Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5817, del 30-07-2008 (2008/9401)

RESOLUCIÓ de 26 de juny de 2008, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis de la Pobla de Vallbona, Cheste, Chiva, Benafigos, Vilamarxant, Utiel, Benifaió, Almussafes, Sollana i Gata de Gorgos.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5817

Data del DOGV
:   30-07-2008

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2008/9401


Data del document
:   26-06-2008

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Chiva
    * Vilamarxant
    * Utiel
    * Benifaió
    * Sollana
    * Gata de Gorgos
    * Almussafes
    * Pobla de Vallbona, la
    * Cheste
    * Benafigos
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 26 de juny de 2008, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis de la Pobla de Vallbona, Cheste, Chiva, Benafigos, Vilamarxant, Utiel, Benifaió, Almussafes, Sollana i Gata de Gorgos. [2008/9401]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, el qual estableix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjudici de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental s'haurà de publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 159/06-AIA la Pobla de Vallbona, 089/06-AIA Cheste, Chiva, 286/06-AIA Benafigos, 328/06-AIA Vilamarxant, 240/06-AIA Utiel, 227/06-AIA Benifaió, Almussafes, Sollana, i 123/05-AIA Gata de Gorgos.  
València, 26 de juny de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 159/3686-QYU  
Títol: Centre autoritzat de tractament de vehicles fora d'ús (CAT-VFU)  
Promotor: UVI del Automóvil, SL  
Autoritat substantiva: El Servei de Residus Industrials de la Direcció General de Qualitat Ambiental i la Comissió Provincial d'Activitats Qualificades de la Direcció Territorial de València   
Localització: c/ París, parcel·la 11, GP2 del sector II-1 del polígon industrial Mas de Tous al municipi de la Pobla de Vallbona (València)  
Descripció del projecte   
1. Objecte del projecte  
El projecte té com a objecte la instal·lació d'una activitat destinada al desballestament de vehicles com a centre autoritzat de tractament de vehicles fora d'ús al final de la seua vida útil (CAT-VFU).  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte   
L'emplaçament de l'activitat es localitza al c. París, parcel·la 11-GP2 del sector II-1 del polígon industrial del Mas de Tous, al terme municipal de la Pobla de Vallbona (València).   
D'acord amb la documentació tècnica presentada, el centre autoritzat de tractament (CAT-VFU) es projecta situar en una parcel·la de 1.257,05 m² amb 1.221,05 m² de superfície útil. L'edificació la integren 3 naus industrials adossades ja existents, de geometria rectangular i superfície semblant i, comunicades entre elles mitjançant obertura practicada en la paret de tancament cada dues naus. Les naus presenten, en la part davantera d'aquestes, un reculada de 6 m destinada a pati exterior i disposen en cadascuna d'un accés amb porta metàl·lica abatible i d'un accés de vianants.  
Les superfícies útils de les diverses estances i zones de treball es distribueixen de la manera següent:  
- Àrea de recepció i descontaminació de vehicles fora d'ús de 341,97 m², situada a la nau central.  
- Zona de vehicles descontaminats que inclou una àrea destinada a la neteja de peces mitjançant aigua a pressió de 339,43 m², localitzades en una de les naus laterals.  
- Àrea d'oficines i atenció a clients, lavabos i vestidors, i un entresolat d'emmagatzemament de peces recuperades amb un total de 385,40 m², situats en l'altra de les naus laterals.  
- Pati exterior, constituït per la zona de reculada de la part davantera de les tres naus, amb una superfície total de 199,95 m².  
La nau on se situa la zona de recepció i descontaminació de vehicles presenta sòl impermeable. El subministrament d'aigua potable procedirà de la xarxa municipal d'aigua potable del polígon. L'aireig s'assegura mitjançant ventilació natural a través de les portes d'accés a les naus i els buits de pas entre naus.   
Es disposa de reixetes cegues de recollida de vessaments que se situaran en la porta d'accés de nau central i en els dos accessos interiors que comuniquen la nau central amb les respectives naus laterals. La zona de neteja de peces, situada en la nau lateral destinada a l'emmagatzemament de vehicles descontaminats, disposa d'un albelló per a l'evacuació de les aigües residuals de la llavada de peces que desemboca en un separador d'hidrocarburs, abans de l'abocament definitiu d'aquests a la xarxa de sanejament del polígon. Pel que fa a l'evacuació d'aigües sanitàries dels lavabos i vestidors, situats en la nau lateral destinada a oficines i recepció, es realitza mitjançant abocament directe a la xarxa de clavegueram del polígon. Aquesta xarxa d'aigües sanitàries és independent de la xarxa de drenatge de recollida de vessaments i de la canalització de les aigües residuals del llavador de peces de les altres dues naus.  
Els residus generats en l'activitat són, bàsicament, els derivats de la descontaminació de vehicles. Es disposarà de contenidors adequats per als residus perillosos generats i es dotarà la zona d'emmagatzemament d'aquests de cubeta de contenció de vessaments accidentals.  
Alternatives  
En l'estudi d'impacte ambiental no es consideren alternatives a l'actuació projectada. Les naus on se situarà l'activitat estan ja construïdes, per la qual cosa no escau analitzar l'impacte derivat de l'alçament de l'edificació, sinó únicament els generats per l'activitat i els que puguen generar-se durant el futur desmantellament d'aquestes.   
Afeccions legals  
D'acord a l'informe de l'arquitecte municipal de l'Ajuntament de la Pobla de Vallbona, de 7 d'abril de 2006, l'emplaçament de l'activitat es qualifica urbanísticament com a urbà industrial amb un règim d'ús permés industrial en qualsevol situació.  
L'activitat projectada és, conforme la Llei 10/1998, de residus, i la Llei 10/2000, de residus de la Comunitat Valenciana, de gestió de residus perillosos, i queda sotmesa a la corresponent autorització administrativa per la conselleria competent al medi ambient.  
L'emmagatzemament de pneumàtics fora d'ús requereix la seua inscripció en el Registre de productors de residus de la Comunitat Valenciana, d'acord al Decret 2/2003, de 7 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament de la producció, possessió i gestió de pneumàtics fora d'ús.  
El Reial decret 9/2005, de 14 de gener, sobre activitats potencialment contaminants del sòl, exigeix als titulars d'aquelles activitats incloses en la relació del seu annex I segons CNAE, remetre un informe preliminar de situació del sòl ocupat davant de l'òrgan autonòmic competent, d'acord amb l'article 3.1 de l'esmentada reglamentació.  
El Decret 266/2004, del Consell de la Generalitat, que desenvolupa la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica, exigeix en l'article 18, la realització d'auditories acústiques per a aquelles activitats susceptibles de produir sorolls i vibracions.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que escaiga obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Consideracions ambientals  
1. Identificació, descripció i valoració dels impactes ambientals  
La llista dels principals impactes identificats en l'estudi d'impacte ambiental, com a conseqüència de l'execució del projecte i del funcionament de l'activitat del centre de descontaminació de vehicles fora d'ús, són els següents:  
- Possibles vessaments de residus o productes perillosos que afecten el sòl   
- Impacte sobre la qualitat de les aigües tant subterrànies com superficials derivades de l'emmagatzemament de residus i dels abocaments a clavegueram municipal.  
- Pel que fa a l'impacte acústic no s'espera afecció als veïns limítrofs i a l'ambient exterior.  
- Els riscs per contaminació de l'atmosfèrica seran els derivats dels gasos de combustió produïts pel moviment de vehicles.  
- La incidència sobre la vegetació i sobre la fauna serà mínima, en localitzar-se en polígon industrial.  
- Pel que fa a l'impacte sobre el paisatge, l'edificació i l'activitat s'integren perfectament en l'entorn del polígon industrial, pel fet de trobar-se envoltades d'altres edificacions i activitats industrials.  
2. Consideracions sobre les mesures protectores i correctores  
Les principals mesures protectores o correctores incloses en l'estudi d'impacte ambiental són:  
- Les portes d'accés a la nau central on es realitza la recepció i descontaminació de VFU, disposaran de canaletes de recollida de vessaments. Aquesta xarxa serà cega amb una capacitat de fins a 2 m³. També se situaran canaletes de recollida de vessaments en les portes d'accés a les naus laterals des de la nau central.  
- Per a la recollida de xicotets vessaments accidentals es disposarà d'absorbent no inflamable (sepiolita o equivalent) en quantitat suficient.  
- La nau de recepció i descontaminació de VFU disposa de sòl impermeable de formigó per a prevenir les possibles infiltracions i se li aplicarà una capa de pintura impermeable. Així mateix, se segellaran les juntes d'unió entre els panells de formigó laterals de les parets i el sòl de la nau.  
- La zona de magatzem de residus perillosos que se situa en la nau central haurà de disposar de cubeta de contenció per a possibles vessaments accidentals, amb una capacitat de retenció del 100% del volum del recipient d'emmagatzemament de major capacitat.  
- La zona de neteja de peces haurà de disposar d'una xarxa de recollida d'aigües residuals amb separador d'hidrocarburs previ a la connexió d'aquesta a la xarxa de clavegueram municipal.  
- Els abocaments sanitaris es realitzaran cap al clavegueram públic del polígon industrial.  
3. Consideracions sobre el programa de vigilància ambiental  
El programa de vigilància ambiental proposat en l'estudi d'impacte ambiental recull:  
- Neteja i ordre de les naus i dels exteriors, amb atenció especial a taques de vessaments i a l'emmagatzemament dels residus.  
- Manteniment preventiu de maquines i equips  
- Manteniment anual de l'equip d'aire comprimit per una empresa autoritzada.  
- Revisió mensual de les xarxes i sistemes de recollida de vessaments de la nau i funcionament del separador d'hidrocarburs de la zona de neteja de peces.  
Tramitació administrativa  
El 5 de maig de 2006 es rep sol·licitud de declaració d'impacte ambiental des del Servei de Residus Industrials de la Direcció General de Qualitat Ambiental, referent al projecte d'obertura d'una activitat per a un centre autoritzat de tractament de vehicles fora d'ús, promogut per l'empresa UVI del Automóvil, SL al terme municipal de la Pobla de Vallbona (València), amb l'objecte d'obtenir l'autorització com a gestor de residus. Així mateix, el 27 de juliol de 2006, es rep, complementàriament, nova sol·licitud de declaració d'impacte ambiental per a l'autorització de l'activitat des de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València.   
La documentació continguda en l'expedient d'impacte ambiental la constitueixen, entre altres:   
- Projecte tècnic d'activitat.  
- Projecte tècnic econòmic d'inscripció en el registre industrial  
- Estudi d'impacte ambiental, de desembre de 2005.  
- Expedient administratiu de llicència d'activitat instruït per l'Ajuntament de la Pobla de Vallbona, que inclou el resultat de la informació pública de no-al·legacions al projecte.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix, segons el que preveu l'annex I de l'apartat 6.C.1) Centres de tractament de vehicles al final de la seua vida útil del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, i concordants del Reglament d'aquesta.   
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana; i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 5 de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental atribueix a l'òrgan ambiental la competència en formulació la declaració d'impacte ambiental dels projectes sotmesos a aquesta.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte sobre un centre autoritzat de descontaminació de vehicles fora d'ús, promogut per UVI del Automóvil, SL, i situat al C/ París, parc. 11, GP2 del sector II-1 del polígon industrial Mas de Tous al municipi de la Pobla de Vallbona (València), sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix l'estudi d'impacte ambiental i en la documentació presentada.  
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. Els contenidors i dipòsits d'emmagatzemament temporal de residus perillosos hauran de ser sòlids i resistents al tipus de residu contingut. Seran etiquetats reglamentàriament i, quan siguen de naturalesa líquida, hauran de disposar de cubetes de retenció de vessaments o, si no n'hi ha, els dipòsits hauran de ser de doble paret.  
2. S'haurà de disposar d'un producte comercial, absorbent i no inflamable, en quantitat suficient per a assegurar la recollida de possibles vessaments accidentals i evitar-ne, en tots els casos, la neteja per aigualeig.  
3. La instal·lació haurà de disposar d'equips per a la recuperació dels gasos refrigerants de l'aire condicionat dels vehicles descontaminats, regulats pel Reglament CE 2037/2000, de 29 de juny de 2000.  
4. En el pati exterior, format per la zona de reculada de les naus que dóna accés a la instal·lació, no es podran estacionar vehicles fora d'ús relacionats amb l'activitat mentrestant, en aquest, no es dispose d'equips de recollida i tractament d'aigües incloses les pluvials, de conformitat amb la reglamentació ambiental aplicable.  
5. S'hauran de realitzar les auditories acústiques exigides pel Decret 266/2004, de 3 de desembre, del Consell, que desenvolupa la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica, que s'inclouran dins del programa de vigilància ambiental.  
6. S'haurà de complir amb totes les mesures protectores i correctores recollides en l'estudi d'impacte ambiental, com també, en el programa de vigilància ambiental proposat en l'apartat de manteniment preventiu.  
7. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també, si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a la Direcció General de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge que establirà, si escau, la incorporació de nous condicionants.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 2 d'octubre de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 089/7652-DFR  
Títol: Projecte bàsic de nova carretera CV-50. Tram: variant de Cheste i Chiva   
Autoritat substantiva: Conselleria d'Infraestructures i Transport  
Localització: Termes municipals de Cheste i Chiva  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista  
L'objecte d'aquest projecte és definir una autovia de nou traçat, dins del Pla d'infraestructures estratègiques (PEU), de manera que la CV-50 assumisca el paper de connexió nord-sud dels nuclis urbans situats en la corona de la perifèria de l'àrea metropolitana de València.  
   
L'actuació planteja la conversió en autovia del tram actual de carretera CV-50 entre el situat immediatament al sud de l'autovia A-3, que dóna accés a la població de Chiva, i l'enllaç d'accés nord a la població de Cheste. Les característiques geomètriques del traçat són les corresponents a una velocitat específica de 120 km/h i una velocitat de 80 km/h en el ramal d'eixida.   
La longitud del tram és de 9.002 m, i discorre pels termes municipals de Cheste i Chiva. Els radis mínims adoptats en el tronc de l'autovia són de 700 m i el pendent màxim adoptat en el tronc és del 3,7%. El traçat d'aquest s'ha dissenyat mitjançant quinze estructures, entre marcs de formigó, viaductes i passos superiors.   
La secció transversal tipus del tronc té dos calçades de 7,00 m d'amplària, amb vorals interiors d'1,5 m i exteriors de 2,5 m, separats per una mitjana de 13 m d'amplària, comptabilitzant-se en aquestes els dos vorals d'1,5 m.  
