Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 8697, del 13-12-2019 (2019/10617)

RESOLUCIÓ de 31 d'octubre de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 81/18-AIA Buñol.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8697

Data del DOGV
:   13-12-2019

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2019/10780


Data del document
:   31-10-2019

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica
    * Buñol
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 31 d'octubre de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 81/18-AIA Buñol. [2019/10047]  
De conformitat amb l'article 47.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el qual estableix la publicació en el Boletín Oficial del Estado o en el diari oficial corresponent de l'informe d'impacte ambiental, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana l'informe d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 81/18-AIA Buñol.  
  
«Informe d'impacte ambiental  
Expedient: 81/3393-ATG.  
Títol: Projecte d'Explotació de Recursos de la Secció c, La Retura, núm. 2805.  
Òrgan substantiu: Servei Territorial d'Indústria i Energia de València.  
Promotor: Áridos Buñol, SLU.  
Localització: Buñol (València).  
Amb data 11 de juliol de 2018, el Servei Territorial d'Indústria i Energia remet al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental la sol·licitud d'inici d'avaluació d'impacte ambiental simplificada del projecte d'explotació minera La Retura, núm. 2805, al terme municipal de Buñol (València).  
Aquesta sol·licitud adjunta un document ambiental, el contingut del qual s'adequa a l'article 45 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
  
Objecte  
L'operació minera La Retura, núm. 2.805 està situada al paratge denominat La Retura, al nord del terme municipal de Buñol. Es tracta d'una activitat extractiva a cel obert per a l'obtenció d'àrids per a obra civil i construcció, que va ser autoritzada per Resolució del Servei Territorial d'Indústria i Energia de València, de data 1 de juliol de 1993. L'autorització afecta una superfície d'uns 300.000 m², pertanyents a les parcel·les núm. 8, 16, 17, 18, 194, 195, 206 i 207 del polígon 6, del terme de Buñol. L'autorització comprén un perímetre dins de les parcel·les especificades, però no la totalitat d'aquestes.  
  
El promotor ha realitzat activitats complementàries a l'extractiva fora del perímetre degudament autoritzat. Per aquest motiu, tal com es va resoldre prèviament, amb data 21 de novembre de 2017, expedient 076/6219-TOF, ha de ser objecte d'avaluació ambiental l'àrea autoritzada inicialment i l'àrea exterior al perímetre afectat.  
Atés que l'àrea inicial disposa de declaració d'impacte ambiental favorable de data 23 d'abril de 1992, expedient 001/7332-UDZ, el contingut d'aquesta resolució se centra principalment en el compliment de la declaració d'impacte ambiental i en les àrees exteriors al perímetre. La declaració d'impacte ambiental estima acceptable, només als efectes ambientals, l'obertura de la pedrera La Retura, amb les condicions ambientals següents:  
«1. Els talussos finals de l'explotació no hauran de sobrepassar els 45 graus d'inclinació ni els 7 m d'alçària, i han d'estar separats per àmplies bermes que conferisquen al vessant un pendent mitjà inferior als 35 graus.  
2. Les bermes hauran de presentar una suau inclinació cap a l'interior (contrària al pendent general del vessant), amb la finalitat d'afavorir la infiltració i disminuir la intensitat dels processos erosius.  
3. S'haurà de cuidar especialment l'eficàcia de les mesures correctores necessàries per a limitar la conca visual de les labors mineres, i restaurar de manera urgent i eficaç les cotes superiors de l'explotació una vegada esgotats els bancs superiors d'aquesta i procurar que la duració de les corresponents labors siga la mínima possible en aquests bancs.  
  
4. Amb la finalitat de no crear formes excessivament geomètriques en la morfologia final del buit d'explotació, abans de les labors de revegetació s'hauran d'eliminar algunes arestes dels bancs i reblir o amuntegar amb detritus algunes arestes dels bancs i reblir o amuntegar amb detritus alguns sectors dels vessants per tal de conferir a l'àrea afectada un aspecte més d'acord amb el seu entorn geomorfològic.  
  
5. Cal vetlar per no afectar negativament els béns i serveis adjacents a l'àrea d'explotació i els seus accessos. El promotor queda obligat a reparar o reposar els possibles danys causats, sense menyscapte d'altres responsabilitats que li pertoque.  
6. Si apareix alguna resta o indici de jaciment arqueològic en el transcurs de l'activitat projectada, s'haurà de notificar immediatament, d'acord amb la Llei de patrimoni artístic espanyol».  
  
Aquests condicionants ambientals poden agrupar-se en dos tipus:  
- Condicionants que fan referència a la necessitat de restaurar i a les condicions de restauració (condicionant 1, 2, 3, 4 i 5 de la declaració d'impacte ambiental de la pedrera inicial).  
- Seguiment arqueològic (condicionant 6 de la declaració d'impacte ambiental de la pedrera inicial).  
  
