Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 8679, del 18-11-2019 (2019/10275)

RESOLUCIÓ d'11 d'octubre de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 153/17-AIA Forcall.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8679

Data del DOGV
:   18-11-2019

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2019/10999


Data del document
:   11-10-2019

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica
    * Forcall
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ d'11 d'octubre de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 153/17-AIA Forcall. [2019/10102]  
De conformitat amb l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 153/17-AIA Forcall.  
  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 153/17-AIA.  
Promotor: Manuel Camañes Membrado.  
Objecte del projecte: legalització d'explotació porcina d'enceball amb capacitat per a 2.000 places.  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Forcall.  
Localització: polígon 7, parcel·la 175 i 176, terme municipal de Forcall.  
  
Descripció del projecte  
1. D'acord amb l'estudi d'impacte ambiental, la descripció del projecte és la següent:  
El present projecte consisteix en la legalització d'una granja porcina existent de 2.000 places d'enceball. La ubicació cadastral és la següent: municipi de Forcall, província de Castelló, polígon 7, parcel·la 175 i 176. L'explotació compta amb REGA número ES878416379072.  
L'objecte de l'activitat és la cria de porcs amb destinació a escorxador per a obtindre carn destinada a ser consumida bé en fresc o després de ser transformada en productes carnis.  
La instal·lació està formada per les naus següents:  
- Nau 1: és una nau rectangular de quadres per a porcs d'enceball, dimensions exteriors 50 x 6,9 m (345 m²). Altura mínima de 3 m.  
- Nau 2: és una nau rectangular de quadres per a porcs d'enceball, dimensions exteriors 53 x 6,8 m (360,4 m²). Altura mínima de 3 m.  
- Nau 3: és una nau rectangular de quadres per a porcs d'enceball, dimensions exteriors 37 x 6,5 m (240,5 m²). Altura mínima de 3 m.  
- Nau 4: és una nau rectangular de quadres per a porcs d'enceball, dimensions exteriors 40 x 8 m (320 m²). Altura mínima de 3 m.  
- Nau 5: és una nau rectangular de quadres per a porcs d'enceball, dimensions exteriors 40 x 8 m (320 m²). Altura mínima de 3 m.  
- Nau 6: és una nau rectangular de quadres per a porcs d'enceball, dimensions exteriors 23 x 6,7 m (154,1 m²). Altura mínima de 3 m.  
- Nau 7: és una nau rectangular de quadres per a porcs d'enceball, dimensions exteriors 21,8 x 9,7 m (211,46 m²). Altura mínima de 3 m.  
- Nau 8: és una nau rectangular de quadres per a porcs d'enceball, dimensions exteriors 12,5 x 8,1 m (101,25 m²). Altura mínima de 3 m.  
- Llatzeret: és una nau rectangular de quadres per a porcs d'enceball, dimensions exteriors 19,2 x 6,2 m (119,04 m²). Altura mínima de 3 m.  
L'explotació porcina compta amb les instal·lacions complementàries de magatzem, llatzeret per a l'observació, cura, tancament metàl·lic, basses de purí exterior.  
L'explotació compta amb l'aprovació de la conselleria competent a efectes de la normativa per a complir el dia 1 de gener de 2013, conforme amb el Reial decret 1135/2002, de 31 d'octubre, relatiu a les normes mínimes per a la protecció de porcs.  
A fi de respectar l'entorn, les cobertes de les naus es troben construïdes a una aigua. Els tancaments exteriors presenten un segellament exterior i interior.  
L'explotació compta amb instal·lació elèctrica en baixa tensió, lampisteria amb sistema a pressió per a desinfecció i neteja, protecció contra incendis, alimentació mecanitzada i mecànica d'obertura de finestres i sanejament.  
A l'interior de les naus existeixen fosses de purins que poden tindre les dimensions totals de la nau o amb fossats més reduïts, segons el cas. El volum total de les fosses és de 873,84 m³.  
Es compta amb tres basses exteriors excavades al terreny, en formes rectangulars, que recull tots els purins de les fosses de les naus anteriorment descrites. Les dimensions són:  
- Bassa purí exterior 1: forma rectangular de 3 metres de llarg, 7,4 metres d'ample i 5,2 metres de profunditat. Per tant, compta amb un total de 500,2 m³.  
- Bassa purí exterior 2: forma trapezoidal de costat major de 8,3 metres, costat menor de 3,7 metres, altura de 13,8 metres i 5,2 metres de profunditat. Per tant, compta amb un total de 430,6 m³.  
- Bassa de purí exterior 3: Forma rectangular de 7,4 metres de llarg, 3,9 metres d'ample i 5,2 metres de profunditat. Per tant, compta amb un total de 150,1 m³.  
La capacitat total d'emmagatzematge exterior de purins és, per tant, de 1.080,9 m³.  
S'inclou en el document de l'estudi d'impacte ambiental un certificat de desembre de 2016 d'impermeabilitat de les fosses d'emmagatzematge de purins interiors i exteriors.  
Tenint en compte l'estimació de producció de purins de 2,15 m³ animal/any, la producció anual seria de 4.300 m³ i la capacitat d'emmagatzematge necessària per a un període de tres mesos seria de 1.075 m³ per la qual cosa es considera suficient la capacitat d'emmagatzematge de la instal·lació.  
Les granges porcines comercials tenen com a objectiu productiu criar porcs amb destinació a l'escorxador per a obtindre carn destinada a ser consumida bé en fresc o després de ser transformada en productes carnis. La fase d'enceball té lloc després de la transició, des de les huit setmanes aproximadament de vida, fins al pes final de sacrifici, generalment 100 kg de pes viu.  
  
