Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 3670, del 20-01-2000 (2000/313)

ORDRE de 22 desembre de 1999, de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, per la qual es regula l'abonament, en pagament delegat, dels complements corresponents a les categories funcionals de direcció i direcció d'estudis, en centres privats concertats.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**VIGENT**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/o/1999/12/22/(3)/dof/vci/html**

### Dades del document

Número de DOGV
:   3670

Data del DOGV
:   20-01-2000

Secció del DOGV
:   I. DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   2000/313


Data del document
:   22-12-1999

Organisme emissor
:   Conselleria de Cultura, Educació i Ciència

Tipus de document
:   Ordre

Descriptors 

:   * ensenyament privat
    * personal docent
    * remuneració del treball
    * ensenyament gratuït
    * legislació

ORDRE de 22 desembre de 1999, de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, per la qual es regula l'abonament, en pagament delegat, dels complements corresponents a les categories funcionals de direcció i direcció d'estudis, en centres privats concertats. [2000/A313]
  
La Llei Orgànica 8/1985, de 3 de juliol, Reguladora del Dret a l'Educació, conté, en el títol quart, les normes referents als centres concertats, establix, en l'article 54 que:
  
«1. Els centres concertats tindran, almenys, els següents òrgans de govern:
  
a) director
  
b) Consell escolar
  
c) Claustre de professors
  
2. Els altres òrgans de govern, tant unipersonals com col·legiats, es determinaran, si és procedent, en el reglament de règim interior.»
  
Per la seua banda, l'article 57 de la citada llei disposa que «correspon al consell escolar del centre, en el marc dels principis establits en esta llei: l) Aprovar, a proposta del titular, el reglament de règim interior del centre».
  
Posteriorment, la Llei Orgànica 1/1990, de 3 d'octubre, d'Ordenació General del Sistema Educatiu, ha reestructurat, des de perspectives innovadores, el conjunt del sistema educatiu. Era necessari, per tant, adequar esta nova realitat educativa al plantejament participatiu i els aspectes referents a organització i funcionament que es van establir en la Llei 8/1985, de 3 de juliol, Reguladora del Dret a l'Educació.
  
Es promulga, així, la Llei Orgànica 9/1995, de 20 de novembre, de la Participació, l'Avaluació i el Govern dels Centres Docents, que regula en el títol II «els òrgans de govern dels centres docents públics» i que disposa en l'article 9 que «els centres docents públics tindran els següents òrgans de govern: b) Unipersonals: director, cap d'estudis, secretari o, si és procedent, administrador i tots els altres que determinen reglamentàriament les administracions educatives». Esta Llei Orgànica 9/1995, en la disposició final primera referent als centres concertats, modifica parcialment la regulació continguda en la Llei Orgànica 8/1985 (LODE), i manté, no obstant això, en els mateixos termes els articles inicialment referits al principi d'este preàmbul, és a dir, els articles 54.1, 54.3 i 57.l.
  
Però la disposició addicional sèptima, redactada sota l'epígraf de Suport a la funció directiva als centres concertats, disposa el següent: «Les administracions educatives possibilitaran, per a l'exercici de la funció directiva als centres concertats, unes compensacions econòmiques i professionals, anàlogues a les previstes per als càrrecs directius dels centres públics en l'article 25.4 de la present llei. Les dites compensacions hauran de ser, en tot cas, concordes amb la responsabilitat i dedicació exigides».
  
Del que s'ha exposat anteriorment es deduïx la necessitat de regular per als centres concertats l'existència, funcions i retribucions dels càrrecs directius, en termes anàlegs a com estant regulats els dits càrrecs, respecte dels centres públics. Així, mentre els centres públics disposen d'un únic director, l'estructura dels centres concertats no és absolutament comparable a aquells, ja que poden participar de l'estructura tant d'un col·legi com d'un institut, si bé, en un important nombre de casos, amb unes dimensions més reduïdes. De la mateixa manera, mentre en els centres públics es preveu ex lege l'existència de la direcció d'estudis com un òrgan unipersonal, i es regula fins i tot el seu nomenament, cessament i duració del seu mandat, en els centres concertats la possibilitat de la seua existència i funcions dependran del que determine el reglament de règim interior del centre. En tot cas, l'administració educativa haurà de possibilitar que l'estructura del centre siga funcional.
  
