Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9333, del 06-05-2022 (2022/3430)

RESOLUCIÓ de 13 d'abril de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la Resolució de 2 d'abril de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual es formula la declaració d'impacte ambiental del Projecte de variant de Rafelcofer a la CV-679 d'Almoines a l'Alqueria de la Comtessa, al terme municipal de Rafelcofer i l'Alqueria de la Comtessa. Expedient 075/11-AIA.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9333

Data del DOGV
:   06-05-2022

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2022/3430


Data del document
:   13-04-2022

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica
    * Alqueria de la Comtessa, l'
    * Rafelcofer
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 13 d'abril de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la Resolució de 2 d'abril de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual es formula la declaració d'impacte ambiental del Projecte de variant de Rafelcofer a la CV-679 d'Almoines a l'Alqueria de la Comtessa, al terme municipal de Rafelcofer i l'Alqueria de la Comtessa. Expedient 075/11-AIA. [2022/3430]  
Amb data 2 d'abril de 2012 es va dictar una resolució de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual es va formular la declaració d'impacte ambiental del Projecte de variant de Rafelcofer a la CV-679 d'Almoines a l'Alqueria de la Comtessa, al terme municipal de Rafelcofer i l'Alqueria de la Comtessa (expedient 075/11-AIA). De conformitat amb el que es preveu en l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, i tal com es recull en el resolc quart d'aquesta resolució, havia de ser publicada en el diari oficial, sense que hi conste fins ara l'efectiva publicació d'aquesta.  
D'acord amb la normativa en matèria d'avaluació d'impacte ambiental i a l'efecte previst en la disposició transitòria primera de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, s'ordena publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana l'esmentada resolució, el text de la qual s'inclou a continuació.  
  
València, 13 d'abril de 2022.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.  
  
  
  