Pinso  
El consum de pinso serà de 2,3 kg/dia x 2.000 places d'enceball = 4.600 kg/dia = 524.400 kg/encebament (3,8 mesos) 525 tona/encebament. Les sitges són de xapa galvanitzada llisa i amb unió soldada. S'han fixat al sòl mitjançant perns a la fonamentació. Es compta amb huit sitges, amb capacitat total d'emmagatzematge de pinso de 14.000 kg. Es compta, per tant, amb una autonomia de disponibilitat de pinso de 20-25 dies, segons en l'estat en el qual es vagen trobant. Així doncs, coincidirà amb el repartiment que realitza la fàbrica, ja que aquest és aproximadament cada vint dies.  
  
Aigua  
L'aigua és l'element més important de la ració diària. És fins i tot indispensable per als animals en dejú, ja que els permet eliminar les deixalles metabòliques. Quant al sistema de neteja de les instal·lacions, és mitjançant aigua a pressió. El consum mitjà d'aigua serà:  
- 2.000 porcs x 10,0 l/porc i dia = 7.200.000 l/any (incloent-hi l'aigua per a neteja).  
- Una persona al càrrec de l'explotació x 30 l/persona i dia = 8.550 l/any.  
Total = 7.208.550 l/any (7.208 m³/any).  
La destinació de l'aigua de neteja és per a la neteja de les fosses interiors de purins.  
L'empresa aporta certificat de l'Ajuntament de Forcall en el qual indica la disponibilitat de l'aigua. Encara que no especifica la quantitat, es tracta de la legalització d'una activitat que ja es troba funcionant, per la qual cosa s'entén que ja té concedit el subministrament necessari.  
  
Electricitat  
L'energia elèctrica s'obté de la xarxa elèctrica existent mitjançant un contracte subscrit amb la titular d'aquesta, l'empresa Electra del Maestrazgo, SA.  
  
Fertilitzants  
Els purins produïts seran utilitzats com a fertilitzant orgànic per a camps de cultiu. L'aplicació d'aquests es realitzarà de forma adequada a les necessitats així com les necessitats nutricionals dels cultius. Per a realitzar un correcte ús dels purins s'haurà de tindre en compte la producció anual de nitrogen, amb la finalitat de poder realitzar-ne una distribució racional.  
Per al càlcul del purí produït, ens atenem a l'Ordre 7/2010, de 10 de febrer, de la Conselleria d'Agricultura, Pesca, i Alimentació, per la qual s'aprova el Codi Valencià de Bones Pràctiques Agràries.  
La bassa de purins exterior haurà de comptar amb un mínim de capacitat d'emmagatzematge de tres mesos (120 dies). En el nostre cas en concret, les basses exteriors tenen capacitat suficient per a emmagatzemar el purí d'aqueix període.  
Els purins s'extrauran cada tres mesos aproximadament de la bassa de purí i mitjançant una cisterna de purí s'utilitzarà per a l'adobament de camps de cultiu.  
La superfície agrícola receptora dels purins mínima es calcula tenint en compte que no poden superar-se 170 Kg N/ha i any per al cas de cultius de cereal. Per al cultiu d'ametler en secà, s'estableix el límit de 90 Kg N/ha i any.  
Tenint en compte l'anterior, el nombre de kg de N generats per any en l'explotació serà:  
- 2.000 places x 7,25 Kg N/plaça i any = 14.500 kg de N/any.  
S'aporten parcel·les als municipis de Forcall, Olocau del Rei, la Todolella i la Mata, en la majoria cultius de cereals i una minoria de cultiu d'ametler en secà.  
Es disposa d'autorització de la propietat per a adobar les terres amb purins en 90,8813 ha de cereals de secà i 3,81 ha d'ametlers en secà.  
  