Antecedents i marc normatiu  
La Resolució del Servei Territorial d'Indústria i Energia de València, de data 1 de juliol de 1993, autoritza la societat Soinval, SL, l'explotació de la secció A, denominada La Retura, núm 1162. Disposa de declaració d'impacte ambiental favorable de data 23 d'abril de 1992, d'acord amb els condicionants indicats en l'apartat anterior.  
  
Per Resolució de la Direcció General d'Indústria i Investigació Aplicada, de data 24 de novembre de 2003, es va atorgar a Soinval, SL, la concessió directa d'explotació denominada La Retura, núm. 2805, recurs calcari de la secció C, per reclassificació del recurs de la secció A explotat en la pedrera La Retura, núm. 1162. Aquesta resolució s'emet sobre la base de la declaració d'impacte ambiental, per no haver-hi modificacions respecte al plànol que adjunta la resolució d'autorització de la pedrera, secció A).  
Amb data 21 de desembre de 2016, el Servei d'Ordenació i Gestió Forestal redacta l'informe sobre el pla de restauració integral (d'ara endavant, PRI) de la concessió d'explotació denominada La Retura, núm. 2805, dels termes municipals de Buñol i Chiva.  
El perímetre de l'àrea d'afecció per l'activitat minera, segons el PRI, supera l'àmbit autoritzat. Segons l'ortofoto es comprova que s'han afectat zones annexes al perímetre autoritzat, no per a explotació, però sí per a activitats annexes o complementàries com ara apilaments, planta de tractaments, accessos o runars. No obstant això, es valora positivament que s'hagen restaurat gran part d'aquestes zones.  
  
Es disposa, així mateix, de:  
- Informe de l'Àrea d'Avaluació Ambiental en el qual s'indica que les plantes de trituració d'àrids no estaven sotmeses a avaluació d'impacte ambiental, criteri modificat en l'actualitat per la legislació vigent que indica expressament que aquestes instal·lacions formen part del projecte d'explotació i que la seua ubicació i potencials impactes han de ser considerats en l'avaluació ambiental de l'explotació.  
  
- Llicència de l'Ajuntament de Buñol per a l'activitat d'explotació d'aprofitament calcari i tractament d'àrids.  
- Informe sobre les obres de condicionament del camí d'accés fins a la pedrera, situades en la forest d'utilitat pública, núm. 66, denominada La Cabrera, Sierra de Malacara i El Quixal, emés per la Direcció Territorial de la Conselleria de Medi Ambient.  
- Llicència de l'Ajuntament de Buñol per a la millora del camí rural.  
  
  
  
Amb la documentació aportada es poden entendre cobertes certes àrees explotades fora del perímetre de l'àrea d'afecció, encara que no dona cobertura a l'afecció de tot el sòl confrontant amb aquest perímetre que ha sigut afectat.  
L'avaluació d'impacte ambiental de projectes queda regulada en la Llei 2/1989, de 3 de març, de 1989, d'impacte ambiental de la Generalitat Valenciana, els reglaments que la desenvolupen (Decret 162/1990 i Decret 32/2006, que modifica l'anterior) i la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental (d'ara en avant, LEA).  
La LEA estableix en l'article 7.2, apartat c, que qualsevol modificació de les característiques de projectes que figuren en els annexos I o II, ja autoritzats, executats o en procés d'execució, que puga tindre efectes adversos significatius sobre el medi ambient, és a dir, quan supose:  
  
1. Un increment significatiu de les emissions a l'atmosfera.  
2. Un increment significatiu dels abocaments a llits públics o al litoral.  
3. Increment significatiu de la generació de residus.  
4. Un increment significatiu en la utilització de recursos naturals.  
  
5. Una afecció a espais protegits de la Xarxa Natura 2000.  
6. Una afecció significativa al patrimoni cultural.  
S'hauran de sotmetre a avaluació d'impacte ambiental simplificada.  
Atés que en l'annex I queden incloses les explotacions de jaciments minerals, es considera que en haver-se excedit el perímetre inicial autoritzat per l'òrgan substantiu, es tracta d'una modificació d'un projecte que pot tindre efectes significatius sobre el medi ambient, per l'increment significatiu en la utilització de recursos naturals, ja que es tracta, a més, en aquest cas, de sòl forestal. Per consegüent, el procediment que ha d'iniciar-se és el d'avaluació d'impacte ambiental simplificada.  
  
El procediment d'avaluació d'impacte ambiental simplificada queda regulat en la secció 2a, del capítol II del títol II de la LEA, en els articles 45-48.  
Amb data 21 de novembre de 2017 es va establir que dins del procediment substantiu d'autorització del projecte el promotor havia de presentar davant l'òrgan substantiu (Servei Territorial d'Indústria i Energia), juntament amb la documentació exigida per la legislació sectorial, una sol·licitud d'inici de l'avaluació d'impacte ambiental simplificada, acompanyada del document ambiental, el contingut del qual es detallava.  
  
