Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 8816, del 20-05-2020 (2020/3521)

RESOLUCIÓ de 8 de maig de 2020, del director general d'Agricultura, Ramaderia i Pesca, per la qual es modifiquen les normes per a la producció integrada en vinya, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8816

Data del DOGV
:   20-05-2020

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2020/3521


Data del document
:   08-05-2020

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Anàlisi jurídica

 Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

RESOLUCIÓ de 8 de maig de 2020, del director general d'Agricultura, Ramaderia i Pesca, per la qual es modifiquen les normes per a la producció integrada en vinya, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana. [2020/3521]  
La norma tècnica vigent en la Comunitat Valenciana sobre producció integrada en vinya va ser establida per la Resolució de 27 de febrer de 2017, del director general d'Agricultura, Ramaderia i Pesca. Amb data 6 de maig de 2020 es va publicar una Resolució en la qual se substituïa l'annex V «Estratègia de control integrat». En aquesta publicació s'ha trobat un error en la versió en valencià, per la qual cosa, per a corregir-ho, es publica la present resolució.  
En conseqüència, i segons la disposició final primera, d'aplicació de l'Ordre 44/2010, de 14 de desembre, de 2010, de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i alimentació, sobre reglamentació de les produccions obtingudes per tècniques d'agricultura integrada i de les condicions d'autorització de les entitats de control i certificació que faculta el director general competent en matèria de sanitat vegetal, per a dictar els actes, resolucions i instruccions que siguen necessaris per a l'aplicació de l'ordre esmentada, resolc:  
  
Primer  
Derogar la Resolució de 24 d'abril de 2020, del director general d'Agricultura, Ramaderia i Pesca, per la qual s'estableixen les normes per a la producció integrada en vinya, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana.  
  
Segon  
Substituir l'annex V, «Estratègia de control integrat», de la Resolució de 27 de febrer de 2017, del director general d'Agricultura, Ramaderia i Pesca, per la qual s'estableixen les normes per a la producció integrada en vinya, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, pel següent.  
  
  
Tercer  
Aquesta resolució entrarà en vigor al cap dels quinze dies de la publicació.  
  
València, 8 de maig de 2020.- El director general d'Agricultura, Ramaderia i Pesca: Rogelio Llanes Ribas.  
  
  
  
  
  
  
ANNEX V  
Estratègia de control integrat  
  
PLAGA METODOLOGIA SEGUIMENT  
(\*) CRITERIS D'INTERVENCIÓ: LLINDARS CONTROL QUÍMIC O BIOTÈCNIC: MATÈRIES ACTIVES CONTROL BIOLÒGIC I FAUNA AUXILIAR MÈTODES CULTURALS  
Cuc del raïm  
  
Lobesia botrana Captures d'adults en paranys sexuals i/o alimentaris i observació d'ous i larves en 100 xanglots (4 xanglots/cep de distintes orientacions, en 25 ceps). En 1a generació no es recomana intervindre.  
En 2a i 3a generació en raïm de taula intervindre en superar l'1 % de xanglots atacats.  
En raïm de vinificació cal intervindre quan se supere el 10 % de xanglots amb presència de plaga en 2ª generació i el 5 % en 3a generació. Abamectina  
Acrinatrin+Abamectina  
Azufre+Bacillus thuringiensis  
Azufre+Cipermetrina  
Bacillus turingiensis  
Confusió sexual  
Clorantraniliprol  
Fenoxicarb (10)  
Indoxacarb  
Spinetoram (3)  
Spinosad   
Tebufenocida  
Aplicació, si és possible, localitzada en els xanglots.  
Màxim 2 aplicacions contra cada una de les generacions carpòfagues. Bacillus thuringiensis  
Dibrachys affinis  
Dibrachys cavus  
Campoplex capitator  
Crysopa mata  
Coccinèl·lids  
 Poda en verd (esfullament i escavallament) per a facilitar la ventilació i l'exposició dels xanglots.  
Cotonet del taronger  
  
Planoccocus citri A l'hivern cal observar el percentatge de ceps amb presència de l'insecte.  
En vegetació cal observar el percentatge de brots i/o xanglots atacats a partir del quallat de fruits. Cal intervindre només en raïm de taula.  
S'efectuarà el tractament hivernal quan se supere el 3 % de ceps atacats.  
En vegetació es tractarà quan se superen el 2 % de brots o l'1 % de xanglots atacats aprofitant el tractament contra la 2a generació de cucs de raïm. Oli de parafina  
Acetamiprid (2)  
Piriproxifen  
Spirotetramat (1)  
  
Es recomana, si és possible, l'aplicació a focus o rodals o només a les plantes afectades.  
Màxim 2 tractaments en vegetació. Crytolaemus montrouzieri  
Leptomastix dactilopii  
Anagyrus pseudococci  
Leptomastoidea abnormis  
Prochiloneurus bolivari  
Signiphora conjugalis  
Coccinella septompunctata  
Chilocurus bipostulatus  
Scymus sp. Escorçament de troncs i braços durant l'hivern i crema posterior de les restes.  
Poda en verd per a afavorir l'aireig i impedir l'ombreig excessiu.  
  
Escarabat pelut  
  
Oxythyrea funesta Observació d'adults en primers estats fenològics Aplicar a l'aparició de les primeres formes mòbils, especialment en primaveres seques Indoxacarb  
Spinosad Cal mantindre vegetació espontània en línies fins a floració.  
  