L'esplanada de la variant estarà formada per 75 cm de grossària de sòl seleccionat, on el sòl està classificat com a sòl tolerable, i 55 cm de grossària de sòl seleccionat, on ho està com a adequat.   
Per al ferm es distingeixen dos tipus de seccions tipus:  
Ramals unidireccionals:  
3 cm de microaglomerat M-10  
5 cm de mescla bituminosa S-20  
5 cm de mescla bituminosa G-20  
20 cm de llast artificial  
Rotondes i ramals bidireccionals:   
5 cm mescla bituminosa S-20  
8 cm mescla bituminosa G-20  
20 cm llast artificial  
2. Alternatives  
Es va decidir no aprofitar l'estructura actual sobre l'autovia A-3, perquè per a adequar-la a la velocitat de projecte de 120 km/h, implicaria la pròpia demolició d'aquesta.   
Es va plantejar, doncs, una possible solució que resolia els moviments entre ambdues autovies mitjançant una rotonda lateral situada a l'est de la CV-50 i una altra auxiliar sobre vella CV-50, mitjançant l'anomenat enllaç de pesos. Aquesta alternativa es va descartar per allò que tenien de complicat els moviments.   
Es va plantejar una tercera solució més senzilla, en la qual la rotonda de major diàmetre es projectava inferior a l'autovia. Aquesta solució es va rebutjar per la falta de capacitat i de nivell de servei.   
Arribats aquest punt, es va optar per dissenyar ramals directes per als moviments entre CV-50 i A-3, aprofitant la infraestructura existent, com a via col·lectora i carretera local.   
Tramitació administrativa  
1. Informació pública  
En data 15 de març de 2006, la Conselleria d'Infraestructures i Transport va remetre el projecte tècnic i l'estudi d'impacte ambiental corresponents al Projecte bàsic de nova carretera CV-50. Tram: variant de Cheste i Chiva.  
L'estudi d'impacte ambiental, com també el projecte, va ser sotmés a informació pública mitjançant anuncis publicats en el Boletín Oficial del Estado núm. 68, de data 21 de març de 2006, i en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana núm. 5221, de data 17 de març de 2006.   
2. Resum d'al·legacions  
Durant el període d'informació pública es van presentar 17 al·legacions, ni cap d'aquestes presentava caràcter ambiental, segons consta en el certificat emés pel cap de la Divisió de Carreteres de la Direcció General d'Obres Públiques de la Conselleria d'Infraestructures i Transport.   
3. Peticions d'informes sectorials i documentació complementària  
El projecte bàsic i l'estudi d'impacte ambiental va ser remés a diverses institucions:   
- Conselleria de Territori i Habitatge  
- Conselleria de Cultura, Educació i Esport  
- Confederació Hidrogràfica del Xúquer  
- Ministeri de Foment  
- Ajuntament de Cheste  
- Ajuntament de Chiva  
- Diputació de València  
- Servei Territorial de València  
En data 19 de maig de 2006 es va sol·licitar ampliació del contingut de l'estudi d'impacte ambiental, en concret:   
1. Certificat del resultat del tràmit d'informació pública.   
2. Justificació de la impossibilitat de millorar l'estructura actual sobre l'autovia A-3 per a adequar-la a la velocitat de projecte de 120 km/h.   
3. Llistats de desmunts i terraplens.  
4. Localització de les instal·lacions auxiliars.  
5. Explicació de la mesura correctora proposada de connexió a les xarxes de reg en distints punts.  
6. Informe emés per les tres comunitats de regants afectades.  
7. Informe, emés per la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, exigit per la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, d'acord amb l'article 11 d'aquesta.  
8. Procedència dels materials de construcció i destinació dels materials a abocadors d'inerts.  
9. Establiment de mesures protectores o correctores destinades a reduir els nivells acústics durant la fase d'explotació de la via.   
Afeccions legals  
1. Camins ramaders: Hi ha en l'àmbit de les obres dos camins ramaders classificats al terme municipal de Chiva i una a Cheste:  
- Assagador Reial de Gestalgar a Godelleta: Aquest assagador procedeix del terme municipal de Gestalgar i penetra al terme municipal de Chiva, pel paratge anomenat la Paralela, deixant a la seua esquerra la font del mateix nom, creua el camí de Siete Aguas i deixa a la seua esquerra el paratge de Girona. Aquest camí ramader creua una forest municipal consorciada amb l'Ajuntament de Chiva, però conserva lliure el pas de bestiar. L'amplària legal d'aquest camí és de 75,22 m en tot el seu recorregut, d'una longitud aproximada de 30 quilòmetres i en direcció d'oest a sud. Va ser tallat per la A-3 i desviat per un camí de servei fins a la CV-50 per a aprofitar l'estructura existent de la CV-50 sobre la A-3, recorre al voltant d'1 km per la CV-50 i reprén el seu traçat antic.  
- Assagador Vell: Inicia el seu recorregut en l'assagador reial descrit anteriorment que amb direcció oest segueix el trànsit de l'anomenat assagador Vell de València. Coincideix en el seu traçat en pocs metres amb la carretera de Llíria, acabant el recorregut d'aquest en el nucli de població de Chiva en la part sud d'aquesta. L'amplària legal del camí ramader és de 20,98 m i té una longitud aproximada de 3 km i una orientació de nord a oest.   
- Assagador de Castilla: Procedent del terme municipal de Pedralba penetra en Cheste després d'assagador Vensa, pel paratge conegut com a assagador Llarg. L'amplària legal és de 37,61 m i la seua amplària necessària de 15 m. La longitud aproximada és de 15.700 m i el ramal d'assagador que uneix a l'assagador a Chiva té un recorregut aproximat de 1.000 m.   
2. Espais naturals: La traça de la carretera objecte d'estudi, no afecta directament cap espai natural d'interés ambiental, ni figura de protecció, segons la legislació vigent.  
Consideracions ambientals  
Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació  
- Geomorfologia, geologia i edafologia  
La zona corresponent a la variant es localitza parcialment en la depressió de Llíria i travessa el riu Túria i la rambla de Chiva. Especialment desenvolupades es troben les terrasses quaternàries lligades als cursos fluvials, sedimentats pels diversos estadis erosius del riu, La depressió està farcida de materials neogens (terciaris) i quaternaris i està delimitada per una sèrie de fractures d'orientació NNE-SSO i NO-SE. Aquest últim grup de fractures defineix el relleu, mentre que el primer sembla el responsable del pendent cap a la costa actual.   
Estratigràficament la zona d'actuació està formada per dipòsits que comprenen del triàsic al quaternari. Hi ha dues unitats hidrogeològiques pertanyents a la conca del Xúquer i són les de Llíria-Casinos i Buñol-Cheste.   
- Clima  
Es tracta d'un clima mediterrani, caracteritzat per un període de sequera i de temperatures màximes durant els mesos de juliol i agost.   
- Hidrografia  
Per la zona on es preveu realitzar les actuacions discorren: el barranc de Chiva, de la Canaleta, de la Cueva, Grande i Hondo. Tots ells desemboquen en la rambla de Poyo, que després de successives etapes, ja amb el nom de barranc de Torrent, desemboquen a l'Albufera. L'àmbit d'estudi es correspon amb l'aqüífer Buñol-Cheste. En ell les calcàries pontianes del sostre de la formació miocena constitueixen un nivell d'aqüífer discontinu sovint drenat.  
- Sismicitat  
D'acord amb la norma de construcció sismoresistent, la zona d'estudi es troba en la seua totalitat inclosa en la zona sísmica primera, per la qual cosa no són necessàries accions especials per criteris sísmics.  
- Vegetació  
La vegetació ha patit una degradació de caràcter antròpic, de manera que la vegetació primitiva s'ha anat substituint per etapes degradades d'aquests boscos. Pràcticament en tota la superfície es troben camps de cultiu. Així, es pot distingir:  
. Zones predominantment agrícoles de cultius llenyosos, sent els més abundants la vinya, la garrofera i els cítrics com ara el taronger o mandariner. Juntament amb els cultius de tarongers i mandariners, apareixen altres espècies associades com ara l'agret, la xicòria silvestre i la fumària.  
. Zones urbanitzades on es troben espècies en parcel·les sense edificacions, enderrocs i vores de camí, com ara el margall boig i cebollí, entre altres espècies, i espècies per a ornamentar, com ara el xiprer, la mimosa, la buganvíl·lia...  
. Zones on es troben formacions regressives incompletes de la vegetació potencial, a causa dels incendis produïts de manera reiterada. S'observa una garriga acompanyada amb coscoll, romer, ginebre, bruc, espart, argelaga, llentiscle...   
. Zones de cultiu de secà en abandó o en guaret, on es troben olivarda, albaida o fenàs.  
. Zones de bosc de pi, sobretot pi blanc.  
. Zones de rambles i barrancs, on la vegetació ripària, es troba molt degradada o destruïda a causa de l'acció de l'home i a les periòdiques avingudes, com a conseqüència de les pluges torrencials. Es tracta d'espècies com ara el baladre, la canya comuna, els esbarzers, la figuera...   
- Fauna  
En la zona d'estudi, hi ha diverses zones:   
. Zones predominantment agrícoles:   
. Aus com el xoriguer, el mussol comú, la puput, la merla, el verderol, el cruixidell, la cadernera...  
. Xicotets mamífers com el conill, la rata negra o de camp, la rata comuna, el ratolí de camp, el ratolí comú i l'eriçó comú o europeu.   
. Rèptils com la sargantana ibèrica i la serp verda.  
. Amfibis com el gripau comú, el gripau corredor i la granota comuna.  
. Zones de matoll, segons el grau de cobertura vegetal que hi haja en una determinada zona l'ornitofauna presenta determinada variació:   
. Zones de matoll baix i escassa coberta: predominen les aus que nidifiquen en el sòl o sobre el matoll com ara l'alosa, la merla, el còlit ros, el bitxac comú...  
. Zones on predomina el matoll: hi ha major diversitat, i hi destaca l'òliba, el cucut, la busquereta cuallarga, la busquereta cap negra, el bitxac... Entre els mamífers més representatius estan el ratolí de camp, l'eriçó europeu, el conill comú i la llebre. També poden trobar-s'hi la serp blanca, la sargantana cendrosa i el fardatxo.   
. Zones de pineda: com a au associada estrictament a zones de pineda està la mallerenga petita, mentre que la resta d'aus, generalment poden trobar-se en qualsevol altre tipus d'espècies arbòries, com el xot, la mallerenga carbonera, el bitxac comú, la merla, el capellanet de cresta, la cucut, l'esparver vulgar, el mussol comú, la busquereta cap negra, la cornella, tórtora comuna i la puput. Els mamífers més representatius són l'esquirol, el ratolí mediterrani, l'eriçó, el porc senglar i la rabosa. Entre els rèptils abunda la serp blanca i el fardatxo.   
. Zones residencials i pobles: destaquen les aus típicament urbanes com el verderol, l'oroneta cuablanca, el xoriguer, l'oroneta comuna, el teuladí, el gafarró, la falcia, l'estornell negre i la merla. Entre els mamífers, la rata comuna i el ratolí domèstic. També destaquen el gripau comú, el gripau corredor, la granota comuna, la sargantana ibèrica i el dragó comú.  
- Paisatge  
Hi ha tres unitats paisatgístiques que el componen: el natural, l'agrícola i les poblacions. Es tracta d'un paisatge fortament antropitzat, majoritàriament agrícola, sense que hi haja elements singulars o unitats paisatgístiques d'especial importància.   
- Patrimoni cultural  
L'estudi d'impacte ambiental disposa de l'autorització administrativa per part de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència per a la realització de la prospecció arqueològica de la zona afectada pel projecte bàsic i la memòria corresponent a aquesta. En ella es conclou que en els jaciments d'El Mojón i de Puente Royo hauran de prendre's mesures correctores adequades, que minimitzaren l'impacte de les obres que s'han de desenvolupar sobre els elements documentats.   
Així mateix, disposa de les fitxes i plans d'ubicació dels jaciments arqueològics, paleontològics i etnològics dels municipis de Cheste i Chiva.   
- Medi socioeconòmic  
En ambdós municipis s'ha incrementat en els últims anys la població, sobretot al municipi de Chiva, i destaca la que se situa en un rang d'edat comprés entre els 25 i 40 anys. La demanda de serveis ha anat en augment i es preveu que continue augmentant. Aquest sector és el de major ocupació, després l'industrial i, finalment, el sector agrari. Aquesta ocupació s'ha anat convertint en una ocupació a temps parcial. En els últims anys, el sector industrial i el de la construcció han crescut al municipi, adquirint més importància. Cap dels dos municipis és especialitzat en turisme.   
- Riscs  
L'estudi ha omés els riscs d'erosió i lliscament i despreniment. No obstant això, aquests no tenen rellevància, prenent únicament les qualificacions de molt baixa i inexistent, respectivament.   
Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants  
Sota aquest epígraf es pretén remarcar en l'efecte generat per l'actuació que, d'entre els estudiats en l'estudi d'impacte ambiental, presenten major rellevància. L'estudi d'impacte ambiental distingeix entre: pertorbacions sobre el medi abiòtic, sobre el medi biòtic, sobre el paisatge, sobre els camins ramaders, sobre el patrimoni historicoartístic i arqueològic i sobre el medi socioeconòmic.  
Entre els impactes es destaquen:   
- En la fase de funcionament, es preveu una lleugera variació microclimàtica, per l'augment de la humitat de manera puntual, com a conseqüència de l'acumulació d'aigua de reg als talussos i la resta de zones objecte de revegetació, a causa de l'augment en la freqüència de reg. I al contrari, es produirà una disminució de la humitat en la superfície ocupada.   
- Durant la fase de funcionament, segons els resultats obtinguts mitjançant una predicció teòrica dels nivells de soroll, es preveu el compliment dels nivells màxims permesos sense necessitat de mesures especials a partir dels 10,4 m de la vora de la carretera per al límit diürn i 15,1 m per al límit nocturn. Atés que no hi ha edificacions a menys de 10,4 m de la traça, no està prevista l'adopció de mesures correctores.   
- Durant la fase de construcció, contaminació per lixiviats per ús en excés de fertilitzants i pesticides en les àrees de revegetació.   
- Deposició de partícules sòlides en suspensió en la superfície de la coberta vegetal, com a conseqüència del moviment de terres i de l'arrossegament de materials solts abassegats, poden arribar a interferir en les funcions fotosintètiques. Les mesures preventives proposades, regs periòdics, reduiran les esmentades partícules.   
