Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5478, del 27-03-2007 (2007/3950)

ACORD de 23 de març de 2007, del Consell, pel qual s'aprova el Pla Estratègic de la Pesca de la Comunitat Valenciana, en el marc del Pla Millorar.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5478

Data del DOGV
:   27-03-2007

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2007/3950


Data del document
:   23-03-2007

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació

Tipus de document
:   Acord

Descriptors 

:   * administració regional
    * programa d'actuació
    * legislació
    * indústria pesquera
    * política pesquera

El Consell, en la reunió del dia 23 de març de 2007, va adoptar l'acord següent:  
Els peixos constituïxen un recurs natural, biològic, mòbil i renovable. La seua reproducció no requerix la intervenció humana, ni implica cap cost. No obstant, el seu inconvenient residix en el fet que les poblacions es desplacen sense control i, en alguns casos, emigren a grans distàncies.   
Les poblacions de peixos seguixen considerant-se un recurs comú, que forma part d'un patrimoni comú que s'ha de gestionar col·lectivament.  
D'altra banda, el mar és un domini públic subjecte a les normes dels estats riberencs, de la Unió Europea i els convenis internacionals.  
Per a garantir una pesca compatible amb el medi ambient cal tindre en compte no només les quantitats de peixos capturats, sinó també les seues espècies i grandàries i, per descomptat, les tècniques de captura utilitzades i les zones on s'exercix la pesca.  
La pesca constituïx una activitat important, en la mesura que és una font d'aliments i de creació d'ocupació en les zones costaneres. No obstant, l'èxit d'esta activitat depén de la conservació dels ecosistemes marins on s'exercixen. Les principals amenaces actuals són la sobreexplotació i la contaminació, els efectes de la qual no coneixen fronteres, per la qual cosa s'han de combatre amb accions conjuntes.  
La pesca a la Comunitat Valenciana posseïx una importància econòmica menor que altres sectors, però té una gran rellevància social a les comarques costaneres on es desenrotlla.  
La pesca dóna treball en la Comunitat Valenciana a aproximadament 5.000 persones de manera directa, i el seu producte en primera venda és de més de 35.000 tm. a l'any. La flota pesquera de la Comunitat Valenciana es compon en l'actualitat de 844 vaixells, dels quals 357 són d'arrossegament, 425 d'arts menors, 37 són d'encerclament, 13 de palangre de fons i 12 de palangre de superfície.  
Respecte a les captures pesqueres per espècies desembarcades als ports de la Comunitat Valenciana, cal dir que la principal espècie capturada en pes és la sardina, seguida molt de lluny per l'aladroc, l'alatxa, el polp i el llucet. Quant al valor en primera venda, les espècies més importants són el llucet i la sardina, la gamba, el polp i l'aladroc. Les diferències existents en la cotització de les espècies fan que les espècies més importants en quantitats monetàries percebudes en primera venda no es corresponguen amb les espècies més importants en volum capturat. La venda de les tres espècies més descarregades als ports valencians (la sardina, l'aladroc i l'alatxa), que representen quasi la mitat dels desembarcaments totals, només representen el 17 per cent de l'import aconseguit en primera venda.  
La Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, conscient de la funció reguladora de l'administració que actua sobre els recursos pesquers i sobre l'exercici de l'activitat de les embarcacions que pesquen a la Comunitat Valenciana, va promoure una Mesa Sectorial de la Pesca, amb representació de les organitzacions sectorials i dels centres d'investigació, on es va analitzar la problemàtica actual i les línies a abordar en el futur.  
Este pla, en el marc de la política pesquera comuna, es basa en els objectius generals de protegir i conservar els recursos pesquers, organitzant una explotació racional i responsable, tenint en compte tant les necessitats dels productors com les dels consumidors. El pla té com a eixos fonamentals:  
1. Les ajudes estructurals al sector de la pesca.  
2. La recuperació dels caladors.  
3. L'ordenació dels productes de la pesca.  
4. La formació del sector pesquer.  
Per tot allò exposat anteriorment, tenint en compte la situació per la qual passa el sector pesquer valencià i en defensa dels seus interessos i els dels recursos pesquers, es considera necessari desenrotllar un Pla Estratègic de la Pesca, dins del Pla Millorar, per al període 2007-2013, que establisca les mesures que repercutisquen en la millora de la rendibilitat de l'activitat pesquera.  
En virtut de l'anterior, i a proposta del conseller d'Agricultura, Pesca i Alimentació, el Consell  
ACORDA  
Primer  
Aprovar, en el marc del Pla Millorar, el Pla Estratègic de la Pesca de la Comunitat Valenciana, en els termes dels annexos del present acord.  
Segon  
Executar les actuacions incloses en el Pla Estratègic de la Pesca de la Comunitat Valenciana durant el període 2007-2013.  
Tercer  
Facultar el conseller d'Agricultura, Pesca i Alimentació per a dictar totes les disposicions que requerisca el desplegament i execució del Pla Estratègic de la Pesca de la Comunitat Valenciana.  
Quart  
Determinar, en els pressupostos de la Generalitat per al període 2007-2013, la dotació per al Pla Estratègic de la Pesca de la Comunitat Valenciana, que comportarà, en termes estimatoris, uns gastos aproximats de 136 milions d'euros.  
Quint  
A l'efecte dels exercicis 2007 i següents de vigència del Pla Estratègic de la Pesca de la Comunitat Valenciana, la Llei Anual de Pressupostos recollirà en el programa 714.10 "Ordenació i millora de la producció pesquera" les diferents partides econòmiques que facen possible la realització del Pla.  
La Conselleria competent en pesca marítima publicarà, anualment, els imports de les ajudes econòmiques que, dins d'este pla, es destinen al sector pesquer.  
Valencia, 23 de març de 2007  
El vicepresident i secretari del consell,  
VÍCTOR CAMPOS GUINOT  
ANNEX I  
El sector pesquer de la Comunitat Valenciana.  
1. El sector pesquer valencià  
La condició costanera de la Comunitat Valenciana, extensament riberenca del Mediterrani, explica la presència i el protagonisme en esta de l'activitat pesquera.  
El sector pesquer ocupa una posició important en l'economia valenciana, com es desprén de les dades bàsiques sobre les seues dimensions: la flota està integrada actualment per 844 embarcacions i la seua activitat genera ocupació directa per a més de 5.000 persones, i indirecta per a més de 30.000 persones. El volum de captures, al voltant de les 35.000 tm. anuals, suposa una xifra de negoci d'uns 110 milions d'euros.  
Però la presència i l'activitat d'una flota nombrosa suposa, paral·lelament, una especial afectació dels recursos pesquers existents al litoral marítim de la Comunitat Valenciana, que també constituïxen riquesa pròpia, uns recursos naturals que cal preservar per al futur.  
Estes són les realitats de la Comunitat Valenciana, amb el mar i les seues espècies animals com a referents genèrics quant a la pesca i el marisqueig, i interessa especialment la perspectiva professional de la pesca, amb tot el procés econòmic que comporta, però es tracta també d'ordenar realitats complementàries, com és el seu exercici recreatiu.  
La província d'Alacant es caracteritza pel gran nombre de ports pesquers i la tradició en l'accés a caladors més llunyans. El conjunt dels vaixells és de 348, dels quals 178 són d'arrossegament, 14 d'encerclament, 1 de palangre de fons, 6 de palangre de superfície i 149 d'arts menors.  
