecedents necessaris perquè puguen formar-se opinió sobre els assumptes a tractar en la sessió.   
4. El degà, amb l'acord previ favorable de la Junta de Govern, pot convocar sessió urgent de la Junta General. En aquest cas, l'antelació, amb què ha d'inserir-se l'anunci i expedir-se les citacions, pot reduir-se fins a quaranta-vuit hores.   
Article 98. Constitució   
1. Les sessions de la Junta General poden ser ordinàries o extraordinàries.   
2. Per a la constitució de la Junta General, en sessió ordinària, caldrà l'assistència de la meitat més un dels col·legiats, en primera convocatòria, i siga quin siga el nombre d'assistents, en segona convocatòria. La segona convocatòria serà sempre mitja hora després de la primera, i haurà d'expressar-se aquesta regla en els anuncis i citacions que expedisca el secretari.   
3. Per a la constitució de la Junta General amb caràcter extraordinari, la constitució i règim de primera i segona convocatòria serà el mateix, llevat que es tracten els assumptes següents:   
a) Modificació dels estatuts.   
b) Moció de censura a la Junta de Govern o a algun dels seus membres.   
c) Segregació o, si és el cas, fusió o absorció.   
d) Dissolució.   
En els dos primers casos, caldrà l'assistència, en primera convocatòria, de la meitat més un dels col·legiats i la presència del vint-i-cinc per cent dels col·legiats i advocats inscrits, durant la deliberació i votació de l'assumpte. La segona convocatòria se celebrarà vint-i-quatre hores després, i quedarà constituïda la Junta siga quin siga el nombre de col·legiats que assistisca, i s'haurà d'expressar aquesta regla en els anuncis i citacions que expedisca el secretari.   
En el tercer cas, haurà de concórrer un nombre de col·legiats no inferior al quinze per cent dels col·legiats, tant en la primera, com en la segona convocatòria, així com la seua presència durant la votació de l'assumpte. La segona convocatòria se celebrarà vint-i-quatre hores després.  
En cas de dissolució, haurà de concórrer un nombre de col·legiats no inferior al vuitanta per cent, tant en la primera, com en la segona convocatòria, així com la seua presència durant la votació de l'assumpte. La segona convocatòria se celebrarà vint-i-quatre hores després.   
4. Les sessions seran presidides pel degà, o per qui legalment el substituïsca, i serà preceptiva la presència d'aquest i la del secretari o de qui legalment el substituïsca per a la validesa de la sessió siga ordinària o extraordinària.   
Article 99. Deliberació   
1. El secretari, d'orde del degà, llegirà l'enunciat de cada assumpte a tractar segons conste en l'orde del dia, a continuació, el membre de la Junta de Govern que haja sigut designat ponent de l'assumpte, exposarà la motivació i la proposta d'acord a adoptar. Si l'assumpte haguera sigut proposat per un col·legiat i no s'haguera designat ponent, serà a aquest a qui corresponga l'exposició i proposta.   
2. El degà obrirà el debat i atorgarà la paraula, per una vegada, als que li la sol·liciten, i es podran establir les limitacions temporals que considere oportunes. Així mateix, podrà concedir un segon torn d'intervenció als col·legiats per a rectificar la seua posició inicial, i les intervencions que considere convenients per al·lusions.   
3. Finalitzades les intervencions, el degà sotmetrà l'assumpte a votació, en els termes de la proposta d'acord, o de les alternatives que s'hi plantegen.   
Article 100. Votació   
1. Les votacions seran ordinàries a mà alçada, o nominals. Només seran nominals quan ho determine el degà o quan ho sol·liciten almenys el deu per cent dels assistents.   
També podran adoptar-se els acords per votació secreta, mitjançant paperetes en sobres, que així ho asseguren, quan ho sol·licite un 10 per cent dels assistents.   
2. En cap cas no serà delegable el vot.   
3. Per a l'adopció d'acords en les sessions ordinàries caldrà que hi haja més vots a favor que en contra de la proposta d'acord, i es podran, també, adoptar acords per aclamació.   
