Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 7780, del 12-05-2016 (2016/2937)

RESOLUCIÓ d'15 d'abril de 2016, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 107/15-AIA Guadassuar.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   7780

Data del DOGV
:   12-05-2016

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2016/2937


Data del document
:   15-04-2016

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ d'15 d'abril de 2016, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 107/15-AIA Guadassuar. [2016/2937]  
De conformitat amb l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'Avaluació Ambiental, pel qual s'estableix la publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 107/15-AIA Guadassuar.  
  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 107/4750-ROL.  
Títol: Projecte d'explotació o d'activitat. Instal·lació 1 del PZ 4 AG V5.  
Promotor: Consorci Ribera i Valldigna.  
Òrgan ambiental: Direcció General de Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental (ref. 14/2012 IPPC).  
Localització: camí de l'Assagador, s/n, del terme municipal de Guadassuar (València).  
  
Antecedents i descripció del projecte  
El pla zonal 5, àrea de gestió V4, d'acord amb el vigent Pla Integral de Residus de la Comunitat Valenciana, aprovat per mitjà del Decret 81/2013, de 21 de juny, té com a àmbit territorial 51 municipis de les comarques de la Ribera Alta del Xúquer, Ribera Baixa del Xúquer i la subcomarca de la Valldigna. Anteriorment (WUA 2489), aquest àmbit es denominava pla zonal X, XI i XII (aprovat mitjançant l'Ordre de 29.10.2004), àrea de gestió 1. Per a desenvolupar els objectius del pla zonal en l'esmentada àrea de gestió, el 6 d'octubre de 2005 es va constituir el Consorci Ribera i Valldigna.  
En el pla zonal (d'ara en avant, PZR5V4) es planificaven les instal·lacions de gestió de residus urbans (d'ara en avant, RU) necessàries, i s'establia que la planta de tractament ja existent a Guadassuar havia de formar part de les instal·lacions amb què donar resposta a les necessitats de tractament dels RU, conjuntament amb les instal·lacions següents:  
  
- Xarxa d'ecoparcs, assumint els ecoparcs existents i construint-ne nous.  
- Centre de tractament de residus voluminosos i RCD procedents de la xarxa d'ecoparcs.  
- Instal·lació d'eliminació per mitjà de depòsit controlat per a l'eliminació dels rebutjos no valoritzables procedents de la resta d'instal·lacions del pla zonal.  
El PZR5V4 va ser sotmés a avaluació d'impacte ambiental, i va obtindre declaració d'impacte ambiental mitjançant la Resolució de la Direcció General de Gestió del Medi Natural de 28 d'octubre de 2004 (DOCV 23 de novembre de 2004, expedient 244/1688-JQC).  
El projecte objecte d'aquesta resolució consisteix en l'autorització i reforma de la instal·lació de valorització de residus urbans existent a Guadassuar. Aquesta planta se situa en el camí de l'Assagador, s/n, des del qual té accés. Limita pel sud amb el camí de la Font Roja, des del qual també disposa d'accés. Ocupa una superfície de més de 70.000 m² (74.477 m² segons les dades cadastrals) formada per la parcel·la urbana amb referència 2076260HN3999J7417IM i les parcel·les rústiques 50, 75, 85 i 86 del polígon 7. Construïda per la Diputació de València, va entrar en funcionament en 1989. L'empresa TETMA l'explota des de l'any 2000. En 2010, la Diputació en va cedir la gestió al Consorci Ribera i Valldigna.  
La planta existent es troba en explotació i es realitzen en l'actualitat operacions de pretractament, tractament biològic de la matèria orgànica i triatge de matèries reciclables. La reforma s'iniciarà en el moment en què finalitze la concessió vigent (en 2016), i s'integrarà en un conjunt més modern de gestió de RU format per tres instal·lacions. Dins de l'esmentat conjunt, aquesta planta es denomina instal·lació 1 (expedient 14/2012, IPPC). Per acord de la Junta de Govern del Consorci de 19 de maig de 2015, es va adjudicar el contracte de gestió de serveis públics per a la construcció i explotació d'aquesta instal·lació a la mercantil Reciclados Ribera del Xúquer, SL.  
La instal·lació 2, constituïda per un centre de tractament de residus voluminosos, RCD i rebuig de la instal·lació 1, ha tramitat AAI (inscripció en el registre 695/AAI/CV i NIMA 8821018455), en el si de la qual es va emetre una declaració d'impacte ambiental per Resolució de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial de 3 de desembre de 2014 (expedient 119/2170-SYE). Actualment es troba en construcció. La ubicació de la instal·lació 2 s'ha seleccionat juntament amb la instal·lació 1, a fi d'escometre una reforma integral que permeta el funcionament coordinat d'ambdues.  
La gestió dels RU de l'àmbit territorial del PZR5V4 es completarà amb una instal·lació d'eliminació (instal·lació 3), la qual es troba en tramitació davant de l'òrgan competent en autorització ambiental integrada (expedient 67/2012 IPPC) i davant d'aquest òrgan (expedient 124/7923-XNE).  
Les instal·lacions 2 i 3 estan així mateix promogudes per Reciclados Ribera del Xúquer, SL, adjudicatari del concurs convocat pel consorci per a la construcció i explotació d'aquestes. Ambdós se situen en terme municipal de Guadassuar.  
Per a integrar els diferents aspectes ambientals i tècnics que s'han posat de manifest durant la tramitació del projecte d'implantació de la instal·lació 2 i del projecte d'actualització i reforma de la instal·lació 1, s'ha elaborat el pla de gestió del complex de tractament de residus urbans de Guadassuar, inclòs en l'expedient en tràmit. S'inicia amb una anàlisi de les oportunitats i carències que ambdós instal·lacions presenten i els fluxos estimats de residus a gestionar en els pròxims 20 anys (horitzó 2035). A partir d'aquesta informació, es redissenya la distribució en planta d'ambdós instal·lacions per a optimitzar el funcionament del complex. Una vegada finalitze l'execució d'ambdós projectes, totes les tasques d'admissió i tractament mecànic dels RU es realitzaran en la instal·lació 2 (la solució de disseny definitiva de la qual es retola en el corresponent projecte amb la denominació instal·lació 2E), mentres que el tractament biològic (compostatge) de la matèria orgànica i el filtratge biològic dels corrents gasosos (biofiltratge) es realitzaran en la instal·lació 1. El depòsit d'eliminació (instal·lació 3) es projecta a 1,4 km.  
  