- Atés que durant la prospecció arqueològica realitzada s'han trobat dos jaciments arqueològics afectats per les obres: El Mojón i El Puente Royo, es considera necessari que personal qualificat realitze les labors de control i seguiment arqueològic de l'obra mentre duren els treballs de desmunt en les dues zones.  
- Com a conseqüència de l'execució de les obres, serà necessari interrupcions de trànsit, afeccions a la xarxa elèctrica i xarxes de reg locals que hauran de ser objecte de reposició.  
Consideracions sobre les mesures correctores i protectores  
Es detallen a continuació aquelles mesures correctores que per la importància o originalitat d'aquestes, cal destacar. Així, es constata:  
- És molt important controlar la dosificació total de nutrients en les zones objecte de revegetació, per a evitar la contaminació de l'aqüífer. Amb aquest fi, s'establirà un programa d'adobament on s'aplique només la quantitat necessària de nutrients.   
- Com a norma general, no es realitzaran treballs nocturns en les zones més pròximes a punts habitats.   
- Els moviments de terra no es realitzaran fins que no hagen passat quatre dies des de les últimes precipitacions i que el contingut en humitat d'aquesta siga inferior al 75%.  
- En cas de realitzar talls de trànsit rodat, aquests es realitzaran en el moment en què siga menor la intensitat circulatòria.  
- Les revegetacions, els trasplantaments i les sembres hauran de realitzar-se amb la major brevetat possible, però realitzant-se en els períodes que siguen més adequats per a cada espècie.   
Consideracions sobre el programa de vigilància ambiental  
S'estableix que el contractista nomenarà la persona responsable en medi ambient que s'encarregarà de l'execució de les mesures correctores proposades i de proporcionar a la direcció d'obres, la informació i els mitjans necessaris per al correcte compliment del programa de vigilància ambiental.   
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 8-a) de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.   
L'expedient han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 8.3 c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.   
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Projecte bàsic de nova carretera CV-50. Tram: variant de Cheste i Chiva, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establits a continuació.  
Segon  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'hi estableixen les següents:  
1. S'haurà de presentar l'informe redactat per la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, conforme a l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural.   
2. Prèviament a l'aprovació definitiva del projecte de construcció s'haurà d'obtenir autorització de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge d'acord amb la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders, de modificació o reposició de pas de camins ramaders.   
3. Si durant la fase d'execució de les obres apareixen coves, avencs o altres cavitats subterrànies, aquestes s'hauran de paralitzar en el seu l'entorn, i se n'haurà d'informar de manera immediata a la Direcció Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge a València, i el promotor haurà d'encarregar a personal especialitzat la realització d'un estudi geològic i biològic de la cavitat per a determinar-ne l'interés i avaluar les mesures necessàries per a evitar l'afecció a aquestes.  
4. Si durant l'execució de les obres es produeix qualsevol troballa arqueològica, el fet s'haurà d'informar a la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, de manera immediata, i s'hauran d'adoptar les mesures pertinents amb vista a la protecció i conservació d'aquestes, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
5. En la redacció del projecte constructiu s'haurà de determinar la localització de totes les instal·lacions auxiliars, evitant les àrees arborades, franges ocupades per camins ramaders, sòl no urbanitzable protegit i zona de domini públic hidràulic.  
6. S'haurà de recuperar la capa superior del sòl vegetal que puga estar afectada per l'obra per a la posterior reutilització d'aquest en els processos de restauració. Els sòls fèrtils així obtinguts s'hauran d'abassegar al llarg de la traça en muntons de manera que es garantisca el manteniment de les propietats naturals d'aquests. En cap cas aquests abassegaments temporals es realitzaran tallant la xarxa de drenatge superficial o els sistemes de reg existents. De la mateixa manera, en finalitzar els treballs, s'haurà de procedir a la descompactació per subsolat de tots els terrenys s'haguen vist afectats per les obres i la maquinària emprada en aquestes.  
7. Els materials de farciment i les llasts que calguen per a l'execució del projecte s'hauran d'obtenir de préstecs o pedreres existents i legalment autoritzades. En cas de noves obertures, aquestes s'hauran de sotmetre, amb caràcter previ a la seua utilització, al procediment de declaració d'impacte ambiental.   
8. La direcció d'obra haurà d'exigir, una vegada executades i acabades les obres, la retirada a abocador controlat de totes aquelles runes, materials sobrants i la resta d'elements o restes d'obra que hagen sigut depositats, abocaments o abandonats en qualsevol àrea de terreny que s'haja vist afectada per les obres projectades. Si no es tractar d'un abocador de residus degudament identificat i legalitzat, s'haurà de sotmetre, abans de la utilització d'aquest, al procediment d'estimació d'impacte ambiental. No obstant això, d'acord al Decret 200/2004, d'1 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, si es tractara de residus inerts adequats, els abocadors quedaran exempts del procediment d'estimació d'impacte ambiental. No obstant això, s'haurà d'obtenir una autorització administrativa de residu inert adequat mitjançant una resolució de la conselleria competent en medi ambient.   
9. La direcció d'obra haurà d'exigir el compliment de les mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental, com també dels condicionants d'aquesta declaració d'impacte ambiental.  
10. S'haurà de realitzar un estudi acústic de l'entorn de la traça, d'acord amb la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica i el Decret 104/2006, de planificació i gestió en matèria de contaminació acústica. S'haurà d'incloure cartografia, a escala adequada, en la qual se situen les isofones llindar assenyalades per l'esmentada legislació, i establir en conseqüència, i si és el cas, les mesures correctores oportunes. En aquest sentit, s'estableix que sempre seran preferibles els dics de terra vegetats a les pantalles rígides (absorbents o reflectors). Es pressupostarà la campanya acústica que es duga a terme durant la fase d'explotació.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 4 d'octubre de 2006.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 286/06-AIA  
Títol: Granja porcina d'engreixament  
Promotor: Herrero Bernuz SL   
Autoritat substantiva: Ajuntament de Benafigos (Castelló)  
Objecte del projecte: Sol·licitud de llicència d'activitat per a explotació porcina d'engreixament   
Localització: Partida Serradetes, polígon 13, parcel·les 206 i 207, del terme municipal de Benafigos (Castelló)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a l'inici d'activitat, d'una granja porcina d'engreixament (grup segon), les característiques de la qual, segons la documentació aportada, són:  
Actualment, sobre una parcel·la de 39.232 ha, s'emplaça l'explotació porcina de producció de porcells, amb capacitat per a 80 mares, 4 mascles i 1.440 places de porcells (fins a 18 kg). Es pretén realitzar un canvi d'orientació de l'activitat, consistent en l'engreixament de porcí, juntament amb la realització d'una ampliació que elevaria el total de la capacitat de l'explotació fins a un total de 2.990 animals (sent l'equivalència de 294 UGM).  
Es construiran dues naus, de 1.234 m² cadascuna, sent la superfície total coberta derivada de l'ampliació de 2.468 m².   
S'hi adjunta sol·licitud de l'informe regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, referent a la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural.   
En totes les naus, tal com s'indica en l'estudi d'impacte ambiental, es dotarà els animals d'espai suficient, tal com s'estableix en el Decret 1048/1994, sobre benestar animal, i s'hi compliran els requisits sobre espais mínims i condicions de cria.   
La granja es dedicarà a l'engreixament de porcs, des de la seua entrada en l'explotació, amb un pes de 18-20 kg, fins que obtenen aproximadament un pes de 90-100 kg, moment en el qual seran traslladats a l'escorxador. La duració aproximada de cada lot és d'uns 126 - 140 dies, i hi haurà entre cadascun d'ells, un període de buit sanitari de 15 dies.   
La producció de purí anual s'estima en 6.428,5 m³, equivalents a 21.677,75 kg de N/any; i considerant la incorporació a aquesta xifra, una reducció del 12% de nitrogen, derivada de la tipologia de pinsos subministrats als animals, la quantitat de nitrogen anual resultant seria de 19.076,42 kg. Ni en l'estudi d'impacte ambiental, ni en la documentació complementària no s'adjunta còpia del precontracte d'acceptació subscrit amb l'esmentada empresa proveïdora de pinsos.  
En el sòl de les naus hi haurà canals de dejeccions per a la recollida del purí, les quals estaran separades segons els departaments, sent la capacitat total d'emmagatzemament de les naus que s'han de construir de 1.010 m³; i disposarà a més d'una bassa coberta, amb capacitat per a 784 m³. Les basses estaran construïdes amb solera i parets de formigó, amb l'objecte d'evitar la possibilitat de contaminació de les aigües subterrànies fonamentalment.   
El purí generat serà utilitzat com a adob orgànic en finques agrícoles de la zona, i s'hi adjunten contractes d'autorització de les esmentades parcel·les per part dels seus propietaris, com també plànols cadastrals de localització d'aquestes; la totalitat de les parcel·les que s'adjunten fan, aproximadament 265,5148 ha. Paral·lelament, tal com s'assenyala en l'estudi d'impacte ambiental, no s'escamparan purins a menys de 35 metres de conduccions d'aigua sense pressió, pous, captacions d'aigües potables o destinades al reg d'hortalisses. Tampoc en menys de 200 metres respecte de zones de bany, llocs d'acampada o cursos d'aigua si el pendent de la superfície en què s'escampen és superior al 7%.   
L'aigua que utilitza la granja prové de la xarxa d'aigua potable municipal; i es disposa de dos depòsits reguladors en les naus, de 2.000 litres en cada nau.  
S'hi adjunta còpia de la sol·licitud de l'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, Comissaria d'Aigües, segons l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'ordenació del territori i protecció del paisatge, sobre disponibilitat i compatibilitat de l'increment de l'aigua necessària que s'ha d'utilitzar en la granja.   
Respecte a l'eliminació de cadàvers de l'explotació, en l'estudi d'impacte ambiental s'indica que l'Ajuntament de Benafigos ha subscrit un contracte amb el centre d'aprofitament de cadàvers de Canet Sansano, situat a la localitat d'Almassora, i assenyala que la recollida d'animals morts s'efectua en l'esmentada localitat diàriament; i es disposan, per al trasllat d'aquests fins a Benafigos, de dipòsits estancs, amb tapadora hermètica, subministrats per l'empresa.   
Els residus agroquímics seran depositats en un contenidor proporcionat pel gestor de residus autoritzat amb aquest fi, fins que aquest n'efectue la recollida.  
L'explotació es troba a 3 km de distància respecte a la població d'Atzeneta del Maestrat, i a 10 km del nucli urbà de Benafigos.   
Tramitació administrativa  
1. Informació pública i remissió de l'expedient  
L'expedient es va iniciar el 2 d'agost de 2006, amb la remissió per part de l'Àrea de Qualitat Ambiental, de la Conselleria de Territori i Habitatge, de còpia de l'estudi d'impacte ambiental, projecte bàsic, documentació complementària presentada pel promotor, còpia de la informació pública, còpies de les sol·licituds d'informe la Conselleria d'Agricultura i a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.   
La informació pública s'ha realitzat mitjançant la publicació en el DOGV núm. 5251, de 4 de maig de 2006, sense que s'hi hagen presentat al·legacions.   
Informes sectorials  
Entre els informes administratius recollits en el projecte bàsic i en l'estudi d'impacte ambiental, s'inclou:   
- Autorització prèvia de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial (resolució de 4 d'octubre de 2004; expedient: 20040804-FB); que inclou l'informe favorable de la Conselleria d'Agricultura en què s'indica:   
"En relació amb aquest expedient, s'ha emés un informe favorable per part de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, condicionat al compliment de determinats requisits d'infraestructura sanitària; havent de dotar-se l'explotació de les instal·lacions següents:  
- Sistema eficaç de desinfecció (gual sanitari) de les rodes dels vehicles que entren o isquen de l'explotació, en els accessos a aquesta, com també sistema apropiat per a desinfecció de la resta del vehicle.   
- Tancament de l'explotació (tanca perimetral) i sistemes de protecció contra possibles transmissions de malalties (tela antiocells o malla metàl·lica en finestres i buits).  
- Disposició de construccions, instal·lacions, utillatge i equip que possibilite una eficaç desinfecció, desinsectació i desratització.  
- Disposar de sistema de recollida o tractament i eliminació de cadàvers, amb suficients garanties sanitàries i de protecció del medi ambient.   
- Adequat llatzaret per a l'observació i segrest dels animals.  
- Mesures higienicosanitàries necessàries perquè el personal i l'utillatge de l'explotació no puguen transmetre malalties.  
- Utillatges de neteja, maneig i vestidor d'ús exclusiu en l'explotació.  
- Pediluvis o altres mitjans d'eficàcia semblants, a l'entrada de locals, naus o parcs.  
- Disseny de les instal·lacions que eviten l'entrada en el recinte de vehicles de proveïment de pinsos, càrrega i descàrrega d'animals i retirada de purins, havent de realitzar-se aquestes operacions des de fora de l'explotació.   
- Disposar d'un llibre de visites on s'anoten totes les que es produïsquen i el número de les matrícules que hagen entrat en l'explotació.  
- Disposar de basses de fem encerclades i impermeabilitzades, naturalment o artificialment, que eviten el risc de filtració i contaminació de les aigües superficials i subterrànies, assegurant que s'impedisquen pèrdues per desembassament o per inestabilitat geotècnica, amb la grandària necessària per a poder emmagatzemar la producció d'almenys tres mesos, que permeta la gestió adequada d'aquests.  
- Certificat emés pel tècnic municipal de proveïment i subministrament d'aigua potable a la població del municipi, en el qual s'indica que no es preveu afecció pel consum previst per a l'exercici de l'activitat que s'ha d'instal·lar; estant subscrit a data 15 de juny de 2005, amb el vistiplau del Sr. alcalde de Benafigos."   
Afeccions legals  
El sòl on se situa l'activitat es qualifica com a sòl no urbanitzable, segons la normativa urbanística municipal.   
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de Castelló ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desenvolupament de la Llei 11/1994, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
El municipi de Benafigos no està considerat com a zona vulnerable segons el Decret 13/2000, de 25 de gener, del Govern Valencià, pel qual es designen, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, determinats municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries.   
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte. Identificació i valoració d'impactes.  
En l'estudi d'impacte ambiental s'han identificat els elements ambientals susceptibles de ser afectats pel projecte, entre els quals s'inclou: sòl, aigües (superficials i freàtiques), paisatge, fauna, climatologia i vegetació, i s'estableix una distinció entre la fase de construcció i la de funcionament.   
Durant la fase de realització de les obres, de manera temporal es produiran els impactes següents:  
- Alçament de la capa vegetal del terreny on s'han de situar les naus.  
- Moviment de terres en basses i sabates.  