Tramitació  
L'òrgan ambiental ha identificat el Servei de Gestió i Ordenació Forestal i la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià com a administracions públiques afectades. Es disposa de sengles informes sectorials, el principal contingut mediambiental dels quals es transcriu a continuació.  
Informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià (realitzat el 08.09.2010):  
«[?] Revisat l'estudi i consultat l'Inventari de Patrimoni Arquitectònic d'Interés Historicoartístic de la província de València [?] no hi ha constància de l'existència de cap element arquitectònic que puga veure's afectat per l'actuació.  
Segons relata la Memòria de la Prospecció Arqueològica, al costat de l'àrea d'explotació d'aquesta pedrera es localitza el jaciment arqueològic de La Retura, assentament del bronze amb cronologia del II mil·lenni. L'afecció sobre aquest jaciment és indirecta i en l'àrea d'ampliació de la pedrera no s'han localitzat restes de cultura material antiga ni de jaciment arqueològic, per això no s'apunten mesures preventives ni correctores.  
Des de la consideració del patrimoni etnològic, es van localitzar un corral i una cabanya amb aljub en ruïnes que s'han documentat i que queden fora de l'àmbit d'afecció i s'ha revelat nul l'impacte.  
Per això, vist el precepte indicat i de conformitat amb l'informe dels servei tècnics s'emet informe favorable afectes patrimonials previstos en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural d'explotació minera La Retura, al terme municipal de Buñol».  
  
  
Informe sobre el pla de restauració integral del Servei d'Ordenació i Gestió Forestal (realitzat el 21.12.2016):  
«[?] Segons la documentació relativa al Pla de Restauració Integral, 28,87 ha de l'explotació esmentada estan en la Forest d'Utilitat Pública V066, denominada La Cabrera, Sierra de Malacara i El Quixal, forest consorciada que pertany a l'Ajuntament de Buñol.  
[?] Dins del límit de forest pública es realitzarà una extracció neta de 2.583.554 m³, amb un volum d'excavació de 3.079.897 m³b i un volum de rebliment de 496.344 m³ [?].  
Respecte a camins ramaders, el perímetre d'explotació està molt pròxim a la zona oest d'aquest on transcorre l'assagador del Gallo, el qual aparentment no queda afectat després de l'oportuna visita de camp.  
  
A causa de les diferents afeccions al medi, convé indicar que aquestes hauran d'estar informades pels organismes competents en la matèria. Destaquem:  
- Quant als recursos culturals, s'han detectat una vintena de jaciments arqueològics al terme municipal de Buñol, encara que el més pròxim a la concessió es localitza a una distància major a un quilòmetre.  
  
- Respecte a incendis forestals [?] la zona va quedar afectada íntegrament per un incendi en 1993 i parcialment en 2003 [?].  
- Segons el PRI, la concessió minera La Retura ocupa sòl rústic sense protecció, no urbanitzable i no protegit.  
- Segons la cartografia oficial de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, l'explotació-restauració afecta cinc hàbitats que s'indiquen a continuació:  
  
- L'hàbitat prioritari de pasturatges anuals basòfils iberollevantins (6220 codi de la Unió Europea).  
- Carrascars basòfils valencianotarragonins i xativins (9340 codi de la UE).  
- Llentisclar acidòfil valencianotarragoní amb coscolles (5330 codi de la UE).  
- Romerars termomesomediterranis secs subhumits xativins.  
  
- Llistonars termòfils valencianomurcians (6220 codi de la UE).  
  
- Respecte a la hidrologia, cal destacar l'existència de dos barrancs pròxims a l'explotació, el barranc de Chulilla a l'est i en els mateixos voltants de l'explotació comença el barranc del Bobo.  
  
[?] Descripció de la restauració.  
Geomorfologia de la restauració.  
- Bancs de 7 m d'alçària, talussos de rebliment amb angle de 35 °C i bermes de 4 m, que conformen un talús final mitjà de 26 °C respecte a l'horitzontal.  
- Bancs de 7 m d'alçària, talussos en roques, explotats a 40 °C i bermes de 4 m, que conformen un talús final mitjà de 30 °C respecte a l'horitzontal.  
Zonificació de la restauració. Es distingeixen:  
- Zones d'explotació actives (21 ha): comprenen les fases 2, 3, 4, 5, 6 i 7.  
- Zones on no es faran labors extractives, només actuacions de restauració (fases 0, 1, 8, 9, 10, 11 i 12). Distingim:  
a) Zones restaurades (4,36 ha): corresponents a la fase 0.  
b) Zones d'apilament (5,75 ha): corresponents a les fases 8, 9 i 10.  
c) Zones d'instal·lacions (5,14 ha): comprenen les fases 11 i 12.  
d) Zones d'explotació ja explotades (7,38 ha) on no s'han realitzat labors de restauració i que comprenen la fase 1.  
  