El funcionament conjunt de les instal·lacions 1 i 2 es projecta basant-se en els objectius establits en el PIR i el pla zonal de recuperació de materials reciclables (9 %) i reducció de generació de rebutjos, mesurats en pes sobre la quantitat de RU rebuts en la planta. En aquest sentit, el disseny definitiu de la instal·lació 1 és el resultat de l'anàlisi del procés de gestió de RU a desenvolupar en el complex i la seua optimització, i queda reflectit en el projecte presentat per l'adjudicatari al maig de 2015.  
La instal·lació 1 es destinarà al tractament de les fraccions orgàniques dels residus domèstics, tant la matèria orgànica continguda en els residus mesclats o tot en u (MOR, matèria orgànica resta), com la matèria orgànica segregada en origen i arreplegada de forma separada (FOS, fracció orgànica selectiva). També admetrà els residus de poda (FV, fracció vegetal) procedents dels serveis municipals. D'acord amb les estimacions realitzades, l'any 2016 es rebran unes 83.000 tones de fracció orgànica total (MOR + FOS) i l'any 2035 s'aconseguiran 100.000 t. Basant-se en aquests escenaris i les condicions d'explotació establides en el PZR5V4 (escenari màxim l'any 20 d'explotació, d'increment del 35 % sobre la generació i puntes estacionals del 50 % d'increment durant 4 mesos), es dissenya la capacitat de la instal·lació.  
  
La instal·lació 1 estarà formada per edifici d'oficines, edifici de vestidors, nau zona 1 (fermentació-reactor 1, taller, magatzem de compostatge, afinament intermedi i biofiltre R1), nau zona 2 (maduració-reactor 2, afinament final, biofiltre R2), 2 depòsits soterrats de formigó per a aigües pluvials, 2 per a lixiviats de reactors i 2 per a condensats de biofiltres. En l'espai exterior s'habilitaran les zones de rodament per a la circulació de maquinària i zones verdes. La bassa existent s'habilitarà per a acumular pluvials. Les dos naus quedaran interconnectades per cintes transportadores de procés instal·lades en passarel·la metàl·lica aèria. Es preveu també un edifici per a ubicar un nou CT. La instal·lació ocuparà una superfície de 25.645,47 m², la qual alliberarà més de 40.000 m² de parcel·la.  
Els materials constructius s'han seleccionat basant-se en les seues característiques fisicoquímiques i els requisits normatius, en especial alta resistència a la corrosió, capacitat d'aïllament tèrmic i acústic i resistència al foc. La necessitat de mantindre la funcionalitat de la planta durant la reforma, ha determinat que s'opte per estructures prefabricades de formigó i tancaments de panell de formigó prefabricats.  
  
Les fraccions FOS i MOR ingressaran en la instal·lació 1 procedents de la instal·lació 2, on s'hauran realitzat les operacions de recepció, extracció de voluminosos, obertura de bosses i garbellament. Per mitjà d'una cinta transportadora, s'entregaran a la instal·lació 1 les fraccions orgàniques a granel de grandària menor de 90 mm. La FV es rebrà en la instal·lació 2, es triturarà i es dosificarà en proporció a la FOS introduïda.  
El procés de valorització consisteix en una línia de tractament biològic en dos etapes (fermentació/bioestabilització i maduració), que es completen amb dos etapes mecàniques (afinament intermedi i afinament final) que funcionen en sèrie. Entre cada etapa s'inclouen línies de selecció de materials, bypass i recirculacions. En primer lloc, la MOR i FOS passen pel reactor 1 de compostatge i bioestabilització. Per a evitar-ne la mescla, ingressen en horari diferent i ocupen zones diferents en els reactors. Transcorregut el temps de residència adequat, passa pel sistema d'afinament intermedi. L'afinament intermedi inclou sistemes d'aspiració i cicló per a recuperació d'impropis valoritzables (plàstic film i envasos de plàstic lleuger), separador magnètic per a extracció de fèrrics i separador d'inducció per a extracció de l'alumini. La resta constitueix el rebuig higienitzat que pot emprar-se com a estructurant o es destina a combustió (combustible secundari de residus, d'ara en avant CSR) o eliminació. La fracció orgànica que ha sigut garbellada en l'etapa d'afinament intermedi, amb grandària menor a 40 mm, passa al reactor 2 de maduració. En l'etapa d'afinament final es retiren els impropis que romanen en el flux per a possibilitar l'aplicació agrícola del producte final. En aquest afinament es recupera CSR, vidre i una fracció inerta que podrà emprar-se en construcció. S'aplica un sistema de garbellament en doble etapa per mitjà de malles, aspiració i cicló (separació de plàstic film i cartó) i garbellament probabilístic amb aquests divergents (separa vidre de pedres i graves). Les fraccions separades s'emmagatzemen en cassals d'arreplega per a la seua retirada.  
El compost (obtingut de la FOS) i el bioestabilitzat (obtingut de la MOR), producte final del procés, es posa en un magatzem de forma automàtica per mitjà de cintes transportadores, en horari diferent per a evitar-ne la mescla.  
El projecte inclou l'execució d'una connexió elèctrica que entroncarà amb la línia que abasteix la planta existent. Es realitzarà una derivació i un pas a subterrani en el suport núm. 651030, ubicat en el límit de la parcel·la, i s'estendrà un cable soterrat davall el vial camí de la Font Roja (uns 300 m) fins al CTE situat en el cantó sud-est de la instal·lació.  
  
L'abastiment d'aigua potable per als lavabos als treballadors es realitzarà per mitjà de depòsits de transport autoritzats que descarregaran en el depòsit dissenyat a aquest efecte. La instal·lació pot funcionar sense subministrament d'aigua exterior. A fi d'optimitzar el procés de valorització (maximitzar la qualitat dels productes finals i el rendiment d'abatiment d'olors en els biofiltres), es preveu aportació d'aigua per a la irrigació de la matèria orgànica en el procés de maduració i de la biomassa lletosa dels biofiltres. Preferentment, s'ha previst la utilització de l'aigua de pluja recuperada en la bassa i els depòsits d'acumulació.  
  