La província de Castelló posseïx una gran tradició en la pesca d'encerclament per a les espècies de sardina i aladroc, tant dels vaixells propis com dels vaixells procedents de Múrcia i Almeria. Es tracta d'una flota acostumada a realitzar parades biològiques per a la recuperació dels caladors. El conjunt de la flota de Castelló és de 265 embarcacions, de les quals 136 són d'arrossegament, 22 d'encerclament, 9 de palangre de fons, 5 de palangre de superfície i 93 d'arts menors.  
A la província de València hi ha una flota xicoteta i més artesanal, on l'esperit d'organització provincial està menys arrelat. El conjunt de vaixells és de 231, dels quals 43 són d'arrossegament, 1 d'encerclament, 3 de palangre de fons, 1 de palangre de superfície i 183 d'arts menors.  
En els últims anys, el sector s'enfronta a una situació delicada, amb minves importants en el volum de pesca desembarcada i disminucions dels preus mitjans de les principals espècies capturades a tota la Comunitat Valenciana, i a això cal afegir l'escalada dels preus del petroli, l'escassetat de mà d'obra disponible en el sector de la pesca i la situació de sobreexplotació dels recursos.  
Les espècies demersals com el lluç i els molls mostren un estat de forta sobrepesca de creixement, la qual cosa vol dir que les grandàries dels exemplars capturats són xicotetes en relació amb el creixement potencial de les espècies i poden estar originant grandàries dels estocs de reproductors massa dèbils per a assegurar reclutaments adequats. En les pesqueries de xicotets pelàgics, sardina i aladroc, hi ha una disminució progressiva de les captures en l'últim decenni.   
Pel que fa a les característiques socioeconòmiques del sector pesquer, l'explotació pesquera és essencialment familiar i això implica unes relacions laborals diferenciades de les d'altres sectors. En el món del mar, les regles s'establixen per l'ús i el costum, com el salari a la part o el dret a la morralla.  
Una altra peculiaritat del sector comprén les seues estructures organitzatives. Les confraries de pescadors són corporacions de dret públic, en què s'associen armadors i pescadors de vaixells de pesca. Les confraries de pescadors juguen un paper decisiu en la regulació del sector. Tenen establit un àmbit territorial exclusiu i actuen al mateix temps com a òrgans de consulta i de col·laboració de l'administració. Esta forma d'associació té caràcter voluntari, ja que no és obligatòria l'afiliació, per la qual cosa és conceptuada entre les corporacions de dret públic com a atípica. El seu finançament procedix de l'aportació de quotes dels socis i d'un percentatge del valor de la pesca subhastada i adjudicada en llotja.  
En l'actualitat, l'alça progressiva del preu del petroli i la seua incidència directa en els costs de producció del sector pesquer està provocant una situació de dificultat en la viabilitat economicofinancera de les empreses pesqueres.  
L'increment del preu del combustible, atés que és este un gasto general, disminuïx els beneficis a repartir i, per tant, repercutix en el salari percebut pels treballadors, així com en els ingressos de l'empresari. La incidència en el sector pesquer és distinta segons modalitats de pesca. En la modalitat de la pesca d'arrossegament el combustible representa un component important, ja que el vaixell d'arrossegament porta uns motors amb una potència elevada, de tal manera que el consum d'un vaixell de tipus mitjà, a preus actuals, té un cost de 2.400 a 3.000 euros a la setmana. La pesca d'encerclament utilitza motors un poc menors de potència i el seu consum no és tan elevat com en l'arrossegament, i en els vaixells d'arts menors la incidència de la pujada del preu del combustible és molt menor sobre el total dels gastos d'explotació.  
El Consell ha promogut en una llei la possibilitat que les confraries de pescadors puguen gestionar directament l'explotació dels assortidors de combustible ubicats als ports, a fi d'obtindre'n un millor preu.  
2. L'activitat empresarial  
L'empresa pesquera està constituïda per l'empresari, també anomenat armador; els treballadors, formats pel capità o patró, el tècnic de pesca, el mecànic i els mariners; i el capital de la inversió, que són el vaixell i el seu forniment.  
L'horari de treball en el mar sol ser entre 8 i 14 hores, i es torna a terra tots els dies.  
El salari al Mediterrani espanyol és a la part, en funció dels beneficis. Del producte de la venda diària es descompten els gastos corrents, els imposts i les càrregues socials. Del benefici resultant se separa una part per a l'armador (import major), que sol ser del 50%. La resta (import menor) es repartix entre la tripulació en parts proporcionals segons la categoria.  
Els tripulants, amb un nombre que oscil·la normalment entre 2 i 14 persones, necessiten per a embarcar-se posseir els títols marítims professionals adequats, d'acord amb ensenyaments regulats i expedits per centres oficials.  
3. Les competències  
La voluntat de regulació de l'activitat i del sector pesquer per part de la Generalitat troba com a límit la distribució de les competències sobre este àmbit entre l'Estat i la comunitat autònoma. Però també ha de considerar, molt especialment, els articles 38 i 39 del Tractat de Roma, que establixen els objectius i mètodes per a l'organització de la política agrària comuna, que inclou l'activitat pesquera, així com les determinacions de la política comuna de pesca adoptada en 1983 per les institucions de la Unió Europea.  
D'acord amb els articles 148.1.11a i 149.1.19a de la Constitució, l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana incorpora els títols competencials següents. D'una banda, l'Estatut atribuïx a la Generalitat la competència exclusiva en les matèries de "pesca en aigües interiors, marisqueig, aqüicultura", i establix que "en el marc de la legislació bàsica de l'Estat i, si és el cas, en els termes que s'hi establisquen, correspon a la Generalitat el desenrotllament legislatiu i l'execució" en la matèria d'"ordenació del sector pesquer". Queden reservades a l'Estat la competència exclusiva en la matèria de "pesca marítima" (excepte en les aigües interiors) i la normativa bàsica d'ordenació del sector pesquer.  
Complementàriament, cal tindre en compte, quant als ensenyaments professionals pesquers, l'article 149.1.30a de la Constitució i l'Estatut d'Autonomia.  
L'actual conjunt normatiu, molt dispers relatiu a la pesca marítima, al marisqueig, a l'aqüicultura i a l'ordenació de tot el procés econòmic del sector pesquer, amb disposicions procedents de la Unió Europea, de l'Estat i de la mateixa comunitat autònoma, exigix el màxim rigor en l'estudi de les noves ordenacions de la pesca i conéixer amb precisió el límit de les competències autonòmiques. Els àmbits autonòmics queden emmarcats en els camps següents:  
a) La pesca marítima, inclusivament la de recreació, en les aigües situades a l'interior de les línies de base rectes, que delimiten les aigües jurisdiccionals espanyoles, pel Reial Decret 2510/1977, de 5 d'agost.  
b) El marisqueig, a tot el litoral marítim de la Comunitat Valenciana.  
c) L'activitat de cultius marins, igualment a tot el litoral valencià, a més de la seua realització a terra.  
d) La regulació especifica del sector pesquer valencià i de la seua activitat econòmica (a banda l'activitat extractiva que constituïx pròpiament la "pesca") que desplega l'ordenació general del sector pesquer establida bàsicament per l'Estat.  
A la Unió Europea, la política comuna de la pesca, pel que fa a les activitats d'explotació, es basa en els objectius generals de protegir i conservar disponibles i accessibles els recursos marins aquàtics vius i organitzar sobre una base sostenible l'explotació racional i responsable, en condicions econòmiques i socials apropiades per al sector, tenint en compte les seues repercussions en l'ecosistema marí, i prenent en consideració en particular tant les necessitats dels productors com les dels consumidors.  
