Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9584, del 27-04-2023 (2023/4403)

RESOLUCIÓ de 4 d'abril de 2023, de la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe ambiental i territorial estratègic de la modificació puntual número 7 del Pla general d'ordenació urbana de Montán, en el terme municipal de Montán. Expedient 74/1823-MRY.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9584

Data del DOGV
:   27-04-2023

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2023/4403


Data del document
:   04-04-2023

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 4 d'abril de 2023, de la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe ambiental i territorial estratègic de la modificació puntual número 7 del Pla general d'ordenació urbana de Montán, en el terme municipal de Montán. Expedient 74/8824-SHV. [2023/4403]  
De conformitat amb l'article 53.7 del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de l'informe ambiental i territorial estratègic, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana l'informe ambiental i territorial estratègic corresponent a l'expedient 74/8886-XEK Montán.  
  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Tràmit: Avaluació ambiental de la modificació puntual núm. 7 del Pla general d'ordenació urbana  
Promotor: Ajuntament de Montán  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló  
Localització: Municipi de Montán  
Expedient: 074/9703-IYA  
  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en la sessió del 23 de juliol de 2020, va adoptar el següent:  
Acord:  
Vista la proposta d'informe ambiental i territorial estratègic de la modificació puntual núm. 7 del Pla general d'ordenació urbana de Montán, en els termes següents:  
En data 28 de novembre de 2018 es rep de l'Ajuntament de Montán una sol·licitud d'inici de l'avaluació ambiental i territorial estratègica de la modificació puntual núm. 7 del Pla general d'ordenació urbana.  
  
Documentació aportada  
En data 28 de novembre de 2018 es rep de l'Ajuntament de Montán la documentació següent en format digital: document inicial estratègic, esborrany de la modificació i justificació d'aquesta.  
A conseqüència del requeriment d'esmena de documentació (29.01.2019), l'Ajuntament remet una nova documentació per a ajustar-se a aquest. El 07.05.2019 es rep la nova documentació, que completa la documentació inicial: document inicial estratègic, esborrany de la modificació i justificació d'aquesta.  
Planejament vigent  
El municipi de Montán disposa, com a document de planejament urbanístic, d'un pla general d'ordenació urbana, aprovat definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló en data 16 de maig de 2003. Aquest pla general es va sotmetre a avaluació ambiental i es va emetre una declaració d'impacte ambiental favorable amb condicions en data 29 d'abril de 2003.  
En l'article 79 del Pla general vigent s'estableix el següent:  
«Art. 79. Sòl no urbanitzable agrícola-ramader  
S'inclou en aquesta zona el sòl que figura com a tal en els plànols corresponents.  
a) Usos i activitats permeses:  
- Obres dirigides a la conservació i regeneració dels ecosistemes.  
  
- Les activitats agrícoles-ramaderes tradicionals.  
- La repoblació amb espècies autòctones de la zona.  
- Segons el contingut de la declaració d'impacte ambiental, només s'admet el manteniment de les construccions agrícoles i ramaderes ja existents en les condicions actuals i l'ampliació d'aquestes en les àrees ja transformades, sempre amb un informe favorable de la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi Natural.  
b) Usos i activitats incompatibles:  
- Els canvis en l'ús del sòl o transformació d'aquest que impliquen pèrdua de coberta vegetal.»  
En el planejament vigent hi ha sòl no urbanitzable de protecció de vies de comunicació que inclou les zones de protecció sobre comunicacions existents, carreteres i vies pecuàries, i a les quals els és aplicable el que s'estableix en la seua legislació sectorial.  
Igualment, existeix sòl no urbanitzable de protecció especial de domini públic hidràulic al qual li és aplicable el que s'estableix en la legislació sectorial. La protecció abasta una franja de 100 m des de l'aresta exterior del riu, llit, barranc, etc..  
Imatge I - Plànol de classificació vigent: SNU PF (protecció forestal), verd clar, SNU A-G (agrícola-ramader), sense color ni trama i SNU C (comuna) marró clar. Amb trama horitzontal SNU P DPH (protecció domini públic hidràulic) que se superposa als anteriors sòls  
  
  
En la declaració d'impacte ambiental de 29 d'abril de 2003 que es va emetre sobre el Pla general s'establia el condicionant següent:  
«vi. Atés l'evident caràcter forestal de la gran majoria de la superfície del terme municipal, i independentment de la qualificació urbanística que se li pretenga assignar, a la vista de la distribució del sòl no urbanitzable proposada després de l'ampliació sol·licitada, la normativa urbanística del sòl no urbanitzable d'especial protecció forestal i del sòl no urbanitzable d'especial protecció agrícola - ramader es considerarà idèntica, i s'aplica el contingut normatiu redactat en el document d'ampliació que fa referència al que es recull en l'article 79 de les normes urbanístiques amb l'exclusió de l'últim ús (construccions destinades a explotacions agrícola-ramaderes). No obstant l'anterior, i considerant que en la superfície anteriorment referida existeixen parcel·les dedicades actualment al cultiu i/o a explotacions ramaderes, es considera acceptable el manteniment d'aquestes en les condicions actuals així com l'ampliació en les àrees ja transformades, tot això mitjançant el procediment de tramitació que marquen les diferents legislacions i normatives que resulten aplicables i, en qualsevol cas, requerirà un informe favorable d'aquesta direcció general quant a la localització de les propostes.»  
  