ANNEX  
  
«Resolució per la qual es formula declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 075/11-AIA.  
Títol: Projecte de variant de Rafelcofer a la CV-679 d'Almoines a l'Alqueria de la Comtessa.  
Autoritat substantiva: Diputació de València  
Localització: terme municipal de Rafelcofer i l'Alqueria de la Comtessa.  
  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
Les obres projectades es localitzen a la carretera CV-679, als municipis de Rafelcofer i l'Alqueria de la Comtessa.  
En l'actualitat, el traçat actual presenta corbes de radi reduït i secció insuficient (carrils d'amplària entre 2,75 € 3,00 metres sense vorals ni bermes). Al nucli urbà de Rafelcofer, connecta mitjançant intersecció en T amb la carretera CV-682, via que té prioritat. L'entrada al nucli de l'Alqueria de la Comtessa es realitza mitjançant una intersecció tipus glorieta i la via té des d'aquest punt caràcter urbà. En aquest tram, la via presenta carrils de més de 4 metres d'amplària, aparcament en cordó als laterals i mitjana central d'un metre fins a aconseguir el punt final de l'actuació situat a la glorieta que hi ha a la travessia de l'Alqueria de la Comtessa.  
Al llarg de tot el traçat es produeixen accessos incontrolats des dels dos marges de la calçada. Es caracteritza per un elevat trànsit de vehicles pesants.  
Per a solucionar aquests problemes s'analitzen sis alternatives possibles (ja presentades en el document d'inici): tres alternatives en la variant a Rafelcofer, dues alternatives en la ronda urbana de la població i l'alternativa 0, consistent a no efectuar cap actuació.  
2. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista  
La solució triada finalment consisteix en l'execució d'un nou tram de la carretera CV-679, en la variant a la població de Rafelcofer, en el tram comprés entre Almoines i l'Alqueria de la Comtessa, a través d'un traçat alternatiu a l'actual que discorre per sòl no urbà i evitar així el pas pel nucli de la població.  
La secció tipus prevista està formada per dos carrils de 3,50 m d'ample, vorals d'1,50 m i bermes de 0,50 m.  
El traçat desenvolupat es divideix en dos trams els eixos principals dels quals situen els punts de trencament en les glorietes (dues d'aquestes noves i una tercera ja existent, al municipi de l'Alqueria de la Comtessa).  
El primer tram s'inicia al nord del nucli de Rafelcofer i finalitza després de creuar el barranc de Palmera, en una nova glorieta. Es dissenya per a una velocitat de 70 km/h. El segon tram comença en la segona nova glorieta i finalitza en la ja existent al municipi de l'Alqueria de la Comtessa. El radi de l'alineació corba limita la velocitat de pas per aquest tram a 60 km/h.  
La nova variant donarà continuïtat a les xicotetes obres de fàbrica. Quant a elements de drenatge longitudinal, en els trams disposats en terraplé no hi ha cunetes de desmunt, mentre que en els trams en desmunt, es projecta una cuneta en terres de talussos 1:6 i 2:3.  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
Amb data 4 de juny de 2009, va començar una consulta amb número d'expedient 215/8464-XJL, en rebre de la Diputació de València un escrit de consulta sobre la necessitat de demanar informe sobre l'amplitud i el nivell de detall de l'estudi d'impacte ambiental.  
Amb data 13 de juliol de 2010, es va remetre l'informe com a resposta a la consulta efectuada en el qual s'indicava l'amplitud, el nivell de detall i les consideracions ambientals de l'estudi d'impacte ambiental a redactar.  
Amb data 20 de maig de 2011, es va rebre un escrit de l'Àrea de Carreteres de la Diputació de València en el qual se sol·licitava la preceptiva declaració d'impacte ambiental del projecte bàsic «Variant de Rafelcofer a la CV-679, d'Almoines a l'Alqueria de la Comtessa» i adjuntava:  
- Còpia en format digital del projecte bàsic (que inclou estudi d'impacte ambiental i estudi d'integració paisatgística, així com una còpia en format shape compatible amb arcGIS).  
- Còpia del certificat d'informació pública.  
- Còpia dels informes del Servei de Paisatge i de la Direcció Territorial de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.  
  
Amb data 8 de setembre de 2011, vist el document de determinació de l'abast de l'estudi d'impacte ambiental del projecte i després d'analitzar la documentació rebuda, es requereix a l'òrgan substantiu la informació següent:  
- Prospecció arqueològica i un estudi d'elements arquitectònics i etnològics, així com l'informe previ i vinculant de la conselleria competent en matèria de protecció del patrimoni sobre la conformitat de l'actuació amb la normativa de protecció del patrimoni cultural.  
  