En matèria d'ordenació del sector pesquer, tenen cabuda qüestions molt diverses que recorren tot el procés econòmic de l'activitat pesquera, des de l'extracció fins a la comercialització completa dels seus productes, passant per l'organització dels productors i agents econòmics afectats. Les condicions de construcció de nous vaixells, de la modernització i reestructuració de la flota, i de l'establiment i canvi de la base oficial dels vaixells als ports de la Comunitat Valenciana, i en relació amb això s'orienten les mesures administratives de foment als objectius adequats als principis generals de la Unió Europea.  
La Comunitat Valenciana abona i promou les actuacions administratives dirigides a la formació professional dels pescadors, així com la preparació dels jóvens que pretenguen incorporar-se a les activitats pesqueres, expedint els títols i certificats de la professionalitat.  
Les aigües interiors del litoral marítim de la Comunitat Valenciana constituïxen el límit espacial de la competència autonòmica de reglamentació de l'activitat pesquera extractiva. Limitades les aigües interiors per les línies de base rectes per a la delimitació de les aigües jurisdiccionals espanyoles, el sentit de la dita competència autonòmica no pot trobar-se en l'establiment de regulacions pròpies i completes de determinades modalitats de pesca, perquè estes mai s'exerciten només en les aigües interiors, sinó que les transvasen, i queden subjectes a una doble competència normativa: l'autonòmica, per a les aigües interiors, i l'estatal, per a les exteriors. Atés això, la substància, la viabilitat i el contingut de la competència autonòmica ha de buscar-se en les particularitats del medi marí sobre el qual pot incidir concretament esta competència, amb la presa de disposicions de caràcter especial adequades a estes particularitats, bé amb la imposició de determinades singularitats per a les aigües interiors del litoral valencià, en el règim de les modalitats de pesca admeses, bé amb l'adopció de règims diferenciats per a determinades zones amb una finalitat protectora dels recursos.  
4. La pesca  
Quant al règim general de l'activitat extractiva professional, en les distintes modalitats de pesca, es partix del fet que la pesca en les aigües interiors de la Comunitat Valenciana es realitzarà, amb caràcter general, d'acord amb la regulació del règim, les condicions i les característiques que l'Estat establisca per a les aigües exteriors.  
4.1. La pesca d'arrossegament  
És la pesca que exercix un vaixell pesquer que remolca, en contacte amb el fons, un art de xarxa amb portes amb la finalitat de capturar espècies demersals de la fauna marina. Els components de l'art són el cable, les portes, les malletes, els flotadors i el llast. L'art està en constant evolució, i n'hi ha moltes modalitats segons les espècies objectiu desitjades.  
A la Comunitat Valenciana, practiquen este tipus de pesca 357 embarcacions durant tot l'any, i és significativa la parada biològica que, voluntàriament, es du a terme durant un o dos mesos.  
La normativa que regula l'exercici de la pesca d'arrossegament de fons al Mediterrani fa ressaltar els punts següents:  
- Malles: la dimensió mínima de la malla de qualsevol part de la xarxa serà de 40 mm, amidada en diagonal, amb la xarxa mullada i usada. Queda prohibida l'aplicació, en el cóp de l'art, de qualsevol tipus de vels, sacs, plàstic, cadenes o qualsevol altre artefacte.  
- Vaixells: les embarcacions han de tindre una eslora entre perpendiculars compresa entre 12 i 24 m, amb potència màxima contínua inferior als 500 CV.   
- Calat: només podrà exercir-se esta activitat en fons superiors als 50 m.  
- Horari: l'activitat s'exercix durant cinc dies a la setmana, i no es pot pescar més de dotze hores diàries. El descans obligat setmanal a la Comunitat Valenciana comprén els dissabtes, diumenges i festius.  
4.2. La pesca d'encerclament  
La pesca s'exercix rodejant per mitjà d'una xarxa una mola de pesca, localitzada a través de sonar. Un bot de llum auxiliar concentra la pesca. El seu objectiu són les espècies pelàgiques de vida curta i de dimensió reduïda com la sardina (Sardina pilchardus) i l'aladroc (Engraulis encrasicolus).  
L'art és una xarxa de forma rectangular que envolta, rodejant-la, la pesca i es tanca en forma de bossa per la part inferior per a procedir a la seua captura. Es compon de diversos draps de xarxa, generalment tres o quatre, units els uns als altres pels costats. Posteriorment, per mitjà de salabres, es trau tot el peix del cóp i es deposita en caixes de fusta.  
Actualment, a la majoria dels ports la flota d'encerclament resta 2 mesos, generalment entre desembre i febrer, sense eixir a pescar.  
A este art es dediquen 37 embarcacions de la Comunitat Valenciana, a més d'una gran quantitat d'embarcacions foranes que, procedents d'altres ports, vénen a pescar a les costes de la Comunitat Valenciana de maig a setembre.  
En la regulació de la pesca d'encerclament al Calador Nacional, destaquen els aspectes següents:  
- Malles: les dimensions de les malles, preses en diagonal i amb la xarxa mullada, no poden ser inferiors a 14 mm ni superiors a 24 mm.  
- Llargària i alçària de l'art: la llargària de l'art no pot ser superior a 300 m a la zona mediterrània compresa entre la frontera de França i el cap de Gata. L'alçària de la xarxa ha de ser inferior a 80 m.  
- Vaixells: han de tindre una eslora mínima de 9 m i una potència màxima (en els vaixells de nova construcció) inferior a 450 CV.  
- Calat: esta activitat no es pot exercir en fons inferiors a 35 m. Està prohibida la pesca en badies, rius, cales i estuaris fins al límit de les aigües interiors, excepte quan es tracte de capturar carnada viva. No es pot simultaniejar esta activitat amb cap altra.  
- Horari: l'activitat s'exercix al llarg de l'any, durant 5 dies a la setmana. A la Comunitat Valenciana, les embarcacions ixen a pescar a partir de les huit de la vesprada, i tornen entre les huit i les deu del matí següent. El descans obligat setmanal comprén els dissabtes, diumenges i festius.  
- Talles mínimes: les talles mínimes de les espècies capturables es determinen reglamentàriament.  
4.3. Palangre  
És un art format per una corda de fibra anomenada mare, de llargària variable, de la qual pengen a intervals d'altres anomenades braçols o braçolins, als quals s'enganxen hams de diversa grandària, segons el recurs pesquer a què s'apliquen. Quan es tracta de palangre de superfície, en els extrems i al llarg de la corda mare es disposen els elements d'ancoratge i flotació necessaris per a mantindre l'ormeig en superfície o mitjana profunditat, sense recolzar o tindre gens de contacte amb el fons marí, i quan es tracta de palangre de fons, la disposició és tal que permet capturar exclusivament espècies demersals.  
Exercixen esta activitat 25 vaixells des de ports de la Comunitat Valenciana.  
Les embarcacions de palangre de fons solen ser xicotetes; no obstant això, les embarcacions de palangre de superfície són bastant més grans.  
La norma que regula l'exercici de la pesca marítima amb ormeig de palangre de fons al litoral mediterrani destaca els punts següents:  
- Llargària i nombre d'hams: la llargària no pot ser superior a 7.000 m i el nombre d'hams no pot sobrepassar els 3.000 hams per vaixell, i s'establixen grandàries mínimes per als hams.  
