Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 6205, del 12-02-2010 (2010/1097)

ACORD de 27 de novembre de 2009, de la Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló, a la modificació puntual número 22 del Pla general de la Vall d'Uixó.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6205

Data del DOGV
:   12-02-2010

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2010/1097


Data del document
:   27-11-2009

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Acord

Descriptors 

:   * Vall d'Uixó, la
    * pla d'urbanisme

ACORD de 27 de novembre de 2009, de la Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló, a la modificació puntual número 22 del Pla general de la Vall d'Uixó. [2010/1097]  
Vist l'expedient de referència i de conformitat amb els següents  
Antecedents  
Primer. L'Ajuntament de la Vall d'Uixó, mitjançant un acord del Ple de data 25 de març de 2009, va acordar exposar al públic la modificació, la qual cosa es va dur a terme mitjançant anuncis publicats en el periòdic Las Provincias, el 7 d'abril de 2009, i en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, de 17 d'abril de 2009. Transcorregut el període d'informació al públic, durant el qual es va formular una al·legació, el Ple de l'Ajuntament, de data 24 de juny de 2009, va aprovar provisionalment la modificació.  
Segon. El document està format per un text escrit que comprén els antecedents, l'anàlisi detallada de la modificació i els documents del Pla general que varien com a conseqüència d'aquesta, amb els plànols corresponents.  
Tercer. L'objecte d'aquesta modificació és doble.  
La modificació núm. 1 consisteix a ampliar el sistema general d'equipament educatiu (E) núm. 85, amb la qualificació com a sistema general d'equipament educatiu part del vial siti junt amb el CEIP la Moleta.  
La modificació núm. 2 té com a objecte qualificar com a sistema general d'equipament educatiu (E) núm. 80 l'equipament de servei públic (SP) siti al costat del barranc de l'Horteta, que redueix la seua superfície en ampliar el vial adjacent.  
Quart. En data 7 de setembre de 2009 es rep informe favorable de l'oficina del Pla de Carreteres de la Conselleria d'Infraestructures i Transport.  
El 26 d'octubre de 2009 es rep informe desfavorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en allò que fa referència al sistema general d'equipament educatiu núm. 80.  
En data 6 de novembre de 2009 la Conselleria d'Educació emet informe.  
Fonaments de dret  
Primer. Aquesta modificació puntual del Pla general de la Vall d'Uixó s'ha tramitat després de l'entrada en vigor de la Llei 16/2005, de 30 de desembre, urbanística valenciana (d'ara endavant LUV), per la qual cosa ja li és aplicable la nova llei.  
Segon. La tramitació d'aquesta modificació puntual ha sigut correcta, de conformitat amb els articles 94.1 i 64 de la LUV. La documentació està completa, en compliment del que disposa l'article 64 i concordants de la LUV.  
Tercer. L'article 36.3 de la LUV estableix que "la competència per a l'aprovació definitiva de l'ordenació estructural correspon a la Generalitat". D'acord amb el que estableix l'article 36.1.E de la LUV, la xarxa primària de reserves de sòl dotacional públic és una determinació de l'ordenació estructural, per tant, l'aprovació definitiva d'aquesta modificació correspon a la Generalitat.  
Quart. El projecte que s'examina té com a objecte introduir dues modificacions que afecten els sistemes generals del vigent Pla general (dotacions públiques de xarxa primària en la terminologia de la LUV i del ROGTU).  
Com reiteradament ha establit la jurisprudència, la determinació concreta de la qualificació d'uns terrenys inclosos en sòl urbà o urbanitzable s'emmarca dins de la discrecionalitat del planejament urbanístic, i en aquests casos l'administració gaudeix d'àmplia llibertat per a triar, entre les alternatives possibles, la forma en què el territori ha de quedar ordenat. Així mateix, les esmentades matèries són determinacions urbanístiques que tracen, juntament amb altres, el model físic d'una convivència purament local, sense incidència en interessos supralocals, per la qual cosa, quan es tracte d'aquestes determinacions, aquella discrecionalitat ha de ser actuada per l'Ajuntament, des de la representació que li confereix la legitimació democràtica.  
