Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5483, del 03-04-2007 (2007/2619)

ACORD de la Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló, de 30 de gener de 2007, relatiu a la modificació puntual núm. 5 del Pla General de Vinaròs.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5483

Data del DOGV
:   03-04-2007

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2007/2619


Data del document
:   30-01-2007

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Acord

Descriptors 

:   * Vinaròs
    * administració local
    * pla d'urbanisme

Vist l'expedient relatiu a la modificació puntual núm. 5 del Pla general de Vinaròs, i de conformitat amb els següents,   
Antecedents  
Primer. El Ple de l'Ajuntament de Vinaròs, en sessió de 31 de març de 2005, va acordar exposar al públic la modificació, la qual cosa es va dur a terme mitjançant anuncis publicats al periòdic El Mundo de 22 d'abril de 2006 i en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de 7 de maig de 2005. Transcorregut el període d'informació al públic, durant el qual no es va formular cap al·legació, el Ple va aprovar provisionalment la modificació en sessió de 10 de maig de 2005. L'acord plenari d'exposició al públic de 31 de març de 2005 va ser ratificat per acord del Ple de l'Ajuntament de 19 d'octubre de 2005.  
Segon. El projecte consta de memòria i plànols.   
Tercer. L'objecte del document és introduir en el planejament general del municipi de Vinaròs els canvis següents:  
- S'elimina el sòl dotacional on s'ubica el camp de futbol, la superfície del qual és de 9.860 m².  
- S'estableix una reserva de sòl dotacional esportiu amb una superfície de 64.000 m², ubicat en sòl no urbanitzable, on es va a construir el nou camp de futbol.  
- S'estableix l'ordenació detallada dels 9.860 m² ocupats per l'antic camp de futbol. D'aquesta superfície, 2.800 m² de sòl es qualifiquen com a zona verda i els 7.060 m² de sòl es qualifiquen com residencial unifamiliar edificació en filera, amb una edificabilitat total de 6.000 m² de sostre.  
Els terrenys de l'antic camp de futbol són propietat de l'Ajuntament, que mantindrà la propietat del sòl, en la seua nova qualificació.  
D'altra banda, la modificació ve acompanyada amb un conveni urbanístic per raó del qual l'Ajuntament adquireix la propietat de la parcel·la de 64.000 m² en la qual s'ubica la nova instal·lació esportiva, en la qual es construirà el nou camp de futbol.  
Quart. El 22 de juliol de 2005 s'ha emés un informe per part de l'administrador d'Infraestructures Ferroviàries, en el qual s'assenyala que "no s'observa l'incompliment de la legislació sectorial vigent".  
El 14 de juny de 2005 es va sol·licitar informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer. Transcorregut el termini, no s'ha emés l'informe.  
El 14 de juny de 2005 es va sol·licitar informe de la Inspecció de Patrimoni Historicoartístic de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport. Transcorregut el termini, no s'ha emés cap un informe.  
El 17 de febrer de 2006 s'ha emés un informe favorable condicionat per part de la Unitat de Carreteres de l'Estat del Ministeri de Foment.  
Fonaments de dret  
Primer. Tenint en compte els nombrosos canvis legislatius produïts (entrada en vigor de la Llei 16/2005, de 30 de desembre, urbanística valenciana, d'ara en avant LUV, que ha derogat la Llei 6/1994, de 15 de novembre, de la Generalitat Valenciana, reguladora de l'activitat urbanística, d'ara en avant LRAU, com també entrada en vigor del Reglament d'ordenació i gestió territorial i urbanística, aprovat pel Decret 67/2006, de 19 de maig, d'ara en avant ROGTU, que ha derogat el Reglament de planejament de la Comunitat Valenciana, aprovat pel Decret 201/1998, de 15 de desembre, d'ara en avant RPCV) en primer lloc ha de determinar-se quina és la legislació urbanística aplicable a la resolució d'aquest expedient. Això és especialment rellevant, ja que solucions que podien ajustar-se a la legislació aplicable en el moment en què es van aprovar provisionalment poden ara no acomodar-se a preceptes de la nova normativa que, d'acord amb les seues disposicions transitòries, sí que poden ser aplicables a expedients iniciats amb anterioritat.  
