Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 7305, del 27-06-2014 (2014/5695)

RESOLUCIÓ de 3 de juny de 2014, de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport, per la qual s'incoa l'expedient de declaració de Bé d'Interés Cultural, amb la categoria de lloc històric, a favor del Puig d'Almirra, al Camp de Mirra, i s'obri un període d'informació pública.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   7305

Data del DOGV
:   27-06-2014

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2014/5695


Data del document
:   03-06-2014

Organisme emissor
:   Conselleria d'Educació, Cultura i Esport

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Educació, Cultura i Esport
    * Conselleria d'Educació, Cultura i Esport

RESOLUCIÓ de 3 de juny de 2014, de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport, per la qual s'incoa l'expedient de declaració de Bé d'Interés Cultural, amb la categoria de lloc històric, a favor del Puig d'Almirra, al Camp de Mirra, i s'obri un període d'informació pública. [2014/5695]  
Vist l'informe emés pels servicis tècnics de la Direcció General de Cultura d'esta conselleria i la resta d'antecedents que figuren en l'expedient, favorables a la declaració com a Bé d'Interés Cultural, amb la categoria de lloc històric, a favor del Puig d'Almirra, al terme municipal del Camp de Mirra (Alacant).  
Considerant el que disposa l'article 27 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, esta conselleria, en el que és matèria de la seua competència, resol:  
  
Primer  
Incoar l'expedient per a la declaració de Bé d'Interés Cultural, amb la categoria de lloc històric, a favor del Puig d'Almirra, al terme municipal del Camp de Mirra (Alacant), i encomanar-ne la tramitació a la Direcció General de Cultura d'esta conselleria.  
  
Segon  
De conformitat amb el que disposa l'article 28 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, determinar els valors del lloc històric que justifiquen la declaració com a bé d'interés cultural, descriure els immobles patrimonials que constituïxen els seus referents indiscutibles des de temps immemorial i fixar les normes de protecció del lloc històric en els annexos adjunts a la present resolució.  
  
  
Tercer  
En compliment del que s'establix en l'article 27.3 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, notificar esta resolució a l'Ajuntament del Camp de Mirra i fer-li saber que, de conformitat amb el que establixen els articles 35 i 36, en relació amb el 27.4 de la llei, la realització de qualsevol intervenció en el lloc històric haurà de ser autoritzada preceptivament per la Direcció General de Cultura abans de realitzar-la i atorgar la llicència municipal si és el cas, quan esta resulte preceptiva.  
  
Quart  
La present incoació, d'acord amb el que establix l'article 33 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, determina la suspensió de l'atorgament de llicències municipals de parcel·lació, urbanització, construcció, demolició, activitat i la resta d'actes d'edificació i ús del sòl que afecten el lloc històric delimitat, així com d'estes actuacions quan les duguen a terme directament les entitats locals. Queden igualment suspesos els efectes de les ja atorgades, suspensió els efectes de la qual, de conformitat amb la limitació temporal continguda en l'incís segon de l'article 33 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, es resoldran després de la declaració.  
  
No obstant això, la Direcció General de Cultura podrà autoritzar les actuacions mencionades quan considere que, en aplicació de les normes de protecció determinades per la present resolució, no perjudiquen manifestament els valors del bé que motiven la incoació, així com les obres que per causa major o interés general calga realitzar inajornablement.  
  
Quint  
D'acord amb el que preveuen l'article 86 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú, i l'article 27 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, obrir un període d'informació pública a fi que totes les persones que hi tinguen interés puguen examinar l'expedient durant el termini d'un mes a partir de la publicació de la present resolució en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana. L'expedient estarà a disposició dels interessats en la Direcció General de Cultura, av. de la Constitució, núm. 284, de València.  
  
  
Sext  
Que, en compliment del que disposa l'article 27.3 de la llei, es notifique la present resolució al Registre General de Béns d'Interés Cultural dependent de l'Administració General de l'Estat per a l'anotació preventiva i al Registre de la Propietat amb la mateixa finalitat.  
  
Sèptim  
Que la present resolució amb els seus annexos es publique en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana i en el Boletín Oficial del Estado.  
  
