Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9474, del 21-11-2022 (2022/10553)

RESOLUCIÓ de 19 de setembre de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del projecte d'explotació de la pròrroga de la concessió La Cruceta C, en el terme municipal de Viver. Expedient: (1864050) 49/2018/AIA.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9474

Data del DOGV
:   21-11-2022

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2022/10229


Data del document
:   19-09-2022

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 19 de setembre de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del projecte d'explotació de la pròrroga de la concessió La Cruceta C, en el terme municipal de Viver. Expedient: (1864050) 49/2018/AIA. [2022/10775]  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: (1864050) 49/2018/AIA.  
Títol: Projecte d'explotació de la pròrroga de la concessió La Cruceta C.  
Promotor: LafargeHolcim España, SAU (Lafarge Cementos, SA).  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Indústria i Energia de Castelló.  
Ref. òrgan substantiu: MIPREC/2012/5/12.  
Localització: terme municipal de Viver (Castelló).  
  
1. Objecte i descripció del projecte.  
a) Objecte del projecte.  
El projecte pretén l'ampliació de la zona en explotació. Aquesta afecta en la seua gran majoria la concessió minera La Cruceta C núm. 2.354-C «excepte la cantonada nord-oriental que afecta la veïna concessió minera Los Llanos núm. 2.490, explotada pel mateix promotor.  
Es pretén l'explotació integral de les reserves de materials calcaris existents, recursos de la secció C, tant en la zona de labors extractives actuals, com en la zona d'ampliació proposada, així com la restauració de l'àrea total.  
b) Principals característiques del projecte d'acord amb la documentació aportada  
L'aprofitament miner es planteja sobre una superfície de 37,54 ha pertanyents al terme municipal de Viver, de les quals 13,5 ha es corresponen amb les ja autoritzades del buit existent. Es localitza en el paratge denominat Lomas Vivas, al sud del traçat del ferrocarril Sagunt-Saragossa i al nord de la carretera CV-236, entre les poblacions de Viver i Torás.  
El perímetre objecte d'explotació ve definit per una poligonal tancada els vèrtexs de la qual posseeixen les coordenades següents UTM ETRS-89 referides al fus 30:  
  
Vèrtex X I Vèrtex X I  
1 860095 6551420 78 950767 4423565  
2 779309 0416712 88 325334 4423560  
3 747681 9022807 68 702220 4423588  
4 784836 0771383 29 421701 4423611  
5 523152 9197099 37 400404 4423609  
6 189834 0452909 56 397032 4423587  
7 633504 3718477 33 767718 4423566  
8 688327 0865058 31 726645 4423569  
9 541287 8052123 94 325666 4423568  
51 286321 6404125 48 754864 4423537  
30 501899 5705971 64 839767 4423531  
40 938822 4914747 64 521981 4423486  
76 721706 4948765 14 733725 4423418  
95 615608 4384395 32 153374 4423378  
76 682454 6130975 35 006422 4423418  
82 499795 7560202 20 156702 4423524  
73 246528 4185896 91 539112 4423555  
85 890854 9208277 61 576580 4423573  
48 313695 7837847 48 495145 4423630  
06 131037 1614836 80 553656 4423646  
13 626956 4423583   
  
  
L'accés a la zona d'explotació proposada es duu a terme des de la carretera CV-236 que comunica les poblacions de Viver i Torás. A 2 km de Torás es pren un desviament en direcció nord per una pista asfaltada (camí de la Vereda) que condueix fins a l'extrem més occidental de la zona extractiva.  
L'explotació es realitzarà a cel obert, des de la cota màxima 895 msnm, mitjançant bancs descendents d'alçària mitjana de 7,5 m (3 + plaça de pedrera) i bermes de 10 m amb talussos de treball de 70-75°, amb una seqüència d'avanç dels bancs de nord a sud amb sentit d'avanç en est-nord-est, seguint la direcció general del depòsit, i generant un únic buit amb la plaça de pedrera final en la cota 854 msnm.  
  
El procés d'extracció es realitzarà amb voladures puntuals realitzades per una empresa externa i mitjans mecànics (buldòzer). El material calcari extret es transportarà a la planta cimentera que la mateixa promotora posseeix a Sagunt per a la fabricació de ciment blanc. Es preveu l'ús d'una matxucadora mòbil de 300 CV per a l'adequació del material que no complisca les característiques necessàries per a la utilització directa en la planta.  
Es té previst extraure 300.000 t/any, i s'han estimat unes reserves de tot-u que arriben als 6.007.100 m³, amb un horitzó d'explotació de 30 anys.  
La planificació projectada preveu que, mitjançant processos de mineria de transferència, es simultaniegen la restauració de les zones abandonades a mesura que avance l'explotació, i s'estableix una única fase d'explotació-restauració. Per a això es pretén arribar als estats perimetrals finals abans d'avançar en els fronts descendents.  
  
Es preveu una inclinació final en la restauració de 18 amb talussos individuals de 30, amb una àmplia plaça de pedrera, de manera que s'afavorisca la integració morfològica amb la topografia existent, així com les labors de revegetació previstes per a restablir els valors funcionals, ecològics i paisatgístics de l'àrea.  
  
2. Tramitació administrativa  
a) Antecedents  
Els drets miners de la concessió La Cruceta C núm. 2.354-C i les seues demesies i la concessió Los LLanos núm. 2.490 daten del 6 de novembre de 1985 i del 24 d'octubre de 1985, respectivament, atorgats a l'empresa Asland, SA, la qual ha format part d'operacions empresarials que han donat com a resultat canvis de la denominació social fins a l'actual LafargeHolcim España, SAU.  
El projecte d'explotació minera que comprén l'àrea d'extracció existent va ser objecte d'avaluació d'impacte ambiental, segons l'expedient 210/1991/EIA explotació de La Cruceta, promogut per Asland, SA, el qual va obtindre la declaració d'impacte ambiental acceptable de data 23 de desembre de 1991.  
En data de 5 de novembre de 2012, el titular de la concessió sol·licita la pròrroga de la concessió d'explotació minera denominada La Cruceta C, segons la Llei 22/1973, de mines. Expedient MIPREC/2012/5/12.  
Aquest expedient d'avaluació d'impacte ambiental s'inicia el 16 d'abril de 2018, amb la remissió pel Servei Territorial d'Indústria i Energia de Castelló (STIE d'ara en avant) del projecte d'explotació, estudi d'impacte ambiental, document de síntesi, la de restauració integral, concordes entre si i de data febrer de 2016, així com una còpia d'informes sectorials i documentació complementària, a fi d'iniciar el procediment d'avaluació d'impacte ambiental del projecte d'explotació de la pròrroga de la concessió La Cruceta C.  
  