Ja que ens trobem davant d'una modificació puntual d'un pla general la informació al públic del qual va concloure abans de l'entrada en vigor de la LUV (que es va produir l'1 de febrer de 2006) és clar, segons resulta de la disposició transitòria Primera, apartat primer, de la LUV, que l'aprovació definitiva d'aquest expedient es regirà "per la legislació anterior", composta fonamentalment per la LRAU i pel RPCV. Això ha d'entendre's sense perjudici del que resulta de l'apartat tercer de la disposició transitòria primera de la LUV, del qual s'extrau, com després es veurà, que determinats aspectes d'aquesta última llei relatius a habitatges sotmesos a algun règim de protecció pública són en tot cas aplicables també als instruments de planejament la informació al públic del qual ja havia conclòs a l'entrada en vigor de la LUV.  
Segon. La tramitació d'aquesta modificació puntual del Pla General de Vinaròs ha sigut correcta, de conformitat amb el que estableix l'article 38 i següents de la Llei 6/1994, de 15 de novembre, de la Generalitat Valenciana, reguladora de l'activitat urbanística (d'ara en avant LRAU), com també en l'article 158 i següents del Reglament de planejament de la Comunitat Valenciana, aprovat pel Decret 201/1998, de 15 de desembre (d'ara en avant RPCV).  
Tercer. La documentació està completa, en compliment del que disposa l'article 27 en relació amb el 55.1 de la LRAU, com també en l'article 45 i següents del RPCV.  
Quart. La resolució d'aquest expedient ha de partir del sistema de distribució de competències entre comunitat autònoma i municipis en matèria d'aprovació definitiva del planejament general establit en la legislació aplicable, en el qual la posició dels municipis és molt rellevant.  
Segons ha assenyalat el Tribunal Constitucional en la seua sentència 51/2004, de 13 d'abril, "la decisió sobre la configuració de l'assentament urbà municipal que consisteix el Pla d'urbanisme (marc regulador de l'espai físic de la convivència dels veïns) és una tasca compresa prioritàriament en l'àmbit dels interessos del municipi, i sobre aquella decisió es projecta, per tant, de forma especialment intensa les exigències de l'autonomia municipal". Si bé és possible també la intervenció d'altres administracions públiques, per la imbricació d'interessos diversos que es projecten sobre el mateix territori municipal, aquesta intervenció "no ha d'enfosquir el principi que l'ordenació urbanística del territori municipal és tasca que fonamentalment correspon al municipi, i que la intervenció d'altres Administracions es justifica només en la mesura que concórreguen interessos de caràcter supramunicipal o controls de legalitat que, de conformitat amb el bloc de la constitucionalitat, s'atribueixen a les Administracions supraordenades sobre les inferiors".  
L'article 40 de la LRAU s'inspira en aquests conceptes, ja que, després d'explicitar les comeses autonòmiques que permeten formular objeccions a l'aprovació definitiva del planejament municipal, estableix que li està vedat a la resolució autonòmica d'aprovació qüestionar la interpretació de l'interés públic local formulada pel municipi des de la seua pròpia representativitat. Com s'indica en el preàmbul de la LRAU, aquesta llei atribueix a la política municipal gestora de l'urbanisme un espai de decisió propi, en el qual els òrgans representatius de la col·lectivitat local podran apreciar l'oportunitat de les iniciatives urbanístiques que se li plantegen.  
Cinqué. Les alteracions que s'inclouen en aquesta modificació són la suma d'un conjunt de decisions municipals, unes que comporten l'exercici d'una potestat discrecional (expressió de l'autonomia municipal legal i constitucionalment garantida), i altres que impliquen l'exercici de potestats reglades (respecte de les quals cap un control de legalitat, en la mesura en què hi ha determinats preceptes que estableixen límits concrets a aquesta potestat).  
La ubicació de la nova reserva de sòl dotacional esportiu (nou camp de futbol) incidia sobre la carretera nacional, per la qual cosa es va sol·licitar informe de la Unitat de Carreteres de l'Estat. El 17 de febrer de 2006 s'ha emés per part de la Unitat de Carreteres de l'Estat del Ministeri de Foment informe favorable condicionat. En concret, en l'informe s'indica el següent:  
 "S'emet informe favorable i hauran de complir-se les condicions següents:  
1. L'Ajuntament es comprometrà a realitzar a càrrec seu tot el condicionament (projectes i obres) que garantisca la seguretat viària, de vianants i de qualsevol tipus en la zona d'influència de la carretera N-232 i accessos afectats.  