  
  
PLAGA METODOLOGIA SEGUIMENT  
(\*) CRITERIS D'INTERVENCIÓ: LLINDARS CONTROL QUÍMIC O BIOTÈCNIC: MATÈRIES ACTIVES CONTROL BIOLÒGIC I FAUNA AUXILIAR MÈTODES CULTURALS  
Mosquit verd  
  
Empoasca sp..  
Jacobiasca sp.. Paranys cromatròpics grocs.  
S'observarà el nombre d'insectes per fulla (en 100 fulles de la zona intermèdia del sarment) abans de tractar la 2a i 3a generació de cucs del raïm. En detectar augments importants de captures en paranys i quan se supere 2 insecte/fulla en 2a gen. d'arna i 1 insectes/fulla en 3a gen. d'arna. Oli de taronja  
Acetamiprid  
Acrinatrín (9)  
Betaciflutrina  
Fenpiroximat  
Flupiradifurona  
Indoxacarb  
  
Màxim 2 aplicacions./any llevat de casos excepcionals. Anagrus atomus   
Trips de Califòrnia  
  
Frankliniella occidentalis S'observarà el nombre de formes mòbils després de colpejar 100 xanglots des de l'inici de la floració fins a una setmana després de finalitzada la dita floració.  
Paranys cromotròpics blaus. Només es tractarà en raïm de taula amb un llindar de 0,25 formes mòbils per xanglot. Oli de taronja  
Acrinatrín (9)  
Acrinatrin+Abamectina (2)  
Beauveria bassiana  
Lambda cihalotrin  
Metarhizum bassiana  
Metarhizum anisopliae  
Spinetoram (3)  
Spinosad  
  
Màxim 1 aplicació/any. Orius sp..  
Crysopa sp.. Eliminar les males herbes abans de l'estat fenològic D-E (eixida i extensió de fulls), però no durant el període de floració-quallat.  
Cucs grisos  
  
Agrotis sp.. i altres Observació de ceps durant el desborrament, observació dels primers danys en la brotada.  
 Sí s'hi observen gemmes mossegades. Deltametrín Apanteles ruflorus  
Ichneumon sarcitorius  
Amblyteles armatrius  
Campoletis annylata  
Entomophtora megasperma  
Meteorus rubens Cal mantindre les males herbes a la primavera fins a l'estat E, almenys en la filera i eliminar-les a l'estiu.  
Hàltica  
  
Haltica ampelophaga Observació d'adults i postes en brots i fulles des de l'inici de la brotada fins a la floració. Normalment no requereix intervenció pel control biològic natural. Spinosad (R) Zicrona caerulea   
Mosca de la fruita  
  
Ceratitis capitata  
  
i altres dípters Captures en paranys alimentaris i/o sexuals.  
Observació del percentatge de xanglots atacats. Només en raïm de taula a primeres captures i/o quan se supere l'1 % de xanglots atacats. Captura massiva d'adults en paranys alimentaris i/o sexuals.  
Paranys esterilitzants  
Betaciflutrin  
Deltametrina  
Lufenuron Cal eliminar fruites afectades.  
Control de fruiters pròxims.  
  
  
  
PLAGA METODOLOGIA SEGUIMENT  
(\*) CRITERIS D'INTERVENCIÓ: LLINDARS CONTROL QUÍMIC O BIOTÈCNIC: MATÈRIES ACTIVES CONTROL BIOLÒGIC I FAUNA AUXILIAR MÈTODES CULTURALS  
Castanyola  
  
Vesperus xatarti Paranys lluminosos i/o sexuals de captura d'adults.  
S'observarà el percentatge % d'eclosió d'ous en ceps ocupats o paranys de posta. On s'observen símptomes de dany cal realitzar un tractament a l'eclosió de primers ous.  
El tractament serà localitzat a terra al voltant del cep. Nematodes  
Steinerma Paranys de posta a la tardor i retirada a l'hivern.  
Cal eliminar els ceps molt atacats.  
Pugons Observació de 100 brots i 100 xanglots des de prefloració (estat G) fins gra grandària pésol.  
Màxima sensibilitat en floració-quallat. Quan se sobrepasse el 5-10 % de xanglots amb presència de pugó. Oli de parafina  
Acetamiprid (2)  
Betaciflutrin  
Deltametrina  
Lambda cihalotrin Coccinèl·lids  
Crisòpids Poda en verd.  
Brevipalp  
  
Brevipalpus lewisi Observació del percentatge de brots o xanglots afectats en prefloració. No superar l'1 % en raïm de taula o el 5 % en raïm de vi de brots o xanglots afectats. Sofre en empolvorament  
Màxim 1 aplicació/any.   
Acariosi de la vinya  
  
Calipitrimerus vitis  
  
Erinosi de la vinya  
  
Eriophyes vitis Observació de 100 fulles terminals a contrallum en vegetació.  
Observació de 100 gemmes després de la poda hivernal.  
  
Observació del % percentatge de brots o xanglots afectats en prefloració. 50-100 àcar/full en vegetació o 1-3 àcar/gemma a l'hivern.  
  
Símptomes notables en brotada en el cas de l'erinosi. En vegetació:  
Oli de parafina  
Oli de taronja  
Acrinatrin+Abamectina (2)  
Sofre en empolvorament  
Spirodiclofen  
Màxim 1 aplicació/any. Typhlodromus pyri Cal cremar les restes de poda.  
No s'han d'empeltar sarments de parcel·les atacades.  
  
  
  
PLAGA METODOLOGIA SEGUIMENT  
(\*) CRITERIS D'INTERVENCIÓ: LLINDARS CONTROL QUÍMIC O BIOTÈCNIC: MATÈRIES ACTIVES CONTROL BIOLÒGIC I FAUNA AUXILIAR MÈTODES CULTURALS  
Aranya groga  
  
Tetrancychus urticae Observació del percentatge de ceps amb símptomes i complementària-ment la presència de formes mòbils en fulles des d'inici de floració fins a inici del verolament. - En raïm de taula cal tractar en observar-ne els primers focus, preferiblement de forma localitzada.  
Si l'atac és generalitzat s'actuarà en tota la parcel·la.  
- En raïm de vinificació cal actuar només quan se sobrepassen aquests llindars:  
Inici de floració: 5 % de ceps amb símptomes.  
Tractament 2a generació de cucs del raïm: 25 % de ceps amb símptomes.  
2-3 setmanes més tard: 40 % de ceps amb símptomes. Abamectina  
Oli de taronja  
Oli de parafina  
Acrinatrin+Abamectina (2)  
Sofre (4)  
Beauveria bassiana  
Clofentecin (2) (3)  
Etoxazol (2)  
Fenpiroximat (2)  
Hexitiazox   
Spirodiclofen (2)  
  
Cal procurar realitzar el tractament només als focus inicials.  
Màxim 2 aplicacions/any.  
  