- Identificació de les zones a ocupar per instal·lacions auxiliars o apilaments.  
- Determinació de la destinació final dels materials sobrants de l'excavació i la seua identificació en un plànol.  
Amb data 22 de novembre de 2011, el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental rep una resposta de part del requeriment de documentació i queda pendent l'informe patrimonial vinculant. Amb data 26 de març de 2012 té entrada l'informe patrimonial remés per la Direcció General de Patrimoni Cultural.  
2. Informació pública  
Juntament amb la documentació presentada, s'adjunta el certificat del tràmit d'informació pública iniciat mitjançant la publicació en el Butlletí Oficial de la Província número 44, de 22 de febrer de 2011, per un termini de 30 dies hàbils. Segons aquest certificat, durant el període d'informació pública no s'hi va presentar cap al·legació.  
3. Consultes  
S'han realitzat consultes als departaments següents:  
De la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, al Servei de Paisatge i a la Direcció Territorial de Medi Ambient.  
De la Conselleria de Turisme, Cultura i Esport, al Servei de Patrimoni Cultural.  
4. Informes sectorials  
Informe del Servei de Paisatge  
Amb data 9 de març de 2011, emet informe sobre els aspectes següents:  
«[...] es considera que l'estudi d'integració paisatgística analitza la incidència d'aquesta actuació en el paisatge, el qual conté expressament les mesures d'integració paisatgística amb eficàcia normativa que s'hauran de preveure en l'execució del projecte, la materialització del qual s'assumirà en el desenvolupament de les instal·lacions.  
Per tot això, s'emet informe favorable, sempre que s'efectuen les condicions «Mesures d'integració paisatgística, la part pressupostària de les quals haurà de ser incorporada en el projecte d'execució, fixades en l'estudi d'integració paisatgística que acompanya el projecte, tot això en compliment del que s'estableix en l'LOTPP i l'RPJECV»  
Informe de la Direcció Territorial de la Conselleria de Medi Ambient, Urbanisme i Habitatge:  
Amb data 6 de maig de 2010, emet informe sobre els aspectes següents:  
«[...] No està afectada cap forest catalogada d'utilitat pública o consorciada, ni pertanyent a la Generalitat Valenciana.  
No s'hi afecten terrenys forestals.»  
«[?] S'ha adoptat en el projecte l'alternativa denominada inicialment «alternativa 2.2», la qual no presenta cap afecció als camins ramaders classificats [?]»  
Informe de la Conselleria de Turisme, Cultura i Esport:  
Amb data 20 de març de 2012, emet informe sobre els aspectes següents:  
«[?] després d'haver recaptat els oportuns informes dels serveis tècnics, se substancia l'informe vinculant [?] en els termes següents:  
  