Tot això obliga, en conseqüència, a aplicar una analogia que no pot implicar un transvasament automàtic del que suposa l'organització i funcionament d'un centre públic.
  
Finalment, cal tindre en compte també el III Conveni Col·lectiu d'empreses d'ensenyament privat, sostingut totalment o parcialment amb fons públics (BOE núm. 241, de 8 d'octubre de 1997). El dit conveni col·lectiu dedica el títol II, capítol I, a la classificació del personal inclòs en el seu àmbit d'aplicació, i preveu expressament, dins del grup 1 (personal docent), l'existència de la categoria funcional-temporal de cap d'estudis, que el definix així: «és qui, en possessió de la titulació adequada, és designat per l'empresari, respon del desenrotllament del quadre pedagògic de l'empresa educativa i d'aquelles altres funcions que li siguen encomanades». De la mateixa manera, l'article 57 del citat conveni establix que «els treballadors a qui els encomanen algunes de les categories funcionals descrites en l'article 10, apartat 1.9, percebran, mentre exercisquen la seua comesa, les gratificacions temporals assenyalades a l'efecte per a cada nivell educatiu en les taules salarials».
  
És a dir, el càrrec unipersonal de cap d'estudis ha d'estar previst en el reglament de règim interior del centre, l'aprovació del qual competix al consell escolar, a proposta del titular del centre. Una vegada creat el càrrec, correspon a l'òrgan competent en cada centre designar el professor que ha d'exercir-lo.
  
En atenció a tot allò que s'ha exposat, i en ús de les competències atribuïdes en l'article 35 de l'Estatut d'Autonomia i en l'article 35 i concordants de la Llei 5/1983, de 30 de desembre, del Govern Valencià,
  
ORDENE
  
Primer
  
Allò que s'ha establit en esta ordre serà d'aplicació a tots els centres docents privats de la Comunitat Valenciana, per al nivell o nivells educatius que es troben concertats, a excepció de l'Educació Infantil/Preescolar.
  
Segon
  
1. Tots els centres disposaran, almenys, d'un director, el complement del qual serà retribuït en pagament delegat.
  
2. Els centres que disposen d'Educació Primària i d'un mínim de 12 unitats concertades entre Educació Secundària Obligatòria, Batxillerat i Formació Professional, disposaran de dos directors: un d'ells de Primària i l'altre d'Educació Secundària, i Formació Professional de grau superior, si és procedent.
  
3. No obstant el que s'establix en els paràgrafs anteriors, quan el centre dispose d'Educació Primària i Educació Secundària però no tinga en este últim nivell un mínim de 12 unitats, podrà optar per sol·licitar el pagament del complement d'un únic director per a tot el centre, la procedència del qual podrà ser del nivell d'Educació Secundària.
  
4. L'efectivitat del pagament del complement de direcció corresponent a l'Educació Secundària i Formació Professional específica de grau superior, si és procedent, tindrà lloc en el moment en què es trobe totalment implantada l'Educació Secundària Obligatòria en el centre.
  
Tercer
  
La direcció d'estudis, com a òrgan unipersonal de govern, haurà d'estar establida, si és procedent, en el reglament de règim interior del centre. El dit reglament de règim interior ha d'estar aprovat pel consell escolar del centre, a proposta del seu titular.
  