- Vaixells: els vaixells dedicats a esta activitat han de tindre una eslora entre perpendiculars igual o superior a 9 m.  
4.4. Arts d'emmallament  
A la Comunitat Valenciana practiquen esta activitat 425 embarcacions.  
Tremall  
És un dels anomenats arts menors de més importància i molt tradicional. És un art format per peces de tres draps de xarxa, cosits a les mateixes ralingues. Els draps exteriors definidors de les mesures de la unitat de captura són iguals entre si i tenen les mateixes malles amb les mateixes dimensions i el mateix diàmetre de fil. El drap interior o central disposa de malles més xicotetes.  
Beta  
És un art fix, de xarxa simple d'un sol drap, amb una ralinga de ploms a la part inferior i una altra de suros a la superior. La presa queda atrapada en la xarxa per les ganyes. La grandària de la malla depén de l'espècie que es desitge capturar.  
4.5. El marisqueig  
El marisqueig és una activitat dirigida a l'extracció de mol·luscs (gasteròpodes, bivalves i cefalòpodes) i equinoderms del medi marí, amb l'ús d'arts i instruments de pesca específics per a cada espècie. D'esta manera, el marisqueig no és sinó una espècie de pesca marítima, la que concorre sobre la base de dos pressupòsits: que el recurs extret siga marisc i que la captura es realitze amb arts i instruments específicament destinats a la captura de marisc, de forma artesanal.  
El marisqueig s'aborda des de la perspectiva professional, sense perjudici del que puga resultar del règim de la pesca de recreació. S'establix la llicència administrativa de la Conselleria competent en matèria de pesca marítima del marisqueig a peu i la recol·lecció des d'embarcació de mol·luscs bivalves.  
La Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació determina les zones de producció aptes per a la recol·lecció de mol·luscs bivalves, gasteròpodes i equinoderms basant-se en la qualitat de les aigües.  
A la Comunitat Valenciana, quant a bivalves, s'exercix esta pesqueria per a l'extracció de rossellona (Chamelea gallina) i tellina (Donax trunculus).  
La Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació ha regulat l'exercici de l'activitat de marisqueig de bivalves; se'n poden destacar els punts següents:  
- Arts: l'art de rastell tindrà una amplària màxima exterior de 75 cm., amb un màxim de 4 rastells per embarcació. Els rastells per a la modalitat de peu tindran una amplària màxima exterior de 85 cm.  
- Horari: l'activitat s'exercix els dies laborables de dilluns a divendres, en una jornada màxima de nou hores, que es fixa anualment.  
- Talles: no es poden comercialitzar les rossellones que passen per un tamís amb orificis de 19 mm de diàmetre i, en el cas de les tellines, el diàmetre és de 14 mm.  
- Captures: el màxim diari permés és de 35 kg. per mariscador a peu i de 65, 90 i 125 kg. per a les embarcacions de dos, tres i quatre tripulants, respectivament.  
5. La comercialització  
Les mesures de comercialització dels productes de la pesca constituïxen un vincle essencial de la cadena de la política pesquera comunitària. Les bases del mercat comunitari dels productes de la pesca i de l'aqüicultura recolzen en normes comunes de mercat, en un sistema de preus, en les organitzacions professionals i en un règim comercial comú amb tercers països. Les normes són simples, a fi de ser més eficaces i millorar la coordinació entre la política de comercialització i la de conservació.   
D'acord amb la normativa comunitària i estatal, i al servici de l'interés del sector pesquer valencià, es manté la concentració de l'oferta a les llotges dels ports pesquers de la Comunitat Valenciana com a centres de contractació en origen dels productes frescs de la pesca, però, alhora, com a establiments portuaris per al control tècnic i sanitari dels productes pesquers frescs desembarcats.  
Com a mesura pròpia de coordinació entre la política de comercialització i la de conservació, s'incidix en les exigències d'acreditació dels productes de la pesca i de l'aqüicultura durant la comercialització, i s'establix una mesura informativa sobre les espècies pesqueres i, en especial, sobre les seues talles mínimes autoritzades.  
Comercialització  
El desembarcament de la pesca i la circulació, comercialització i transformació dels seus productes, i els de l'aqüicultura marina, es realitzarà en les condicions establides per les disposicions comunitàries, per les normes estatals bàsiques, així com per les disposicions autonòmiques que les despleguen.  
La regulació per l'administració pesquera autonòmica d'estes operacions atendrà especialment la finalitat que els productes de la pesca que es comercialitzen complisquen les normes d'ordenació pesquera vigents, en particular, les relatives a espècies protegides, vedades o de grandària inferior a allò que s'ha establit reglamentàriament. Es prohibix la comercialització dels productes extrets en l'exercici de la pesca marítima de recreació.  
Desembarcament  
El desembarcament dels productes de la pesca es realitzarà als llocs destinats a este efecte, per als productes en fresc i per als congelats i transformats a bord, en els ports pesquers autoritzats. La conselleria competent en matèria de pesca marítima determinarà els ports autoritzats per al desembarcament dels productes de la pesca.  
Llotges pesqueres  
Per a la verificació dels controls tècnics i sanitaris dels productes pesquers frescs desembarcats a la Comunitat Valenciana, s'establix l'obligatorietat del pas obligatori de la totalitat dels dits productes per la llotja pesquera del port de descàrrega, del compliment de la qual el responsable de l'explotació de la llotja expedirà l'acreditació corresponent.  
Les espècies de mol·luscs bivalves reglamentàriament determinades, destinades a la comercialització i el consum, hauran de passar obligatòriament per un centre d'expedició autoritzat, a fi d'efectuar els controls tècnics i sanitaris.  
Correspon a la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació autoritzar les llotges pesqueres com a establiments portuaris de control i primera venda dels productes frescs de la pesca, atenent les necessitats generals d'ordenació del sector pesquer.  
Estan autoritzades les llotges dels ports pesquers de Vinaròs, Benicarló, Peñíscola, Castelló de la Plana, Burriana, Sagunt, Valencia, Cullera, Gandia, Dénia, Xàbia, Moraira, Calp, Altea, la Vila Joiosa, el Campello, Alacant, Santa Pola, Guardamar del Segura i Torrevieja.  
El responsable de l'explotació de la llotja o de l'establiment autoritzat expedix un document comprensiu de les dades relatives a les característiques, el volum i la procedència del producte comercialitzat, els subjectes de l'operació i el preu.  
Transport i venda  
La circulació dels productes de la pesca haurà d'estar emparada, en tot cas, pel corresponent document acreditatiu de l'origen, la destinació, el pes de les espècies transportades i la data de desembarcament.  
En l'exposició dels productes de la pesca, per a la seua comercialització, ha d'indicar-se l'espècie, l'origen, si es tracta d'un producte fresc o que prèviament ha sigut descongelat, i, si és el cas, si procedix de cultiu, així com la data de desembarcament.  
6. Les confraries de pescadors  
Les organitzacions pesqueres s'integren en les 23 confraries de pescadors. Amb uns antecedents remots que han de buscar-se nou segles enrere, sobre la idea de constituir unes institucions de base associativa dels hòmens del mar amb finalitats de previsió social i organització laboral, encara que han patit una constant evolució paral·lelament a la de la vida política i social del país.  