En l'explotació ramadera es generen 14.500 kg N, per tant, de valor inferior al que es considera el màxim a aplicar a la superfície cultivada contemplada en les taules anteriors.  
Atés el Codi Valencià de Bones Pràctiques Agràries (Ordre 7/2010, de 10 de febrer, de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, per la qual s'aprova el Codi Valencià de Bones Pràctiques Agràries), no seran adobats aquells terrenys de cultiu situats a menys de 50 metres de corrents d'aigua ni a menys de 200 metres de brolladors d'aigua potable, mesura preventiva que es desenvolupa en següents apartats. Després de l'aplicació de les dejeccions o purins, s'enterraran en un període màxim de 24 hores.  
S'ha considerat que s'aplicaran com a màxim 50,4 m³ de purí/ha i any en el cas del cereal de secà (màxim 170 kg N/ha i any) i de 26,7 m³/ha i any en cultiu d'ametler en secà (màxim 90 kg N/ha i any).  
  
No obstant això, cal assenyalar que els municipis de Forcall, Olocau del Rei, la Todolella i la Mata es troben inclosos en l'annex I del Decret 86/2018, de 22 de juny, del Consell, pel qual s'estableixen els termes municipals designats com a vulnerables associats a les masses d'aigua subterrànies afectades per la contaminació per nitrats d'origen agrari a la Comunitat Valenciana (massa d'aigua de l'Alt Maestrat, de la Confederació Hidrogràfica de l'Ebre), motiu pel qual les dosis per a aplicar han de ser modificades d'acord amb el que s'indicarà a través de la present avaluació d'impacte ambiental.  
  
Tramitació administrativa  
El 18 de desembre de 2017, la Direcció Territorial de la Conselleria remet l'expedient administratiu municipal, l'estudi d'impacte ambiental, el document de síntesi i el projecte de l'activitat, que inclou la sol·licitud de 18 d'octubre de 2017, de l'Ajuntament de Forcall a l'òrgan ambiental de la tramitació de l'avaluació d'impacte ambiental, així com el certificat d'informació pública de l'Ajuntament en què indica que l'expedient va estar exposat en el tauler d'edictes de l'Ajuntament del dia 27 de febrer de 2017 i per un termini de 38 dies, així com en el BOP número 24 de 25 de febrer de 2017 per un termini de 30 dies, sense que s'hagen presentat al·legacions.  
El 19 de gener de 2018, el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental remet a la Direcció Territorial l'expedient perquè es realitze un informe relatiu a la declaració d'impacte ambiental.  
El 31 de juliol de 2019, la Direcció Territorial remet un informe del tècnic de qualitat ambiental en relació amb la declaració d'impacte ambiental del projecte esmentat.  
  
Informes sectorials  
L'expedient d'avaluació ambiental conté els següents informes:  
- Informe municipal sobre compatibilitat urbanística.  
El 6 de novembre de 2016, l'Ajuntament de Forcall emet un certificat de compatibilitat urbanística favorable condicionat a la presentació de la legalització de les instal·lacions existents.  
- Informe agropecuari de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural.  
El 26 d'agost de 2009 la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació emet un informe agropecuari favorable condicionat.  
  