En les consideracions ambientals s'establia el següent:  
«5. Les unitats ambientals que s'han establit, i en conseqüència, la qualificació atorgada al sòl no urbanitzable, no s'ajusten a la realitat observada ni referida en els diferents documents que avalen el valor ambiental de gran part del terme municipal, i destaquen entre aquests la inclusió de tot el vessant oest en un lloc d'interés comunitari i la circumstància de trobar-se en l'àrea d'amortiment del PORN de la serra d'Espadà. Fins i tot, en la documentació aportada s'arriba a acceptar que de les 3.424 Ha que té el terme municipal, 2.688 Ha corresponen a forest, i s'ha incrementat aquesta superfície a conseqüència de l'abandó de cultius en xicotets bancals. Així doncs, la consideració com a sòl no urbanitzable d'especial protecció agrícola - ramadera, i més concretament la normativa urbanística presentada per a aquesta categoria de sòl, introdueix un ús a priori incompatible amb el manteniment dels valors ambientals detectats».  
  
Objecte de la modificació  
La modificació puntual del Pla general té per objecte adaptar el sòl no urbanitzable agrícola-ramader a les necessitats del municipi respecte a les edificacions agrícoles ramaderes, al Pla d'ordenació dels recursos naturals (PORN) del parc natural de la Serra d'Espadà en les àrees d'influència antròpica (AIA), al Pla d'acció territorial forestal de la Comunitat Valenciana (PATFOR) i a l'inventari forestal de la Comunitat Valenciana.  
Per a això es reajusten les superfícies dels sòls no urbanitzables, i s'amplia la superfície de sòl no urbanitzable d'especial protecció forestal a l'indicat en el PATFOR i s'ajusta el sòl no urbanitzable agrícola-ramader a les àrees no forestals que es troben dins de les àrees d'influència antròpica del PORN de la serra d'Espadà.  
La superfície de sòl agrícola-ramader es redueix de 54.649.499 m² a 3.374.606 m².  
Imatge II - Pla d'ordenació proposada. SNU PF (protecció forestal), verd clar amb puntejat, SNU A-G (agrícola- ramader) morat  
  
  
  
A més es modifica la redacció de l'article 79 de la normativa urbanística:  
  
Art. 79. Pla general vigent Art.79. Proposta de modificació  
«Art. 79. Sòl no urbanitzable agrícola-ramader.  
S'inclou en aquesta zona el sòl que figura com a tal en els plans corresponents.  
a) Usos i activitats permeses:  
- Obres dirigides a la conservació i regeneració dels ecosistemes.  
- Les activitats agrícoles-ramaderes tradicionals.  
- La repoblació amb espècies autòctones de la zona.  
- Segons el contingut de la declaració d'impacte ambiental, només s'admet el manteniment de les construccions agrícoles i ramaderes ja existents en les condicions actuals i l'ampliació d'aquestes en les àrees ja transformades, sempre amb un informe favorable de la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi Natural.  
  
b) Usos i activitats incompatibles:  
- Els canvis en l'ús del sòl o transformació d'aquests que impliquen pèrdua de coberta vegetal.»  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
 «Art. 79. Sòl no urbanitzable agrícola-ramader.  
S'inclou en aquesta zona el sòl que figura com a tal en els plans corresponents.  
a) Usos i activitats permeses:  
- Obres dirigides a la conservació i regeneració dels ecosistemes.  
- Les activitats agrícoles-ramaderes tradicionals.  
- La repoblació amb espècies autòctones de la zona.  
- Segons el contingut de la Pla d'ordenació dels recursos naturals del parc de la Serra d'Espadà, s'admet el manteniment de les construccions agrícoles i ramaderes noves ja existents en les condicions actuals i l'ampliació d'aquestes en les àrees ja transformades, sempre amb un informe favorable de la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi Natural.  
  
Les construccions destinades a explotacions agrícoles-ramaderes tradicionals hauran de complir, el mateix que el sòl no urbanitzable comú, les condicions edificatòries següents:  
- La parcel·la mínima serà de 10.000 m².  
- Ocupació màxima: 2 % (segons l'art. 1 de la Llei 2/1997, que modifica l'art.10 de la Llei 4/1992).  
- Alçària màxima de l'edificació: 7 m (dues plantes) - Separació a les bogues: 3 m.  
- No s'admetrà el tancament de la parcel·la amb elements opacs no naturals per damunt dels 30 cm.  
- Totes les edificacions s'hauran d'adaptar en la mesura del possible a l'entorn on es construïsquen, i es prohibeix deixar a la vista materials o elements constructius que trenquen les característiques constructives tradicionals (rajola buida, bloc de formigó, etc.).  
- Serà preceptiu l'informe de la Conselleria d'Agricultura per a aquestes construccions.  
  
b) Usos i activitats incompatibles:  
- Els canvis en l'ús del sòl o transformació d'aquest que impliquen pèrdua de coberta vegetal.»  
  