València, 3 de juny de 2014.- La consellera d'Educació, Cultura i Esport: María José Catalá Verdet.  
  
  
  
ANNEX I  
Descripció del bé objecte de la declaració i dels immobles patrimonials que constituïxen els seus referents indiscutibles i determinació dels seus valors  
  
1. Denominació  
Lloc històric: Puig d'Almirra/Puig d'Almisra.  
  
2. Localització  
a) Comunitat autònoma: Comunitat Valenciana.  
b) Província: Alacant.  
c) Municipi: el Camp de Mirra.  
  
3. Delimitació  
Justificació de la delimitació  
La delimitació s'establix en funció dels criteris següents:  
- Històrics, amb la inclusió dels llocs i paratges on van tindre lloc els esdeveniments relatius a l'entrevista entre l'infant Alfons de Castella i el rei Jaume I el Conqueridor.  
- Patrimonials i urbanístics, amb la inclusió dels immobles i espais necessaris per a garantir la correcta tutela del lloc històric.  
- Arqueològics, en funció de previsibles troballes arqueològiques.  
- Topogràfics i paisatgístics, per a la preservació dels paratges associats a aquell esdeveniment històric i els vials més pròxims des d'on és possible contemplar-los.  
Definició literal de la delimitació  
Origen: extrem sud de la parcel·la cadastral núm. 27 del polígon 6, punt A.  
Sentit: horari.  
Línia delimitadora: des de l'origen, la línia recorre els límits sud-est de les parcel·les 34, 35, 36, 37 i 38 fins a la Vereda Reial. Incorpora la Vereda Reial fins al camí que hi ha entre les parcel·les 67 i 68, i continua per este incorporant-lo en direcció sud-oest fins a les parcel·les 157 i 158. Gira a nord-oest pel mateix camí i des del vèrtex nord de la parcel·la 159 es dirigix en línia recta fins a l'extrem sud de la parcel·la 15. Continua pel límit est de la parcel·la 15, creua el camí vell de Villena a Alcoi i des d'allí es dirigix al límit entre les parcel·les 43 i 44 del polígon 4. Gira per la carretera de Villena a Ontinyent i la incorpora fins a girar pel camí entre les parcel·les 77 i 83, que incorpora. Prosseguix pels límits nord-est de les parcel·les 78 i 79, creua la carretera i prosseguix per la mitgera entre les parcel·les 20 i 28 del polígon 6. Voreja les parcel·les 28 i 27 d'este polígon fins al punt d'origen A.  
  
Definició gràfica de la delimitació: s'hi adjunta un plànol.  
  
  
  
4. Descripció  
Història  
El puig d'Almirra va ser l'escenari de l'històric tractat d'Almirra, en què Jaume I el Conqueridor, rei d'Aragó, i el futur Alfons X el Savi de Castella delimitaven l'expansió territorial de l'una i l'altra corona entre els regnes de València i Múrcia. Després dels avanços en la reconquista del regne de València en 1238 i del regne de Múrcia per Castella en 1243 després dels tractats de Cazola i de Tudellén (o Tudilén).  
El pacte de Tudellén es va produir el 27 de gener de 1151, pel qual el rei d'Aragó tindria la ciutat de València i tota la seua zona des del Xúquer fins als límits del regne de Tortosa, amb la ciutat de Dénia. En este pacte Castella abandonava els seus desitjos d'expansió cap al llevant peninsular i cedix a Aragó l'ocupació de les terres, encara irredemptes, de València, Dénia i Múrcia amb especials condicions de vassallatge. D'esta manera, Castella s'assegurava un poderós aliat i Aragó eixamplava al màxim els seus dominis.  
La conquista de Conca, ocorreguda en 1177, modifica la situació estratègica de les monarquies de Castella i Aragó. Des d'allí es baixava fàcilment a Requena i Utiel i es descendia cap a Múrcia. D'altra banda, l'avanç almohade havia privat Alfons VIII de l'eixida al Mediterrani per Almeria, i el monarca castellà es va veure en la necessitat de buscar una altra eixida pel regne de Múrcia.  
Tot això es va negociar novament en la reunió que van tindre el 20 de març de 1179 a Cazola, lloc desaparegut, molt probablement l'anomenat Corral de Cacala, situat en la calçada de Medinaceli a Ariza, molt prop del límit amb Aragó. La còpia d'este tractat es conserva a l'Arxiu de la Corona d'Aragó.  
En virtut d'este compromís, el rei de Castella va adjudicar al d'Aragó, València i el seu regne, Xàtiva amb totes les seues pertinences, Biar i tota la terra des del port de Biar fins a Xàtiva i València, a més de Dénia amb totes les seues pertinences fins a Calp. D'altra banda, el rei d'Aragó va assignar al rei de Castella totes les terres que estaven més enllà del port de Biar.  
El pacte de Cazola deixava per a Castella les poblacions de Villena, Sax, Elda, Novelda, Catral, Callosa de Segura, Elx, Orihuela i Alacant.  
  