La Llei 9/1998, de 15 de desembre, de la Generalitat, de Pesca Marítima de la Comunitat Valenciana, incorpora una regulació completa de la confraries de pescadors de la Comunitat Valenciana respectant el marc normatiu estatal que empara estes corporacions tradicionals i que encara tenen importants funcions a acomplir en el futur.  
La regulació a la Comunitat Valenciana s'orienta pels principis següents:  
- Un principi dispositiu, deixant en mans dels professionals de la pesca la mateixa constitució de les confraries, i el seu major o menor àmbit funcional, a partir del mínim de constituir òrgans de consulta i col·laboració amb l'administració en la promoció del sector pesquer i en la defensa dels seus interessos.  
- L'autonomia organitzativa de les confraries, a les quals s'imposen unes exigències mínimes de representativitat d'algun dels seus òrgans rectors, la configuració i les denominacions dels quals poden establir-se lliurement.  
- L'autonomia funcional que es reconeix i es garantix a les confraries no obsta per a afermar i habilitar unes facultats efectives sobre estes per part de l'administració pesquera de la Generalitat, i, en particular, de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació.  
ANNEX II  
Objectius  
Les actuacions en pesca marítima es poden agrupar en sis programes, que es financen a càrrec del programa 714.10 "Ordenació i millora de la producció pesquera", en els quals es definix l'objectiu de cada programa i quin és el seu pla d'actuació en el període 2007-2013.  
1. Programa d'Ordenació i Foment de la Pesca  
1.1. Coneixement dels recursos pesquers i del medi marí  
- Objectiu: tindre un major coneixement biològic de les espècies comercials i del lloc on habiten, per a regular les pesqueries, a través de:  
a) El seguiment de pesqueries artesanals.  
b) L'estudi dels fons marins de la Comunitat Valenciana.  
c) L'elaboració de cartes de pesca.  
d) L'avaluació de descartes de la pesca.  
1.2. Elaboració de l'estadística pesquera  
- Objectiu: coneixement de la sèrie històrica de captures en els últims 20 anys per estudiar l'evolució de l'estoc pesquer, per mitjà de:  
a) La recopilació i processament de les dades mensuals sobre captures pesqueres de cada port.  
b) La recopilació i processament de les dades informatitzades que diàriament es reben de cada un dels vaixells que desembarquen als ports de la Comunitat Valenciana.  
1.3. Ordenació de les activitats pesqueres  
- Objectiu: regular l'extracció de la pesca per a mantindre un recurs sostenible, per a això és necessari:  
a) Reglamentar cada una de les activitats pesqueres.  
b) Autoritzar noves construccions i autoritzacions de vaixells.  
c) Reglamentar i autoritzar els canvis d'activitat pesquera.  
d) Demanar el cens de la flota pesquera.  
e) Autoritzar i informar dels canvis de base dels vaixells de pesca.  
1.4. Protecció del medi marí  
- Objectiu: defendre el medi marí de determinades activitats pesqueres i contaminants i preservar espais singulars, realitzant actuacions de:  
a) Redacció de nous projectes d'esculls en el litoral de la Comunitat Valenciana.  
b) Construcció i instal·lació de nous esculls en el litoral de la Comunitat Valenciana.  
c) Seguiment tècnic i científic de l'evolució dels esculls ja instal·lats a Vinaròs, Cabanes, Burriana, Almenara, Sagunt, Valencia, el Perelló, Cullera, Gandia, Dénia, Calp, Benidorm, Altea, la Vila Joiosa, Alacant, Santa Pola, Guardamar del Segura, Tabarca i Torrevieja.  
d) Control i gestió de la reserva marina de Tabarca, la del cap de Sant Antoni i la de la serra d'Irta.  
e) Estudis per a la declaració de noves reserves marines.  
f) Control de la qualitat de les aigües marines, determinant els paràmetres fisicoquímics i l'aptitud per a l'activitat extractiva.  
2. Programa d'Ordenació i Foment del Marisqueig  
- Objectiu: regular l'explotació i extracció de mol·luscos i crustacis per mitjà de:  
a) Regulació de l'explotació dels bancs de bivalves.  
b) Realització d'estudis i regulació de l'explotació del polp comú.  
c) Seguiment de l'evolució dels bancs naturals de rossellona, tellina i cloïssa.  
d) Realització d'estudis de regeneració i sembra de bivalves.  
e) Expedició d'autoritzacions administratives per a l'exercici de l'activitat.  
f) Control de l'extracció.  
3. Programa d'Ajudes Estructurals al Sector Pesquer  
La Comunitat Europea, a través del Fons Europeu de la Pesca (FEP), canalitza fons comunitaris i ajudes nacionals. La Direcció General de Pesca i Alimentació, de la Generalitat, és la unitat de gestió i aprovació d'estes ajudes. Així mateix, existiran ajudes complementàries amb fons propis de la Generalitat.  
- Objectiu: adaptar el sector pesquer a la política pesquera comunitària, per mitjà de la reestructuració de la flota, la millora dels ports, la comercialització i la protecció del medi marí amb mesures de gestió consistents en:  
a) Confeccionar i realitzar el seguiment dels programes plurianuals d'ajudes.  
b) Tramitació i resolució dels projectes d'inversió que es presenten en el marc del FEP en les mesures següents:  
1. Ajust de l'esforç pesquer.  
2. Modernització de la flota pesquera.  
3. Zones marines protegides.  
4. Equipament de ports pesquers.  
5. Comercialització dels productes.  
6. Promoció de productes pesquers.  
7. Mesures socioeconòmiques.  
c) Ajudes pròpies de la Generalitat per a complementar les línies d'ajudes establides en l'apartat b) i també per a la parada biològica dels vaixells.  
4. Programa de Control de l'Activitat Pesquera  
- Objectiu: comprovar el compliment de la normativa pesquera, tant en el mar com en terra, realitzant:  
a) El control de l'activitat pesquera i de l'horari del seu exercici.  
b) La verificació de l'etiquetatge, des de la captura fins a la seua venda final, quant a la denominació comercial, l'origen i l'obtenció.  
5. Programa de Formació del Sector Pesquer  
- Objectiu: formació maritimopesquera en els seus vessants de titulacions professionals per a la navegació, la pesca, les noves tecnologies i el busseig, amb els següents objectius parcials:  
a) Formació del professorat i adequació a les noves ensenyances.  
b) Impartir cursos de patró costaner polivalent, patró local de pesca, competència de mariner i certificat bàsic d'embarcament.  
c) Millorar la infraestructura i l'equipament de l'Institut Politècnic Maritimopesquer del Mediterrani d'Alacant.  
d) Impartir cursos de formació professional de tècnic de grau mitjà i superior en pesca i transport marítim, màquines i busseig en l'Institut Politècnic Maritimopesquer del Mediterrani.  
e) Dotar de beques els alumnes de l'institut i subvencionar íntegrament els cursos del litoral.  
f) Expedir titulacions i acreditacions professionals.  
g) Confeccionar i realitzar el seguiment dels programes plurianuals d'ajudes del Fons Social Europeu.  
6. Programa de Relacions Sectorials  
- Objectiu: vertebrar al sector pesquer i establir relacions amb els sectors relacionats amb la pesca, per a això és necessari:  
a) Regular i aprovar els processos electorals a les confraries de pescadors i les seues federacions.  
b) Canalitzar ajudes a les organitzacions pesqueres.  
c) Fomentar la constitució d'organitzacions de productes pesquers.  
d) Fomentar les reunions i trobades amb confraries de pescadors, professionals, tècnics, científics, ajuntaments, majoristes i minoristes de peix, associacions de consumidors i institucions relacionades amb la pesca.  