  
  
Justificació de la modificació  
La modificació redueix la superfície de sòl no urbanitzable agrícola protegit a les àrees d'influència antròpica (AIA) del PORN no afectades com a sòl forestal per a les quals s'adapta en el PGOU l'article 79 a la normativa del PORN de la serra Espadà articles del 68 al 71, i permet a més del manteniment de les construccions agrícoles i ramaderes ja existents en les condicions actuals i l'ampliació d'aquestes en les àrees ja transformades, també crear-ne de noves sempre amb l'informe favorable de la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Medi Ambient. És per això que l'Ajuntament de Montán i la seua corporació han decidit realitzar la modificació puntual del PGOU per a evitar la despoblació i poder mantindre o crear nous llocs de treball a causa de l'aposta del municipi per l'agricultura i la ramaderia.  
Consultes realitzades  
Aquesta Direcció General ha sotmés a consultes la documentació inicial remesa, d'acord amb el que es disposa en l'article 51 de la LOTUP, amb la finalitat de determinar els efectes significatius en el medi ambient, d'acord amb els criteris exposats en l'annex VIII d'aquesta llei.  
Per això, tenint en consideració les característiques de la modificació presentada i els aspectes ambientals en els quals pot incidir, es consulten les administracions següents:  
  
Consulta Informe Administració consultada  
07.06.19 17.12.19 Confederació Hidrogràfica del Xúquer  
07.06.19 10.06.19 Servei Territorial d'Urbanisme de Castelló, Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat.  
07.06.19 01.08.19 Servei Territorial d'Agricultura de Castelló, Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica.  
07.06.19 28.05.20 Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits (Director conservador de PN Serra Espadà). Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica.  
07.06.19 Servei de Vida Silvestre. Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica.  
07.06.19 27.08.19 Servei d'Ordenació i Gestió Forestal. Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica.  
07.06.19 03.02.20 Servei d'Ordenació del Territori; Subdirecció General de Territori i Paisatge; Conselleria de política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat.  
07.06.20 16.07.20 Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge; Subdirecció General de Territori i Paisatge; Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat.  
  
  
  
Els informes rebuts juntament amb l'informe ambiental i territorial estratègic es publicaran en la pàgina web següent: http://www.agroambient.gva.es/es/web/evaluacion-ambiental/buscador-de-expedientes.  
  
C) Identificació i valoració dels possibles efectes sobre el medi ambient  
D'acord amb el que s'estipula en l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental i territorial determinarà, tenint en consideració els criteris de l'annex VIII, el sotmetiment al procediment d'avaluació ambiental i territorial ordinari o simplificat, en funció de l'existència d'efectes significatius sobre el medi ambient, amb la consulta prèvia a les administracions públiques afectades a les quals es refereixen els articles 48.d i 51.1 de la LOTUP.  
Descripció de l'àmbit: el municipi de Montán se situa a la comarca de l'Alt Millars pròxim a la província de Terol i confrontant amb els municipis de Fuente La Reina, Montanejos, Cirat, Torralba del Pinar, Higueras i Caudiel.  
El municipi està dominat pels relleus muntanyencs de la serra de Los Tajos, sobre materials majoritàriament triàsics, argiles amb algeps del Keuper i calcàries i dolomies del Muschelkalk i en menor mesura arenisques del Buntsandstein. Puntualment, en l'extrem nord hi ha calcàries cretàciques. Els materials quaternaris al·luvials se centren en l'eix que travessa el municipi definit pel riu Montán.  
La fisiografia és en general abrupta o d'una certa importància: muntanyenca (pendent > 30 %) i vessants accentuats (30-45 %) o aturonada (15-30 %) i vessants moderats (15-30 %). La fisiografia amb menor pendent, ondulada (2-8 %), se situa entorn del riu Montán.  
  
  
Imatge III. Ortofotografia visor de l'Institut Cartogràfic Valencià  
  
  
La xarxa hidrogràfica de barrancs es dirigeix majoritàriament a desembocar en el riu Montán, afluent del riu Millars. Els barrancs són de Boscoja, de La Pineda i d'El Moscador que recullen les aigües que cauen en els relleus muntanyencs i les dirigeixen cap al riu Montán.  
Els terrenys forestals són àmpliament majoritaris i estan dominats per pinedes de pi blanc (Pinus halepensis) i en menor mesura carrascals (Quercus rotundifolia) i pinedes de pinastre (Pinus pinaster), i més puntualment rouredes de roure valencià (Quercus faginea). Les formacions arbrades estan en recuperació en moltes zones i romanen intactes en les zones que no van patir els incendis forestals de 1994, 2015 i 2018. Les zones que van patir els incendis més recents es troben en fases de matolls i pasturatges, mentre les que van patir l'incendi de 1994 presenten una major cobertura vegetal i una bona recuperació, segons zones de les formacions arbrades.  
Imatge IV. En verd terreny forestal PATFOR sobre ortofotografia visor de l'Institut Cartogràfic Valencià  
  
  
La naturalesa dels materials geològics condiciona la presència de determinades espècies vegetals: arenisques del Buntsandstein determinen la presència del pinastre i de matolls silicícoles com unes certes espècies d'estepa de muntanya (Cistus laurifolius) i les argiles amb algeps del Keuper la presència de matolls gipsícoles (Gypsophila struthium ssp. hispanica i Ononis tridentata).  
Els terrenys agrícoles són majoritàriament d'oliveres i en menor mesura d'ametlers. Les zones d'horta se situen entorn del nucli de població.  
La capacitat d'ús agrícola en el municipi és majoritàriament molt baixa (Classe molt baixa E) i baixa (Classe D), i presenta puntualment entorn del nucli de població i el riu Montán (terrenys quaternaris al·luvials) una capacitat elevada (Classe B).  
Una part important del municipi està afectada per risc de lliscament baix i mitjà i també per risc de despreniment. L'àrea d'influència antròpica del PORN està afectada en gran part pel risc de lliscament.  
  