Posteriorment, en 1239, després de la presa de València es va produir el primer assalt a Villena per les tropes aragoneses, que va ser infructuós, i després d'una altra temptativa en el tercer assalt la ciutat va ser entregada en 1240.  
Poc després de la caiguda de Villena, va ser acordat el matrimoni de l'infant Alfons, que tenia aleshores 22 anys, amb la filla major del rei, Violant, que era llavors una xiqueta de sis anys. El matrimoni es va realitzar en ferm l'1 de desembre de 1249.  
En 1243 Alfons va tractar d'apoderar-se de Xàtiva, que, en virtut del pacte de Cazola, podia ser considerada de Castella, ja que pertanyia al regne de Múrcia, encara en poder de la morisma. Va fracassar en l'intent, però va aconseguir que Enguera i Moixent caigueren en poder seu. En represàlia, Jaume I va aconseguir que els de Calatrava, que guardaven Villena, entregaren la plaça.  
Cabdet i Bogarra es van entregar també al rei Jaume I per concert amb els sarraïns que les posseïen, i així es va arribar a la conjuntura que va voler evitar-se en 1179 amb el pacte de Cazola. I com que el xoc entre Aragó i Castella pareixia imminent, sogre i gendre van concertar veure's en un lloc situat entre Almirra (l'actual Camp de Mirra) i els Cabdets (Los Cabezos).  
Diu la Crònica de Jaume I que, després d'haver-se vist en el camp el rei i l'infant, este va anar al paratge del Real per a veure la reina, i que el rei va manar desembarassar el castell i la vila d'Almirra perquè Alfons s'hi aposentara, però que l'infant no va voler i es va allotjar fora, al peu del puig d'Almirra, on havia manat alçar les seues tendes.  
  
Entre els possibles paratges on el rei Alfons es va assentar hi ha el conegut com les Graelletes pels abundants signes incisos, probablement heràldics, en forma de graella. Els petroglifs es localitzen sobre una gran llosa natural en un tàlveg que separa el puig d'Almirra, on s'emplaça el castell, i un altre tossal més a l'est anomenat la Fantasmeta. Igual de probable és el vessant nord anomenat el Real, perquè és pla i pròxim a una séquia.  
Segons el tractat, van quedar per al rei Alfons Alacant, Aigües, Busot, Villena, Cabdet i Bugarra, i per al rei Jaume Castalla, Biar i Almirra. Però en la Crònica s'esmenten, a més, en el domini castellà Almansa, Xarafull (Jarafuel) i el riu Cabriol, i en l'aragonés Relleu, Xixona, Alarc (partida dels Arcs al terme d'Altea), Finestrat, Torres (partida de la Vila Joiosa), Polop, la Mola (prop d'Aigües) i Altea.  
  