Amb data 16 d'octubre de 2018, LafargeHolcim España, SAU, comunica dades per a notificacions telemàtiques.  
Amb data 27 de setembre de 2019, l'STIE remet una nova versió de l'estudi d'impacte ambiental, plànols i document de síntesi, datats l'abril de 2019, presentats pel concessionari i que substitueixen els entregats anteriorment.  
Amb data de 17 d'octubre de 2019, el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental realitza un requeriment a l'STIE en què sol·licita l'acta del resultat del tràmit d'informació pública de l'expedient i l'informe de compatibilitat de l'actuació amb la normativa urbanística del municipi de Viver.  
En la mateixa data se sol·liciten informes al Servei de Vida Silvestre de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental i al Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge de la Direcció General de Política Territorial i Paisatge.  
Amb data 10 de desembre de 2019, es rep l'informe favorable del Servei de Vida Silvestre de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental. No consta l'informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge.  
Amb data 5 de maig de 2020, l'STIE remet documentació relativa a l'acord de la Comissió Territorial d'Urbanisme d'aprovació de la modificació puntual de les normes subsidiàries de planejament de Viver relativa al canvi de qualificació de terrenys del paratge Lomas Vivas de data 27 de febrer de 1991 i el certificat de l'Ajuntament de Viver a l'acord d'explotació de calcàries amb el promotor de 12 de novembre de 1991. S'adjunta, també, la DIA de desembre de 1991 de l'expedient 210/91-EIA referent a l'explotació de la pedrera La Cruceta.  
  
Amb data de 6 de maig de 2020, es reitera requeriment a l'STIE i se sol·licita l'acta del resultat del tràmit d'informació pública de l'expedient, i l'informe de compatibilitat de l'actuació amb la normativa urbanística del municipi de Viver.  
Amb data 15 d'octubre de 2020, es rep l'informe favorable de 24 juliol de 2020 del Servei d'Ordenació del Territori de la Direcció General de Política Territorial i Paisatge, relatiu al risc d'inundació de l'actuació.  
Amb data de registre d'entrada de 23 de desembre de 2020, l'STIE remet l'informe de compatibilitat urbanística favorable de l'Ajuntament de Viver relatiu a l'expedient d'ampliació de l'explotació, i l'acta del resultat de la informació pública de l'expedient.  
El 19 maig de 2022, es rep un requeriment de l'STIE en què es reitera la sol·licitud d'emissió de la declaració d'impacte ambiental.  
b) Informació pública  
El Servei Territorial d'Energia de Castelló va sotmetre l'expedient a informació pública durant un termini de 30 dies hàbils i ho va anunciar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 8.682, de 21 de novembre de 2019.  
El cap del Servei Territorial d'Indústria i Energia de Castelló, en data 16 d'octubre de 2020, certifica que durant el termini concedit no es van presentar al·legacions.  
c) Consultes a administracions i informes rebuts  
En l'expedient s'han considerat els informes i autoritzacions següents que formen part de l'expedient remés pel Servei Territorial d'Indústria i Energia de Castelló:  
- Informe de Patrimoni Cultural (12.02.2013).  
La Direcció General de Patrimoni Cultural informa favorablement sobre els efectes patrimonials recollits en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià al Pla especial de les concessions mineres La Cruceta i Los Llanos, en els termes següents:  
  
«Respecte del patrimoni de naturalesa arquitectònica: No hi ha afecció.  
Respecte del patrimoni de naturalesa arqueològica: Serà necessari el seguiment arqueològic de les obres a temps total.  
Respecte del patrimoni de naturalesa etnològica: S'hauran de preservar els búnquers localitzats i incorporar la tècnica de pedra en sec durant la fase de restauració.  
Respecte del patrimoni de naturalesa paleontològica: No hi ha afecció.»  
- Informe de la Secció Forestal de la Direcció Territorial Castelló (25.01.2017).  
Informe forestal núm.3 al Pla de restauració integral de la sol·licitud de la pròrroga de vigència de la concessió minera denominada La Cruceta C núm. 2.354-C i les seues demesies, dels termes municipals de Viver i Torás (Castelló), relatiu a la documentació de febrer de 2016 presentada per la mercantil Lafarge Cementos, SA, en el qual es conclou:  
«S'informa favorablement sobre el Pla de restauració integral presentat, ja que teòricament garanteix una possible gestió forestal ulterior de la superfície afectada, en considerar que la restauració és adequada i compatible amb el resultat final previst i els objectius plantejats. Tot sense prejudici de l'obtenció dels informes preceptius i de les autoritzacions sectorials necessàries.  
Amb caràcter previ a l'inici de l'activitat serà necessari tramitar en el Servei Territorial de Castelló, de la Conselleria d'Agricultura, Medi ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural l'exclusió parcial de la superfície de la forest consorciada CS3039 Las Cambras afectada pel Pla de restauració integral. Forest que no és d'utilitat pública, és propietat del municipi de Viver i està gestionada per la Generalitat Valenciana.  
  