Es tracta d'un paisatge rural predominantment forestal muntanyenc de gran qualitat i que es troba inclòs en el paisatge de rellevància regional PRR11 denominat Serra d'Espadà, grup 4: serres d'Espadà i Calderona.  
El nucli de població se situa al costat de la carretera CS-211 i el riu Montán. El nombre d'habitants és de 370 persones en 2019. L'activitat econòmica principal és la derivada del turisme de segona residència i, amb menor importància, el sector primari l'agricultura.  
La totalitat del municipi es troba en l'àmbit de la zona d'especial protecció d'aus (ZEPA) Serra d'Espadà en la qual destaquen pel seu interés les rapinyaires forestals com l'àguila real, àguila calçada, àguila astor cuabarrada, la marcenca europea i el falcó pelegrí.  
La part occidental del municipi es troba en l'àmbit del lloc d'importància comunitària (LIC) Curs Alt del Millars, que destaca pels seus ecosistemes fluvials i en la capçalera per la importància d'ecosistemes forestals.  
Tot el municipi es troba en l'àmbit del Pla d'ordenació dels recursos naturals (PORN) de la serra d'Espadà en la zona d'amortiment d'impactes, fora del parc natural, amb àrees naturals i àrees d'influència antròpica que es regeixen pel Decret 218/1997, de 30 de juliol.  
  
El municipi de Montán es troba inclòs en l'àmbit del paisatge de rellevància regional «PRR 11, Serra d'Espadà».  
En relació amb les característiques de la modificació:  
La modificació puntual plantejada afecta una superfície molt àmplia del municipi en relació amb els usos en el sòl no urbanitzable, en concret, pretén modificar puntualment l'ús respecte a les construccions agrícoles ramaderes i permetre noves construccions en àrees ja transformades, i redelimitar el sòl no urbanitzable agrícola ramader reduint l'extensió d'aquest i augmentant la del SNU de protecció forestal per a ajustar-se la normativa del PORN del parc natural de la Serra d'Espadà i al terreny forestal segons el PATFOR.  
La declaració d'impacte ambiental del planejament urbanístic vigent posava de manifest el problema de la regulació d'aquest ús en un municipi clarament forestal i en el qual la diferència entre el SNUPF i SNU AG seria la de permetre el manteniment i l'ampliació de les construccions agrícoles i ramaderes en les àrees ja transformades en el SNU AG.  
  
Tenint en compte el que s'ha indicat abans, la modificació proposada es considera que pot ser una modificació menor del planejament existent d'acord amb el que s'estableix en l'article 46.2.a de la LOTUP i article 5.2.f de la Llei 21/2013 i que no suposa un canvi substancial en el model territorial, tenint en compte que les determinacions del PORN prevalen de facto sobre els planejaments vigents dels termes municipals i suposa un marc per a determinat tipus de projectes.  
En relació amb les característiques dels efectes i de l'àrea probablement afectada:  
1. Respecte al PORN del parc natural de la Serra d'Espadà:  
1.1. El municipi de Montán es troba fora de l'àmbit del parc natural de la Serra d'Espadà i, per tant, del PRUG. Sí que es troba tot en l'àmbit de PORN del parc esmentat, en la zona d'amortiment d'impactes, i el sòl no urbanitzable agrícola-ramader està afectat per les àrees naturals (AN) i per les àrees d'influència antròpica (AIA), i s'ha de tindre com a referència el Decret 218/1997, de 30 de juliol, que aprova el PORN de la serra d'Espadà. Aquest Decret estava vigent en el moment d'emetre la declaració d'impacte ambiental abans esmentada.  
D'acord amb el Decret 218/1997, en les normes generals d'aquest, en l'article 32 es regulen les construccions i instal·lacions relacionades amb les activitats agropecuàries, i s'hi indica que la superfície per a la construcció de magatzems i instal·lacions destinats a l'explotació agrícola i ramadera haurà de ser l'estrictament indispensable a la seua finalitat, i haurà de ser de 10.000 m², i la superfície ocupada per les construccions i elements arquitectònics no podrà ser superior al 2 % del total de la parcel·la. Segons l'article 11 de la Llei 4/1992 sobre sòl no urbanitzable.  
L'article 49 regula l'edificació en medi rural i permet la construcció de magatzems i instal·lacions agrícoles quan siguen estrictament indispensables a aquesta finalitat, i requereixen una superfície de 10.000 m² i la superfície de parcel·la ocupada per construccions i elements arquitectònics no podrà ser superior al 2 % del total de la parcel·la. Les destinades a explotació ramadera només podran realitzar-se en les zones AIA, RG (àrea de regeneració) i AG (àrea de predomini agrícola).  
  
Es prohibeix la construcció d'edificacions de nova planta en qualsevol tipus sobre sòl no urbanitzable inclòs en les categories d'àrees naturals (AN) de la zona d'amortiment d'impactes.  
Les àrees naturals (AN) estan regulades en els articles 64 a 67 del decret esmentat. Es permeten els magatzems i instal·lacions dedicats a l'explotació agrícola que requeriran un informe favorable de la Conselleria de Medi Ambient, i hauran d'estar d'acord amb els paràmetres indicats en les normes generals. L'activitat ramadera estarà permesa d'acord amb les normes generals del PORN, això és, no són possibles instal·lacions ramaderes en àrees AN (art. 49.5).  
Les àrees d'influència antròpica (AIA) estan regulades en els articles del 68 al 71 del decret esmentat. En aquestes es permeten totes les activitats permeses en categories anteriors i, en general, les activitats compatibles amb el que s'estableix en el planejament agrícola per al sòl no urbanitzable d'ús agrícola, sense perjudici del que s'estableix en les normes generals del PORN. És a dir, estarien permesos els magatzems i les instal·lacions agrícoles amb els paràmetres indicats en el PORN.  
Cal tindre en compte, no obstant això, que la delimitació de les àrees depén no sols de la superfície representada gràficament en els plànols sinó de la realitat física i del que s'estableix en les normes de protecció (article 6.2 del Decret 218/1997).  
Imatge V. Zona d'amortiment d'impactes del PORN del parc de la Serra d'Espadà. En verd clar l'àrea natural (AN) i en rosa l'àrea d'influència antròpica (AIA)  
  