La trobada va tindre lloc des del dia 23 de març fins al 26 de març de 1244.  
Les negociacions van ser dutes a terme entre el mateix rei en Jaume, per una part, i el mestre d'Uclés i el senyor de Biscaia com a emissaris de l'infant, per l'altra.  
En ocasió del VII centenari de la mort del rei en Jaume, es va escenificar el 7 de novembre de 1976 la versió del tractat d'Almirra escrita per Francesc Gonzàlez Mollà, de Biar, i a partir del gran èxit inicial es va incorporar la representació del tractat al programa d'actes com a acte culminant de les festes de Moros i Cristians.  
A partir d'ací es va sol·licitar a Salvador Doménech Llorens el desenrotllament més complet de l'acció i l'obra es va estrenar el 25 d'agost de 1982, i des de llavors se celebra cada any.  
En commemoració del VII centenari de la mort de Jaume I es va alçar un monument al tractat d'Almirra al Camp de Mirra.  
  
Descripció urbanística  
Els llocs vinculats al tractat d'Almirra són:  
- El puig on s'assenta el castell i on molt probablement es va firmar el tractat.  
- El monticle pròxim al puig anomenat la Fantasmeta, on es troben les possibles restes d'una torre de guaita vinculada a la defensa del castell, així com gran nombre de ruïnes de murs de maçoneria que podrien haver format un poblat vinculat a la torre.  
- El lloc on es troba el petroglif entre les dos elevacions anteriors en què s'observen inscripcions heràldiques en forma de pals, que poden ser indiciàries de l'assentament de les tropes d'Aragó.  
- El paratge denominat el Real, als peus del puig d'Almirra, planura per la qual passen el que va ser el camí entre Villena i Alcoi i Bocairent i la séquia Major, que serviria d'abastiment d'aigua a la tropa de Castella.  
  
Tots estos estan classificats com a sòl no urbanitzable pel Pla General d'Ordenació Urbana del municipi.  
  
Edificacions existents  
En el lloc històric es troben els immobles següents:  
- Castell d'Almirra (Bé d'Interés Cultural amb la categoria de monument i núm. de registre Z-M-51-6540680). Pertany a la mateixa fortificació l'anomenada torre del Camp de Mirra (núm. de registre O-J-08-6564650), que està adossada a l'ermita i l'ermitatge de Sant Bertomeu.  
  
- Ermita i ermitatge de Sant Bertomeu. Bé de Rellevància Local per la disposició addicional 5a de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, amb la categoria de monument d'interés local.  
  
- Restes de murs i d'una possible torre al paratge de la Fantasmeta.  
- Petroglif de les Graelletes: inscrit amb el número ZA-87-AR en la secció primera de l'Inventari General del Patrimoni Cultural Valencià (Acord de 15 d'octubre de 2010, del Consell, pel qual s'aprova la relació de coves, abrics i llocs amb art rupestre de la província d'Alacant i s'acorda la inscripció en la secció primera de l'Inventari General del Patrimoni Cultural Valencià, DOCV núm. 6380, de 20 d'octubre de 2010, BOE núm. 273, d'11.11.2010).  
- Masies del Real, antigues cases de cultiu construïdes a partir del segle XVI, d'arquitectura popular amb murs de maçoneria i cobertes inclinades de teula àrab.  
- Casa de les Monges, les Penyetes, núm. 5, parcel·la cadastral núm. 20.  
- Casa del Batle o de la Batlia, les Penyetes núm. 6, parcel·la cadastral núm. 19.  
- Casa de les Penyetes, números 7, 8 i 9, parcel·la cadastral números 16, 17 i 18.  
- Séquia Major de la Vall o del Rei, que arreplega les aigües del Vinalopó des de l'assut del terme municipal de Beneixama.  
- Calvari: demolit en la Guerra Civil de 1936, està sent reconstruït a partir de les restes dels basaments de les seues estacions.  
- Cementeri: datat en el segle XIX.  
  
5. Béns d'interés cultural i els seus entorns de protecció  
D'acord amb el que establix la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià, es troben en el lloc històric els següents béns d'interés cultural:  
a) Amb la categoria de monuments: castell d'Almirra i torre del Camp de Mirra.  
b) Amb la categoria de zona arqueològica-art rupestre: petroglif de les Graelletes.  
D'acord amb els articles 28.1.b i 39.3 de l'esmentada Llei del Patrimoni, en les declaracions o complementacions declaratives dels monuments s'haurà de delimitar el seu entorn de protecció, que en el cas del castell i la torre es considera coincident amb l'àmbit anteriorment definit del lloc històric pel fet que coincidixen els criteris substantius de protecció d'ambdós, atesos els valors detectats.  
  
