Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5137, del 17-11-2005 (2005/12905)

RESOLUCIÓ de 26 d'octubre de 2005 de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5137

Data del DOGV
:   17-11-2005

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2005/12760


Data del document
:   26-10-2005

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Bufali
    * Cofrentes
    * Almoradí
    * Traiguera
    * Borriana
    * Almussafes
    * Alpuente
    * Orpesa
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 26 d'octubre de 2005 de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. [2005/X12494]
  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1.302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1.131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental.
  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En virtut d'això, he resolt:
  
Article únic
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent als expedients 430/03-AIA Almussafes, 264/04-AIA Almoradí, 271/04-AIA Burriana, 438/02-AIA Traiguera, 170/04-AIA Alpuente, 276/04-AIA Cofrentes, 128/04-AIA Orpesa i 272/04-AIA Bufali, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.
  
València, 26 d'octubre de 2005.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 430/03'AIA
  
Títol: Ronda sud-oest d'Almussafes entre les carreteres CV-42 I CV-520. Almussafes (València)
  
Promotor: Conselleria d'Infraestructures i Transport
  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Infraestructures i Transport
  
Objecte: Finalització de la ronda de circumval·lació d'Almussafes per la banda sud-oest d'aquesta.
  
Localització: Almussafes (València)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista
  
La carretera projectada és, en si, la finalització de la ronda sud-oest d'Almussafes, aconseguint una longitud de 479,48 metres entre dues noves rotondes, també incloses en l'actuació. L'esmentat tram entre rotondes s'ha calculat per a una velocitat específica de 80 km/h, i es preveu la pròpia dels ramals de les rotondes en 40 km/h.
  
El traçat en planta està dominat per dues alineacions circulars, de 500 i 450 metres de radi respectivament, amb acord mitjançant clotoides. D'altra banda, atesa la planor dels voltants, els pendents no superen el 0,62%, i el traçat discorre totalment sobre terraplé d'alçària mitjana 1,5 metres.
  
La secció tipus de la infraestructura projectada està constituïda per dos carrils de 7,5 metres, vorals d'1,5 metres i bermes de 0,5 metres. Els camins de servei que discorren paral·lels a la ronda, tindran un ample de 3 metres.
  
La carretera, en el nou traçat d'aquesta, interfereix amb el barranc de Tramussers, i s'ha disposat un pas de drenatge dimensionat per a un període de retorn de 500 anys.
  
2. Alternatives
  
Pel que fa a les alternatives plantejades, han sigut tres les que s'han remenat. No obstant això, els condicionants geomètrics, la curta longitud del traçat i la fixació prèvia dels punts inicial i final han portat que les opcions a estudiar s'hagen definit sobre un únic corredor predefinit. Així, les alternatives han sigut:
  
- Alternativa 0: No actuar.
  
- Alternativa 1: Rotonda en CV-520 i rotonda de final en CV-42.
  
- Alternativa 2: Continuïtat sense intersecció en la CV- 520 i rotonda en CV-42.
  
L'estudi d'impacte en si s'ha convertit en l'anàlisi d'alternatives, i s'avaluen les aquestes d'acord amb una metodologia estipulada que, finalment, ha portat a concloure que l'opció núm. 2 és, d'entre totes, la més apta per a ser desenvolupada.
  
La metodologia emprada pot resumir-se en el següent:
  
- Es determinen els factors, accions i fases.
  
- La identificació d'impactes s'ha realitzat mitjançant l'ocupació de la matriu de Leopold modificada.
  
- A les qualificacions qualitatives de les diferents característiques constitutives d'un impacte se li donarà un valor numèric, valor aquest que no pretén reflectir la magnitud de l'impacte, sinó la seua rellevància enfront d'altres.
  
- Atesa la dificultat d'agregació d'impactes s'ha preferit abandonar l'obtenció final d'un valor global per a cada alternativa, i acudir a la comparació d'impactes entre alternatives.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 4 de novembre de 2003 la Conselleria d'Infraestructures i Transport va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental corresponents al projecte Ronda sud-oest d'Almussafes entre les carreteres CV-42 I CV-520. Almussafes (València).
  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del projecte bàsic Ronda sud-oest d'Almussafes entre les carreteres CV-42 I CV-520. Almussafes (València), ha sigut sotmés a informació pública mitjançant un anunci publicat en el BOE de data 8 de febrer de 2002, i DOGV de data 7 de febrer de 2002, i s'hi han presentat 104 al·legacions:
  
- Ajuntament de Benifaió.
  
- Ajuntament d'Almussafes.
  
- Séquia Reial del Xúquer.
  
- Partit Popular de Benifaió.
  
- Arturo Perera Climent, representant de Granja Los Perales, SL.
  
- Andrés Bauxauli Martí, representant de GMB La Marcelina, SL.
  
- Carlos Greus Peris, propietari de GMB La Marcelina, SL.
  
- Inmaculada Aiguayo González i 96 més.
  
2. Resum d'al·legacions
  
Per raó d'allò que s'ha especificat en el certificat del cap de servei de l'oficina del pla de carreteres, la totalitat de les al·legacions presentades s'han referit a la canalització prèvia del barranc del Tramusser, atés l'increment del risc d'inundació que es derivaria en la zona si s'executara la carretera primerament.
  
La resposta del director general d'obres públiques s'ha fundat, en tots els casos, en el fet que actualment aquest projecte, açò és el corresponent a la canalització de l'esmentat barranc, es troba també en fase de redacció per part de la Divisió de Recursos Hidràulics.
  
3. Peticions d'informes sectorials i documentació complementària
  
En relació amb el projecte avaluat, s'han rebut informes dels organismes següents:
  
- En data 12 d'abril de 2002 es rep escrit de la Conselleria de Cultura, Educació i Esports.
  
- En data 16 d'agost de 2002 es rep escrit de la Conselleria d'Infraestructures i Transports.
  
Informes sectorials
  
Es passa a continuació a fer un breu resum de la informació obtinguda dels informes que s'assenyalaven en el punt anterior.
  
- L'escrit de la Conselleria de Cultura, Educació i Esports informa desfavorablement el projecte, basant-se en la insuficient informació aportada respecte al patrimoni cultural en l'estudi d'impacte ambiental.
  
- L'escrit de la Conselleria d'Infraestructures i Transports s'acompanya de documentació complementària a l'estudi, a fi d'esmenar les deficiències que s'assenyalaren en l'informe previ desfavorable de la Conselleria de Cultura, Educació i Esports.
  
Afeccions legals
  
D'acord amb la documentació consultada i amb el contingut de l'estudi d'impacte ambiental, cal assenyalar que existeix, per part de les obres projectades, afecció a les següents servituds legals:
  
- D'acord amb la Llei d'aigües 29/1985, modificada per la Llei 46/99, se afecta el barranc de Tramussers.
  
- Decret 96/1995, de 16 de maig, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Pla d'ordenació dels recursos naturals de la conca hidrogràfica de l'Albufera.
  
- Pel que fa a la classificació i qualificació del sòl, hi ha afecció a sòl no urbanitzable amb protecció agrícola.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació
  
- Geologia
  
La zona d'actuació es troba, majorment, sobre formacions quaternàries, constituïdes per materials detrítics fins, llims i argiles procedents de la llavada dels glacis d'acumulació pròxims.
  
Els sòls de la zona s'han caracteritzat com fluvisol calcari (classificació FAO-UNESCO). Açò, afegit a la topografia eminentment plana dels voltants, han portat a concloure la gran vocació o capacitat agrològica dels terrenys.
  
- Règim hidrològic
  
L'estudi ha destacat la presència del barranc de Tramussers, el qual drena el 15% de la conca d'aportació de l'Albufera, com també la importància, mai menor, del drenatge realitzat per la xarxa de séquies. El projecte ha posat de manifest l'important risc d'inundació que es dóna en la zona.
  
L'actuació es localitza sobre un aqüífer quaternari, d'uns 15 a 20 metres de grossària mitjana, que, al seu torn, es recolza sobre un altre del terciari, i estan ambdós separats per una intercalació de naturalesa argilosa.
  
- Vegetació
  
La vegetació actual no presenta cap singularitat, atés l'antropització de l'entorn. Està constituïda per cultius de tarongers i horta, amb les associacions de plantes arvenses i ruderals que els són pròpies.
  
- Fauna
  
No s'ha detectat en la zona, d'acord amb les conclusions de l'estudi respecte d'això, presència d'espècies d'interés rellevant. Això es justifica en el tipus de vegetació la qual condiciona les espècies que habiten l'ecosistema existent.
  
- Patrimoni cultural
  
S'ha realitzat un estudi del patrimoni cultural de la zona, més enllà de la recopilació i enumeració de jaciments arqueològics inventariats per la Conselleria de Cultura, Educació i Esports. D'acord amb aquell i amb la seua posterior ampliació, d'acord amb allò que s'ha sol·licitat per la Direcció General de Patrimoni Cultural, la zona no presenta valors significatius, des del punt de vista del patrimoni cultural.
  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants
  
Sota aquest epígraf es pretén fer insistència en els efectes generats per l'actuació que, entre els estudiats en l'EIA, presenten major rellevància.
  
L'estudi ha realitzat la identificació d'impactes per a les tres alternatives plantejades i valora els diversos impactes des de compatibles a crítics, en funció d'una quantificació descrita, molt succintament, en anterior apartat. D'aquesta manera ha obtingut el nombre d'impactes compatibles, moderats, severs i crítics generats per cada una de les alternatives, i poden així comparar-les a fi de determinar la més idònia des del punt de vista ambiental.
  
Ens fixarem, ara, en l'alternativa 2, per ser la finalment triada, i destacarem d'aquesta aquells impactes més ressenyables per a les fases tant de construcció com d'explotació:
  
D'entre els que s'han valorat com a severs o crítics, els impactes que, s'entén, mereixen destacar-se són els generats sobre:
  
- La capacitat agrològica de l'àrea derivats de les operacions de rebuig i desbrossament, préstecs i l'obertura de camins de servei.
  
- La pròpia ocupació del sòl, impacte aquest propi de l'existència de la infraestructura i, per tant, corresponent a la fase d'explotació.
  
- Alteració de la xarxa de drenatge superficial en les zones de préstecs.
  
- Afecció a la hidrogeologia i els fenòmens d'erosió, vinguda de les operacions de rebuig i desbrossament i altres.
  
- Afecció a l'accessibilitat del territori, valor del sòl, estructura de les parcel·les.
  
És necessari referir-se a l'impacte que es generarà sobre el règim hidrològic superficial, en tant s'afectarà la cota de la làmina d'aigua en el costat més occidental de la infraestructura prevista, és a dir, el costat cap a Benifaió. El projecte ha realitzat un rigorós estudi hidràulic en què s'han estudiat els efectes que sobre la superfície d'inundació tindria la infraestructura, davant de l'eventual efecte de mota que suposaria la seua existència. Aquests efectes s'han analitzat per a les tres alternatives proposades. A més, l'estudi hidràulic ha previst l'efecte derivat d'un nou pont, molt pròxim a l'actuació ara avaluada, que es planteja executar la Diputació de València.
  
De l'estudi es conclou que, d'un costat, el pont i la ronda sud no arriben a interferir-se, pel que fa a la influència hidràulica derivada de la presència de cada una de les actuacions. D'un altre, tant l'alternativa amb rotonda com sense rotonda d'accés comporten una afecció molt semblant, des del punt de vista del comportament hidràulic del barranc de Tramussers.
  
Amb tot, es diu que l'esmentada làmina se sobreelevarà 14 cm, respecte al qual es dóna actualment, i sempre per a T=500 anys, en l'entorn de l'actuació proposada.
  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental
  
L'estudi d'impacte ambiental ha previst les mesures correctores que són d'habitual aplicació en obres lineals, com és el cas. Aquestes s'encaminen a minimitzar els impactes derivats de les accions que són inherents a la construcció d'aquest tipus d'infraestructures viàries. S'ha procedit igualment amb els impactes propis de la fase d'explotació.
  
Algunes de les mesures a què es fa referència són les següents:
  
- No s'exerciran activitats durant l'horari nocturn.
  
- Reg dels camins no pavimentats.
  
- La capa vegetal serà retirada i reutilitzada.
  
- Els materials de préstec procediran de pedreres o llocs d'extracció correctament legalitzats.
  
- Els inerts es depositaran en abocadors correctament legalitzats.
  
- El parc de maquinària es localitzarà sobre terrenys desproveïts de vegetació.
  
- Finalitzats els treballs, es procedirà a la descompactació dels sòls que hagen pogut resultar afectats per les accions d'obra.
  
- El fons del barranc de Tramussers es netejarà i regularitzarà convenientment, protegint mitjançant pedraplén el peu dels talussos. Es proposa que s'eleven les superfícies urbanitzables del municipi de Benifaió, que puguen resultar afectades per inundació, en 1,5 metres.
  
- S'enumeren una sèrie d'espècies que, es diu, seran empleades en un futur pla de revegetació a implementar sobre les zones a restaurar.
  
- No seran necessaris ni sondejos mecànics, ni seguiment d'obra ni excavacions arqueològiques. No obstant això, s'assenyala que, si durant l'execució de les obres es trobara presencia de restes arqueològiques, el fet s'informarà de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esports, de forma immediata, i s'adoptaran les mesures pertinents amb vista a la protecció i conservació d'aquestes, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.
  
És necessari, això no obstant, referir-se al següent:
  
- Com s'ha dit en anterior apartat, la làmina d'aigua immediatament aigües amunt a l'obra de pas projectada, se sobreelevarà 14 cm per A T=500 anys. Conegut açò, es diu en l'estudi que: (...). No resultant ser viable corregir en aquest projecte les conseqüències per a Benifaió, es recomana a l'Ajuntament de l'esmentada localitat que exigisca en els programes d'actuació urbanística de tota la zona est d'aquest municipi una sobreelevació del sòl de fins a +1,5 metres. (...).
  
És, ara, necessari referir-se a l'article 26 del PATRICOVA, en el qual s'assenyala que: Les infraestructures superficials, (...) o qualsevol element que discórrega, se situe o creue una zona inundable a una cota superior a 40 cm a la del terreny circumdant, no haurà de provocar un increment significatiu del risc en els usos urbans actuals o planificats. Així mateix, atenent a l'article 13 del mencionat document, s'entén que es dóna un increment significatiu del risc d'inundació quan es produeix un augment del calat màxim o del temps d'inundació de més d'un deu per cent per a qualsevol període de retorn entre 25 i 50 anys, provocat per qualsevol nou element artificial situat en la zona d'inundació.
  
A la vista de l'estudi hidràulic inclòs en el projecte bàsic, el calat, en les seccions més crítiques, no es veurà incrementat en una quantitat major o igual al deu per cent del calat actualment existent per a les diferents franges d'inundació, quedant molt lluny d'aquest mateix. Respecte a l'hora d'inundació, això no es detalla en el referit estudi hidràulic.
  