Igualment, previ a l'inici de l'activitat, serà necessari obtindre d'acord amb el que es recull en la Llei 3/2014, d'11 de juliol, de la Generalitat, de vies pecuàries de la Comunitat Valenciana l'autorització i l'informe favorable (que s'ha de tramitar en el Servei Territorial de Castelló, de la Conselleria d'Agricultura, Medi ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural) referent al fet que queden assegurats la transitabilitat, els usos tradicionals, compatibles i complementaris pel traçat de la via pecuària núm.1 canyada de Benabal (de 75 metres d'amplària legal) i de la via pecuària núm.7 assagador del Corral del Calvo (de 7 metres d'amplària legal). Vies pecuàries que limiten pel límit est i oest amb el perímetre de l'explotació-restauració plantejada. A més, es comunica perquè es prenga coneixement i als efectes escaients, que segons recull la Llei 3/2014, d'11 de juliol, de la Generalitat, de vies pecuàries de la Comunitat Valenciana en l'article 24, Modificació temporal de traçat de la via pecuària afectada per una explotació minera, quan el traçat d'una via pecuària es veja afectat per una explotació minera, el titular d'aquesta, haurà de garantir un itinerari alternatiu que complisca els requisits que exigeix l'article 11 de la Llei 3/1995, de 23 de març, de vies pecuàries, pel que fa al manteniment de la integritat superficial, la idoneïtat dels itineraris i dels traçats, juntament amb la continuïtat del trànsit ramader i dels altres usos compatibles i complementari amb aquell.  
Queda com a competència de la conselleria responsable en mineria la comprovació de la propietat dels terrenys afectats per l'activitat extractiva i restauradora, així com l'estabilitat geotècnica de talussos finals de l'explotació-restauració».  
- Informe de compatibilitat urbanística de l'Ajuntament de Viver (11.06.2020) en el qual s'informa:  
«L'aprofitament de recursos geològics i miners de la pedrera La Cruceta en l'àrea sol·licitada és compatible amb el planejament general d'ordenació urbana de Viver, en la zona urbanística on s'emplaça.  
  
En funció de les zonificacions recollides en l'article 26, Classificació del sòl, correspon a l'àrea definida en la sol·licitud a la classificació i qualificació urbanística de sòl no urbanitzable comú genèric- SNUC-GEN».  
- Informe del Servei d'Ordenació del Territori (24.07.2020).  
Informe relatiu al risc d'inundació de l'ampliació de la concessió minera Cruceta C, en el municipi de Viver (Castelló). En el qual es conclou:  
«L'ampliació de la concessió minera Cruceta C núm. 2.354-C, en el terme municipal de Viver (Castelló), no es troba afectada per risc d'inundació, d'acord amb les determinacions normatives del Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana».  
- Informe del Servei de Vida Silvestre de la Direcció General del Medi natural i Avaluació Ambiental (25.11.2019).  
En el qual s'informa:  
«No es produeix afecció a espais de la Xarxa Natura 2000, per la qual cosa no escau emetre una valoració preliminar de repercussions en aplicació del Decret 60/2012, de 5 d'abril, del Consell. El més pròxim és el LIC Alt Palància separat de la pedrera per la via del tren i la via verda d'Ulls Negres.  
No es localitzen en l'àmbit microreserves de flora, reserves de fauna, ni hàbitats protegits inclosos en l'annex IV del Decret 70/2009, de 22 de maig, espècies del Catàleg de fauna i flora amenaçada de la Comunitat Valenciana.  
Una vegada consultat el Banc de Dades de Biodiversitat de la Comunitat Valenciana i d'acord amb l'informe de les quadricules UTM 1x1 afectades, s'identifiquen en la zona de la parcel·la objecte d'aquest informe espècies catalogades o incloses en la llista del Reial decret 139/2011, de 4 de febrer: àguila reial, en el barranc de Bejís, a quasi 7 km de distància en línia recta; àguila de llom blanc, el niu es localitza a més de 5 km en el barranc de l'Arc, en el riu Palància, en el terme municipal de Teresa; voltors, no hi ha colònies a menys de 4 km; ni colònies de ratapinyades; el riu Palància queda a 4 km per la qual cosa es descarten afeccions a llúdries o merla aquàtica.  
Després de revisada la cartografia dels hàbitats terrestres, del visor cartogràfic, escala 1.10.000, en les parcel·les per ocupar, i una vegada realitzada una visita de camp en data de 13.11.2019, els hàbitats característics de la zona són: la coscolla (Quercus coccifera) desproveïda de plantes termòfiles amb una cobertura del 50 % (no és un hàbitat de la directiva 92/43/CEE), el romerar calcícola amb una cobertura del 20 % (no és un hàbitat de la directiva 92/43/CEE), i el 5219 matolls arborescents de Juniperus spp amb una cobertura del 30 % (hàbitat d'interés comunitari).  
L'espècie arbòria més característica de la zona és la savina negral (Juniperus phoenicia), que en la zona no solen arribar als dos metres d'alçària, i es distribueixen en formacions obertes. L'espai entre exemplars de juniperus està ocupat per matoll baix de substitució format per coscolla (Quercus Coccifera), romer, argilaga, lavanda, timó, estepa blanca, etc.  
Després de revisada la documentació de l'expedient, no és aprovable l'afecció a espècies catalogades, ni a hàbitats prioritaris ni protegits».  
  