Des del punt de vista de patrimoni arqueològic, serà necessari la realització de sondejos arqueològics abans de l'inici de les obres en l'àrea ocupada pel jaciment arqueològic de la Vega, així com realitzar el seguiment arqueològic de la totalitat dels moviments de terra al llarg de la traça del projecte.  
Si durant l'execució d'aquests treballs apareixen restes arqueològiques s'haurà de produir l'excavació arqueològica en extensió, després de la qual i en virtut del que s'estableix en l'article 62 de la Llei de patrimoni cultural valencià, aquesta direcció general determinarà les condicions a què haja d'ajustar-se l'obra a realitzar.  
Cal recordar que qualsevol troballa d'índole arqueològica o paleontològica haurà de ser comunicada immediatament a l'Administració competent i que totes aquelles remocions de terres que puguen afectar possibles àrees amb restes arqueològiques o paleontològiques han de disposar de la deguda autorització d'aquesta direcció general.  
Des de la consideració del patrimoni etnològic, no hi ha cap afecció, però, en el cas de modificació dels límits territorials o d'altres canvis del projecte, haurà de fer-se una nova memòria patrimonial amb les propostes pertinents, si està afectat, i remetre-la a aquest centre directiu per a la seua aprovació.  
Per tant, vist el que s'ha indicat anteriorment i de conformitat amb l'informe dels serveis tècnics, s'emet informe favorable, als efectes patrimonials previstos en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, al Projecte de variant de Rafelcofer a la CV-679 d'Almoines a l'Alqueria de la Comtessa, tenint en compte que serà necessari la realització de sondejos arqueològics del Jaciment de la Vega, així com realitzar el seguiment arqueològic de la totalitat dels moviments de terra al llarg de la traça del projecte de construcció de la variant Rafelcofer a la CV-679 [?]»  
Afeccions legals  
La glorieta nord se situa en sòl no urbanitzable comú i sòl no urbanitzable de protecció agrícola. La glorieta est i el nou traçat de la carretera se situen en sòl no urbanitzable comú, i en el nucli de l'Alqueria de la Comtessa, se situa en sòl urbà.  
El traçat no afecta espais naturals ni la Xarxa Natura 2000. Així mateix, no afecta sòl forestal ni camins ramaders.  
Hi ha afecció al domini públic hidràulic, per la qual cosa es realitza l'encreuament del barranc de Palmera mitjançant una estructura de bigues pretesades i fonamentació superficial d'amplària 11 metres i llum lliure de 21,50 metres sense pila intermèdia, basat sobre estreps amb fonamentació superficial l'extradós del qual s'emplena amb terraplé.  
Els principals elements afectats per les obres projectades són séquies i altres elements de reg, línies elèctriques, una xarxa de gas, xarxes de comunicacions, tancaments, camins i accessos.  
Hi ha una zona denominada Jaciment de la Vega, per la qual creua la nova variant.  
Consideracions ambientals  
S'han plantejat sis alternatives possibles, tres alternatives en la variant a Rafelcofer, dues alternatives en la ronda urbana de la població i l'alternativa 0, consistent a no efectuar-hi cap actuació.  
Com a aspectes comuns en les cinc alternatives s'estableixen la secció tipus i el punt d'inici de totes aquestes, que es troba en la glorieta existent on acaba la nova ronda de l'Alqueria de la Comtessa.  
Alternativa 1.1: el traçat discorre en recte mitjançant una nova avinguda situada al sud de l'Alqueria de la Comtessa, i enllaça mitjançant corba a dretes de radi 100 amb una recta de direcció nord-sud la qual es creua amb la CV-679, i es resol aquest encreuament mitjançant una glorieta de radi exterior 25,5 m. El traçat continua en recte fins a l'encreuament amb el barranc de Palmera el qual es resol mitjançant una estructura la tipologia de la qual s'estudiarà en el projecte constructiu. A continuació es traça una successió d'alineacions corba-recta-corba-recta a esquerres i de radis 280 i 265 m respectivament, que entronquen amb la glorieta final del tram, situada sobre la CV-679 a l'altura del camí de Sotaia, i de radi exterior 25,5 m. En aquesta entronquen, tant l'actual CV-679 com els camins que hi conflueixen. La longitud total de l'alternativa és de 1.152 metres.  
Alternativa 1.2: es planteja la prolongació de l'avinguda sud de l'Alqueria de la Comtessa fins a una glorieta de radi exterior 25,5 m, punt de partida de l'alternativa. A aquesta glorieta entronquen, pel sud, dos ramals corresponents a l'avinguda del Camí de Xàtiva. En aquest punt, el traçat comença amb una alineació recta que creua amb la CV-679, i es resol aquesta intersecció mitjançant ramals directes d'eixida i entrada entre les dues carreteres. Després d'aquest encreuament, la variant supera el barranc de Palmera mitjançant una estructura amb tipologia a resoldre. Seguint el traçat, en la part mitjana, el tram recte enllaça amb una corba de radi 280 m i segueix amb una altra recta en direcció nord-est fins a, finalment, enllaçar amb una alineació corba de radi 350 m, que entronca amb la glorieta final del tram, situada sobre la CV-679, en el mateix lloc i amb iguals dimensions que en l'alternativa anterior, encara que desplaçada lleugerament cap a l'est. De la mateixa manera, aquesta glorieta permet els entroncaments tant de l'antiga CV-679 com dels camins existents. La longitud total de la nova carretera és de 1.028 metres.  
  