2. El condicionament anteriorment indicat haurà d'estar totalment acabat abans de l'entrada en funcionament de qualsevol tipus d'instal·lació esportiva.  
3. Tots els projectes, obres i actuacions que haja de realitzar l'Ajuntament per a condicionament en la zona d'influència de la N-232 la seua futura duplicació (prolongació de l'av. de Saragossa) hauran de tenir prèviament l'informe favorable i ser autoritzades per aquesta Unitat de Carreteres".  
Aquestes condicions hauran de ser complides en l'execució del pla.  
En atenció a les competències autonòmiques, no cal efectuar cap objecció a la decisió municipal d'atribuir un ús residencial als terrenys de l'antic sòl dotacional, que són, a més, de titularitat municipal, circumstància aquesta que garanteix de forma particularment eficaç la participació pública en les plusvàlues que genera l'activitat urbanística. participació a què es refereix l'article 47 de la Constitució. No obstant això, a l'hora d'establir la concreta edificabilitat residencial que pot atribuir-se a aquest sòl, com també en la fixació de la superfície de sòl dotacional que haja de reservar-se, o en la decisió sobre si ha de preveure's o no determinades reserves d'habitatge protegit, l'Ajuntament ja no exerceix una potestat discrecional, sinó que aquestes decisions estan tan condicionades pel que estableixen els preceptes legals a què farem referència, que bé pot concloure's que, en aquests extrems, ens trobem davant de l'exercici d'una potestat reglada en la qual és possible un control de legalitat ple per part de la comunitat autònoma.  
Sisé. L'eliminació del sòl dotacional esportiu de l'actual camp de futbol municipal es veu prou compensada amb la creació de la nova reserva de sòl dotacional esportiu de 64.000 m² de superfície, en la que s'ubicaran les noves instal·lacions. Ha quedat garantit en l'expedient l'obtenció per part de l'Ajuntament dels terrenys de la nova reserva de sòl esportiu. A més, la previsió de la nova zona verda de 2.800 m² de superfície és suficient compensació, a l'efecte de l'article 17 de l'annex del RPCV, per l'increment en 6.000 m² de sostre del sòl residencial. Finalment, queda assegurada la total participació pública en les possibles plusvàlues que es generen, ja que l'Ajuntament és el propietari de la totalitat del sòl que ara es converteix en residencial.  
En definitiva, la modificació s'ajusta al que estableixen els articles 19, 55.3 de la LUV i 17 de l'annex del RPCV.  
Seté. Ha d'examinar-se si en aquest cas és exigible que en l'ordenació detallada de la parcel·la de 9.860 m² on s'ubica el camp de futbol municipal que es trasllada ha d'establir-se algun tipus de reserva per a habitatge protegit.  
Segons la disposició transitòria primera, apartat tercer, de la LUV, "en tot cas resultaran d'aplicació a tots els plans i programes que no hagueren sigut aprovats definitivament amb anterioritat a l'entrada en vigor d'aquesta llei, les previsions relatives a vivendes sotmeses a algun règim de protecció pública contingudes en els articles 36.1.i) i 37.1.h) i en la disposició addicional sisena d'aquesta llei".   
Del que estableixen els articles 36.1.j, 37.1.h i disposició addicional sisena de la LUV, com també la disposició transitòria primera del ROGTU, s'extrau que en el cas de sòl urbà que haja de ser desenvolupat mitjançant un pla de reforma interior i aquest implique una atribució global de nous usos també és exigible que s'establisca una reserva mínima de sòl destinat a habitatge subjecte a algun règim de protecció oficial.  
Així, si bé la disposició addicional sisena de la LUV sembla exigir només aquesta reserva per al cas de plans parcials, plans de reforma interior i programes per al desenvolupament d'actuacions integrals en sòl urbanitzable residencial, l'article 36.1.j de la LUV, en enumerar les determinacions de l'ordenació estructural, assenyala que per a sectors de sòl urbanitzable d'ús residencial i, si és el cas, urbans: fixació del percentatge mínim d'edificació amb destinació a habitatge de protecció pública, amb la qual cosa queda el dubte sobre si també és exigible la reserva en el cas de sòls urbans desenvolupats a través d'un pla de reforma interior. Aquest dubte queda aclarit amb la disposició transitòria vuitena, apartat primer, del ROGTU, segons la qual "a efecte del que preveu l'article 