- Dipòsit de materials de construcció sobre el terreny.   
- Sorolls propis de la construcció d'una nau.  
Durant la fase de funcionament, els elements ambientals susceptibles de ser afectats són:   
- El sòl: ja que en el camp, la utilització del purí com a adob orgànic, pot produir contaminació si no es realitza, en les quantitats que estipula el Reial decret 261/1996, de 16 de febrer, sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda per nitrats procedents de fonts agràries, i l'aplicació d'aquests serà segons l'Ordre de 29 de març de 2000, per la qual s'aprova el Codi valencià de bones pràctiques agràries.   
- Les aigües (tant superficials, com subterrànies): la utilització del purí com a adob orgànic en finques rústiques, podria arribar a produir contaminació en aigües superficials o subterrànies, si no és aplicat en les condicions autoritzades.   
- Producció de males olors derivades dels gasos que emeten els purins dels animals.  
- Sorolls: en l'explotació no es produiran sorolls perceptibles des de l'exterior, i tenint en compte la ubicació de l'activitat en zona rústica i allunyada d'habitatges i construccions, el tipus de molèstia susceptible de produir-se és mínim.   
- Impactes visuals: la construcció de les naus, en terreny rústic, podria produir impactes visuals negatius, si la construcció d'aquestes no fóra d'acord amb el medi rural i no s'integrara en el paisatge.   
No s'ha efectuat cap valoració dels impactes basant-se en cap dels mètodes de valoració establits.  
2. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.  
Entre les mesures correctores que es consideren a fi de minimitzar el possible efecte negatiu que puga produir-se derivat de la implantació de l'activitat s'han inclòs:  
- Compliment del que s'ha especificat en el Reial decret 324/2000, de 3 de març, pel qual s'estableixen les normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines.   
- Compliment de totes les mesures correctores que s'indiquen en el projecte d'activitat.  
- La producció de purí s'haurà de regular amb una alimentació controlada i per fases.  
- L'emmagatzemament del purí s'haurà d'efectuar en basses i canals amb acabat hidròfug per a evitar pèrdues indesitjades. La grandària serà l'adequada per a poder emmagatzemar la producció de tres mesos.   
- El purí s'haurà d'aplicar en dosis tals que no se superen els 210 kg/ha/any i 170 kg/ha/any de nitrogen, segons les zones d'aplicació.   
- El purí s'haurà d'aplicar segons el que s'ha indicat en el Codi de bones pràctiques agràries (Ordre de 29 de març de 2000, de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, per la qual s'aprova el Codi valencià de bones pràctiques agràries), fent-se especial insistència pel que fa a:   
. No s'haurà d'aplicar el purí pròxim a corrents d'aigua, rius, rierols, barrancs, fonts, conduccions subterrànies d'aigua, etc. Com també en pendents superiors al 7%.  
. S'hauran de respectar les distàncies mínimes pel que fa a la seua distribució sobre el terreny: 100 metres respecte a altres explotacions del grup 1r, i de 200 metres respecte a les de la resta de grups i als nuclis urbans.   
. S'haurà de llaurar i soterrar el purí immediatament per a evitar les possibles pèrdues de nitrogen amoniacal que puguen produir males olors.   
- La granja haurà de disposar d'una tanca perimetral, amb gual sanitari ela qual s'ha de dotar d'una solució desinfectant per a evitar la contaminació per les rodes dels vehicles que hi accedisquen.   
- Hi haurà tela antiocells instal·lada en les finestres, per a impedir l'accés a l'interior d'animals que puguen ser vectors de malalties.  
- Ha d'evitar-se l'entrada de persones alienes a les instal·lacions, i portar-ne un control amb un llibre de visites, on s'apuntaran les matrícules dels vehicles que hi accedisquen, i s'hi exigiran fins i tot mesures higienicosanitàries com ara canvi de roba i botes abans d'entrar en les dependències de la granja.   
- Els cadàvers s'hauran de transportar en recipients estancs a les casetes de recollida que el municipi té habilitades amb aquest fi.   
- L'activitat haurà d'estar integrada en l'entorn, en el medi, perquè es cuidarà l'acabat dels paràmetres exteriors, és especial la pintura de colors clars en les façanes.  
- S'hauran de mantenir en bon estat els extintors contra incendis que hi ha a l'interior de les naus.  
Respecte al programa de vigilància ambiental, s'indica que en aquest s'haurà de:  
- Presentar especial interés a l'aspecte ambiental que puga patir modificacions importants i controlar la producció d'efectes de riscos imprevistos o desconeguts.  
- Controlar l'execució i la vigilància de les mesures correctores proposades, i fins i tot, si així s'estima convenient, s'ajustarien o modificarien per a un millor funcionament.  
- Controlar la producció dels fems, de manera que es garantisca que la posterior utilització d'aquests com a adob orgànic no presenta problemes sanitaris.  
- Presentar un informe anual on es reflectisca qualsevol canvi en el sistema d'explotació, que haja de ser comunicat a aquesta Conselleria. Com també l'aplicació de les mesures de protecció i de restauració previstes, dels controls realitzats i de qualsevol incidència de caràcter ambiental que puga produir-se durant el desenvolupament d'aquesta.   
- Presentar en aquesta Conselleria de Territori i Habitatge, el volum de purins produït i la destinació d'aquests, indicant el tipus de cultiu sobre els quals s'ha aplicat i la conformitat dels propietaris, si són diferents del titular de l'explotació; a més es prestarà especial atenció a:   
. Bon estat de la tanca perimetral de l'explotació i les malles de les finestres.  
. Bon estat de la substància desinfectant del gual sanitari perquè es mantinga l'eficàcia d'aquest.  
. Bon estat dels paraments de les basses per a evitar l'aparició de possibles fugues.   
L'activitat es considera viable des del punt de vista ambiental, sempre que s'adopten les mesures preventives i correctores establides en l'estudi d'impacte ambiental; ampliant-se amb el compliment dels condicionants exposats en aquesta declaració d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 6.a.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la legalització de l'explotació porcina, situada a la partida Serradetes, polígon 13, parcel·les 206 i 207, del terme municipal de Benafigos (Castelló), promoguda per Herrero Bernuz, SL, sempre que aquesta es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:   
- Haurà de disposar-se, prèviament a la concessió de llicència d'activitat, de l'informe favorable de Patrimoni Cultural de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, i del respectiu informe de l'organisme de conca corresponent; havent de ser presentats davant d'aquesta Direcció General i davant de l'òrgan substantiu.  
- Haurà de complir les especificacions i els condicionants inclosos en l'informe elaborat per la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació.   
- S'haurà de disposar de gual sanitari en l'explotació, tanca perimetral, malla en buits que impedisca l'accés a l'interior de les instal·lacions d'animals que puguen ser vectors de malalties, i la resta de mesures higienicosanitàries exigides en la legislació vigent en la matèria.  
- A l'hora d'utilitzar el purí com a fertilitzant, es limitarà la zona d'aplicació a camps de cultiu i pastius no naturals, evitant les proximitats de corrents d'aigua, rius, rierols, barrancs, etc., com també fonts, conduccions subterrànies d'aigua i altres possibles focus de contaminació. No se superarà la quantitat de 170 kg de N/ha i any. S'haurà, preferentment, de soterrar immediatament per a evitar les possibles pèrdues de nitrogen amoniacal.   
- El purí haurà de ser tractat amb complex bacterià, de manera que millore les seues propietats com a adob orgànic, alhora que en disminuïsca la càrrega contaminant, com també l'emissió d'olors. Es comprovarà l'eficàcia del tractament de purins i se'n modificarà la manipulació o se substituirà per un altre tractament si s'observa la ineficàcia d'aquest amb la seua correcta manipulació. Amb aquest fi, hauran de dur-se a terme anàlisis abans de començar el tractament que servisquen com a referent inicial. Aquestes anàlisis hauran de presentar-se davant d'aquesta Direcció General en cas de ser requerides, i, si cal, es podran aplicar les correccions oportunes al tractament.   
- S'haurà de gestionar l'eliminació de cadàvers d'acord amb el que s'ha estipulat en el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà; per la qual cosa haurà de disposar-se de contracte actualitzat, i subscrit per a la totalitat d'animals, de manera que estiga assegurada la retirada de cadàvers per una empresa autoritzada a aquest efecte.  
- S'haurà de comunicar a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació i el tractament dels residus.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 3 d'octubre de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 328/06-AIA  
Títol: Explotació ramadera bovina d'encebament  
Promotor: Bovinos de Valencia SL  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Vilamarxant (València)  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat per a l'inici d'activitat de l'explotació ramadera   
Localització: Parcel·les 102, 103, 104, 105, 106, 107, 108, 192, 194, 200 i 258 del polígon 19; i parcel·les 223, 226, 227, 230, 231, 234, 236, 237, 239, 272, 273 i 275 del polígon 20, del terme municipal de Vilamarxant (València)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a la construcció i inici d'activitat d'una explotació ramadera bovina d'encebament les característiques de la qual, basant-se en la documentació aportada, són les següents:  
L'explotació estarà situada en una parcel·la de 115.000 m² de superfície, sent aprofitables (descomptant talussos) 87.300 m². La superfície construïda total serà de 15.718,42 m² dels quals 14.800 m² corresponen a coberts per al bestiar; i la superfície restant està ocupada per les oficines, habitatge i magatzems. No obstant això, no es concreta en la documentació remesa l'ús final a què estarà destinat l'esmentat habitatge, no especificant-se si correspon a una instal·lació necessària per a l'exercici de l'activitat ramadera, adscrita a ella, o al contrari, es tracta d'un habitatge destinat a ús residencial.  
   
L'activitat que es desenvoluparà en l'explotació serà la d'encebament; dels 200 kg fins als 450-550 kg en el cas dels vedells, i fins als 350 kg per a les vedelles. Es pretén realitzar aproximadament 1,7-1,8 cicles per any; sent la capacitat total prevista de l'explotació de 5.400 places.   
Els animals es dividiran en lots de 50 places. Cada lot d'animals ocuparà una superfície de 250 m², on 100 m² es correspondran amb zones cobertes. La superfície total d'allotjament estarà coberta per una solera de 10 cm per a evitar les filtracions al terreny i dotar-lo de major impermeabilització.   
L'activitat generarà aigües negres procedent de les dejeccions sòlides i líquides dels animals, que s'emmagatzemaran en una bassa estanca per a evitar les filtracions. S'estima com a mitjana que es generen un total d'11.826 t de residu líquid a l'any. Pel que fa als residus sòlids s'estimen 26.608 t de fems anuals. Per a l'emmagatzemament d'aquests es projecta un femer de material estanc i impermeable. Tant els residus sòlids com els líquids seran recollits per gestors autoritzats; s'haurà de subscriure, un contracte de retirada en quant es dispose de les corresponents llicència d'activitat i cartilla ramadera.  
Respecte a la recollida de cadàvers es disposarà de contenidors homologats d'entre 800 i 1.000 litres de capacitat, situats fora del recinte de l'activitat ramadera. Una vegada que l'explotació dispose de la llicència d'activitat i de la cartilla ramadera, subscriurà una assegurança de recollida i destrucció de cadàvers d'acord amb el reglament (CE) núm. 1774/2002 del Parlament Europeu i del Consell de 3 octubre de 2002 pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals destinats al consum humà.  
L'explotació disposarà d'un proveïment d'aigua procedent d'un pou propi. A més, es projecta la construcció d'una bassa per a la recollida d'aigües pluvials que es destinarà a les tasques de neteja.  
L'explotació es troba situada aproximadament a 4 km del nucli urbà de Cheste.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient.  
L'expedient es va iniciar el 21 de setembre de 2006, amb la remissió per part de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València, de l'estudi d'impacte ambiental, projecte d'activitat i expedient municipal.  
La informació pública s'ha realitzat mitjançant la publicació en el DOGV núm. 5306, de 19 de juliol de 2006, sense que s'hi hagen presentat al·legacions.  
Informes sectorials  
L'expedient administratiu municipal remés inclou els informes següents:  
- Informe favorable de l'arquitecta tècnica municipal.   
- Informe favorable del veterinari inspector pecuari de l'OCAPA Camp de Túria, de Llíria, subscrit a data 29 d'abril de 2004, en el qual realitzen les apreciacions següents:   
. La granja no està construïda ni iniciada.  
. La ubicació de l'obra és la precisa per a l'adequada explotació ramadera que es pretén.  
. La ubicació de l'explotació manté una distància superior a 1.000 metres de qualsevol altra de la mateixa secció de la llista d'explotacions, per a la qual puga ser font de contagi i difusió de malalties.  
- Informe favorable de l'enginyer municipal, en el qual s'indiquen (a data 8 de juny de 2006) aquells aspectes observats en el projecte tècnic presentat, de l'esmena del qual es requereix; i les deficiències considerades són les següents:   
. Hauran de presentar plànol de planta i seccions de la bassa de recollida d'aigües residuals, especificant característiques constructives d'aquesta.  
. Plànols de les sitges d'emmagatzemament de pinso, amb les seues característiques constructives. En cas de ser metàl·liques, es connectaran els envoltants metàl·lics i canonades a una presa de terra amb el fet d'evitar l'efecte de l'electricitat estàtica.  
. Hauran de descriure's les característiques de la instal·lació elèctrica, especialment les proteccions contra contactes directes i indirectes, sobrecàrregues i curtcircuits, i adjuntar-hi un esquema unifiliar de la instal·lació. Tota instal·lació haurà de complir les prescripcions que se li apliquen del vigent Reglament electrotècnic per a baixa tensió i instruccions tècniques complementàries, aprovat per RD de 2/08/2002.  
. En el còmput de potència elèctrica instal·lada haurà de tenir-se en compte la potència dels aparells d'enllumenat, tant interiors com exteriors, com també la potència dels grups d'elevació d'aigua procedent de la bassa de recollida d'aigües pluvials, grups de pressió d'aigua que es mencionen en la memòria i qualsevol altre receptor elèctric que haja de ser instal·lat.  
. Haurà de calcular la càrrega tèrmica ponderada de tota l'activitat d'acord amb el que s'ha estipulat en la instrucció 1/83 de 10/01/83, de la Conselleria de la Governació.   
. No són suficients els extintors que es proposen en la memòria, ja que cada mòdul haurà de disposar de la instal·lació de dos extintors d'incendis eficàcia 21a-113B, situats a la vora dels accessos. En els punts on es distribuïsca la palla haurà d'haver-hi mitjans de prevenció adequats a la quantitat de palla dipositada.  