  
Planificació de la restauració: restauració hidrologicoforestal i revegetació.  
Relatiu a la formació de sòl, la grossària mitjana de sòl aprofitable s'ha estimat en uns 30 cm per a la zona de terreny forestal, s'ha estimat considerant la superfície de nova afecció (10.800 m²), la qual cosa suposa una disponibilitat de 3.240 m³b.  
Relatiu al mètode de preparació del sòl, cal realitzar:  
- En bermes i places de pedrera: una primera fase que consisteix en una estesa de 10 cm de terra vegetal i un subsolatge de 50 cm. En la segona fase del procés s'estén una capa de terra vegetal de 30 cm amb un conreu ple posterior.  
- En talussos, el procés serà similar al descrit anteriorment. Es durà a terme un subsolatge per corbes de nivell mitjançant dos tractors a causa del factor limitant del pendent. Posterior a l'estesa de 30 cm de terra vegetal es realitzarà un cavallonat superficial per corba de nivell. Després de la preparació del sòl s'instal·laran les feixines.  
  
Respecte a la restauració hidrològica, els elements del sistema de drenatge projectats són:  
- Bermes amb contrapendent cap a l'interior del 2 %.  
- Drenatge principal: desguassa la terrassa fins a la base de decantació [?].  
- Drenatges de terrassa, en les bermes de separació de talussos, de secció triangular de 0,2 m d'ample per 0,2 m d'alçària [?].  
- Baixants de talús: canals de secció triangular i dimensions de 0,2 m d'ample per 0,2 m d'alçària i revestiment emmacat en pedra.  
- Drenatges perimetrals [?].  
- Drenatges de pista [?].  
- Bassa de decantació de sediments [?].  
En la revegetació, el mètode emprat és la sembra/hidrosembra (1a fase) i la plantació (2a fase). [?].  
[?] Fiançament: [?] El pressupost total per administració correspon a [?] 1.223.910,26 €, corresponent a la totalitat de la superfície màxima d'afecció corresponent a 43,65 ha. D'altra banda, i segons el que descriu la documentació presentada, hi ha un aval previ depositat de 453.538 euros depositat pel promotor, Àridos Buñol.  
  
Conclusió  
Revisada la documentació relativa al Pla de restauració integral (PRI) de la concessió directa de l'explotació denominada La Retura, núm. 2.805, dels termes municipals de Buñol i Chiva (València), s'emet informe FAVORABLE, des del punt de vista forestal i sense perjudici d'altres autoritzacions sectorials i informes, atés que hi ha una declaració d'impacte ambiental (001/92-AIA) que haurà de ser revisada per l'òrgan competent».  
  
Anàlisi del projecte per a determinar la necessitat de sotmetre o no a avaluació d'impacte ambiental ordinària.  
L'anàlisi es realitza tenint en compte els criteris de l'annex III de la LEA.  
Característiques del projecte  
L'objecte de l'aprofitament miner és l'explotació a cel obert dels recursos geològics de calcàries existents que per les seues característiques mineralògiques i tecnològiques són utilitzats per a la fabricació de formigó, morters i altres productes anàlegs.  
El sistema d'explotació proposat és mitjançant tala a cel obert per banc descendent, amb desmunt previ, amb bancs de treball d'alçària aproximada de 14 metres i bermes de treball d'amplària variable però pròxima als 35 m, mai menor a 10 metres. Es pretén arribar fins a la cota 526 en la plaça de pedrera.  
S'ha optat per un projecte conjunt d'explotació-restauració, en un sistema de mineria que permet que a mesura que s'abandonen els talussos superiors, una vegada explotats, que siguen restaurats alhora que es continua l'explotació dels successius bancs inferiors.  
La necessitat de restaurar i les seues característiques estan detallades en la declaració d'impacte ambiental original, en els tres primers condicionants:  
«1. Els talussos finals de l'explotació no hauran de sobrepassar els 45 graus d'inclinació ni els 7 m d'alçària, i estaran separats per àmplies bermes que conferisquen al vessant un pendent mitjà inferior als 35 graus.  
2. Les bermes hauran de presentar una suau inclinació cap a l'interior (contrària al pendent general del vessant), amb la finalitat d'afavorir la infiltració i disminuir la intensitat dels processos erosius.  
3. S'ha de tindre cura, especialment, de l'eficàcia de les mesures correctores necessàries per a limitar la conca visual de les labors mineres amb una restauració urgent i eficaç de les cotes superiors de l'explotació una vegada esgotats els bancs superiors d'aquesta i procurar que la duració de les corresponents labors siga la mínima possible en els bancs esmentats.»  
El document ambiental indica que les bermes finals han de tindre un pendent del 2 %, descendent cap al peu del talús per a afavorir el drenatge i una amplària de 4 m. Així mateix, els talussos individuals disposaran de 40-35° i el talús mitjà serà de 26-30°, amb bancs finals de 7 m d'alçària. L'amplària de les pistes serà en general de 5 m. Aquestes condicions de restauració sí que compleixen les condicions establides en la declaració d'impacte ambiental.  
Respecte del tipus de restauració, el condicionant 4 de la declaració d'impacte ambiental apostava per no «crear formes excessivament geomètriques en la morfologia final del buit d'explotació» de manera que «s'eliminen algunes arestes dels bancs i es reblisquen o amunteguen amb detritus algunes arestes dels bancs i es reblisquen o amunteguen amb detritus alguns sectors dels vessants i es conferisca a l'àrea afectada un aspecte més d'acord amb el seu entorn geomorfològic».  
  