 En general, important i suficient:  
  
Typhlodromus phialatus  
Euseius scutalis  
Euseius stipulatus  
Ambliseius californicus  
Ambliseilla setosa  
Typhlodromus piri  
Typhlodromus rhenanoides  
Phytoseiulus persimilis  
Anthoseius rhenanuidos  
Ambliseius isotrichus  
Typhlodromus carmonae  
Stethorus punctillum  
Crisòpids  
 Cal eliminar les males herbes abans de l'inici de la brotada.  
Cal triar els plaguicides contra altres plagues menys perjudicials per als fitoseids útils.  
Aranya roja  
  
Panonychus ulmi A l'hivern cal observar el percentatge de brocades ocupades per postes.  
En vegetació cal observar % el percentatge de fulles ocupades per formes mòbils. S'actuarà quan se sobrepassen aquests nivells:  
Hivern: 20 % brocades ocupades.  
Vegetació:  
Estats E/F fins a estiu: 20-25 % fulls ocupades.  
Parada estiu: 15-20 % fulls ocupades. Abamectina  
Oli de taronja  
Oli de parafina  
Acrinatrín (2)  
Sofre  
Clofentecin (2) (3)  
Etoxazol (2)  
Fenpiroximat (2)  
Hexitiazox (2)  
Spirodiclofen (2)  
Màxim 2 aplicacions/any. La mateixa que l'aranya groga tacada, que sol controlar de forma natural la plaga. Cal cremar la fusta de poda.  
Cal triar els plaguicides contra altres plagues menys perjudicials per als seus enemics naturals (fitoseids).  
  
  
  
MALALTIA METODOLOGIA SEGUIMENT (\*) ESTRATÈGIA D'INTERVENCIÓ CONTROL QUÍMIC O BIOTÈCNIC: MATÈRIES ACTIVES MÈTODES CULTURALS  
Míldiu  
  
Plasmopara vitícola Control de temperatura, pluges, humitat relativa i fenologia, si és possible de forma automàtica per a aplicació de modelització.  
Observació de símptomes en fulles per a la valoració del risc. Cal actuar segons les indicacions del model.  
És aconsellable el primer tractament preventiu quan es complisca la regla dels «3 deus», encara que en raïm de vinificació pot esperar-se a primeres taques.  
Els tractaments posteriors es donaran en funció del període d'incubació, persistència dels fungicides utilitzats i risc segons factors climàtics.  
És aconsellable un tractament preventiu a l'inici de floració amb un fungicida sistèmic. Oli de taronja  
Amectotradin (sist)  
Amisulbron (sist)  
Azoxistrobín (pen)  
Benalaxil (sist) (5)  
Benalaxil M (kiralaxil) (5)  
Bentiavalicarb (pen) (5)  
Cerevisame  
Ciazofamida (7)  
Cimoxanilo (pen)  
Cos-Oga (pen)  
Dimetomorf (pen)  
Ditianona (5) (pen)  
Folpet (3) (4)  
Fosetil-Al (sist)  
Fosfonat potàsic  
Fluopicolida (pen) (5) (7)  
Iprovalicarb (sist) (3) (5)  
Mancozeb  
Mandipropamid (5)  
Metalalxil (sist)  
Metalaxil-M (mefenoxam) (sist) (5)  
Metiram  
Oxatiopiprolina  
Piraclostrobin (pen)  
Productes cúprics  
Valifenalato (5)  
Zoxamida (5)  
  
Aquestes matèries actives poden utilitzar-se soles o en mescles segons la seua autorització, en les condicions d'ús pròpies de cada formulació  
  
Alternar matèries actives.  
En productes penetrants o sistèmics, no s'han de realitzar més de 3 aplicacions amb el mateix fungicida Poda en verd per a afavorir l'aireig.  
Cal eliminar rebrots del tronc.  
Cal limitar l'adobament per a evitar un vigor excessiu.  
  
  
  
  
MALALTIA METODOLOGIA SEGUIMENT  
(\*) ESTRATÈGIA D'INTERVENCIÓ CONTROL QUÍMIC O BIOTÈCNIC: MATÈRIES ACTIVES MÈTODES CULTURALS  
Oïdi  
  
Uncinula necatori Observació de brots i xanglots per a la detecció de símptomes.  
Utilització d'estacions meteorològiques automàtiques per a la valoració del risc. Malaltia endèmica que requereix tractaments preventius.  
El període de màxim risc es localitza entre floració i verolament.  
Com a mínim es recomanen 3 aplicacions (inici floració, grans de la grandària del pésol i abans del verol), encara que aquest nombre pot incrementar-se en el cas de condicions climàtiques favorables i sensibilitat varietal, respectant la persistència dels productes utilitzats.  
Es recomana l'ús d'estacions meteorològiques avisadores automàtiques.  
Es recomana no tractar a partir del verolament. Oli de taronja  
Ampelomyces quisqualis  
Azoxistrobín (7)  
Bacillus pumilis  
Sofre  
Boscalida  
Bupirimato  
Cerevisame  
Ciflufenamida  
Ciproconazol   
Cos-Oga  
Difenoconazol   
Eugeniol (5)  
Fenbuconazol (3)  
Fluopyram   
Flutriafol  
Geraniol (5)  
Hidrogen Carbonat de potasi  
Kresoxim-metil (7)  
Laminarin  
Meptildinocap  
Metil-tiofanato (3)  
Metrafenona (7)  
Myclobutanil  
Penconazol   
Piraclostrobin (7)  
Propiconazol  
Proquinazid (6)  
Tebuconazol   
Tetraconazol   
Timol (5)  
Trifloxistrobin (7)  
  
Cal alternar matèries actives, amb mecanismes d'acció distints. Podes en verd per a afavorir l'aireig i la penetració dels fungicides.  
Sistemes de formació que afavorisquen l'aireig.  
Crema de restes de poda afectades.  
Cal limitar l'adobament per a evitar un vigor excessiu.  
Podredumbre grisa  
  
Botrytis cinerea Control de factors climàtics per a estimar el risc. Si és possible, cal utilitzar estacions meteorològiques automàtiques.  
Observació de xanglots per a detecció de símptomes des de l'inici de la floració al quallat i des de l'inici de la maduració a la recol·lecció. En maduració de raïm de taula són aconsellables tractaments preventius en períodes de risc (regla 15-15), especialment en floració, a l'inici del verol i 3-4 setmanes abans de la verema.  
En el cas de raïm de taula embossat es realitzarà un tractament preventiu fix abans d'embossar.  
Si es disposa d'estacions meteorològiques automàtiques, cal seguir les indicacions de risc del model. Aereobasidium pullulans  
Bacillus amyloliquefaciens  
Bacillus subtilis  
Cerevisame  
Cimoxamilo  
Ciprodinil   
Dietofencarb  
Eugeniol (5)  
Fenhexamida  
Fenpirazamina (2)  
Fludioxonil (5)  
Fluopiram  
Folpet (3) (4)  
Geraniol (5)  
Isofetamida  
Kresoxim Metil  
Mepanipirim (8)  
Metil-tiofanato (3)  
Pythium oligandrum  
Tebuconazol  
Timol (5)  
Trifloxistrobin (5)  
  
Màxim 3 - 4 aplicacions/any sense repetir productes de la mateixa família més de 2 vegades. Ús de portaempelts poc vigorosos.  
Ús de varietats poc sensibles.  
Cal evitar cultius molt vigorosos.  
Poda equilibrada i esfullament o escavallament per a facilitar l'aireig.  
Cal evitar tota classe de ferides en les baies.  
Cal evitar, si és possible, estrés hídric.  
  