ANNEX III  
Plans  
1. Pla d'ajudes estructurals  
Les ajudes al sector pesquer es finançaran a càrrec del Fons Europeu de la Pesca (FEP), el Ministeri d'Agricultura, Pesca i Alimentació i amb fons propis de la Generalitat. S'establixen quatre eixos prioritaris i, dins d'estos, les principals actuacions destinades al sector pesquer durant el període 2007-2013 seran:  
Mesures a favor de l'adaptació de la flota pesquera comunitària  
- Paralització definitiva. Amb l'objectiu d'eliminar els excedents de capacitat pesquera de la flota, es preveu l'eliminació de 57 vaixells que es desballestaran, reconvertiran amb finalitats diferents de la pesca o l'enfonsament substitutori del desballestament amb finalitats d'escull artificial.   
- Paralització temporal. Amb el mateix objectiu que perseguix la paralització temporal finançada amb fons públics de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació. Es preveu la concessió de 1.400 primes.   
- Inversions a bord dels vaixells pesquers. Esta mesura tracta de millorar la seguretat a bord dels vaixells, les condicions de treball, la qualitat del producte, l'eficiència energètica i selectivitat sense incrementar la capacitat de captura dels vaixells. En el període 2007-2013 es preveu que 676 vaixells realitzen inversions d'este tipus.   
- Pesca costanera artesanal. Es considera pesca costanera artesanal la practicada per vaixells pesquers d'eslora total inferior a 12 metres que no utilitzen arts d'arrossegament. Esta mesura pretén dur a terme actuacions per a millorar la gestió i control de les condicions d'accés de determinades zones pesqueres, organització de la cadena de producció, transformació i comercialització de productes pesquers, i ús d'innovacions tecnològiques. Es preveu que es posen en marxa 20 projectes d'este tipus.  
- Mesures socieconòmiques per a la gestió de la flota. Esta mesura suposa actuacions destinades a l'eixida del sector pesquer, incloent jubilació anticipada, primes per a pescadors els vaixells dels quals hagen sigut objecte de paralització definitiva i primes per a jóvens pescadors. S'espera que 100 pescadors s'acullen a estes primes.   
Comercialització  
Es preveu que es realitzen 120 projectes en l'àmbit de la comercialització.  
Mesures d'interés comú. Podran optar a l'ajuda els projectes que contribuïsquen al desenrotllament sostenible o a la conservació de recursos, al reforçament dels mercats dels productes pesquers o al foment d'associacions entre científics i professionals del sector pesquer.  
- Accions col·lectives. Es tracta d'accions realitzades amb el suport actiu dels operadors o per organitzacions de productors o altres organitzacions amb l'objectiu de contribuir d'una manera sostenible a millorar la gestió o conservació dels recursos, promoure mètodes o arts de pesca selectiva i reducció de les captures accidentals, millorar les condicions de treball i seguretat, contribuir a la transparència dels mercats, millorar la qualitat i seguretat alimentària. Es preveu la realització de 7 actuacions en el marc d'esta mesura.  
- Protecció i desenrotllament de la flora i fauna aquàtiques. Fonamentalment, instal·lació d'esculls artificials. Es preveu la realització de 5 projectes d'esculls.  
- Ports pesquers, llocs de desembarcament i ancoratges. Esta mesura pretén contribuir a la millora de les condicions de desembarcament i emmagatzemament dels productes pesquers, subministrament de carburant, aigua, gel, electricitat, manteniment i reparació de vaixells. Es preveu la realització de 80 actuacions.  
- Desenrotllament de nous mercats i campanyes de promoció. Esta mesura pretén aplicar una política de qualitat i valoració, desenrotllament de nous mercats o campanyes de promoció dels productes de la pesca, amb l'objectiu de fomentar el consum dels productes de la pesca. Es preveu la realització de 10 actuacions.   
- Projectes pilot. Esta mesura pretén la posada en marxa d'accions l'objectiu de les quals siga provar la fiabilitat tècnica o la viabilitat econòmica d'una nova tecnología, destinada entre altres coses a millorar la selectivitat dels arts de pesca, reduir captures accidentals, els descartes o l'impacte sobre el medi ambient. Es preveu la realització de 3 projectes en el marc d'esta mesura.  
- Modificacions per a la reconversió de vaixells pesquers. Es tracta de donar suport a la transformació de vaixells pesquers per a la seua reconversió, amb finalitats de formació o d'investigació en el sector pesquer o per a activitats diferents de la pesca. Es preveu la realització de 2 projectes de reconversió.  
Desenrotllament sostenible de les zones costaneres dedicades a la pesca  
El FEP donarà suport a les mesures i iniciatives encaminades a diversificar i potenciar el desenrotllament econòmic en les zones de pesca. Esta mesura pretén mantindre la prosperitat social i econòmica d'estes zones i oferir valor afegit als productes de la pesca i l'aqüicultura, suport a la diversificació econòmica i social, promoure la qualitat del medi costaner, promoure la cooperació nacional i transnacional entre zones de pesca. Es posaran en marxa quatre grups per a esta actuació.  
2. Pla de recuperació dels caladors  
Les parades biològiques  
La Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, durant el període 2007-2013, continuarà amb els seus plans de paralització programada de l'activitat pesquera d'encerclament i arrossegament, i s'estudiarà la conveniència d'una parada programada en arts menors. Este període d'inactivitat temporal permet la recuperació de les espècies alhora que contribuïx a millorar la qualitat i la quantitat de les captures en èpoques d'activitat.  
Els pescadors de la Comunitat Valenciana van ser els primers a dur a terme esta mesura en les costes espanyoles, i es sumaren a ells, posteriorment, Catalunya, Múrcia i Andalusia i, des de l'any 1995, la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació ha destinat més de 27 milions d'euros a esta mesura.  
L'objectiu de la paralització de l'activitat de l'art d'encerclament és la salvaguarda i repoblació dels caladors de peix blau (sardina i aladroc principalment), que són les captures més importants obtingudes per mitjà de la pesca d'encerclament. Els vaixells d'encerclament de la Comunitat Valenciana paren la seua activitat en els mesos de desembre i gener.  
Pel que fa a la pesca d'arrossegament, el cessament d'esta activitat pesquera permet respectar la temporada de reproducció d'espècies de fons, com el moll, el maire, el llucet, el polp, l'orada o el caragol de punxes.  
En l'activitat de pesca d'arrossegament, les embarcacions de la Comunitat Valenciana realitzen la parada biològica d'1 o 2 mesos durant la primavera o l'estiu.  
Amb estes mesures s'aconseguix una millora dels resultats econòmics de l'activitat pesquera, al reduir, d'una banda, uns costos no productius durant el període de paralització i assegurar, d'altra banda, una font d'ingressos futurs.  
A més, durant el temps que dura la parada biològica, el Ministeri d'Agricultura, Pesca i Alimentació declara la veda davant dels ports que estan en parada biològica fins al límit de les aigües jurisdiccionals espanyoles, amb la finalitat que es respecte la parada no només pels pescadors de la Comunitat Valenciana, sinó també pels d'altres comunitats autònomes que accedixen als nostres caladors.  
Els esculls artificials  
La Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació continuarà amb la instal·lació de nous esculls artificials en el litoral de la Comunitat Valenciana, amb la finalitat de crear unes noves àrees protegides.  