. Haurà de descriure la totalitat de les instal·lacions sanitàries, ja que només ho fa de les previstes en habitatge i local d'oficines, i no menciona les previstes en el projecte bàsic subscrit per l'arquitecte Sr. Joaquín Puig Amat i que situa en magatzem.  
. L'activitat haurà de disposar de farmaciola de primers auxilis, amb el contingut que especifica la normativa vigent en matèria de seguretat i salut en el treball.   
. L'activitat haurà de guardar una distància de qualsevol nucli de població agrupada no inferior a 3.000 metres.   
En la documentació incorporada com a annex al projecte d'activitat (amb data registre en l'Ajuntament de Vilamarxant de 19 de juny de 2006), i memòria i annexos al projecte bàsic (maig de 2006), s'inclou juntament amb documentació complementària adjunta inclosa en l'expedient, part de la documentació necessària per a esmenar i aclarir les deficiències mencionades en l'informe anteriorment descrit.   
- Autorització prèvia de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València (Resolució de 10 de juny de 2004, amb número d'expedient: 20040095-JMF); s'hi inclou informe favorable de la Conselleria d'Agricultura.  
- S'hi adjunta còpia de l'informe subscrit pel director general de Patrimoni Cultural Valencià, referent a la prospecció arqueològica i etnològica realitzada per la Conselleria de Cultura, Educació i Esport en l'àrea d'actuació corresponent al polígon 20; en aquest s'indiquen les qüestions següents:   
"- Sense perjudici de l'anterior, en l'estudi d'impacte ambiental ha de preveure's que l'aparició de jaciments arqueològics o paleontològics determinarien l'obligació de suspendre els treballs, delimitar el perímetre d'afecció i notificar immediatament a aquesta Conselleria l'efecte que es determinen les actuacions oportunes, de conformitat amb el que preveu la Llei de patrimoni cultural valencià.  
- Consultat l'Inventari de patrimoni arquitectònic d'interés històric artístic de la província de València pel que fa al municipi afectat no hi ha constància de l'existència de cap element arquitectònic que puga veure's afectat per l'actuació.  
- Finalment, des del punt de vista del patrimoni etnològic, els nostres serveis tècnics han posat de manifest que en els resultats dels treballs de prospecció s'indica que no s'ha trobat cap element etnològic, tan sols restes de murs de pedra en sec d'antics bancals.  
- Una vegada analitzades totes les possibles afeccions patrimonials del projecte resulta procedent aportar l'estudi d'impacte ambiental, document que preveurà les actuacions realitzades, resultats i programa de vigilància o mesures correctores, si és el cas, i sobre el qual s'emetrà l'informe definitiu previst en l'article 11 de la Llei del patrimoni cultural valencià a l'efecte que s'aporte en el corresponent procediment d'impacte ambiental davant de l'òrgan administratiu competent."  
Afeccions legals  
El sòl on s'exerceix l'activitat es qualifica com a sòl no urbanitzable comú segons la normativa urbanística municipal.  
El municipi de Vilamarxant està inclòs en el Decret 13/2000, de 25 de gener, del Govern Valencià, pel qual es designen, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, determinats municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries. De manera que qualsevol activitat agrària exercida allí hauria de preveure el que estableix el Reial decret 261/1996, de 16 de febrer, sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda pels nitrats procedents de fonts agràries.  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desenvolupament de la Llei 11/1994, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte. Identificació i valoració d'impactes  
En l'estudi d'impacte ambiental s'efectua una descripció, un inventari ambiental molt general de l'àrea d'ubicació on s'emmarca l'explotació; des del punt de vista de l'edafologia, climatologia, vegetació, fauna, hidrogeologia, paisatge i riscs geotècnics.   
S'han identificat àmpliament, les accions del projecte susceptibles de generar impacte, sent alguns dels efectes ambientals més destacables, els següents:  
- Augment de la demanda hídrica per a zones enjardinades i per a proveir la necessitat aigua dels caps de bestiar.  
- Potenciació de l'escorriment en la zona construïda i impermeabilitzada, enfront de la filtració d'aigua.  
- Eliminació de sòl agrícola, a través de l'eliminació de massa vegetal i reducció de la capacitat de regeneració d'aquesta.  
- Contaminació del sòl i de les aigües subterrànies per la possible filtració de vessaments i abocaments de combustibles, olis, i altres líquids i substàncies com els residus sòlids i líquids orgànics procedents del bestiar, susceptibles de ser contaminants.  
- Increment d'olors molestes en la zona d'actuació i exercici de l'activitat.  
- Emissió de sorolls i vibracions en l'entorn immediat.  
- Desplaçament de fauna autòctona de les zones limítrofes, després de la interrupció en el seu hàbitat.  
- Impacte visual i modificació de la conca visual del medi, per la construcció de les instal·lacions ramaderes.  
- Augment de la generació de residus.  
Per a valorar qualitativament les possibles alteracions derivades de la implantació de l'activitat de la ramadera, s'ha construït una matriu d'impacte, en la qual es relaciona l'efecte que les diverses accions provocarien sobre els factors ambientals susceptibles de ser impactats; establint una sèrie de paràmetres i variables que s'han d'analitzar. Posterior a aquesta anàlisi, no s'ha efectuat una valoració global dels resultats; encara que, basant-se en les característiques d'aquesta, pot considerar-se l'activitat en termes generals, com a viable des del punt de vista ambiental, amb el compliment de les mesures preventives i correctores desenvolupades en l'estudi d'impacte ambiental i en el projecte d'activitat, com també dels condicionants exposats en aquesta declaració d'impacte ambiental.   
2. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha proposat mesures correctores, basant-se en els possibles impactes identificats; destacant-se, en termes generals, les següents:  
- Durant la fase de construcció:  
. Les runes generades durant les tasques de condicionament, explanació superficial i anivellació de cotes s'hauran de separar i gestionar de manera adequada.   
. S'hauran de crearan pantalles verdes al voltant del perímetre de la instal·lació i els talussos i terraplens amb espècies autòctones per a la disminució l'impacte visual.   
. Tota la instal·lació disposarà d'una solera de formigó estanc i impermeable en totes les zones de trànsit i estada del bestiar. Tant el femer com la bassa estaran situats en una zona resguardada dels vents per a evitar la propagació de males olors i allunyades de la zona d'allotjament dels animals com a mesura de protecció sanitària.  
- Durant la fase d'explotació:  
. Tant els residus sòlids com els líquids seran lliurats a un gestor autoritzat que els gestionarà de manera adequada.  
. L'explotació disposarà d'una tanca metàl·lica perimetral com a barrera sanitària. Aquesta tanca tindrà 2 m d'alçària, tindrà pals d'acer galvanitzat disposats cada 3 m.  
. En les portes als allotjaments es col·locaran pediluvis. La solució desinfectant es renovarà cada 7 dies per a garantir-ne l'eficàcia.  
. L'entrada de l'explotació disposarà amb un arc de desinfecció de vehicles.  
. Els cadàvers s'emmagatzemaran en contenidors homologats situats fora de la zona d'explotació ramadera. L'empresa subscriurà un contracte amb una empresa gestora autoritzada per a l'eliminació d'aquests.  
En el programa de vigilància s'estableixen alguns dels continguts que aquest ha de presentar, però de manera molt general, sense adaptar-los a les característiques concretes de l'explotació, constituint un mer apartat enfocat cap a la descripció de controls i mesures que s'han d'efectuar en qualsevol explotació vaquina; i haurà de destacar-se la consideració següent:   
. S'haurà de controlar l'execució i vigilància de les mesures correctores proposades, i si fóra necessari, s'ajustaran o modificaran per al funcionament correcte d'aquestes.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 1.h.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març.  
L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, modificat per Decret 32/2006, de 10 de març, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a dictar les resolucions en matèria d'avaluació d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.   
3. L'article 8.3.C, del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la legalització de l'explotació ramadera bovina d'encebament, situada al terme municipal de Vilamarxant (València), promoguda per Bovinos de Valencia, SL, sempre que aquesta es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i les modificacions establits a continuació:  
- Haurà de disposar-se, prèviament a la concessió de llicència d'activitat, de l'informe favorable de Patrimoni Cultural de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport; i haurà de ser presentat davant d'aquesta Direcció General i davant de l'òrgan substantiu.  
- Atés que el municipi de Vilamarxant està considerat com a zona vulnerable segons el Decret 13/2000, de 25 de gener, del Govern Valencià, pel qual es designen, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, determinats municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries; s'hauran d'aplicar totes aquelles mesures que siguen necessàries per a evitar la contaminació de l'aigua per escorriment superficial o percolació associada a la gestió incorrecta de residus orgànics.  
- La construcció d'un habitatge al qual s'al·ludeix en el corresponent estudi d'impacte ambiental i projecte d'activitat remesos, s'haurà d'avaluar d'acord amb la destinació i ús d'aquest, i en conseqüència, basant-se en la legislació sectorial que se li aplique; a falta dels elements de judici necessaris per a procedir la seua avaluació i valoració corresponent en aquesta declaració, fonamentalment, pel que fa a l'ús previst d'aquesta. De manera que aquesta declaració d'impacte ambiental únicament està dictada per a aquells processos, elements i aspectes recollits en la documentació tècnica i administrativa remesa, referents a l'activitat ramadera, i en conseqüència, exclusivament, als usos, activitats i elements associats, necessaris i complementaris a ella.  
- S'haurà de gestionar l'eliminació de cadàvers d'acord amb el que s'ha estipulat en el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà; per la qual cosa haurà de disposar-se una vegada s'inicie l'activitat, de contracte actualitzat, de manera que estiga assegurada la retirada de cadàvers per una empresa autoritzada a aquest efecte.  
- Per a minimitzar el possible impacte paisatgístic que puga generar en l'entorn on se situa l'explotació, haurà d'incorporar-se una barrera vegetal constituïda per aquelles espècies arbòries i arbustives que presenten una millor adaptació a les condicions del terreny; amb la qual cosa s'obtindrà, no sols un efecte positiu sobre la qualitat visual, sinó que també s'aconseguirà un increment de la qualitat de l'aire en l'entorn. Així mateix, la superfície de l'explotació que no es trobe ocupada per les edificacions haurà de mantenir-se en explotació agrària efectiva, o bé, haurà de realitzar-s'hi plantació d'arbratge.  
- Haurà de disposar-se de femer en l'explotació, tal com estableix l'article 55 de la Llei 6/2003, de 4 de març, de la Generalitat, de ramaderia de la Comunitat Valenciana, de manera que puga emmagatzemar-se la producció de fem d'almenys un mes; davant de la possibilitat que es produïsquen demores per part de l'empresa encarregada de la recollida del fem. El femer serà de formigó impermeabilitzat amb parets d'alçària suficient per a contenir el fem allí acumulat, dissenyat amb lleuger pendent per a recollir els lixiviats en cubeta de recollida, els quals, podran ser incorporats de nou al muntó per a afavorir-ne l'eliminació per evapotranspiració.  
- Per al control dels insectes i rosegadors s'hauran de dur a terme mesures de prevenció, mesures d'higiene general de les instal·lacions i tractaments de desinsectació i desratificació, a base d'insecticides i raticides biodegradables d'escassa toxicitat; i se n'haurà d'intensificar l'ús en els mesos d'estiu.   
- Els residus zoosanitaris infecciosos i químics que puguen produir-se en l'explotació, hauran de ser manipulats i emmagatzemats degudament, acumulant-se en contenidors homologats a aquest efecte i retirats per un gestor autoritzat. Els olis lubricants usats de motors i màquines de l'explotació, s'hauran de portar a centres especialitzats per al reciclatge d'aquests.  
- L'explotació haurà de disposar de tanca perimetral construïda amb materials que s'integren de manera harmònica amb el paisatge, sistema protector que impedisca l'accés de vectors a les naus, com ara malla metàl·lica o semblant i gual sanitari o sistema equivalent correctament executat, i ubicat adequadament, de manera que puga tenir la utilitat per a la qual s'ha construït.   
- L'activitat s'haurà de sotmetre en tot moment a tota disciplina que l'autoritat sanitària estime convenient.   
- S'haurà de comunicar a aquesta Secretaria Autonòmica qualsevol variació que es produïsca en el tractament i destinació dels residus.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 6 d'octubre de 2006.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 240/06-AIA  
Títol: Legalització d'explotació porcina de producció de gorrins  
Promotor: Vereda de San Marcos SL  
Autoritat substantiva: Àrea de Qualitat Ambiental  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat per a l'explotació porcina de producció de porcells  
Localització: Polígon 3, parcel·la 3 (subparcel·les c, i, i), del terme municipal d'Utiel (València)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a la legalització d'una explotació porcina les característiques de la qual, segons la documentació aportada, són:  
L'explotació estarà situada dins d'una parcel·la de 224.522 m², sent la superfície construïda de 14.981,51 m² (8 edificacions).  
La capacitat de l'explotació està prevista per a 2.400 truges en producció amb porcells fins a 20 kg (720 UGM). Per la qual cosa es classifica dins del grup tercer d'acord amb el que s'ha especificat en el Reial decret 324/2000. El sistema de maneig de paridora planificada. El nombre total de truges reproductores es divideix en lots de la mateixa grandària i se succeeixen entre si a intervals regulars en cada allotjament específic de l'explotació.   
El volum anual de purí estimat es calcula segons les produccions de purí establides en l'annex I del Reial decret 324/2000, d'ordenació de les explotacions porcines. En aquest cas ascendeix a 14.688 m³ de purí/any. Les trapes de purí es construiran amb materials que en garantisquen l'estanquitat. El volum total de les trapes serà de 6.937,76 m³ suficient per a emmagatzemar tots els residus per un temps superior als 3 mesos que, com a mínim, exigeix la legislació (article 5 del Reial decret 324/2000).   
El purí s'haurà d'emprar com a adob orgànic sobre superfícies agrícoles de diferents parcel·les; i s'haurà d'adjuntar el contracte d'acceptació, cèdula de propietat i plànols cadastrals de cadascun dels propietaris. El purí haurà de rebre un tractament previ amb un activador biològic compost per bacteris i enzims abans de ser aplicat.  
Segons el que s'ha observat en el visor cartogràfic de la CTH hi ha parcel·les, a les quals anirà destinat l'adob, que es troben situades en una zona de vulnerabilitat alta per contaminació d'aqüífers. Per tant, segons el Reial decret 324/2000, la quantitat màxima que es pot aplicar al terreny per hectàrea en les zones vulnerables s'ha d'ajustar al que estableix el RD 261/1996, sent aquesta quantitat de 170 kg N/any. Amb aquesta xifra la superfície de què el promotor disposa per a l'aplicació del purí (254,7369 ha) és suficient.   