Afeccions legals  
- Afecció urbanística  
La parcel·la està classificada com a terreny no urbanitzable protegit agrícola ramader, d'acord amb el planejament urbanístic municipal de Forcall, segons reflecteix l'informe del tècnic municipal. L'Ajuntament presenta un informe favorable de compatibilitat urbanística.  
- Afecció a la Xarxa Natura 2000 (LIC, ZEPA i ZEC)  
La ubicació de la granja es troba en el ZEPA l'Alt Maestrat, Tinença de Benifassà, Turmell i Vallivana. No hi ha afectació previsible.  
- Afecció a vies pecuàries  
La parcel·la 175 on es troba la granja confronta pel seu costat sud-est amb la colada de la Font de la Felipeta. Té una amplària legal de 4-10 m. No obstant això, la granja proposada no afecta la via pecuària.  
- Afecció a sòl forestal  
La parcel·la on es troba la granja no està catalogada com a terreny forestal d'acord amb el PATFOR.  
- Afecció a la contaminació per nitrats  
D'acord amb la cartografia del SIGPAC, la zona sí que es troba en superfícies de terreny l'escolament del qual o filtració pot influir en l'estat de les aigües declarades com a afectades per la contaminació de nitrats utilitzats en l'agricultura.  
Així mateix la ubicació de la granja i de les parcel·les presentades en el pla d'aplicació de purins es troba en l'annex I de termes municipals designats com a zones vulnerables associats a les masses d'aigua subterrànies afectades per la contaminació per nitrats d'origen agrari a la Comunitat Valenciana del Decret 86/2018, de 22 de juny, del Consell, pel qual es designa municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries.  
  
Consideracions ambientals en l'estudi d'impacte ambiental  
1. Identificació d'impactes  
Els impactes identificats en l'estudi d'impacte ambiental són els següents:  
- Nivell de sorolls.  
- Olors, gasos, pols.  
- Erosió.  
- Capacitat agrològica del sòl.  
- Aigües superficials.  
- Aigües subterrànies.  
- Coberta vegetal.  
- Espècies de flora amenaçada o en perill d'extinció.  
- Abundància de fauna.  
- Espècies de fauna amenaçada o en perill d'extinció.  
- Xarxa Natura 2000.  
- Qualitat paisatgística.  
- Restes arqueològiques.  
- Xarxa de transport i comunicacions.  
- Ocupació.  
- Economia local.  
  
2. Mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental  
Les mesures correctores proposades són les següents:  
Sorolls:  
- Els motors de la maquinària es tindran en perfecta posada a punt, amb la finalitat d'assegurar el manteniment adequat d'aquesta i reduir els sorolls generats pel seu trànsit.  
- Es limitarà la velocitat dels camions, evitant les acceleracions i frenades fortes, la qual cosa contribuirà a reduir al màxim els nivells sonors produïts per la maquinària mòbil d'obra.  
- Tota la maquinària utilitzada estarà homologada i en perfecte estat de manteniment.  
- Cal realitzar les operacions de càrrega i descàrrega amb els vehicles apagats.  
  
Olors:  
- Es netejaran regularment les instal·lacions per evitar la formació de munts de fem que propicien l'alliberament d'olors.  
- S'afavorirà que es conforme una crosta natural en les basses d'emmagatzematge exterior de purins.  
- Es procedirà al buidatge freqüent de les dejeccions.  
- Es portarà a cap el calendari d'adobament que es preveu en el projecte d'activitat i que s'aporta en l'apartat 2.2.6 del present estudi d'impacte ambiental.  
- Cal ajustar en la mesura que siga possible el contingut en nutrients, especialment de nitrogen i fòsfor als requisits alimentosos dels animals.  
- Les parcel·les situades a menys de 500 m de nucli urbà que s'aporten en l'apartat 8.1.2.7 del present estudi d'impacte ambiental, no seran adobades en període estival ni en períodes vacacionals. Seran adobades preferentment en mesos de tardor o hivern (d'octubre a febrer) i els purins seran enterrats immediatament després de ser aplicats. En aquestes parcel·les no podrà aplicar-se purí com a adobament quan el vent dominant vaja orientat d'aquestes parcel·les al nucli de població.  
  
- En la resta de parcel·les, l'enterrament dels purins es realitzarà com a màxim 24 hores després de la seua aplicació.  
A més, en totes les parcel·les a adobar se seguiran, a més, les següents mesures:  
- Se seguirà el calendari d'aplicació de purins com a adobament previst en el projecte d'activitat i que es detalla en l'apartat 2.2.6.  
- S'aplicarà el purí com a adobament amb el sòl no humit.  
- No s'aplicarà purí en els moments anteriors al fet que es prevegen pluges persistents.  
- S'evitaran passades innecessàries del tractor per a evitar la compactació del sòl.  
- S'aplicaran els purins preferiblement a primera hora del matí quan s'alça el vent, per a permetre la dispersió de les olors.  
  