No obstant això, ni l'estudi d'impacte ni el projecte bàsic s'han referit a les actuacions previstes en el PATRICOVA per a la zona en què s'actuarà. En aquest últim document, i en el seu programa d'actuacions, pot llegir-se que l'objectiu d'aquestes actuacions és l'increment de la capacitat de desguàs juntament amb l'increment llindar de desbordament, per al que es preveu, entre altres mesures, actuar sobre punts crítics en infraestructures viàries. En principi, doncs, s'observa que hi ha contradicció entre l'actuació proposada i el PATRICOVA, més enllà de les consideracions abans exposades, en tant els efectes hidràulics de la primera no satisfan els referits objectius del citat PATRICOVA.
  
Per tot això, no pot considerar-se admissible, des del punt de vista ambiental i com a mesura correctora, el requeriment d'elevació de la cota de les superfícies urbanitzable del municipi de Benifaió que poden veure's afectades (fruit de la influència de l'actuació en la hidrografia de la zona). Aquesta mesura correctora, en tot cas, hauria d'acompanyar-se d'una anàlisi al voltant dels efectes derivats de l'aplicació d'aquesta, tot això, després, hauria de compatibilitzar-se amb l'actuació prevista pel PATRICOVA per a l'àrea en qüestió. És necessari, ara, recalcar que, entre altres conseqüències, l'elevació de la cota del terreny proposada comportaria, inevitablement, la molt possible translació del risc d'inundació a altres àrees pròximes, atés que les condicions del flux, en veure's confinat per nous terraplens en la nova morfologia creada, variarien necessàriament, variant així mateix els seus calats i ocupant, el volum detret d'aqueixes superfícies, abans inundables, altres no identificades. L'anterior, doncs, és, en general i des del punt de vista de l'ordenació del territori, del tot inadequat.
  
- Atés que existiran trams de ferm actual que seran objecte de reforç, es recomana, ara, utilitzar la part d'aquest que haja de ser demolida com a material de construcció en les capes del ferm en què puga ser emprat en qualitat d'àrids marginals, previ processat. En línia amb açò últim, es recorda la possibilitat recollida en l'article 505.7.7.9 del PG-3, del que se'n transcriu part:
  
Els àrids a emprar en les mescles bituminoses en calent podran ser naturals o artificials sempre que complisquen les especificacions recollides en aquest article.
  
També podran emprar-se com a àrids, el material procedent del reciclat de mescles bituminoses en calent en proporcions inferiors al deu per cent (10%) de la massa total de mescla.
  
- Respecte a la restauració de les àrees afectades, és necessari que s'incloga un programa de revegetació ja en l'estudi d'impacte ambiental, el qual es referisca a les operacions a desenvolupar per a materialitzar la restauració i revegetació, les àrees a restaurar o revegetar, espècies a implantar, manteniment previst per a aquestes, etc.
  
En el cas present tan sols s'han esbossat les espècies que s'empraran, algunes de les quals, a més, no s'entenen com a adequades a la zona en què podran localitzar-se.
  
S'ha establit un programa de vigilància ambiental, tot i que no ha disposat, en la majoria dels casos, els paràmetres, indicadors, valors llindar, informes a redactar, continguts i freqüències d'aquests, etc. És per això pel que no pot considerar-se complet.
  
Així mateix, s'ha disposat la realització d'una campanya de mesuraments acústics. No obstant això, no s'ha pressupostat aquesta mesura, la qual cosa necessàriament haurà de corregir-se en el pressupost del projecte de construcció.
  
En relació amb el moviment de terres a efectuar per l'execució de les obres, és possible recollir, en el projecte de construcció, la localització de possibles zones d'extracció de materials i d'abocadors per a la destinació final dels materials sobrants, incloent runes i la resta de deixalles d'obra. Amb aquest fi es pot recórrer a explotacions ja existents en les proximitats (pedreres i abocadors legalitzats i en funcionament). Si no és així, i projectar-se l'obertura de noves instal·lacions, es recorda que aquestes hauran de sotmetre's a avaluació d'impacte ambiental.
  
Pot resultar d'interés ressaltar que, en el cas d'obertura de noves instal·lacions, atés que aquestes no podran utilitzar-se sense haver conclòs el tràmit d'avaluació i amb l'objecte d'evitar retards innecessaris, seria desitjable que l'esmentat tràmit done començament com més aviat millor.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 3-b) de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte bàsic ronda Sud-oest d'Almussafes entre les carreteres CV-42 I CV-520. Almussafes (València), promogut per la Direcció General d'Obres Públiques de la Conselleria d'Infraestructures i Transport, sempre que el mateix es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establits en l'apartat segon.
  
Segon
  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'estableixen les següents:
  
- Els diversos documents del projecte de construcció (memòria, plànols, plec de prescripcions tècniques i pressupost) incorporaran tots els aspectes concernents a les mesures protectores i correctores incloses en l'estudi d'impacte ambiental, com també els derivats d'aquests condicionants, tot això amb el grau de detall necessari per a la seua contractació i execució conjunta amb la resta de les obres. Així, el pressupost del projecte de construcció incorporarà, preferentment en una única partida, totes les unitats d'obra que es referisquen a les mesures correctores que s'han d'emprendre.
  
També es valoraran i proveiran pressupostàriament totes les despeses derivades del programa de vigilància ambiental.
  
- El programa de vigilància ambiental, durant la fase d'explotació, incorporarà campanyes de mesuraments acústics amb l'objectiu d'incrementar les mesures correctores en el cas que, en el futur, se sobrepassaren els objectius de qualitat assenyalats en la legislació valenciana vigent.
  
- D'acord amb l'estudi d'impacte ambiental, i en l'apartat de mesures correctores d'aquest, es recuperarà la capa superior del sòl vegetal que puga estar afectada per l'obra per a la posterior reutilització d'aquesta en els processos de restauració. Els sòls fèrtils així obtinguts es reculliran al llarg de la traça en muntons, l'alçària dels quals haurà de definir-se en el plec de prescripcions tècniques particulars del projecte de construcció, de forma que es garantisca el manteniment de les propietats naturals d'aquests.
  
- El projecte de construcció incorporarà un programa de revegetació I estudi d'integració paisatgística en l'entorn agrícola, que inclouran les mesures correctores sobre restauració i revegetació de les àrees que vagen a quedar despullades, com dels talussos generats, glorietes i, especialment, àrees pròximes al barranc de Tramussers. Les espècies que s'han d'emprar només podran ser aquelles pròpies del pis bioclimàtic en què s'insereix la zona.
  
Hauran d'incorporar-se totes les consideracions que es recullen en el programa, al plec de prescripcions tècniques particulars del projecte de construcció.
  
- El magatzem de residus perillosos, el parc de maquinària i possibles plantes mòbils de fabricació de formigons o mescles bituminoses, si fóra el cas, només podran localitzar-se fora de l'entorn més immediat al barranc de Tramussers, distància que sempre serà major de 500 metres, des de l'eix del canal principal del llit.
  
Pel que fa al magatzem de residus perillosos esmentat, i atesa la inundabilitat generalitzada de l'àrea en què se situa l'actuació, aquell haurà d'estar cobert mitjançant teulada, a fi que no s'hi generen arrossegaments de contaminants per les aigües pluvials. Els residus de naturalesa fluida s'emmagatzemaran en recipients estancs que se situaran en l'interior d'una cubeta impermeable, prou dimensionada. A més, la totalitat dels residus perillosos s'hauran d'emmagatzemar a una altura major d'1 metre respecte a la cota del terreny, a fi d'evitar que, durant la situació d'eventuals episodis d'avingudes, siguen arrossegats.
  
Quant al parc de maquinària i la planta de fabricació de formigons, si així fóra el cas, només podran localitzar-se sobre superfícies impermeables que, a més, estiguen adequades per a la recollida de possibles abocaments accidentals. No s'admetrà l'abocament directe d'efluents vinguts de les anteriors plantes auxiliars al barranc de Tramussers i séquies contributives, excepte tractament previ i autorització pertinent de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.
  
La zona d'abassegaments de material granular, ja siguen àrids o inerts, se situarà el més allunyada possible del llit del riu Xúquer. Els abocaments de terra, runes, etc, es realitzaran des d'altures inferiors a 1 metre, usant mànegues de descàrrega en els casos de major risc. Es taparan les caixes dels camions, humectació d'abassegaments i llavatge de rodes de vehicles i maquinàries quan abandonen la zona d'obres.
  
Finalment, d'acord amb el Decret 96/1995, de 16 de maig, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Pla d'ordenació dels recursos naturals de la conca hidrogràfica de l'Albufera (DOGV núm. 2516, de 26.05.95), i al punt 7.5, es té que, entre altres especificacions que s'han de complir, durant la realització de les obres hauran de prendre's les precaucions necessàries per a evitar l'alteració de la coberta vegetal o la modificació de llits en les zones adjacents i, en tot cas, el projecte inclourà les necessàries partides pressupostàries per a la correcció de l'impacte produït, com també per a l'adequació ecològica i paisatgística d'aquest.
  
- Prèviament a l'aprovació definitiva del projecte, es requerirà que la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, n'emeta informe favorable, en informe preceptiu emés pel mencionat organisme, en compliment de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.
  
Tercer
  
Notificar a les parts interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 5 de novembre de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 264/ 04-AIA
  
Títol: Legalització d'explotació vaquina de llet
  
Promotor: Manuel Berenguer Murcia
  
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Almoradí (Alacant)
  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat per a la legalització d'una activitat vaquina de llet
  
Localització: Paratge les Vendes, polígon 11, parcel·les 204 i 206, del terme municipal d'Almoradí (Alacant)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a la legalització d'una explotació bovina de llet, les característiques, de la qual segons la documentació aportada, són:
  
L'explotació està constituïda per una nau amb coberta a dues aigües, un parc per a albergar el ramat amb coberta, parcs exteriors i una zona de maniobra i moviment del ramat. La capacitat de l'explotació és de 200 vaques lleteres.
  
Es disposa de llit de palla i arena en els parcs. El fem generat s'extraurà bimensualment, en retirar 25 t de fem en cada neteja, la qual cosa comporta un total de 600 t de fem/any.
  
Els cadàvers que es generen en l'explotació són soterrats amb calç.
  
L'explotació es localitza en una zona agrícola de regadiu.
  
El subministrament d'aigua potable procedeix de la xarxa general de proveïment municipal.
  
L'explotació es localitza aproximadament a 1 km del nucli de població.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient
  
L'expedient es va iniciar el 28 de febrer de 2002, amb la remissió, Per la Direcció Territorial abans denominada Conselleria de Medi Ambient, del projecte d'activitat, expedient municipal i estudi d'impacte ambiental relatius a l'actuació.
  
En data 22 d'abril de 2002 se sol·licita al promotor la presentació de documentació complementària per a resoldre l'expedient, relativa a l'autorització prèvia de la Direcció General d'Urbanisme i Ordenació Territorial.
  
En data 15 d'abril de 2004 es reitera al promotor la necessitat de presentar l'esmentada documentació per a poder continuar amb la tramitació de l'expedient, amb l'advertència que transcorregut el termini de tres mesos després de la notificació sense rebre l'esmentada documentació en aquesta Direcció General tindria lloc la caducitat del procediment en aplicació d'allò que s'ha disposat en art. 92 de la Llei 30/1992, del règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú.
  
Transcorregut el termini atorgat per a completar l'expedient, no es presenta la documentació requerida, i es procedeix, en data 6 de setembre de 2004, al tancament de l'expedient, pel fet de no disposar d'elements de judici suficients per a avaluar l'activitat.
  
En data 20 de setembre de 2004, la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge comunica al promotor que s'ha produït el silenci positiu en la sol·licitud formulada, conforme amb el que disposa l'article 8.1. c), paràgraf segon, de la Llei 4/1992, de 5 de juny, de la Generalitat Valenciana, sobre el sòl no urbanitzable, per la qual cosa d'acord amb l'article 43.5. de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú, en la redacció donada a aquest per la Llei 4/1999, de modificació de l'anterior, s'expedeix certificat acreditatiu del silenci produït per l'òrgan competent per a resoldre el procediment, indicant a més que s'haurà de disposar d'informe favorable de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació. A més, la parcel·la haurà de constituir una única finca registral, i haurà de quedar afectada amb inscripció registral de la vinculació de la total superfície real a la construcció com a indivisible.
  
En disposar de l'autorització prèvia, es considera que l'expedient disposa novament d'elements de judici per a ser avaluat. En data 28 d'octubre de 2004, l'Ajuntament d'Almoradí, tramita novament l'expedient format per projecte d'activitat, estudi d'impacte ambiental i expedient municipal, idèntics als presentats en una primera instància. S'inicia en aqueix moment l'expedient objecte d'aquesta declaració d'impacte ambiental.
  
La informació pública s'ha realitzat en el BOP núm. 262, de 15 de novembre de 2001, com també als veïns confrontants a l'activitat, amb la presentació d'una al·legació.
  
1. Resum d'al·legacions
  
L'al·legació presentada, fa al·lusió als problemes que genera l'explotació a un veí confrontant a aquesta, per emissió d'olors i presència d'insectes, associat a l'acumulació de deixalles de cítrics, carxofes, pebreres, etc.
  
Per a minimitzar la possible afecció que puga causar l'actuació als veïns confrontants a l'activitat, haurà d'aplicar-se les mesures correctores, com també els condicionants establits en aquesta declaració d'impacte ambiental.
  
Informes sectorials
  
L'expedient municipal recull la informació següent:
  
- Informació pública sense la presentació d'al·legacions.
  
- Informe favorable del cap local de sanitat.
  
- Informe favorable del tècnic municipal.
  
- Autorització prèvia de la COPUT.
  
Afeccions legals
  
El sòl on se situa l'explotació, està classificat com a sòl no urbanitzable comú, segons normativa urbanística municipal.
  
L'activitat que s'ha de legalitzar no afecta cap espai natural protegit de la província d'Alacant ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desenvolupament de la Llei 11/1994, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte i identificació i valoració d'impactes
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha relacionat els elements ambientals susceptibles de ser afectats pel projecte, entre els que s'inclou: aire, sòl, aigua, fauna, paisatge i medi socioeconòmic.
  
L'explotació es localitza en una zona agrícola amb predomini d'explotacions citrícoles, sense presentar valors ambientals destacables.
  
Els impactes que pot causar l'activitat sobre el medi identificats en l'estudi d'impacte ambiental s'han limitat a l'ocasionat sobre el paisatge, sobre l'aigua, i sobre el medi socioeconòmic, concloent que el conjunt de la valoració d'impactes resulta positiu, tot i que és necessari l'establiment de mesures correctores per a disminuir els efectes negatius que la generació de residus orgànics i les olors del ramat que produeix sobre el medi.
  
2. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental
  
Les mesures correctores exposades en l'estudi d'impacte ambiental, es redueixen al manteniment de la ventilació natural en l'explotació, extracció del fem amb una periodicitat de dues setmanes i eliminació dels cadàvers soterrats amb calç.
  