  
  
  
MALALTIA METODOLOGIA SEGUIMENT  
(\*) ESTRATÈGIA D'INTERVENCIÓ CONTROL QUÍMIC O BIOTÈCNIC: MATÈRIES ACTIVES MÈTODES CULTURALS  
Podridura àcida Acetobacter sp,. Kloeoclera apiculata, Saccharomycosis viti  
i secundàries Aspergillus niger, Alternaria sp., Rhizopus nigricans, Cladosporium herbarum, Penicillium sp. Cal observar la presència de danys en xanglots des de l'inici de la maduresa. Les indicades per a la podridura grisa.  
Cal suprimir els rebuigs de cellers o restes de xanglots.  
Excoriosi  
  
Phomopsis vitícola Observació de símptomes en brotada i durant la poda per a detectar els danys en la base dels brots i els xanglots. Són preferibles les pràctiques culturals, però en cas de danys d'una certa consideració poden efectuar-se tractaments després del desborrament, protegint especialment els estats fenològics D i E, quan les condicions meteorològiques siguen les adequades. Azoxistrobin (5)  
Folpet (3) (4)  
Fosetil-Al (5)  
Mancozeb  
Metiram   
Productes cúprics  
  
Màxim 2 aplicacions/any. Cal eliminar fusta amb símptomes durant la poda.  
Cal cremar les restes de poda.  
No s'ha d'agafar material per a empeltar de plantes afectades.  
Podridura negra (black-rot)  
  
Guignardia bidwelii Observació de primeres taques en fulles i posteriorment atacs en xanglot.  
Control de temperatures i pluges. Aplicacions preventives en cas de condicions favorables (temperatures superiors a 10º C i pluges), des del desborrament, en zones on s'hagen observat danys en anys anteriors. Ametoctradin (5)  
Azoxistrobín  
Cimoxanilo (5)  
Ciflufenamida (5)  
Difeconazol  
Dimetomorf (2) (5)  
Folpet (4)  
Fosetil-Al (5)  
Mancozeb  
Metiram (5)  
Myclobutanil   
Productes cúprics  
Tebuconazol (3) (5)  
Trifloxistrobin (5)  
  
Aquestes matèries actives poden utilitzar-se soles o en mescles segons la seua autorització, en les condicions d'ús pròpies de cada formulació  
Màxim 2 aplicacions/any. Eliminar vinyes abandonades.  
Cal cremar les restes de poda.  
En el treball mecànic és preferible una llaurada primerenca a la primavera per a soterrar l'inòcul.  
  
  
  
MALALTIA METODOLOGIA SEGUIMENT  
(\*) ESTRATÈGIA D'INTERVENCIÓ CONTROL QUÍMIC O BIOTÈCNIC: MATÈRIES ACTIVES MÈTODES CULTURALS  
Fongs de la fusta  
(llampat dels ceps, eutipiosi i altres) Observació de símptomes i en cas de dubte diagnòstic de laboratori.  
Marcatge de ceps per a intervindre de forma especifica sobre aquests durant la parada vegetativa. Només pràctiques culturals. Només en us preventiu:  
  
Boscalida (5)  
Piraclostrobin (5)  
Trichoderma asperellum (5)  
Trichoderma gamsii (5)  
Trichoderma atroviride Cal utilitzar material de plantació o reproducció sa.  
Cal retardar la poda hivernal i realitzar-la en temps sec i s'han de desinfectar els estris de poda entre planta i planta.  
Cal començar la poda per plantes sense símptomes.  
Cal procurar fer els talls de poda verticals.  
S'han d'evitar grans talls de poda. Si se'n fan, cal aplicar un màstic protector/cicatritzant.  
Cal cremar les restes de poda de ceps afectades.  
En el cas de ceps molt afectats s'han d'arrancar i cremar.  
En el cas particular d'atacs d'eutipiosi es pot realitzar una poda severa fins a aconseguir fusta sana per a forçar el rebrot del cep.  
En cas d'atacs de llampat amb ceps parcialment afectats, es pot eliminar per mitjà de poda la part afectada, desinfectant les tisores de podar, i aplicar màstic protector a la ferida.  
També és útil el mètode tradicional d'obrir el tronc amb una destral, impedint que es tanque col·locant una pedra (el fong no pot sobreviure en presència d'aire).  
En les noves plantacions evitar les situacions d'estrés.  
  
ANNEX V  
Estratègia de control integrat  
  
(\*) Sistema de mostratge: excepte en els casos en què s'especifique el contrari, les observacions s'efectuaran en 100 ceps per unitat cultural homogènia.  
(1) Màxim 2 aplicacions a l'any, independentment del paràsit que combaten.  
(2) Màxim 1 aplicació a l'any, independentment del paràsit que combaten.  
(3) Només en raïm de vinificació  
(4) Només fins a l'inici de verolament.  
(5) Només en mescles autoritzades.  
(6) En parrals de vinya i raïm de taula només en mescles autoritzades.  
(7) Màxim 3 aplicacions a l'any.  
(8) No autoritzat en parrals de vinya  
(9) Només en parrals de vinya i en raïm de taula.  
(10) Cal aplicar a l'inici del vol  
(11) En raïm de taula, només en mescles autoritzades  
(R) Producte recomanat.  
(pen) Producte penetrant.  
(sist) Producte sistèmic.  
  