4. Per a l'adopció d'acords en les sessions extraordinàries caldrà que hi haja més vots a favor que en contra de la proposta d'acord, excepte en els casos següents:   
a) Moció de censura a la Junta de Govern o a algun dels seus membres, per a l'aprovació de la qual caldrà el vot favorable de dos terços dels assistents.  
b) En els de segregació o, si és el cas, fusió o absorció, que caldrà el vot favorable de la meitat mes un dels assistents.   
c) Dissolució, que caldrà el vot favorable de la meitat més un dels assistents.   
Article 101. Sessions ordinàries   
1. La Junta General es reunirà, amb caràcter ordinari, dues vegades a l'any, i no s'hi podrà tractar cap assumpte que requerisca una majoria especial per a la seua constitució.   
2. La primera de les sessions de caràcter ordinari se celebrarà durant el primer trimestre de l'any natural, en què es tractaran, almenys, els assumptes següents:  
a) Informe pel degà de la seua gestió i de la Junta de Govern, amb ressenya dels esdeveniments més importants que durant l'any hagen tingut lloc, en relació amb el Col·legi.   
b) Lectura, discussió i votació del compte general de despeses i ingressos de l'any anterior.   
c) Presa de possessió, si és el cas, dels seus càrrecs respectius pels membres de la Junta de Govern elegits, i cessaran aquells a què correspon cessar.   
d) Precs i preguntes.   
3. La segona Junta General Ordinària se celebrarà en l'últim trimestre de l'any, que necessàriament almenys haurà de tractar del següent orde del dia:   
a) Lectura i aprovació del pressupost format per la Junta de Govern per a l'exercici següent.   
b) Precs i preguntes.   
Article 102. Sessions extraordinàries   
1. La Junta General es reunirà amb caràcter extraordinari, quan així ho acorde el degà, per iniciativa pròpia, a proposta de Junta de Govern o del deu per cent dels col·legiats, i sempre que siga preceptiva una majoria especial per a la seua constitució i per a l'adopció d'acords.   
2. En les propostes s'expressaran els assumptes concrets que hagen de tractar-se en la sessió.   
3. La sessió es convocarà dins dels trenta dies següents a la presentació de la proposta al Registre d'Entrada del Col·legi o de l'adopció de l'acord per la Junta de Govern.   
TÍTOL IX  
ESCOLA DE PRÀCTICA JURÍDICA  
Article 103. Caràcter i finalitat   
1. L'Escola de Practica Jurídica és un òrgan desconcentrat del Col·legi, que té per objectiu principal la formació deontològica i pràctica per a l'exercici professional, i facilita a l'advocat en els seus inicis professionals les eines i recursos pràctics necessaris per a capacitar-lo en habilitats destreses, actituds i coneixements imprescindibles per a iniciar-se en l'exercici professional amb eficàcia, responsabilitat, seguretat i respecte a les normes deontològiques, així com per a capacitar-lo específicament per a la seua immediata incorporació als serveis de torn d'ofici, d'assistència al detingut i d'orientació jurídica, una vegada complisca la resta dels requisits exigits reglamentàriament.   
2. A través de l'Escola de Pràctica Jurídica del Col·legi d'Advocats d'Alzira desenrotllarà la funció de participació en els processos i proves que s'establisquen per a l'acreditació de l'aptitud professional, a través del qual es reconega la capacitat necessària per a l'exercici professional.  
3. L'organització i funcionament de l'Escola de Pràctica Jurídica serà regulada per la Junta de Govern.   
TÍTOL X  
CONSELL VALENCIÀ DE COL·LEGIS D'ADVOCATS  
Article 104. Integració   
L'Il·lustre Col·legi d'Advocats d'Alzira està integrat en el Consell Valencià de Col·legis d'Advocats. Aquesta integració no afecta ni a personalitat pròpia i independent d'aquesta organització, ni a l'exercici de les competències del Col·legi.   
TÍTOL XI  
DEL RÈGIM JURÍDIC DELS ACTES I DE LA SEUA  
IMPUGNACIÓ  
CAPÍTOL PRIMER  
RÈGIM JURÍDIC I ESPECIALITATS   
PROCEDIMENTALS  
Article 105. Règim jurídic   
El Col·legi d'Advocats d'Alzira, com a corporació de dret Públic, està subjecte al dret administratiu, en quant exercisca potestats públiques. La resta de la seua activitat és regida pel dret privat, sense perjuí de l'observança de les normes sobre la formació de la voluntat dels òrgans col·legials previstes en aquests Estatuts.   