  
Alternativa 1.3: el tram inicial es resol de la mateixa manera que en l'alternativa anterior. No obstant això, l'encreuament amb la CV-679 a l'altura del carrer Joan Carles I es resol mitjançant un pas inferior de la CV-679 sota la nova variant, i permet d'aquesta manera l'ús de l'actual carretera. D'altra banda, en aquesta alternativa es modifiquen les alineacions finals, enllaçant després de la corba de radi 280 m amb una alineació recta i una contracorba de radi 265 m, per a efectuar així la connexió final, en forma d'enllaç directe, amb la CV-679, entre Almoines i Rafelcofer. A més, el punt d'entroncament amb la calçada actual se situa aproximadament on s'han situat les glorietes finals de les alternatives anteriors. L'accés nord a Rafelcofer es realitza amb eixida directa i la incorporació de Rafelcofer a la variant s'efectua mitjançant un llaç directe sobre estructura de piles, així es permet la continuïtat del trànsit de vehicles en la direcció Almoines a Rafelcofer. La longitud total de l'alternativa és de 1.154 metres.  
Alternativa 2.1: en aquesta alternativa es planteja un tram de ronda urbana a la població de Rafelcofer, d'acord amb el traçat previst en el pla general d'ordenació urbana en tramitació del municipi. El tram inicial comença a la glorieta pertanyent a la ronda sud de l'Alqueria de la Comtessa, i segueix mitjançant recta, i després corba de radi 265 m, per la franja de protecció viària establida en el PGOU d'aquesta població, fins a connectar amb la primera glorieta, de radi 30 m i situada al sud, que constitueix l'inici de la ronda definida en el pla de Rafelcofer. Des d'aquest punt el traçat continua en recte per la zona de reserva viària, salvant el Motor de Sant Pere en el marge dret, i entronca, mitjançant corba de radi 500 m, amb la segona glorieta definida en el pla general i situada en la intersecció amb la CV-679, al costat de l'antic escorxador. Respecte al tram següent, que constitueix el desenvolupament i la part final del traçat, aquest s'ajusta al que s'ha descrit anteriorment per a les zones comunes en els grups d'alternatives. La longitud total de la nova carretera és de 1.023 metres.  
Alternativa 2.2: en aquesta ocasió es planteja un traçat inicial alternatiu a l'anterior que comença en la glorieta pertanyent a la ronda sud de l'Alqueria de la Comtessa i segueix en recte per la reserva viària fins a efectuar un gir a la dreta, mitjançant una corba de radi 155 m, just en el punt on acaba el sòl classificat com a urbanitzable en aquest municipi. Aquest tram corb discorre pel sòl no urbanitzable existent entre les dues poblacions fins a entroncar amb la segona rotonda definida en el planejament de Rafelcofer, d'intersecció amb la CV-679, i a partir de la qual comença el tram comú a les dues solucions descrit amb anterioritat. La longitud total de l'alternativa és de 929 metres.  
  
  
  
Per a l'elecció de l'alternativa s'ha considerat: la capacitat d'acolliment del terreny, la funcionalitat, el traçat, la gestió del sòl, l'impacte ambiental i l'economia.  
La solució triada és l'alternativa 2.2. Com ja es va indicar en el document de determinació de l'abast de l'estudi d'impacte ambiental, aquesta alternativa segueix el criteri de mínima afecció al territori.  
  
La valoració de les alternatives en funció de la capacitat d'acolliment del terreny no ha suposat un factor determinant a l'hora d'establir l'alternativa definitiva, en coincidir després de les cinc alternatives amb una capacitat d'acolliment acceptable.  
1. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants  
  
Sota aquest epígraf es pretén posar l'accent en els efectes generats per l'actuació. Aquests efectes tindran lloc principalment durant la fase d'execució de les obres, perquè es tracta d'una variant d'una infraestructura ja existent, en un entorn pròxim al nucli urbà en el qual hi ha parcel·les cultivades, i d'una modificació que no implicarà un augment en el volum de trànsit, sinó més aviat la millora de les condicions de seguretat per a la circulació, la reducció de nivells acústics en els nuclis urbans, la millora en la qualitat de vida dels veïns-  
  
L'impacte ambiental més important durant l'execució de les obres és l'ocupació del sòl. Es preveu la retirada d'uns 15.061 m³ de terra vegetal, dada similar al volum previst de material per a terraplé. Per a l'execució es requerirà disposar de sòl per a situar apilaments, zones de magatzem de materials, accessos i camins per a maquinària d'obra, instal·lacions de seguretat i salut, caseta per a oficina d'obra, etc.  
  