Notes:  
a) Les matèries actives indicades en aquest annex V contra cada plaga, podran excepcionalment ser utilitzades contra altres plagues, sempre que estiguen registrades contra aquestes altres i es respecten les restriccions establides en el reglament de producció integrada.  
b) En situacions molt excepcionals podran autoritzar-se altres matèries actives no previstes en aquesta norma tècnica sempre que estiga el seu ús registrat en el cultiu i en siga autoritzat per escrit l'ús per a la producció integrada en vinya per la Direcció General de Producció Agrària i Ramaderia, amb les condicions i limitacions que assenyale l'autorització.  
c) El fet que un organisme aparega esmentat en l'annex V no obliga l'operador a realitzar-ne el seguiment. No obstant això, el no-seguiment d'algun d'aquests organismes, com que no constitueix plaga en la zona de cultiu, ha d'estar ben justificat.  
d) No obstant la previsió de matèries actives admeses en l'annex V en el cultiu de la vinya, i ateses les freqüents renovacions o canvis en les condicions d'ús, el responsable de l'explotació ha de verificar abans del seu ús la vigència de l'autorització del formulat comercial i de l'ús i cultiu per al qual l'haja d'utilitzar (raïm de taula, raïm de vinificació, parrals), per mitjà de la corresponent consulta al Registre Oficial de Productes Fitosanitaris del Ministeri d'Agricultura, Pesca i Alimentació (adreça web: https://www.mapa.gob.es/es/agricultura/temas/sanidad-vegetal/productos-fitosanitarios/fitos.asp  
  
  
\* \* \* \* \*  
  
ANEJO V  
Estrategia de control integrado  
  
PLAGA METODOLOGÍA SEGUIMIENTO  
(\*) CRITERIOS DE INTERVENCIÓN: UMBRALES CONTROL QUÍMICO O BIOTÉCNICO: MATERIAS ACTIVAS CONTROL BIOLÓGICO Y FAUNA AUXILIAR MÉTODOS CULTURALES  
Polilla del racimo  
  
Lobesia botrana Capturas de adultos en trampas sexuales y/o alimenticias y observación de huevos y larvas en 100 racimos (4 racimos/cepa de distintas orientaciones, en 25 cepas). En 1ª generación no se recomienda intervenir.  
En 2ª y 3ª generación en uva de mesa intervenir al superar el 1 % de racimos atacados.  
En uva de vinificación intervenir cuando se superen el 10 % de racimos con presencia de plaga en 2ª generación y el 5 % en 3ª generación. Abamectina  
Acrinatrín+Abamectina  
Azadiractin  
Azufre+Bacillus turingiensis k  
Azufre+cipermetrina  
Bacillus thuringiensis  
Confusión sexual  
Clorantraniliprol  
Fenoxicarb (10)  
Indoxacarb  
Spinetoram (3)  
Spinosad   
Tebufenocida  
Aplicación, si es posible, localizada en los racimos.  
Máximo 2 aplicaciones contra cada una de las generaciones carpófagas. Bacillus thuringiensis  
Dibrachys affinis  
Dibrachys cavus  
Campoplex capitator  
Crysopa carnea  
Coccinélidos Poda en verde (deshojado y desnietado) para facilitar la ventilación y exposición de los racimos.  
Cotonet o melazo  
  
Planoccocus citri En invierno observar el % de cepas con presencia del insecto.  
En vegetación observar el % de brotes y/o racimos atacados a partir del cuajado de frutos. Intervenir solo en uva de mesa.  
Se efectuará el tratamiento invernal cuando se supere el 3 % de cepas atacadas.  
En vegetación se tratará cuando se superen el 2 % de brotes o el 1 % de racimos atacados aprovechando el tratamiento contra la 2ª generación de polilla. Aceite de parafina  
Acetamiprid (2)  
Piriproxifen  
Spirotetramat (1)  
Se recomienda, si es posible, la aplicación a focos o rodales o solo a las plantas afectadas.  
Máximo 2 tratamientos en vegetación. Crytolaemus montrouzieri  
Leptomastix dactilopii  
Anagyrus pseudococci  
Leptomastoidea abnormis  
Prochiloneurus bolivari  
Signiphora conjugalis  
Coccinella septompunctata  
Chilocurus bipostulatus  
Scymus sp. Descortezado de troncos y brazos durante el invierno y quema posterior de los restos.  
Poda en verde para favorecer la aireación e impedir el excesivo sombreado.  
  
Escarabajo del sudario  
  
Oxythyrea funesta Observación de adultos en primeros estados fenológicos Aplicar a la aparición de las primeras formas móviles, especialmente en primaveras secas Indoxacarb  
Spinosad Mantener vegetación espontánea en lineas hasta floración.  
  
  
  
PLAGA METODOLOGÍA SEGUIMIENTO  
(\*) CRITERIOS DE INTERVENCIÓN: UMBRALES CONTROL QUÍMICO O BIOTÉCNICO: MATERIAS ACTIVAS CONTROL BIOLÓGICO Y FAUNA AUXILIAR MÉTODOS CULTURALES  
Mosquito verde  
  
Empoasca sp.  
Jacobiasca sp. Trampas cromatrópicas amarillas.  
Se observará el número de insectos por hoja (en 100 hojas de la zona intermedia del sarmiento) antes de tratar la 2ª y 3ª generación de polilla. Al detectar aumentos importantes de capturas en trampas y cuando se supere 2 insecto/hoja en 2ª gen. de polilla y 1 insectos/hoja en 3ª gen. de polilla. Aceite de naranja  
Acetamiprid  
Acrinatrin (9)  
Betaciflutrina  
Fenpiroximato  
Flupiradifurona  
Indoxacarb  
  
Máximo 2 aplicac./año salvo casos excepcionales. Anagrus atomus   
Trips de las flores  
  
Frankliniella occidentalis Se observará el número de formas móviles tras golpeo de 100 racimos desde el inicio de la floración hasta una semana después de finalizada dicha floración. Trampas cromotrópicas azules. Sólo se tratará en uva de mesa con un umbral de 0,25 formas móviles por racimo. Aceite de naranja  
Acrinatrín (9)  
Acrinatrin+Abamectina (2)  
Beauveria bassiana  
Lambda cihalotrin  
Metarhizum bassiana  
Metarhizum anisopliae  
Spinetoram (3)  
Spinosad  
  
Máximo 1 aplicación/año. Orius sp.  
Crysopa sp. Eliminar las malas hierbas antes del estado fenológico D-E (salida y extensión de hojas), pero no durante el periodo de floración-cuajado.  
Gusanos grises  
  
Agrotis sp. y otros Observación de cepas durante el desborre, observando los primeros daños en la brotación. Si se observan yemas mordidas. Deltametrina Apanteles ruflorus  
Ichneumon sarcitorius  
Amblyteles armatrius  
Campoletis annylata  
Entomophtora megasperma  
Meteorus rubens Mantener las malas hierbas en primavera hasta el estado E, al menos en la hilera y eliminarlas en verano.  
Altica  
  
Haltica ampelophaga Observación de adultos y puestas en brotes y hojas desde el inicio de la brotación hasta la floración. Normalmente no requiere intervención por el control biológico natural. Spinosad (R) Zicrona caerulea   
Mosca de la fruta  
  
Ceratitis capitata  
  
y otros dípteros Capturas en trampas alimenticias y/o sexuales.  
Observación del % de racimos atacados. Sólo en uva de mesa a primeras capturas y/o cuando se supere el 1 % de racimos atacados. Captura masiva de adultos en trampas alimenticias y/o sexuales. Trampas esterilizantes  
Betaciflutrin  
Deltametrina  
Lufenuron Eliminar frutas afectadas.  
Control de frutales próximos.  
PLAGA METODOLOGÍA SEGUIMIENTO  
(\*) CRITERIOS DE INTERVENCIÓN: UMBRALES CONTROL QUÍMICO O BIOTÉCNICO: MATERIAS ACTIVAS CONTROL BIOLÓGICO Y FAUNA AUXILIAR MÉTODOS CULTURALES  
Castañeta  
  
Vesperus xatarti Trampas luminosas y/o sexuales de captura de adultos.  
Se observará del % de eclosión de huevos en cepas ocupadas o trampas de puesta. Donde se observen síntomas de daño realizar un tratamiento a la eclosión de primeros huevos.  
El tratamiento será localizado en el suelo alrededor de la cepa. Nemátodos  
Steinerma Trampas de puesta en otoño y retirada en invierno.  
Eliminar las cepas muy atacadas.  
Pulgones Observación de 100 brotes y 100 racimos desde prefloración (estado G) hasta grano tamaño guisante.  
Máxima sensibilidad en floración-cuajado. Cuando se sobrepase el 5-10 % de racimos con presencia de pulgón. Aceite de parafina  
Acetamiprid (2)  
Betaciflutrin  
Deltametrina  
Lambda cihalotrin Coccinelidos  
Crisópidos Poda en verde.  
Acaro de la roña  
  
Brevipalpus lewisi Observación del % de brotes o racimos afectados en prefloración. No superar el 1 % en uva de mesa o el 5 % en uva de vino de brotes o racimos afectados. Azufre en espolvoreo  
Máximo 1 aplicación/año.   
Acariosis  
  
Calipitrimerus vitis  
  
Erinosis  
  
Eriophyes vitis Observación de 100 hojas terminales al trasluz en vegetación.  
Observación de 100 yemas después de la poda invernal.  
  
Observación del % de brotes o racimos afectados en prefloración.  
 50-100 acaros/hoja en vegetación o 1-3 acaros/yema en invierno.  
  
Síntomas notables en brotación en el caso de la eriosis. En vegetación:  
Aceite de parafina  
Aceite de naranja  
Acrinatrin+Abamectina (2)  
Azufre en espolvoreo  
Spirodiclofen  
Máximo 1 aplicación/año. Typhlodromus pyri Quemar restos de poda.  
No injertar sarmientos de parcelas atacadas.  
  
  
  
PLAGA METODOLOGÍA SEGUIMIENTO  
(\*) CRITERIOS DE INTERVENCIÓN: UMBRALES CONTROL QUÍMICO O BIOTÉCNICO: MATERIAS ACTIVAS CONTROL BIOLÓGICO Y FAUNA AUXILIAR MÉTODOS CULTURALES  
Araña amarilla  
  
Tetrancychus urticae Observación del % de cepas con síntomas y complementaria-mente la presencia de formas móviles en hojas desde inicio de floración hasta inicio de envero. - En uva de mesa tratar al observar los primeros focos, preferiblemente de forma localizada.  
Si el ataque es generalizado se actuará en toda la parcela.  
- En uva de vinificación actuar solo cuando se sobrepasen estos umbrales:  
Inicio de floración: 5 % de cepas con síntomas.  
Trat. 2ª gen. de polilla del racimo: 25 % de cepas con síntomas.  
2-3 semanas más tarde: 40 % de cepas con síntomas. Abamectina  
Aceite de naranja  
Aceite de parafina  
Acrinatrin+Abamectina (2)  
Azufre (4)  
Beauveria bassiana  
Clofentecin (2) (3)  
Etoxazol (2)  
Fenpiroximato (2)  
Hexitiazox   
Spirodiclofen (2)  
  
Procurar realizar el tratamiento solo a los focos iniciales.  
Máximo 2 aplicac./año. En general importante y suficiente:  
  
Typhlodromus phialatus  
Euseius scutalis  
Euseius stipulatus  
Ambliseius californicus  
Ambliseilla setosa  
Typhlodromus piri  
Typhlodromus rhenanoides  
Phytoseiulus persimilis  
Anthoseius rhenanuidos  
Ambliseius isotrichus  
Typhlodromus carmonae  
Stethorus punctillum  
Crisopidos Eliminar las malas hierbas antes del inicio de la brotación.  
Elegir los plaguicidas contra otras plagas menos perjudiciales para los fitoseidos útiles.  
Araña roja  
  
Panonychus  
ulmi En invierno observar el % de pulgares ocupados por puestas.  
En vegetación observar el % de hojas ocupadas por formas móviles. Se actuará cuando se sobrepasen estos niveles:  
Invierno: 20 % pulgares ocupados.  
Vegetación:  
Estados E/F hasta verano: 20-25 % hojas ocupadas.  
Parada verano: 15-20 % hojas ocupadas. Abamectina  
Aceite de naranja  
Aceite de parafina  
Acrinatrin (2)  
Azufre  
Clofentecin (2) (3)  
Etoxazol (2)  
Fenpiroximato (2)  
Hexitiazox (2)  
Spirodiclofen (2)  
Máximo 2 aplicac./año. La misma que la araña amarilla, que suele controlar de forma natural a la plaga. Quemar la madera de poda.  
Elegir los plaguicidas contra otras plagas menos perjudiciales para sus enemigos naturales (fitoseidos).  
  
  
  
  
  
ENFERMEDAD METODOLOGÍA SEGUIMIENTO  
(\*) ESTRATEGIA DE INTERVENCIÓN CONTROL QUÍMICO O BIOTÉCNICO: MATERIAS ACTIVAS MÉTODOS CULTURALES  
Mildiu  
  
Plasmopara vitícola Control de temperatura, lluvias, humedad relativa y fenología, a ser posible de forma automática para aplicación de modelización.  
Observación de síntomas en hojas para la valoración del riesgo. Actuar según las indicaciones del modelo.  
Es aconsejable el primer tratamiento preventivo cuando se cumpla la regla de los «3 dieces», aunque en uva de vinificación puede esperarse a primeras manchas.  
Los posteriores tratamientos se darán en función del periodo de incubación, persistencia de los fungicidas empleados y riesgo según factores climáticos.  
Es aconsejable un tratamiento preventivo al inicio de floración con un fungicida sistémico. Aceite de naranja  
Amectotradin (sist)  
Amisulbron (pen)  
Azoxistrobin (pen)  
Benalaxil (sist) (5)  
Benalaxil M (kiralaxil) (sist) (5)  
Bentiavalicarb (pen) (5)  
Cerevisame  
Ciazofamida (7)  
Cimoxanilo (pen)  
Cos-Oga (pen)  
Dimetomorf (pen)  
Ditianona (5) (pen)  
Folpet (3) (4)  
Fosetil-Al (sist)  
Fosfonato potásico  
Fluopicolida (5) (7) (pen)  
Iprovalicarb (sist) (3) (5)  
Mancozeb  
Mandipropamid (5)  
Metalalxil (sist)  
Metalaxil-M (mefenoxam) (sist) (5)  
Metiram  
Oxatiopiprolina  
Piraclostrobin (pen)  
Productos cúpricos  
Valifenalato (5)  
Zoxamida (5)  
  
Estas materias activas pueden utilizarse solas o en mezclas según su autorización, en las condiciones de uso propias de cada formulación  
  
Alternar materias activas.  
En productos penetrantes o sistémicos no realizar más de 3 aplicaciones con el mismo fungicida Poda en verde para favorecer la aireación.  
Eliminar rebrotes del tronco.  
Limitar el abonado para evitar excesivo vigor.  
  
  
  
  
ENFERMEDAD METODOLOGÍA SEGUIMIENTO (\*) ESTRATEGIA DE INTERVENCIÓN CONTROL QUÍMICO O BIOTÉCNICO: MATERIAS ACTIVAS MÉTODOS CULTURALES  
Oidio  
  
Uncinula  
necatori Observación de brotes y racimos para la detección de síntomas.  
Utilización de estaciones meteorológicas automáticas para la valoración del riesgo. Enfermedad endémica que requiere tratamientos preventivos.  
El periodo de máximo riesgo se localiza entre floración y envero.  
Como mínimo se recomiendan 3 aplicaciones (inicio floración, granos tamaño guisante y antes del envero), aunque este número puede incrementarse en el caso de condiciones climáticas favorables y sensibilidad varietal, respetando la persistencia de los productos utilizados.  
Se recomienda el empleo de estaciones meteorológicas avisadoras automáticas.  
Se recomienda no tratar a partir del envero. Aceite de naranja  
Ampelomyces quisqualis  
Azoxistrobin (7)  
Azufre  
Bacillus pumilis  
Boscalida  
Bupirimato  
Cerevisame  
Ciflufenamida  
Ciproconazol  
Cos-Oga  
Difenoconazol   
Eugeniol (5)  
Fenbuconazol (3)  
Fluopyram  
Flutriafol  
Geraniol (5)  
Hidrógeno Carbonato de Potasio  
Kresoxim-metil (7)  
Laminarin  
Meptildinocap  
Metil-tiofanato (3)  
Metrafenona (7)  
Myclobutanil  
Penconazol   
Piraclostrobin (7)  
Propiconazol  
Proquinazid (6)  
Tebuconazol   
Tetraconazol   
Timol (5)  
Trifloxistrobin (7)  
  
Alternar materias activas, con mecanismos de acción distintos. Podas en verde para favorecer la aireación y la penetración de los fungicidas.  
Sistemas de formación que favorezcan la aireación.  
Quema de restos de poda afectados.  
Limitar el abonado para evitar excesivo vigor.  
Podredumbre gris  
  
Botrytis cinerea Control de factores climáticos para estimar el riesgo. A ser posible utilizar estaciones meteorológicas automáticas.  
Observación de racimos para detección de síntomas desde el inicio de la floración al cuajado y desde el inicio de la maduración a la recolección. En maduración de uva de mesa son aconsejables tratamientos preventivos en periodos de riesgo (regla 15-15), especialmente en floración, a inicio del envero y 3-4 semanas antes de la vendimia.  
En el caso de uva de mesa embolsada se realizará un tratamiento preventivo fijo antes de embolsar.  
Si se dispone de estaciones meteorológicas automáticas, seguir las indicaciones de riesgo del modelo. Aureobasidium pullulans  
Bacillus amyloliquefaciens  
Bacillus subtilis  
Cerevisame  
Cimoxamilo  
Ciprodinil   
Dietofencarb  
Eugeniol (5)  
Fenhexamida  
Fenpirazamina (2)  
Fludioxonil (5)  
Fluopiram  
Folpet (3) (4)  
Geraniol (5)  
Isofetamida  
Kresoxim-metil  
Mepanipirim (8)  
Metil-tiofanato (3)  
Pythium oligandrum  
Tebuconazol  
Timol (5)  
Trifloxistrobin (5)  
Máximo 3 - 4 aplicac./año, no repitiendo productos de la misma familia más de 2 veces. Empleo de portainjertos poco vigorosos.  
Empleo de variedades poco sensibles.  
Evitar cultivos muy vigorosos.  
Poda equilibrada y deshojado o desnietado para facilitar la aireación.  
Evitar todo tipo de heridas en las bayas.  
Evitar, si es posible, estrés hídrico.  
  