3. Anàlisi tècnica de l'expedient. Consideracions ambientals  
a) Ubicació  
La totalitat dels terrenys per explotar pertanyen al terme municipal de Viver, i es troben classificats, segons el Pla general d'ordenació urbana, de sòl no urbanitzable comú genèric, en els quals està permés l'ús extractiu. Per a l'àmbit d'explotació s'aporta el certificat de compatibilitat amb el PGOU emés per l'Ajuntament de Viver de data 11 de juny de 2020.  
L'accés a la zona d'explotació no requereix l'execució de nous vials, ni l'adequació dels existents, i són aquests compatibles amb el trànsit de camions.  
Respecte a l'avaluació d'alternatives, l'ampliació proposada es justifica des del punt de vista d'adaptar la restauració prevista en el projecte original a les tècniques millors disponibles, al cost social i econòmic que suposaria el tancament de l'explotació, a l'existència del recurs mineral en quantitat i qualitat, i a la no existència d'impactes crítics des del punt de vista ambiental. Des del punt de vista de l'afecció mediambiental s'ajusta als criteris exposats en el decret 82/2005, del Consell, sobre la ubicació d'explotacions mineres, on s'indica la preferència per l'ampliació de les existents.  
Les parcel·les objecte del projecte comprenen una zona de topografia ondulada, de cota mitjana 900 msnm. La topografia va descendint progressivament en sentit sud-est, i es converteix en el vessant est en una topografia típica de vessants moderats.  
La pedrera queda emmarcada en una reduïda conca visual i únicament podrà ser perceptible des de el vessant sud-est, amb la CV-236 que transcorre a 1,5 km com a únic punt d'observació rellevant. Des de Torás, a 2,5 km al sud-oest, la visibilitat serà reduïda, mentre que des de Viver, a 5km al sud-est, no serà visible. D'igual manera, no serà visible ni des de l'A-23 ni la N-234 que transcorren a més de 3 km a l'est. Les característiques orogràfiques de l'àrea fan que l'activitat no siga visible des del traçat de la línia de ferrocarril Sagunt-Saragossa ni des del de la via verda d'Ulls Negres, que transcorren en paral·lel a la línia perimetral nord de l'explotació a una distància de 100 i 130 m, respectivament.  
  
Segons l'informe del Servei de Vida Silvestre i consultat el visor cartogràfic del IDEV i el Banc de dades de biodiversitat, la zona on s'emplaça l'explotació no afecta cap espai natural protegit (parcs naturals, paratges naturals, paisatges protegits, monuments naturals, microreserves de flora, zones humides, coves protegides) i no existeixen espais inclosos en la Xarxa Natura 2000, el més pròxim és el LIC Alt Palància delimitat en aquesta zona per l'itinerari de la via verda d'Ulls Negres. En l'entorn pròxim de l'activitat no consta la presència d'espècies prioritàries i no és probable l'afecció a espècies catalogades, ni a hàbitats prioritaris ni protegits.  
La zona d'ampliació proposada afecta íntegrament terreny forestal segons el PATFOR, i està ocupada majoritàriament per matoll baix format per coscolla, romer, argilaga, lavanda, timó i formacions arborescents aïllades de savines i pins d'escàs desenvolupament, i presenta en general un estat de conservació degradat respecte de la vegetació potencial.  
Segons l'Atles de paisatge de la Comunitat Valenciana, recollit en el Pla d'acció territorial d'infraestructura verda i paisatge: PATPCV, l'àmbit d'estudi s'emmarca en la unitat de paisatge regional 04.30: Serra Calderona. L'entorn de la zona respon a un paisatge de baixa muntanya on s'alternen les masses forestals de matoll baix i pineda amb cultius agrícoles de secà. En la rodalia de l'explotació es localitzen masses arbrades de Pinus halepensis i pinaster i rodals de repoblació amb Pinus nigra. El paisatge de la zona per explotar ja està afectat per la presència de fronts oberts.  
La zona està inclosa com a zona d'actuació urgent per la defensa davant el risc d'incendis forestals, amb el risc d'incendi forestal mitjà segons el visor cartogràfic de la Generalitat Valenciana, i inclosa en el Pla de demarcació Segorbe.  
Part de l'explotació ocupa un terreny pertanyent a la forest CS3039 Las Cambras propietat del municipi de Viver i gestionat per la Generalitat Valenciana, amb pla d'ordenació aprovat amb data de 14 d'agost de 2017, el qual no es troba partionat ni amollonat, ni ha sigut catalogat d'utilitat pública.  
La zona d'actuació es troba limitada a l'oest per la via pecuària núm.1 canyada de Benabal (de 75 metres d'amplària legal) i a l'est per la via pecuària núm.7 assagador del Corral del Calvo (de 7 metres d'amplària legal), i no es preveu cap afecció sobre aquestes.  
Tal com s'indica en l'informe de patrimoni no s'identifiquen en l'àrea d'implantació elements del patrimoni cultural inventariats. Ni es preveu afecció a restes arqueològiques o paleontològiques. No es localitzen búnquers en l'àrea d'explotació proposada.  
Quant al domini públic hidràulic, l'explotació no afecta la zona de policia i o servitud de cap llit principal de la zona. Les parcel·les no se situen en zones afectades per risc d'inundació segons el PATRICOVA.  
  
La conca de drenatge està constituïda per la mateixa àrea d'explotació, i s'estableix en la divisòria d'aigües en el perímetre extern de l'explotació, les aigües internes desguassen en el barranc del Cañarejo que descendeix en direcció sud-est fins al barranc de la Chana, per a desembocar en el riu Palància.  
La pràctica totalitat de la superfície per explotar se situa en una àrea de vulnerabilitat mitjana per a la contaminació de les aigües subterrànies, en zona de permeabilitat alta, i s'emmarca en els límits de la massa d'aigua subterrània 080.125 Jérica.  
El risc d'erosió actual en la zona d'implantació es localitza majoritàriament en zones de baix risc segons el visor cartogràfic de la Generalitat Valenciana. Una vegada retirada la cobertura vegetal la capacitat erosiva es veurà augmentada, i la zona presentarà una erosió potencial alta segons el visor.  
Els sòls identificats en la zona s'identifiquen com a sòls fèrtils amb textura francoarenosa amb permeabilitat lenta, la qual cosa afavoreix l'entollament, ph elevat i contingut acceptable de matèria orgànica.  
  