Un altre impacte a destacar durant l'execució de les obres és l'alteració hidrològica, principalment referent a la invasió de llits i a l'empitjorament de la qualitat de les aigües, encara que l'actuació projectada redueix aquesta afecció. La presència d'apilaments temporals i possibles abocadors pot donar lloc a arrossegaments en cas de precipitacions que ocasionen aportacions de sòlids, substàncies contaminants i, fins i tot, algun aterrament puntual. L'estudi d'impacte ambiental indica que durant la fase d'explotació de la infraestructura els possibles impactes sobre l'aigua superficial es corregeixen mitjançant les obres de drenatge projectades. No obstant això, les publicacions de caràcter ambiental relatives al control de la contaminació de les aigües d'escolament aconsellen millorar el drenatge longitudinal de la calçada, en funció del grau de depuració que es vulga aconseguir o dels components de l'abocament sobre els quals es pretén actuar, amb arquetes separadores, rases d'infiltració i aiguamolls artificials.  
Respecte de l'impacte paisatgístic, l'estudi indica que la presència de la infraestructura disminueix molt poc la qualitat del paisatge.  
2. Consideracions sobre les mesures correctores i protectores  
L'estudi d'impacte ambiental disposa de les mesures correctores i protectores pròpies de les infraestructures lineals. A continuació es fa una ressenya d'algunes d'aquestes.  
Disminució de volums de material vegetal destinat a abocador mitjançant el seu compostatge i posterior incorporació com a fertilitzant natural a la terra vegetal. Així doncs, la terra vegetal obtinguda serà utilitzada íntegrament per a la restauració de la variant i no farà falta l'aportació externa.  
El 80 % del volum de terres procedents de l'excavació serà reutilitzat per a la construcció del fonament i el nucli dels terraplens. La resta del volum necessari per als terraplens (sòl adequat i sòl seleccionat) procedirà de préstecs autoritzats. S'ha realitzat un inventari de les pedreres, abocadors, plantes de formigó i aglomerat existents pròxims a l'obra.  
  
Durant l'execució de les obres s'establiran els abocadors i els apilaments temporals fora de la xarxa de drenatge. Es proposa com a zones d'exclusió les àrees inundables del barranc de Palmera i les àrees d'elements patrimonials. Es proposen per a localitzar les instal·lacions auxiliars i els apilaments temporals dues parcel·les limítrofes al traçat definit, en ubicacions que permeten l'accés de vehicles i maquinària, i optimitzen els desplaçaments en l'obra. S'evitaran ocupacions de terreny innecessàries mitjançant la realització d'una senyalització perimetral.  
  
Es procedirà a la depuració de les aigües residuals generades durant la construcció si s'aboquen, en el cas que les anàlisis físiques, químiques i biològiques determinen que l'aigua no és susceptible d'abocament d'acord amb la normativa vigent.  
Respecte de la contaminació acústica, en la fase d'explotació es prendran les mesures necessàries, en cas de superar els nivells màxims que recull la legislació vigent.  
S'han incorporat com a mesures protectores dels valors patrimonials la realització de sondejos arqueològics previs a l'inici de l'obra i el seguiment arqueològic de totes les obres que impliquen excavació i remoció de terres.  
Les mesures per a reduir l'impacte paisatgístic consisteixen a realitzar una hidrosembra sobre el talús resultant (amb ajuda de l'aportació de sòl vegetal que afavorirà el desenvolupament de les espècies emprades en la mescla) i enjardinar les glorietes que complisquen els condicionants següents:  
- Ús d'espècies autòctones presents en la zona (garroferes, oliveres, pins?) acompanyats d'un estrat inferior d'arbustives (romer, timó, espígol?).  
- No s'emprarà xarxa de reg.  
- Manteniment de la jardineria reduït.  
3. Programa de vigilància ambiental  
El PVA estableix que es determinarà el responsable ambiental de les obres, que en absència de nomenament específic serà el director d'obres. Amb una periodicitat setmanal durant l'execució de les obres i bimensual durant el període de garantia, aquest comprovarà la correcta aplicació de les mesures correctores i/o protectores i dels condicionants de la declaració d'impacte ambiental.  
Per al seguiment de les mesures, la majoria d'aquestes estableixen un indicador que permet avaluar-ne la correcta aplicació i resultats.  
  