- Els purins s'aplicaran preferiblement en hores i dies que hi haja un menor nombre de persones susceptibles de ser afectades. S'evitarà el repartiment en caps de setmana i períodes vacacionals (Setmana Santa, Nadal, ponts festius, etc.).  
- En els mesos estivals, les parcel·les per a adobar seran les més allunyades a nuclis urbans.  
- Per a escampar el purí, s'elegiran els dies en què la direcció del vent no dirigisca l'olor cap a nuclis urbans.  
- L'enterrament de purins després d'haver-los escampat pel camp es realitzarà tan ràpidament com siga possible després de la seua aplicació. No se superarà en cap cas un període de temps de 24 hores entre les dues labors.  
  
Aigües superficials  
- No s'aplicarà purí en finques agràries no cultivades: solament podrà aplicar-se en els recintes que es preveuen en les taules anteriors.  
- No s'aplicarà purí com a adobament en els moments anteriors a la previsió de pluges persistents, ni tampoc en sòls saturats.  
- En totes les parcel·les es produirà el conreu perpendicular a la línia de màxim pendent i se soterrarà el purí després de l'aplicació.  
- L'adobament d'ametlers es realitzarà a la primavera, en concret el mes d'abril, per a permetre la ràpida absorció radicular.  
- Com ja s'ha comentat amb anterioritat, no s'aplicaran purins a una distància inferior a 50 metres de corrents naturals d'aigua i conduccions o depòsits d'aigua potable. Tampoc s'aplicaran purins a una distància inferior a 200 metres de brolladors d'aigua potable.  
- Es revisaran periòdicament els depòsits de magatzematge de purins quan es procedisca al buidatge d'aquests, a fi d'observar que no existeixen fissures ni clivelles, les quals seran reparades immediatament en cas de produir-se.  
- Rebre l'aliment a granel en sitges tancades, de manera que es minimitze l'emissió de pols i generació de residus.  
- Mantindre les sitges i els locals d'emmagatzematge tancats.  
- Utilitzar alimentació liquida a fi de reduir l'emissió de pols.  
  
- Distribució d'aliment de forma automatitzada.  
  
Quant a l'alimentació, és d'interés:  
- Emprar fonts de fòsfors més eficaços usant fonts de fòsfor mineral més disponible.  
- Dur a terme dietes baixes en proteïnes, de manera que disminuïsca la proteïna bruta total ingerida i l'excreció nitrogenada.  
- Identificar i separar els aliments destinats a diferents usos.  
- Adequar la ració diària a les necessitats nutricionals dels animals, millorar la digestibilitat i la biodisponibilitat dels nutrients, tenint en compte les formes de presentació, els processos aplicats, les matèries primeres utilitzades o els enzims addicionats.  
- Emprar menjadores i abeuradors amb dispositius que eviten la generació d'abocaments i, per tant, la perduda d'aliment i aigua.  
  
- Emprar alimentació liquida o combinació d'aquesta amb aliment sec, de manera que disminuïsca l'emissió de pols.  
- Reduir la concentració de metalls pesants en les dietes.  
Quant a la gestió d'animals i neteja:  
- Augmentar la freqüència de neteja dels fossats interiors de retenció i dels recintes amb aigua a pressió i baix volum.  
- Ajustar la temperatura i la ventilació a les necessitats dels animals en funció de la fase productiva.  
- Increment de la freqüència de buidatge des dels fossats interiors a través dels col·lectors cap al sistema d'emmagatzematge exterior. La freqüència recomanada de buidatge dels fossats interiors és d'una vegada per setmana.  
  
Residus de l'explotació  
- Evitar abocaments en les labors de càrrega de purins al voltant de les naus i fins a l'arribada a les parcel·les de cultiu.  
- Comprovar periòdicament l'estat de conservació dels fossats i de les basses d'acumulació de purins.  
- Neteja periòdica de l'entorn de les naus.  
- Evitar els canvis d'olis de la maquinària sobre el terreny, així com evitar els abocaments accidentals d'olis i carburants de la maquinària.  
  