Entre les mesures higienicosanitàries projectades s'inclou la col·locació de malla metàl·lica tipus antiocells a les finestres per a evitar l'entrada d'animals a l'interior de la granja; es disposarà de tanca perimetral de l'explotació. L'explotació està dissenyada de tal manera que els vehicles no hagen d'entrar-hi.  
Cal indicar que l'explotació desitja poder ser considerada com a explotació de protecció sanitària especial (EPSE) per la qual cosa disposarà de l'assistència contínua d'un veterinari.   
L'estudi adjunta una còpia de la sol·licitud de l'informe de Patrimoni cultural, establit en l'article 11 de la Llei 4/1998, de l'11 de juny; tal com s'estableix en l'Ordre de 3 de gener de 2005, de la CTH publicada en el DOGV núm. 4922 (12/01/05), per la qual s'estableix el contingut mínim dels estudis d'impacte ambiental que s'han de tramitar davant de la Conselleria.  
L'estudi adjunta una còpia de la sol·licitud de l'informe de l'organisme de conca competent, sobre la disponibilitat i compatibilitat de l'increment del consum d'aigua derivat de la implantació de l'ús previst en el projecte, amb les previsions dels plans hidrològics (tal com s'estableix en l'article 19 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'ordenació del territori i protecció del paisatge).   
El subministrament d'aigua procedirà d'un pou propi de proveïment d'aigua potable.  
La distància al nucli urbà és de 7.200 metres.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient  
L'expedient es va iniciar el 29 de juny de 2006, amb la remissió per l'Àrea de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge, del projecte bàsic d'autorització ambiental integrada i annexos, l'estudi d'impacte ambiental, còpies de les sol·licituds d'informe la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, a la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, informe veterinari de la Conselleria d'Agricultura Pesca i Alimentació i còpia de la informació pública.  
La informació pública s'ha realitzat mitjançant la publicació en el DOGV núm. 5244, de 24 d'abril de 2006, sense la presentació d'al·legacions.  
2. Sol·licitud d'informes sectorials i documentació complementària  
Amb data 29 de juny de 2006, l'Àrea de Qualitat Ambiental remet a l'Àrea d'Impacte la documentació següent:   
- Dins dels annexos de l'estudi d'impacte ambiental s'adjunten:  
. Còpia de la sol·licitud de l'informe vinculant, establit en l'article 11 de la Llei 4/1998, de l'11 de juny, de patrimoni cultural valencià; tal com s'estableix en l'Ordre de 3 de gener de 2005, de la CTH, publicada en el DOGV núm. 4922 (12/01/05), per la qual s'estableix el contingut mínim dels estudis d'impacte ambiental que s'han de tramitar davant de la Conselleria.  
. Còpia de la sol·licitud de l'informe vinculant de l'organisme de conca competent, sobre la disponibilitat i compatibilitat de l'increment del consum d'aigua derivat de la implantació de l'ús previst en el projecte, amb les previsions dels plans hidrològics, tal com s'estableix en l'article 19 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'ordenació del territori i protecció del paisatge.  
- Informe veterinari de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, en el qual s'indica que la documentació aportada és idònia segons el que estableix l'article 15 punt 1 del Decret 40/2004, que desenvolupa la Llei 16/2002, de prevenció i control integrats de la contaminació.  
- Còpia de la notificació realitzada per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, en la qual es resol autoritzar la prospecció arqueològica i etnològica d'aquesta activitat.  
- Sol·licitud d'emissió d'informe preceptiu en compliment del que disposa la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, remés pel comissari d'aigües de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer a la Direcció General de Qualitat Ambiental. Resposta del cap d'Àrea de Qualitat de les Aigües i Gestió Ambiental on es comunica que:  
"L'Àrea de Qualitat d'Aigües, en aplicació de la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, desenvolupada pel Decret 40/2004, de 5 de març (DOGV 11.03.2004) emet un informe respecte de la gestió l'abocament de purins que genera la granja porcina Vereda de San Marcos SL amb les condicions següents:  
Tenint en compte que l'esmantada activitat és susceptible de poder afectar la qualitat de les aigües, el titular haurà de presentar, subscrita per un tècnic competent i visada pel col·legi oficial corresponent, la documentació següent:  
. Certificat exprés de la impermeabilitat i estanquitat de les instal·lacions, canals de recollida i basses d'emmagatzemament dels purins.  
. Haurà d'indicar la destinació i la gestió de les aigües residuals domèstiques.  
Així mateix, queda prohibit l'abocament a domini públic hidràulic d'aigües pluvials que hagen pogut estar en contacte amb els purins."  
- Annexos al projecte bàsic d'autorització ambiental integrada en el qual s'inclou el certificat de la impermeabilitat i estanquitat de les instal·lacions i la destinació i gestió de les aigües residuals domèstiques.  
- Còpia de la informació pública amb data 24 abril de 2006.  
Afeccions legals  
El sòl on se situa l'explotació es qualifica com a sòl no urbanitzable segons la normativa urbanística municipal.  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desenvolupament de la Llei 11/1994, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
El municipi d'Utiel no està considerat com a zona vulnerable segons el Decret 13/2000, de 25 de gener, del Govern Valencià, pel qual es designen, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, determinats municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte. Identificació i valoració d'impacte  
L'estudi d'impacte ambiental inclou una descripció del medi natural on estarà situada l'explotació i que inclou: aire, aigua, sòl, flora, fauna, paisatge i l'entorn socioeconòmic de la zona. Per a la identificació, anàlisi i valoració de l'efecte de les actuacions previstes s'han emprat matrius, distingint-se entre les fases d'elaboració del projecte, construcció i funcionament de l'explotació. Els principals impactes identificats són:  
- Impactes negatius durant la fase de construcció:  
. Aclarida i desbrossament del terreny.  
. Moviment de terres.  
. Sorolls per la construcció d'edificis i equips.  
. Generació de residus.  
- Impactes negatius durant la fase de funcionament:  
. Contaminació per olors.  
. Contaminació de sòls per fuites i per aplicació de purí com a fertilitzant.  
. Risc higienicosanitari.  
. Impacte visual per presència d'edificacions.  
- Impactes positius   
. Impacte positiu sobre l'economia de la zona.   
2. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental  
En l'estudi d'impacte ambiental les mesures correctores proposades són les següents:  
Fase de construcció:  
- Amb l'objectiu de minimitzar l'impacte visual de la construcció els materials emprats hauran d'harmonitzar amb les construccions tradicionals de la zona.   
- La vegetació forestal eliminada s'haurà de limitar a la superfície ocupada per l'explotació.  
- Les runes generades es portaran a un abocador autoritzat.  
- Totes les trapes per a l'emmagatzemament de purins s'hauran de construir amb materials adequats que en garantisquen l'estanquitat.  
Fase de funcionament:  
- Per a minorar l'impacte de les males olors totes les naus hauran de mantenir una ventilació constant. En les fosses de purins s'aplicarà un activador biològic degradador i desodorant.   
- L'explotació haurà de disposar d'una tanca perimetral de dos metres d'alçària, amb pals d'acer galvanitzat disposats cada tres metres. Les finestres hauran de tenir teles metàl·liques tipus antiocells.  
- Totes les operacions d'aprovisionament i transport s'hauran de realitzar fora de la instal·lació. En el cas que un vehicle haja d'entrar dins d'aquesta s'haurà de disposar d'una motxilla amb desinfectant per a les rodes. Les portes d'accés s'hauran de desinfectar amb calç. S'haurà de disposar de pediluvis en tots els accessos a les naus.  
- S'haurà de disposar de l'assistència permanent d'un veterinari.   
- Per a reduir la càrrega contaminant i estabilitzar el purí se li haurà de realitzar un tractament previ. A l'hora de l'aplicació d'aquest en el terreny s'haurà de tenir en compte el que estableix el Reial decret 261/1996, de 16 de febrer, sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda per nitrats procedents de fonts agràries, i l'aplicació d'aquests serà segons l'Ordre de 29 de març de 2000, per la qual s'aprova el Codi valencià de bones pràctiques agràries.   
- Per a la recollida de cadàvers s'haurà de disposar de contenidors homologats d'entre 800 i 1.000 litres de capacitat situats fora del recinte de l'activitat ramadera. Una vegada que l'explotació dispose de la llicència d'activitat i de la cartilla ramadera, haurà de subscriure una assegurança de recollida i destrucció de cadàvers d'acord amb el Reglament (CE) núm. 1774/2002 del Parlament Europeu i del Consell, de 3 octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals destinats al consum humà.  
Pel que fa al programa de vigilància ambiental:  
- En la fase de construcció s'haurà de portar un control de les mesures correctores proposades, vigilant en especial la ubicació i característiques de les zones on se situen les runes.  
- S'hauran de controlar les mesures correctores proposades: estat de la tanca perimetral, teles antiocells, estanquitat de trapes, neteja i ventilació de les naus, etc.   
- S'haurà de verificar mitjançant anàlisis periòdiques que el tractament a què se sotmeten els purins abans de l'aplicació d'aquests en el terreny és l'adequat. En cas contrari, s'haurà de modificar l'esmentat tractament.   
L'activitat es considera viable des del punt de vista ambiental, sempre que s'adopten les mesures preventives i correctores establides en l'estudi d'impacte ambiental; ampliant-se amb el compliment dels condicionants exposats en aquesta declaració d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 6.a.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 8.3 c) del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la legalització de l'explotació porcina, situada al polígon 3, parcel·la 3 (subparcel·les c, i, i) al terme municipal d'Utiel (València) promoguda per Vereda de San Marcos, SL, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:   
- Prèviament a concessió de la llicència d'activitat, haurà de disposar-se de l'informe favorable de Patrimoni Cultural de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, i de l'informe favorable de l'organisme de conca corresponent: i hauran de ser presentats davant de l'òrgan substantiu.  
- Queda prohibit l'abocament a domini públic hidràulic d'aigües pluvials que hagen pogut estar en contacte amb els purins tal com es recull en l'informe elaborat per la Direcció General de Qualitat Ambiental de la CTH.  
- El purí haurà de ser tractat amb complex bacterià, de manera que millore les seues propietats com a adob orgànic, alhora que disminuïsca la càrrega contaminant d'aquest, com també l'emissió d'olors. S'haurà de dur a terme una anàlisi abans de començar el tractament per a comprovar els nivells de què es parteix. Aquestes anàlisis hauran de ser presentades davant d'aquesta Direcció General en cas de ser requerides.   
- En l'aplicació del purí en el terreny no se superarà en cap cas la quantitat de 170 kg de N/ hi ha i any. A l'hora de la seua aplicació en el terreny es tindrà en compte el que estableix el Reial decret 261/1996, de 16 de febrer, sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda per nitrats procedents de fonts agràries, i per l'Orde de 29 de març de 2000, per la qual s'aprova el Codi valencià de bones pràctiques agràries.   
- Els residus zoosanitaris infecciosos i químics que puguen produir-se en l'explotació, hauran de ser manipulats i emmagatzemats degudament, acumular-se en contenidors homologats a aquest efecte i retirats per un gestor autoritzat.   
- S'haurà de gestionar l'eliminació de cadàvers d'acord amb el que s'ha estipulat en el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell, de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals destinats al consum humà; per la qual cosa s'haurà de disposar de contracte actualitzat i subscrit per a la totalitat d'animals, de manera que estiga assegurada la retirada de cadàvers per una empresa autoritzada a aquest efecte.  
- Es comunicarà qualsevol variació que es produïsca en la destinació i tractament dels residus.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer   
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 11 d'octubre de 2006.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 227/06-AIA  
Títol: Canalització del tram urbà del barranc del Tramusser, a Benifaió i Almussafes (València)  
Promotor: Conselleria d'Infraestructures i Transport  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Infraestructures i Transport  
Objecte del projecte: Canalització de barranc   
Localització: Benifaió, Almussafes i Sollana (València)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
L'objecte del projecte és definir les obres necessàries de canalització del barranc del Tramusser, als termes municipals de Benifaió i Almussafes, a fi de corregir les conseqüències negatives causades pel desbordament d'aquest, garantint un nivell de protecció adequat tant en zones urbanes com rurals. Complementàriament es planteja i desenvolupa una solució més àmplia que arriba fins al límit del Parc Natural de l'Albufera, a fi que la proposta inicial no implique una afecció negativa al terme municipal de Sollana.  
Les actuacions del projecte es desglossen en els trams següents:  
- Tram 1: té com a objecte evitar les inundacions periòdiques a les zones urbanes de Benifaió i Almussafes; s'inicia aigües avall del ferrocarril La Encina - València i arriba fins a l'encreuament amb l'autopista A-7, en un tram de 3.678 m de longitud. L'actuació es complementa amb la canalització de 430 m del barranc del Barranquet.  
- Tram 2: s'inicia aigües avall de l'autopista A-7 i arriba fins el límit del Parc Natural de l'Albufera. L'objecte d'aquest tram és disminuir el risc d'inundacions al municipi de Sollana, i al mateix temps crear una zona de transició mitjançant un llit de característiques naturals que afavorisca la laminació i retenció de sòlids abans de l'arribada al llac de l'Albufera.  
Totes les estructures d'encreuament del barranc s'han dissenyat per a un cabal corresponent a 500 anys de període de retorn ajustant-se el disseny a allò que estableixen els articles 26 i 32 del PATRICOVA (Pla d'acció territorial sobre prevenció de riscs d'inundació de la Comunitat Valenciana).  
Les solucions tècniques adoptades han sigut les següents:  
1. Canalització entre la línia d'alta velocitat (AVE) i l'autopista A-7: es desglossa en els trams següents:  
a) Entre l'AVE i el FFCC: disseny de secció trapezial de 30 m de base i talussos 2H:1V i alçària 2,50 m amb revestiment de geocel·les i escullera en talussos i solera, respectivament.  
b) Entre el pont FFCC i el pont de l'institut de Benifaió: es manté la secció anterior passant, a partir de la connexió amb el Barranquet, a secció rectangular de formigó a fi de poder evacuar avinguda de T= 500 anys.  
c) Disseny del Barranquet: secció rectangular de formigó de 15,00 m d'amplària i 2,10 m d'alçària.   
d) Pont de l'institut de Benifaió - tram urbà: secció rectangular amb ample inicial de 30 m (solera revestida d'escullera engravada de formigó) que augmenta a 45 m i 1,5 m d'alçària mitjançant berma, tancant el llit amb murs d'1,30 m d'altura, fent una alçària total de secció de 2,80 metres. La berma intermèdia es dissenya amb característiques urbanes mitjançant la incorporació d'una senda de vianants i un carril - bici a més de la corresponent il·luminació i plantació ornamental. Aquest tram incorpora les estructures necessàries per al pas de la carretera CV-520.  
e) Tram urbà- autopista A-7: secció trapezial de 50 m d'ample, alçària 2,5 m i talussos 2H:1V. La solera està constituïda per escullera engravada i els talussos es revestiran de geocel·la vegetada. La cota del llit serà de 4,45 m.  