Entorn de protecció del petroglif de les Graelletes: no es considera necessària delimitar-lo perquè es considera prou protegit per la normativa del lloc històric.  
  
6. Béns de rellevància local  
Els béns de rellevància local del lloc històric són edificis que hi destaquen i als quals s'atribuïx este caràcter o tipificació protectora, els quals, sense tindre la rellevància pròpia dels béns d'interés cultural, tenen significat propi com a béns de caràcter històric, artístic, arquitectònic, arqueològic o etnològic.  
a) Amb la categoria de monuments d'interés local:  
- Ermita i ermitatge de Sant Bertomeu.  
- Casa de les Monges, les Penyetes, núm. 5.  
- Casa del Batle o de la Batlia, les Penyetes, núm. 6.  
- Casa de les Penyetes, números 7, 8 i 9.  
L'ermita i ermitatge, per l'atribució genèrica que efectua la disposició addicional 5a de la Llei 5/2007, de 9 de febrer, per la qual es va modificar la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, i que ara s'eleva a definitiva.  
b) Amb la categoria d'espais etnològics d'interés local:  
- La séquia Major  
c) Amb la categoria d'espai de protecció arqueològica:  
- El jaciment arqueològic situat al paratge de la Fantasmeta, on es troben restes de murs i d'una possible torre.  
No es delimita entorn de protecció per als béns de rellevància local perquè es considera prou la protecció del lloc històric on s'ubiquen.  
  
  
  
ANNEX II  
Normativa de protecció del lloc històric, dels seus monuments i entorns i dels béns de rellevància local  
  
Article 1  
El present decret té com a objecte la declaració com a Bé d'Interés Cultural, amb la categoria de lloc històric, del puig d'Almirra, situat al terme municipal del Camp de Mirra (Alacant), que complementa alhora la declaració dels béns d'interés cultural radicats al mateix terme i assenyala els béns de rellevància local que s'hi inclouen.  
  
Article 2. Règim dels monuments i de la zona arqueològica-art rupestre  
El castell i la torre del Camp de Mirra són béns d'interés cultural amb categoria de monument, i el petroglif de les Graelletes és un Bé d'Interés Cultural amb la categoria de zona arqueològica-art rupestre, i es regiran pel que disposa la secció segona del capítol III del títol II de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià.  
  
Article 3. Usos permesos  
Els usos permesos són tots aquells que siguen compatibles amb la posada en valor i el gaudi patrimonial dels béns i que contribuïsquen a la consecució dels fins esmentats. L'autorització particularitzada d'ús s'ha de regir pel que disposa l'article 18 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià.  
  
Article 4. Règim general d'intervencions en el lloc històric i l'entorn dels béns d'interés cultural  
Fins que no s'aprove un pla especial de protecció o un instrument urbanístic assimilable, qualsevol intervenció de transcendència patrimonial que pretenga realitzar-se en l'àmbit assenyalat com a lloc històric, que coincidix amb l'entorn del castell i la torre i inclou l'entorn del petroglif de les Graelletes, requerirà l'autorització prèvia de la conselleria competent en matèria de cultura. L'autorització s'emetrà aplicant els criteris d'este decret, i, en defecte d'estos, els enumerats en els articles 38 i 39 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, tot això sense perjuí de les autoritzacions que per l'aplicació d'altres normatives sectorials siguen procedents.  
La proposta d'intervenció haurà de definir el seu abast i acompanyar-se de la documentació tècnica oportuna. També haurà d'especificar la ubicació parcel·lària, així com adjuntar les fotografies que permeten constatar la situació actual i la seua transcendència patrimonial.  
  