Així mateix, s'indicava en la declaració d'impacte ambiental, condicionant 5, la necessitat de no «afectar negativament els béns i serveis adjacents a l'àrea d'explotació i els seus accessos. El promotor queda obligat a reparar o reposar els possibles danys causats».  
La restauració està prevista en paral·lel a l'explotació. El pla de restauració integral distingeix les zones següents:  
- Zones restaurades: en total suposen 43.656 m². Corresponen a la fase 0A de l'avanç 0. Es consideren zones completament restaurades. Fora del concepte de restauració, es prestaran serveis de control de plagues i manteniment de la massa forestal.  
- Zones d'apilaments: en total suposen 57.568 m². Corresponen a les fases 8, 9 i 10. La fase 10 es restaura a partir de l'any 3. La zona 9 es començarà a restaurar l'any 6. La zona 8 es restaurarà cap al final de la vida de l'explotació. Les labors consistiran en la retirada dels apilaments (per venda d'aquests) i la revegetació de la superfície.  
- Zones d'instal·lacions: comprenen les fases 11 i 12, amb una superfície conjunta de 51.430 m² situades en la zona d'instal·lacions, oficines i zones confrontants. La fase 11 es restaurarà a partir de l'any 3, mentre que la fase 12 es comença a restaurar en finalitzar la vida productiva de l'explotació. Les labors consistiran en la revegetació de la superfície.  
- Zones d'explotació ja explotades: es tracta de les zones d'explotació que ja han sigut totalment explotades i en les quals no hi ha encara treballs de restauració. Inclou la fase 1 amb 73.847 m². La fase 1 comença a ser restaurada de forma immediata. Predominen els rebliments mitjançant materials provinents dels apilaments de materials bruts que hi ha apilats en la zona sud-oest de la plaça de pedrera. Les labors consistiran en la revegetació de la superfície.  
- Zones d'explotació actives: les zones d'explotació actives comprenen les fases 2 a 7, les dues incloses. Consta d'una sèrie de fases de geometria irregular a causa de les especials característiques morfològiques de l'explotació i el seu avançat estat d'explotació.  
El personal necessari és, depenent de la producció, de l'ordre de 9 a 15 persones degudament qualificades.  
S'estima una vida útil de 18 anys.  
Les diferents operacions són: desmunt previ, arrancada, càrrega i transport. La maquinària mòbil a emprar és: arrancada amb voladura, càrrega amb pala o retro i transport amb dúmper.  
L'explotació disposa d'una planta de tractament, instal·lacions auxiliars i àrees d'apilament (edifici d'oficina, despatxos d'oficina tècnica, menjador, serveis per a la neteja personal, tallers i magatzem de maquinària) situats fora de la plaça de pedrera.  
La instal·lació de tractament consisteix en trituració primària, molta secundària i terciària, si escau, classificació i, si escau, llavada.  
  
Les àrees d'apilaments estan situades als voltants de la planta de tractament.  
Les necessitats d'aigua se satisfan a partir de dos pous legalitzats per a ús industrial. Els serveis per als lavabos estaran dotats d'una fossa sèptica, amb recollida periòdica de les aigües residuals per part d'empresa autoritzada. No obstant això, l'explotació disposa d'un sistema de reciclatge d'aigua mitjançant filtres premsa que li permet reutilitzar el 90 % de l'aigua utilitzada.  
Respecte al subministrament elèctric, aquest es realitza des de les línies de tensió pròpies que enllacen amb la xarxa d'electrificació de la zona industrial situada al sud.  
  
Ubicació dels projectes  
La pedrera de La Retura, núm. 2.805, se situa al terme municipal de Buñol, al paratge denominat La Retura, al nord del terme municipal, justament en el límit amb el terme de Chiva.  
L'autorització és d'uns 300.000 m² pertanyents a les parcel·les núm. 8, 16, 17, 18, 194, 195, 206 i 207 del polígon 6 del terme de Buñol. Totes són propietat d'Áridos Buñol, SL, excepte la primera, la 8, que pertany a l'ajuntament i està arrendada. Es tracta d'un sòl rural comú d'explotació de recursos naturals segons el Pla General de Buñol.  
  
L'activitat extractiva o les seues activitats complementàries s'han realitzat dins i fora del perímetre autoritzat, la qual cosa ha motivat que l'àmbit d'aquesta avaluació ambiental siga superior a l'àmbit avaluat ambientalment i inicialment autoritzat per l'òrgan substantiu.  
  