Imatge VI. Qualificació del planejament urbanístic vigent. A partir del visor de l'Institut Cartogràfic Valencià. En verd clar el sòl no urbanitzable agrícola ramader (SNU AG) i en verd fosc el sòl no urbanitzable de protecció forestal (SNU PF)  
Imatge VII. Proposta d'ordenació de la modificació núm. 7. A partir del plànolpresentat en el DIE Verd clar: SNU PF, morat: SNU AG amb trama discontínua: SNU P DPH (domini públic hidràulic) i trama discontínua comprimida: SNU PVC (vies comunicació)  
  
1.2. La modificació proposada d'acord amb l'informe del director conservador del parc natural es considera compatible amb la normativa del PORN de la serra d'Espadà (Decret 218/1997, de 30 de juliol, del govern valencià) i no necessita realitzar una avaluació detallada dels seus efectes sobre la Xarxa Natura 2000.  
Indica l'informe que s'admet que «… el manteniment de les construccions agrícoles i ramaderes noves i ja existents en les condicions actuals i l'ampliació d'aquestes en les àrees ja transformades.» ha de quedar referit exclusivament a aquelles construccions agrícoles i ramaderes legalment instal·lades en el territori pr la qual cosa, les restants, hauran de sotmetre's als tràmits de legalització necessaris amb l'excepció de les que s'estableixen en la Llei 1/2019, de 5 de febrer, de la Generalitat, de modificació de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana. Així mateix, l'ampliació de les existents o noves construccions en sòl no urbanitzable qualificat d'agrícola-ramader per la modificació proposada a més dels informes de les conselleries amb competència en la matèria haurà d'exigir-se la vinculació inexcusable a aquests aprofitaments primaris, com així s'estableix en l'article 49 del Decret 218/1997, de 30 de juliol, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Pla d'ordenació dels recursos naturals de la serra d'Espadà.  
  
2. Modificació de la redacció de l'article 79 per a evitar confusions en la interpretació: la redacció de l'article 79 dona lloc a confusió: «D'acord amb el contingut del Pla d'ordenació dels recursos naturals del parc de la serra d'Espadà, s'admet el manteniment de les construccions agrícoles i ramaderes noves i ja existents en les condicions actuals i l'ampliació d'aquestes en les àrees ja transformades, i sempre amb un informe favorable de la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi Natural». Al nostre parer la redacció dona peu a confusió respecte a si es permet o no la implantació de noves construccions agrícola-ramaderes, o només el manteniment de les existents i l'ampliació d'aquestes en les àrees ja transformades.  
En el DIE, en la pàgina 8, la voluntat del que es desitja fer és, no obstant això, clara: «Una vegada modificades les superfícies es regularà l'article 79 del PGOU de Montán, i en permetrà, a més del manteniment de les construccions agrícoles i ramaderes ja existents en les condicions actuals i l'ampliació d'aquestes en les àrees ja transformades, també de noves, ajustant-se al que s'indica en els articles 68 a 71 del Decret 218/1997, del PORN de la serra d'Espadà, sempre amb l'informe favorable de la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi de la Conselleria de Medi Ambient o de l'òrgan competent en espais naturals, i serà preceptiu l'informe de la Conselleria d'Agricultura per a aquestes construccions.»  
En conseqüència, i tenint en compte la voluntat del municipi i que la implantació de noves construccions en àrees ja transformades encara que no siguen ampliació de les existents és possible d'acord amb el PORN de la serra d'Espadà, es considera que ha de modificar-se la redacció donada a l'article 79 per a aclarir els dubtes, i se'n proposa la redacció següent:  
«D'acord amb el contingut del Pla d'ordenació dels recursos naturals del parc de la serra d'Espadà en les àrees ja transformades s'admet tant el manteniment de les construccions agrícoles-ramaderes existents en les condicions actuals i l'ampliació d'aquestes, com les de nova implantació, sempre que compten amb un informe favorable de la direcció general competent en la gestió d'espais naturals protegits.»  
  
3. Respecte a la declaració d'impacte ambiental que es va emetre del Pla general vigent i els usos i les zones ambientalment acceptables: el Pla general vigent va ser sotmés a avaluació ambiental i es va emetre un pronunciament favorable sobre aquest tema, en el qual s'admetia en el sòl no urbanitzable agrícola ramader, en la delimitació del pla d'ordenació actual:«….el manteniment de les construccions agrícoles i ramaderes ja existents en les condicions actuals i l'ampliació d'aquestes en les àrees ja transformades, sempre amb un informe favorable de la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi Natural.»  
  
El manteniment de les construccions agrícoles i ramaderes ja existents i l'ampliació d'aquestes en les àrees ja transformades està permés per la normativa del PORN en les àrees d'influència antròpica del PORN amb determinades condicions. Atés que ambientalment es va avaluar favorablement i, en principi, les circumstàncies no han canviat, s'estima que aquest ús en les àrees que actualment són sòl no urbanitzable agrícola ramader i que estan en àrees d'influència antròpica (AIA) del PORN és ambientalment acceptable encara que en la delimitació actual es troben en sòl no urbanitzable de protecció forestal.  
  