Basant-se en la legislació vigent, la gestió de cadàvers s'ha de dur a terme conforme a allò que s'ha establit en Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell, de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà. A més, hauran d'ampliar-se les mesures correctores recollides en l'estudi d'impacte ambiental, amb l'adopció dels condicionants recollits en aquesta declaració d'impacte ambiental.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I apartat 1.H.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, l'expedient relatiu a la legalització de l'explotació bovina, situada al terme municipal d'Almoradí (Alacant), promoguda per Manuel Berenguer Murcia, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:
  
- Per a evitar l'emissió d'olors, s'afegirà al llit de palla periòdicament, superfosfat de calç.
  
- Haurà de construir-se un femer, tal com estableix la Llei 6/2003, de 4 de març, de ramaderia de la Comunitat Valenciana. El femer haurà de construir-se amb una capacitat suficient per a emmagatzemar i estabilitzar les dejeccions abans de l'aprofitament posterior d'aquest. Haurà de construir-se amb lleuger pendent, de manera que puguen dirigir-se els lixiviats a fossa de lixiviats, que podran ser novament incorporats al muntó.
  
- A l'entrada de l'explotació s'haurà de col·locar un sistema de desinfecció del trànsit rodat que accedisca a aquesta.
  
- S'haurà de disposar de tanca perimetral de l'explotació.
  
- Prèviament a l'obtenció de la llicència d'activitat, haurà de presentar-se contracte de retirada de cadàvers subscrit amb una empresa autoritzada a aquest efecte, tal com estableix el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell, de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà.
  
- S'haurà de comunicar a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 8 de novembre de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 271/04-AIA
  
Promotor: Obrascón Huarte Laín, SA
  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial
  
Objecte del projecte: Explotació de la secció A) El Corrent
  
Localització: Parcel·les 76 I 88 del polígon 29. Burriana (Castelló).
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació
  
L'objecte del projecte és l'extracció de llims de les parcel·les 76 i 88 del polígon 29 de Burriana per a destinar-los com a material de terraplé en les obres a realitzar en el desdoblament de la carretera CV-18 que uneix Nules amb Burriana.
  
L'extracció proposada comporta l'afecció d'una superfície aproximada de 25.000 m2 i un volum de material de 156.800 m3 en tres anys. La parcel·la 88 s'excavarà 10 m i es deixaran dos talussos de 5 m d'alçària i 45º respecte l'horitzontal, mentre que la parcel·la 76 serà excavada únicament 6 m mitjançant un únic banc de 45º.
  
L'explotació mantindrà una distància de 3 m a les parcel·les confrontants.
  
La restauració proposa el farciment total del buit generat mitjançant l'aportació de materials estèrils procedents de la mateixa obra del desdoblament de la CV-18.
  
Tot el material extret en les parcel·les és utilitzat en les obres no generant cap volum d'estèril.
  
L'accés a l'explotació es realitza pel camí del Corrent que parteix des de la carretera CV-18.
  
Previ a l'inici de l'explotació, es procedirà al desbrossament i la tala dels tarongers que hi ha en la parcel·la, derrocament d'aragalls i construccions presents i trasllat a un abocador autoritzat, tanca perimetral de les parcel·les i retirada de 0.5 m de terra vegetal per a l'abassegament i manteniment d'aquesta per a usos posteriors.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient
  
En data 11 d'octubre de 2004 els Serveis Territorials d'Indústria i Seguretat Industrial van remetre a aquesta Direcció General documentació relativa a la sol·licitud d'explotació de la secció A) El Corrent.
  
Posteriorment el novembre de 2004, van remetre el certificat del resultat de la informació pública de l'expedient, indicant que publicat l'expedient en el Diari Oficial de La Generalitat Valenciana número 4.842 de 15 de setembre de 2004 i transcorregut el període d'informació pública, no s'hi van presentar al·legacions al projecte.
  
En data 18 d'octubre, el director territorial de Cultura i Educació resol autoritzar en tot allò referent al patrimoni arqueològic, l'obra d'extracció en les parcel·les objecte d'estudi.
  
Consideracions ambientals
  
El terme de Burriana està situat en una plana fèrtil, on predomina el cultiu de cítrics. Les característiques climatològiques i topogràfiques de la zona constitueixen un espai geogràfic intensament aprofitat per l'agricultura que ha sabut aprofitar la fertilitat dels sòls i l'aprofitament de les aigües del riu Millars i les captacions d'aigües subterrànies per al reg.
  
El clima de la zona es correspon amb un clima mediterrani caracteritzat per hiverns suaus i estius calorosos en què destaca una sequera accentuada a més de pluges escasses i irregulars, aquestes es concentren a la primavera i a la tardor. La temperatura mitjana anual se situa al voltant dels 15,9º C amb una precipitació mitjana de 494,8 mm.
  
A la tardor i hivern, els vents que predominen són els de component oest, mentre que a la primavera i estiu predominen els de component est.
  
La zona objecte d'explotació presenta un paisatge amb un fort caràcter antròpic, el paisatge actual està conformat pels elements següents: autopista AP-7, área de servei la Plana (AP-7), carretera CV-18 Nules-Burriana, camí el Corrent i camps de tarongers.
  
El sòl on se situen les parcel·les es troba qualificat segons el PGOU de Burriana com a sòl no urbanitzable comú.
  
Geològicament els materials a explotar es corresponen amb llims terrosos quaternaris formats en part per la llavada de les argiles roges circumdants. L'existència de cantells d'origen marins perforats per litòfags, inclosos en ells, indiquen l'origen mixt d'aquests depòsits.
  
No hi ha en la contornada de la zona d'estudi cursos d'aigua permanents ni rambles o cursos estacionals.
  
Actualment les parcel·les que s'han d'explotar es troben en estat d'abandó plantades de mandariner clementí, empeltat sobre peu amarg.
  
La fauna existent és la típica d'ambients de cultiu de cítrics: insectes, sargantanes, colobres, gripaus, aus comunes i xicotets mamífers (rosegadores, eriçons, etc.).
  
El sòl de l'àrea d'acord amb la classificació del FAO pertany a la unitat cambisòl, associació cambisòl cròmic i luvisòl cròmic. La zona concreta d'explotació té un sòl rogenc lleugerament calcari la característica fonamental del qual és la poca calcificació d'aquest i les deficiències en el drenatge.
  
D'acord a l'estudi d'impacte, els impactes derivats del projecte tramitat poden considerar-se moderats i compatibles. L'únic impacte sever que genera l'activitat és aquell que es deriva de la generació del buit miner i altera el paisatge i la morfologia del terreny i arranca els mandariners que hi ha en la parcel·la, per a minimitzar aquest impacte l'estudi proposa i desenvolupa un pla de restauració que consisteix en el farciment total del buit mitjançant estèril procedent de les obres de desdoblament de la carretera, aportació de sòl edàfic i plantació de tarongers.
  
No obstant això, revisada la documentació s'observa que un dels extrems de l'explotació, parcel·la 88, es troba travessat pel traçat de la línia de gas.
  
És necessari adoptar mesures protectores per a evitar l'afecció a les instal·lacions del gas i també és necessari garantir el subministrament d'aigua de reg a les finques veïnes.
  
Adoptant aquestes mesures, la resta de mesures proposades en l'estudi es consideren eficaces i garanteixen que el projecte tramitat no genere impactes negatius severs ni irreversibles i que siga compatible amb les activitats que s'exerceixen en l'entorn immediat d'aquest.
  
Consideracions jurídiques
  
- El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta. L'activitat proposada es troba inclosa en l'annex I, apartat 3c.1. del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/89, d'impacte ambiental.
  
- En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
- L'article 56, del Decret 81/2003, de 27 de juny, del Consell de la Generalitat, pel qual estableix l'estructura orgànica de les conselleries de l'administració de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule aquesta
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar favorable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que s'apliquen, i en particular l'obtenció prèvia de l'informe vinculant de la Conselleria de Cultura, Educació i Esports, la declaració d'impacte ambiental corresponent al projecte d'explotació secció A) denominada El Corrent en el terme municipal de Burriana (Castelló), promogut per Obrascón Huarte Laín, SA, sempre que l'activitat s'exercisca de conformitat amb el compliment de les mesures proposades en la documentació tramitada i el compliment dels condicionants de l'apartat segon d'aquesta declaració.
  
Segon
  
1. Els camins d'accés, fronts d'explotació, pistes d'accés i plataformes de treball hauran de mantenir-se en condicions òptimes d'humitat per a evitar l'alçament de pols i la conseqüent afecció als cultius de cítrics limítrofs.
  
2. Els camions que transporten el material hauran d'anar amb la caixa tapada amb una lona.
  
3. El camí d'accés haurà de mantenir-se en òptimes condicions per al trànsit de vehicles i qualsevol desperfecte serà reparat per l'empresa promotora.
  
4. Els aragalls que es vegen afectats per l'explotació i que donen pas a les aigües de reg de finques veïnes hauran de ser substituïts durant l'explotació per canonades o mànegues que permeten el transvasament d'aigües a les parcel·les veïnes. Una vegada restaurada la parcel·la es reposaran els aragalls que existeixen actualment.
  
5. Es mantindrà sense explotar una franja de seguretat que respecte la distància legal existent entre el traçat de la línia de gas i l'explotació.
  
6. Prèviament a l'inici de les obres:
  
- L'empresa titular del residu d'acord al Decret 200/2004, d'1 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual es regula la utilització de residus inerts adequats en obres de restauració, condicionament i farciment, o amb fins de construcció ha de sol·licitar autorització administrativa de residu inert adequat davant de la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de territori i Habitatge.
  
- Haurà de disposar-se d'autorització de la Conselleria d'Infraestructures i Transport en relació a la distància a guardar entre l'explotació i instal·lació de gas existent, a l'efecte de protecció d'infraestructures i evitar possibles riscs.
  
Tercer
  
Es notificarà a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Quart
  
Es publicarà aquesta estimació d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 31.5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 8 de novembre de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 438/02-AIA
  
Títol: Legalització d'una explotació porcina d'encebament
  
Promotor: Juan Grañana Sanz
  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Traiguera (Castelló)
  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat per a la legalització de l'activitat porcina d'encebament
  
Localització: Partida Camí Nou, polígon 56, parcel·les 174, 176, 148 i 225, del terme municipal de Traiguera (Castelló)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a la legalització d'una explotació porcina d'encebament, les característiques, de la qual segons la documentació aportada, són:
  
L'explotació està constituïda per cinc naus disposades en paral·lel, de superfície variable, planta rectangular i coberta a dues aigües, amb capacitat per a 2.000 porcs d'encebament.
  
Es realitzen 2-3 cicles/any.
  
Es genera un total de 4.300 m3 de purí/any, el qual queda retingut en fosses i bassa de purins amb una capacitat total d'emmagatzematge de 1.090.61 m3. Se sotmetrà a tractament microbiològic previ a l'aplicació d'aquest com a adob orgànic en camps de cultiu. Es necessitarà una superfície agrícola on aplicar el purí de 55 ha, tot i considerar que el purí patirà unes perdudes de fracció nitrogenada per volatilització en fosses del 35%.
  
El tancat perimetral està en construcció. Disposa de gual sanitari a l'entrada de l'explotació. En les finestres i buits de les naus es disposa de tela antiocells.
  
Els cadàvers que es generen en l'explotació són retirats directament a una caseta de recollida municipal.
  
S'ha infravalorat la superfície agrícola necessària on aplicar purí, ja que s'ha considerat necessàries 55 ha, enfront de les 85,29 ha que serien necessàries basant-se en el Reial decret 324/00, d'ordenació de les explotacions porcines. El càlcul infravalorat d'aquesta superfície necessària s'ha realitzat considerant una disminució de la fracció nitrogenada del purí (element limitant, a partir del qual es calcula per a qualsevol purí, la superfície agrícola necessària on aplicar-lo com a adob orgànic), per volatilització de part del nitrogen amoniacal i el nitrogen orgànic de lenta mineralització. Aquesta consideració és errònia ja que s'ha realitzat basant-se en bibliografia consultada (en alguns casos d'escassa similitud amb l'activitat a legalitzar, ja que es fa al·lusió a valors aplicats en explotacions de cicle tancat, mentre que aquesta és d'encebament), i no en funció de resultats reals de l'explotació, els quals podrien haver-se efectuat, ja que es tracta d'una legalització i no d'un inici d'activitat. No s'ha tingut en compte que considerar intuïtivament la superfície agrícola necessària a la baixa pot ser potencialment problemàtic, ja que no es té en compte una qüestió bàsica com és la reserva de nutrients que queda en el sòl, la part de nitrogen orgànic que no pot ser assimilat immediatament com a nutrient, sinó que queda en el sòl temporalment fins a patir el procés de mineralització. A l'hora de variar la superfície agrícola necessària que marca la legislació vigent, i tractant-se d'una explotació que s'ha de legalitzar, no pot considerar-se acceptable qualsevol altra consideració, que no siga l'obtinguda a partir dels resultats significatius d'observacions, anàlisi i conclusions reals extretes en la mateixa explotació. Finalment, tal com es planteja en l'última ampliació a la documentació presentada, si s'aplica tractament microbiològic al purí, disminuirà l'amoníac gasós, i augmenta per tant el contingut en nitrogen dels purins.
  
Les parcel·les on es justifica aplicar el purí com a adob orgànic corresponen a les següents identificacions cadastrals: en el terme municipal de Traiguera, polígon 9, parcel·la 58, 60, polígon 29, parcel·la 44, polígon 31, parcel·la 112, polígon 33, parcel·la 284, polígon 36, parcel·la 46, polígon 38, parcel·la 74, polígon 40, parcel·la 9, polígon 41, parcel·la 57, polígon 44, parcel·la 2, polígon 49, parcel·la 62, polígon 56, parcel·la 172, 174a, 174c, 174f, 225, polígon 57, parcel·la 13, polígon 60, parcel·la 41, polígon 82, parcel·la 10, polígon 10, parcel·la 66, polígon 22, parcel·la 13, polígon 31, parcel·la 114, 266, polígon 32, parcel·la 151, polígon 33, parcel·la 36, 91, polígon 35, parcel·la 275, polígon 38, parcel·la 110, polígon 56, parcel·la 158, polígon 58, parcel·la 73, polígon 69, parcel·la 4, polígon 35, parcel·la 64, polígon 50, parcel·la 11, 19, polígon 72, parcel·la 30a, 30c, 33, polígon 89, parcel·la 63, polígon 90, parcel·la 8a, 8b, 13, 22, polígon 91, parcel·la 13, 18; en el terme municipal de Sant Jordi, polígon 18, parcel·la 4, 7a, polígon 18, 62b, 63, 64a, 68, 110, 111, polígon 19, parcel·la 2a, 7a, 51.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient
  
El projecte d'activitat, expedient municipal i l'estudi d'impacte ambiental és remés per l'Ajuntament de Traiguera en data 21 de novembre de 2002.
  
La informació pública s'ha realitzat en el BOP núm. 125, de 17 d'octubre de 2002, com també als veïns confrontants a l'activitat, sense que s'hi hagen presentat al·legacions.
  
2. Petició d'informes sectorials i documentació complementària
  
En data 29 de gener de 2003, se sol·licita al promotor, a través de l'Ajuntament, la presentació d'un nou estudi d'impacte ambiental, ja que el presentat inicialment no compleix els requisits mínims establits en la legislació vigent d'impacte ambiental (Decret 162/1990 de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental), pel que fa a contingut, per a sotmetre'l als tràmits preceptius. En data 13 de novembre de 2003, el promotor remet l'estudi d'impacte ambiental sol·licitat.
  