La totalitat de la parcel·la es troba en zones amb absència de risc de lliscament.  
No es preveu l'execució de construccions permanents, més enllà d'una caseta, ni l'execució de preses de corrent que requerisquen la instal·lació de línies elèctriques.  
No es preveu afecció a infraestructures, i la més pròxima és la línia de ferrocarril Sagunt-Saragossa.  
b) Impactes i mesures correctores relacionades amb l'activitat per desenvolupar.  
Vist l'estudi d'impacte ambiental (EsIA), el Pla de restauració integral (PRI) i la resta de documentació aportada, i segons la tipologia dels treballs per executar, es preveuen i identifiquen les afeccions potencials inherents a les explotacions d'àrids, i es preveuen les mesures preventives i correctores encaminades a minimitzar els impactes derivats. S'identifiquen els impactes ambientals potencials següents:  
  
b).1 Contaminació atmosfèrica per emissió de pols en les tasques de rebuig i desbrossament, extracció de material mitjançant voladures i arrancada mecànica, piconament del material extret, apilament i transport de materials.  
L'EsIA preveu que, per tractar-se d'un buit excavat per davall del nivell del terreny natural circumdant, els talussos d'excavació exerciran de barrera paravent que disminuirà la translació de la pols, i estima una zona afectada per la pols d'uns 250 m al voltant de l'explotació. La població de Torás, a 2,5 km, no se situa en la direcció dels vents dominants en la zona, per la qual cosa no es preveu afecció.  
  
Com a mesures preventives, correctores i protectores previstes s'estableixen en l'EsIA una sèrie de bones pràctiques en obra; com regs de manteniment i neteja i manteniment de vies, atenció a les condicions climàtiques, resguard d'apilaments per a protegir-los de l'erosió i ús de lones per a cobrir la caixa en els transports. Els equips de perforació de barrines i la planta de piconament estaran dotats de mitjans de captació de pols per via humida o seca.  
L'activitat queda subjecta al règim recollit en la Llei 34/2007, de 15 de novembre, de qualitat de l'aire i protecció de l'atmosfera, i al Decret 100/2011, de 28 de gener, pel qual s'actualitza el Catàleg d'activitats potencialment contaminadores de l'atmosfera i s'estableixen les disposicions bàsiques per a aplicar-les.  
b).2 Contaminació atmosfèrica per emissió de gasos a l'atmosfera a causa de la utilització de la maquinària i vehicles per a escometre els treballs d'extracció i transport de material de la pedrera.  
Una vegada aplicades les mesures preventives i correctores contingudes en l'EsIA i atesa la tipologia de l'actuació, no s'espera que se superen els nivells màxims de contaminació atmosfèrica permesos per la legislació vigent.  
La restauració ambiental prevista en la fase d'abandó de l'explotació dotarà l'àrea d'un embornal de carboni, actualment no present, per trobar-se alterada parcialment la coberta vegetal.  
b).3 Contaminació atmosfèrica per sorolls i vibracions ocasionada pels motors de combustió interna, el funcionament de la maquinària, la presència humana, etc.  
Tindrà lloc principalment en la fase de funcionament normal diürn de l'explotació, que serà un impacte causat per les emissions sonores, de caràcter reversible a curt termini i d'extensió puntual, les quals poden causar molèsties a la població i a la fauna que puga existir en l'entorn pròxim a l'explotació.  
L'EsIA estima que la zona d'afecció es limita a 500 metres. S'indica que en moments puntuals s'arribaran als 85 dB i en les voladures es podran superar els 100 dB. La morfologia de la zona d'explotació afavorirà l'amortiment del so, i limitarà el nivell sonor en l'exterior de l'explotació.  
Per a la minimització d'aquest impacte, l'EsIA estableix mesures correctores de caràcter general en atenció a les lleis de contaminació acústica i soroll autonòmica i nacional.  
Quant a les vibracions, la planta mòbil de piconament estarà dotada de sistemes que impedisquen la transmissió de vibracions al sòl. Les voladures es planificaran per a minimitzar l'ona aèria i la transmissió de vibracions al terreny.  
b).4 Alteració del drenatge superficial i erosionabilitat  
Els desmunts produïts en el buit miner produiran l'alteració permanent dels drenatges superficials. Es tracta d'un impacte negatiu que amb la xarxa de drenatge projectada es considera que tindrà un impacte compatible sobre el sistema hídric.  
En aquest sentit, en el projecte i Pla de restauració integral, a fi d'obtindre un millor control del nou escolament generat, s'estableixen mesures encaminades a reduir el poder erosiu de l'aigua d'escolament, i, d'altra banda, interceptar els sediments arrossegats per l'aigua, per a la recuperació posterior:  
1. S'establirà un sistema de drenatge en el perímetre de l'explotació, mitjançant una cuneta de guarda, per a la recollida de les aigües externes i reconducció als elements de drenatge natural.  
2. Durant la fase de funcionament les aigües d'escolament intern seran canalitzades mitjançant els elements dissenyats (cunetes, rases) i concentrades en basses de decantació situades en el buit miner.  
3. Periodicament, i després d'episodis de pluges intenses es netejaran els drenatges.  
4. En el Pla de restauració es projecten; cunetes de berma, baixants de talús i tres canals principals en la plaça de pedrera, que dirigiran les aigües cap a dues basses de decantació de 50 m³ de capacitat abans d'abocar-les als llits existents. Les cunetes es projecten revestides de pedra. En les zones d'abocament s'establiran sistemes de dissipació d'energia, amb soles d'escullera, per a disminuir la erosionabilitat.  
  