Caldrà tindre en compte, a més, respecte a l'àrea d'influència antròpica i l'àrea natural, que la delimitació de les àrees depén no sols de la superfície representada gràficament en els plànols sinó de la realitat física i el que s'estableix en les normes de protecció (article 6.2 del Decret 218/1997), i en conseqüència serà fonamental recaptar l'informe abans esmentat.  
Es proposa en conseqüència que l'Ajuntament modifique la normativa en l'article que corresponga per a tindre en compte aquesta circumstància:  
«En la normativa de les zones situades en l'àmbit d'àrees d'influència antròpica del PORN de la serra d'Espadà que es requalifiquen de sòl no urbanitzable agrícola-ramader a sòl no urbanitzable de protecció forestal en aquesta modificació, es considera acceptable el manteniment de la regulació actual de les construccions agrícoles-ramaderes, és a dir, es permetrà el manteniment de les construccions agrícoles i ramaderes legalment existents i l'ampliació d'aquestes en les àrees ja transformades, i sempre amb un informe favorable de la direcció general competent en la gestió d'espais naturals protegits. En aquest cas, la delimitació de les àrees d'influència antròpica i de les àrees naturals dependrà no sols de la superfície representada gràficament en els plànols del PORN sinó de la realitat física i el que s'estableix en les normes de protecció (article 6.2 del Decret 218/1997), i en conseqüència, serà fonamental recaptar l'informe abans esmentat.»  
4. Efectes en l'«ambient agropecuari»: La Direcció Territorial d'aquesta Conselleria a Castelló, en matèria d'agricultura i ramaderia, informa que sí que es presumeixen efectes negatius significatius en l'ambient agropecuari, per implicar la reducció de la superfície de sòl no urbanitzable agrícola ramadera, que la superfície d'afecció d'una explotació porcina impedeix la implantació de qualsevol altra explotació porcina en el terme municipal d'acord amb la normativa sectorial. S'indica que la modificació incideix en la limitació del desenvolupament agropecuari.  
S'indica que no es justifica la necessitat de la reducció de la superfície agrícola ramadera, que la proposta és incongruent amb la pretensió de potenciar els cultius tradicionals i el manteniment de l'aprofitament agrícola intensiu i compatibilitzar el rendiment econòmic amb el manteniment de les unitats paisatgístiques.  
S'indica que es fan referències a la Llei 4/1992 derogada i que és necessari un informe previ de la conselleria competent en matèries agràries.  
Es conclou que aquesta proposta en l'àmbit agropecuari no permetrà el manteniment viable de l'activitat agrària, conduirà a les activitats existents al seu abandó i no contribuirà a la implantació de noves, amb el perjudici mediambiental conseqüent i la pèrdua conseqüent de la biodiversitat associada als cultius existents. Davant els efectes negatius, tal vegada irreparables en l'àmbit agropecuari, es considera necessària la reconsideració i l'estudi en profunditat del que es pretén amb aquesta modificació, atés que la memòria és inconsistent normativament i objectivament.  
Aquest IATE efectua les consideracions següents referents a l'informe esmentat: la modificació plantejada pretén ajustar el planejament vigent al PORN i al PATFOR. La declaració d'impacte ambiental respecte al planejament vigent indicava que la diferència entre SNU PF i SNU AG per les característiques dels terrenys inclosos en aquestes havien de ser les explotacions ramaderes no permeses en el primer. De la DIA es podia deduir que la diferenciació efectuada en el seu moment no era molt adequada i, per això, va necessitar condicionants ambientals en el sentit indicat.  
La proposta plantejada pretén, d'una banda, ajustar adequadament la delimitació d'aquests dos tipus de sòls a la zonificació del PORN, i rebre un informe favorable per part del director conservador del Parc, així com al terreny forestal PATFOR.  
Respecte a la regulació vigent, aquesta permetrà en les zones de sòl no urbanitzable agrícola ramader no sols el manteniment de les construccions ja existents i l'ampliació en terrenys ja transformats, sinó a més la implantació de noves construccions en àrees ja transformades.  
  
D'altra banda, tal com abans s'ha indicat, es considera ambientalment acceptable el manteniment d'aquesta mena de construccions i l'ampliació en àrees ja transformades en el sòl que en el planejament vigent siga SNU agrícola ramader i es trobe en àrea d'influència antròpica del PORN a pesar que amb la modificació actual passen a sòl no urbanitzable de protecció forestal.  
La zonificació del PORN i la seua normativa condiciona el planejament vigent igual que la proposta de modificació, i aquesta el que fa és adaptar la delimitació i normativa a aquesta. I a més permet la implantació de noves construccions, circumstància que no està permesa en el planejament vigent. En conseqüència la regulació proposada és més permissiva respecte a aquests usos que l'actual. No es considera que genere efectes negatius significatius en l'«ambient agropecuari».  
  