Totes les seccions projectades s'han dotat de pendent transversal de l'1% cap a un canal d'aigües baixes constituït per una peixera central de formigó de 3 m d'ample (excepte Barranquet).  
2. Canalització entre l'autopista A-7 i el límit del Parc Natural de l'Albufera: canalització naturalitzat sense revestiments excepte en transicions i llits d'aigües baixes. El llit es dissenya amb un traçat irregular i ample variable.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient  
1.1. Antecedents: El dia 24 d'octubre de 2005 té entrada en els Serveis Centrals de la Conselleria de Territori i Habitatge un exemplar de projecte i document de síntesi. Aquest dia és obert un expedient de consulta en què es demanen els informes necessaris per a avaluar les repercussions que l'esmentat projecte té sobre el medi ambient. Com a resultat de l'esmentat expedient s'emet un informe en què s'adverteix de la necessitat de dilucidar la competència en la resolució de l'expedient d'impacte ambiental.  
La Conselleria d'Infraestructura i Transport remet un escrit en el qual s'informa que la conca del barranc del Tramusser no excedeix de l'àmbit de la Comunitat Valenciana i, per tant, les obres són competència substantiva de la Generalitat.  
El dia 9 de juny de 2006 s'obri expedient d'impacte ambiental i l'òrgan substantiu el dia 9 d'agost de 2006 remet documentació tècnica del projecte, com també el resultat del tràmit de la informació pública.   
1.2. Informació pública: es va realitzar mitjançant anunci en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana del dia 9 de novembre de 2005. Es van presentar onze al·legacions. D'aquestes s'extracten les següents:  
- L'Ajuntament de Sollana: formula al·legació consistent a sol·licitar que la canalització entre l'autovia i les canalitzacions existents a Sollana, es realitzen a base de talussos de geocel·les, i amb una amplària l'increment de la qual no ocasione importants sedimentacions en aquest tram.  
La Conselleria d'infraestructures i Transports respon en els termes següents: "Per un costat, atesa la proximitat al Parc Natural de l'Albufera i tractant-se d'una zona rural, s'ha buscat, d'acord amb la direcció tècnica del parc, adoptar una solució natural, sense revestiments, excepte en les transicions i llits d'aigües baixes, de manera que el llit es dissenya amb un traçat irregular i ample variable entre 72,70 i 135,00 m, amb motes de tancament en ambdós marges, d'alçària variable entre 1,75 i 2,50 m; en resum es tracta d'aconseguir la disminució de la velocitat de l'aigua necessària per a provocar la sedimentació prèvia a l'entrada al parc".  
- Els serveis tècnics de l'Ajuntament de Benifaió, grup municipal Bloc Nacionalista Valencià, PSPV-PSOE Benifaió, Associació de Veïns La Sisena al·leguen sobre la necessitat de començar la canalització aigües amunt de la solució proposada per a evitar desbordaments a causa de les infraestructures existents del ferrocarril València - La Encina.  
La Conselleria d'Infraestructures i Transport es pronuncia de la manera següent:  
- "... el projecte és d'acord amb les competències de la Generalitat en matèria de defensa contra avingudes en zona urbana motiu pel qual a més no pot abordar la canalització d'afluents en zona no urbana."  
- Pels Serveis Tècnics de l'Ajuntament de Benifaió:   
1. La inexistència d'amollonament i delimitació del domini públic hidràulic.  
2. L'opció triada en la zona urbana de Benifaió que provocarà una total alteració de l'ecosistema natural, l'eliminació de peus d'arbres de ribera existents i la necessitat d'extraure contínuament els sediments acumulats. L'interior del barranc "hauria de mantenir-se com més natural possible perquè continue sent un corredor biològic, es dissenyarà amb seccions com més paregudes possibles a les triades per al tram A7-Parc Natural de l'Albufera."  
3. Escassetat de mesures de restauració en el tram de Benifaió per a les solucions plantejades la qual cosa impossibilita la creació d'hàbitats naturals per a la flora i la fauna.  
4. L'absència de l'estudi d'alternatives tècnicament viables en l'estudi d'impacte ambiental.  
5. Inexactitud de descripció de la vegetació existent i l'existència d'arbres singulars a la ribera del barranc.  
6. La inexactitud de la descripció de la fauna en l'àmbit d'actuació.  
7. La inexactitud en la matriu de valoració d'impacte en què no es té en compte l'impacte negatiu del revestiment artificial del llit del barranc sobre la flora, fauna i aigües subterrànies.  
La Conselleria d'Infraestructures i Transport es pronuncia de la manera següent:   
- En relació al disseny del llit: "Una secció més naturalitzada que la proposada en el tram urbà es caracteritza per tenir una rugositat més elevada i per tant, per a evacuar el mateix cabal es necessitaria un ample molt major, del que no es disposa..."  
- En relació amb la flora i fauna present en el llit: les zones millor conservades de vegetació de ribera no es troben en el tram d'actuació i s'ha pressupostat partida per a trasplantament d'espècies arbòries. Pel que fa a la fauna, es reafirma en l'escassetat de fauna avícola en el llit.  
- Afecció del revestiment artificial del llit: es contesta en el sentit que s'ha tingut en compte encara que no conste en la matriu d'impacte.  
- L'associació Finestra Oberta, per un poble més saludable, exposa les al·legacions següents:  
1. Considera l'actual projecte com a parcial, ja que el barranc del Tramusser arriba fins a Alfarp.  
2. No preveu actuacions sobre els afluents del barranc del Tramusser.  
3. La canalització parcial del barranc no solucionarà les inundacions del barri de la Sisena (Benifaió) i adjacents pel fet de no estar prevista la totalitat del llit en el projecte.   
4. Afig l'al·legació: "...entenem que el més barat i ecològic seria recuperar (delimitar i expropiar ja que en ser domini públic no cal indemnitzar) i refer el llit de terra del Tramusser i de tots els seus afluents. No cal oblidar que històricament els llits han sigut de terra i funcionaven fins que van ser modificats o envaïts per l'activitat humana. Per tant l'ús del ciment és innecessari, antiecològic i més car".  
5. Se sol·licita que es rebutge el projecte i se n'estudie un de nou que incloga la canalització integral de tota la conca del Tramusser recuperant els llits històrics, respectant la seguretat dels ciutadans i recuperant els llits de terra.  
La Conselleria d'Infraestructures i Transport es pronuncia de la manera següent:  
- En relació a la necessitat de recuperar els llits de terra: l'esmentada competència correspon a la Confederació Hidrogràfica.  
- La canalització integral del barranc no és competència de la Generalitat.  
- L'Ajuntament d'Almussafes expressa la seua inquietud sobre el disseny de l'obra a causa dels embassaments que produeix la línia fèrria, i "no està assegurat que en aquestes situacions la ruptura de la línia fèrria es produïsca pel punt de connexió de la canalització, i pot fer-ho per altres punts, com segons sembla ha succeït en inundacions anteriors".  
La Conselleria d'Infraestructures i Transport respon: "...en el projecte s'han considerat els aspectes següents: Totes les estructures s'han dimensionat per a l'avinguda de 500 anys. El tram urbà, comprés entre l'institut i la CV-42 s'ha dimensionat per a un període de retorn de 500 anys. S'ha comprovat que tant el tram projectat, aigües amunt com a aigües avall del tram anterior, no es produeixen desbordaments per a T=500 anys de període de retorn".  
Informes sectorials  
L'expedient conté:  
- Còpia de l'informe emés per la Direcció del Parc Natural de l'Albufera.  
- Còpia de l'informe emés per la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial.  
L'estudi d'impacte ambiental conté:   
- Còpia de l'informe emés per la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport.  
- Còpia de documentació referent als camins ramaders classificats als municipis afectats, remesa pels Serveis Territorials de Medi Ambient de València.  
- Còpia d'informe emés pels Serveis Territorials de Medi Ambient de València respecte a l'afecció de terrenys tancats (caça i pesca).  
- Informe -memòria de la prospecció arqueològica i etnològica.  
Afeccions legals  
Les actuacions proposades afecten:  
- Terme municipal de Benifaió: sòl no urbanitzable (rústic sense protecció i amb protecció específica agrícola), sòl urbà.  
- Terme municipal d'Almussafes: sòl urbà. Sòl no urbanitzable, rústic amb protecció específica agrícola.  
- Terme municipal de Sollana: sòl no urbanitzable, rústic sense protecció.  
La canalització del barranc afecta o intercepta l'assagador de Catadau i Alfarp al terme de Benifaió classificat per Ordre del Ministeri d'Agricultura de 18 de novembre de 1974.  
La zona afectada per la canalització del barranc del Tramusser es troba dins de l'àmbit territorial del Decret 96/1995, de 16 de maig, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Pla d'ordenació dels recursos naturals de la conca hidrogràfica de l'Albufera (PRUG).  
El projecte no afecta cap espai contingut en la llista aprovada per Acord del Govern Valencià de data 10 de juliol de 2001 per raó de la Directiva 92/43/CEE, del Consell, de 21 de maig, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la flora i fauna silvestres (transferida a l'ordenament jurídic espanyol mitjançant el Reial decret 1997/1995, de 7 de desembre).  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat.  
L'estudi d'impacte ambiental assenyala com a elements susceptibles de veure's afectats pel projecte els següents: atmosfera, sòl, geomorfologia, aigües subterrànies i superficials, flora, fauna, espais naturals protegits, paisatge, població i economia.   
2. Identificació i valoració d'impactes  
L'estudi d'impacte ambiental descriu i valora l'efecte que l'obra pot causar sobre els elements ambientals descrits :  
1. Fase de disseny:   
- Expropiació dels terrenys: impacte de signe negatiu i probabilitat d'idea alta.  
2. Fase d'execució:   
- Moviment de terres i moviment de maquinària pesant: ambdues actuacions produiran una disminució en el confort sonor, augment de la contaminació atmosfèrica, pèrdua de la fertilitat dels sòls, canvi en la geomorfologia natural dels llits, disminució de la qualitat de l'aigua d'escorriment, degradació de la coberta vegetal, desplaçament de la fauna existent a la zona, augment de l'erosió, canvis en el paisatge. Tots aquests impactes són valorats com de signe negatiu i probabilitat d'esdeveniment alta.  
- Desviació de serveis i infraestructures: a causa del caràcter eminentment agrícola, el desenvolupament de les obres repercutirà en el funcionament de les séquies de reg, accessibilitat de camins ramaders, etc., per la qual cosa els esmentats impactes es valoren de signe negatiu i caràcter temporal.  
- Préstecs, pedreres, abocadors: produirà alteració de l'estratigrafia i geomorfologia del terreny. L'esmentat impacte és de signe negatiu, temporal de mínima intensitat.  
- Obres i instal·lacions auxiliars, presència de maquinària pesant: pot produir-se contaminació accidental de sòls i aigües tant superficials com subterrànies a causa d'abocaments incontrolats. Els esmentats impactes es qualifiquen de negatius, i d'idea temporal.  
3. Fase de funcionament:   
- Eixamplament i aprofundiment del llit aigües amunt de la A-7: la modificació de la secció dels barrancs, el seu eixamplament i el revestiment artificial de llit i talussos interiors produirà impactes negatius al voltant de la taxa d'infiltració dels aqüífers, canvis en la fauna i la flora, augment de sediments que contribuiran a l'aterrament del llac de l'Albufera i augment de les taxes d'erosió. Els esmentats impactes es valoren com a negatius i alta probabilitat d'esdeveniment.  
Aquesta mateixa acció produirà impactes de naturalesa positiva en la població, i en el sector primari i, en general, vies de trànsit entre les quals s'inclouen els camins ramaders, en disminuir el risc d'inundacions.  
- Eixamplament i aprofundiment del llit aigües avall de la A-7: produirà efecte positiu i d'intensitat notable en la infiltració i recarrega dels aqüífers, millora de la capacitat de desguàs del llit actuant com a àrea de laminació de grans avingudes, augment de la vegetació palustre i augment de llocs de cria d'aus.   
- Revestiment artificial de llit i talussos: produirà un impacte positiu a causa de la millora de la capacitat de desguàs dels llits.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures protectores, correctores i programa de vigilància ambiental  
L'estudi d'impacte ambiental proposa les mesures següents previstes per a compensar l'efecte negatiu de l'obra sobre el medi ambient, fins a fer-les compatibles. Són, entre altres:  
- Implantació d'un sistema de gestió ambiental.  
- Delimitació del perímetre d'obra a fi de minimitzar l'àrea d'ocupació.  
- Protecció de fauna i flora mitjançant identificació d'espècies significatives i la protecció d'aquestes abans de l'inici de les obres.  
- Localització adequada d'instal·lacions i parc de maquinària i restauració de l'àrea afectada.  
- Regulació d'emissió sonora de maquinària mitjançant homologació i reglatge.  
- Control de les emissions de pols per rega del terreny i neteja de les rodes de la maquinària.  
- Adequada gestió dels residus perillosos respectant la legislació vigent.   
- Minimització adequada de l'impacte de terrenys emprats com a zones de préstecs, pedreres o abocadors.  
- Reposició de serveis i servituds que resulten afectats.  
- Tractament i manteniment de la capa de sòl fèrtil amb mesures que eviten compactacions o degradacions.  
- Retirada, abassegament, manteniment i reposició de terra vegetal en condicions òptimes que en permeten la reutilització.  
- Trasplantament d'espècies arbòries exemplars a nova ubicació incloent els treballs necessaris per a la preservació d'aquestes.  
- Seguiment arqueològic en el moment en què s'inicien les obres de construcció i compliment de les lleis i directrius en la matèria.  
- Restauració ambiental i integració paisatgística mitjançant la potenciació del desenvolupament de comunitats vegetals pròpies de ribera, l'augment de la retenció de sediments, creació d'hàbitats per a la fauna a manera de corredor lineal, reduir pèrdues per erosió en talussos.  
- Disseny prop del parc natural en què s'estableix un llit de gran amplària i poc calat que permetrà la laminació de grans avingudes potenciant la retenció de sediments i residus sòlids abans d'arribar a l'Albufera. Dins d'aquest llit s'hauran de crear xicotetes lleres amb llit de grava en què es plantarà vegetació palustre que faran de filtre de les aigües.  