46.4 i en la disposició transitòria cinquena de la Llei urbanística valenciana, i en l'article 9 de la Llei d'ordenació del territori i protecció del paisatge, s'estableixen les reserves mínimes que s'aplicaran al sòl urbanitzable i si és el cas al sòl urbà que haja de ser desenvolupat mitjançant plans de reforma interior en els supòsits previstos en l'article 73 de la LUV, mentre els plans generals vigents no s'adapten a la LUV". L'article 73 de la LUV es refereix als plans de reforma interior que impliquen "l'atribució global de nous usos o aprofitaments per a àrees de sòl urbà en remodelació". Per això, ha de concloure's que els sòls urbans l'ordenació dels quals es remeta a un posterior pla de reforma interior i en els quals hi haja una atribució global de nous usos o aprofitaments han de fixar-se també una reserva de sòl per a habitatge protegit, en els termes de la transitòria vuitena del ROGTU.  
En el cas que s'examina no ens trobem davant d'un sector de sòl urbà que es remet un posterior pla de reforma interior que efectuarà una atribució global de nous usos, per la qual cosa no és legalment exigible que es preveja una reserva de sòl per a habitatge protegit.  
Vuité. Queda per analitzar una altra última qüestió, que és la qual es planteja com a conseqüència de la dada que els terrenys a què s'atribueix el nou ús residencial són de titularitat municipal.  
Fins a l'entrada en vigor de la LUV, resultava d'aplicació el que estableix l'article 90.2 Text refós de la Llei sobre règim del sòl i ordenació urbana, aprovat pel Real decret legislatiu 1346/1976, de 9 d'abril, segons el qual "quan resulten inclosos en el pla béns de propis (açò és, els béns patrimonials) quedaran afectats el patrimoni municipal del sòl. Segons aquest precepte, el canvi de qualificació urbanística dels terrenys de l'antic equipament esportiu significava que tots els terrenys passaven a integrar-se en el patrimoni municipal del sòl, amb tot el que això significa, en el fet que queden afectes els fins propis d'aquesta institució.  
En aquests moments, l'article 260.1.a de la LUV, que és el precepte aplicable, no estableix que tots els béns patrimonials municipals inclosos dins del sòl urbà s'integren en el patrimoni municipal del sòl, perquè restringeix aquesta integració als "béns patrimonials (...) als que el planejament territorial i urbanístic assigne expressament tal destí, així com aquells que legal o reglamentàriament s'adscriguen al patrimoni públic del sòl". No obstant això, l'article 543.1.b.3 del ROGTU sí que indica que "els habitatges de propietat pública" s'integren en el patrimoni públic del sòl. Per això, ha de recordar-se a l'Ajuntament que els immobles municipals que resulten del desenvolupament del sòl residencial interior s'integraran en el patrimoni municipal del sòl, en els termes que resulte de la legislació vigent.  
Nové. La Comissió Territorial d'Urbanisme, a proposta de la directora general d'Ordenació del Territori, és l'òrgan competent per a resoldre sobre l'aprovació definitiva dels plans generals -i de les seues modificacions- de municipis de menys de 50.000 habitants, de conformitat amb el que disposa l'article 39 per remissió de l'article 55.1, de la Llei reguladora de l'activitat urbanística, en relació amb l'article 10.a) del Reglament dels òrgans urbanístics de la Generalitat Valenciana, aprovat per Decret 201/2003, de 3 d'octubre, del Consell de la Generalitat.  
Per raó de tot el que antecedeix, la Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló acorda:   
Aprovar definitivament la modificació puntual núm. 5 del Pla general de Vinaròs (camp de futbol) en l'execució de la qual hauran de complir-se les condicions establides en l'informe de la Unitat de Carreteres de l'Estat, recordant a l'Ajuntament a l'Ajuntament que els immobles municipals que resulten del desenvolupament del sòl residencial s'integraran en el patrimoni municipal del sòl, en els termes que resulte de la legislació vigent.  
Contra aquest acord, que no posa fi a la via administrativa, pot interposar-se recurs d'alçada, en el termini d'un mes, davant de la Secretaria Autonòmica de Territori i Medi Ambient de la Conselleria de Territori i Habitatge, això sense perjudici d'utilitzar qualsevol altre recurs que es considere oportú.  
Castelló, 30 de gener de 2007.- El secretari de la comissió Territorial d'Urbanisme: Fernando Renau Faubell.