La funció principal d'estos esculls és la protecció i regeneració dels recursos pesquers en una àmplia zona, cosa que permetrà l'estabilització de les captures a mitjà termini en l'àrea d'influència de l'escull.  
La idoneïtat de les àrees seleccionades ve determinada per tractar-se d'un important punt d'ubicació d'espècies d'interés pesquer, com el moll de fang, el pagell i el polp, entre altres.  
Al mateix temps, afavorix la presència d'altres espècies com l'orada i la círvia, en les quals l'efecte d'atracció pels esculls artificials està demostrat. A més, la situació dels mòduls afavorix la ràpida colonització de la flora i la fauna submarina, diversificant els poblaments.  
Independentment dels beneficis que tenen sobre les espècies comercials, estos esculls artificials contribuiran decisivament a la recuperació de l'equilibri ecològic dels fons litorals, que en l'actualitat estan seriosament danyats per la pesca en fons prohibits, la qual cosa constituïx el factor més important perquè es puga mantindre indefinidament la productivitat pesquera d'esta zona.  
Els esculls instal·lats, des de la seua posada en marxa, han funcionat positivament, i han sigut ocupats per poblaments bentònics que incrementen la productivitat de l'ecosistema a partir de l'assimilació de la matèria orgànica suspesa en la columna d'aigua, incrementant la presència d'espècies d'interés pesquer i protegint els fons, sense afectar la dinàmica sedimentària general.  
Com a conseqüència d'açò, s'ha afavorit l'obtenció d'importants captures d'orades en els últims anys, així com un lleuger increment de moll, pagell, polp i calamar, principalment.  
La Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació ha procedit en els últims anys a la instal·lació de 36 àrees d'esculls artificials. Estes actuacions suposen una protecció d'aproximadament 200 quilòmetres del litoral de la Comunitat Valenciana, la qual cosa es traduïx en una àrea directament protegida de més d'11.000 hectàrees.  
En el pròxim període es realitzarà el seguiment científic sobre els esculls ubicats a: Benicàssim, Burriana, Cabanes I, II i III, Moncofa, Vinaròs I, II, III i IV, Cullera, Gandia I, II i III, Oliva, el Perellonet, Sagunt I i II, Valencia nord, Valencia sud, Alacant, Altea I i II, Benidorm I, II i III, Calp I i II, Dénia, Guardamar, Santa Pola, Tabarca I i II, Torrevieja I i II i la Vila Joiosa I i II.  
Com s'ha comentat, la finalitat dels esculls artificials és augmentar la producció pesquera, però també exercir un efecte dissuasiu sobre la pesca d'arrossegament, pel perill d'enganxada i ruptura de les xarxes, que, de dur-se a terme de forma indiscriminada, és d'efectes devastadors en àrees de poca profunditat, afectant les praderies submarines, als bancs de mol·luscos, els alevins i els peixos de grandària no reglamentària.  
Per tant, la funció de l'escull és aconseguir impedir la pesca en una determinada zona, aconseguint un doble objectiu: augmentar la productivitat biològica, permetent que esta millora es traduïsca en un augment de les captures de peixos, i recuperar els fons marins d'interés, fonamentalment les praderies submarines.  
Els esculls artificials són estructures formades per mòduls de formigó disposats formant barreres, que actuen com a refugi que atrauen els peixos de les zones circumdants, amb la qual cosa es produïx una concentració de la pesca i una major facilitat per a la seua captura.  
Amb esta finalitat, proporcionen un substrat on es poden fixar i créixer diversos organismes, generen espais verticals amb què s'incrementa la complexitat de l'hàbitat i varien el patró dels corrents i les condicions de recer.  
Amb tot això s'afavorix l'agrupament dels peixos, que es refugien dels depredadors i troben aliment assegurat; a més, augmenten les postes i la supervivència dels alevins. Açò provoca un increment de la productivitat secundària, de manera que la biomassa d'un escull artificial és vàries vegades major que la de l'ambient natural que el rodeja.  
Les reserves marines  
Són àrees protegides d'una forma integral on no es permeten activitats que puguen alterar l'ecosistema existent. En el període 2007-2013 es continuarà gestionant l'àrea de la reserva marina de l'Illa de Tabarca i la del cap de Sant Antoni. Es procedirà en este període a l'ordenació de la reserva marina de la Serra d'Irta i la de la Serra Gelada, i es duran a terme les actuacions en la gestió d'estes dos reserves marines.  
3. Pla d'ordenació dels productes de la pesca  
3.1. Control dels productes de la pesca  
Les actuacions del programa de control dels productes de la pesca s'engloben en el marc de la Política Pesquera Comuna (PPC) de la Unió Europea, aprovat l'any 1983 i vàlida per 20 anys.  
El Reglament (CEE) 2847/1993, del Consell, de 12 d'octubre, pel qual s'establix un règim de control aplicable a la Política Pesquera Comuna, partix de la premissa que l'èxit d'esta política depén de l'aplicació d'un règim eficaç de control de tots els aspectes d'esta i, especialment, de les mesures de conservació i gestió dels recursos pesquers. Entre les activitats objecte de control incloses en la norma comunitària esmentada es troba la de la primera venda dels productes de la pesca.  
Per a l'efectivitat de les mesures de control, l'esmentat reglament establix la necessitat crear bases de dades informatitzades compatibles per a tot el territori nacional que permeten acarar les dades, i a les quals la Comissió i els seus agents han de tindre accés per via informàtica per a procedir a la seua verificació.   
El Reial Decret 640/2006, de 26 de maig, regula determinades condicions d'aplicació de les disposicions comunitàries en matèria d'higiene, de la producció i comercialització dels productes alimentaris.  
La nova normativa regula també, dins del procés total de producció i comercialització dels productes de la pesca i de l'aqüicultura, les condicions tecnicosanitàries en les quals s'haurà de realitzar la descàrrega i desembarcament, el control de què correspon a les comunitats autònomes, excepte pel que fa als intercanvis amb països extracomunitaris.  
Per a l'efectivitat d'estos controls, en el desembarcament dels productes pesquers als ports de la Comunitat Valenciana i atesa la concurrència d'altres competències autonòmiques inspectores, de caràcter tècnic i protector dels recursos pesquers (i entre estes les noves que regula el Reglament (CEE) núm. 2847/1993, del Consell, de 12 d'octubre de 1993, pel qual s'establix un règim de control aplicable a la política pesquera comuna), és necessari establir de forma unitària, a l'efecte de simplificar la subjecció a estos, les condicions en què es verificaran.  
Sobre la base d'això, el Consell va aprovar el Decret 78/1994, de 12 d'abril, per al control dels productes pesquers, establint que en tots els desembarcaments en el litoral de la Comunitat Valenciana, la pesca ha de passar obligatòriament per llotja pesquera, a l'efecte dels controls tècnics i sanitaris.  
Posteriorment, es va promulgar el Reial Decret 121/2004, de 23 de gener, sobre la identificació dels productes de la pesca, de l'aqüicultura i del marisqueig vius, frescos, refrigerats o cuits. La necessària tipificació dels productes pesquers s'ha de dur a terme normalitzant el producte d'acord amb criteris de qualitat definits per categories de frescor i de calibratge, manera de presentació, origen, denominació comercial i científica, pes net i identificació de l'expedidor. Com s'ha indicat, amb la finalitat d'una major transparència del mercat i una millor identificació del producte és, així mateix, important que el consumidor final conega el mètode d'obtenció, diferenciant-se entre pesca d'extracció i aqüicultura.  