En data 2 de febrer de 2004, se sol·licita al promotor, a través de l'Ajuntament, ampliació de la documentació, relativa a la justificació del volum de purí generat en l'explotació, per als quals s'haurà de disposar de capacitat suficient per a emmagatzemar, almenys, els purins generats durant tres mesos; tal com estableix el Reial decret 3424/00, d'ordenació de les explotacions porcines; proposta de tractament dels purins previ l'aplicació d'aquests en camp, de manera que se'n reduïsca la càrrega contaminant i millore les característiques d'aquests com a adob orgànic; com també autorització firmada dels propietaris de les parcel·les on s'aplicarà el purí. L'ampliació és remesa pel promotor en data 28 de maig de 2004. S'hi indica que la capacitat d'emmagatzematge de l'explotació és de 1.091,11 m3, per la qual cosa si es generen un total de 1.075 m3 de purí l'any, es considera una capacitat d'emmagatzematge superior a la mínima exigida en el Reial decret 324/00 d'ordenació de les explotacions porcines. Es proposa, a més,un tractament biològic de purins en fosses, que aconsegueix disminuir la càrrega contaminant del purí, i millora al mateix temps les característiques d'aquest com a adob orgànic. Respecte a la superfície agrícola disponible, tot i que aporta la justificació de disposar d'un total de 87,95 ha de superfície on aplicar purins, únicament són acceptables 78,73 ha., ja que la resta s'ha exclòs pel fet de correspondre a superfície forestal o sòl erm. Segons el Reial decret 324/00, d'ordenació de les explotacions porcines, serà necessari justificar la disposició de 6,56 ha de superfície agrícola que complemente la superfície presentada.
  
Informes sectorials
  
L'expedient municipal recull la informació següent:
  
- Informe favorable de l'arquitecte municipal.
  
- Informe favorable del cap local de sanitat.
  
- Informe favorable de l'inspector sanitari de la Conselleria de Sanitat.
  
- Autorització prèvia de la Direcció General d'Urbanisme i Ordenació Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge. L'informe favorable de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, queda condicionat a l'adopció en l'explotació de les següents mesures correctores:
  
- Sistema eficaç de desinfecció (gual sanitari) de les rodes dels vehicles que entren o isquen de l'explotació en l'accés a aquesta, com també sistema apropiat per a la desinfecció de la resta del vehicle.
  
- Encerclat de l'explotació (tanca perimetral de les instal·lacions) i sistemes de protecció contra possibles transmissions de malalties (tela antiocells o malla metàl·lica en finestres i buits).
  
- Disposició d'utillatge i equip que possibilite una eficaç desinfecció, desinsectació i desratització.
  
- Disposar de sistema de recollida o tractament i eliminació de cadàvers, amb suficients garanties sanitàries de protecció del medi ambient.
  
- Adequat llatzaret per a l'observació i segrest dels animals.
  
- Mesures higienicosanitàries necessàries perquè el personal i utillatge de l'explotació no puguen transmetre malalties.
  
- Utillatges de neteja, maneig i vestidor d'ús exclusiu de l'explotació.
  
- Pediluvis, o altres mitjans d'eficàcia semblants, a l'entrada de locals, naus o parcs.
  
- Disposar d'un llibre de visites on s'anoten totes les que es produïsquen i el nombre de les matrícules dels vehicles que hagen entrat en l'explotació.
  
- Disposar de basses de fem tancades i impermeabilitzades, naturalment o artificialment, que eviten el risc de filtració contaminació de les aigües superficials i subterrànies, assegurant que s'impedisquen pèrdues per vessament o per inestabilitat geotècnica, amb la grandària necessària per a poder emmagatzemar la producció d'almenys tres mesos, que permeta la gestió adequada d'aquests.
  
- Informació pública sense la presentació d'al·legacions.
  
- Informe favorable de l'alcaldia.
  
Afeccions legals
  
El sòl on se situa l'explotació, està classificat com a sòl no urbanitzable d'especial protecció agropecuari, segons normativa urbanística municipal.
  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de Castelló ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte. Identificació i valoració d'impactes.
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha identificat els factors del medi susceptibles de ser afectats pel projecte, entre els quals s'inclou: sòl, hidrologia, flora, fauna, paisatge i medi socioeconòmic.
  
L'explotació es localitza en una zona agrícola, dedicada a cultius de secà, amb predomini d'oliveres.
  
Els elements ambientals més destacables, susceptibles de ser afectats pel projecte són: el sòl, per la contaminació associada a la gestió inadequada del purí com a adob orgànic, o a un inadequat emmagatzematge o gestió en la mateixa explotació, l'aigua, per contaminació superficial o subsuperficial, per lixiviats procedents del purí, i l'aire, per emissió d'olors associades al residu orgànic i als mateixos animals.
  
El projecte no afecta comunitats botàniques o faunístiques d'especial interés ambiental o espècies protegides, endèmiques, en perill d'extinció o de distribució escassa o puntual a nivell provincial o de Comunitat Valenciana.
  
En l'estudi d'impacte ambiental no s'ha realitzat una identificació d'impactes, per la qual cosa conseqüentment no s'ha realitzat l'estudi de les interaccions entre les accions derivades de l'actuació i les característiques específiques dels aspectes ambientals afectats.
  
2.Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha establit una sèrie de mesures protectores i correctores, que no obeeixen al resultat de la valoració dels efectes que l'actuació tindrà sobre els aspectes ambientals, sinó a mesures generals per a adoptar en qualsevol explotació ramadera de semblants característiques, sense que s'aclarisca en interés de desenvolupar les esmentades proposades en l'explotació objecte de legalització. Alguna de les mesures correctores més ressenyables són evitar l'ús de purins els dies plujosos; no aplicar-los sobre sòls gelats; si hi ha risc d'escorriments per tipus de parcel·la o inclinació, es limitarà l'aplicació d'aquests, deixant franges de seguretat en zones conflictives; és aconsellable passar una lleugera labor de grada després de l'aplicació del purí.
  
El programa de vigilància ambiental que inclou l'estudi d'impacte ambiental, es caracteritza per la falta de rigor tècnic d'aquest, per la seua falta de concreció i de detall, com també per la impossibilitat de la seua adopció pel desconeixement de les pautes que s'han de seguir per a l'aplicació d'aquest per part del promotor. El programa de vigilància ambiental té com a objecte, segons el Decret 162/1990, d'impacte ambiental, establir un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental.
  
Les mesures correctores que s'han d'adoptar en l'explotació, hauran de complementar-se amb el compliment dels condicionants reflectits en aquesta declaració d'impacte ambiental.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 1.H.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la granja porcina d'encebament, situada al terme municipal de Traiguera (Castelló), promogut per Juan Grañana Sanz, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i les modificacions establits a continuació:
  
- S'assegurarà la correcta impermeabilització de les edificacions on alberguen els animals, com també de les fosses de purins.
  
- S'utilitzarà sistema protector que impedisca l'accés de vectors a les naus, com ara malla metàl·lica o semblant.
  
- S'haurà de disposar de tanca perimetral de l'explotació.
  
- Es disposarà a l'entrada de l'explotació de sistema de desinfecció de les rodes dels vehicles que accedisquen a l'explotació.
  
- Tal com es proposa en l'ampliació a l'estudi d'impacte ambiental, el purí serà tractat amb a complex bacterià, de manera que millore les propietats d'aquest com a adob orgànic, alhora que en disminuïsca la càrrega contaminant, com també l'emissió d'olors. Es comprovarà l'eficàcia del tractament de purins i se'n modificarà la manipulació o se substituirà per un altre tractament si s'observa la ineficàcia del mateix amb la correcta manipulació d'aquest. Amb aquest fi, haurà de dur a terme anàlisis abans de començar el tractament que servisca com a blanc. Aquestes anàlisis hauran de presentar-se davant d'aquesta Direcció General en cas de ser requerides, i es podran aplicar, en cas de ser necessari, les correccions oportunes al tractament. Entre els paràmetres que s'han d'analitzar es trobaran com a mínim: pH, conductivitat, sòlids en suspensió, DBO5, DQO, N total, N amoniacal, P, K, coliformes totals, coliformes fecals i estreptococs fecals.
  
- Prèviament a l'obtenció de la llicència d'activitat, haurà de justificar-se la disponibilitat de 6,7 ha de sòl agrícola cultivat, que passen a incrementar les ja justificades. L'esmentada justificació haurà de realitzar-se davant de l'òrgan substantiu i davant d'aquesta Direcció General.
  
- A l'hora d'utilitzar el purí com a fertilitzant, s'haurà de limitar la zona d'aplicació a camps de cultiu i pastius no naturals, i s'hauran d'evitar les proximitats de corrents d'aigua, rius, rierols, barrancs, etc., com també fonts, conduccions subterrànies d'aigua i altres possibles focus de contaminació. No es podrà superar la quantitat de 170 kg de N/ha i any. S'haurà, preferentment, de soterrar immediatament per a evitar les possibles pèrdues de nitrogen amoniacal.
  
- S'haurà de gestionar l'eliminació de cadàvers conforme a allò que s'ha estipulat en el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell, de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà.
  
- Es comunicarà a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 11 de novembre de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 170/04-AIA
  
Títol: Ampliació de l'explotació porcina d'encebament
  
Promotor: José Manuel Martínez Gallarte
  
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Alpuente (València)
  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat per a l'ampliació de l'explotació porcina d'encebament
  
Localització: Partida Corral del Pino, polígon 23, parcel·les 122, 123 i 177, del terme municipal d'Alpuente (València)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a l'ampliació d'una explotació porcina, les característiques, de la qual segons la documentació aportada, són:
  
L'explotació està constituïda per una nau de planta rectangular amb capacitat per a 1.300 porcs. L'ampliació consistirà en la construcció de dues noves naus amb capacitat per a 1.700 porcs, per la qual cosa la capacitat final de l'explotació serà de 3.000 porcs d'encebament (grup segon).
  
L'activitat consistirà en l'encebament de porcs, els quals romandran en l'explotació, des dels 18-20 kg, fins a aconseguir els 100 kg de pes viu. Es realitzaran 2,4 cicles/any.
  
Es generarà un total de 3.655m3 de purí/any, que quedarà retingut en fosses de purins interiors amb capacitat d'emmagatzematge de 523,3 m3 i fossa exterior de 144 m3. El purí se sotmetrà a tractament enzimàtic en fossa, previ a l'aplicació d'aquest com a adob orgànic, de manera que se'n disminuïsca la càrrega contaminant i millore les propietats d'aquest com a adob en camps de cultiu. La capacitat d'emmagatzematge en l'explotació és superior als tres mesos exigits en el Reial decret 324/00, d'ordenació de les explotacions porcines. Es justifica disposar d'un total de 68,62 ha de superfície agrícola on aplicar el purí com a adob orgànic (corresponent al produït anualment en les naus a ampliar).
  
La identificació cadastral de les parcel·les on s'apliquen els purins generats en les naus a ampliar com a adob orgànic, es relacionen a continuació: en el municipi de Chelva (València), polígon 2, parcel·la 84, 151, 184, 285, 290, 395, 423, 432, 585, 588, polígon 3, parcel·la 71, 237, polígon 10, parcel·la 152, 179, polígon 12, parcel·la 10, 21, polígon 14, parcel·la 127, polígon 27, parcel·la 480, 489; en el terme municipal d'Abejuela (Terol), pròxim al terme municipal d'Alpuente, polígon 5, parcel·la 15, 34, 41, polígon 6, parcel·la 23, polígon 9, parcel·la 13, 92, polígon 13, parcel·la 116, polígon 14, parcel·la 23, polígon 16, parcel·la 46, polígon 17, parcel·la 20, 27, 127, 197, polígon 38, parcel·la 29, polígon 40, parcel·la 28, polígon 48, parcel·la 75, 76, polígon 50, parcel·la 120; al terme municipal de Chelva, polígon 1, parcel·la 68, 238, 239; al terme municipal d'Alpuente, polígon 1, parcel·la 23, 29, polígon 4, parcel·la 45, polígon 6, parcel·la 115; en el terme municipal de Chelva, polígon 1, parcel·la 268; al terme municipal d'Alpuente, polígon 3, parcel·la 191, 395, polígon 4, parcel·la 71, polígon 5, parcel·la 547, polígon 6, parcel·la 57, 172, polígon 9, parcel·la 3, 158, polígon 10, parcel·la 52, polígon 34, parcel·la 216, 219, 229, polígon 35, parcel·la 640, 647, 661, 693, 730, 743, 748, 767, 769, 771, 875, 877, 889, 897, 1013, 1061, 1070, polígon 22, parcel·la 664, polígon 23, parcel·la 538, polígon 30, parcel·la 1147, 1246, polígon 31, parcel·la 306, 416, 450, 451, 542, 547, polígon 32, parcel·la 171, 204, polígon 33, parcel·la 208, 251, polígon 34, parcel·la 118, 132, 207, polígon 35, parcel·la 1135, 1149, polígon 2, parcel·la 389, polígon 13, parcel·la 125, polígon 17, parcel·la 21, 63, 76, polígon 18, parcel·la 71, 145, 268, polígon 20, parcel·la 88, 164, 187, 225, polígon 21, parcel·la 247, 324, polígon 22, parcel·la 354, 358.
  
Els purins generats en la nau legalitzada, es destinen com a adob orgànic, segons la documentació aportada en el seu dia, en el municipi d'Alpuente, polígon 8, parcel·les 74, 77, 78, 79, 80 i 81, polígon 9, parcel·la 160, 161, 164, 166, 167, 170, 172, 174, 175, 176, 178, 179, 254, 255, 256, 257, polígon 11, parcel·la 493 fins a la 499, 524 fins a la 526, 528, 529, 530, polígon 23, parcel·la 123, 125 fins a 128, 130, 138, 139, polígon 19, parcel·la 802, 555, 831, 877, 880, 884, 910, terme municipal de la Yesa (València), polígon 1, parcel·la 51, 100, 785, 787, 916, 1234, 1644, 1658, 1766, 1799, 1810, polígon 2, parcel·la 83, polígon 3, parcel·la 335, 419-427, polígon 4, parcel·la 612, polígon 5, parcel·la 65, polígon 8, parcel·la 147, 405, polígon 12, parcel·la 19, polígon 17, parcel·la 108, polígon 22, parcel·la 7, polígon 23, parcel·la 62, 180, 215, polígon 24, parcel·la 362, 486, 788, polígon 14, parcel·la 5, 102, polígon 1, parcel·la 746, 749, 1085, 9, 638, 1916, polígon 2, parcel·la 135, 63, polígon 3, parcel·la 37, 52, 109, 175, 424, 494, polígon 19, parcel·la 14, polígon 24, parcel·la 661, polígon 4, parcel·la 554, 564, 566, polígon 21, parcel·la 86, polígon 24, parcel·la 359, 693; terme municipal de Chelva, polígon 2, parcel·la 56; terme municipal d'Alpuente, polígon 11, parcel·la 572, 557; terme d'Ahillas (Chelva), polígon 2, parcel·la 106, 113, 293, 401, 515, 570, polígon 3, parcel·la 129, 131, 133, 142, 228, 229, polígon 4, parcel·la 50, polígon 13, parcel·la 16, polígon 14, parcel·la 58, 71, 72.
  