Segons ha assenyalat recentment el Tribunal Constitucional en la Sentència 51/2004, de 13 d'abril, "la decisió sobre la configuració de l'assentament urbà municipal en què consisteix el Pla d'urbanisme (marc regulador de l'espai físic de la convivència dels veïns) és una tasca compresa prioritàriament en l'àmbit dels interessos del municipi, i sobre aquella decisió es projecta, per tant, de forma especialment intensa, les exigències de l'autonomia municipal". Si bé és possible també la intervenció d'altres administracions públiques, per la imbricació d'interessos diversos que es projecten sobre el mateix territori municipal, aquesta intervenció "no ha d'enfosquir el principi que l'ordenació urbanística del territori municipal és tasca que fonamentalment correspon al municipi, i que la intervenció d'altres administracions es justifica només en la mesura que concórreguen interessos de caràcter supramunicipal o controls de legalitat que, de conformitat amb el bloc de la constitucionalitat, s'atribueixen a les administracions supraordenades sobre les inferiors".  
La LUV recull idees. Així, l'article 85 d'aquesta llei autonòmica, després d'explicitar les comeses autonòmiques que permeten formular objeccions a l'aprovació definitiva del planejament municipal, estableix que està vedat a la resolució autonòmica d'aprovació qüestionar la interpretació d'aquest interés formulada pel municipi des de la seua pròpia representativitat. En definitiva, la llei atribueix a la política municipal gestora de l'urbanisme un espai de decisió propi, en el qual els òrgans representatius de la col·lectivitat local poden apreciar l'oportunitat de les iniciatives urbanístiques que se li plantegen.  
En el cas que ens ocupa les qüestions que es plantegen en la modificació no incideixen específicament en interessos supralocals, per la qual cosa cap únicament un control de legalitat.  
Cinqué. La modificació núm. 1 consisteix a ampliar el sistema general d'equipament educatiu (E) núm. 85, que qualifica com a sistema general d'equipament educatiu part del vial siti al costat del CEIP la Moleta.  
Segons l'exposició de motius de la modificació, l'únic equipament educatiu existent que permet físicament l'ampliació és el CEIP la Moleta, siti a l'av. Sud-oest, atés que és l'única edificació que no manté l'alineació de l'avinguda, i que disposa enfront de la façana nord d'un espai destinat a vial/aparcament que pot incorporar-se a l'equipament, sense que això altere la configuració de l'avinguda.  
S'amplia així la superfície del sistema general d'equipament educatiu (E) núm. 85 en 2.252 m² i es defineix com a nova alineació d'aquest la de la resta d'edificacions de l'avinguda.  
En relació amb aquesta modificació no s'ha formulat cap objecció en l'informe de la Conselleria d'Educació de 6 de novembre de 2009.   
La modificació que s'examina s'ajusta a criteris de racionalitat i millor satisfacció de l'interés general. Es compleix l'article 94 de la LUV perquè la solució proposada manté l'equilibri de les dotacions públiques en canviar la qualificació de sistema general de comunicacions de xarxa viària a sistema general equipament educatiu. No existeix, per tant, obstacle a l'aprovació definitiva.  
Sisé. La modificació núm. 2 té com a objecte qualificar com a sistema general d'equipament educatiu (E) núm. 80 l'equipament de servei públic (SP) siti al costat del barranc de l'Horteta, i reduir la seua superfície en ampliar el vial adjacent. Així, la superfície de l'actual SG equipament de servei públic (SP) que és de 27.620 m² es redueix en 1.077 m² per l'ampliació del vial adjacent, amb la qual cosa el SG equipament educatiu tindrà una superfície de 26.543 m².  
L'Ajuntament justifica la modificació en la necessitat d'equipaments escolars que té el municipi. Per això, cal modificar l'ús d'alguns equipaments no executats, i convertir-los en educatius.  
El supòsit és paregut a l'anterior, és a dir, es canvia l'ús que s'assigna al sistema general, d'equipament de servei públic a educatiu. No obstant això, l'àmbit de l'actuació es troba afectat pel barranc de l'Horteta. Per tant, es modifica el programa del Pla pel que fa a l'equipament núm. 80 i es parteix del supòsit previ de la conducció i cobriment del barranc amb la posterior ubicació en superfície d'un col·legi públic.  
L'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer és desfavorable perquè l'Ajuntament no aporta informació gràfica ni justificativa de la solució que pretén donar a aquesta conducció i cobriment del barranc. A més, la CHX informa que:  
- El cobriment d'un llit públic suposa limitar-hi l'accés, per la qual cosa es dificulten les operacions de manteniment (neteja d'al·luvions, brancatges i altres arrossegaments, etc.).  
- Aquest tipus d'actuacions suposa una modificació de les condicions naturals dels llits, i és convenient mantenir-ne les característiques ambientals i principalment la conservació de la secció a cel obert.  
- El canvi de les característiques geomorfològiques d'un llit provocat tant pel desviament com pel cobriment suposa un canvi en el règim de corrents en cas d'avingudes, el qual només és permés si, en relació a les afeccions que es deriven per a tercers, es justifica molt fundadament l'interés públic de l'actuació, la qual cosa no es dóna en el cas estudiat.  