  
Paisatge  
- Mantindre en bon estat de conservació els edificis (pintura i lluïment exterior).  
- Mantindre en bon estat de conservació els edificis.  
  
Energia i aigua  
- Combinar sistemes secs amb sistemes d'aigua a pressió (per exemple, rastellat previ en sec, en les zones que ho permeten).  
- Evitar l'entrada d'objectes sòlids en la xarxa d'evacuació d'aigües residuals.  
- Usar detergents biodegradables i sense fosfats en la rentada a pressió.  
- Controlar la composició de les dietes i les formes de presentació de l'aliment.  
- Utilitzar abeuradors amb sistemes que eviten pèrdues d'aigua.  
- Controlar la ventilació de les instal·lacions.  
- Controlar la densitat d'animals per metre quadrat, de manera que no siga excessiva i que complisca la normativa vigent.  
- Emprar llum natural, així com llums de baix consum.  
- Apagar els equips completament i dissenyar un protocol d'ús d'aquests.  
- Controlar i analitzar el consum d'energia.  
  
3. Programa de vigilància ambiental proposat en l'estudi d'impacte ambiental  
L'estudi d'impacte ambiental proposa la següent vigilància ambiental:  
- Es vigilarà diàriament l'estat de les teles gabials, que caldrà reparar en cas de trencament. També diàriament es realitzarà un control dels animals i, en cas de detectar algun animal malalt, serà portat al llatzeret.  
  
- Es revisaran periòdicament els depòsits de magatzematge de purins, quan es procedisca al buidatge d'aquests, a fi d'observar que no existeixen fissures ni clivelles, que es repararan immediatament en cas de produir-se.  
- Es disposarà d'un llibre d'anotació d'aplicació de purins com a adobament de parcel·les agrícoles, i s'anotarà la data d'aplicació, així com la dosi aplicada, el moment d'aplicació (mes, dia i hora), així com les condicions meteorològiques en el moment de repartiment de purins, també el polígon cadastral, la parcel·la cadastral i el recinte sigpac en el qual s'ha aplicat.  
- S'anotaran el mètode d'aplicació i el temps que ha transcorregut entre l'aplicació de purins i el seu soterrament, també s'anotarà el tipus de cultiu que s'instal·la en aqueix recinte, així com les incidències amb el veïnat que puguen sorgir amb l'aplicació de purins en finques agrícoles.  
- Es realitzaran controls periòdics dels nivells de proteïna i fòsfor en els pinsos, a fi de reduir les emissions difuses.  
- Es realitzarà un control anual dels indicadors de l'activitat mitjançant l'emissió d'una memòria que contindrà les següents dades:  
Nombre de porcs allotjats.  
Consum d'aigua de neteja.  
Consum d'aigua per als animals.  
Consum d'energia elèctrica.  
Consum anual de pinsos per grups d'edat.  
- S'anotaran els animals morts que són traslladats a la caseta de recollida, indicant també la data de trasllat.  
- Es portarà un registre de la resta de residus ramaders, anotant la data de recollida per gestor autoritzat, en concret de:  
Residus zoosanitaris i veterinaris.  
Residus de neteja i desinfecció.  
Olis usats.  
  
4. Consideracions ambientals de l'òrgan avaluador  
En el cas de les explotacions porcines, un dels principals impactes és la contaminació de les aigües superficials i subterrànies per nitrats. La gestió del purí ha de ser realitzada de tal manera que el nitrogen aportat al cultiu receptor maximitze l'absorció del nitrogen i evite la contaminació de les aigües per escolament o per percolació. Per a aconseguir aquest objectiu, s'haurà de fer seguint els següents criteris:  
  
1. La quantitat de nitrogen aportada al cultiu ha de ser conforme amb la necessitat fisiològica d'aquest, en quantitat i en els temps.  
2. L'aportació de nitrogen es realitzarà evitant-ne la difusió per escolament o percolació.  
3. L'aportació es realitzarà preferentment a la primavera i estiu.  
4. Es farà l'aplicació amb una cisterna i ruixador de ventall.  
5. S'enterrarà el purí immediatament després de l'aplicació.  
6. S'evitarà l'aplicació de purí quan hi haja pronòstic de precipitacions.  
7. S'evitarà l'aplicació de purí en zones pròximes a cursos d'aigua.  
  