Segons el plànol aportat dins del document ambiental, l'estat d'aqueixes àrees externes a la zona d'extracció és el següent:  
- Revegetació en accés principal. Comparant l'ortofoto de 2002 amb l'actual s'aprecia que la zona sí que ha sigut restaurada.  
- Planta de tractament. La totalitat de la planta de tractament està fora del perímetre inicial autoritzat. En l'actualitat està ocupat per la planta de tractament.  
- Zona d'apilaments. Part d'aquesta zona d'apilaments està dins del perímetre autoritzat i part està fora. Comparant l'ortofoto de 2002 amb l'actual s'aprecia que únicament la franja situada més a l'est ha sigut restaurada.  
- Zona de revegetació. Comparant l'ortofoto de 2008 amb l'actual s'aprecia que la zona sí que ha sigut restaurada.  
- Revegetació consolidada. Comparant l'ortofoto de 2008 amb l'actual s'aprecia que la zona sí que ha sigut restaurada.  
- Accessos auxiliars. Comparant l'ortofoto de 2008 amb l'actual s'aprecia que la zona sí que ha sigut restaurada.  
Malgrat que l'informe del PRI indica que segons la cartografia oficial de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, l'explotació-restauració afecta cinc hàbitats; es tracta de la cartografia d'hàbitats realitzada a escala 1.50.000. S'ha realitzat la consulta d'espècies prioritàries en la base de dades de la biodiversitat i no s'han localitzat registres.  
  
Característiques del potencial impacte  
S'indiquen a continuació els principals impactes que poden produir-se i que es descriuen en el document ambiental.  
No hi ha nuclis de població ni habitatges aïllats pròxims que es puguen veure afectats negativament. No obstant això, es disposa d'un estudi acústic de la instal·lació, en el qual s'aporten els nivells acústics. Aquests no sobrepassen els límits sonors establits per la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de protecció contra la contaminació acústica en el perímetre de la pedrera. No obstant això, segons l'article 37 d'aquesta llei, els titulars de l'activitat hauran de realitzar un autocontrol de les emissions acústiques almenys cada 5 anys.  
Respecte als efectes sobre la flora, la zona afectada estava ocupada per bancals agrícoles abandonats i per una zona forestal. No constava cap endemisme o flora amenaçada. Com a mesura correctora, es durà a terme la restauració forestal recollida en el PRI, que disposa d'informe favorable de l'òrgan competent. Segons aporta el document ambiental, aquesta restauració està ja avançada, amb un 75 % restaurat del terreny considerat forestal i un 20 % del no forestal, la qual cosa fa un 33 % del total del terreny excedit respecte de l'aprovat per la declaració d'impacte ambiental de 1992. Des del punt de vista econòmic, la garantia del compliment del PRI se sosté en el depòsit d'un aval de restauració que es revaloritza anualment amb l'IPC i que té el vistiplau del servei forestal. Aquest aval puja a 1.223.910 € (28964 €/ha). Aquest nou aval suposa un augment del 265 % respecte de l'aval actual, que és de 461.250 €.  
  
Els principals efectes sobre el sòl són l'erradicació de la coberta vegetal, la compactació del terreny que produeix una pèrdua de la qualitat d'aquest i la possible contaminació del sòl per la realització de treballs de manteniment o accidents i avaries. A fi d'evitar l'erosió del sòl, durant la fase de funcionament de l'operació minera, es canalitzarà de forma adequada l'aigua d'escolament, de manera que no fluïsca lliurement sobre camins i plataformes sinó a través de canaletes perimetrals de manera que l'erosió produïda siga mínima. En el plànol PR-04, s'aporta la xarxa de drenatge, amb la distribució en planta de les baixants de talús, bermes, drenatge perimetral, drenatge principal i drenatge de pistes. En el plànol PR-04.1, s'aporten les seccions transversals dels elements de drenatge. Quant a correcció de la compactació del sòl, el PRI preveu l'ús de mitjans mecànics de subsolatge com a fase prèvia a la revegetació pròpiament dita. En el plànol PR-04.3, s'aporten les principals característiques de la bassa de decantació. El drenatge principal desguassa fins a la bassa de decantació, situada al sud-est de la plataforma principal, que disposa d'un sobreeixidor.  
  
Per tal d'eliminar els sòlids en suspensió de les aigües d'escolament, a part de les mesures comentades per a minimitzar els efectes erosius sobre el sòl (canaletes perimetrals, etc.), es disposen dues zones de decantació en les parts topogràficament més baixes de la zona d'apilaments (zona nord) i de la zona d'instal·lacions (zona sud), respectivament. Aquestes zones de decantació, que són netejades periòdicament, permeten que les aigües d'escolament perden gran quantitat dels sòlids en suspensió abans d'eixir de la zona d'afecció.  
  