Article 106. Presumpció de validesa i executorietat dels actes subjectes a dret administratiu   
Els actes dictats pels òrgans col·legials subjectes al dret administratiu es presumiran vàlids i produiran efectes des de la data en què es dicten, llevat que en aquests es dispose una altra cosa. L'eficàcia quedarà demorada quan així ho exigisca el contingut de l'acte o estiga supeditada a la seua notificació.   
Article 107. Especialitats procedimentals   
1. Representació: els col·legiats podran actuar per mitjà de representant, que haurà de ser un altre col·legiat, que acreditarà el seu mandat, mitjançant document públic o poder apud acta, i s'entendrà amb aquest les actuacions que practique el Col·legi, quan així ho sol·licite el mateix interessat.   
2. Termini de resolució. El termini màxim de resolució i notificació dels procediment iniciats a instàncies d'interessat serà de quatre mesos. Per als procediments iniciats d'ofici, inclosos els disciplinaris, serà de sis mesos.   
3. Recepció i registre de documents: al Col·legi es portarà un únic Registre en què es farà el corresponent assentament de tot recurs, escrit o comunicació que presenten els col·legiats.   
Article 108. Llibres d'actes   
Els acords adoptats en les sessions de la Junta General i de la Junta de Govern es transcriuran, separadament, en dos llibres que a aquest efecte i, amb caràcter obligatori, es portaran al Col·legi. Seran firmades pel degà i pel secretari o pels qui hagueren exercit les seues funcions en la Junta de què es tracte.   
CAPÍTOL SEGON  
RECURSOS  
Article 109. Contra acord de la Junta de Govern   
1. Els acords emanats de la Junta de Govern que estiguen subjectes al dret administratiu, podran ser objecte de recurs davant del Consell Valencià de Col·legis d'Advocats, dins del termini d'un mes, comptat a partir del següent a aquell en què s'haguera adoptat o, si és el cas, notificat, als col·legiats o persones a què afecte.   
2. El recurs podrà interposar-se davant del Consell Valencià de Col·legis d'Advocats o davant de la Junta de Govern, que ho elevarà, amb els seus antecedents i informe que procedisca, al Consell Valencià, dins dels quinze dies següents a la data de presentació.   
3 La interposició del recurs davant del Consell Valencià de Col·legis d'Advocats no suspén l'executivitat dels acords, excepte en els casos següents:   
a) Quan es recórrega una sanció disciplinària.   
b) Quan, a instàncies de part, així ho acorde el Consell Valencià, per concórrer circumstàncies que puguen causar danys difícilment reparables o, desproporcionats, respecte a l'interés públic tutelat per l'acte.   
La interposició del recurs suspendrà automàticament l'executivitat de l'acte. La suspensió s'alçarà una vegada es resolga el recurs.   
Article 110. Contra acords de Junta General   
1. Els acords de la Junta General seran recurribles per la Junta de Govern, o per qualsevol col·legiat a qui afecte personalment, davant del Consell Valencià de Col·legis d'Advocats en el termini d'un mes des de la seua adopció.   
2. Si la Junta de Govern, en impugnar un acord de la Junta General, entenguera que l'esmentat Acord és greument perjudicial per als interessos del Col·legi o contrari a l'ordenament jurídic podrà, al temps de formular el recurs previst en l'apartat anterior, sol·licitar la suspensió i, immediatament, l'execució de l'acord impugnat.   