Article 5. Excepcions al règim general d'intervencions  
Sense perjuí del que disposa l'article precedent, no necessitaran autorització prèvia de la conselleria competent en matèria de cultura les actuacions que no comporten afecció dels valors protegits per la present normativa i que no tinguen transcendència patrimonial, com seria el cas de les habilitacions interiors dels immobles que no n'afecten la percepció exterior i aquelles altres que es limiten a la conservació, la reposició i el manteniment d'elements preexistents, que siguen reversibles i que no comporten una alteració de la situació anterior, sempre que no contradiguen el que disposa la present normativa.  
L'Ajuntament en estos casos comunicarà a la conselleria competent en matèria de cultura les llicències o qualsevol altre acte administratiu adoptat durant els deu dies següents a la concessió o al dictat, i adjuntarà necessàriament a la comunicació anterior l'informe motivat del tècnic municipal que en certifique la falta de transcendència patrimonial i l'absència d'afecció de valors protegits per esta normativa.  
  
  
Article 6. Criteris d'intervenció  
El cementeri del segle XIX i el viacrucis, que ja formen part de la història del lloc històric, hauran de ser conservats, preservant-ne i restaurant-ne els caràcters originaris.  
Els usos permesos en l'entorn seran els agrícoles i forestals tradicionals d'este enclavament, així com zones verdes la configuració de les quals s'inspire en aquells. També es consideren usos admissibles les activitats culturals i els esdeveniments festius que no alteren de manera permanent la configuració i el paisatge del lloc històric.  
A fi de conservar el paisatge tradicional de l'àmbit, no s'hi permetrà cap edificació per a qualsevol ús.  
  
Article 7. Preservació de la silueta paisatgística i de la imatge arquitectònica  
Totes les actuacions que puguen tindre repercussió sobre la correcta percepció i la dignitat en l'apreciació de l'escena o paisatge del lloc històric, com seria el cas de l'afecció dels espais lliures per actuacions de reurbanització, enjardinament o plantació d'arbres, la provisió de mobiliari urbà, l'assignació d'ús i ocupacions de la via pública, etc., o com podria ser-ho també la implantació de rètols, marquesines, tendals, instal·lacions vistes, antenes, etc., o qualsevol altra de caire i conseqüències semblants, hauran de sotmetre's a l'autorització de la conselleria competent en matèria de cultura, que resoldrà d'acord amb les determinacions de la llei i els criteris de percepció i dignitat a què s'ha al·ludit més a munt.  
  
Article 8. Elements impropis  
Queda proscrita la introducció d'anuncis o publicitat exterior (excepte cartells informatius dels noms i de les activitats dels edificis), en qualsevol de les seues accepcions, que irrompa en la dita escena urbana, excepte els d'activitats culturals o esdeveniments festius que, de manera ocasional, reversible i durant un temps limitat, sol·liciten i obtinguen autorització expressa de la conselleria competent en matèria de cultura.  
  
Article 9. Béns de rellevància local  
S'assenyalen com a béns de rellevància local els següents, que s'adscriuen a les tres categories que a continuació s'indiquen: a) Amb la categoria de monuments d'interés local: ermita i ermitatge de Sant Bertomeu; Casa de les Monges, les Penyetes núm. 5; casa del Batle o de la Batlia, les Penyetes, núm. 6; casa de les Penyetes, números 7, 8 i 9. b) Amb la categoria d'espais etnològics d'interés local: la séquia Major. c) Amb la categoria d'espai de protecció arqueològica: el jaciment arqueològic situat al paratge de la Fantasmeta, on es troben restes de murs i d'una possible torre.  
  
El règim d'intervencions patrimonialment admissibles en els béns de rellevància local seleccionats en el present decret és l'establit en la corresponent fitxa de catàleg. Si este últim no es troba adaptat al Decret 62/2011, de 20 de maig, del Consell, pel qual es regula el procediment de declaració i el règim de protecció dels béns de rellevància local, els serà aplicable el règim tutelar que establix l'article 10 d'este últim decret.  
  
  
Article 10. Patrimoni arqueològic  
En qualsevol intervenció que afecte el subsòl del lloc històric, s'haurà d'aplicar el règim tutelar establit en l'article 62 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, per a la salvaguarda del patrimoni arqueològic.  
  
Article 11. Actuacions il·legals  
La contravenció del que preveu la present normativa determinarà la il·legalitat de l'actuació amb la consegüent restitució dels valors afectats, si és el cas, i la responsabilitat dels causants en els termes establits en l'article 37 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià.