Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 6838, del 10-08-2012 (2012/7796)

RESOLUCIÓ de 26 de juny de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de Sierra Engarcerán i Sant Joan de Moró. Expedient número 78/0144 JWB i 127/08 AIA.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6838

Data del DOGV
:   10-08-2012

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2012/7796


Data del document
:   26-06-2012

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Sierra Engarcerán
    * Sant Joan de Moró
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 26 de juny de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de Sierra Engarcerán i Sant Joan de Moró. Expedient número 78/2663 HCA i 127/08 AIA. [2012/7796]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, el qual establix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjuí de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc,  
  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients: 78/3630 YSG i 127/08 AIA.   
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Dades de l'expedient en el Servici d'Avaluació Ambiental Estratègica  
Expedient: 78/8872-WZB.  
Títol: Pla General d'Ordenació Urbana.  
Promotor: Ajuntament de Sierra Engarcerán (Castelló).  
Autoritat substantiva: Ajuntament i CTU.  
Localització: terme municipal de Sierra Engarcerán .  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
El projecte consistix en la redacció del Pla General d'Ordenació Urbana de Sierra Engarcerán, l'abast del qual és la totalitat del terme municipal, a fi d'adaptar el planejament a les necessitats actuals del municipi i a la legislació vigent.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
a) El municipi de Sierra Engarcerán, que ocupa una superfície de 82.91 quilòmetres quadrats, està situat en la cresta de la comarca de la Plana Alta, a 42 km de distància al nord-oest de Castelló, i és el límit natural amb la comarca de l'Alt Maestrat.   
b) Enclavat sobre un massís muntanyós el terme municipal limita amb els municipis d'Albocàsser, Sarratella, Vilanova d'Alcolea, Vall d'Alba, les Useres i Culla.  
c) El terme municipal de Sierra Engarcerán presenta unes característiques pròpies, perquè hi ha tres nuclis urbans importants, Sierra Engarcerán, els Rosildos i els Ivarsos, així com nombrosos nuclis rurals escampats per tot el terme.   
d) L'actual ordenació urbanística del municipi de Sierra Engarcerán es basa en les Normes Subsidiàries aprovades l'any 1989 i tres modificacions puntuals aprovades amb posterioritat. Les superfícies definides en el planejament vigent són les següents:  
Total sòl: 31.781.880 m²  
Sòl urbà 388.633 m²   
Sòl no urbanitzable 71.434.073 m²  
e) El text refós del PGOU de setembre de 2008, arreplega els canvis introduïts en el planejament, d'acord amb el requeriment realitzat per este Servici que implicava una major protecció del territori, no obstant això, este canvi no s'ha reflectit en la taula de superfícies.  
  
A pesar del que s'exposa anteriorment, s'utilitza el quadro comparatiu de superfícies contingut en la documentació de setembre de 2008, que encara que no coincidix amb la proposta de l'últim planejament quant al sòl comú o de protecció, si que pareix que arreplega adequadament el sòl urbà i urbanitzable: sòl urbà 319.490 m²  
Sierra Engarcerán = 65.517 m²  
Els Rosildos = 69.620 m²  
Els Ivarsos = 184.353 m²  
Sòl urbanitzable 125.889 m²  
Sierra Engarcerán = 12.689 m²  
Els Rosildos = 27.370 m²  
Els Ivarsos = 85.948 m²  
Sòl no urbanitzable comú = 63.119.650 m²   
Sòl no urbanitzable protegit = 01.329.354 m²  
SNU protecció paisatgística i ecològica = 57.512.069 m²  
SNU protecció del domini hidràulic = 3.503.684 m²  
SNU protecció de patrimoni = 56.628 m²  
SNU protecció de vies pecuàries = 1.137.923 m²  
SNU protecció de comunicacions = 1.222.160 m²  
f) de les dades anteriors, s'obté el quadro comparatiu següent:  
  
NNSS PGOU Increment  
SU + SUble 388.633 m² 445.379 m² 31.5%   
Per tant, el nou planejament proposa un increment de la superfície de sòl classificada com a sòl urbà i sòl urbanitzable, aproximadament, del 31.5%, i l'ús predominant és el residencial.   
  
g) Segons les fitxes de l'Institut Valencià d'Estadística (IVE) l'any 2007 el terme municipal de Sierra Engarcerán tenia 1.048 habitants. Vistes les dades aportades pel redactor, els nous sectors implicaran 3.022 nous habitants, la qual cosa suposa un increment de població del 188%, i un total de 1.263 habitatges nous.  
No obstant això, el redactor no ha tingut en compte els potencials d'habitatge i de població que suposen les masies proposades en el planejament com a assentaments històrics, que implicaran que el planejament previst puga arribar a un major sostre poblacional.  
h) El pla proposat no pretén trencar amb l'ordenació vigent en el planejament anterior, sinó simplement completar i ampliar els nuclis urbans existents i mantindre la mateixa tipologia de l'edificació, de manera que es permeta el creixement de la població d'una manera ordenada i urbanísticament correcta.   
i) El planejament proposa formes d'actuació distintes en cada un dels nuclis urbans així com en els nombrosos nuclis rurals, depenent de les característiques pròpies de cada nucli:  
- Nuclis rurals: ordenar els nuclis actualment habitats i en expansió.  
- Els Rosildos: arreplegar les modificacions que s'han produït durant la vigència de les normes subsidiàries i redelimitar el nucli urbà i arreplegar les zones dotacionals de nova implantació i ordenar les edificacions que han sorgit en este temps.  
- Els Ivarsos: incorporar la zona esportiva, delimitar el nucli urbà i ampliar-lo cap al sud amb una zona de sòl urbanitzable de nova creació.  
- Sierra Engarcerán: no es preveuen creixements substancials d'este, per la qual cosa no s'han projectat grans àrees d'expansió.  
j) El planejament proposa la creació d'una zona urbanitzable industrial que permeta el creixement econòmic del municipi.  
3. Alternatives  
Com a conseqüència del procediment d'avaluació ambiental s'han introduït una sèrie de canvis en el planejament, el resultat del qual es traduïx en l'ampliació del sòl no urbanitzable de protecció en l'entorn de la LIC Sierra Engarcerán, així com canvis en la disposició dels sòls urbanitzables dels Ivarsos a fi d'evitar les zones que presenten risc d'inundació 6 d'acord amb el PATRICOVA.  
  
Respecte a la proposta de sòl urbanitzable proposada en gener de 2005, s'observa que les superfícies dels sectors urbanitzables s'han reduït.  
D'altra banda, la classificació dels nuclis rurals actualment habitats passa a ser sòl no urbanitzable comú 2, i desapareix la classificació per a estos com a sòl urbà.  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
Amb data 3 de març de 2005 el Servici Territorial de Planificació i Ordenació Territorial de Castelló remet documentació tècnica del projecte, l'estudi d'impacte ambiental (EIA), certificat de la informació al públic, còpia de l'informe de la Conselleria competent en matèria de patrimoni i certificat municipal de la sol·licitud d'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer i del transcurs de tres mesos. La documentació resulta incompleta pel que no és procedent incoar el procés d'avaluació d'impacte ambiental.  
Amb data 31 de març de 2005, el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental remet als Servicis Territorials, sol·licitud i ampliació de documentació, en el qual se li comunica que és necessari remetre la següent documentació per a poder incoar l'expedient administratiu:  
  
- Documentació íntegra del PGOU.  
- EIA  
- Certificat del resultat d'informació pública de tots els documents.  
- Certificat d'aprovació provisional de tots els documents pel Ple de l'Ajuntament.  
- Còpia de les al·legacions presentades i còpia dels informes evacuats en contestació a estes.  
- Còpia de les observacions que l'òrgan amb competència substantiva estime pertinents.  
- L'EIA haurà de contindre com a mínim:  
- Informe d'acord amb l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià.  
- Informe regulat en l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge, que serà evacuat per l'organisme de conca competent.  
Amb data 22 d'abril de 2005 té entrada en la Direcció General de Gestió del Medi Natural documentació remesa pels Servicis Territorials composta per: còpia completa de l'expedient administratiu inclosos els certificats requerits, les al·legacions, els informes d'estes, la sol·licitud d'informe d'Inspecció de Patrimoni i, la sol·licitud d'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer; i s'incoa l'expedient administratiu.  
  
2. Informació pública   
La documentació del Pla General d'Ordenació Urbana i el seu estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic per un termini d'un mes, segons anuncis publicats en el periòdic Mediterráneo de 6 de juliol de 2004, en el tauler d'anuncis de l'Ajuntament i en el DOCV núm. 4806, de 27 de juliol de 2004.  
Durant el període d'informació pública no es van presentar al·legacions de caràcter ambiental, segons consta en el certificat emés pel secretari de l'Ajuntament de Sierra Engarcerán.  
3. Resum d'al·legacions  
Cap de les al·legacions presentades és de caràcter ambiental.  
4. Petició d'informació o documentació complementària   
Amb data 10 de novembre de 2005 té entrada en la Direcció General de Gestió del Medi Natural la documentació remesa pels Servicis Territorials en què es remet una còpia del certificat del secretari de la corporació municipal, pel qual es constata que han transcorregut més de tres mesos des de la sol·licitud dels informes de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer i de la Direcció General de Patrimoni sense que estos s'hagen emés.  
Amb data 25 de gener de 2006 el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental remet als Servicis Territorials sol·licitud i ampliació de documentació, i remet a l'Ajuntament de Sierra Engarcerán un enviament, adjunt, amb este requeriment. En el dit requeriment se sol·licita:  
  
1. Informe emés per la Direcció General de Patrimoni Cultural sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural.  
2. Informe favorable, regulat en l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge.  
3. Respecte al sistema de sanejament:  
- Certificat de l'entitat gestora de l'EDAR.  
- Descripció de la xarxa de sanejament proposada.  
- Autorització, si és el cas, d'abocament de pluvials a llit públic.  
  
4. Certificats que justifiquen la capacitat de gestió de residus sòlids urbans i inerts per part de l'organisme encarregat d'això.  
5. L'índex de població fixa i estacional del municipi, tant actual com previst pel nou PGOU.  
6. Informe de la Unitat de Vies Pecuàries.  
7. Informe i estudi acústic per al sector industrial previst.  
8. Informe sobre l'estudi d'inundabilitat.  
9. Informe i estudi de paisatge, de conformitat amb l'article 11 de la LOTPP.  
10. Introduir les modificacions següents:   
- Classificar el sòl afectat per la LIC Sierra Engarcerán com a sòl no urbanitzable de protecció ecològica.  
- Cartografiar zones afectades per incendi forestal, i classificar el sòl com a sòl no urbanitzable de protecció forestal d'incendis.   
- Classificar com a sòl no urbanitzable de protecció arqueològica, l'àrea de diàmetre de 100 metres de protecció que s'establix en el Catàleg de Béns i Espais Protegits per als distints jaciments existents al terme municipal.  
11. Recomanacions:  
- Classificar com a sòl no urbanitzable de protecció agrícola, els sòls que presenten una capacitat agrològica moderada (la més elevada dins del terme municipal) a fi de mantindre els usos i les activitats pròpies del medi rural.  
- Reubicar o modificar els sectors de sòl urbanitzable afectats pel risc d'inundació 6, a fi d'evitar futurs desenrotllaments en zones amb risc d'inundació, de conformitat amb l'article 14.6 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge.  
  
Amb data 6 de novembre de 2006 té entrada en la Direcció General de Gestió del Medi Natural la documentació remesa per l'Ajuntament de Sierra Engarcerán en format CD formada per exemplar del PGOU, estudi d'impacte ambiental, estudi de paisatge i documentació complementària.  
Amb data 20 de juliol de 2007 el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental remet als Servicis Territorials sol·licitud i ampliació de documentació, i remet a l'Ajuntament de Sierra Engarcerán un enviament, adjunt, amb este requeriment. En el dit requeriment se sol·licita:  
  
1. Informe favorable, regulat en l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge.  
2. Informe emés per la Direcció General de Patrimoni Cultural sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural.  
3. Certificat de l'entitat gestora de l'EDAR.  
4. Certificats que justifiquen la capacitat de gestió de residus sòlids urbans i inerts per part de l'organisme encarregat d'això.  
5. Informe a la Unitat de Vies Pecuàries.  
6. Informe i estudi acústic per al sector industrial previst.  
7. Informe relatiu a l'estudi d'inundabilitat.  
8. Informe i estudi de paisatge, de conformitat amb l'article 11 de la LOTPP.  
9. Inclusió de les DEUT relatives a la sostenibilitat.  
10. Fitxes de gestió de cada un dels assentaments rurals històrics en SNUC.  
11. Quadro comparatiu de superfícies.  
12. Població actual i futura, amb les dades corresponents de consum d'aigua, volum d'aigües residuals i de residus.  
13. Delimitació de les unitats ambientals i descripció de les característiques generals.  
14. Cartografia que permeta identificar en quines zones es troben els exemplars de flora endèmics i catalogats, així com les mesures concretes de protecció.  
15. Quadro en què s'arreplegue la flora i fauna existent al terme municipal indicant, si és el cas, si disposen d'algun tipus de protecció en funció de la legislació vigent.  
16. Respecte a les afectacions legals existents al terme municipal:  
  
- El sòl inclòs dins de la LIC es classificarà com a sòl no urbanitzable protegit ecològic, i poden considerar-se com a sòl no urbanitzable comú dins del límit del LIC, aquells terrenys que presenten algun ús dels establits en la normativa pròpia del sòl no urbanitzable, sempre que no es corresponga amb sòl catalogat com a forestal per l'Inventari Forestal de la Comunitat Valenciana.  
- Reflectir adequadament els terrenys forestals afectats per incendis forestals, tant gràficament com en la normativa urbanística.  
  
- S'aportaran les fitxes de gestió dels nuclis afectat per risc d'inundació 6, en les quals s'incorporaran les mesures correctores que les noves edificacions hauran d'adoptar, de conformitat a les condicions establides en els articles 26 a 29 del PATRICOVA.  
17. Consideracions ambientals:  
- S'ampliarà la protecció de sòl no urbanitzable de protecció forestal de tal manera que tot el sòl catalogat per l'inventari forestal com a forestal quede dins d'esta categoria de sòl.   
- Especificar el tipus d'abocador que es vol implantar al sud del terme municipal i justificar, des del punt de vista ambiental, la necessitat d'esta reserva.  
- Les captacions d'aigua destinada al consum urbà situades dins del terme municipal, s'hauran de classificar com a SNUP, i establir un perímetre de protecció, amb caràcter general, de 300 metres comptadors des del límit exterior del punt de captació.  
Amb data 1 d'octubre de 2008 té entrada en la Direcció General de Gestió del Medi Natural l'escrit remés pels Servicis Territorials, i té adjunta la documentació següent:  
- Còpia de la sol·licitud d'informe de la Inspecció de Patrimoni Històric Artístic a fi d'obtindre l'informe de la Conselleria de Cultura i Esport.  
- Informe favorable de l'organisme titular de les vies pecuàries.  
- Informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
- Informe de l'EPSAR en relació amb la capacitat del sistema de sanejament i depuració.  
- Informe de l'empresa gestora dels residus sòlids urbans.  
- Estudi acústic del pla parcial en la UE núm. 3 dels Ivarsos.  
- Ampliació de la documentació relativa a l'EIA.  
- Còpia en CD del PGOU de setembre de 2008.  
- Còpia de l'estudi de paisatge.  
Amb data 26 de novembre de 2008 té entrada en la Direcció General de Gestió del Medi Natural l'escrit remés pels Servicis Territorials, en el qual s'adjunta còpia de l'informe emés per la Direcció General de Patrimoni Valencià.  
Amb data 23 de desembre de 2008 té entrada en la Direcció General de Gestió del Medi Natural l'escrit remés per l'Ajuntament de Sierra Engarcerán, en el qual s'adjunta la còpia de l'informe emés per la Direcció General de Patrimoni Valencià.  
Informes sectorials  
Durant el procediment d'avaluació ambiental es van sol·licitar informes, dels quals s'han aportat els següents:  
1. Informe de la Unitat Tècnica de Vies Pecuàries, de 30 d'abril de 2008, en el qual el tècnic que subscriu informa el següent:  
«Vista la documentació adjuntada en suport informàtic, CD versió corregida desembre de 2007 del PGOU, respecte al tractament de les vies pecuàries en la seua integració en la nova ordenació urbanística d'eixe municipi es considera que han sigut esmenades les deficiències observades i indicades en l'anterior informe.»  
2. Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, de 10 de juliol de 2008 en el qual s'emet un informe favorable al PGOU de Sierra Engarcerán, en funció del següent:  
El PGOU establix l'ordenació del teme municipal en tres nuclis urbans, amb un total de set sectors i tres unitats d'execució, que produiran segons informe un increment total de 3.022 habitants i 1.263 habitatges, i tots estos no estan detallats.  
- Afectació al domini públic hidràulic o a les seues zones de servitud i policia.  
L'informe arreplega gràficament els 63 barrancs existents al terme municipal de Sierra Engarcerán, de tots estos s'establix que hi ha una sèrie de barrancs que han sigut previstos pel PGOU com a SNU i que n'hi ha altres que corresponen a llits sense nom definit. Tant estos últims com una altra sèrie de barrancs no han sigut arreplegats en el planejament, per la qual cosa hauran de ser arreplegats i protegits per pertànyer al domini públic hidràulic.  
Els sectors S-6 i S-7, així com la UE-3 situats al nucli de població dels Ivarsos, estan en la zona de policia del llit de la Rambla de la Viuda o de la Carbonera, i es respecta la zona de servitud.  
  
Es recorda, entre altres coses, que queda supeditada l'execució de qualsevol actuació prevista en zona de policia a l'obtenció d'autorització administrativa per part de l'organisme de conca.  
Els nuclis dels Rosildos i Sierra Engarcerán no afectarien cap llit.  
  
Segons la documentació presentada les aigües residuals seran tractades en l'estació depuradora per a la posterior reutilització. I es recorda en qualsevol cas que:  
Queda prohibit l'abocament directe i indirecte d'aigües i de productes residual llevat que tinguen l'autorització prèvia administrativa.  
  
Quant a les aigües pluvials, no s'aporta informació en què s'arreplegue la previsió sobre el sistema d'evacuació i el seu destí final. Es recorda que per a l'abocament d'estes al llit públic de forma prèvia a l'actuació, s'haurà d'obtindre l'autorització administrativa.  
- Incidència en el règim de corrents  
Una xicoteta part del nucli de població dels Ivarsos, és inundable de risc 6.  
Donada la ubicació d'algun dels desenrotllaments, quan es redacten els corresponents instruments de planejament, s'haurà d'analitzar la possible incidència en el règim de corrents, de manera que quede justificada la no afectació a tercers. S'haurà de preveure els cabals d'aigües pluvials de cada actuació.  
- Disponibilitat de recursos hídrics  
El volum d'increment de demanda anual previst per als desenrotllaments urbanístics que comporta el PGOU és de 35.919 m³.  
El volum total del que disposa actualment el municipi de Sierra Engarcerán és de 106.288 m³ anuals, i es veurà incrementat este en 119.000 m³/any una vegada supere la informació pública l'expedient a què s'acumula (2007RP0008), moment en què disposarà de 225.288 m³/any.  
Tenint en compte que la població censada en el municipi és de 1.069 habitants que comporta un consum de 85.600 m³, es deduïx, que actualment el municipi disposa de recursos hídrics suficients per a l'esmentada població.  
L'obtenció en el dit origen dels recursos hídrics per a atendre a la demanda prevista en el PGOU no afectaria negativament la consecució dels objectius de la Directiva Marc de l'Aigua.  
La documentació aportada fa referència a la reutilització de les aigües residuals, respecte d'això es recorda que s'hauran de demanar les autoritzacions corresponents a l'organisme de conca, qüestions que no consta que hagen sigut atorgades ni sol·licitades.  
L'Ajuntament haurà de sol·licitar informe a l'organisme de conca respecte dels instruments de planejament que desenrotllen este pla i acreditar, que l'increment permet complir l'article 19.2 de la Llei 4/2004, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge.  
3. Informe emés per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, de 10 de novembre en el qual s'emet un informe favorable als efectes patrimonials del PGOU de Sierra Engarcerán i dels Catàleg de Béns i Espais Protegits i haurà d'atendre les condicions d'índole arquitectònica al·ludides - protecció integral de la nevera i delimitació d'entorn dels béns de rellevància local, les carències arqueològiques referides a les manifestacions d'art rupestre i l'observació d'índole etnològica referida a les cauteles per al desenrotllament urbanístic de nous àmbits.  
4. Informe de l'Entitat de Sanejament d'Aigües (EPSAR) sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració de Sierra Engarcerán per a admetre els cabals d'aigües residuals generats pel Pla General d'Ordenació Urbana del municipi de Sierra Engarcerán (Castelló), de 30 de maig de 2006, del qual s'extrau literalment el següent:  
  
«1. El municipi de Sierra Engarcerán està servit per tres EDAR: Sierra Engarcerán, Sierra Engarcerán - els Ivarsos i Sierra Engarcerán - els Rosildos. Estan dissenyades per a tractar 87 m³/dia, 124 m³/dia i 81 m³/dia respectivament. En l'actualitat els cabals influents a cada una d'estes són 47 m³/dia, 55 m³/dia i 12 m³/dia respectivament.   
2. En el II Pla director de Sanejament i Depuració de la Comunitat Valenciana sí que es preveuen actuacions en el sistema de sanejament per a l'anualitat de 2007.  
3. Segons les dades aportades pel sol·licitant, la modificació descrita generarà un cabal estimat, en cada una de les instal·lacions, de 44 m³/dia (EDAR Sierra Engarcerán), 416 m³/dia (EDAR Sierra Engarcerán - els Ivarsos) i 160 m³/dia (EDAR Sierra Engarcerán - els Rosildos).  
  
Conclusió. En el cas que l'urbanitzador responsable del desenrotllament urbanístic decidisca no resoldre el sanejament i la depuració de les aigües residuals per mitjà de la realització de les obres públiques necessàries per a suplementar les infraestructures existents, esta Entitat de Sanejament d'Aigües informa la viabilitat del tractament en les EDAR de Sierra Engarcerán, Sierra Engarcerán - els Ivarsos i Sierra Engarcerán - els Rosildos de les aigües residuals generades pel desenrotllament del PGOU de Sierra Engarcerán (Castelló) sempre que es complisquen, entre altres, les condicions següents: ...()  
2. En tot cas, l'abocament generat pels desenrotllaments urbanístics a què done lloc el PGOU de referència haurà de complir els límits d'abocament establits en el Model d'Ordenança Municipal d'Abocaments o, si no n'hi ha, en el Model d'Ordenança d'Abocaments de l'Entitat de Sanejament.  
3. Hauran de coordinar-se les necessàries ampliacions de les plantes de Sierra Engarcerán, Sierra Engarcerán - els Ivarsos i Sierra Engarcerán - els Rosildos amb els desenrotllaments urbanístics segons tinguen lloc estos, ja que perquè es puga realitzar la connexió efectiva dels desenrotllaments, hauran d'estar executades les obres de construcció d'una planta depuradora amb capacitat suficient per a admetre els cabals d'aigües residuals generats per la població de Sierra Engarcerán».  
5. Informe sobre arreplega dels residus sòlids urbans de FCC Medio Ambiente, SA, de 8 de febrer de 2006, en el qual la mercantil assumix la gestió de l'augment dels RSU que es pogueren generar per motiu del desenrotllament del programa corresponent al PGOU de Sierra Engarcerán, tot això sobre la base del contracte establit.  
Durant el procediment d'avaluació ambiental s'ha realitzat consulta als servicis següents pertanyents a esta Conselleria:  
1. Servici d'Ordenació Sostenible del Medi, emet un informe amb data 8 de febrer de 2006, del qual s'extrau les conclusions següents:  
  
En referència al tractament del sòl inclòs en el PGOU i la seua afectació a la LIC denominada Sierra Engarcerán, s'establix el següent:  
  
- És raonable classificar com a sòl no urbanitzable protegit els terrenys que incloguen els hàbitats corresponents a cada LIC i especialment els designats com a prioritaris, sense perjuí d'allò que s'ha disposat en altres normatives que incloguen criteris de protecció del sòl.  
- Dins de l'àmbit afectat per la LIC, podrien classificar-se com a sòl no urbanitzable comú aquells propis d'usos establits en la normativa del sòl no urbanitzable.  
- Les reserves de sòl no urbanitzables comunes pròximes al nucli urbà, es correspondran amb aquelles els usos de les quals estiguen establits en la normativa del sòl no urbanitzable.  
En general respecte al PGOU cal destacar que no s'observen incompatibilitats llevat d'aquells terrenys que no s'inclouen en la zona de LIC. Es remarca la importància de considerar la superfície que comprén els hàbitats de Juniperus sp com a sòl no urbanitzable de protecció.  
  
2. Servici de Residus Urbans, emet un informe amb data 13 de març de 2006, del qual s'extrauen les conclusions següents:  
Les zones grafiades com a aptes en el Pla Zonal de Residus es referixen únicament i exclusivament a l'eliminació de residus urbans, no d'altres residus no perillosos, ni tampoc residus perillosos ni residus inerts.  
Conseqüentment, no hi ha cap limitació normativa derivada del Pla Zonal I per a la ubicació d'abocadors de residus diferents dels urbans en la zona indicada del municipi de Sierra Engarcerán, sense que això signifique que un abocador proposat en la zona de reserva de sòl puga quedar exempt del compliment del Reial Decret 1481/2001 pel qual es regula l'eliminació de residus per mitjà de depòsit en abocadors.  
  
3. Servici de Suport Tècnic, emet un informe amb data 21 de desembre de 2006, del qual s'extrauen les conclusions següents:  
S'haurà de completar la documentació presentada per a poder emetre un informe que valore la integració paisatgística respecte del model de creixement urbanístic previst en l'estudi de paisatge del PGOU, i s'haurà d'aportar un nou document d'estudi de paisatge amb el contingut i la documentació dels articles 29 i 44 del Reglament de Paisatge de la Comunitat Valenciana.  
Afectacions legals   
1. Aproximadament el 50% del terme municipal de Sierra Engarcerán està inclòs en la Xarxa Natura 2000 amb la figura de lloc d'interés comunitari (LIC), denominat Sierra Engarcerán.   
La LIC de Sierra Engarcerán conté una de les representacions de bosquets i matolls de Juniperus més importants de la Comunitat Valenciana. La savina negral ocupa grans extensions, tant de forma aïllada com amb carrasques. Igualment, el ginebre està ben representat en els dits matolls. La presència d'estes formacions sobre un substrat accidentat, amb nombrosos pedregars, dóna com a resultat una àrea de gran interés paisatgístic i ambiental.  
Hàbitats i espècies destacables: com s'ha indicat, l'hàbitat més rellevant és el constituït pels matolls arborescents amb Juniperus (5210 i 5212), a més dels carrascars (9340) i els matolls (5333).  
  
Com s'arreplega en l'EIA, es poden localitzar al terme municipal els hàbitats següents a més dels mencionats abans:  
5210: Matoll arborescent amb Juniperus sp. pl.  
5330: Males herbes mediterrànies i predesèrtiques.  
8210: Vessants rocosos amb vegetació casmofítica.  
8310: Grutes no explotades turísticament.  
9240: Rouredes ibèriques amb Quercus faginea.  
92DO: Galeries i matolls riberencs meridionals, Nerio-Tamaricetea.  
A priori, s'entén que queda garantida la protecció dels hàbitats, en funció dels quals s'ha delimitat la LIC de Sierra Engarcerán, en classificar la majoria del sòl inclòs dins de la LIC, bé com a sòl no urbanitzable de protecció paisatgística i ecològica o de protecció forestal. No obstant això, si s'estudia més detalladament el planejament, s'observa que hi ha zones, com el Tossal de la Bassa que no estan protegides i no obstant això, estem sobre un dels hàbitats catalogats.  
  
Revisat el Catàleg de Coves, s'observa que al terme municipal de Sierra Engarcerán es localitza, la Cova Santa, que l'EIA arreplega en l'apartat patrimoni com a bé de rellevància local i que pertany al dit Catàleg. No obstant això, en la documentació tècnica de projecte, i en concret, en el Catàleg de Béns i Espais Protegits la dita cova no apareix, i si que apareix l'Abric d'en Melià, que a més s'arreplega com a sòl de protecció arqueològica en els plans d'ordenació.   
  
Per tant, els documents presentats no garantixen la protecció d'esta figura ambiental, d'acord amb el Decret 65/2006, de 12 de maig, del Consell, pel qual es desenrotlla el règim de protecció de les coves i s'aprova el Catàleg de Coves de la Comunitat Valenciana.  
Finalment, al terme municipal hi ha una altra figura de protecció, el Roure valencià (exemplar de Quercus faginea ssp. Valentina), que està en les proximitats del nucli. Este arbre complix la definició establida en la Llei 4/2006, de 19 de maig, de Patrimoni Arbori Monumental, per la qual cosa se l'haurà de dotar de la convenient protecció. L'EIA en l'apartat Patrimoni com a Bé de Rellevància Local l'arreplega, no obstant això, no apareix ni en la documentació tècnica, ni en el Catàleg de Béns i Espais Protegits. Per tant, no queda garantida la protecció d'esta figura ambiental.   
2. Rambles i barrancs. Al terme municipal de Sierra Engarcerán no hi ha llits superficials de cabal continu, i són tots de règim torrencial, i només porten aigua després de les grans precipitacions horàries.  
  
La xarxa de drenatge superficial del municipi es repartix entre dos conques hidrogràfiques: la conca del riu Millars en la qual s'inclou la rambla Carbonera i la conca del riu les Coves, esta última de caràcter totalment autòcton i component clarament mediterrània.  
La rambla Carbonera és el principal llit existent al terme municipal de Sierra Engarcerán. En l'extrem sud-est del municipi s'unix al riu Montlleó per a donar lloc a la rambla de la Viuda que, al seu torn, s'unix al riu Millars poc abans de la desembocadura.  
La protecció de la majoria d'estos barrancs queda garantida en classificar-los com a sòl no urbanitzable de protecció del domini públic hidràulic, no obstant això, tal com es desprén de l'informe emés per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, esta protecció s'ha d'ampliar a una sèrie de barrancs que no han sigut arreplegats i que vénen grafiats en el dit informe.  
El planejament presentat no afecta, en general els llits existents al terme municipal, excepte el nucli dels Ivarsos que presenta afectació de la rambla Carbonera al marge oest, la qual cosa ha limitat el seu creixement en este sentit. No obstant això, una part de la UE-3, i els sòls urbanitzables S-6 i S-7, se situen sobre la zona de policia, per la qual cosa no es podrà realitzar cap actuació sense la preceptiva autorització del corresponent organisme de conca.  
3. Forestal. El municipi de Serra Engarcerán es considera de vocació forestal en ser la superfície forestal major que la no forestal i la superfície forestal arbrada major que la forestal no arbrada.  
L'última proposta d'ordenació presentada de setembre de 2008, arreplega quasi la totalitat del sòl catalogat com a forestal en l'Inventari Forestal de la Comunitat Valenciana i el classifica com a sòl no urbanitzable de protecció forestal.  
D'altra banda, cap dels nous sòls urbanitzables afecta este tipus de sòl pel que el planejament reconeix els valors ambientals d'este tipus de sòl i garantix la seua protecció.  
A l'est del nucli urbà de Sierra Engarcerán es localitza la muntanya d'utilitat pública CS3019CS123.  
El planejament arreplega els sòls forestals afectats per incendi i els classifica com a sòl no urbanitzable de protecció forestal, i garantix la seua protecció.  
4. Vies pecuàries. La xarxa de vies pecuàries de Sierra Engarcerán presenta nombrosos elements associats, entre els quals destaquen els murs laterals que definixen bona part del seu recorregut, els tres descansadors dels voltants dels Rosildos i nombrosos punts d'aigua: basses, aljubs, pous i fonts.  
Les vies pecuàries catalogades al terme municipal són en total 10, junt amb tres elements pecuaris. En conjunt tenen una longitud superior als 60 km i una superfície, aproximada, de 147 hectàrees, la qual cosa suposa al voltant de l'1,8% de la superfície del terme municipal.  
Les distintes vies pecuàries, així com els elements pecuaris es grafien correctament en el pla de classificació de sòl, de setembre de 2008, i se'ls dóna la classificació de sòl no urbanitzable de protecció de vies pecuàries.  
L'amplària legal, així com la longitud de cada una de les vies, s'arrepleguen tant en l'EIA com en la memòria informativa amb data 2008.   
  
De l'informe emés per la Unitat de Vies Pecuàries es desprén que el planejament no afecta ni produirà cap impacte sobre qualsevol dels elements pecuaris.  
No obstant això, s'observa que alguna de les vies pecuàries, podria ser afectada per algun dels nous sectors proposats, i destaca el sector urbanitzable S-2 dels Rosildos. No obstant això, a causa de l'escala dels plans presentats, i la falta de detall, no es pot entrar a avaluar estes possibles afectacions, per la qual cosa no es pot concloure que no es produïsquen possibles impactes sobre estes.  
5. Jaciments arqueològics, paleontològics i elements etnològics. La documentació presentada arreplega tots i cada un dels elements catalogats per la Direcció General de Patrimoni Cultural. D'altra banda, el Catàleg de Béns i Espais Protegits ha sigut informat favorablement per la dita Direcció General, sempre que es complisquen les condicions establides en el dit informe. No obstant això, les figures de la Cova Santa o el Roure valencià, que apareixen l'EIA no s'han inclòs en el dit Catàleg, ni s'han grafiat en el pla, per la qual cosa la seua protecció no queda garantida.  
Per tant, es pot entendre que l'impacte sobre, la major part del patrimoni pot considerar-se positiu a causa de la seua plasmació gràfica en els plans d'ordenació i la protecció explícita d'este recurs.   
  
6. PATRICOVA. S'identifica al terme municipal de Sierra Engarcerán una única zona amb risc d'inundació denominada Semiendorreisme de la rambla de la Viuda, a la qual se li assigna un risc 6. La zona inundable presenta una superfície de 201,89 hectàrees que s'estén pel llit de la rambla Carbonera i els seus marges, i afecta bàsicament sòls agrícoles i el nucli de població dels Ivarsos.  
  
A pesar que la proposta inicial de sectors entorn al nucli urbà dels Ivarsos es va modificar per a evitar el risc d'inundació 6, s'ha de tindre en compte que una part d'este nucli urbà i una part del sector urbanitzable S-7, així com la zona dotacional recreativoesportiva situada al sud-est d'este, estan afectant sòl amb risc d'inundació. Així mateix, hi ha una sèrie de masies que estan en la seua totalitat o en part afectant el dit risc, com són el Mas dels Albadars, els Pujols de Baix, els Pujols del Mig, els Pujols de Dalt, i el Brusalet.   
  
En no haver-se realitzat el corresponent estudi d'inundabilitat, d'acord amb l'article 16 del PATRICOVA, no es disposa de la concreció necessària del risc que permeta prendre decisions adequades, per la qual cosa el sector S-7 no és, des del punt de vista mediambiental, admissible.  
Per a les zones urbanes afectades pel risc d'inundació caldrà ajustar-se al que establix l'article 24 del PATRICOVA.  
S'observa que una part de les zones afectades per risc d'inundació han sigut arreplegades en el planejament, d'una banda classificant les dites zones com a sòl no urbanitzable de protecció del domini públic hidràulic, i reflectint el dit risc en la normativa urbanística o en les fitxes de gestió (en el cas dels nuclis rurals sobre sòl no urbanitzable comú 2), no obstant això, s'observa que la dita delimitació no es correspon amb la que apareix en el sistema cartogràfic d'esta Conselleria, i la superfície arreplegada és menor que la real, la qual cosa haurà de ser rectificada.  
  
A fi d'evitar que futures actuacions en estes zones puguen afectar el risc d'inundació, seria recomanable realitzar un estudi d'inundabilitat que detallara el dit risc, a fi de prendre les mesures preventives adequades, per a evitar possibles modificacions del règim d'escolaments o impactes negatius de la població per inundació. Per a la qual cosa caldrà ajustar-se al que establix la normativa del PATRICOVA, i reflectir-ho així mateix, en la normativa urbanística.  
7. D'acord amb la Llei 7/2002, de Protecció contra la Contaminació Acústica en la Comunitat Valenciana, Sierra Engarcerán no té obligació de realitzar un pla acústic municipal, ja que la seua població és menor de 20.000 habitants, no obstant això, ha d'incorporar un estudi acústic, tal com establix l'article 25 de la dita llei. L'estudi acústic que s'ha presentat no establix els continguts mínims establits en l'apartat B de l'annex IV del Decret 104/2006, de 14 de juliol, del Consell, de Planificació i Gestió en Matèria de Contaminació Acústica, i se centra únicament en el nou sòl industrial, sense tindre en compte l'ús industrial ja existent o el focus de soroll que suposa la CV-15.  
  
El major problema que s'observa des del punt de vista de la contaminació acústica és en relació amb el sector industrial, així com la seua ampliació, al nord del nucli dels Ivarsos, ja que és limítrof amb sòl urbà i són, ambdós usos, incompatibles entre si depenent del tipus d'indústria que se situe. Per tant, hauria de fer-se un estudi acústic adequat a partir del qual es determinara la no afectació d'este sobre el sòl urbà, i si fóra necessari, l'estudi acústic hauria de preveure les mesures correctores adequades per a garantir uns nivells sonors compatibles amb l'ús residencial, el que suposa uns nivells més restrictius que els industrials.  
  
8. Carreteres. La principal via de comunicació en el municipi és la CV-15, carretera que enllaça Sant Mateu amb Vilafamés. Entorn d'esta via de comunicació estan dos dels tres principals nuclis de població del municipi (els Ivarsos i els Rosildos).  
El nucli principal presenta comunicacions deficients, enllaça a través de la CV-155, titularitat de la Diputació Provincial, amb la CV-15 a l'altura dels Rosildos o, cap al sud amb la població de Benlloch, a través de la qual s'enllaça amb la CV-10 o amb la CV-15 per Vall d'Alba.  
  
S'observa que en el planejament s'esbossa el projecte d'una circumval·lació per a CV-10 al seu pas pel nucli dels Ivarsos, que s'arreplega en les DEUT, no obstant això, no s'especifica res més respecte d'això pel que no es disposa de dades suficients per a avaluar-ho ambientalment en este procediment.  
S'hauran de respectar les zones d'afectació establides per la legislació vigent corresponent, i sol·licitar, respecte d'això, informe a la Conselleria d'Infraestructures i Transport, a fi de garantir la seguretat viària i protegir els usos circumdants de l'impacte negatiu d'estes vies.  
  
D'altra banda, s'hauria d'haver considerat dins de l'estudi acústic la CV-15 com un dels focus principals de soroll, i el seu pas pels distints nuclis, haurien d'haver-se proposat les mesures correctores adequades per a evitar l'impacte de la dita infraestructura sobre la població.  
  
Consideracions ambientals  
1. A l'oest del terme s'alça en sentit de nord a sud la serra anomenada d'en Galceran, amb l'alt Tossal de la Vila. En sentit nord a sud, a més, creua el terme un barranc al qual afluïxen altres secundaris, com els anomenats del Toll, Gargallo i de les Voltes. La rambla Carbonera corre per l'oest, i separa este terme municipal del de Culla.  
El terme municipal, en general, presenta una topografia prou accidentada caracteritzada per una fisiografia muntanyosa i de forts pendents, excepte en l'entorn de la rambla Carbonera. El nucli principal, Sierra Engarcerán, se situa en un enclavament limitat a l'est per una topografia muntanyosa de forts pendents, entorn del 40%, i a l'oest per vessants moderats que descendixen fins al barranc del Toll.  
A causa d'esta topografia, s'observa que el nucli de Sierra Engarcerán se situa en una zona amb risc de lliscament baix, que hauria de ser tingut en compte a l'hora d'executar qualsevol construcció en el dit entorn. Esta afectació és difícil d'evitar ja que rodeja tot el nucli, per tant, es troba a faltar un estudi més detallat respecte d'això, i que el planejament haguera proposat els nous sòls en les zones menys conflictives. No obstant això, en les mesures correctores, concretament en la 3, ja obliga a la realització d'un estudi per al desenrotllament del sector de sòl urbanitzable S-1, que haurà d'arreplegar-se en la fitxa de gestió corresponent.  
La superfície del terme municipal presenta vulnerabilitat mitjana o baixa a la contaminació de les aigües subterrànies. El planejament hauria, per esta causa, de limitar certs usos, ja que, concretament, la vulnerabilitat mitjana implica que estos sòls siguen compatibles amb els usos residencials extensius i intensius, des del punt de vista de la contaminació de les aigües subterrànies, i presenta limitacions per als usos industrials intensius, encara que poden ser compatibles amb usos industrials aïllats o indústria urbana. Pel que el planejament haurà d'arreplegar limitacions a l'hora de permetre la implantació de certs usos en este tipus de sòl.   
Respecte d'això, cal assenyalar l'existència de multitud de granges al terme municipal, les quals hauran de comptar amb mesures d'impermeabilització adequades. Així mateix, l'únic sòl urbà industrial existent al terme municipal se situa sobre este tipus de sòl pel que s'hauran de limitar la implantació de certes activitats, així com s'hauran d'establir mesures preventives i/o correctores adequades.  
2. En el municipi predominen els sòls de capacitat agrològica baixa, que s'estenen per la major part de la serra, i són substituïts per sòls de capacitat agrològica molt baixa en una àmplia franja que descriu un arc des de l'oest al nord-est del nucli urbà de Sierra Engarcerán i una altra àmplia superfície al sud-est. Entorn de la rambla Carbonera i una zona en el límit sud, entre el barranc de l'Estela i el del Covarxo, apareixen sòls amb una capacitat agrològica moderada.  
  
L'activitat agrícola se centra, majoritàriament, en el cultiu de secà localitzat entorn de la rambla Carbonera, i els principals cultius són l'ametler i l'oliverar d'almàssera per a oli. No obstant això, en l'entorn del barranc de l'Estela i el del Covarxo, segons el Corine Land Cover, la zona agrícola apareix com a zona de mosaic de cultius permanent en regadiu.  
En principi els desenrotllaments proposats afectarien molt poc l'agricultura, ja que els creixements són prou moderats. No obstant això, des del punt de vista mediambiental, s'observa la falta de protecció d'este tipus de sòl sempre necessària ja que, a més de servir a l'economia local, presenten valors agrològics, servixen de matalaf de protecció per a les zones forestals i poden ser zones d'espai vital per a les aus, per la qual cosa hauria de proposar-se la protecció d'algun dels sectors, com el de l'entorn dels barrancs l'Estela i el del Covarxo, on també es localitza el Mas de Montino, entre altres, o certes zones al costa de la rambla Carbonera.  
D'altra banda, els sòls que mantinguen la classificació de sòl no urbanitzable comú, s'haurien de zonificar, d'acord amb l'article 18 de la Llei 10/2004, de 9 de desembre, del sòl no urbanitzable, a fi de disposar els usos més adequats, des del punt de vista mediambiental, en cada cas.  
Les DEUT haurien d'introduir algun tipus d'acció destinada a la millora i la protecció del sector primari, tant pels seus valors culturals, paisatgístics, mediambientals i econòmics.  
3. Com s'arreplega literalment de l'EIA, «les formacions vegetals predominants en el municipi són, ordenades de major a menor extensió les següents: alzinars, garrigues (matoll dominat pel coscoll), altres formacions no arbòries (matoll sense domini de coscoll), pinedes de pi blanc, savinars i ginebrars, pi blanc amb alzina, alzinar amb pi blanc i pi blanc sobre coscoll».  
La protecció del patrimoni natural queda assegurada per mitjà de les classificacions següents:  
a) El sòl no urbanitzable de protecció paisatgística i ecològica, que busca la protecció del medi natural i l'esbarjo. Cal destacar que l'ús esportiu, sense especificar res més, que apareix com a compatible, des del punt de vista medi ambiental, podria provocar un impacte negatiu sobre este tipus de sòl. Per tant, s'hauria d'especificar, què implica eixe ús esportiu.  
b) El sòl no urbanitzable de protecció forestal, que implanta com a ús dominant el forestal autòcton o de repoblació, amb la qual cosa queda garantida la seua protecció. No obstant això, amb l'ús esportiu ocorre el mateix que en el punt anterior.  
c) El sòl no urbanitzable de protecció forestal d'incendis es correspon amb zones que han patit incendi forestal, i l'objectiu principal és la repoblació d'estos.  
4. La descripció de la fauna existent resulta molt generalista ja que s'exposen unes llistes d'espècies de presència probable obtingudes a partir de la interpretació dels ambients trobats al terme municipal, per la qual cosa l'avaluació ambiental dels possibles impactes en no disposar de dades concretes resulta difícil d'establir.  
No obstant això, estudiat el planejament i els desenrotllaments proposats s'entén que no existiran impactes significatius sobre la fauna, excepte en aquells casos en què no se solucionaren de manera adequada els sistemes de depuració d'aigües residuals, i afecten d'alguna manera la qualitat de les aigües i per tant, les espècies protegides lligades a l'àmbit fluvial.  
5. Respecte al proveïment d'aigua potable, segons les dades de l'EIA i basant-nos en l'informe de la CHJ, s'establix que:  
- En l'actualitat el municipi de Sierra Engarcerán disposa d'una concessió d'aigües (1998CP0050) amb un volum màxim de 106.288 m³/any, que servix una població de 1.069 habitants que comporta un ús de 85.600 m³/any, per la qual cosa disposa de recursos hídrics suficients per a l'esmentada població.  
- Una vegada superada la informació pública de la concessió (2007RP0008) que disposa d'un volum màxim de 119.000 m³/any, i sumats a la concessió anterior, el terme municipal de Sierra Engarcerán disposarà de 225.288 m³/any. Així mateix, l'increment de població proposat suposarà un increment de demanda en els recursos de 35.919 m³/any, que sumats a les necessitats de la població actual, suposaran 121.519 m³/any, per la qual cosa es confirma que Sierra Engarcerán disposa de recursos hídrics suficients per a l'esmentada població.  
No obstant això, vistes les fitxes dels distints assentaments rurals històrics s'observa que alguns d'estos no tenen garantit el subministrament d'aigua potable, i la població d'estos no ha sigut tinguda en compte per al càlcul de recursos necessaris, per tant, per a estes masies, no queda garantida la suficiència de recursos hídrics, per la qual cosa des del punt de vista ambiental, en estos casos, no es podria permetre la construcció de noves vivendes fins que no disposen del dit recurs.  
  
La documentació gràfica no arreplega la situació de pous ni fonts, cosa que és necessària per al cas que es tractara de pous o fonts destinats a ús públic se'ls dote de la protecció necessària per a garantir la qualitat de les aigües.  
Respecte al sanejament, el municipi de Sierra Engarcerán està servit per tres EDAR: Sierra Engarcerán, Sierra Engarcerán - els Ivarsos i Sierra Engarcerán - els Rosildos. Segons l'informe de l'EPSAR s'obtenen les dades següents:  
V. disseny V. actual V. estimat V. total  
Sierra Engarcerán 87 m³/dia 47 m³/dia 44 m³/dia 91 m³/dia  
S. Engarcerán-els Ivarsos 124 m³/dia 55 m³/dia 416 m³/dia 471 m³/dia  
S. Engarcerán - els Rosildos 81 m³/dia 12 m³/dia 60 m³/dia 172 m³/dia  
Per tant, s'observa que les instal·lacions seran insuficients i que hauran de ser ampliades abans de qualsevol desenrotllament a fi de garantir l'adequat tractament de les aigües residuals i la seua no afectació al medi ambient.  
El sanejament dels distints assentaments rurals històrics és independent al dels tres nuclis principals. Segons les fitxes de cada assentament el sanejament se soluciona amb fosses sèptiques i amb un servici bimensual d'arreplega i neteja amb trasllat posterior a la depuradora municipal. Pel que s'entén que en traslladar les dites aigües a depuradora, no produiran cap impacte sobre el medi ambient.  
Respecte a l'arreplega d'aigües pluvials, la documentació aportada no fa cap referència al tractament d'estes, per la qual cosa no es pot avaluar l'impacte d'estes sobre el medi ambient. No obstant això, haurà d'optar-se per un sistema separatiu, i enviar l'aigua de pluja previ mínim tractament d'esta, directament al llit, per a la qual cosa se sol·licitarà primer la preceptiva autorització de l'organisme de conca.  
  
El control dels abocaments de les aigües residuals i de les pluvials al llit, en este cas, s'han de controlar de forma especial ja que, en ser els barrancs tributaris del Millars, el qual és una LIC associada a un ecosistema fluvial l'atenció i la protecció del qual és prioritària.  
Respecte a la gestió de residus, l'EIA establix que la gestió d'estos es realitza de conformitat amb la normativa vigent, i s'arrepleguen diferents fraccions de forma selectiva i són retirats els RSU no classificats per l'empresa contractada i portats a l'abocador de Tales. La dita empresa ha emés un informe en què s'adjudica l'arreplega de residus però no s'establix ni el volum total, ni el destí final.   
  
No obstant això, s'hauria d'haver sol·licitat l'informe de gestió de RSU al consorci encarregat del pla zonal de la Zona I.  
No obstant això, encara que el servici d'arreplega de RSU queda garantit en els nuclis més importants, en alguns dels assentaments rurals històrics, les fitxes establixen que no disposen del dit servici, i no s'aporta cap dada sobre el destí d'estos, per la qual cosa ha de determinar-se el sistema d'arreplega de residus en eixos assentaments i, evitar qualsevol abocament incontrolat de residus.   
6. Els usos del sòl poden dividir-se en els tipus següents:  
- Sòls destinats a l'edificació residencial: correspon principalment als tres nuclis urbans d'Ibarsos, Rosildos i la Sierra Engarcerán, així com un gran nombre de disseminats constituït pels masos que existixen en tot el terme municipal.   
- Sòls destinats al cultiu: predomina el cultiu de secà.  
- Sòl destinat a l'ús industrial: este sector és pràcticament inexistent al terme municipal i un dels que es pretén potenciar, amb l'ampliació de sector existent ja als Ivarsos.  
En general tots els usos plantejats són compatibles amb el sòl en què se situen, excepte l'industrial, que pot ser incompatible per diversos motius, d'una banda per la vulnerabilitat del sòl en què s'emplaça, la qual cosa s'ha estudiat en un punt anterior, i d'altra banda per la seua proximitat a sòl urbà.  
Per la seua proximitat al sòl urbà pot ser incompatible, bé a causa de la contaminació acústica, al tema d'emissions atmosfèriques o al tipus d'indústria que es pretén instal·lar. Respecte al primer cas es considera que quedarà resolt per mitjà del estudi acústic corresponent. No obstant això, els possibles impactes a causa de la contaminació per emissions atmosfèriques o per tipus d'indústria, no s'aporten quasi dades, per la qual cosa no queda garantida la no afectació sobre el medi ambient, ni sobre la població.  
En la documentació tècnica es tipifica la indústria en tres categories A, B i C, i és, des del punt de vista ambiental, la A i la B compatible amb l'ús residencial, no la C, que està definida com a indústria no admesa en edificis contigus a altres destinats a qualsevol ús. Comprén aquelles activitats de caràcter nociu o perillós que amb mesures de condicionament adequades poden autoritzar-se en zones industrials encara que distanciades de tota activitat aliena a estes i tinguen un grau de qualificació alt. No obstant això, la dita definició de l'activitat industrial C apareix com a ús compatible en el polígon industrial, la qual cosa ambientalment no és viable.  
En el contingut de l'EIA es menciona la reserva d'un abocador inert al terme municipal, però no s'aporten dades concretes de la seua ubicació fet pel qual no es pot entrar a valorar este aspecte.  
7. L'anàlisi del paisatge s'ha realitzat per mitjà del corresponent estudi de paisatge, d'acord amb l'article 31 de la Llei 4/2004, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge, el qual ha sigut remés als tècnics competents per a la seua avaluació.  
8. Durant els últims 20 anys, l'evolució de la població de Sierra Engarcerán ha presentat una tendència clarament regressiva, habitual de les zones rurals on s'ha produït un progressiu abandó de les activitats agrícoles i ramaderes, sense preveure's futurs desenrotllaments industrials significatius.  
Vist que el creixement és negatiu, s'entén que l'increment poblacional proposat de 188%, que es produirà en passar dels 1.048 habitants censats en 2007 (segons fonts de l'IVE), al voltant de 4.100 habitants, s'entén que este important creixement de la població no es justifica adequadament en el document presentat basant-se en una demanda real.  
  
9. L'EIA identifica i valora els possibles impactes que es deriven del planejament proposat, per mitjà d'una matriu general d'impactes, i es pot considerar globalment l'impacte de caràcter compatible, excepte els que es puguen produir en la fase de funcionament a causa de l'activitat industrial i a la depuració d'aigües que es consideren severs i per als quals es proposen una sèrie de mesures correctores.   
  
Les principals mesures preventives i/o correctores es dirigixen a l'eliminació o disminució fins nivells acceptables dels impactes severs o crítics, i són distintes en funció de la fase del procediment, a aplicar des del planejament general, a observar en els projectes d'urbanització, en el desenrotllament de les obres d'urbanització i en la concessió de llicències d'activitat. I es detecta que la majoria de mesures estan orientades a minimitzar els possibles efectes de la indústria sobre la població.  
  
El PVA s'orienta a complir les mesures correctores proposades, i destaca la vigilància del desenrotllament i la finalització de les obres, de l'activitat industrial i del funcionament de les distintes depuradores.  
  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article 16.2 m) del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualsevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars al territori de la Comunitat Valenciana.  
  
4. Amb data 30 d'abril de 2006 va entrar en vigor la Llei 9/2006, de 28 d'abril, sobre Avaluació dels Efectes de determinats Plans i Programes en el Medi Ambient (LEAE).  
De conformitat amb el que establix la disposició transitòria primera, apt. 2n de la Llei 9/2006, de 28 d'abril, sobre Avaluació dels Efectes determinats Plans i Programes en el Medi Ambient, el pla està inclòs en el supòsit regulat en esta, ja que el seu primer acte preparatori formal va ser anterior al 21 de juliol de 2004 i, la seua aprovació definitiva encara no s'ha produït.  
El procediment d'avaluació ambiental relatiu al Pla General d'Ordenació Urbana de Sierra Engarcerán s'inicia amb data 22 d'abril de 2005, de conformitat amb la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental.  
El dit procediment, amb data entrada en vigor de la LEAE, 30 d'abril de 2006, està en una fase avançada havent-se realitzat:  
  
- El tràmit d'informació pública, i com no és, en este cas, d'aplicació la Llei 27/2006, de 18 de juliol, per la qual es regulen els drets a la informació, de participació pública i d'accés a la justícia en matèria de medi ambient. Durant el període d'informació pública no es van presentar al·legacions de caràcter ambiental.  
- Consulta a les administracions afectades, i el resultat d'estes és favorable, i s'ha tingut en compte en el tràmit d'avaluació ambiental.  
  
- Sol·licitud a l'òrgan promotor d'ampliació i/o aclariment de la documentació remesa, i ha sigut contestat amb l'amplitud i el nivell de detall necessaris per a un pronunciament ambiental.  
D'altra banda, vist que el model territorial presentat proposa una ocupació del sòl per als creixements urbans, una utilització racional dels recursos naturals i proporciona una adequada protecció als espais naturals existents, s'entén que el nivell de protecció del medi ambient i la integració ambiental poden aconseguir-se a través del procediment d'avaluació ambiental establit per la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
Per tot l'anteriorment exposat, i, actuant segons el principi d'eficàcia procedimental i el criteri d'eficiència, establits en l'article 3 de la Llei 30/1992, es resol concloure el procediment ambiental iniciat d'acord amb la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Analitzada la documentació presentada, vistos els informes presentats pels distints servicis, establides les afectacions legals, així com les consideracions ambientals i realitzada la visita de camp, s'informa com a acceptable, només als efectes ambientals, el projecte del Pla General d'Ordenació Urbana del terme municipal de Sierra Engarcerán (Castelló), sempre que es desenrotlle d'acord amb el que establix la documentació presentada i amb les condicions següents:  
  
1. Prèvia a l'aprovació definitiva s'haurà de presentar:  
a) Quadro comparatiu de superfícies, entre les NNSS i el PGOU proposat, en el qual s'arrepleguen clarament les superfícies de totes i cada una de les categories de sòl previstes en els plans d'ordenació PO 1.1 i PO 1.2.  
b) Estudi d'inundabilitat i l'informe relatiu a este emés pel Servici d'Ordenació Territorial.  
c) Estudi acústic i l'informe relatiu a este emés pel Servici de Qualitat Ambiental.  
d) S'aclarirà si es pretén o no establir una reserva de sòl per a abocador de residus inerts i, si és el cas, localitzar-lo.  
2. Per al segellat del document definitiu del pla general per part de la CTU, hauran de presentar un text refós en el qual s'arreplegue el següent:  
a) Nous plans de classificació i de qualificació del sòl en què s'arrepleguen les modificacions següents:  
- El sòl classificat com a sòl comú dins de la LIC, que apareix rodejat en la seua totalitat per sòl forestal es classificarà com a sòl no urbanitzable de protecció forestal, i per tant, només estaran permesos aquells usos vinculats a l'ús forestal establits en la Llei 3/1993, de 9 de desembre, Forestal de la Comunitat Valenciana i el seu reglament. Excepte en aquells casos en què queda demostrada la seua vocació agrícola, sempre que no coincidisquen amb algun hàbitat, que es podran classificar com a enclavaments de vocació agrícola dins del sòl de protecció forestal i en els quals estarà permés l'ús agropecuari, sempre que ja existira o es destine a un ús tradicional.  
- Entorn al nucli urbà de Sierra Engarcerán es mantindrà una zona de sòl no urbanitzable comú, que permeta futurs desenrotllaments residencials i/o implantació d'activitats terciàries, mai industrials que foren incompatibles amb l'ús residencial.  
- Arreplegar com a sòl no urbanitzable de protecció de domini públic hidràulic tots i cada un dels barrancs del terme municipal, que apareixen en l'informe de CHJ, així com la totalitat de sòl afectat per risc d'inundació.  
- Establir una nova categoria de sòl, sòl no urbanitzable de protecció per valor agronòmic, destinada a protegir el sòl més productiu situat al sud del terme municipal, concretament entre els barrancs de l'Estela i el de Covarxo.  
- Es grafiaran les distintes fonts i/o pous destinats a consum humà i se'ls donarà un règim especial de protecció quan s'estiguen en sòl no urbanitzable o se'ls incorporarà a la xarxa primària en cas d'estar en sòl urbà o urbanitzable.   
- S'establirà per a la Cova Santa, i en general per a totes les coves existents al terme municipal, un perímetre de protecció general definit per mitjà d'un cercle d'una hectàrea de superfície (equivalent a un radi de 56,4 m), la classificació del qual serà sòl no urbanitzable de protecció de coves.  
- S'establirà per al Roure valencià un perímetre de protecció.  
  
- Es localitzaran les tres EDAR existents al terme municipal.  
- Es grafiarà el sòl destinat al futur ecoparc.  
- Es grafiarà, si és el cas, la reserva de sòl destinada a abocador de residus inerts.  
b) Un nou pla d'ordenació estructural, en el qual s'establisca una zonificació d'usos per als sòls classificats com a no urbanitzable comú, en el qual s'establiran com a mínim els tipus següents:  
  
- Zones d'ús forestal.  
- Zones d'ús forestal, agrícola i/o ramader.  
- Zones en què siga possible l'explotació de pedreres, extraccions d'àrids o de terres, o amb recursos geològics o hidrològics.  
- Zones en què siga possible l'ús de vivenda, i diferenciar les àrees en què siga possible la vivenda aïllada i familiar, aquelles en què siga possible la vivenda rural vinculada a explotació agrícola i aquelles en què es delimiten els assentaments rurals tradicionals i històrics existents.  
- Zones en què, excepcionalment i en les condicions establides en esta Llei del Sòl No Urbanitzable, pogueren implantar-se activitats industrials, productives, terciàries o de servicis, sempre que siga en aquelles zones que ja tenen unes infraestructures d'accés adequades i se situen pròximes a nuclis urbans.  
c) Un pla en què s'indique els punts d'abocament de les aigües pluvials.   
d) Un pla de cada nucli de població, a major escala i detall que els presentats, en la qual s'arrepleguen adequadament les afectacions tant a llits públics com a vies pecuàries.   
3. Es considerarà tant per al projecte de circumval·lació previst per a la CV-15 en el nucli dels Ivarsos, com per al projecte d'abocador inert, si finalment es preveu, únicament com un ús previst en la normativa urbanística i no existix cap compromís sobre la tramitació posterior del dit projecte pel que fa tant a la viabilitat com a la distribució i requerix, per a la seua aprovació definitiva, el procediment d'avaluació d'impacte ambiental establit per la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, així com per al desplegament reglamentari.  
  
4. Respecte a l'afectació a plans d'acció territorial, en esta cas PATRICOVA, s'establix que:  
a) El sector S-7 quedarà fora del procediment urbanístic fins que no es realitze el corresponent estudi d'inundabilitat, que concrete amb major detall el dit risc i s'establisquen les mesures preventives i/o correctores oportunes.  
b) En les fitxes de gestió del sòl urbà afectat i la dels assentaments rurals històrics que afecten sòl amb risc d'inundació de nivell 6 s'incorporaran les mesures correctores que les noves edificacions hauran de complir, d'acord amb el que establixen els articles 26 a 29 del PATRICOVA. Així mateix, quedaran prohibits els usos i les activitats assenyalats en article 22.2.  
5. Introduir en les DEUT que s'establirà una seqüència lògica per al desenrotllament dels sectors urbanitzables.  
6. En les normes urbanístiques s'haurà d'arreplegar les qüestions següents:  
a) S'introduirà una normativa relativa al sòl no urbanitzable de protecció de coves que caldrà ajustar al que establix el Decret 65/2006, de 12 de maig, del Consell, pel qual es desenrotlla el règim de protecció de les coves i s'aprova el Catàleg de Coves de la Comunitat Valenciana o normativa que el substituïsca.  
b) S'introduirà una normativa relativa a la protecció d'arbres monumentals que estarà al que establix la Llei 4/2006, de 19 de maig, de Patrimoni Arbori Monumental o normativa que el substituïsca.  
c) En la normativa del sòl industrial es permetran, únicament, les indústries tipus A i B, és a dir aquelles compatibles amb l'ús residencial, d'acord amb els criteris establits en el Decret 54/1990, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Nomenclàtor d'Activitats Molestes, Insalubres, Nocives i Perilloses, i es prestarà especial atenció a les indústries qualificades pel nomenclàtor de molestes.  
  
d) En el sòl no urbanitzable comú s'introduiran els canvis següents:  
- Caldrà ajustar-se a allò que s'ha especificat en la Llei 10/2004, del Sòl No Urbanitzable, o normativa que el substituïsca.  
- Les casetes d'apers necessitaran un informe previ favorable de la Conselleria d'Agricultura per a permetre's sobre parcel·les menors a una hectàrea.   
- Serà obligatori instal·lar en aquelles activitats aïllades o vivendes familiars aïllades, no connectades a xarxes de sanejament, per als nous usos, sistemes d'oxidació total, i es prohibix l'ocupació de fosses sèptiques i pous cegos.  
- Per al C-2 es permetrà la tipologia edificatòria igual a l'existent i que respecte l'estètica tradicional i característica de cada enclavament.  
e) En sòl no urbanitzable comú 2 i, pel que fa a les noves vivendes hauran de disposar de sistemes d'oxidació total, i es prohibix l'ocupació de fosses sèptiques i pous cegos.  
f) En el sòl no urbanitzable de protecció forestal es modificaran els aspectes següents:  
- Es permetrà la plantació arbòria, sempre que es realitze amb espècies autòctones.  
- Es permetrà l'ús esportiu, sempre que no supose una transformació del sòl, ni una pèrdua dels valors naturals que van motivar la seua protecció.  
- Els usos seran els detallats en la Llei 3/1993, de 9 de desembre, Forestal de la Comunitat Valenciana i el seu reglament o normativa que la substituïsca.  
g) En el sòl no urbanitzable de protecció forestal d'incendis s'introduirà el següent:  
- Únicament es permetran les labors de restauració de la massa forestal, i es permetrà la plantació arbòria, sempre que es realitze amb espècies autòctones.   
7. Els nous sectors, tant urbans com urbanitzables, han de quedar condicionats al fet que:  
a) Els sistemes de depuració estiguen en funcionament i amb capacitat suficient per a admetre els dits creixements.  
b) S'obtinga l'informe de la Unitat de Vies Pecuàries per a aquells sectors que afecten alguna de les VVPP existents al terme municipal.  
  
c) S'obtinga la corresponent autorització d'abocament d'aigües pluvials.  
d) Quan s'implante una activitat que implique un increment del consum dels recursos hídrics, que no ha sigut previst en el PGOU, s'haurà de sol·licitar l'informe a l'organisme de conca corresponent.  
  
e) Els sectors que estiguen afectats per risc d'inundació 6 hauran de realitzar el corresponent estudi d'inundabilitat, de conformitat amb l'article 16 del PATRICOVA.  
  
Segon  
Es notifica a les parts interessades que contra esta resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.   
  
Tercer  
Esta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que establix l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 17 de febrer de 2009.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.   
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 127/08-AIA.  
Títol: Fàbrica de productes ceràmics.  
Promotor: Garogres, SAU.  
Autoritat substantiva: Direcció General per al Canvi Climàtic.  
  
Objecte: obtenció de l'autorització ambiental integrada.  
Localització: Sant Joan de Moró (Castelló).  
Descripció del projecte  
Garogres, SAU. És una empresa dedicada a la fabricació de productes ceràmics ubicada en una parcel·la qualificada com a sòl urbà industrial en el km 16.5 de la ctra. Castelló-l'Alcora, del terme municipal de Sant Joan de Moró. Donades les seues característiques està inclosa en l'annex I de la Llei 16/2002.  
La parcel·la industrial s'ubica en un entorn industrial consolidat i limita amb altres indústries pertanyents al sector ceràmic i amb l'embassament de Maria Cristina.   
En el procés industrial es consumix gas natural i electricitat. El gasoil utilitzat per als carretons i les pales carregadores s'emmagatzema en un depòsit fix de 3.000 litres de capacitat que disposa d'una cubeta de seguretat perimetral d'obra.  
La matèria primera principal és l'argila atomitzada que arriba a la fàbrica en camions i es descarrega en tremuges tancades amb aspiració localitzada per a evitar la dispersió de pols a l'atmosfera, i per mitjà de cintes transportadores i elevador de catúfols s'emmagatzema en sitges metàl·liques de 100 tones de capacitat unitària ubicats en l'interior de la nau de la secció de premses. Cada sitja disposa d'aspiració localitzada en cada una de les boques. El transport de l'argila atomitzada fins a les premses hidràuliques es realitza per mitjà de sistemes de transport pneumàtic pressuritzat. L'operació de conformat de peces es realitza de forma contínua per premsat en sec. Posteriorment les peces se sotmeten a les etapes d'assecat, esmaltat i cocció.  
L'empresa disposa de dos filtres de mànegues per a la captació de partícules, un per a la secció de línies d'esmaltat i un altre per a la zona de descàrrega de matèries primeres i premses. La pols arreplegada pels filtres de mànegues es concentra en la base d'estos i és arreplegada per a la seua entrega a gestor autoritzat (atomitzador).  
Existixen 8 focus canalitzats d'emissió de contaminants a l'atmosfera corresponent a les ximeneres dels filtres de mànegues, assecadors i forns.  
El subministrament d'aigua procedix de pou propi (11.169 m³/any) i de la xarxa de proveïment (1.433 m³/any), i es consumix en el procés industrial i en els servicis higiènics respectivament.   
Les aigües sanitàries són tractades per mitjà d'una depuradora biocinètica. Les aigües aclarides es canalitzen a les basses d'homogeneïtzació de les aigües residuals industrials i els fangs que s'emmagatzemen en la depuradora s'entreguen a l'EDAR per mitjà de transport autoritzat.  
Les aigües residuals industrials es generen en les línies d'esmaltació, en la zona de preparació d'esmalts i en el laboratori. Les aigües de procés s'arrepleguen a través de canaletes i es conduïxen per canonades de bombament a les basses d'homogeneïtzació on es mantenen en agitació per a evitar la formació de precipitats fins a la seua arreplega per mitjà de camió cisterna i trasllat a gestor autoritzat (atomitzador).   
  
L'emmagatzematge dels esmalts i colors ceràmics en sec es realitza en l'interior de les naus industrials. La preparació dels esmalts es realitza per molturació via humida en molins discontinus de boles. Els esmalts, una vegada preparats, s'emmagatzemen en depòsits de 1.000 litres tancats i protegits fins a la seua utilització en les línies d'esmaltació. Els colors i tintes serigràfics preparats són emmagatzemats en cossis de 50 litres i traslladats a les línies d'esmaltat per a la seua ocupació. Els dissolvents orgànics s'emmagatzemen en depòsits GRG d'1 m³ de capacitat. Una vegada buits els envasos són tornats al proveïdor per estar acollits a un sistema de depòsit, devolució i retorn (SDDR), el que suposa reutilitzar estos envasos fins al seu trencament.  
Els distints residus generats són emmagatzemats temporalment fins la seua arreplega per gestor autoritzat. Es disposa d'un magatzem de residus perillosos i no perillosos a cobert.  
Antecedents  
Amb data 3 d'agost de 1995 es va formular declaració d'impacte ambiental acceptable, només als efectes ambientals, del projecte d'instal·lació de planta de cogeneració a gas natural (motor Caterpillar model 3508, de 508 KWE) en els termes que establix l'estudi d'impacte ambiental i amb les condicions establides en la citada declaració d'impacte ambiental de 3 d'agost de 1995. (Expedient 95/95-AIA).   
  
L'objecte del projecte de la planta de cogeneració a gas natural era la generació d'electricitat i l'aprofitament dels gasos de fuga del motor, junt amb els procedents del sistema de refrigeració, per a l'assecat dels llots decantats de les aigües residuals industrials. Actualment, la instal·lació de cogeneració està en desús i les aigües residuals industrials es mantenen en agitació, s'evita la formació de precipitats i s'arreplega periòdicament per mitjà de camió cisterna.  
  
Consideracions ambientals  
La indústria se situa en una parcel·la qualificada com a sòl urbà industrial que limita amb l'embassament de Maria Cristina.   
Amb caràcter general, la fabricació de productes ceràmics porta associats elevats consums d'aigua i energia i genera emissions a l'atmosfera, soroll, abocaments i residus.   
S'emeten contaminants a l'atmosfera a través de ximeneres com a conseqüència de la combustió del gas natural en forns i assecadors, i partícules a través de les ximeneres dels filtres de mànegues.   
Respecte al sòl i les aigües subterrànies, és d'assenyalar que la ubicació de la indústria està en una zona amb accessibilitat d'aqüífers mitjana i amb vulnerabilitat a la contaminació de les aigües subterrànies alta, i que una part de la parcel·la industrial que limita amb el talús de l'embassament, presenta una accessibilitat d'aqüífers alta i vulnerabilitat de les aigües subterrànies molt elevada, tot això d'acord amb la Cartografia Temàtica del Territori de la Comunitat Valenciana.  
D'acord amb el projecte presentat, des de l'inici de l'activitat s'ha empleat gas natural com a combustible, i no existixen depòsits subterranis de combustibles que pogueren ser un focus de contaminació del sòl. D'altra banda, la parcel·la industrial està totalment pavimentada per mitjà de formigó hidrofugat en la solera de les naus i en zones de magatzem, i per mitjà de paviment asfàltic en els vials d'accés. Així mateix, les basses d'homogeneïtzació d'aigües residuals industrials són de formigó armat per a garantir l'estanquitat i la impermeabilitat d'estes i estan sobredimensionades per a evitar possibles vessaments.   
  
Respecte a la contaminació de les aigües superficials, atés que la indústria està ubicada en la zona del talús de l'embassament de Maria Cristina, qualsevol abocament incontrolat, acumulació de residus o substàncies, qualsevol que siga la seua naturalesa, que pogueren caure a estes o ser arrossegades per l'aigua de pluja, constituirien un perill de contaminació de les aigües de l'embassament i la degradació del seu entorn.  
Els impactes associats a l'emmagatzematge temporal de residus són la contaminació del sòl i de les aigües com a conseqüència de fugues i vessaments accidentals en les zones d'emmagatzematge, durant la càrrega i descàrrega, o en la manipulació dels envasos que els contenen, i resulta convenient l'aplicació de mesures encaminades a impedir per un costat la lixiviació dels residus i en cas de produir-se, canalitzar-los i arreplegar-los i garantir el correcte emmagatzematge fins a la seua arreplega i gestió.   
Hi ha un risc de contaminació del sòl i de les aigües com a conseqüència de l'emmagatzematge de cossis trencats o oberts que puguen contindre restes d'esmalts o colors, com a conseqüència de vessaments o lixiviació per aigua de pluja, per la qual cosa estos han d'emmagatzemar-se a cobert, en zones degudament impermeabilitzades i en condicions adequades per a evitar lixiviats.  
Durant les operacions de transport, recepció, càrrega, descàrrega i premsat d'argiles atomitzades es generen emissions difuses. Les argiles atomitzades arriben a la fàbrica en camions, i les operacions de recepció, càrrega, descàrrega i premsat es realitzen a cobert. El transport intern de les argiles atomitzades fins a les premses es realitza per canonades amb propulsió pneumàtica.   
Les tremuges de recepció, les sitges d'emmagatzematge i les premses hidràuliques disposen d'aspiracions localitzades. Estes aspiracions són depurades en el filtre de mànegues, i la pols capturada és arreplegada i emmagatzemada per a la seua entrega a gestor autoritzat. Les operacions d'arreplega i gestió de la pols capturada han de realitzar-se de manera que s'impedisca la dispersió d'esta en l'ambient, donada la proximitat del filtre de mànegues amb l'embassament. Així mateix, i en tractar-se de la mateixa ubicació, les zones de recepció d'argiles i la zona d'emmagatzematge de test cru i rebutjos han de mantindre's netes per a evitar la dispersió de la pols en l'ambient, i la dilució i l'arrossegament per l'aigua de pluja de materials pulverulents. L'empresa disposa d'una agranadora industrial que diàriament procedix a la neteja de vials. Es considera que a més de la neteja dels vials, la neteja s'ha de fer extensiva a les zones de recepció d'argiles atomitzades, filtre de mànegues i emmagatzematge de test cru.  
També es generen emissions difuses durant l'esmaltació de les peces. A este efecte es disposa de boques d'aspiració de nebulitzats disposades en les línies d'esmaltació i depuració posterior en un filtre de mànegues.  
En el projecte s'inclou còpia d'una auditoria acústica en què es conclou que el nivell de soroll produït per l'activitat està d'acord amb els valors límits de recepció que establix la normativa vigent.  
  
L'estudi d'impacte ambiental identifica com a impactes en la fase de desmantellament de l'activitat l'increment d'emissions de partícules a l'atmosfera com a conseqüència de la remoció de runes, increment de soroll i de circulació de vehicles. També es podrien produir abocaments accidentals que ocasionarien contaminació del sòl i subsòl de la parcel·la, especialment a causa d'abocaments d'olis i combustibles. Per a este supòsit s'establiran procediments per a la retirada d'objectes i runes industrials que pogueren ser focus de contaminació accidental.  
  
El programa de vigilància ambiental indica que es vigilarà el compliment i l'eficàcia de les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental, les mesures que s'establisquen en la declaració d'impacte ambiental i en l'autorització ambiental integrada, i a més es proposen les mesures de vigilància i seguiment següents:  
  
- Vigilància periòdica de tots els equips instal·lats.  
- Inspecció periòdica de les condicions d'emmagatzematge dels residus.  
- Control de la correcta arreplega de residus pels gestors autoritzats.  
- Establiment de protocols d'actuació per al cas d'emergències.  
  
- Es consideraran en tot moment i s'analitzarà la viabilitat de les millors tècniques disponibles per a la reducció d'emissions i la generació de residus.  
Tramitació administrativa  
L'expedient d'avaluació d'impacte ambiental s'inicia amb data 18 d'abril de 2008, en remetre l'Àrea de Qualitat Ambiental d'esta Conselleria el certificat d'informació pública del projecte, en què s'indica que no s'han rebut al·legacions a este.   
Atés suficient la documentació remesa, es procedix a incoar expedient d'avaluació d'impacte ambiental.   
Afectacions legals  
El projecte està sotmés a la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de Prevenció i Control Integrats de la Contaminació, segons el subapartat 3.5 (Instal·lacions per a la fabricació de productes ceràmics per mitjà d'enfornada..., amb una capacitat de producció superior a 75 t/dia...) de l'annex I. La indústria tramita l'autorització ambiental integrada que atorga la Direcció General per al Canvi Climàtic, la qual té atribuïdes les competències en matèria de prevenció i control integrats de la contaminació.   
  
Altres afectacions considerades són:  
- La fabricació de productes d'argila per a la construcció està catalogada com a activitat potencialment contaminant de l'atmosfera.  
  
- La fabricació de productes ceràmics està inclosa com a activitat potencialment contaminant del sòl en l'annex I del Reial Decret 9/2005, de 14 de gener.   
- L'activitat està sotmesa a la legislació en matèria de residus, en particular, pel que fa a producció i gestió de residus i residus d'envasos.  
- Queda sotmesa així mateix a la legislació en matèria de contaminació acústica.  
Tot això, sense perjuí de les autoritzacions que calga obtindre d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que siga aplicable.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constituïx un dels supòsits en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, i concordants del seu reglament. Tal com establix l'epígraf j) del grup 3.5 de l'annex 1 del Reial Decret Llei 1/2008, d'11 de gener, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Avaluació d'Impacte Ambiental de projectes, les instal·lacions per a la fabricació de productes ceràmics per mitjà d'enfornada, en particulars rajoles, amb una capacitat superior a 75 tones per dia, i/o una capacitat d'enfornada de més de 4 m³ i de més de 300 kg/m³ de densitat de càrrega per forn, estan sotmeses al tràmit d'avaluació d'impacte ambiental.  
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat i en les altres disposicions que se li apliquen.   
  
L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribuïx a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental.   
L'article 16, apartat 2, lletra m), del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals, el projecte de Fàbrica de Productes Ceràmics, promogut per l'empresa Garogres, SAU, situada a la ctra. Castelló - l'Alcora km 16.5 al terme municipal de Sant Joan de Moró (Castelló), sempre que este es desenrotlle d'acord amb el que establix la documentació presentada, amb les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental i amb les condicions del punt segon d'esta resolució.   
  
  
Segon  
Com a condicions addicionals a complir s'establixen les següents:  
  
1. Tenint en compte que la indústria s'ubica molt pròxima a l'embassament de Maria Cristina, el programa de vigilància ambiental garantirà en el transcurs del temps, que l'activitat no afecte l'embassament, el talús i els terrenys limítrofs pròxims a este. S'assegurarà que l'abocament de pluvials a l'embassament correspon a aigües pluvials netes i que estes no arrosseguen contaminació, materials o objectes en el seu discórrer per la parcel·la industrial.   
2. Queda prohibida l'acumulació de residus sòlids, runes o substàncies qualsevol que siga la seua naturalesa i el lloc en què es depositen, que constituïsquen o puguen constituir un perill de contaminació de les aigües de l'embassament, degradació del seu entorn, o efectuar accions sobre el medi físic o biològic afecte a l'aigua, que puga constituir una degradació d'este, tal com establix la Llei d'Aigües.   
3. El programa de vigilància ambiental garantirà, en el transcurs del temps, la impermeabilitat i l'estanquitat del sistema de canaletes, canonades de bombament i basses d'homogeneïtzació de les aigües residuals industrials.   
4. Els bidons que contenen els residus líquids perillosos hauran de disposar de cubetes de seguretat de retenció a fi d'evitar possibles vessaments accidentals. La capacitat de la cubeta serà del 10% del total emmagatzemat o el volum de l'envàs més gran, s'adoptarà la xifra major de les dos.  
5. Els cossis o bidons trencats o oberts que puguen contindre restes de matèries primeres o residus s'emmagatzemaran en l'interior de les naus i en condicions d'emmagatzematge adequades fins a la seua arreplega per gestor autoritzat.  
6. El test cru s'emmagatzemarà, fins a la seua arreplega per gestor autoritzat, en contenidors adequats en zones a cobert o bé envelats. Les operacions de gestió (arreplega i emmagatzematge temporal) de les partícules capturades en els filtres de mànegues es realitzaran de manera que s'assegure el confinament d'estes. Es realitzaran agranats periòdics per a mantindre la parcel·la industrial neta, i s'insistirà en les zones pròximes als filtres de mànegues i a les zones de recepció d'argiles per a evitar que la pols que cau es puga dispersar en l'ambient o ser arrossegada per l'aigua de pluja. Els camions que transporten materials pulverulents circularan amb la càrrega coberta amb lones.  
7. A fi de garantir la disponibilitat de recursos hídrics per a l'activitat, l'empresa haurà de regularitzar l'explotació del pou davant de l'organisme de conca corresponent, d'acord amb la Llei d'Aigües.  
  
8. En el cas que la instal·lació de cogeneració torne a entrar en funcionament, els fangs deshidratats s'emmagatzemaran en contenidors de capacitat adequada a cobert o en envelats fins a l'arreplega per gestor autoritzat, i es garantirà en tot moment que no es dispersen partícules en l'ambient i s'evite la deposició del fang deshidratat en el sòl.   
  
9. Les accions incloses en el programa de vigilància ambiental haurà de documentar-se, als efectes d'acreditar l'adopció i l'execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de la seua eficàcia.  
10. Altres condicions ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que siguen aplicables.  
Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a l'òrgan competent en avaluació d'impacte ambiental que establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.   
  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que, contra esta resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana esta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que establix l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.   
  
València, 18 de febrer de 2009.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
  
València, 26 de juny de 2012.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.