Quart
  
1. Són funcions del cap d'estudis les establides en el citat reglament de règim interior en què es crea la dita figura.
  
2. Si no n'hi ha, tindrà les funcions que establixen per als centres públics el Decret 233/1997, de 2 de setembre, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de les Escoles d'Educació Infantil i dels Col·legis d'Educació Primària, i el Decret 234/1997, de 2 de setembre, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional dels Instituts d'Educació Secundària, mentre no contradiguen la legislació aplicable als centres concertats.
  
Quint
  
Una vegada previst en el reglament de règim interior del centre en qüestió l'existència de l'òrgan unipersonal de la direcció d'estudis, correspon al titular del centre la designació del professor que ha d'exercir el citat càrrec, llevat que el propi reglament preveja que és un altre òrgan del centre el competent en la designació.
  
Sext
  
La duració del mandat de cap d'estudis, les causes de cessament en el càrrec, així com la suplència en casos d'absència o malaltia, seran les que determine el reglament de règim interior del centre, i, si no n'hi ha, les establides per als centres públics, mentre no contradiguen la legislació aplicable als centres concertats.
  
Sèptim
  
El pagament del complement salarial específic i, si és procedent, dels triennis annexos al càrrec, per l'exercici de la categoria funcional-temporal de director o de cap d'estudis, es mantindrà mentre dure la dita situació i sempre que es complisquen els requisits establits en la present ordre.
  
Octau
  
La Conselleria de Cultura, Educació i Ciència assumirà el pagament del complement retributiu inherent al càrrec de cap d'estudis, que es consigne en el conveni col·lectiu aplicable en cada moment, sempre que l'import del dit complement retributiu es trobe computat dins de l'apartat de despeses variables del mòdul econòmic per unitat escolar fixat anualment en la Llei de Pressuposts de la Generalitat Valenciana.
  
Nové
  
1. L'import d'este complement retributiu serà abonat per la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència com a pagament delegat i en nom de l'entitat titular del centre, a càrrec de la quantitat i concepte a què s'al·ludix en l'apartat anterior.
  
2. A tal fi, el titular del centre haurà de facilitar a l'administració un certificat expedit pel secretari del consell escolar, que verse sobre:
  
a) L'existència de reglament de règim interior del centre, aprovat pel consell escolar.
  
b) Que en el citat reglament de règim interior s'ha previst l'existència del càrrec de cap d'estudis i que s'hi especifica en quins nivells educatius està prevista tal figura.
  
c) A quin òrgan competix la designació del professor o professora que assumirà el mencionat càrrec.
  
3. A l'efecte del pagament concret del complement retributiu inherent a l'exercici del càrrec de cap d'estudis, el titular del centre, en la seua condició d'ocupador en la relació laboral, haurà de presentar l'escrit, emés per l'òrgan competent, pel qual es designa un professor o professora com a cap d'estudis, i la data a partir de la qual la dita designació produïx efectes. Idèntica actuació serà procedent en el supòsit del cessament del cap d'estudis.
  
4. En cas que varie algun dels aspectes continguts en el certificat a què es referix el punt 2 d'este apartat, caldrà aportar un nou certificat amb els aspectes que hagen sigut modificats.
  
Deu
  
L'assumpció, en nòmina de pagament delegat, de l'abonament del complement de cap d'estudis, es farà en les següents dates i atenent les següents condicions, a més a més de les establides en els apartats anteriors:
  
a) En els centres que disposen d'un mínim de 12 unitats concertades d'Educació Primària o d'Educació Especial, el pagament del complement de cap d'estudis de Primària o d'Educació Especial tindrà efectes des del dia 1 de setembre de 1998.
  
b) En la resta dels centres d'Educació Primària o d'Educació Especial, que disposen d'un mínim de 6 unitats concertades, el pagament del complement de cap d'estudis de Primària o d'Educació Especial tindrà efectes des del dia 1 de gener de 1999.
  
c) En l'Educació Secundària Obligatòria, el pagament del complement de cap d'estudis d'Educació Secundària serà procedent, quan el centre dispose d'un mínim de 8 unitats concertades en esta etapa, i amb efectes des del dia 1 de setembre de 1999.
  