S'ha projectat la implantació de diverses xarxes separatives per a la gestió de les aigües pluvials i residuals. Les aigües pluvials de cobertes seran tractades com a aigües netes i emmagatzemades en dos depòsits per a la posterior reutilització en el procés. El primer arreplega les pluvials de coberta de la nau 1. Se situa al costat del límit amb el camí de la Font Roja. L'aigua excedentària sobreïx cap a la via natural d'escolament per la vora del camí. El segon arreplega les pluvials de coberta de la nau 2 i se situa al costat del límit amb el camí de l'Assagador. L'aigua excedentària sobreeixirà cap a la via natural d'escolament que discorre en paral·lel al camí. Aquesta aigua es reutilitzarà principalment en la humectació dels biofiltres. Les pluvials de cobertes de l'edificació auxiliar es conduiran cap a les superfícies enjardinades. Les pluvials arreplegades a les esplanades, vials i zones d'aparcament s'arreplegaran per mitjà de la xarxa subterrània de drenatge fins a la bassa d'emmagatzematge existent al costat del camí de l'Assagador. S'ha previst que siga reutilitzada en els circuits d'irrigació de matèria orgànica, per la qual cosa s'ha dissenyat un circuit de filtració i bombament.  
El corrent d'aspiració obtingut en els reactors arrossega el lixiviat de procés en forma de vapor, el qual es condensa i es condueix per mitjà d'una canonada cap al depòsit d'emmagatzematge de lixiviats. Els lixiviats que no són arrossegats en fase vapor, s'arrepleguen en la solera inferior del reactor, dissenyada en formigó amb pendent transversal i cuneta longitudinal i arquetes d'arreplega que evacuen cap a la canonada de condensats. Addicionalment, s'instal·larà una làmina de PEAD entre el formigó i la capa de tot-u, que incrementa la seguretat del sistema d'impermeabilització i arreplega. Per a cada reactor, es disposarà un depòsit dimensionat amb un resguard del 20 %. El lixiviat es reintroduirà en el procés a través del sistema d'irrigació de la matèria orgànica. En cas d'excés, es retira per gestor autoritzat per a la seua depuració en l'EDAR. Els depòsits seran de formigó armat i es garantirà la seua estanquitat i impermeabilitat.  
Els biofiltres s'impermeabilitzen amb una làmina de PEAD recolzada sobre la solera de formigó amb pendent cap a una canaleta d'evacuació al depòsit on s'emmagatzema l'aigua generada per la irrigació de la biomassa llenyosa i la condensació de l'aire filtrat. Cada biofiltre disposarà d'un depòsit impermeabilitzat i degudament dimensionat amb un resguard del 20 %.  
Les aigües sanitàries es condueixen fins a un depòsit d'emmagatzematge estanc per a la seua retirada per gestor autoritzat i la depuració en l'EDAR.  
Els residus perillosos propis, derivats de les operacions de manteniment i reparació, s'emmagatzemaran en la nau taller degudament identificats i segregats en una zona ensostrada amb sòl impermeable i sistema d'arreplega de vessaments. Cal disposar de cubetes en la zona d'emmagatzematge de residus líquids. Els residus no perillosos assimilables a urbans es tractaran en la mateixa instal·lació. Per a l'abastiment de la maquinària mòbil, es disposarà d'un depòsit de gasoil.  
  
Es detalla el pla de neteja dels distints elements de la planta. Es preveu realitzar analítiques anuals sobre mostres aleatòries per a determinar gèrmens. També es preveu la desinsectació i desratització periòdica.  
  
Per a optimitzar el funcionament de la instal·lació, es preveu la contractació del manteniment dels equips amb el proveïdor d'aquests, ja que un adequat manteniment redunda en major disponibilitat i màxim rendiment, atés que disminueix les fallades i parades i prolonga la vida útil dels equips. Addicionalment, això permetrà la formació dels operaris en l'òptim maneig de la instal·lació.  
El projecte porta annexa la planificació de la campanya de conscienciació ambiental, incloent-hi xarrades, fullets divulgatius, educació ambiental a escolars i altres grups per mitjà del recorregut de visites dissenyat (passarel·la) i campanyes específiques de sensibilització.  
S'ha previst una dotació anual de reserva per al posterior desmantellament de la instal·lació, una vegada finalitze la seua vida útil.  
  
Tramitació administrativa  
Està en tràmit l'autorització ambiental integrada (d'ara en avant, AAI) del projecte de reforma de la instal·lació de tractament de RU existent a Guadassuar (instal·lació 1, expedient 14/2012 IPPC). En el si del dit procediment, amb data 14 de setembre de 2011, el Servei de Protecció i Control Integrat de la Contaminació (SPCIC) va sol·licitar a aquest òrgan ambiental que determinara la necessitat d'avaluació d'impacte ambiental del projecte i, si és el cas, informara sobre la suficiència de la documentació que consta en l'expedient. Al citat escrit s'adjuntava:  
- Projecte bàsic per a l'autorització ambiental integrada de la instal·lació 1.  
- Estudi d'impacte ambiental i document de síntesi.  
Amb data 8 de maig de 2013 es va emetre un informe previ en matèria d'avaluació ambiental (expedient 197/1677-EYD). S'assenyalava que l'estudi d'impacte ambiental complia quant a estructura els requisits establits en la normativa, així com la necessitat de disposar, una vegada es completara la fase d'informació pública i consultes, de documentació complementària (informes sectorials) per a l'emissió de la declaració d'impacte ambiental (DIA), i quedava implícita la necessitat d'avaluació d'impacte ambiental. En relació amb aquesta última qüestió, cal assenyalar que la necessitat d'avaluar ambientalment la remodelació de la planta està específicament establida en la DIA del PZR5V4.  
  