  
El manteniment de la maquinària s'ha de realitzar en la zona de taller, amb sòl impermeabilitzat. En cas d'abocament accidental fora de taller, el sòl contaminat s'haurà d'extraure immediatament i gestionar-se a través d'un gestor autoritzat.  
Quant a les aigües industrials que s'utilitzen per a llavar determinades fraccions d'àrid, aquestes s'obtenen d'un pou propi i es treballa en circuit tancat mitjançant recuperació per filtres premses, i s'obtenen taxes de recuperació del 97 %. El 3 % restant s'evapora en assecar-se l'àrid rentat. Aquestes aigües industrials no tenen contaminants químics i sols presenten sòlids en suspensió que s'eliminen en els filtres premsa. La composició dels llots obtinguts en els filtres premsa és fonamentalment carbonatada, sense presència de sulfurs o altres substàncies que puguen produir algun tipus de lixiviació química. Els llots obtinguts s'empren en labors de rebliment en el buit d'explotació.  
  
Les aigües sanitàries es tracten de forma separada a les industrials i són recollides en una fossa sèptica que periòdicament és buidada per un gestor autoritzat.  
La producció i arrossegament de pols pot afectar la capacitat de regeneració de les plantes del medi en acumular-se sobre les fulles, flors i altres òrgans, molèsties que pot causar al personal, el desgast prematur en diversos elements de la maquinària i la contaminació per gasos de fuita de motors de combustió interna. Com a mesura preventiva i reductora es planteja el reg periòdic de les vies amb la finalitat de minimitzar aquest impacte i els accessoris de la planta.  
Respecte de la contaminació química, aquesta està minimitzada pels treballs de manteniment de les maquinàries i disposen dels corresponents silenciadors homologats per les cases constructores. Així mateix, se segueixen les normes de manteniment i es realitzen les revisions necessàries perquè els nivells d'emissió se situen dins dels límits marcats per la Llei 34/2007, de 15 de novembre, de qualitat de l'aire i protecció de l'atmosfera.  
La instal·lació i el reg de pistes i zones en restauració consumeix aigua procedent d'un pou legalitzat propi existent dins de la zona afectada.  
El camí d'accés es va ampliar i es va asfaltar en 1993, amb llicència prèvia de l'ajuntament.  
De l'informe que consta en l'expedient, emés per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, no es dedueixen impactes importants sobre el patrimoni. No obstant això, i tal com s'indicava en el condicionant sisé de la declaració d'impacte ambiental original, si apareixen restes o indici de jaciment arqueològic en el transcurs de l'activitat projectada, s'haurà de notificar immediatament l'òrgan autonòmic amb competències en patrimoni arqueològic.  
  
El document ambiental indica que el seguiment ambiental es realitzarà a través del pla de control ambiental i pla de treball. El pla de control ambiental és un document intern de l'explotador, auditat per organismes externs, en el qual es recullen tots els controls i mesures sobre generació i tractament de contaminants i residus, com també l'evolució de les labors de restauració. Es revisa anualment. El pla de treball es presenta davant l'òrgan competent en mineria, el qual, al seu torn, el trasllada a l'òrgan competent en matèria de medi ambient i a la corporació local del municipi on es localitze l'explotació, perquè en prenga coneixement. Aquesta afirmació no és certa, ja que l'òrgan substantiu no trasllada els plans de treball a l'òrgan ambiental i, en tot cas, competeix a l'òrgan substantiu la vigilància ambiental, sense perjudici que l'òrgan ambiental puga realitzar les comprovacions i recaptar la informació que considere necessàries per a verificar el compliment del condicionat de la declaració d'impacte ambiental o de l'informe d'impacte ambiental.  
  
  
Perquè el promotor realitze el seguiment mitjançant aquests dos instruments (pla de control ambiental i pla de treball), el contingut d'aquests haurà de permetre conéixer el compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores contingudes en el document ambiental, en la declaració d'impacte ambiental del projecte inicial i en aquest informe d'impacte ambiental.  
El seguiment ambiental haurà d'incloure, com a mínim, els apartats següents:  
- Buidatge i tractament per gestor autoritzat dels depòsits d'emmagatzematge d'aigües residuals, a fi de garantir que es duen a terme i s'evita la infiltració d'aigües residuals al subsol.  
- Troballa d'alguna resta o indici de jaciment arqueològic en el transcurs de l'activitat projectada.  
- Cronograma previst i real de la restauració de la pedrera, com també el resultat de la restauració duta a terme.  
- Xarxa de drenatge: estat i funcionament.  
- Altres impactes ambientals no previstos.  
El promotor haurà de remetre a l'òrgan substantiu un informe del seguiment ambiental. Aquest informe s'ha d'enviar amb una freqüència anual. L'informe de seguiment ambiental es farà públic en la seu electrònica de l'òrgan substantiu i abans es comunicarà a l'òrgan ambiental la publicació d'aquest en la seu electrònica.  
Respecte a la planta de tractament, la instal·lació ha de disposar d'autorització administrativa d'emissions a l'atmosfera, la qual es tramitarà davant el servei amb competències en protecció de l'atmosfera de la conselleria amb competències en matèria de medi ambient. Així mateix, s'ha de desmantellar i recuperar la superfície afectada quan s'abandone l'activitat.  
  