Entre les mesures higienicosanitàries que s'han d'laplicar en l'explotació, haurà d'estar la de disposar de tanca perimetral, gual sanitari de formigó en massa de 4 x 3 m2 i llatzaret per a animals malalts.
  
Els cadàvers que es generen en l'explotació són retirats per una empresa gestora autoritzada a l'efecte.
  
El subministrament d'aigua potable procedeix de la xarxa municipal d'aigües potables.
  
L'explotació es localitza a 1.200 m de Baldovar (Alpuente), i a 1.900 metres de Las Eras (Alpuente).
  
La superfície agrícola on s'aplicarà el purí com a adob orgànic és insuficient, ja que es disposa d'un total de 114,7 ha de superfície agrícola on s'aplicarà el purí generat en l'explotació (tant per a la nau existent com per a l'ampliació), i la superfície necessària és de 127,94 ha., segons el Reial decret 324/00, d'ordenació de les explotacions porcines, per la qual cosa la superfície agrícola disponible haurà d'ampliar-se com a mínim en 12,24 ha.
  
Realitzada visita de camp, s'observa que l'explotació es troba tancada perimetralment, no hi ha gual sanitari a l'entrada de l'explotació, es disposa de tela mosquitera en finestres de llum de malla tal que no impedeix el pas de vectors de dimensió reduïda. S'aprecia a més l'existència de bassa de purins sense tancar perimetralment.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient.
  
L'expedient es va iniciar el 13 de juliol de 2004, amb la remissió per l'Ajuntament d'Alpuente, del projecte d'activitat, estudi d'impacte ambiental i expedient municipal.
  
La informació pública s'ha realitzat mitjançant la publicació en el BOP núm. 53, de 3 de març de 2004, com també als veïns de l'explotació, sense la presentació d'al·legacions.
  
Informes sectorials
  
L'expedient municipal recull els informes següents:
  
- Informe favorable de veterinari col·legiat.
  
- Informe favorable de l'enginyer municipal (el mateix redactor d'estudi de l'impacte ambiental i del projecte d'activitat).
  
- Informació pública sense la presentació d'al·legacions.
  
- Autorització prèvia de la COPUT.
  
- Informe favorable de l'alcaldia.
  
No s'ha inclòs informe del veterinari d'àrea.
  
Afeccions legals
  
El sòl on s'exerceix l'activitat qualifica com a sòl no urbanitzable comú, segons normativa urbanística municipal.
  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits, de la Comunitat Valenciana.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'han identificat els elements ambientals susceptibles de ser afectats pel projecte, entre els quals s'inclou: sòl, aigua, flora, fauna i paisatge.
  
La zona on s'exerceix l'activitat, agrícola de secà, no presenta valors ambientals rellevants, i són els elements ambientals més destacables susceptibles de ser afectats pel projecte: el sòl i l'aigua, per la contaminació associada a la incorrecta gestió en la mateixa explotació de purins o durant la utilització d'aquests com a adob orgànic; i l'aire, per emissió d'olors associades a la fermentació de residus orgànics i presència d'animals principalment.
  
2. Identificació i valoració d'impactes
  
Els impactes identificats en l'estudi d'impacte ambiental estan referits a la fase de funcionament, referint-se a l'impacte que sobre el sòl, aigües superficials o subterrànies, aire, vegetació i fauna, pot causar l'actuació, considerant-se poc probable sempre que es gestione correctament l'explotació. Com a impacte més rellevant es fa al·lusió a l'associat a l'emissió d'olors, per l'acumulació de purins i per les labors periòdiques de neteja i desinfecció. Aquest impacte també pot produir-se en les parcel·les on s'aplique el purí com a adob orgànic.
  
No s'ha realitzat una valoració d'impactes rigorosa, basant-se en mètodes de valoració establits, proposant una sèrie de mesures correctores sense vinculació directa amb els impactes per als quals es considera necessari l'establiment de mesures correctores, encaminades a mitigar l'impacte ocasionat sobre el medi.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental
  
En general, les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental, fan referència a correctes pràctiques de gestió de l'explotació. Algunes d'aquestes mesures correctores no tenen rigor tècnic, ja que no permeten l'aplicació d'aquestes si no es disposa d'informació fruit d'estudis del terreny, com és la mesura que proposa no utilitzar purins en zones en què el nivell freàtic estiga a menys de 15 metres de profunditat, o afloren materials permeables per fissuració i carstificació, mesures que un agricultor de la zona o el mateix ramader no sabrà posar en pràctica si no disposa d'un estudi hidrogeològic que li permeta decidir al respecte.
  
Les mesures correctores recollides en l'estudi d'impacte ambiental, hauran d'ampliar-se amb l'adopció dels condicionants recollits en aquesta declaració d'impacte ambiental.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 1. H.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, l'ampliació de l'explotació porcina d'encebament, situada en el terme municipal d'Alpuente (València), promoguda per José Manuel Martínez Gallarte, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:
  
- Prèviament a l'obtenció de la llicència d'activitat, el promotor haurà de justificar davant de l'òrgan substantiu (Ajuntament d'Alpuente) i davant d'aquesta Direcció General, l'ampliació de la superfície agrícola disponible on aplicar purins, de manera que no se sobrepasse la dosi de 170 kg de N/ha i any, tal com estableix el Reial decret 261/1996, sobre protecció contra la contaminació produïda pels nitrats procedents de fonts agràries. Amb aquest fi, serà necessari ampliar la superfície disponible en 12,3 ha com a mínim, i presentar per a la seua justificació, contracte d'acceptació subscrit pels propietaris de les esmentades parcel·les, cèdula de propietat i pla cadastral, com també descripció dels cultius existents i balanç de nutrients.
  
- S'assegurarà la correcta impermeabilització de les edificacions on s'alberga els animals, com també de les fosses de purins I bassa de purins. Aquesta última, existent en l'actualitat, haurà d'assetjar-se perimetralment, com també estableix el Reial decret 324/00, d'ordenació de les explotacions porcines.
  
- S'utilitzarà sistema protector que impedisca l'accés de vectors a les naus, com ara malla metàl·lica o semblant de manera que la llum de malla siga de dimensions tals que impedisca el pas de vectors de poca grandària.
  
- Es disposarà de tanca perimetral de l'explotació.
  
- Es disposarà a l'entrada de l'explotació de gual sanitari, que permeta la desinfecció de les rodes dels vehicles que accedisquen a l'explotació.
  
- Tal com es proposa en l'estudi d'impacte ambiental, el purí serà tractat amb complex bacterià, de manera que millore les propietats d'aquest com a adob orgànic, alhora que en disminuïsca la càrrega contaminant, com també l'emissió d'olors. Es comprovarà l'eficàcia del tractament de purins i es modificarà la seua manipulació o se substituirà per un altre tractament si s'observa la ineficàcia d'aquest amb la seua correcta manipulació. Amb aquest fi, haurà de dur a terme anàlisi abans de començar el tractament que servisca com a blanc. Aquestes anàlisis hauran de presentar-se davant d'aquesta Direcció General en cas de ser requerits, podent-se aplicar, en cas de ser necessari, les correccions oportunes al tractament. Entre els paràmetres a analitzar es trobaran com mínim: pH, conductivitat, sòlids en suspensió, DBO5, DQO, N total, N amoniacal, P, K, coliformes totals, coliformes fecals i estreptococs fecals.
  
- A l'hora d'utilitzar el purí com a fertilitzant, es limitarà la zona d'aplicació a camps de cultiu i pastius no naturals, evitant les proximitats de corrents d'aigua, rius, rierols, barrancs, etc., com també fonts, conduccions subterrànies d'aigua i altres possibles focus de contaminació. No es podrà superar la quantitat de 170 kg de N/ha i any. S'haurà, preferentment, de soterrar immediatament per a evitar les possibles pèrdues de nitrogen amoniacal.
  
- S'haurà de gestionar l'eliminació de cadàvers conforme a allò que s'ha estipulat en el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell, de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà.
  
- Es comunicarà a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no hi cap cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 15 de novembre de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 276/04-AIA
  
Títol del projecte: Ampliació abocador residus no perillosos
  
Promotor: IBERDROLA GENERACIÓN, SA
  
Autoritat substantiva: Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge.
  
Ubicació del projecte: Paratge la Torre del terme municipal de Cofrentes (València)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació
  
L'objecte del projecte és l'ampliació de l'abocador de residus no perillosos de la central nuclear de Cofrentes.
  
L'abocador actual ocupa una superfície aproximada de 1.500 m2 i porta en funcionament ininterromput 5 anys. S'ha estimat que anualment la central genera un volum de residus urbans de 200 tones.
  
Amb l'actuació projectada, es pretén allargar la vida útil de l'abocador fent-la coincidir sensiblement amb la vida de la central, és a dir uns 20 anys més que equivalen a una capacitat de 4.000 m3.
  
L'ampliació projectada consisteix en el recreixement del vas de l'abocador actual mitjançant la formació d'un talús perimetral de 2 metres d'alçària. El peu del talús que es pretén alçar queda situat sobre l'actual abocador i per a garantir la impermeabilitat d'aquest, tota la vessant interior estarà recoberta per una capa d'argiles d'1 m de grossària.
  
La secció transversal del talús perimetral consisteix en una plataforma transitable de 4 m d'amplària consistent en una capa de 20 cm de llast artificial recolzada sobre terres procedents de préstecs fins a aconseguir els 2 m sobre el terreny actual. El talús haurà de tenir un pendent 3H:2V en la cara interior i 1: 1 en la cara exterior.
  
També pretén instal·lar-se una compactadora d'envasos junt amb l'abocador que servirà com a tractament previ a l'abocament o revaloració d'aquest tipus de residus.
  
Les obres consistiran bàsicament en:
  
- Formació de talussos
  
- Rampes d'accés
  
- Impermeabilització talussos
  
- Drenatge de lixiviats de gasos
  
- Drenatge de pluvials
  
- Jardineria i reg. Reculada i nova implantació
  
- Tanca perimetral. Reculada i nova implantació
  
- Preinstal·lació per a compactadora d'envasos
  
Tramitació administrativa
  
En data 19.02.04 té entrada en aquesta Àrea la documentació remesa per l'Àrea de Residus d'aquesta Conselleria referent al Projecte d'ampliació abocador de residus no perillosos, en la central nuclear de Cofrentes del terme municipal de Cofrentes (València), sol·licitant la corresponent declaració d'impacte ambiental.
  
El Servei de Residus juntament amb la documentació tramitada acompanya un escrit en el qual s'informa favorablement el projecte d'ampliació presentat sempre que es complisquen els següents condicionants:
  
1. Es realitzarà un procediment d'admissió de residus conforme a l'article 12 I annex II del Reial decret 1481/2001, pel qual es regula l'eliminació de residus mitjançant depòsit en abocador. Aquest procediment d'admissió inclourà la implantació de recollida selectiva de paper, vidre, envasos i altres residus valoritzables, de manera que només es destinen a eliminació aquells residus o fraccions residuals no susceptibles de valoració d'acord amb les millors tècniques disponibles, conforme a l'article 18 de la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus de la Comunitat Valenciana.
  
2. L'admissió dels residus sol·licitats (LER 200301 mescles de residus municipals) en l'abocador es realitzarà fins que entren en funcionament les instal·lacions previstes en el Pla zonal de residus de la zona X.
  
En data 18-11-04, l'Ajuntament de Cofrentes remet a aquesta Direcció General el certificat del resultat de la informació pública de l'expedient, on s'indica que després d'haver estat exposat en el tauler d'anuncis de l'Ajuntament de Cofrentes per un termini d'un mes no s'han presentat al·legacions al projecte de referència.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat
  
L'abocador es troba situat dins del perímetre de seguretat controlat de les instal·lacions de la central nuclear de Cofrentes.
  
L'accés a la parcel·la es realitza per un vial interior pavimentat existent en els terrenys de la central nuclear.
  
La parcel·la on es troba l'abocador està encerclada i té una superfície de 2.000 m2, dels quals l'actual abocador ocupa una superfície aproximada de 1.500 m2.
  
L'esmentada parcel·la se situa sobre una àmplia plataforma habilitada en la vessant de la muntanya sota la qual se situa la central. L'abocador actual es troba sobre materials de farciment a una cota 20 m per damunt del sòl original. Es troba excavat a manera de trinxera.
  
L'ampliació proposada no afecta nova superfície, únicament recreix en 2 m l'actual abocador.
  
L'actual abocador disposa de declaració d'impacte favorable de data 10 d'abril de 1997. Exp.: 322/96-AIA i resolució favorable post DIA de data 13 de juliol de 1998 per al projecte de clausura, segellat i restauració.
  
Atés que l'ampliació tramitada no comporta una modificació substancial del projecte inicial ni afecta nova superfície, considerem que han d'adaptar-se i seguir-se els criteris i mesures correctores proposades en la declaració d'impacte ambiental que disposa l'actual abocador i la posterior resolució d'aquesta.
  
Únicament, el recreixement del talús perimetral comportarà la modificació del relleu de l'abocador i la possible desestabilització d'aquest per fenòmens erosius produïts per l'escorriment superficial.
  
Per a evitar aquests processos s'ha dissenyat un talús d'alçària i pendents determinats que des del punt de vista geotècnic es consideren adequades però per a aconseguir que els fenòmens erosius siguen mínims o inexistents i per a garantir l'efectivitat de la revegetació del talús perimetral extern es considera necessari, des d'aquesta Direcció General, reduir el pendent d'aquest a 2H:1V.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta. L'activitat proposada es troba inclosa en l'annex I, apartat 6 a. del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/89, d'impacte ambiental.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 56, del Decret 81/2003, de 27 de juny, del Consell de la Generalitat, pel qual estableix l'estructura orgànica de les conselleries de l'administració de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule aquesta
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar favorable, a l'efecte ambiental l'ampliació del projecte d'abocador de residus no perillosos promogut per IBERDROLA GENERACIÓN, SA en el terme municipal de Cofrentes (València) sempre que l'activitat s'exercisca d'acord amb el compliment de les mesures proposades en la documentació tramitada.
  
Segon
  
1. La inclinació del talús extern del mur de recreixement del vas d'abocament haurà de ser inferior o igual a 2H : 1V.
  
2. Es recolliran tots aquells condicionants establits en la declaració d'impacte ambiental i posterior resolució de l'abocador actual.
  
Tercer
  
Es notificarà a les persones interessades que contra aquesta resolució, el fet de no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Quart
  
Es publicarà aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 31.5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 19 de novembre de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Dades de l'expedient
  
Expedient: 126/8782-JBE
  
Títol: Homologació i pla parcial sector Pontàs
  
Promotor: Ajuntament de Benicàssim
  
Autoritat substantiva: Ajuntament i CTH
  
Localització: Al terme municipal de Benicàssim, entre el sòl urbanitzable programat residencial (SUP-PRR-1), la via fèrria València-Barcelona, el terme municipal d'Orpesa i sòl urbà.
  