5. La plaça de pedrera s'ha projectat amb desnivell de cotes i evitant la linealitat de superfícies a fi d'afavorir el drenatge natural de l'aigua d'escolament cap als canals principals.  
6. Durant l'explotació i restauració es té previst que les bermes tinguen contra arracada per a afavorir la infiltració de l'aigua i disminuir el coeficient d'escolament i reduir així la velocitat de circulació de l'aigua.  
  
b).5 Impacte sobre les aigües superficials i subterrànies i la seua possible contaminació. Residus perillosos  
L'explotació no afecta cap llit superficial. La conformació morfològica del buit miner i els elements de la xarxa de drenatge prevista permetran recollir l'increment de sòlids en suspensió en les aigües d'escolament i evitar-ne l'abocament incontrolat.  
No es produiran aigües industrials en l'explotació. Les aigües residuals generades seran gestionades per empreses autoritzades.  
El consum d'aigua no serà necessari en els processos productius de l'explotació. Per a usos auxiliars, regs de pistes i plataformes i posterior revegetació, s'empraran les aigües retingudes en les basses o se subministraran mitjançant camions cisterna emparats en un dret d'aigües atorgat per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
L'activitat no disminuirà els recursos d'aigües subterrànies, perquè l'explotació no tallarà ni sobrepassarà el nivell freàtic i, per tant, no afectarà cap formació aqüífera.  
La superfície per explotar se situa en una àrea de vulnerabilitat mitjana per a la contaminació de les aigües subterrànies.  
No es realitzarà cap tractament químic o de rentada que puga addicionar compostos químics contaminants o potencialment contaminants. Tampoc existiran runars els lixiviats dels quals puguen ser contaminants.  
L'única activitat que pot produir residus químics contaminants és la manipulació dels lubrificants, combustibles i matèries similars, necessaris per al normal funcionament de la maquinària que s'utilize en l'explotació. Aquesta activitat de manteniment es desenvoluparà fora de les zones d'explotació, en les instal·lacions d'un taller autoritzat, en cas de realitzar-se en l'àmbit de l'actuació haurà d'habilitar-se una àrea en l'actuació de 20 x 5 metres, amb una vorada perimetral impermeable de 30 centímetres d'alçària que s'emplenarà amb 20 centímetres d'argila tipus bentonita, làmina impermeable de PVC de 2 mm de gruix i fins a la vora de la vorada arena.  
Segons el que es disposa en les lleis vigents en matèria de residus, els residus perillosos es contindran en envasos estancs adequats a les seues característiques químiques, i s'emmagatzemaran en recintes tancats dotats de solera impermeabilitzada i sistema de recollida de vessaments fins al lliurament d'aquests a un gestor autoritzat.  
b).6 Afecció sòls per contaminació  
Les labors de manteniment de la maquinària s'han de realitzar sota les premisses indicades en el punt anterior, igual que el cas d'emmagatzematge de productes o residus perillosos.  
Es netejaran els vials d'accés per a retirar els abocaments involuntaris.  
En cas de vessaments o fugides es retirarà la capa de sòl contaminat i es gestionarà com un residu perillós i es disposarà material net en el seu lloc.  
b).7 Pèrdua de sòl edàfic productiu  
En l'àrea d'explotació roman una superfície de 240.388 m² sense alterar. S'estima un volum de terra vegetal per extraure de 48.077,60 m³ que serà retirada i apilada reutilitzar-la posteriorment en les labors de revegetació. Es preveuen mesures generals per a la protecció i tractament dels sòls productius, complementàries a les exposades per a la correcció del drenatge superficial.  
1. Els apilaments de terra vegetal es localitzaran en les zones de l'explotació que en permeten un manteniment adequat sense afectar les zones de treball i pas de maquinària, protegits del vent, l'erosió hídrica i contaminants.  
2.S'amuntegaran en cordons no superiors a 2 metres per a evitar la compactació de les capes baixes de terra. A més, se'ls donarà forma de pastera, amb talussos de pendent 1:1. S'haurà de remoure la terra quan estiga seca.  
3. Atés que els cordons de terra no seran utilitzats per a la reconstrucció del sòl en un període curt de temps, es farà un conreu anual i la sembra dels cordons amb una mescla de llavors per emprar en la restauració, s'afegirà jaç protector per a mantindre una estructura adequada del sòl.  
4. Qualsevol operació amb terra vegetal (excavar, transportar, etc.) haurà de fer-se quan el contingut en humitat d'aquesta siga inferior al 75 %.  
5. Es revegetaran, tan prompte com es puga després de l'explotació, totes aquelles superfícies nues susceptibles d'erosionar-se.  
b).9 Generació de residus sòlids no perillosos  
S'estima que la part d'estèrils suposarà entorn del 5 % del material excavat, material inert que s'emprarà en la fase de restauració, amb la qual cosa no se'n preveu el tractament fora de l'explotació.  
  
Les restes de desbrossament i poda de grandària reduïda podran usar-se com a jaç vegetal protector de sòls i sembres. Per a això, es trituraran i mesclaran amb la terra vegetal extreta, per a usar-les posteriorment durant la restauració.  
L'apilament i emmagatzematge temporal dels residus vegetals es farà prenent les mesures necessàries per a evitar el risc d'incendi, i quedaran separades (almenys) 13 metres de zones amb continuïtat vegetal.  
  
b).9 Afecció flora i fauna. Risc d'incendi  
La vegetació existent en la zona, amb les característiques indicades en anteriors apartats, es veurà afectada, més enllà d'aquella que serà eliminada en la zona d'explotació, per la deposició directa de pols, per la contaminació del medi i per l'increment del risc d'incendi.  
  
Els impactes indirectes sobre la fauna es produiran per molèsties ocasionades per les emissions de pols, sorolls, possible contaminació de l'aigua i del sòl, així com efectes sobre l'eliminació d'uns certs espais que proporcionen recursos tròfics i refugi per eliminació de la vegetació  
  
Les mesures adoptades per a reduir les emissions de pols, contaminació i soroll són les ja esmentades.  
Enfront del risc d'incendi es preveu la redacció d'un pla de prevenció d'incendis forestals. Aquest pla inclourà entre altres mesures les següents: tallafocs, extintors de pols, extintors d'aigua, reserves d'aigua, formació del personal, etc. I es respectarà escrupolosament la normativa vigent en la matèria.  
El programa de labors proposat preveu la restauració de manera simultània a l'explotació, per la qual cosa es redueix el temps transcorregut des que s'explota fins que es restaura i, per tant, la possibilitat de tornar a revegetar els terrenys i reconstruir els hàbitats.  
La revegetació de la zona afectada per l'explotació es realitzarà amb espècies autòctones i amb les característiques que es recullen en el PRI, i s'evitarà i controlarà la presència d'hibridacions no desitjades amb tàxons no adaptats a la zona.  
No es proposen mesures correctores específiques per a reduir l'impacte sobre la fauna, ja que no es tracta d'una zona d'interés faunístic ni de nidificació important.  
b).10 Patrimoni cultural  
Encara que, a priori, no consta afecció a cap jaciment arqueològic, paleontològic o etnològic catalogat en l'àrea d'explotació, se seguiran les indicacions de la Direcció General de Patrimoni de la Conselleria d'Educació i Cultura.  
Es dotarà d'una amplària de protecció de 10 m a l'amplària legal de la canyada reial de Benabal, mentre que l'amplària legal de l'assagador del Corral del Calvo quedarà fora dels límits de l'explotació.  
  