Conclusió  
Ateses les característiques del projecte i la seua ubicació, la magnitud dels impactes previsibles i les mesures preventives i correctores plantejades, s'estima que el projecte no generarà efectes significatius sobre el medi ambient sempre que es realitze segons el que s'estableix en el document ambiental remés i les condicions que, incloses en el cos d'aquesta resolució, s'indiquen en l'epígraf primer de l'informe d'impacte ambiental.  
  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels casos fàctics en els quals és preceptiva l'avaluació d'impacte ambiental simplificada, abans de la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 7.2.c de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en la secció 2a de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i en les altres disposicions que li són aplicables.  
3. El Decret 105/2019, de 5 de juliol, del Consell, pel qual s'estableix l'estructura orgànica bàsica de la Presidència i de les conselleries de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre avaluació d'impacte ambiental de projectes. Mitjançant la Resolució de 9 d'agost de 2019, el director general de Qualitat i Educació Ambiental delega la competència d'avaluació d'impacte ambiental de projectes en el director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental (DOGV 8614, 16.08.2019).  
  
Informe d'impacte ambiental  
  
Primer  
El Projecte d'Explotació de Recursos de la Secció c, La Retura, núm. 2805, no té efectes significatius sobre el medi ambient, d'acord amb el que estableixen els articles 46 i 47 i els criteris establits en l'annex III de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, sempre que es realitze segons el que s'estableix en el document ambiental remés i les condicions que s'especifiquen a continuació:  
1) Respecte a la planta de tractament, la instal·lació ha de tindre autorització administrativa d'emissions a l'atmosfera, la qual s'ha de tramitar davant el servei amb competències en protecció de l'atmosfera de la conselleria amb competències en matèria de medi ambient. Així mateix, s'ha de desmantellar i recuperar la superfície afectada quan s'abandone l'activitat.  
2) Perquè el promotor realitze el seguiment mitjançant aquests dos instruments (pla de control ambiental i pla de treball), el contingut d'aquests haurà de permetre conéixer el compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores contingudes en el document ambiental i en la declaració d'impacte ambiental.  
3) El promotor haurà de remetre a l'òrgan substantiu un informe de seguiment del contingut del document ambiental i de la declaració d'impacte ambiental. Aquest informe s'enviarà amb una freqüència anual. L'informe de seguiment ambiental es farà públic en la seu electrònica de l'òrgan substantiu i abans es comunicarà a l'òrgan ambiental la publicació d'aquest en la seu electrònica.  
4) El seguiment ambiental ha d'incloure, com a mínim, els apartats següents:  
- Buidatge i tractament per gestor autoritzat dels depòsits d'emmagatzematge d'aigües residuals, a fi de garantir que es duen a terme i s'evita la infiltració d'aigües residuals al subsol.  
- Troballa d'alguna resta o indici de jaciment arqueològic en el transcurs de l'activitat projectada.  
- Els titulars de l'activitat hauran de realitzar un autocontrol de les emissions acústiques almenys cada 5 anys. (Article 37 de la Llei 7/2002).  
- Cronograma previst i real de la restauració de la pedrera, com també el resultat.  
- Xarxa de drenatge: estat i funcionament.  
- Altres impactes ambientals no previstos.  
5) Si apareix alguna resta o indici de jaciment arqueològic en el transcurs de l'activitat projectada, s'haurà de notificar immediatament a l'òrgan autonòmic amb competències en patrimoni arqueològic.  
  
  
Segon  
D'acord amb el que disposa l'article 47.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, aquest informe d'impacte ambiental s'ha de publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, però això no eximeix el promotor de l'obtenció de les autoritzacions que siguen legalment exigibles, com també el compliment de tots els preceptes legals que siguen d'aplicació.  
  
Tercer  
D'acord amb el que disposa l'article 47.4 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, aquest informe d'impacte ambiental perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana no s'haguera autoritzat el projecte en el termini màxim de quatre anys des de la seua publicació.  
  
Quart  
D'acord amb el que disposa l'article 47.6 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, aquest informe d'impacte ambiental no serà objecte de cap recurs, sense perjudici dels que, si escau, escaiguen en via administrativa o judicial contra l'acte, si escau, d'autorització del projecte.  
  
Cinqué  
D'acord amb l'article 48 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, l'òrgan substantiu, en el termini de quinze dies des que adopte la decisió d'autoritzar o denegar el projecte, remetrà al diari oficial corresponent, per a la publicació, un extracte del contingut d'aquesta decisió. Així mateix, publicarà en la seua seu electrònica la decisió sobre l'autorització o denegació del projecte i una referència al diari oficial corresponent en el qual es va publicar l'informe d'impacte ambiental.  
  
València, 10 d'octubre de 2019.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Francisco Javier Quesada Ferre. [Per delegació del director general de Qualitat i Educació Ambiental, segons la Resolució de 9 d'agost de 2019 (DOGV 8614, 16.08.2019).]»  
  
València, 31 d'octubre de 2019.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Francisco Javier Quesada Ferre. [Per delegació del director general de Qualitat i Educació Ambiental, segons la Resolució de 9 d'agost de 2019 (DOGV 8614, 16.08.2019).]