Objecte del projecte avaluat i descripció de les seues característiques més rellevants
  
I. El projecte presentat respon a les expectatives de futur turístic residencial de la zona nord de Benicàssim. Amb aquest fi, es crea un nou sector de sòl urbanitzable residencial als voltants de sòl urbà consolidat, com a conseqüència de la reclassificació de la bossa de sòl no urbanitzable comú de tipus 1 existent en l'àrea d'actuació. Es conserva la zona forestal protegida com a zona verda estructural, i es manté la classificació de sòl no urbanitzable. Aquesta zona comprén els terrenys compresos entre les cotes +50 m i +118 m.
  
II. L'homologació proposada, denominada Homologació de l'àrea nord, comprén el sòl urbanitzable del sector Pontàs, en la gran majoria d'aquest sòl no urbanitzable comú de tipus 1 (sup: 162.191,14 m², 162.414,12 m² segons l'estudi d'impacte ambiental), el sòl no urbanitzable de protecció forestal que passa a ser zona verda estructural en sòl no urbanitzable (sup: 75.432,71 m²) i els terrenys classificats pel planejament vigent com a sòl urbà, al sud del sector Pontàs (sup: 97.528,64 m²).
  
III. L'ús dominant és el residencial, i el nombre màxim d'habitatges prevists és de 648.
  
IV. Quasi la totalitat dels terrenys inclosos en el nou sector residencial estaran ocupats per parcel·les d'ús privat, en concret unes destinades a residencial amb edificació oberta, amb un núm. màxim de 4 altures i situades en les cotes més baixes del sector, altres a residencial de baixa densitat, amb un núm. màxim de 3 altures i finalment una parcel·la en l'extrem sud destinada a l'ús hoteler. Es reserva una parcel·la d'ús públic en l'extrem nord-est del sector, a l'altre costat del barranc de Cantallops.
  
Tramitació administrativa
  
1. Admissió a tràmit
  
En data 16 de desembre de 2003 l'Ajuntament de Benicàssim va remetre estudi d'impacte ambiental i pla parcial relatius al sector Pontàs.
  
En dates 25 i 29 de març de 2004 es va sol·licitar a l'Ajuntament de Benicàssim un certificat sobre l'aprovació provisional i sobre el resultat de la informació pública del projecte, incloent una còpia de les al·legacions presentades, com també còpia del document d'homologació que acompanya el pla parcial tramitat.
  
En data 26 d'abril de 2004 l'Ajuntament de Benicàssim va remetre la documentació sol·licitada, excepte el document d'homologació, presentat per l'equip redactor amb posterioritat, incoant-se el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.
  
2. Informació pública
  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el DOGV núm. 4.432, de 4 de febrer de 2003, i en un diari d'àmplia difusió en la localitat.
  
Durant el període d'informació pública de l'alternativa tècnica del sector Pontàs es van presentar 5 al·legacions, segons consta en el certificat emés per la secretaria de l'Ajuntament de Benicàssim, el qual incloïa l'aprovació provisional, l'informe del tràmit d'informació al públic realitzat i un resum de les al·legacions presentades.
  
Entre les consideracions ambientals més destacades en les al·legacions es troben les formulades pel Sr. Juan Pallarés Tena, qui qüestiona les característiques i funcionalitat del parc públic de la xarxa estructural definit en aquest projecte. Aquesta al·legació critica la qualificació de parc públic assignada a uns terrenys que per les característiques d'aquests haurien d'estar qualificats com a sòl no urbanitzable de protecció forestal. També apunta que en aquests terrenys no es poden dur a terme cap de les activitats pròpies d'un parc públic urbà (passejos familiars, activitats esportives a l'aire lliure, accessibilitat per a discapacitats, etc), i menciona que els parcs urbans s'han d'emplaçar en zones de topografia natural on no s'encarisca la urbanització d'aquests ni on es realitzen desmuntes que impliquen un impacte paisatgístic important.
  
Afeccions legals
  
1. En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la xarxa Natura 2000, en el municipi de Benicàssim s'han designat els llocs d'interés comunitari o LIC denominats Desert de les Palmes i Costa d'Orpesa i Benicàssim.
  
El LIC Desert de les Palmes coincideix amb la delimitació del parc natural del mateix nom. Es tracta d'una serra prelitoral silícia en la plana de Castelló, que destaca per l'interés geomorfològic i paisatgístic d'aquesta i la seua excel·lent vegetació. Els terrenys del sector Pontàs, situats al cos tat del sòl urbà de Benicàssim, no es veuen afectats per la delimitació del Parc Natural del Desert de les Palmes.
  
El LIC Costa d'Orpesa i Benicàssim es correspon quasi exclusivament amb la zona marina, i destaca per les praderies de posidonia i cymodocea. Es pot veure afectat de manera indirecta pels abocaments realitzats al barranc de Cantallops, que serà desviat i canalitzat fins al seu punt d'abocament en la costa, al costat de la platja de Voramar.
  
2. Hi ha un camí ramader que discorre pel límit sud de l'àmbit de l'homologació de l'àrea nord, per sòl classificat com a urbà i amb un traçat paral·lel a la costa. Aquesta s'anomena assagador de les Vil·les i té una amplada legal de 14 m.
  
3. En l'extrem nord-est de l'actuació es troba el barranc de Cantallops, el llit del qual desemboca al barranc de Santa Àgueda, encara que en l'actualitat desapareix entre els camps de cultiu. El barranc de Santa Àgueda discorre pel costat oest del sector, i el seu traçat d'aquest és sensiblement paral·lel al límit d'aquest. Amb motiu de la confluència dels dos barrancs esmentats, els marges d'aquests barrancs presenten una inundabilitat de risc 1, segons recull el PATRICOVA. També es coneix l'existència d'una zona inundable de risc 3 aigües avall del barranc de Santa Àgueda, que afecta parcialment l'extrem sud-oest del sector.
  
El document d'homologació planteja la canalització del barranc de Cantallops, el nou traçat de la qual discorrerà pels vials projectats fins a arribar al domini públic maritimoterrestre al sud de l'àmbit de l'homologació. Es proposa la construcció d'un canal subterrani de quatre metres de base per dos metres d'alt. Amb aquesta canalització, l'estudi d'impacte ambiental afirma que s'elimina el risc d'inundació existent en la zona com a conseqüència de la presència de l'esmentat barranc. Aquest barranc s'utilitza en l'actualitat com a abocador incontrolat, tant de residus inerts com de restes de maquinària agrícola.
  
4. L'estudi d'impacte ambiental afirma que en la zona objecte d'homologació no hi ha elements patrimonials d'interés. Se citen algunes de les construccions i edificacions protegides a escala municipal. A aquests efectes la declaració d'impacte es realitza amb reserva respecte al pronunciament que realitze el departament competent en la matèria, representat en la Comissió Territorial d'Urbanisme, abans de l'aprovació definitiva del projecte avaluat.
  
Sol·licitud d'ampliació d'informació.
  
A fi de determinar els criteris ambientals utilitzats per l'Ajuntament de Benicàssim en l'ordenació del sector Pontàs s'ha formulat consulta, sol·licitant una major definició de determinats aspectes que no havien quedat prou resolts en el procés d'anàlisi ambiental del projecte.
  
Concretament s'ha sol·licitat el pronunciament de l'Ajuntament sobre els criteris ambientals utilitzats en les bases de programació aprovades i la compatibilitat d'aquestes amb els criteris expressats en l'informe emés per la Conselleria de Medi Ambient al novembre de 1994, respecte de l'ordenació del sector Pontàs, especialment en el que es refereix al paisatge, ubicació de zones verdes i protecció de l'entorn forestal.
  
Al mateix temps cal que s'indiquen les solucions i mesures correctores que permeten reduir el risc el risc d'inundabilitat existent per la presència dels barrancs de Cantallops i Santa Àgueda, dades de generació d'abocaments previstos pel desenvolupament projectat, capacitat i suficiència de les instal·lacions de depuració previstes per al tractament d'aquests, destinació i gestió dels residus sòlids urbans, disponibilitat d'aigua potable per a la demanda que es produirà, mesures de prevenció d'incendis forestals i sistemes de protecció en el cas que aquests arriben a produir-se.
  
En contestació a l'esmentada petició d'ampliació d'informació, l'Ajuntament de Benicàssim contesta informant que les bases de programació van ser aprovades per l'Ajuntament en sessió plenària celebrada el dia 28 de novembre de 2002.
  
Respecte a les qüestions plantejades s'expressen els arguments següents:
  
- Les bases de programació contenen uns criteris ambientals expressats mitjançant les determinacions següents: normes específiques d'ordenació de la zona verda estructural en SNU-PF (incloses en el capítol IV de l'apartat referit a les normes mínimes d'urbanització relatives a zones verdes, jardineria, sistemes de reg i mobiliari urbà); plànols de delimitació, ordenació i anàlisi del paisatgístic de la zona verda estructural, incloent dissenys de recorreguts naturalístics, miradors naturals i tractament de materials dels elements de protecció o informació. Aquests criteris ambientals són plenament compatibles amb els criteris expressats en l'informe previ emés per la Conselleria de Medi Ambient l'any 1994. A més l'ordenació d'una zona de baixa densitat en la zona confrontant al parc forestal i amb accés des del vial situat en la part inferior, amb una ocupació màxima del 30% i dues plantes màximes d'altura, comporta que el 70% de les parcel·les tindrà un tractament d'espais lliures confrontants a zona verda estructural.
  
- El risc d'inundació que en l'estat actual existeix en la zona, queda eliminat per la canalització del barranc de Cantallops que s'inclou com una actuació a desenvolupar en la urbanització del sector Pontàs. El projecte de canalització del barranc de Cantallops, forma part del projecte d'urbanització aprovat per l'Ajuntament de Benicàssim. D'altra banda en la Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló per a l'aprovació de l'homologació i el pla parcial, consta la sol·licitud d'informe la Confederació Hidrogràfica del Xúquer. D'un altre costat s'adjunta còpia de la informació pública de la sol·licitud d'autorització corresponent al projecte d'abocament al mar dels barrancs de Santa Àgueda i Cantallops, realitzada per la Direcció General de Qualitat Ambiental a instàncies de l'Ajuntament de Benicàssim.
  
- En el projecte d'urbanització es planteja una xarxa separativa d'evacuació d'aigües, diferenciant les aigües residuals i les aigües pluvials. S'adjunta còpia dels plànols i annex de clavegueram, inclosos en el projecte d'urbanització, en el que consten totes les dades sol·licitades. Respecte a la depuració de les aigües residuals fins a connectar a la depuradora municipal (s'hi adjunta còpia de l'acord plenari), a més es condiciona l'obtenció d'obres del sector Pontàs a l'aprovació dels projectes de canalització i sanejament anteriorment indicats, i l'obtenció de les cèdules d'habitabilitat a la recepció de les esmentades obres. Concretament, en els apartats C.2 C.3 C.11 de l'annex a l'esmentat acord s'especifiquen les condicions de connexió i depuració d'aigües residuals que ha de complir el desenvolupament del sector Pontàs.
  
- En relació amb els residus sòlids urbans, el tractament que es proposa és lògicament el mateix que la resta del municipi de Benicàssim. Actualment, el servei de recollida i tractament de residus sòlids urbans està gestionat per l'empresa concessionària FOBESA. En síntesi, l'recollida i el tractament dels residus es realitza mitjançant transferència en la planta situada en el municipi d'Almassora i tractament en l'abocador mancomunat emplaçat en el municipi d'Onda.
  
- En relació amb la disponibilitat d'aigua potable, la solució d'abastiment d'aigua potable definida en el projecte d'urbanització té la conformitat expressa de l'empresa concessionària d'aquest servei (FOBESA), tal com s'acredita en la còpia que s'aporta de l'annex de la xarxa de proveïment d'aigua potable, inclòs en el projecte d'urbanització.
  
- En relació amb les mesures de prevenció i protecció contra incendis forestals que poden establir-se des de l'ordenació urbanística, l'ordenació de la zona ha tingut en compte la disposició d'un vial de vora de separació entre la zona residencial i la zona forestal, que permet l'accés a vehicles d'emergència, com també la instal·lació d'una xarxa d'hidrants al llarg del traçat d'aquest vial, com pot comprovar-se en els plànolss de la xarxa de proveïment d'aigua inclosos en l'annex anterior.
  
A la vista de tot l'anterior, es considera que la sol·licitud d'ampliació de documentació queda emplenada amb la remissió a la Direcció General de Gestió del Medi Natural dels documents següents: bases de programació, projecte de canalització del barranc de Cantallops, anunci d'informació pública de la sol·licitud d'autorització d'abocament al mar corresponent al projecte d'abocament al mar dels barrancs de Santa Àgueda i Cantallops, annexos dels projectes d'urbanització relatius a la xarxa de clavegueram i a la xarxa de proveïment d'aigua potable i acord plenari municipal d'aprovació del programa d'actuació integrada.
  
Consideracions ambientals
  
1. L'àmbit d'actuació se situa sobre les dues unitats geològiques presents en la zona, sobre la unitat denominada Serres i Valls Prelitorals, a la que pertanyen el Desert de les Palmes i la Serra d'Orpesa, la vessant oest de la qual es veu afectada pel projecte, i sobre la unitat denominada Plana Costanera, que comprén l'àmplia extensió de la Plana de Castelló, i que es correspon amb els terrenys d'inferior cota afectats pel projecte. En la primera de les unitats predominen els materials carbonatats cretacis, i en menor grau, juràssics i detrítics terciaris, mentre que en la segona predominen els materials detrítics quaternaris. En tot el sector predominen els cantells, graves i argiles.
  
La zona objecte d'estudi pertany al sistema aqüífer núm. 56 denominat Serra d'Espadà-Plana de Castelló-Plana de Sagunt i, en concret, al subsistema de la Plana de Castelló. El funcionament hidràulic d'aquest s'associa al d'un aqüífer multicapa. La qualitat de l'aigua no és bona a causa de les altes concentracions de nitrats i sulfats.
  
En relació amb els materials que es donen en la zona, la totalitat del sector Pontàs i la gran majoria dels terrenys inclosos en la zona verda estructural, que coincideix amb les cotes més altes de la Serra d'Orpesa, presenta un risc mitjà a la contaminació de les aigües subterrànies, per la qual cosa serà necessari adoptar mesures preventives tant en fase de construcció com de funcionament per a evitar la contaminació de l'aqüífer. Aquesta categoria de risc és compatible amb les actuacions urbanístiques de tipus residencial, tant extensiu com intensiu, com és el cas que ens ocupa, sempre que es gestionen de manera adequada els residus sòlids i les aigües residuals generades.
  
No s'aprecia l'existència de risc de lliscament o despreniment en la vessant de la Serra d'Orpesa recaient al terme municipal de Benicàssim.
  
Les zones amb major pendent presenten en l'actualitat una erosió moderada i una erosió potencial molt alta.
  