5. Paisatge: l'informe del servei d'infraestructura Verda i Paisatge indica que la modificació tindrà incidència en el paisatge, i que «possibilita la realització d'actuacions d'edificació i d'urbanització, així com de l'execució d'instal·lacions i construccions auxiliars, que poden afectar el caràcter i la percepció del paisatge i la integritat i funcionalitat de la infraestructura verda, i poden arribar a ser incompatibles amb aquesta.» No obstant això, s'indica que «el sòl que roman com a agrícola-ramader ja comptava amb aquesta qualificació, que la nova delimitació s'ajusta, en principi, al que es defineix en la planificació d'espais naturals i territorial forestal, i que en el sòl de protecció forestal restant resulta incompatible amb l'ús agrícola-ramader.»  
Aquest informe estableix una sèrie de condicions que s'han d'incorporar a la normativa urbanística per a compatibilitzar-la amb la infraestructura verda i el paisatge.  
6. Terrenys forestals: l'afecció en el plànol no es considera significativa perquè suposa l'afecció de terrenys ja transformats. En qualsevol cas, en el projecte s'avaluarà la possible afecció a aquest nivell per a evitar impactes significatius, bé a través del procediment d'avaluació ambiental, si escau, o bé mitjançant l'obtenció dels informes sectorials en cas contrari.  
L'informe de la secció forestal no indica cap objecció respecte a la nova delimitació dels sòls no urbanitzables ni respecte a la regulació d'usos. Es posa de manifest que no es preveuen afeccions a la forest CS3048 en l'àmbit del municipi i que el traçat de les vies pecuàries no coincideix amb el de la cartografia de la Conselleria, i igualment que no apareixen cartografiats els elements pecuaris (abeuradors, descansadors, etc.).  
7. Risc d'inundació: l'informe del Servei d'Ordenació del Territori indica que la modificació està afectada per risc d'inundació, però és compatible amb les determinacions del PATRICOVA.  
Igualment, s'indica que l'informe no comporta la compatibilitat de les construccions existents, en l'àmbit de la modificació, a la normativa del PATRICOVA. Les construccions agrícoles que es pretenguen realitzar amb la present modificació, hauran de ser objecte d'informe per aquest servei prèviament a la tramitació de la llicència municipal.  
8. lits i recursos hídrics: l'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer recorda les afeccions legals dels llits, la regulació d'abocaments i aigües pluvials.  
S'indica que en cas que es dugueren a terme noves construccions agrícoles i ramaderes o l'ampliació de les ja existents al costat de llits o zones de protecció associades, es podrà sol·licitar un estudi hidrològic hidràulic del llit, qüestió per a justificar que aquestes no suposen incidència en el règim de corrents. I igualment es recorda el que s'estableix en l'article 9 del Reglament del domini públic hidràulic RD 849/1986, en la zona de flux preferent dels llits.  
Respecte a la disponibilitat de recursos hídrics s'indica que l'increment de demanda derivat de la futura implantació d'activitats associades a noves construccions agrícoles i ramaderes o ampliació de les ja existents a conseqüència d'aquesta modificació, haurà de ser objecte d'informe d'aquest organisme d'acord amb l'article 25.4 del text refós de la Llei d'aigües.  
9. Patrimoni cultural: en el plànol no s'estima que la redelimitació efectuada i l'ajust d'usos supose una afecció negativa significativa al patrimoni cultural. La modificació s'adapta a la normativa del PORN. Tot això sense perjudici que en el projecte siga necessari l'estudi de l'afecció al patrimoni cultural d'acord amb la legislació sectorial sobre aquest tema.  
Cal tindre en compte, a més, que el Pla general disposa de sòls no urbanitzables de protecció arqueològica amb la seua regulació pròpia.  
  
Tenint en compte el que s'ha indicat no es considera que es produïsquen efectes negatius significatius sobre el medi ambient sempre que es complisquen les mesures correctores abans indicades.  
10. Molèsties a la població: en relació amb les possibles molèsties a la població per olors i soroll, s'estima necessari que les noves explotacions ramaderes mantinguen una distància respecte als nuclis de població de, almenys, un quilòmetre en les explotacions porcines (d'acord amb la seua legislació sectorial vigent, RD 306/2020 d'ordenació de les granges porcines intensives) i per a la resta, almenys, de 250 metres (es pot utilitzar com a referència l'article 53, abans de l'última modificació, de la Llei 6/2003, de 4 de març, de la Generalitat, de ramaderia de la Comunitat Valenciana).  
  
Consideracions jurídiques  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE del Parlament Europeu i del Consell de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta directiva s'incorpora al dret intern espanyol mitjançant la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret autonòmic mitjançant la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
El Reial decret legislatiu 7/2015, de 30 d'octubre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de sòl i rehabilitació urbana, estableix en l'article 22 que els instruments d'ordenació territorial i urbanística estan sotmesos a avaluació ambiental de conformitat amb el que s'estableix en la legislació d'avaluació ambiental.  
  
Proposta d'acord  
D'acord amb el que s'ha exposat, es RESOL emetre un informe ambiental i territorial estratègic favorable segons estableix l'article 51.2.b de la LOTUP, en relació a la modificació puntual núm. 7 del Pla general d'ordenació urbana de Montán d'acord amb els criteris de l'annex VIII d'aquesta llei, ja que no té incidència en el model territorial, no produeix un increment significatiu en el consum de recursos, ni afecta negativament al patrimoni ambiental, i tenint en compte les consultes realitzades i l'anàlisi efectuada, es pot concloure que el procediment d'avaluació simplificada és suficient per a determinar que aquesta modificació no presenta efectes significatius negatius sobre el medi ambient, i correspon continuar la tramitació d'aquesta segons la seua normativa sectorial, sempre que s'ajuste als condicionants següents:  
  
1. Prèviament a l'aprovació definitiva s'haurà de modificar la normativa urbanística en els punts següents:  
1.1. La redacció de l'article 79 de la normativa urbanística amb el text següent:  
«Art. 79. Sòl no urbanitzable agrícola-ramader  
S'inclou en aquesta zona el sòl que figura com a tal en els plànols corresponents.  
a) Usos i activitats permeses:  
- Obres dirigides a la conservació i regeneració dels ecosistemes.  
  