d) En la Formació Professional, el pagament del complement de cap d'estudis de Formació Professional serà procedent, quan el centre dispose d'un mínim de 10 unitats concertades en esta etapa, i amb efectes des del dia 1 de setembre de 1999.
  
e) En el Batxillerat, el pagament del complement de cap d'estudis de Batxillerat procedirà quan el centre dispose d'un mínim de 10 unitats concertades en esta etapa, i amb efectes des del dia 1 de setembre de 1999.
  
f) En Educació Secundària i Formació Professional de grau superior, el pagament del complement de cap d'estudis de Secundària i Formació Professional de grau superior serà procedent, quan el centre dispose d'un mínim de 12 unitats concertades en el conjunt de l'Educació Secundària i la Formació Professional específica de grau superior, i amb efectes des del dia 1 de setembre de 1999.
  
g) No obstant el que s'establix en els apartats anteriors, quan el centre dispose d'un mínim de 6 unitats concertades en Primària, però computant totes les unitats d'Educació Secundària i Formació Professional de grau superior, no disposa del nombre suficient d'unitats per a tindre més caps d'estudis, podrà optar per sol·licitar el pagament del complement d'un únic cap d'estudis per a tot el centre, la procedència del qual podrà ser del nivell d'Educació Secundària, llevat que no dispose de l'Educació Secundària Obligatòria completa.
  
h) Així mateix, si el centre disposa de concert exclusivament per a tota l'Educació Secundària Obligatòria o exclusivament per a Formació Professional, podrà sol·licitar el pagament del complement per a un cap d'estudis en l'etapa que té concertada, a partir de l'1 de setembre de 1999, independentment del nombre d'unitats concertades en l'etapa que es tracte.
  
i) Si el concert versa sobre Educació Secundària Obligatòria i Formació Professional exclusivament, i en cap dels dos nivells disposa del mínim d'unitats perquè siga procedent el pagament del complement de cap d'estudis, podrà sol·licitar el pagament del complement per a un únic cap d'estudis d'Educació Secundària i Formació Professional de grau superior.
  
j) Si el centre pot disposar d'un cap d'estudis per a Primària i d'un altre en alguna de les etapes postobligatòries, podrà sol·licitar el pagament del complement del cap d'estudis de Primària i d'un únic cap d'estudis, per al conjunt de l'Educació Secundària i la Formació Professional de grau superior.
  
DISPOSICIÓ ADDICIONAL
  
Única
  
Allò que s'ha disposat en la present ordre serà aplicable, així mateix, als centres concertats no acollits a pagament delegat, a càrrec de l'apartat de despeses variables que corresponga al centre.
  
DISPOSICIÓ TRANSITÒRIA
  
Única
  
A l'efecte del reconeixement del complement d'antiguitat annexa al càrrec i el seu consegüent abonament en pagament delegat, serà preceptiva l'acreditació, per mitjà de documentació fefaent, de les quantitats que el centre abone per eixe concepte en nòmina i la seua corresponent cotització a la Seguretat Social.
  
DISPOSICIONS FINALS
  
Primera
  
El pagament dels complements retributius regulats en esta ordre es regirà per allò que s'ha disposat en el Conveni Col·lectiu aplicable en cada moment, sempre que no es produïsca modificació favorable de les condicions del col·lectiu en qüestió, a fi d'homologar els sistemes retributius privat concertat i públic.
  
Segona
  
Es faculta la Direcció General de Centres Docents per al desenrotllament de la present disposició.
  
Tercera
  
La present ordre entrarà en vigor en el moment de la seua publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana. No obstant això, els seus efectes s'entenen referits a les dates determinades en els apartats segon i deu de la dita ordre.
  
València, 22 de desembre de 1999
  
El conseller de Cultura, Educació i Ciència,
  
MANUEL TARANCÓN FANDOS


Còpia Permalink ELI