L'àmbit d'actuació presenta una diferència de cota màxima de 100 m, passant dels 18 m en la zona més baixa als 118 m en els punts més alts, ocupant tant una zona plana dedicada al cultiu com a part de la vessant de la Serra d'Orpesa. Aquesta serra presenta pendents superiors al 30% en alguns punts.
  
2. En relació amb els usos actuals del territori, els terrenys afectats per l'actuació estan destinats al cultiu agrícola de regadiu, en concret al cultiu de cítrics, al cultiu de secà, alguns camps es troben en estat d'abandó, i terrenys amb aprofitament forestal, des de les cotes inferiors fins a les més altes respectivament. També existeix en la zona un càmping emplaçat en l'extrem sud-oest del sector Pontàs, en sòl classificat parcialment com a urbà.
  
3. L'estudi d'impacte ambiental incorpora un ampli llistat d'espècies vegetals presents en la zona, realitzant una breu descripció de cadascuna d'aquestes, i concloent que es tracta d'espècies nitròfiles pròpies d'ambients modificats per l'home. Després de la visita de camp realitzada es pot observar que les cotes més baixes de l'actuació estan ocupades per camps de cultiu de regadiu gràcies a la millor aptitud d'aquests sòls per a admetre els esmentats cultius. A mesura que ascendim de cota cap a la part alta de la Serra d'Orpesa s'observa un canvi en els cultius existents, donant-se ara els cultius de secà que en la gran majoria d'aquests es troben en estat d'abandó el que ha facilitat la progressió sobre aquests de la vegetació natural que habita les zones més altes.
  
La part alta de la muntanya, classificada com a sòl no urbanitzable de protecció forestal, posseeix una vegetació d'acord amb el tipus de protecció que ostenta en l'actualitat. Aquesta zona es qualifica com a zona verda estructural, i en ella es prohibeixen les actuacions que puguen alterar els valors paisatgístics o els valors forestals. No es permetrà la construcció de noves edificacions i únicament es permetran les labors necessàries per a la reforestació i la millora de l'espai natural.
  
El marcat caràcter forestal de la zona alta de la serra fa que es tracte d'una zona amb un risc potencial de patir incendis forestals, tant en el moment actual com en el moment de l'execució de les obres de sector Pontàs i com a conseqüència de la pressió urbana sobre aquesta. Aquesta situació de risc afecta tant la massa forestal, ja que comportaria l'eliminació d'aquesta, com la integritat física de les persones i de béns materials, ja que l'entorn de la muntanya es troba totalment urbanitzat i disposa de nombrosos habitatges unifamiliars.
  
El projecte preveu un vial de vora entre les parcel·les d'ús privat i la zona forestal, que facilitarà l'accés als serveis de prevenció d'incendis o els serveis d'emergències, i en el qual es col·locarà una xarxa d'hidrants que facilitarà els treballs d'extinció.
  
4. Igual que en el cas de la vegetació de la zona, s'incorpora una llista d'espècies animals que poden habitar en l'àmbit del sector, basat en la bibliografia existent sobre la zona. L'estudi d'impacte ambiental diferència entre tres hàbitats a l'hora de descriure la fauna de la zona, que són el matoll amb xicotets nuclis de pi, el barranc i els cultius, destacant que la proximitat a nuclis antropitzats limita el tipus de fauna existent.
  
5. El municipi de Benicàssim obté l'aigua potable destinada al consum per la població en la seua gran majoria provinent de captacions subterrànies, i en menor grau de brolladors naturals. Les captacions d'aigua subterrània es troben localitzades en la majoria d'aquestes en la zona sud del municipi. L'estudi d'impacte ambiental afirma que el proveïment d'aigua potable a la totalitat de la població està garantit durant tot l'any. En relació amb la connexió de la xarxa pròpia de proveïment d'aigua amb la xarxa municipal de subministrament, en principi no s'observen problemes de connexió a causa de la colimitació del nou sòl proposat amb sòl urbà consolidat.
  
6. La depuració de les aigües residuals generades en el municipi es realitza a través de dues estacions depuradores d'aigües residuals, gestionades per l'empresa Fomento Agrícola Castellonense, SA (FACSA). Una d'aquestes es troba en el terme municipal de Castelló, mentre que l'emplaçada al terme municipal de Benicàssim se situa al costat de la carretera N-340 i al barranc del Sigalero. S'aporten dades sobre el volum anual d'aigua residual que tracta cada una de les depuradores citades, indicant també el nombre d'habitants equivalents a què dóna servei. Respecte de la connexió de la xarxa de clavegueram del sector amb la xarxa municipal, igual que en el cas de la xarxa d'aigua potable, La colimitació de l'actuació amb sòl urbà fa que no s'observen problemes de connexió amb les xarxes de servei existents.
  
7. Benicàssim disposa de recollida selectiva de residus. La recollida de residus sòlids urbans en el municipi es duu a terme per l'empresa FOBESA, que es farà extensiva a àrea d'actuació.
  
8. El municipi de Benicàssim posseeix un clima mediterrani on destaca el màxim publiomètric d'octubre i escasses precipitacions a la primavera, predominant un règim de temperatures moderat. En relació amb el règim publiomètric, destaquen les pluges torrencials que solen donar-se a finals de l'estiu o principis de la tardor, i deriven a vegades en episodis d'inundacions d'efectes importants. A aquest respecte, tal com reconeix l'estudi d'impacte ambiental, el PATRICOVA preveu zones amb risc d'inundació de distint grau a l'oest de l'àrea a homologar, en concret de grau 1 en els marges del barranc de Santa Àgueda i de grau 3 en el sòl urbà junt amb la platja.
  
9. L'estudi d'impacte ambiental expressa que el paisatge que podem trobar en la zona és el típic de la comunitat, observant-se l'alternança entre cultius de regadiu, secà i la zona forestal. Es destaca l'altitud de la serra i la proximitat d'aquesta al mar, des de la qual es pot observar la mar Mediterrània i una gran part del terme municipal de Benicàssim.
  
10. El principal motor econòmic de Benicàssim és el sector turístic i, en menor grau, l'agricultura, basada principalment en el cultiu de cítrics. La població de dret ha experimentat un continu creixement en els últims anys, conseqüència directa del desenvolupament turístic del municipi fet que fa que la població estacional de Benicàssim augmente notablement durant els mesos d'estiu.
  
11. L'estudi d'impacte ambiental ha definit cinc unitats ambientals, en funció de les característiques del medi i de l'ordenació proposada. Les unitats 1 i 2 es corresponen principalment amb la zona que ocupen les parcel·les d'ús residencial, la unitat núm. 3 amb la zona verda estructural, la núm. 4 amb el barranc de Cantallops, i la unitat núm. 5 amb la zona destinada a equipament públic
  
12. L'estudi d'impacte ambiental conclou que l'impacte global de l'actuació sobre el medi pot considerar-se com a compatible, destacant com a impacte negatiu més important el produït sobre el paisatge.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.G del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
- S'estima acceptable, a l'efecte ambiental, i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, l'homologació de l'àrea nord i pla parcial del sector Pontàs del Pla general d'ordenació urbana del municipi de Benicàssim (Castelló), promogut per l'Ajuntament de Benicàssim, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.
  
2. Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:
  
I. Les futures edificacions residencials que es construïsquen en les illes núm. 3 i núm. 6, situades en la franja confrontant a la zona verda estructural, hauran de situar-se en la zona de menor cota de l'illa, juntament amb el viari rodat d'accés als corresponents solars, i deixant els espais lliures de les parcel·les en les zones de major cota, pròximes al sòl forestal.
  
Els espais lliures dels solars hauran d'enjardinar-se amb espècies vegetals autòctones, de creixement ràpid i que permeten integrar la zona urbanitzada amb l'entorn natural pròxim. Es conservaran aquells exemplars arboris i arbustius que no es vegen afectats per les obres d'urbanització o edificació.
  
II. La zona verda estructural en sòl no urbanitzable la cabuda de la qual és de 75.432 metres quadrats quedarà afecta a l'àmbit d'aplicació de la Llei 3/93, forestal de la Comunitat Valenciana, considerant-se terreny forestal de propietat municipal, havent l'Ajuntament de Benicàssim de vetlar per la seua conservació, protecció enfront de riscs i l'ordenació de l'ús públic d'aquest espai natural. També ha de resultar d'aplicació la legislació forestal pel que fa a aquelles activitats considerades com a supòsits d'avaluació d'impacte ambiental en aplicació de la legislació forestal vigent, ja que aquest parc queda classificat com a sòl no urbanitzable i manté la naturalesa forestal que té en l'actualitat.
  
III. Respecte del risc d'inundació existent en els barrancs de Cantallops i Santa Àgueda, i al sud del sector Pontàs, s'estableix una reserva a favor dels criteris addicionals de caràcter tècnic i consideracions d'idoneïtat del projecte avaluat que la Comissió Territorial d'Urbanisme puga establir en el marc de les seues funcions i competència.
  
IV. S'ha d'obtenir informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer sobre la solució proposada per al desviació i canalització del barranc de Cantallops, com també la Direcció General de Costes sobre la solució d'abocament d'aquest barranc al mar.
  
V. S'ha d'acreditar davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló la capacitat de les estacions depuradores que tracten les aigües residuals generades al municipi, per a admetre i depurar el nou volum d'aigua residual generada amb l'entrada en funcionament del sòl residencial Pontàs.
  
VI. També s'ha d'acreditar davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme la disponibilitat de recursos hídrics en quantitat i qualitat suficient per a atendre la demanda d'aigua potable prevista amb el desenvolupament del nou sòl proposat.
  
VII. Pel que fa a la possible afecció del pla proposat a béns d'interés cultural, caldrà ajustar-se als criteris que la Conselleria de Cultura, Educació i Esport establisca en el marc de les funcions i competència d'aquesta en la Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló.
  
VIII. L'extrem sud de l'àmbit de l'homologació es veu travessat per un camí ramader que discorre amb un traçat paral·lel a la línia de costa. L'actuació ha de garantir la protecció i integritat d'aquest bé de domini públic de la Generalitat Valenciana.
  
3. Es notifica a les parts interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
4. Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 22 de novembre de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 272/04-AIA
  
Títol: Pla general d'ordenació urbana del municipi de Bufali
  
Promotor: Ajuntament de Bufali
  
Autoritat substantiva: Conselleria de Territori i Habitatge. Ajuntament de Bufali.
  
Localització: Terme municipal de Bufali (València)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
El terme municipal de Bufali es troba situat a la província de València, a la comarca de la Vall d'Albaida. El municipi té, actualment, una població de 200 habitants.
  
Les principals xarxes de comunicació que creuen el terme municipal són la carretera comarcal CV-639, que connecta el nucli urbà de Bufali amb la carretera nacional N-340 i amb la CV-60, com també la línia de ferrocarril Xàtiva-Alcoi.
  
Entre els elements de major interés existents en el terme municipal es troben els trams de llit, que discorren pel terme de Bufali, dels rius Clariano i Albaida, com també del barranc de Junda i del Barranquet; les fonts del Barranc i de la Palanca; el paratge denominat Monte la Sierra, on es localitza part de la microreserva, penyeta de l'Heura, com també l'Alt de la Fonfreda; i el camí ramader denominat assagador camí d'Ontinyent a Gandia, d'amplada legal 37,61 m.
  
L'expansió del sòl residencial proposada, sempre de baixa intensitat, es desenvoluparà al nord del nucli urbà, perquè d'aquesta manera s'evitarà afectar el llit del barranc de Junda i cultius agrícoles que, per part de l'estudi, han sigut entesos com d'interés per a la conservació.
  
Respecte al sòl industrial, s'assenyala en l'estudi d'impacte ambiental que el ja existent, localitzat al nord-est del nucli urbà, es troba majoritàriament consolidat. L'extensió del sòl urbanitzable d'ús industrial s'ha proposat que es done entorn als terrenys anteriors, de manera que el creixement d'aquest es manté en direcció nord-oest.
  
La superfície total del municipi està al voltant de 3,2 km 2. Es dóna la circumstància que el terme municipal de Bufali es troba compost per dos territoris inconnexos, un dels quals és aquell en què es localitza el nucli urbà que, en ser el major d'ambdós, limita amb Albaida, Palomar, Alfarrasí, l'Olleria, Montaverner i Bèlgida, de manera que el restant, de 75 ha, s'estén sobre una abrupta superfície de la serra de Benicadell, entre els termes de Muro, Carrícola, Bèlgida i Palomar. Aquest últim enclavament és denominat forest la Serra o serra de Bufali, i és posseïdor d'un apreciable valor forestal.
  
S'hi proposa la següent distribució de sòls:
  
- Sòl urbà 7,35 ha
  
- Sòl urbanitzable: 11,57 ha
  
- Residencial baixa densitat: 3,56 ha
  
- Industrial aïllat: 8,01 ha
  
- Sòl no urbanitzable: 296,16 ha
  
Es destaquen, únicament, les que segueixen:
  
- De protecció forestal: 62,77 ha
  
- De protecció especial: 12,04 ha
  
- De protecció agrícola: 5,60 ha
  
- De protecció de llits i barrancs: 28,38 ha
  
- De protecció de pous i fonts: -
  
El proveïment urbà residencial i industrial s'efectua a partir del pou d'Atzeneta 1, situat en la serreta dels Pins, a Bufali. Les aigües residuals urbanes es depuren en l'EDAR localitzada a l'oest del municipi, la qual aboca les seues aigües depurades al riu Albaida. Així mateix, s'indica en l'estudi que la xarxa de sanejament municipal disposa de dos ramals principals, el primer dels quals recull, principalment, aigües d'origen domèstic, pel que fa al segon, que parteix del polígon, recull aigües d'origen industrial. Ambdós ramals convergeixen en un únic col·lector el qual mor en l'EDAR abans comentada.
  
2. Alternatives
  
Pel que fa a les alternatives plantejades, s'assenyala en l'estudi que aquestes es van plantejar, principalment, respecte a les àrees d'expansió del sòl a edificar i la classificació urbanística d'aquestes, com també per a les proteccions en sòl no urbanitzable.
  
Respecte al sòl d'ús residencial, es van proposar les següents:
  
- Limitar el creixement a la vora sud del nucli.
  
- Ordenar uniformement tot la vora urbana residencial, amb vial perimetral, i és aquesta última l'opció triada.
  
Per al sòl industrial es va proposar el següent:
  
- Limitar el creixement a la vora oest del polígon.
  
- Ordenar uniformement tot l'àrea urbanitzable industrial entorn del polígon, en continuïtat amb l'existent, i és aquesta última l'opció triada.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 22 de juliol de 2004 la Secció de Planejament dels Serveis Territorials de la Conselleria de Territori i Habitatge va remetre al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental el projecte de Pla general d'ordenació urbana, estudi d'impacte ambiental i expedient administratiu.
  
El Pla general d'ordenació urbana i l'estudi d'impacte ambiental es van sotmetre al corresponent tràmit d'informació al públic mitjançant anuncis publicats en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 4732, de data 15 d'abril de 2004, i en un periòdic de gran difusió a la Comunitat Valenciana, de data 1 d'abril de 2004, i s'han presentat tres al·legacions respecte d'això, segons consta en el certificat emés per l'alcalde-president de l'Ajuntament de Bufali, de totes elles cap presentava caràcter ambiental.
  