Amb data 8 de desembre de 2014 es va rebre del SPCIC un escrit a fi d'esmenar les qüestions assenyalades en l'informe d'aquest òrgan ambiental, citat en el paràgraf anterior. Aquest adjuntava:  
- Còpia de l'informe del Servei de Gestió de Residus de 16 de setembre de 2014.  
- CD amb còpia del pla de gestió per a l'execució de les previsions del pla zonal, aprovat per acord de la Junta Local del Consorci Ribera i Valldigna de 21 de juliol de 2014. L'esmentat pla conté un diagnòstic de l'estat de les infraestructures previstes en el PZR5V4, avantprojecte de les noves plantes i valorització ambiental de les solucions alternatives per a la instal·lació 1, així com diversos annexos.  
Aquest òrgan va contestar amb data 6 de febrer de 2015 que la documentació aportada completava les qüestions relatives a l'adaptació de les instal·lacions i adequació al que disposa el pla zonal; i també que la DIA es formularia en el moment en què es rebera el resultat de la fase d'informació pública del projecte, incloent-hi còpia dels informes sectorials emesos, en particular, la Confederació Hidrogràfica del Xúquer i la compatibilitat urbanística.  
Amb data 13 d'agost de 2015 es va rebre un escrit del SPCIC, per mitjà del qual se sol·licitava la declaració d'impacte ambiental del projecte i es remetia una còpia de les al·legacions presentades durant el tràmit d'informació pública (publicació d'anunci en el DOCV de 22 de febrer de 2013 i en el tauler d'anuncis de l'Ajuntament de Guadassuar des del dia 13 de març a 24.04.2013), així com contestació a aquestes. Les al·legacions exposen (es resumeixen de forma no exhaustiva i la data es refereix al registre d'entrada):  
- Colla Ecologista d'Alacant - Ecologistes en Acció (Carlos Arribas Ugarte), de 18 d'abril de 2013: afeccions associades a la instal·lació 3, que no és objecte del procediment.  
- Comunitat de Regants de la Séquia Real del Xúquer (José Manuel García de la Cuadra), al·legació de 3 d'abril de 2013: es refereix a la instal·lació 3.  
- Ajuntament de l'Alcúdia, de 27 de març de 2013: es refereix a qüestions jurídiques relatives a la concessió del projecte; a la situació urbanística de la parcel·la; molèsties sobre el nucli residencial de Montortal, a causa de la proximitat (i la seua regulació en el RAMINP) i al pas de camions pesants; així com altres qüestions en relació amb les instal·lacions 2 i 3.  
- Ajuntament de l'Alcúdia, de 21 de març de 2013: remet les al·legacions presentades per diversos càrrecs públics (alcaldes i regidors de municipis de l'entorn) i notes de premsa, en relació amb la falta de consens en l'elecció de la ubicació de la instal·lació 3, la potencial afecció ambiental sobre la hidrologia, i la distància a Montortal de la planta de tractament.  
- Ajuntament de Manuel, de 4 d'abril de 2013: remet el certificat dels acords de la sessió plenària de 25 de març de 2013, consistent a al·legar a la ubicació de la instal·lació 3 els riscos sobre la hidrologia, la distància a nuclis urbans i afecció paisatgística.  
- Ajuntament d'Alzira, de 5 d'abril de 2013: remet 13 al·legacions presentades en l'Ajuntament per Fco. José Sanz Sanz anàlogues als anteriors i fulls de firmes en el mateix sentit presentades per Xúquer Viu i altres col·lectius.  
- Ajuntament d'Alzira, de 4 d'abril de 2013: remet al·legacions de plataforma contra el macroabocador en la Ribera, que qüestiona el tractament donat a la fracció orgànica, el contingut de l'estudi hidrogeològic, el procés d'admissió de residus, la resposta social i la falta de participació social, el cost de les instal·lacions, qüestions relacionades amb la planificació en matèria de residus (gestió de RCD en la mateixa instal·lació, percentatges de recuperació, recollida selectiva), afecció sobre la Séquia Real del Xúquer, compatibilitat urbanística de la instal·lació, la necessitat d'obtindre informe de l'IGME, així com qüestions relatives a la instal·lació 3, tot això acompanyat de firmes del mateix sentit.  
- Ajuntament d'Alzira, de 5 d'abril de 2013: remet les al·legacions de Xúquer Viu en relació amb l'afecció paisatgística i altres qüestions relatives a la instal·lació 3.  
- Ajuntament d'Alzira, de 4 d'abril de 2013: es remet al·legació de Diego Gómez (Compromís per Alzira), en relació amb la instal·lació 3.  
- Ajuntament de Guadassuar, de 2 d'abril de 2013: remet al·legació de Vicent Rosell (PSPV-PSOE), en relació amb la instal·lació 3.  
- Comunicació interior de la directora de gabinet de la consellera de 13 d'abril de 2013, per mitjà del qual es trasllada l'escrit d'al·legacions d'Asensi García Machí i Marisa Bergaz Conesa (EU, Algemesí), de contingut anàleg i referit a la proximitat a Montortal i l'afecció visual i paisatgística.  
- Ajuntament de Guadassuar, de 24 d'abril de 2013, per la qual es remet una al·legació de Joan V. Puchol Pérez (Compromís), que assenyala la discordança entre la delimitació del projecte i la del planejament municipal, qüestiona la planificació en matèria de residus i la concessió del projecte, fa referència a la proximitat a nuclis urbans, les potencials molèsties a Montortal per l'accés de camions, l'afecció paisatgística de la instal·lació i altres afeccions generades per la instal·lació 3; aporta notes de premsa sobre la planta existent de 2003 i 2006 i altres relatives a la instal·lació 3 de 2012 i 2013 sobre concentracions en oposició a aquesta.  
En contestació a les esmentades al·legacions, José Ribera Añó, en representació del Consorci Ribera i Valldigna, va presentar sengles escrits amb data 30 de juny de 2015 i 14 de juliol de 2015. S'assenyala que:  
- La coincidència en les fases d'informació pública de l'expedient relatiu a la instal·lació 1, i de l'expedient que aglutina les instal·lacions 2 i 3, ha provocat la presentació indistinta d'al·legacions sense concreció sobre la instal·lació a la qual van referides.  
- L'emplaçament de la instal·lació 1 es localitza sobre parcel·les les quals, d'acord amb el PGOU vigent de Guadassuar (aprovació definitiva 18.09.2013), estan qualificades i classificades com a xarxa primària dotacional pública, equipament i infraestructrures, PID-3 planta de tractament de residus urbans, ús dotacional d'infraestructures de tractament i eliminació de residus urbans.  
- L'accés al complex de valorització es fa a través del camí de l'Assagador, el qual connecta directament amb l'autovia A-7 (eixida 376A) sense travessar el nucli residencial de Montortal.  
- Les molèsties per olors degudes al funcionament en els inicis de la instal·lació de compostatge estaven associades al sistema en obert sense captació d'aire i depuració en biofiltre. Aquest projecte incorpora mesures preventives i correctores i, específicament, un pla de control d'olors.  
  