8. L'aplicació de purí en cada parcel·la es realitzarà en almenys dues aplicacions separades per un període de tres mesos.  
Les parcel·les presentades en molts casos alternen amb sòl forestal, per la qual cosa s'haurà de tindre especial cura en què l'aplicació del purí es realitze únicament en sòls amb activitat agrícola.  
De la documentació aportada en l'estudi d'impacte ambiental es verifica que es compta amb superfície suficient per a adobar, complint les dosis d'adobament nitrogenat recomanades segons els cultius en l'Ordre 7/2010, de 10 de febrer, de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, per la qual s'aprova el Codi Valencià de Bones Pràctiques Agràries (CVBPA). Per tant, en principi es compleix la normativa sectorial vigent en el moment de l'inici de la tramitació de l'expedient.  
  
No obstant això, tenint en compte que el Pla de gestió de purins no és un document tancat i que els municipis on se situen les parcel·les destinatàries del purí es troben inclosos en l'annex I de termes municipals designades com a zones vulnerables associades a les masses d'aigua subterrànies afectades per la contaminació per nitrats d'origen agrari a la Comunitat Valenciana del Decret 86/2018, de 22 de juny, del Consell, pel qual es designa municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries, el promotor procedirà a modificar-lo progressivament per a adaptar-lo al codi de bones pràctiques i limitacions que s'establisquen a mesura que siga necessari. Caldrà complir el pla d'actuació en zones vulnerables establit en l'annex III de l'Ordre 10/2018 o la norma que el substituïsca.  
  
Per tant, el Pla de gestió de purins es considerarà com un pla dinàmic i per això s'ajustarà als possibles canvis de cultius o canvis de parcel·les. La base territorial es podrà ampliar o modificar sempre que es modifique al seu torn el pla de gestió, modificació de la qual haurà de quedar constància documentada, i haurà de comunicar-se a l'òrgan substantiu i a l'òrgan ambiental.  
Així mateix, caldrà evitar la contaminació de les aigües subterrànies en la ubicació de l'explotació porcina, caldrà evitar fugides en les zones de magatzematge del purí interiors i exteriors. Per a això s'haurà de verificar l'estanquitat d'aquestes zones després de cada cicle d'engreixament. En cas de detectar fissures en el formigó, es procedirà a reparar per a retornar l'estanquitat.  
En atenció a la capacitat de l'explotació, l'activitat estaria classificada com a grup C, d'acord amb el catàleg d'activitats potencialment contaminadores de l'atmosfera, establit pel Reial decret 100/2011. En conseqüència, el projecte estarà sotmés a la notificació prevista en l'article 13 de la Llei 34/2007, de 15 de novembre, de la qualitat de l'aire i protecció de l'atmosfera.  
  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits en els quals és preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, ja que està inclòs entre els supòsits establits en l'annex I-1.h del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
  
2. El Decret 105/2019, de 5 de juliol, del Consell, pel qual s'estableix l'estructura orgànica bàsica de la Presidència i de les conselleries de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre avaluació d'impacte ambiental de projectes. Mitjançant la Resolució de 9 d'agost de 2019, el director general de Qualitat i Educació Ambiental delega la competència d'avaluació d'impacte ambiental de projectes en el director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental (DOGV 8614, 16.08.2019).  
  
  
Per tot això, es formula la següent, resolució:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals, la conveniència de realitzar el projecte de legalització d'una explotació porcina d'enceball amb capacitat per a 2.000 places, situat al polígon 7, parcel·les 175 i 176, terme municipal de Forcall, promoguda per Manuel Camañes Membrado, sempre que es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental, la documentació presentada i es complisquen els condicionants següents:  
1. El nombre total de porcs en l'explotació no excedirà els 2.000.  
2. La instal·lació ramadera haurà de comptar amb una tanca perimetral i un control efectiu de l'explotació. Així mateix, comptarà amb equips de neteja i desinfecció adequats tant per a la instal·lació com per als operaris i els vehicles que puguen accedir a la instal·lació. Es condicionaran les finestres amb malles per a evitar la proliferació de vectors de malalties.  
3. La solera de les naus i de les fosses d'emmagatzematge de purins interiors i exteriors seran totalment estanques i impermeables, i hauran d'estar construïdes amb formigó armat impermeabilitzat.  
4. Com a mesures d'integració paisatgística, s'hauran de condicionar els murs exteriors de les naus amb tonalitat ocre o beix.  
5. D'acord amb el que s'estableix en la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, almenys la meitat de la parcel·la haurà de quedar lliure d'edificació o construcció i mantindre's en el seu ús agrari o forestal, o amb les seues característiques naturals pròpies.  
6. L'activitat estaria classificada com a grup C, d'acord amb el catàleg d'activitats potencialment contaminadores de l'atmosfera, establit pel Reial decret 100/2011. En conseqüència, el projecte estarà sotmés a la notificació prevista en l'article 13 de la Llei 34/2007, de 15 de novembre, de la qualitat de l'aire i protecció de l'atmosfera.  
  