  
  
  
ENFERMEDAD METODOLOGÍA SEGUIMIENTO  
(\*) ESTRATEGIA DE INTERVENCIÓN CONTROL QUÍMICO O BIOTÉCNICO: MATERIAS ACTIVAS MÉTODOS CULTURALES  
Podredumbre ácida Acetobacter sp,. Kloeoclera apiculata, Saccharomycosis viti  
y secundarias Aspergillus niger, Alternaria sp., Rhizopus nigricans, Cladosporium herbarum, Penicillium sp. Observar la presencia de daños en racimos desde el inicio de la madurez. Las indicadas para la podredumbre gris.  
Suprimir los desechos de bodegas o restos de racimos.  
Excoriosis  
  
Phomopsis viticola Observación de síntomas en brotación y durante la poda para detectar los daños en la base de los brotes y los racimos Son preferibles las prácticas culturales, pero en caso de daños de cierta consideración pueden efectuarse tratamientos después el desborre, protegiendo especialmente los estados fenológicos D y E, cuando las condiciones meteorológicas sean las adecuadas Azoxistrobin (5)  
Folpet (3) (4)  
Fosetil-Al (5) Mancozeb  
 Metiram   
Productos cúpricos  
   
Máximo 2 aplicac./año. Eliminar madera con síntomas durante la poda.  
Quemar restos de poda.  
No tomar material para injertar de plantas afectadas.  
Black-rot  
  
Guignardia bidwelii Observación de primeras manchas en hojas y posteriormente ataques en racimo.  
Control de temperaturas y lluvias. Aplicaciones preventivas en caso de condiciones favorables (temperaturas superiores a 10 ºC y lluvias), desde el desborre, en zonas donde se hayan observado daños en años anteriores. Ametoctradin (5)  
Azoxistrobin  
Cimoxanilo (5)  
Ciflufenamida (5)  
Difeconazol  
Dimetomorf (2) (5)  
Folpet (4)  
Fosetil-Al (5)  
Mancozeb  
Metiram (5)  
Myclobutanil   
Productos cúpricos  
Tebuconazol (3) (5)  
Trifloxistrobin (5)  
  
Estas materias activas pueden utilizarse solas o en mezclas según su autorización, en las condiciones de uso propias de cada formulación  
Máximo 2 aplic./año. Eliminar viñas abandonadas.  
Quemar restos de poda.  
En el laboreo mecánico es preferible una labor temprana en primavera para enterrar el inóculo.  
  
  
  
ENFERMEDAD METODOLOGÍA SEGUIMIENTO  
(\*) ESTRATEGIA DE INTERVENCIÓN CONTROL QUÍMICO O BIOTÉCNICO: MATERIAS ACTIVAS MÉTODOS CULTURALES  
Hongos de la madera  
(yesca, eutipiosis y otros) Observación de síntomas y en caso de duda diagnostico de laboratorio.  
Marcaje de cepas para intervenir de forma especifica sobre ellas durante la parada vegetativa. Sólo prácticas culturales. Sólo en uso  
preventivo:  
Boscalida (5)  
Piraclostrobin (5)  
Trychoderma asperellum (5)  
Trychoderma gamsii (5)  
Trichoderma atroviride Utilizar material de plantación o reproducción sano.  
Retrasar la poda invernal y realizarla en tiempo seco desinfectando los útiles de poda entre planta y planta.  
Comenzar la poda por plantas sin síntomas.  
Procurar hacer los cortes de poda verticales.  
Evitar grandes cortes de poda. Caso de efectuarse aplicar un mastic protector/cicatrizante.  
Quemar los restos de poda de cepas afectadas.  
En caso de cepas muy afectadas se deben arrancar y quemar.  
En el caso particular de ataques de eutipiosis se puede realizar una poda severa hasta alcanzar madera sana para forzar el rebrote de la cepa.  
En caso de ataques de yesca con cepas parcialmente afectadas, se puede eliminar mediante poda la parte afectada, desinfectando las tijeras de podar y aplicar mástic protector a la herida.  
También es útil el método tradicional de abrir el tronco con un hacha, impidiendo que se cierre colocando una piedra (el hongo no puede sobrevivir en presencia de aire).  
En las nuevas plantaciones evitar las situaciones de estrés.  
  
  
  
  
  
ANEJO V  
Estrategia de control integrado  
  
(\*) Sistema de muestreo: salvo en los casos en que se especifique lo contrario, las observaciones se efectuarán en 100 cepas por unidad cultural homogénea.  
(1) Máximo 2 aplicaciones al año, independientemente del parásito que combatan.  
(2) Máximo 1 aplicación al año, independientemente del parásito que combatan.  
(3) Sólo en uva de vinificación  
(4) Sólo hasta inicio de envero.  
(5) Sólo en mezclas autorizadas.  
(6) En parrales de vid y uva de mesa solo en mezclas autorizadas.  
(7) Máximo 3 aplicaciones al año.  
(8) No autorizado en parrales de vid  
(9) Sólo en parrales de vid y en uva de mesa  
(10) Aplicar al inicio del vuelo  
(11) En uva de mesa solo en mezclas autorizadas  
(pen) Producto penetrante.  
(sist) Producto sistémico.  
  
Notas:  
a) Las materias activas indicadas en este anejo V contra cada plaga, podrán excepcionalmente ser utilizadas contra otras plagas, siempre que estén registradas contra las mismas y se respeten las restricciones establecidas en el reglamento de producción integrada.  
b) En situaciones muy excepcionales podrán autorizarse otras materias activas no contempladas en esta norma técnica siempre que, estando su uso registrado en el cultivo, sea autorizada por escrito su utilización para la producción integrada en vid por la Dirección General de Producción Agraria y Ganadería, con las condiciones y limitaciones que señale dicha autorización.  
c) El hecho de que un organismo aparezca citado en el anejo V no obliga al operador a realizar su seguimiento. No obstante, el no seguimiento de alguno de estos organismos, al no constituir plaga en dicha zona de cultivo, deberá estar debidamente justificado.  
d) No obstante la previsión de materias activas admitidas en el anejo V en el cultivo de la vid, y dados las frecuentes renovaciones o cambios en las condiciones de uso, el responsable de la explotación deberá verificar antes de su uso la vigencia de la autorización del formulado comercial y del uso y cultivo para el que lo vaya a emplear, mediante la correspondiente consulta al Registro Oficial de Productos Fitosanitarios del Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación (dirección web: http://www.magrama.gob.es/es/agricultura/temas/sanidad-vegetal/productos-fitosanitarios/fitos.asp).