b).11 Paisatge  
El model coordinat d'explotació-restauració proposat facilita la recuperació progressiva del buit final amb l'avanç de l'explotació, dins d'uns límits acceptables d'impacte visual atesa la configuració del relleu. És aquest relleu el que possibilita la pràctica ocultació de l'activitat.  
Els fronts esgotats, segons les previsions, hauran de ser restaurats immediatament després d'arribar al perfil d'esgotament de final d'explotació.  
La restauració i revegetació es realitzarà d'acord amb les premisses establides en el PRI.  
Tal com s'indica en el pla de gestió de residus de l'EsIA, en el marge sud es mantindrà durant tota l'explotació una cornisa de protecció d'almenys 7,5 m d'alçària, que equivaldrà a la cota del banc que es trobe en aquest moment en explotació. Aquesta barrera exercirà de pantalla visual del front actiu, tenint en compte que els bancs situats per damunt d'aquest front actiu es trobaran ja restaurats. Es tracta d'una condició imposada en la DIA de desembre de 1991 de l'expedient 210/91-EIA referent a l'explotació de la pedrera La Cruceta.  
  
b).12 Població  
Durant la fase de funcionament de l'explotació, s'espera un impacte positiu en el desenvolupament econòmic de la zona, atés que es generarà ocupació directa en el sector de la mineria i, d'altra banda, de manera indirecta en el sector de la construcció, i aquest últim abasta un major àmbit territorial.  
Es garantirà un compliment estricte de la legislació vigent sobre prevenció de riscos laborals.  
S'efectuarà la senyalització del perímetre d'acció per voladures, per a evitar el trànsit de personal en la rodalia. Es mantindrà un perímetre mínim de protecció de 50 m a la via fèrria situada al nord del jaciment, i s'emprarà sempre al llarg d'aquest perímetre l'extracció del mineral amb mitjans mecànics.  
c) Pla de restauració integral  
Tal com es conclou en l'informe del servei forestal de la Direcció Territorial de Castelló de 25 de gener de 2017, el Pla de restauració integral presentat rep un informe favorable, ja que teòricament garanteix una possible gestió forestal ulterior de la superfície afectada, en considerar que la restauració és adequada i compatible amb el resultat final previst.  
El pressupost calculat per al PRI ascendeix a un PBL de 2.992.767,84 ?, no s'estableixen fases que permeten determinar l'avanç dels treballs de restauració durant el període d'explotació.  
Entre les mesures associades als treballs de restauració, s'estableixen en el PRI les ja referides en els apartats anteriors, i les resumides a continuació:  
1. Restauració morfològica. Es preveu una inclinació final en la restauració amb talussos individuals de 30° i un talús general de 18°, amb una àmplia plaça de pedrera amb pendents no uniformes, de manera que s'afavorisca la integració morfològica amb la topografia existent.  
2. Restauració hidrològica de l'entorn.  
3. Regeneració del perfil edàfic, per a això, es disposaran capes de terra vegetal de fins a 30 cm de grossària en tota la superfície d'explotació, de la qual 48.077 m³ procediran de la mateixa extracció, i 57.920 m³ d'aportació externa. S'estableixen en el PRI prescripcions per a la preparació del terreny i les característiques del material per aportar, tendents, entre altres, a reduir la capacitat d'embassada del sòl present en l'explotació i reduir així la possibilitat d'asfíxia dels sistemes radiculars de les plantes.  
3. Revegetació: Es diferencien dos tractaments segons es tracte dels talussos i de les bermes o la plaça de pedrera. En aquesta última la vegetació es disposarà a manera de bosquets irregulars i s'empraran les espècies arbòries que millor adaptabilitat presenten d'acord amb l'estudi realitzat en el projecte; pi (pinus halepensis), alzina (Quercus ilex) i sabina (Juniperus phoenicia) i com a estrat arbustiu romer (Rosmarinus officinalis), espino negre (Rhamnus lycioides), llentiscle (Pistacea lentiscus) i arç blanc (Crataegus monogyna). En les bermes i els talussos es disposarà principalment pi pel seu ràpid creixement i una major proporció arbustiva per a facilitar el sosteniment del sòl. Els exemplars arboris i arbustius per utilitzar en la plantació seran d'1 o 2 sabes i es presentaran en l'obra en alvèol forestal.  
4. La plantació es realitzarà preferiblement a la tardor i es programaran regs durant els dos anys posteriors.  
5. El camí d'accés a la pedrera executat es mantindrà de cara a les tasques de manteniment que hagen de realitzar-se i, més a llarg termini, per a donar accessibilitat a l'espai forestal per regenerar.  
d) Pla de vigilància ambiental  
Tant l'EsIA com el PRI compten amb un pla de vigilància ambiental que estableix les pautes establides que s'han de seguir, els controls, els mesuraments i l'anàlisi dels paràmetres que permetran conéixer l'impacte que està suportant l'àmbit de l'actuació i el seu entorn, amb la periodicitat corresponent. Totes les actuacions i/o mesuraments que es realitzen en l'aplicació del Pla de vigilància tindran constància escrita en forma d'actes, lectures o butlletes d'estat, de manera que permeten comprovar l'execució correcta i el respecte dels treballs a les condicions establides en la normativa vigent aplicable. Aquesta documentació recollirà totes les dades des de l'inici de l'activitat i haurà d'estar a la disposició dels òrgans d'inspecció i vigilància.  
  