- El RAMINP és una norma no vigent, ja que ha sigut derogada la Llei 34/2007, de 15 de novembre, i la disposició final quarta de la Llei 2/2006, de 5 de maig.  
- S'assenyala que el projecte ha d'ajustar-se al marc establit pel pla zonal de residus corresponent i que aquest justifica la necessitat de la instal·lació considerada.  
- El projecte inclou un estudi d'integració paisatgística que ha sigut informat favorablement per l'òrgan competent en paisatge.  
- La documentació presentada per a l'AAI valora la potencial afecció per soroll sobre l'entorn de la instal·lació.  
La sol·licitud d'avaluació d'impacte ambiental adjunta el projecte d'explotació o d'activitat de la instal·lació 1, que arreplega les qüestions revisades en el projecte de gestió actualitzat, el qual forma part integrant del projecte definitiu de la planta.  
Amb data 4 de novembre de 2015, es rep del SPCIC un escrit per mitjà del qual es remet CD amb el projecte definitiu de la planta complet (de maig de 2015) i còpia de diversos informes sectorials, referents a:  
- Informe de 9 de setembre de 2015, de compatibilitat urbanística de l'actuació, emés per l'Ajuntament de Guadassuar.  
- Informe de 10 de juny de 2015, del Servei de Gestió de Residus. Es pronuncia sobre diverses qüestions. Indica que el projecte s'ajusta al PZR5V4 i al pla de gestió aprovat pel Consorci Ribera i Valldigna. L'activitat exercida en la instal·lació constitueix operacions de gestió de residus del tipus R3, per als residus 19 12 12, 20 01 08 i 20 02 01. S'enumeren una sèrie de recomanacions i condicions per a l'exercici de l'activitat.  
- Certificat del secretari general del consorci relatiu a la sessió extraordinària de la Junta de Govern del 19 de maig de 2015, en el qual s'adjudica el contracte de gestió de serveis públics per a la construcció i explotació de la instal·lació 1 a la mercantil Reciclados Ribera del Xúquer, SL.  
- Informe de 12 de novembre de 2012, de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, on s'indica que atés que es tracta d'una instal·lació construïda i en funcionament, no és procedent emetre un informe.  
- Informe favorable en matèria de paisatge, de 26 d'abril de 2013, on s'indica que han de dur-se a terme les mesures d'integració paisatgística. S'hi requereix la justificació de l'execució del pla de participació pública i els seus resultats per a l'emissió d'informe final.  
Amb data 2 de desembre de 2015 es rep nota interna del SPCIC (ara Servei de Lluita contra el Canvi Climàtic, Prevenció i Control de la Contaminació) per mitjà del qual es remet una còpia de l'informe en matèria de paisatge de 12 de novembre de 2015. S'hi indica que, atés que es preveu la substitució de les instal·lacions existents per unes altres de noves, es requereix l'actualització de l'EIP i la justificació del pla de participació pública.  
Amb data 1 de febrer de 2016 es rep nota interna del SPCIC per mitjà de la qual s'aporta còpia de l'informe emés per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, el 18 de desembre de 2015. El qual, basant-se en una al·legació presentada per la comunitat de regants de la Séquia Real del Xúquer, emet un informe amb caràcter desfavorable amb possibilitat d'esmena, per a la qual cosa el titular ha de proposar una gestió de les aigües pluvials diferent de l'abocament d'aquestes a l'esmentada séquia, i modificar el sistema inicialment previst.  
  
Afeccions legals  
L'autorització ambiental integrada de la instal·lació es regeix pel procediment establit en la Llei 2/ 2006, de 5 de maig, i pel seu desplegament reglamentari. D'acord amb la disposició derogatòria de la Llei 34/2007, de 15 de novembre, i l'entrada en vigor de l'anterior, no resulta vigent el RAMINP.  
La gestió dels residus urbans s'engloba en l'actualitat en un ampli marc normatiu format per la Llei 22/2011, de 28 de juliol (llei bàsica estatal) i, a la Comunitat Valenciana, per la Llei 10/2000, de 12 de desembre. D'acord amb la Llei 10/2000, són serveis públics l'arreplega, transport, valorització i eliminació dels residus urbans o municipals, la prestació dels quals correspon als municipis. El seu desplegament reglamentari està constituït pel Decret 81/2013, de 21 de juny (que aprova el Pla Integral de Residus) i, en l'àmbit territorial del projecte, l'Ordre de 29 d'octubre de 2004 (que aprova el pla zonal de residus de les zones X, XI, i XII). Aquesta ordre estableix en particular les ràtios de generació de residus urbans i els objectius de valorització que constitueixen les condicions de disseny de la planta objecte del projecte. Basant-se en tot això, s'ha elaborat el pla de gestió dels residus urbans generats en l'esmentat àmbit zonal i s'han concretat les instal·lacions de gestió necessàries, i forma la instal·lació 1 part d'aquest.  
  
La valorització no energètica de residus no perillosos amb capacitat major de 50 t/dia constitueix una activitat catalogada com a grup B, codi 09 10 09 02, en el catàleg d'activitats potencialment contaminants de l'atmosfera, d'acord amb la Llei 34/2007, de 15 de novembre, i la normativa que la desplega. L'emmagatzematge o operacions de manipulació de residus no metàl·lics i no perillosos igual o superior a 100 t/dia i inferior a 500 t/dia està, així mateix, catalogada com a grup C, codi 09 10 09 51.  
El soroll generat per les activitats queda regulat per la Llei 7/2002, de 3 de desembre i el Decret 266/2004, de 3 de desembre.  
El Reial Decret 9/2005, de 14 de gener, en l'annex I, enumera les activitats potencialment contaminants del sòl, entre les quals es troba la recollida i i tractament de residus.  
El Reial Decret 1890/2008, de 14 de novembre, aprova el reglament d'eficiència energètica en instal·lacions d'enllumenat exterior i les seues instruccions tècniques complementàries.  
L'actuació es troba en l'àmbit del PORN de l'Albufera, aprovat pel Decret 96/1995, de 16 de maig. Aquest decret es considera vigent pel que fa al projecte, a pesar del que disposa l'article 140.3 de la Llei 5/2013, de 23 de desembre, tenint en compte el criteri adoptat el 14 de setembre de 2010, per l'Advocacia General de la Generalitat (basant-se en l'aplicació supletòria del que disposa la disposició transitòria segona de la Llei 30/1992) i el que disposa l'article 83 i següents de la Llei 10/2015, de 19 de desembre.  
Tot això, sense perjuí de les autoritzacions que calga obtindre d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que siga aplicable.  
  