Li és també d'aplicació el Reglament (CE) número 104/2000, del Consell, de 17 de desembre de 1999, pel qual s'establix l'organització comuna de mercats en el sector dels productes de la pesca i de l'aqüicultura; el Reial Decret 2064/2004, de 15 d'octubre, pel qual es regula la primera venda dels productes pesquers; el Reial Decret 1380/2002, de 20 de desembre, d'identificació dels productes de la pesca, de l'aqüicultura i del marisqueig congelats i ultracongelats; el Reial Decret 1702/2004, de 16 de juliol, pel qual es modifica el Reial Decret 1380/2002, de 20 de desembre, d'identificació dels productes de la pesca, de l'aqüicultura i del marisqueig congelats i ultracongelats, i la Llei 9/1998, de 15 de desembre, de la Generalitat, de Pesca Marítima de la Comunitat Valenciana, modificada per la Llei 16/2003, de 17 de desembre, de Mesures Fiscals, de Gestió Administrativa i Financera, i d'Organització de la Generalitat.  
Les noves normatives comunitàries en relació amb la qualitat de les aigües per a la cria de mol·luscos i la seua comercialització són: el Reglament 852/2004, el Reglament 853/2004, el Reglament 854/2004, el Reglament 882/2004, el Reglament 2073/2005, el Reglament 2074/2005 i la Directiva 2004/41.  
Objectiu general  
Controlar les descàrregues, la primera venda i etiquetatge dels productes de la pesca, amb la finalitat d'avaluar l'estat dels recursos i la seua correcta identificació.  
Estos objectius es contemplen en el Pla de Seguretat Alimentària de la Comunitat Valenciana.  
Activitats del pla  
Les activitats de l'Àrea de Pesca Marítima, de la Direcció General de Pesca i Alimentació, seran:  
1. Recopilació de dades de captures pesqueres.  
2. Normalització de noms comercials.  
3. Informatització de llotges i foment de les subhastes electròniques per a primera venda en llotja.  
4. Gestió informatitzada de dades de venda en llotges, transmissió i enviament posterior al Ministeri d'Agricultura, Pesca i Alimentació.  
5. Control de talles del peix.  
6. Verificació de l'etiquetatge del producte, quant al seu origen, nom comercial i forma d'obtenció. L'esmentat control s'efectua:  
a) En llotja.  
b) En transport per carretera.  
c) En mercats d'abastiment i destinació.  
d) Àrees majoristes.  
e) Minoristes (pescateries).  
7. Classificació de les àrees de producció de mol·luscos bivalves.  
8. Presa de mostres d'aigües de mol·luscos bivalves i enviament als laboratoris de salut pública.  
9. Avaluació dels resultats de les anàlisis efectuades.  
3.2 Campanya marca "Peix Fresc de la Comunitat Valenciana"  
La Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació té registrada la marca "Peix Fresc de la Comunitat Valenciana".  
En el període 2007-2013 es realitzaran campanyes de publicitat en premsa, revistes especialitzades, ràdio i televisió, destinades a donar a conéixer el consumidor les possibilitats i contingut de la nova normativa. Així com també una campanya de difusió directa al sector minorista i majorista de productes pesquers, amb l'objectiu d'afavorir la seua adaptació al sistema d'etiquetatge.  
Per a això, s'elabora un material, perquè el sector comercial i els consumidors es familiaritzen amb les característiques i avantatges del nou etiquetatge. I, al mateix temps, la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació ha dissenyat un llistat per als productes de la Comunitat Valenciana, que serà lliurat a les pescateries que el sol·liciten.  
El llistat de peix que porta la marca "Peix Fresc de la Comunitat Valenciana" pretén potenciar el consum del peix que ens oferixen les nostres costes, la seua frescor, la seua proximitat i els beneficis que revertixen en el desenrotllament del sector pesquer de la Comunitat Valenciana.  
Per a controlar el compliment de la normativa sobre etiquetatge, la inspecció pesquera de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació verificarà si els productes disposen d'etiqueta i el seu contingut, tant en la llotja, com en el transport per carretera, mercats majoristes, supermercats i pescateries.  
Una fase posterior de la campanya serà revalorar el peix propi de la Comunitat Valenciana, per ser fresc i del dia, explicant els consumidors les qualitats del nostre peix i ressaltant aquells peixos que són més abundants.  
4. Pla de formació maritimopesquera  
Les actuacions a desenrotllar en el període 2007-2013 estaran dirigides a:  
- Integrar la formació nauticopesquera en les directives de la LOGSE.  
- Equipar l'Institut Politècnic Maritimopesquer del Mediterrani amb les noves tecnologies per a millorar la qualitat de l'ensenyança.  
- Impartir cursos de formació i reciclatge d'adults.  
- Donar a conéixer les noves tècniques en matèria de lluita contra incendis i supervivència en la mar, transmetent a les tripulacions els coneixements necessaris per a desenrotllar el seu treball de forma més segura i eficaç.  
- Concessió de beques d'estudis.  
Activitats de l'Institut Politècnic Maritimopesquer del Mediterrani d'Alacant per al període 2007-2013  
Els alumnes d'ensenyança oficial en l'institut i els cursos a realitzar seran els següents:  
a) Ensenyança reglada:  
Es formaran 2.300 alumnes, en els cursos de:  
- 1r curs cicle formatiu de grau mitjà, tècnic en busseig a mitjana profunditat.  
- 1r curs cicle formatiu de grau mitjà, tècnic oper. cont. i mant. maquines i inst. del vaixell.  
- 1r curs cicle formatiu de grau mitjà, tècnic en pesca i transport marítim.  
- 2n curs cicle formatiu de grau mitjà, tècnic en busseig a mitjana profunditat.  
- 2n curs cicle formatiu de grau mitjà, tècnic oper. cont. i mant. maquines i inst. del vaixell.  
- 2n curs cicle formatiu de grau mitjà, tècnic en pesca i transport marítim.  
- 1r curs cicle formatiu de grau superior, tècnic superv. cont. i mant. màquines i inst. del vaixell.  
- 1r curs cicle formatiu de grau superior, tècnic en navegació, pesca i transport marítim.  
- 2n curs cicle formatiu de grau superior, tècnic superv. cont. i mant. màquines i inst. cel vaixell.  
- 2n curs cicle formatiu de grau superior, tècnic en navegació, pesca i transport marítim.  
b) Titulacions menors:  
Es formaran 700 alumnes en els cursos de:  
- Patró local de pesca.  
- Patró costaner polivalent.  
- Bussejador professional bàsic.  
c) Altres cursos de formació:  
Es formaran 1.700 alumnes en els cursos de:  
- Patró portuari.  
- Avançat en lluita contra incendis.   
- Radar de punt automàtic (ARPA).  
- Operador restringit del SMSSM.  
- Certificat de formació bàsica.  
d) Activitats als ports del litoral en el període 2007-2013  
És objectiu de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació estendre l'acció formativa maritimopesquera als ports del litoral de la Comunitat Valenciana. Per a això, es regularà la concessió d'ajudes a les organitzacions pesqueres. Les beneficiàries d'estes ajudes seran les confraries de pescadors en les localitats de les quals es realitzen els cursos.  
Es formaran 4.100 alumnes als ports del litoral, corresponent 1.900 als ports de la província de Castelló, 1.000 a la província de València i 1.200 als ports de la província d'Alacant.