Així mateix, s'estableix una sèrie de punts a comprovar durant la fase de construcció i d'explotació. Aquests es plasmaran en una sèrie d'informes: abans de l'acta de comprovació del replanteig; mensuals i semestrals durant l'execució de les obres, i al final de l'obra. També es redactaran davant qualsevol situació anòmala i durant l'any de garantia.  
  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels casos fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, abans de la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu Reglament, annex I, apartat 8.a del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que li són aplicables.  
3. L'article cinqué del Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei.  
4. L'article 16 del Decret 112/2011, de 2 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient atribueix a la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial la competència sobre avaluació ambiental estratègica i de projectes.  
Per tot això, s'emet la següent:  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, el Projecte de variant de Rafelcofer a la CV-679 d'Almoines a l'Alqueria de la Comtessa, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establits a continuació.  
  
Segon  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'estableixen les següents:  
- Les espècies emprades en les zones de revegetació no han d'estar incloses en el Decret 213/2009, de 20 de novembre, del Consell, pel qual s'aproven mesures per al control d'espècies exòtiques invasores a la Comunitat Valenciana.  
- El drenatge longitudinal de la calçada ha de ser millorat amb algun tipus de tractament com ara arquetes separadores, rases d'infiltració o aiguamolls artificials, per a evitar l'afecció a la qualitat de les aigües del barranc de Palmera.  
- Les terres sobrants que no s'empren en la infraestructura s'han de gestionar com a residus inerts adequats en el marc del Decret 200/2004, d'1 d'octubre, del Consell de la Generalitat. En cap cas, s'han d'abandonar els materials sobrants a l'emplaçament.  
  
- Des del punt de vista de patrimoni arqueològic, és necessari la realització de sondejos arqueològics abans de l'inici de les obres en l'àrea ocupada pel Jaciment Arqueològic de la Vega, així com realitzar el seguiment arqueològic de la totalitat dels moviments de terra al llarg de la traça del projecte.  
- Si apareixen restes arqueològiques, paleontològiques, etnològiques o arquitectòniques durant l'execució de les obres, s'ha de comunicar immediatament a la conselleria competent en la matèria i complir el que s'estableix en els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, de patrimoni cultural valencià.  
- La direcció d'obra ha d'exigir el compliment de les mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental, així com els condicionants d'aquesta declaració d'impacte ambiental. S'han de remetre a l'òrgan ambiental els resultats del seguiment de les mesures mitjançant els indicadors establits i els informes sobre la comprovació dels punts llistats durant la fase de construcció i explotació.  
  
- L'òrgan substantiu ha de comunicar a l'òrgan ambiental el començament de les obres i sol·licitar una visita de comprovació durant l'execució d'aquestes. De la mateixa manera, comunicarà la posada en servei de la infraestructura i sol·licitarà una visita de comprovació durant la fase de funcionament. En les dues situacions, la fi és corroborar el compliment de totes les mesures correctores i protectores i els condicionants establits en la DIA i el funcionament d'aquestes. La sol·licitud de visita durant l'execució de les obres ha d'adjuntar l'informe previ a l'acta de comprovació del replanteig, inclòs dins del PVA; mentre que la sol·licitud de visita durant la posada en funcionament d'aquestes ho farà de l'informe final d'obra.  
- Qualsevol canvi del projecte que tinga lloc després de l'emissió d'aquesta declaració d'impacte ambiental i que puga suposar una modificació substancial des del punt de vista de les afeccions ambientals ha de ser comunicat immediatament a l'òrgan ambiental, el qual podrà avaluar els seus efectes i establir, si escau, mesures correctores i/o protectores.  
  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos consideren pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que es disposa en l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
  
  
València, 2 d'abril de 2012.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.»