- Les activitats agrícoles-ramaderes tradicionals.  
- La repoblació amb espècies autòctones de la zona.  
- D'acord amb el contingut del Pla d'ordenació dels recursos naturals del parc de la serra d'Espadà en les àrees ja transformades s'admet tant el manteniment de les construccions agrícoles-ramaderes existents en les condicions actuals i l'ampliació d'aquestes, com les de nova implantació, sempre que compten amb l'informe favorable de la direcció general competent en la gestió d'espais naturals protegits.  
  
Les construccions destinades a explotacions agrícoles-ramaderes tradicionals hauran de complir, el mateix que el sòl no urbanitzable comú, les condicions edificatòries següents:  
- La parcel·la mínima serà de 10.000 m².  
- Ocupació màxima: 2 % (segons l'art. 1 de la Llei 2/1997, que modifica l'art. 10 de la Llei 4/1992).  
- Altura màxima de l'edificació: 7 m (dues plantes) - Separació a bogues: 3 m.  
- No s'admetrà el tancament de la parcel·la amb elements opacs no naturals per damunt dels 30 cm.  
- Totes les edificacions s'hauran d'adaptar en la mesura del possible a l'entorn on es construïsquen, i es prohibeix deixar a la vista materials o elements constructius que trenquen les característiques constructives tradicionals (rajola buida, bloc de formigó, etc.).  
- Serà preceptiu l'informe de la Conselleria d'Agricultura per a aquestes construccions.  
Les noves explotacions ramaderes han de mantindre una distància respecte als nuclis de població, almenys, d'un quilòmetre en les explotacions porcines i, per a la resta, almenys, de 250 metres.  
b) Usos i activitats incompatibles:  
- Els canvis en l'ús del sòl o transformació d'aquest que impliquen pèrdua de coberta vegetal.»  
1.2. En l'apartat corresponent al sòl no urbanitzable s'hauran d'introduir les condicions establides en l'informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge següents:  
- Elaboració d'estudis d'integració paisatgística en les diferents autoritzacions o llicències que hagen de tramitar-se per a la implantació, reforma o legalització dels usos agrícola ramaders.  
- En la zona delimitada com a àrea estratègica 1 en la cartografia territorial dels sòls crítics per a la recàrrega d'aqüífers, no es podran implantar nous usos ramaders, atés el risc de contaminació de l'aqüífer afectat. Tot això, de conformitat amb el que s'estableix en les directrius 38 i 41 de l'ETCV i d'acord amb els criteris per a l'ordenació i gestió de la infraestructura verda establits en el punt quart de la resolució (apartat a de 12 de juny 2020, de la Direcció General de Política Territorial i Paisatge.  
2. Si l'Ajuntament la considera d'interés, per estimar-se una opció ambientalment acceptable, i per si poguera afectar alguna explotació legalment existent que es trobara en la situació indicada, se li indica que es pot afegir en l'articulat de la normativa que corresponga (preferiblement en la del sòl no urbanitzable de protecció forestal) el següent:  
  
«En la normativa de les zones situades en l'àmbit d'àrees d'influència antròpica del PORN de la serra Espadà que es requalifiquen de sòl no urbanitzable agrícola-ramader a sòl no urbanitzable de protecció forestal en aquesta modificació es considera acceptable el manteniment de la regulació actual de les construccions agrícoles-ramaderes, és a dir, es permetrà el manteniment de les construccions agrícoles i ramaderes legalment existents i l'ampliació en les àrees ja transformades, i sempre amb un informe favorable de la direcció general competent en la gestió d'espais naturals protegits. En aquest cas, la delimitació de les àrees d'influència antròpica i de les àrees naturals dependrà no sols de la superfície representada gràficament en els plànols del PORN sinó de la realitat física i el que s'estableix en les normes de protecció (article 6.2 del Decret 218/1997), i en conseqüència, serà fonamental recaptar l'informe abans esmentat.»  
Es recomana aprofitar la modificació per a ajustar la delimitació de les vies pecuàries i dels elements agropecuaris d'acord amb l'informe remés per la Secció Forestal de la Direcció Territorial d'aquesta Conselleria.  
Segons estableix l'article 51.7 de la LOTUP, l'informe ambiental i territorial estratègic perdrà la vigència i cessarà de produir els efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana no s'haguera aprovat la revisió del Pla en el termini màxim de quatre anys des de la publicació. En tal cas, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada del Decret.  
  
  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic a què es refereix l'article 51.2.b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que es disposa en l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat a l'efecte d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
A la vista del que s'ha exposat abans, la Comissió d'Avaluació Ambiental, acorda: Emetre un informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica de la modificació puntual núm. 7 del Pla general d'ordenació urbana de Montán, per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en l'informe esmentat.  
Notificar als interessats que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot recórrer; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret estimen pertinents.  
El que us notifique perquè en prengueu coneixement i als efectes escaients.  
El que se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes exactes que se'n deriven, segons ho autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
València, 28 de juliol de 2020.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas».  
  
València, 4 d'abril de 2023.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Julio Ramón Gómez Vivo.