Afeccions legals
  
El projecte tramitat haurà de complir les legislacions sectorials per les quals es regulen les afeccions que aquest produirà i que s'hi indiquen a continuació:
  
- Carretera CV-639 i la línia de ferrocarril Xàtiva-Alcoi.
  
- Microreserves: al terme municipal de Bufali es troba part de la microreserva denominada Penyeta de l'Heura.
  
- Domini públic hidràulic: en el terme municipal de Bufali es tenen diversos llits, per a tots els quals s'aplicarà el Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text refós de la llei d'aigües.
  
Els abocaments d'aigües pluvials i residuals, hauran d'ajustar-se al que disposa la normativa específica vigent i en particular al Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text refós de la llei d'aigües.
  
- Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana.
  
- El nivell de soroll admissible estarà conforme amb el model d'ordenança municipal sobre la prevenció de la contaminació acústica (protecció contra sorolls i vibracions) elaborat a aquest efecte conjuntament per la Conselleria de Territori i Habitatge i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies.
  
- D'acord Llei d'aigües 29/1985, modificada per la Llei 46/99, se afecta el domini públic hidràulic dels rius Albaida i Clariano, i dels barrancs de la Junda i el Barranquet.
  
- Per raó de la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders, hi ha afecció a un tram del camí ramader.
  
- Forest pública: Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat Valenciana, forestal de la Comunitat Valenciana. Es té, com a forest d'utilitat pública, l'àrea del forest la Serra.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació.
  
L'estudi ha identificat tres unitats geomorfològiques com són els relleus carbonatats, la qual s'ha situat en el paratge de la Forest la Serra, a la serra de Benicadell, paratge aquest de naturalesa calcodolomítica d'origen cretaci el qual presenta un relleu molt abrupte; l'al·luvial-col·luvial que, situada en els llits i barrancs que travessen el municipi, està composta per materials quaternaris, i s'encaixa en la que és la tercera unitat geomorfològica, és a dir, els relleus suaus de fons de vall, unitat que s'estén a la resta del terme, i en la qual es té predominança de margues i argiles blanques del miocé inferior.
  
Pel que fa a la caracterització edafològica dels sòls del municipi, l'estudi ha destacat la presència de luvisòls cròmics i litosòls a la serra de Benicadell, cambisòls càlcics i regosols calcaris en la part nord del terme, i fluvisòls calcaris en els barrancs i rambles de la meitat nord. Amb això, s'ha assenyalat la capacitat d'ús alta dels cambisòls càlcics i regosòls calcaris, com també la molt alta dels fluvisòls calcaris.
  
Hidrològicament, destaquen en l'àmbit del municipi, els llits dels rius Albaida i Clariano, com també els barrancs de la Junda i de la Foia Honda (o Barranquet), sent els tres últims, finalment, contributius del primer. Cal referir-se al risc d'inundació que l'estudi ha assenyalat que existeix en els llits dels rius Clariano i Albaida, si bé el PATRICOVA, document a escala regional, no s'ha referit a aquests riscs.
  
Des del punt de vista hidrogeològic, la major part del terme presenta gran impermeabilitat, a excepció dels xicotets aqüífers detrítics que es donen en les zones travessades per llits o barrancs, actuals o antics, i de la forest la Serra, on la naturalesa calcària i forta carstificació d'aquest asseguren unes condicions hidrogeològiques excepcionals, alhora que es dóna risc de contaminació d'aigües subterrànies.
  
D'acord amb l'estudi, la vegetació potencial de la zona, en general i d'acord al pis bioclimàtic termomediterrani superior propi de la zona, i ombroclima subhumit, és la corresponent a la sèrie de l'Oleo-Quercion rotundifoliae, on les etapes més evolucionades són boscs densos de carrasques amb margalló, llentiscle, coscoll i lianes. No obstant això, les condicions edàfiques condicionaran altres sèries vegetals. Així, l'estudi ha identificat diverses unitats vegetals presents en el terme, com han sigut les següents:
  
- Vegetació de forest: representada a la forests la Serra.
  
- Rambles i rius: es localitzen en l'entorn immediat dels llits presents en el terme, on es troben les comunitats més evolucionades de les presents al municipi.
  
- Campos de cultiu: ocupa la resta de superfície, i és la més estesa i de menor valor.
  
L'estudi s'ha referit, així mateix, a diverses espècies, d'entre les presents al municipi, que es troben incloses en l'annex III de l'Ordre de 20 de desembre de 1985, de la Conselleria d'Agricultura i Pesca, sobre protecció d'espècies endèmiques o amenaçades, alhora que ha destacat alguns endemismes de gran valor com són Thymus vulgaris subesp. aestivus, Antirrhinum barrelieri subsp. litigiosum i Chaenorhinum origanifolium subsp. crassifolium.
  
El sòl residencial ocupa, en la seua majoria, terrenys de cultiu de secà, principalment fruiters, molts d'ells ja abandonats. Igualment ocorre en el cas del sòl destinat a ús industrial, el qual únicament afegeix afecció a terrenys ocupats per vinyes.
  
L'àrea corresponent a la forest la Serra ha patit diversos incendis, relativament recents, que l'han arrasada en la seua totalitat. El pla, atesa aquesta circumstància, ha mantingut la protecció forestal d'aquesta zona i s'ha referit a la impossibilitat de reclassificació de terrenys en la mateixa, d'acord amb l'article 59 de la Llei forestal 3/93 i article 2.4 de la LSNU 1/92, a tot això podria afegir-se allò que s'ha especificat en l'article 14 de la Llei 4/2004, d'ordenació del territori i protecció del paisatge.
  
D'altra banda, l'estudi ha caracteritzat la fauna pròpia de quatre biòtops que, prèviament, ha definit, els quals passen per ser coincidents amb les unitats vegetals abans ressenyades, a més d'aquell que correspondria a la zona urbanitzada. Amb tot, no ha assenyalat la presència destacada d'espècies, referint-se, de nou, a l'alt valor de l'enclavament de la serra de Benicadell i de les zones de llits.
  
El paisatge també s'ha caracteritzat en funció de la prèvia definició de quatre unitats, les quals són totalment coincidents amb els biòtops abans descrits. Així, s'ha fet referència a la qualitat alta de la zona muntanyosa i mitjana de la zona de rambles, a l'alta fragilitat de la zona de cultius i a la notable alteració del paisatge que ha suposat la zona industrial, derivada dels seus grans volums i materials discordants.
  
És destacable la presència d'un camí ramader, denominat assagador camí d'Ontinyent a Gandia, amb amplada legal de 37,61 metres. Aquest camí ramader ha sigut incorporat a la xarxa primària de dotacions públiques, com és corresponent.
  
Respecte al medi social, vol destacar-se que a Bufali preval clarament el sector industrial (70%), seguit de l'agrícola.
  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants
  
Després de la caracterització que l'estudi ha realitzat del medi corresponent al terme municipal de Bufali, la qual cosa s'ha traduït en la delimitació d'unitats ambientals, s'ha procedit a creuar aquestes mateixes amb les categories de sòl definides pel PGOU, a fi de determinar quines presenten major idoneïtat en les esmentades unitats, com també els impactes que la seua implantació generarà en aquestes.
  
D'aquesta manera, els terrenys de qualitat ambiental alta alberguen sòls classificats com a sòl no urbanitzable de protecció especial, mentre que categories com a sòl urbà residencial, sòl urbà industrial, sòl urbanitzable residencial i sòl urbanitzable industrial s'han situat en àrees de qualitat ambiental baixa o molt baixa.
  
Amb tot, els majors impactes identificats són els generats per les categories de sòl urbanitzable industrial i residencial, com són els derivats sobre el paisatge (perquè els terrenys decidits per a albergar els usos residencial i industrial presenten fragilitat paisatgística, com s'ha descrit en l'inventari ambiental de l'estudi, encara quan hi ha característiques d'aquests que els fan més aptes per a aquests usos que altres zones del terme), sobre l'aprofitament agrícola i medi socioeconòmic (en tant s'afecta majorment sòl destinat a cultius, el qual representa un sector econòmic important en el municipi) i sobre l'aigua i la qualitat d'aquesta (per l'augment en el consum d'aquest recurs i per l'increment dels volums d'efluents contaminants), com també la de l'aire (per part de les indústries que es puguen situar en l'àmbit del nou sòl industrial).
  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental
  
A continuació, només es farà referència a aquelles mesures preventives o correctores que presenten major rellevància d'entre les disposades per l'estudi d'impacte ambiental.
  
- L'impacte paisatgístic derivat de l'ús residencial, en les noves àrees urbanitzables, s'ha minimitzat i s'ha establit que l'ocupació d'aquestes es farà mitjançant l'ocupació de tipologies de mitjana o baixa densitat.
  
Així mateix, en l'àrea de desenvolupament industrial, s'ha proposat situar la zona verda en el límit coincident amb el sòl residencial, disposar arbratge en filera, de copa grossa, en el perímetre del sòl industrial i, finalment, integrar els cossos edificats en grans volums, a fi de separar-los dels ambients que els envolten.
  
Com a mesures conduents a la minimització de la contaminació lumínica s'ha establert que els fanals siguen baixos, amb carcassa de protecció per a evitar l'emissió per l'hemisferi superior.
  
- S'ha establit que, per a les zones d'ampliació o de creixement, es dispose un sistema de xarxa de sanejament separatiu, a fi de no sobrecarregar la xarxa actual.
  
Respecte A l'EDAR, cal indicar-se que aquesta sotmet les aigües que rep a un tractament biològic per fangs activats. Com ja s'ha comentat en anteriors apartats, l'estació depuradora tracta, actualment, tant aigües d'origen domèstic com industrials. Així, davant de la necessitat de controlar les segones, l'empresa que gestiona l'EDAR ha desenvolupat, d'acord amb l'EIA, un pla de control d'abocaments per al municipi, el qual recull una sèrie de millores a realitzar al sanejament, algunes de les quals es destaquen a continuació:
  
- Arquetes de registre de lliure accés en les connexions de les indústries a la xarxa de sanejament municipal.
  
- Per a les indústries tèxtils s'ha disposat que es milloren els sistemes d'assecament dels teixits, es recirculen al màxim els corrents residuals i que se segreguen les aigües en funció dels processos que les originen, entre altres.
  
No obstant això, es recorda la gran expansió que pateix el sòl d'ús industrial a l'abric del Pla general ara avaluat. Això implica l'expectativa de nova implantació d'indústries de naturalesa desconeguda. A aquest respecte, s'ha disposat que la implantació d'activitats industrials o d'un altre tipus que puguen comportar la producció de residus no prevists en l'actual EDAR de Bufali, haurà de disposar de les mesures correctores pertinents per a la seua depuració fins als paràmetres d'abocament previstos en el Reglament de domini públic hidràulic (...). S'entén, això no obstant, que la mesura correctora transcrita ara haguera d'aconseguir un major grau de concreció, per la qual cosa, posteriorment, es disposaran especificacions respecte d'això.
  
- L'estudi d'impacte ambiental conté un programa de vigilància ambiental, que haurà de ser controlat per l'Ajuntament, en el qual es mencionen els indicadors ambientals que permeten avaluar l'impacte. No obstant això, aquest programa no estableix els valors llindars, ni les mesures a adoptar en cas de ser necessari, fruit dels resultats que es puguen derivar dels controls.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 3-b) de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.
  
L'expedient ha observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Pla general d'ordenació urbana del municipi de Bufali (València), promogut pel mateix Ajuntament, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental duent-se a terme les mesures correctores contingudes en aquest i en el seu programa de vigilància ambiental, tot això sempre que no entren en contradicció amb els condicionants d'obligat compliment establits en l'apartat segon d'aquesta resolució.
  
Segon
  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants següents:
  
1. Respecte a les condicions a complir per l'enllumenat municipal, es complementaran les mesures disposades pel Pla, almenys, amb les especificacions que s'hi apunten a continuació:
  
- Les columnes o bàculs que suportaran les lluminàries seran curts, i no excediran els quatre metres d'alçària, a excepció d'aquells a disposar en sòl industrial, on les alçàries s'adequaran als requeriments especials que en aquestes àrees puguen donar-se. En tots els casos, les lluminàries seran de manera que minimitzaran el flux emés cap al seu hemisferi superior, el qual no superarà el 2% del total ixent. Així mateix, les de vidre pla no s'inclinaran més de 10º, limitació aquesta que serà de 5º per a la resta.
  
- Les làmpades hauràn de ser, en general i en sòl urbanitzable, de vapor de sodi d'alta pressió (VSAP) o vapor de sodi de baixa pressió (VSBP), excepte en els casos en què es pretenga il·luminar monuments, edificacions singulars o semblants.
  
Com a regla general, els enllumenats de caràcter ornamental, esportiu i d'anuncis lluminosos d'apagaran després de la mitja nit, i romandran, únicament, els de seguretat.
  
En els sòls no urbanitzables amb protecció de llits i barrancs, forestal i especial, si més no, no estarà justificat cap sistema d'il·luminació, més enllà de possibles enllumenats de vigilància.
  
- S'hauran de seguir les recomanacions del Comité Espanyol d'Il·luminació i del Comité Internacional d'Il·luminació per al Disseny dels Sistemes d'Enllumenat, especialment pel que fa a la il·luminació i la lluminària, així com a la pròpia distribució (uniformitat) de la llum, de manera que no es donen excessos d'il·luminació injustificats.
  
2. Respecte a l'abocament de les aigües residuals d'origen industrial, si bé l'estudi s'ha referit que les indústries de nova implantació hauran d'ajustar-se a les condicions d'abocament establides, s'entén molt convenient la implementació d'un tractament fisicoquímic previ al punt de recepció de l'EDAR de Bufali, la qual, es recorda, únicament disposa d'un reactor biològic. Així, tot i que les indústries actualment existents, vists els processos d'aquestes, podrien no necessitar-ho, la gran quantitat de sòl industrial de nova creació suggereix una varietat de noves instal·lacions que, en aquest cas, pugen, a través dels efluents per elles generats, generar una emissió de metalls pesants suficients com per a justificar aquesta mesura. Amb tot, es prescriu, d'un costat, el necessari estudi de l'extrem ara assenyalat de forma prèvia al desenvolupament del sòl industrial del municipi de Bufali i, d'un altre, la incorporació de campanyes de mesura exhaustives en el contingut del Pla de vigilància ambiental, de manera que, amb una freqüència si més no semestral, s'analitzen els abocaments, almenys de les noves instal·lacions industrials, de manera que es constate la presència, o no, de metalls pesants. Sobre els resultats obtinguts es realitzaran informes que, amb tot, podran indicar la conveniència de disposar del procés fisicoquímic abans referit, si és que això no ho haja sigut ja en l'estudi previ al desenvolupament del sòl industrial, també abans comentat.
  
3. S'haurà d'obtenir de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, informe favorable al Pla general, el qual resultarà vinculant, amb anterioritat a l'aprovació definitiva del document urbanístic, de conformitat amb el que preveu la Llei 4/98, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.
  
Tercer
  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.