7. Respecte a la gestió de purins:  
a) En cap cas es realitzarà l'aplicació de purins en parcel·les que no siguen agrícoles en producció.  
b) El promotor procedirà progressivament a modificar el pla de gestió de purins per a adaptar-lo al Codi Valencià de Bones Pràctiques Agràries (CBPACV) i limitacions que s'establisquen. Caldrà complir el pla d'actuació en zones vulnerables establit en l'annex III de l'Ordre 10/2018, o la norma que el substituïsca.  
c) Qualsevol modificació en parcel·les i dosis d'aplicació haurà de tindre constància documentada i ser comunicada a l'òrgan substantiu i a l'òrgan ambiental.  
d) Per a minimitzar l'emissió de males olors, l'aplicació dels purins es realitzarà a últimes hores de la vesprada, i en la mesura que siga possible, es triaran parcel·les que estiguen tan allunyades com siga possible dels nuclis de població. En l'elecció de les parcel·les, així com en l'aplicació dels purins, s'haurà de complir la normativa sectorial vigent, tant europea com nacional i autonòmica.  
8. El Pla de vigilància ambiental proposat es completarà amb el següent:  
a) Es comprovarà la correcta aplicació dels purins en les parcel·les autoritzades, actualitzant l'aplicació d'acord amb les modificacions que requerisca el Pla de gestió de fem per a l'adaptació al CBPACV. Per a això, la granja comptarà amb un llibre de registre on s'hauran d'anotar totes les eixides de purins que es produïsquen, amb indicació de la data, identificació de les parcel·les que s'adobaran i volum de purins aplicat en cadascuna d'aquestes. En el cas en el qual alguna parcel·la siga baixa, s'actualitzarà el llibre de registre amb noves parcel·les i es comunicarà a l'òrgan substantiu. Aquest llibre haurà d'estar actualitzat i a la disposició de l'autoritat substantiva o ambiental sempre que aquestes ho requerisquen.  
b) S'emetrà un informe especial quan es presenten situacions o successos excepcionals que impliquen deterioracions ambientals o situacions de risc.  
c) Es presentarà anualment, davant l'òrgan substantiu, un informe sobre el desenvolupament de l'activitat, l'aplicació de les mesures de protecció i de restauració prescrites, dels controls realitzats i de qualsevol incidència de caràcter ambiental.  
9. Les condicions de la present declaració d'impacte ambiental podran modificar-se quan concórrega qualsevol de les circumstàncies previstes en l'article 44 de la Llei 21/2014, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
10. Qualsevol modificació del projecte serà objecte d'avaluació ambiental quan siga un supòsit exigit per la normativa sectorial d'avaluació ambiental vigent en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, i s'aplicarà el procediment d'avaluació d'impacte ambiental previst en aquesta.  
  
  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit, no es pot interposar cap recurs, sense perjudici dels que, si escau, corresponguen en via administrativa o judicial contra l'acte, si és el cas, d'autorització del projecte.  
  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que es disposa en l'article 41 de la Llei 21/2013, d'avaluació ambiental.  
  
Quart  
D'acord amb la disposició transitòria primera de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, la regulació de la vigència de les declaracions d'impacte ambiental establida en l'article 43 de la Llei 21/2013 és aplicable a la present declaració d'impacte ambiental.  
  
  
València, 26 de setembre de 2019.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental (p. d., R 09.08.2019, del director general de Qualitat i Educació Ambiental; DOGV 8614, 16.08.2019): Francisco Javier Quesada Ferre.»  
  
València, 11 d'octubre de 2019.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental (p. d., R 09.08.2019, del director general de Qualitat i Educació Ambiental; DOGV 8614, 16.08.2019): Francisco Javier Quesada Ferre.