Consideracions ambientals  
D'acord amb el planejament vigent a Guadassuar (Pla General aprovat en 2013), la planta se situa en sòl no urbanitzable destinat a ús dotacional, i envoltat de sòl urbanitzable industrial i sòl urbà industrial subjecte a pla de reforma interior, i en l'actualitat hi ha diverses edificacions industrials, entre les quals es troba la planta de tractament de RU existent, una instal·lació de gestió de residus de grans comerços, una vaqueria, una ensacadora i antigues edificacions abandonades. L'entorn que envolta aquest àmbit és agrícola, principalment dedicat al cultiu de cítrics, i està travessat per multitud de camins i séquies de reg, per tant està sensiblement antropitzat. L'autovia A-7 creua en sentit nord-sud, a 500 m a l'est de la planta i serveix d'eix vertebrador del trànsit de la zona. L'esmentada autovia A-7 disposa d'una eixida/accés directe que connecta amb la instal·lació a través del camí de l'Assagador. Els nuclis urbans de Massalavés (al sud), l'Alcúdia i Guadassuar (al nord) són els més pròxims a l'actuació, tots a uns 2,5 km d'aquesta. El nucli residencial de Montortal queda a poc més de 500 m de l'actuació, en la vessant est d'un xicotet monticle situat al costat de l'autovia A-7, per la qual cosa aquesta elevació del terreny actua de pantalla i la seua orientació és oposada a la localització de la planta. Aquest nucli té restringit el pas de vehicles per dos controls de gàlib, i no és possible el pas de camions pesants per l'interior d'aquest.  
  
Es tracta d'un entorn pla, amb relleus aïllats d'escassa envergadura. La zona d'implantació no es troba afectada per risc d'inundació, i no hi ha altres riscos naturals significatius en la zona excepte la vulnerabilitat d'aqüífers, que és alta. No obstant això, les excavacions realitzades en la parcel·la adjacent mostren materials poc permeables. La qüestió relativa a la consideració de zona apta en el PZR5V4 es refereix exclusivament a la ubicació d'infraestructures d'eliminació definitiva de residus urbans, per la qual cosa no tindrien rellevància en aquest tipus de plantes; en tot cas, aquests mapes tenen caràcter orientatiu, i es poden seleccionar localitzacions tant en les àrees grafiades com a aptes com en altres àrees de l'àmbit del PZ (vegeu l'epígraf 1.4.2).  
  
Entre els elements d'especial interés que existeixen en la zona cal citar la Séquia Real del Xúquer, que discorre pròxima a la planta (un poc més de 350 m), per l'oest i el nord d'aquesta, i es dirigeix cap a l'Albufera. La presència del riu Xúquer i de l'esmentada séquia defineix el denominat Vector Xúquer de la conca hidrològica de l'Albufera, raó de l'amplitud de la delimitació del pla d'ordenació de recursos naturals del Parc Natural de l'Albufera. En l'esmentat PORN es proposen mesures encaminades a evitar la contaminació de l'esmentada conca hidrològica per les activitats industrials. Al sud, a uns 2,5 quilòmetres, es troben el naixement del riu Verd (Ullals del riu Verd), espai inclòs en la Xarxa Natura 2000 com LIC i considerat, al seu torn, paratge natural municipal i zona humida. No es preveu afecció del projecte sobre aquests espais, ateses les seues característiques de disseny, tal com es detalla més avant. No s'identifiquen espècies de flora o fauna sensibles que puguen veure's afectades pel projecte. Com que es tracta d'una remodelació de les instal·lacions sobre la parcel·la ja ocupada, no es preveu afecció sobre el patrimoni cultural.  
El projecte consisteix en la reforma i modernització d'una planta existent, en compliment de les directrius del PZR5V4, que reconeix les instal·lacions existents i obliga al fet que aquestes siguen utilitzades per al seu fi. Si bé l'estat de les edificacions fa necessari escometre obres de reforma, la selecció d'un nou emplaçament es conclou com a problemàtica i costosa, des del punt de vista ambiental i econòmic, ja que es disposa d'una ubicació consolidada i amb espai suficient per a desenvolupar les instal·lacions previstes en el pla de gestió. El disseny del complex que agrupa les instal·lacions 1 i 2, d'altra banda, aprofita les sinergies del funcionament conjunt d'ambdós, redueix els costos ambientals i econòmics del transport dels residus i permet actualitzar les instal·lacions als estàndards tecnològics i ambientals actuals. La disponibilitat d'accés directe des de la A-7 (sense travessar el nucli residencial de Montortal), evita la creació de nous accessos.  
  
Basant-se en aquestes condicions i en les directrius establides en la normativa sectorial de gestió de residus urbans, en particular els objectius de valorització i la previsió de dos línies de compostatge diferenciades per a MOR i FOS, es plantegen diverses alternatives d'organització i disseny de la instal·lació. Els equips de recepció i pretractament dels RU se situen finalment en la instal·lació 2, per la qual cosa la seua idoneïtat ha sigut considerada en el corresponent projecte.  
Per al tractament biològic de la fracció orgànica, es descarten el procés de biosecatge, així com el procés anaerobi per a obtenció de biogàs (ja que es disposa d'escasses referències d'èxit); s'opta pel compostatge (procés aerobi), atenent l'aprofitament de la maquinària existent, la bona comercialització del producte produït fins a la data i el coneixement que els operaris tenen de l'esmentada tecnologia. Es descarten els sistemes oberts de compostatge, per a evitar la dispersió d'olors. S'opta per sistemes tancats en edificis en depressió amb renovació d'aire i desodoració (biofiltres) que, a més, requereixen menys espai. La grandària mínima dels reactors de fermentació i maduració s'obté a partir del temps de residència necessari. Es requereix també espai per a l'afinament intermedi i final i l'arreplega del compost obtingut.  
  