TÍTOL XII  
DELS RECURSOS ECONÒMICS DEL COL·LEGI  
CAPÍTOL PRIMER  
DELS RECURSOS  
Article 111. Recursos ordinaris   
1. Constitueixen els recursos ordinaris del Col·legi d'Advocats:   
a) Els rendiments de qualsevol naturalesa que produïsquen els béns o drets que integren el patrimoni del Col·legi.   
b) Les quotes d'incorporació al Col·legi que lliurement determine la Junta de Govern.   
c) Els drets pels informes, dictàmens o resolucions que evacue la Junta de Govern en les regulacions d'honoraris tant judicials com extrajudicials, en la quantia que establisca la Junta de Govern.   
d) Els drets pels dictàmens, resolucions o arbitratges que se sotmeten a la Junta de Govern, els quals es fixaran discrecionalment d'acord amb les normes generals d'honoraris vigents en cada moment.   
e) L'import de les quotes ordinàries o extraordinàries a abonar pels col·legiats, que seran fixats per la Junta de Govern.   
f) Els drets per expedició de certificats, visats, registre, enviament o inscripció de document, així com la prestació de qualsevol altre servei o entrega de béns.   
g) Les rendes procedents de la inversió dels romanents d'exercicis anteriors, si n'hi ha.   
h) Els ingressos per la promoció entre els col·legiats de serveis i activitats exercides per tercers.   
i) Els ingressos procedents de la prestació de serveis en la forma i quantia que la Junta de Govern establisca reglamentàriament.   
j) Qualsevol altre ingrés per concepte que legalment procedisca.   
2. Les rendes o ingressos que pel seu origen o procedència hagen de ser assignades a fins específics, s'aplicaran al compliment d'aquests.   
Article 112. Recursos extraordinaris   
Constituiran els recursos extraordinaris del Col·legi d'Advocats:   
a) Les subvencions d'administracions públiques, les donacions a altres persones físiques i jurídiques, així com les herències i llegats de particulars.   
b) Els béns que per qualsevol títol passen a formar part del patrimoni del Col·legi.   
c) Les quantitats que per qualsevol concepte corresponga percebre al Col·legi quan administre, en compliment d'algun encàrrec temporal o perpetu, cultural o benèfic, determinats béns o rendes.   
d) Qualsevol altre que legalment procedisca.  
CAPÍTOL SEGON  
DE LA CUSTÒDIA, INVERSIÓ I ADMINISTRACIÓ  
Article 113. Administració   
1. El patrimoni del Col·legi serà administrat per la Junta de Govern.   
2. Les orde de pagament seran expedides pel degà i executades pel tresorer.   
Article 114. Regles Generals   
1. El capital del Col·legi s'invertirà preferentment en valors de màxima garantia, llevat que la Junta de Govern acorde la seua inversió en immobles o en altres béns.   
2. La Junta de Govern necessitarà acord de la Junta General per a aquelles inversions que superen el 15% de l'actiu del Col·legi, exclòs l'immobilitzat, i quan el percentatge d'aquest supere el 15% dels ingressos pressupostats de l'exercici.   
3. Els valors es depositaran a l'entitat que la Junta de Govern acorde i els resguards del depòsit es custodiaran a la caixa del Col·legi, amb la personal i immediata responsabilitat del tresorer.   
TÍTOL XIII  
FUSIÓ, ABSORCIÓ, SEGREGACIÓ I DISSOLUCIÓ.  
Article 115. Fusió, absorció i segregació   
El Col·legi d'Advocats d'Alzira podrà fusionar-se, absorbir o segregar-se per acord de la Junta General, amb els requisits legals i estatutaris establits a aquest efecte.   
Article 116. Dissolució   
El Col·legi d'Advocats d'Alzira només podrà dissoldre's quan Així ho impose directament la llei o mitjançant un acord adoptat en Junta General, amb els requisits legals i estatutaris establits a aquest efecte.   
DISPOSICIÓ ADDICIONAL ÚNICA  
El Partit Judicial d'Alzira comprén els municipis següents: Alberic, Alcàntera del Xúquer, Algemesí, Antella, Beneixida, Benimuslem, Carcaixent, Càrcer, Cotes, l'Ènova, Gavarda, Guadassuar, Manuel, Masalavés, la Pobla Llarga, Rafelguaraf, San Juan de Énova, Sellent, Senyera, Sumacàrcer, Tous, i Villanueva de Castellón.   
L'àmbit territorial del MI Col·legi d'Advocats d'A1zira ha de coincidir amb l'àmbit del partit judicial.