Si s'observara alguna desviació significativa respecte de les previsions descrites en l'EsIA durant la realització dels controls esmentats, el promotor ho ha de posar en coneixement de l'Administració substantiva competent, perquè s'apliquen les mesures correctores necessàries.  
  
  
4. Consideracions jurídiques  
El projecte constitueix un supòsit d'avaluació d'impacte ambiental ordinària d'acord amb l'annex I del Decret 162/1990, grup 3, c) Extracció de minerals no metàl·lics ni energètics; c.1. Materials de construcció (substàncies argilenques, roques i pissarres, àrids naturals i per piconament, algeps, roques ornamentades), en concordança amb l'article 7 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
  
L'expedient ha observat els tràmits recollits en la secció 1a, capítol II del títol 2 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i en les altres disposicions aplicables.  
L'article 13 del Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
  
  
Per tot el que s'ha exposat abans, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i amb el vistiplau del subdirector General de Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental, fent ús de les atribucions que exercisc resolc:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials aplicables, el projecte d'explotació de la pròrroga de la concessió La Cruceta C, promogut per LafargeHolcim España, SAU, en el terme municipal de Viver, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que s'estableix en l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic, el projecte de restauració integral i la resta de documentació aportada, així com els condicionants que s'indiquen a continuació:  
1. S'hauran de complir les premisses de la declaración d'impacte ambiental de desembre de 1991 de l'expedient 210/91-EIA referent a l'explotació de la pedrera La Cruceta, relatives a l'ocultació de l'activitat en el vessant sud-sud-est tal com s'ha indicat en l'apartat d'anàlisi tècnica de l'expedient.  
2. Hauran de respectar-se els límits de l'explotació, i no es podran ocupar terrenys fora de l'àmbit d'actuació. En la mateixa línia, no ha d'acumular-se material extret fora del perímetre de l'explotació i restauració, i s'haurà de depositar en llocs que no generen afeccions ambientals sobre l'entorn.  
3. S'hauran d'establir en el PRI fases de control de restauració no superiors als 10 anys, de manera que les labors de restauració, més enllà de les indispensables, no es diferisquen al final de l'explotació, i que en permeten el seguiment per part dels òrgans competents.  
4. Amb caràcter previ a l'inici de l'activitat serà necessari tramitar en el Servei Territorial de Castelló, de la Conselleria d'Agricultura, Medi ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural l'exclusió parcial de la superfície de la forest consorciada CS3039 Las Cambras afectada pel Pla de restauració integral. Forest que no és d'utilitat pública, és propietat del municipi de Viver i està gestionada per la Generalitat Valenciana.  
5. Igualment, abans de l'inici de l'activitat, serà necessari obtindré, d'acord amb el que es disposa en la Llei 3/2014, d'11 de juliol, de la Generalitat, de vies pecuàries de la Comunitat Valenciana l'autorització i l'informe favorable (que s'ha de tramitar en el Servei Territorial de Castelló, de la Conselleria d'Agricultura, Medi ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural) referent al fet que queden assegurats la transitabilitat i els usos tradicionals, compatibles i complementaris de les vies pecuàries que delimiten l'explotació.  
6. La vigència de l'acord d'explotació dels terrenys afectats per l'activitat extractiva i restauradora serà comprovada per l'òrgan competent en matèria minera.  
7. S'haurà de complir el que es disposa en el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals que s'han d'observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants.  
8. En cas de ser necessària l'aportació de residus inerts adequats (RIA) externs a l'explotació per a la restauració geomorfològica del buit miner, s'haurà d'iniciar i tramitar el procediment segons el Decret 200/2004, d'1 d'octubre, del Consell de la Generalitat, i l'Ordre APM/1007/2017, de 10 d'octubre, o norma que les substituïsca. La promotora haurà de vigilar els materials utilitzats com a farciment tinguen característiques similars als presents en la zona d'explotació, i portar un llibre de registre sobre el volum i la procedència que ha d'estar disponible en les oficines adjuntes a l'explotació.  
9. En el cas que es projecte connectar la pedrera a la xarxa elèctrica mitjançant línia aèria d'alta tensió, s'hauran de complir les mesures per a la protecció de l'avifauna contra la col·lisió i l'electrocució en línies elèctriques d'alta tensió establides en el Reial decret 1432/2008, de 29 d'agost.  
10. Si durant l'execució de les obres es trobaren restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el promotor hauria de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura de manera immediata, i adoptar les mesures pertinents per protegir-les i conservar-les, de conformitat amb el que s'exposa en l'informe de Patrimoni de 12 de febrer de 2013 sobre aquest projecte d'explotació i al que s'estableix en els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
11. Les accions incloses en el programa de vigilància i seguiment ambiental hauran de documentar-se, a l'efecte d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de l'eficàcia d'aquestes. El Pla de vigilància ambiental haurà de prolongar-se, almenys, dos anys des de la finalització de la restauració total de la pedrera.  
En els termes establits en l'article 43 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, la present declaració d'impacte ambiental perdrà la vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera començat l'execució del projecte en el termini de quatre anys. Amb aquesta finalitat, el promotor haurà de notificar a l'òrgan ambiental el començament de les obres.  
  
Segon  
D'acord amb el que s'estableix en l'article 41 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
a. Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, així com en la seu electrònica.  
b. Aquesta declaració d'impacte ambiental no és objecte de recurs sense perjudici dels que, si escau, siguen procedents en via administrativa i judicial enfront de l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu haurà de tindre en compte, degudament, en el procediment d'autorització del projecte, l'avaluació d'impacte ambiental efectuada, atesos els criteris establits en l'article 42 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, referits tant al contingut de l'autorització com a la publicitat de la decisió.  
  
València, 19 de setembre de 2022.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.»