A partir d'aquestes premisses, es proposen 3 alternatives de disseny de la instal·lació. Per a cada alternativa, s'analitzen les potencials afeccions sobre el sòl i l'ocupació, sobre les aigües, sobre el paisatge, sobre l'atmosfera (incloent generació d'olors i emissió acústica), consum de recursos (aigua i energia) i producció de residus. En els tres casos, es plantegen solucions constructives que permeten el funcionament de la planta, simultàniament amb les obres, atesa la necessitat de mantindre actius els processos de compostatge.  
L'alternativa de disseny finalment seleccionada es caracteritza per ubicar el sistema de recepció i preselecció en la instal·lació 2 i remodelar totalment la instal·lació de tractament de matèria orgànica (instal·lació 1) a fi d'optimitzar l'espai per mitjà d'una solució més compacta, la qual cosa permet alliberar més espai per a usos complementaris. L'espai alliberat és de més de 40.000 m².  
La localització d'una nau en paral·lel al camí de l'Assagador actua de barrera visual respecte de la resta de la instal·lació. El disseny exterior s'ha realitzat per mitjà de panells de formigó que incorporen imatges (arbres formats per elements reciclables i pel logotip del consorci), amb el doble objectiu de reduir l'afecció visual i divulgar l'activitat exercida. En relació amb aquest últim objectiu, la instal·lació incorpora un circuit de visites connectat amb el circuit previst en la instal·lació 2. El camí de l'Assagador, com el seu nom indica, és una via pecuària, i es respecta l'amplària legal d'aquesta.  
Amb caràcter general, el disseny de la instal·lació maximitza els temps de residència de materials i efluents en els processos i sistemes de tractament, respectivament, per a optimitzar el funcionament i millorar la qualitat dels productes obtinguts. La tecnologia de compostatge seleccionada respon a criteris d'alt rendiment de producció de compost i baixa generació de lixiviats, unit a menor superfície d'implantació en relació amb altres solucions. Permet, al seu torn, l'aprofitament dels equips electromecànics existents. Així mateix, es preveu el tractament de la MOR i la FOS (+FV) de forma separada, per mitjà de la seua entrada en la planta en horaris distints i la seua col·locació en zones diferents del reactor. La superfície de reactor destinada a cada fracció es pot ajustar a les necessitats, de manera que s'optimitza l'aprofitament d'aquest. La introducció de les dos etapes d'afinament permet augmentar el percentatge de recuperació de materials.  
En fase d'execució, les afeccions ambientals estaran associades a les labors de derrocament de les edificacions que queden en desús i demolició de fonamentacions, excavació i moviment de terres i construcció de les noves instal·lacions, incloent-hi la connexió elèctrica. Els residus generats seran gestionats a través de gestors autoritzats, d'acord amb l'estudi de gestió de RCD inclòs en el projecte. Les mesures preventives i correctores previstes en aquesta fase van encaminades a evitar molèsties sobre l'entorn: reg de material pulverulent, arreplega adequada de materials, control de la maquinària per a evitar afeccions fora de l'àmbit del projecte, limitar la velocitat dels vehicles, senyalització, etc.  
  
Atés que la planta existeix en l'actualitat i es troba en funcionament, són conegudes les afeccions ambientals associades. Com s'ha assenyalat, la planta es va inaugurar en 1989, i es refereixen en els seus orígens nombroses molèsties associades a olors i abocaments. Aquestes qüestions van ser abordades per mitjà de la reforma de la instal·lació (any 2007). L'actuació més significativa (atesa la millora ambiental que va comportar) és el confinament del tractament de compostatge en naus tancades amb sistemes de captació i depuració amb biofiltratge de l'aire, abans de l'emissió a l'atmosfera. Aquesta actuació va donar solució als problemes d'olors que es referien anteriorment a l'Alcúdia. La gestió dels lixiviats de la planta de tractament també es va adequar amb la seua reintroducció en el procés de compostatge i emmagatzematge en bassa impermeable, per a la seua gestió a través d'empresa autoritzada, no existint en l'actualitat abocament a domini públic hidràulic (DPH). Realitzada auditoria acústica en el perímetre de la instal·lació, es comprova el compliment dels nivells establits en la normativa.  
Les poblacions més pròximes (Montortal i Massalavés) es troben sensibilitzades per les molèsties que la instal·lació antiga va generar. Per això, la nova instal·lació incorpora en el projecte mesures primàries o preventives i mesures secundàries o correctores específiques. Entre les primeres, es troben el disseny de la tecnologia de compostatge i la metodologia de control, en naus tancades i assegurant prou aireig per a propiciar la degradació aeròbia. La mesura secundària consisteix en un sistema de captació, renovació d'aire i depuració d'olors dissenyat i dimensionat per a garantir que les emissions associades siguen les menors possibles, d'acord amb un estudi específic d'olors (aplicant un model de dispersió d'olors). Per a disposar de més capacitat de tractament d'aire i millor control del sistema s'ha optat per instal·lar dos biofiltres independents. L'aire de la zona d'afinament intermedi es recircula a la nau de bioestabilització i es depura en el biofiltre 1, mentre que l'aire de la zona d'afinament final es porta a la nau de maduració i es tracta en el biofiltre 2. D'acord amb aquest estudi, el nivell de 3 ouE/m³ s'aconsegueix a 190 m del límit de la instal·lació en direcció sud i sud-oest i 100 m en direcció nord. S'assegura que no hi ha afecció en les poblacions veïnes fins i tot en les condicions més desfavorables. Els dos biofiltres seran tancats per mitjà de coberta presostàtica i emissió canalitzada en sengles ximeneres de 10 m d'alçària.  
  
Per a previndre l'emissió de partícules en suspensió en les etapes d'afinament, cada nau comptarà amb un filtre de mànegues. El filtre rep l'aire aspirat de les campanes instal·lades en el carenat dels equips de garbellament i de l'aire en la impulsió dels equips de separació pneumàtica. Les cintes transportadores estaran tancades i les tremuges carenades.  
Com que està tot el procés allotjat en l'interior de naus tancades, el nivell de soroll quedarà atenuat per l'aïllament aportat pels tancaments. A l'aire lliure treballen la pala carregadora i els ventiladors d'impulsió d'aire dels biofiltres, per la qual cosa es realitzaran tasques de control i mesurament periòdic per a comprovar que no es produeixen molèsties. Els equips de procés s'instal·laran sobre sistemes antivibratoris. La circulació de camions també ha sigut considerada, i es preveu la limitació de la velocitat.  
Cada efluent s'arreplega de forma separada, incloent-hi les pluvials, per a optimitzar-ne la reutilització i reduir els volums a gestionar de forma externa. El sistema de tractament biològic aplicat s'ha seleccionat per la baixa ràtio de generació de lixiviats. Tant les superfícies interiors de les naus, com els depòsits i bassa d'emmagatzematge d'aigües, lixiviats i condensat, estan impermeabilitzades. En general, es minimitza el consum d'aigua per mitjà de l'ús de l'aigua de pluja i reintroducció dels fluxos generats en el procés. El lixiviat que excedisca el volum que és possible introduir en el procés, així com el condensat dels biofiltres, es portarà a l'EDAR per a la seua adequada gestió. Per mitjà d'un estudi geotècnic, s'ha comprovat que la instal·lació es localitza sobre terrenys poc permeables. En tot cas, el pla de vigilància i seguiment ambiental inclou el control de la qualitat i del nivell piezomètric de les aigües subterrànies per mitjà d'un sistema de tres piezòmetres.  
  