- Tot sòl pertanyent a domini públic hidràulic és inalienable, imprescriptible i inembargable (art. 132 de la Constitució espanyola; articles 2 i 4 del Text refós de la llei d'aigües). Com a tal, el domini públic ha de quedar al marge de tot procés d'urbanització i ser classificat com a sòl no urbanitzable protegit (art. 4 de la Llei 10/2004 de sòl no urbanitzable).  
Aquest informe s'ha traslladat a l'Ajuntament perquè puga formular al·legacions. L'Ajuntament de la Vall d'Uixó, per escrit de 10 de novembre de 2009, ha presentat un avanç de nova proposta que redelimita l'àmbit de la reserva, això amb la intenció d'esmenar l'informe desfavorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.   
No és possible aprovar definitivament aquesta segona modificació fins que no es presente amb detall aquesta nova ordenació i aquesta siga informada favorablement per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer. En virtut del que disposa l'article 25.4 del Text refós de la llei d'aigües i l'article 19.2 de la Llei de la Generalitat d'ordenació del territori i protecció del paisatge, no és possible aprovar aquesta modificació fins que no quede assegurat que l'ordenació proposada respecta el domini públic hidràulic.  
D'altra banda, i en relació amb aquesta modificació, la Conselleria d'Educació ha assenyalat que ha de presentar-se una documentació en què es precise quina superfície de la parcel·la queda lliure d'afeccions, això tenint en compte les exigències mínimes de què es parla en l'informe.  
Així, se suspen l'aprovació definitiva d'aquesta segona modificació, això a fi que l'Ajuntament presente una proposta que siga informada favorablement per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer i per la Conselleria d'Educació.  
Seté. La Comissió Territorial d'Urbanisme, a proposta del director general d'Urbanisme, és l'òrgan competent per a resoldre l'aprovació definitiva dels plans generals -i de les seues modificacions- de municipis de menys de 50.000 habitants, de conformitat amb el que disposa l'article 10.a) del Reglament dels òrgans territorials i urbanístics de la Generalitat, aprovat per Decret 162/2007, de 21 de setembre.  
En virtut de tot el que antecedeix, la Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló acorda:  
1. Aprovar definitivament la modificació núm. 1 de la modificació puntual núm. 22 del Pla general de la Vall d'Uixó.  
2. Suspendre l'aprovació definitiva de la modificació núm. 2 de la modificació puntual núm. 22 del Pla general de la Vall d'Uixó, això a fi que l'Ajuntament presente una proposta que siga informada favorablement per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer i per la Conselleria d'Educació.  
Contra l'instrument de planejament aprovat (modificació 1ª del projecte) pot interposar-se recurs contenciós administratiu davant del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana en el termini de dos mesos comptadors des de l'endemà de la publicació, de conformitat amb el que preveu l'article 46.1 de la Llei 29/1998, de 13 de juliol, reguladora de la jurisdicció contenciosa administrativa.  
En relació amb la modificació suspesa, contra l'acord de suspensió, que no posa fi a la via administrativa, i de conformitat amb el que estableixen els articles 114 i 115 de la Llei 30/1.992, de 26 de novembre, de règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú, i l'article 13.2 del Reglament dels òrgans territorials i urbanístics de la Generalitat, aprovat per Decret 162/2007, de 21 de setembre, del Consell, es pot interposar recurs d'alçada davant de la secretària autonòmica de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge en el termini d'un mes comptador a partir de l'endemà de la data de recepció d'aquesta notificació.  
En el cas de les administracions públiques, de conformitat amb l'article 44. 1 de la Llei 29/1998, reguladora de la jurisdicció contenciosa administrativa, no es pot interposar recurs en via administrativa. Aquestes poden interposar recurs contenciós administratiu davant del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana en el termini de dos mesos comptadors des de l'endemà de la notificació, de conformitat amb el que preveu l'article 46.1 de l'esmentada llei. També poden formular requeriment d'anul·lació o revocació a l'empara del que preveu l'article 44 de l'esmentada norma. Aquest requeriment ha d'adreçar-se a aquesta Administració mitjançant un escrit raonat i ha de produir-se en el termini de dos mesos comptadors des de la notificació d'aquest o des que l'administració requeridora haja conegut o pogut conéixer aquest.  
Tot això sense perjudici que es puga exercir qualsevol altre recurs o acció que considere oportú.  
Castelló de la Plana, 27 de novembre de 2009.- El secretari de la Comissió Territorial d'Urbanisme: Fernando Renau Faubell.