Els sistemes d'aspiració i impulsió d'aire i transport de materials tenen gran repercussió sobre el consum energètic de la planta, per la qual cosa s'han seleccionat equips d'alt rendiment. Atés l'alt consum energètic de la instal·lació, es preveu la implantació d'un sistema de gestió energètica d'acord amb la UNE-EN ISO 50053:2011.  
  
Les afeccions ambientals generades pel funcionament de la planta, una vegada reformada, seran anàlogues a les actuals encara que de menor magnitud, atesa la implementació en el projecte de les millors tecnologies disponibles.  
L'estudi d'impacte ambiental inclou el programa de vigilància i seguiment ambiental, per a totes les fases del projecte, encara que amb escàs grau de detall. No obstant això, en el pla de control de qualitat que s'inclou en el projecte s'aborda el control i seguiment de l'afecció ambiental, en totes les fases del projecte. En relació amb la fase de funcionament, es preveu el control de la major part dels paràmetres de funcionament, així com el control dels sistemes d'aspiració, del nivell de les arquetes o la neteja general. Inclou la realització d'un estudi de valoració d'olors en el moment en què la instal·lació estiga en funcionament, que es compararà amb la situació actual (blanc) i l'estimació realitzada en la fase de projecte. Es preveu el control periòdic d'olors, partícules en suspensió i qualitat de l'aire en l'entorn, així com de sorolls i vibracions en l'entorn (auditoria acústica). El control d'abocaments inclou les aigües residuals sanitàries i industrials i les pluvials de calçades i cobertes. Per a detectar infiltracions al subsòl, es preveu el control de les aigües subterrànies per mitjà de sistema piezomètric.  
  
A manera de conclusió, cal indicar que el grau de detall de la documentació presentada permet estimar l'alt grau tecnològic de les instal·lacions dissenyades, la coherència de les solucions adoptades, l'adopció de sistemes redundants de protecció i, en general, l'alt nivell d'exigència aplicat. Si bé la Séquia Real del Xúquer o els municipis limítrofs mostren reticències al projecte, cal ponderar adequadament les objeccions manifestades, influïdes per una inadequada gestió de la instal·lació existent en els seus inicis, i que van ser degudament abordades. En particular, no s'observa afecció ambiental rellevant que puga ser causada per la gestió de les aigües pluvials, tant de coberta (netes) com de vials. Aquestes últimes, considera el gestor de la séquia (de la qual cosa es fa eco la Confederació Hidrogràfica del Xúquer) que pogueren arrossegar contaminació; no obstant això, la bassa d'arreplega disposa d'un volum d'emmagatzematge més de 4 vegades superior a l'exigit i es preveu un sistema d'aprofitament d'aquestes aigües. El risc associat resulta irrellevant, tenint en compte l'escàs grau de contaminació potencial i l'alta dilució aconseguida si s'ompli totalment la bassa. En cap cas es connecten els sistemes d'arreplega d'aigües contaminades amb elements d'alleugeriment. Respecte a l'afecció visual, atenent l'estat envellit que presenta la instal·lació en l'actualitat i l'informe favorable emés per a la instal·lació 2, independentment dels requisits formals a completar per a la instal·lació 1, s'observa una millora global i un disseny cuidat de la façana principal, en atenció a la recerca de la integració visual de les instal·lacions. Cal incidir també en el caràcter industrial del sòl sobre el qual s'ubica, a pesar de l'ús agrícola de l'entorn. Això unit a l'adequada explotació de la instal·lació, porten a concloure la compatibilitat de l'impacte ambiental global del projecte.  
  
  
Consideracions jurídiques  
Les instal·lacions de valorització de residus urbans no arreplegats selectivament es troben sotmeses al procediment d'avaluació d'impacte ambiental, d'acord amb l'apartat 6.a.3 de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental i modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març.  
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.  
  
L'article 13 Decret 158/2015, de 18 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural atribueix a la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental la competència en matèria d'avaluació ambiental estratègica i de projectes.  
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent,declaració d'impacte ambiental  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte d'autorització i reforma de la planta de tractament de residus urbans de Guadassuar (instal·lació 1), promoguda pel Consorci Ribera i Valldigna en el camí de l'Assagador, s/n, de Guadassuar (València), sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions del projecte, l'estudi d'impacte ambiental i la resta de documentació que hi ha en l'expedient i s'adopten les mesures següents:  
1. Cal desmantellar progressivament les edificacions de la planta antiga, a mesura que queden fora d'ús, fins a aconseguir l'alliberament d'aquest espai. S'ha d'elaborar l'estudi de gestió de RCD corresponent a aquestes labors, i s'han de gestionar de manera adequada els residus generats.  
2. S'han de preveure sistemes de control automàtic del grau d'ompliment de les basses i depòsits d'arreplega d'aigües de la planta, i assegurar que s'hi buiden abans que s'aconseguisca el 80 % de la màxima capacitat i es gestionen adequadament les aigües retirades, a fi d'evitar qualsevol risc residual d'abocament.  
3. Les actuacions previstes en el pla de control de qualitat del projecte han de constituir el programa de seguiment ambiental durant la fase d'explotació. Aquestes actuacions, juntament amb les previstes en fase d'execució, hauran de documentar-se, als efectes d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de la seua eficàcia.  
4. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat haurà de ser comunicat a l'òrgan ambiental competent que establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser un acte de tràmit, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjuí dels que siguen procedents en via administrativa o judicial davant de l'acte, si és el cas, d'autorització del projecte.  
  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
Quart  
D'acord amb la disposició transitòria primera de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'Avaluació Ambiental, la regulació de la vigència de les declaracions d'impacte ambiental establida en l'article 43 de l'esmentada Llei 21/2013 és aplicable a aquesta declaració d'impacte ambiental.  
  
València, 11 de febrer de 2016.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
València, 15 d'abril de 2016.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.