- Plantacions en bermes i talussos, farciments, llits d'aigües baixes, illots, zones d'entollada i glorieta CV-520 amb espècies pròpies dels diversos ambients creats.  
- Com a mesures correctores i protectores d'impacte per aportació de sediments al Parc Natural de l'Albufera es destaquen les següents: evacuació dels sediments en cas de fortes tempestats per mitjà de les goles del Pujol i del Perellonet, construcció de xicotetes motes perimetrals en els ullals afectats per les aportacions del barranc del Tramusser, evitant així l'entrada d'aigua carregada de sediments.  
- Com a mesures de restauració ambiental i integració paisatgística es proposen: control de l'erosió per mitjà de la col·locació de geocel·la i estesa i aportació de terra vegetal en aquesta, formació de llits d'aigües baixes, creació d'illots i zones d'entollada prop del parc natural; abocament i estesa de graves per a aconseguir el filtratge de les aigües, instal·lació de biorotllos per a protegir els llits d'aigües baixes de l'erosió; hidrosembres i plantacions.  
El programa de vigilància ambiental inclou el seguiment de les mesures proposades per mitjà de tècnic o tècnics competents com també l'elaboració d'informes periòdics per a assegurar i informar del compliment del programa de vigilància i seguiment ambiental. Aquests informes els elaborarà un coordinador ambiental, i s'hauran de remetre a la Conselleria de Territori i Habitatge.   
Es considera que l'estudi d'impacte ambiental incideix en els aspectes més significatius del projecte i enumera una sèrie de mesures correctores que semblen a priori suficients per a minimitzar els possibles impactes adversos del projecte. Part del disseny del projecte es basa en la necessitat de reduir els sediments que previsiblement arribaran al llac de l'Albufera i donar un aspecte més natural a l'obra als voltants del parc.   
El tractament del projecte en aquesta última zona hauria de fer-se extensible a la totalitat de l'actuació però, ja que la necessitat de garantir la correcta evacuació de les avingudes -salvaguardant persones i béns- i l'absència d'espai físic així ho imposen, no cap més que acceptar un tractament del llit del barranc amb obra menys naturalitzada i més dura i per consegüent, amb major impacte ambiental.   
Per això és necessari extremar les mesures de correcció d'impactes i augmentar les mesures de vigilància ambiental tant en la fase d'execució de les obres, com en el període de funcionament del projecte i aquestes mesures han de garantir no sols la salvaguarda dels actuals valors ambientals, sinó la recuperació dels valors que l'expansió humana ha restat a aquests espais que moltes vegades poden definir-se com a verdaders corredors verds per a la fauna i la flora a més del compliment de la seua funció principal que és la correcta evacuació de les avingudes pròpies d'un clima de caràcter mediterrani.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 8.3 c),del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior formule la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
1. Vist que el projecte de canalització del tram urbà del barranc del Tramusser hauria d'haver-se realitzat en la totalitat del barranc i no sols en un tram d'aquest, però que la multiplicitat de competències i la necessitat d'actuar per a evitar riscos innecessaris a les persones obliga a emprendre projectes parcials.  
2. Vist que la salvaguarda de la dinàmica pròpia dels llits, passa per prevenir l'ocupació permanent d'aquests, però que l'actual ocupació del territori obliga a adoptar mesures de protecció.  
3. Vist que l'afecció a la fauna i flora pot ser imprevisible i que s'han de prendre mesures al respecte.  
4. Vist que l'obra es troba dins de l'àmbit del PORN (Pla d'ordenació dels recursos naturals) de la conca hidrogràfica de l'Albufera) i cal assegurar la qualitat dels recursos hídrics que arriben al parc evitant qualsevol actuació que comporte degradació d'aquests.  
5. Vist el projecte proposat no ha de contribuir a l'aterrament artificial del llac.  
6. Vist que en l'informe-memòria de la prospecció arqueològica i etnològica d'aquest projecte s'especifica que "en el cas de l'obra que motiva aquest informe l'impacte segons desprén de la prospecció arqueològica i etnològica efectuada es pot considerar nul".  
Es resol:  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte canalització del tram urbà del barranc del Tramusser, a Benifaió i Almussafes, sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
1. Hauran d'executar-se les solucions que tècnicament siguen factibles per a abordar l'increment de la retenció de sediments en la totalitat del tram de barranc que s'ha de canalitzar i no sols en el tram final d'aquest, sempre tenint en compte l'adequat funcionament de l'obra proposada i la salvaguarda de persones i béns. Qualsevol variació del projecte original s'haurà de comunicar a l'Oficina de Gestió Tècnica del Parc Natural de l'Albufera.   
2. S'hauran de respectar tots els elements de fauna i flora d'interés que puguen aparéixer en la realització de les obres d'acord amb l'article 5.6 del Decret 96/1995, pel qual s'aprova el Pla d'ordenació dels recursos naturals de la Conca Hidrogràfica de l'Albufera que assenyala: "S'haurà d'evitar, amb caràcter general, la caça, captura, destrucció, o alteració negativa dels hàbitats, llocs de reproducció, nius, ous, larves, o juvenils, incloent les molèsties a les seues poblacions, de qualsevol de les espècies de fauna protegida". Amb aquest fi haurà d'estar present en les fases més importants d'aquesta, un tècnic competent. A més, haurà de respectar-se l'Ordre de 20 de desembre de 1985, de la Conselleria d'Agricultura i Pesca, sobre protecció d'espècies endèmiques o amenaçades.   
3. S'haurà d'evitar realitzar moviments importants de terra en èpoques de pluja per a evitar arrossegaments o riscos innecessaris. A aquest efecte, també haurà d'estudiar-se la ubicació de les zones d'acumulació de materials i maquinària i abordar-se les mesures necessàries perquè en el cas que es produïsquen pluges, els arrossegaments no contaminen el llit.  
4. Es prohibeix qualsevol actuació que comporte l'aterrament o la contaminació dels ullals presents en la zona. En cas de l'aparició d'algun en el llit en la fase d'obres, es prendran les mesures necessàries per a la preservació i la protecció d'aquest.   
5. En l'abocament i l'estesa d'elements com ara graves, s'haurà de vigilar la qualitat del material i l'adequada procedència d'aquest de manera que no s'introduïsquen elements al·lòctons de manera indirecta en l'entorn. Tot això, sense perjudici del compliment de les legislacions sectorials que s'han d'aplicar en la matèria.  
6. En la mesura que això siga possible i sempre que se salvaguarde l'adequat funcionament de la canalització prevista i la seguretat de les persones, i a fi de disminuir la duresa de l'obra, minimitzar l'impacte negatiu sobre la recarrega d'aqüífers i augmentar la retenció de sediments, s'haurà d'estudiar la creació de zones més naturalitzades fomentant la interacció sòl-llit i disminuint la proporció d'ocupació de formigó en la grava d'esculleres.  
7. S'hauran d'emprar geotèxtils o biorotllos les característiques tècniques dels quals asseguren la no-introducció en el medi d'elements de tipus biològic al·lòcton.  
8. L'enjardinament de la glorieta sobre la CV-520 es realitzarà preferentment amb espècies autòctones semblants a les emprades en la resta de l'obra.  
9. S'habilitaran passos per a la fauna com ara rampes de fuga, escales, etc. Aquestes mesures s'extremaran en els punts d'encreuament on les característiques de duresa de l'obra han de fer extremar aquestes mesures de protecció.  
10. S'hauran d'evitar neteges excessives o innecessàries en el fons del llit a fi de fomentar la colonització d'aquest i sempre tenint en compte la necessària salvaguarda de la seguretat de persones o béns.  
11. Es respectarà la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders en relació amb la intercepció de l'assagador de Catadau i Alfarp, havent d'assegurar-ne l'ús públic i, si és el cas, sol·licitar la delimitació parcial o l'ocupació d'aquesta.   
12. Es respectarà la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generaliltat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica i les ordenances municipals emeses respecte d'això.  
13. S'hauran de respectar els preceptes continguts en la Llei 4/1998, del patrimoni cultural valencià, acatant la legislació vigent i actuant segons els preceptes continguts en els articles 11, 63, 64 i 65.   
14. S'haurà d'augmentar el percentatge d'espècies autòctones en les mescles A i H que s'ha previst emprar en l'hidrosembra. En general s'haurà d'actuar segons l'article 5.6 del Decret 96/1995, pel qual s'aprova el Pla d'ordenació dels recursos naturals de la Conca Hidrogràfica de l'Albufera en què se cita: "Les espècies vegetals protegides tindran la consideració de prioritàries per a ser utilitzades en programes de reforestació i regeneració d'hàbitats".   
15. Es respectaran tots els preceptes continguts en la Llei 10/2000, de residus de la Comunitat Valenciana tant en la fase d'execució de les obres com en la fase de funcionament vetlant cada administració pública, en l'àmbit de les seues competències, de l'adequat manteniment del llit, evitant abocaments que menyscaben o deterioren la preservació de qualsevol dels seus valors naturals .  
16. El programa de vigilància ambiental inclourà:   
- Comprovació periòdica dels sediments depositats al llarg de tot el llit i vigilància de la descàrrega d'aquests en èpoques de pluja torrencial. En cas d'augments no previstos de sediments, s'haurà d'estudiar l'origen d'aquests actuant amb vista a evitar-los i prevenir futures aportacions.  
- Comprovació de l'eficàcia de les sembres i repoblacions i control d'aquestes.  
- Comprovació d'exemplars atrapats de fauna i, en el cas que procedisca, implantació de mesures addicionals de protecció.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.   
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 11 d'octubre de 2006.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 123/05-AIA  
Títol: Connexió de les carreteres CV-748 (Gata-Llíber) i CV-732 (Gata-Pedreguer).  
Promotor: Diputació Provincial d'Alacant.  
Autoritat substantiva: Diputació Provincial d'Alacant.  
Localització: A la partida coneguda com Plans i a la vora del polígon industrial el Pou a Gata de Gorgos.  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista  
L'objecte del projecte és la connexió de les carreteres CV-748 de Gata de Gorgos a Llíber i CV-732 de Gata de Gorgos a Pedreguer, constituint la ronda nord-oest de Gata de Gorgos i un enllaç amb la CV-732, en un tram d'aproximadament 1,4 km que discorre per la partida coneguda com Plans i en l'últim tram d'aquesta pel polígon industrial el Pou. L'actuació s'inicia al pk 1 de la carretera de Gata de Gorgos-Llíber (CV-748), a la vora de l'encreuament d'aquesta amb l'autopista A-7 i finalitza en una rotonda que enllaça amb la carretera N-332 i la carretera de Gata de Gorgos a Xàbia CV-734. El projecte inclou, a més, l'execució de dues rotondes amb un radi exterior de 32 m i amb calçades anul·lars de 8 m d'ample, situades a l'inici i final de la ronda.   
La secció tipus de la infraestructura projectada està constituïda per una calçada de dos carrils de 3,15 m d'ample, vorals d'1,25 metres i bermes laterals de 0,50 m d'ample. Els talussos adoptats en desmunts practicats en roca seran de 5H:1V i es disposarà de bermes d'1,50 m cada 3 metres d'alçària. S'ha projectat un mur de maçoneria amb una longitud aproximada de 170 m i 1,50 m d'alçària, que permeta la separació de la carretera projectada amb el camí ramader existent. Pel que fa als moviments de terra previstos en el projecte, s'han estimat 13.646 m³ en desmunts en terreny bla i 32.494 m³ en desmunts en roca, com també 3.339 m³ de terraplé de material procedent de l'excavació i 9.872 m³ de terraplé de sòl seleccionat procedent de préstecs.   
El ferm està compost per als casos de les seccions en terraplé o a mitja vessant que recolzen sobre el terreny existent, per 16 cm de mescla bituminosa en calent i 40 cm de llast artificial, i per a les seccions de desmunt en roca per 16 cm de mescla bituminosa en calent i 25 cm de llast artificial. Per al drenatge de les aigües provinents de la plana d'Álvaro i Pascual s'ha projectat un marc de formigó armat de tres vans d'1,85 m d'ample per 1,00 d'alçària cada u, al pk 0+220, també s'han dissenyat dues canelles de formigó de 1.000 mm i 800 mm de diàmetre en els pk 0+570 i 0+960, respectivament.   
2. Alternatives  
En l'estudi d'alternatives dut a terme en el projecte, es parteix de dos punts fixos situats en les denominades rotonda sud i rotonda nord de la Ronda. El traçat de l'actuació ve condicionat en gran manera pel traçat del camí de Benissa fins que l'esmentat camí intercepta amb el camí ramader assagador de Dénia a Gata, a partir del qual es plantegen dues alternatives de traçat, una d'elles aprofita el traçat del camí ramader interceptat i l'altra alternativa es distancia prou per a no afectar l'esmantat camí ramader. Els condicionants de caràcter ambiental que s'han tingut en compte per a l'elecció de la segona alternativa són l'absència d'afecció al traçat del camí ramader assagador de Dénia a Gata, i la reducció del nombre d'accessos directes a la ronda.   
Tramitació administrativa  
1. Informació pública  
En data 28 de juliol de 2005 la Diputació Provincial d'Alacant va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental (EIA) corresponents al Projecte connexió de les carreteres CV-748 (Gata-Llíber) i CV-732 (Gata-Pedreguer) a Gata de Gorgos.  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del Projecte connexió de les carreteres CV-748 (Gata-Llíber) i CV-732 (Gata-Pedreguer) en Gata de Gorgos, ha sigut sotmés a informació pública mitjançant un anunci publicat en el Butlletí Oficial de la Província núm. 94, de data 28 d'abril de 2005, i s'hi han presentat al·legacions per part de particulars i veïns afectats.  
En data 9 de desembre de 2005 el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental sol·licita a la Diputació Provincial d'Alacant que remeta una còpia de les al·legacions presentades de caràcter ambiental i les respostes donades a aquestes, a més es requereix que es remeta l'informe que exigeix l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
En data 30 de desembre de 2005 la Diputació Provincial d'Alacant remet una còpia de les al·legacions presentades al projecte i les respostes donades a aquestes.  
2. Resum d'al·legacions  
D'entre les al·legacions dalt indicades es dóna una síntesi de les més significatives, en funció dels aspectes ambientals a què fan menció, i només del que es refereix als esmentats aspectes ambientals.  
El Sr. Juan M. Signes Ferrer i la Sra. Antonia Costa Torres: sol·liciten que el traçat de la carretera a l'altura de les parcel·les 324, 325, 327, 328, etc., del polígon núm. 9 s'ajuste a l'eix de l'actual camí, amb la qual cosa es produirà una situació més justa i equitativa en l'ocupació de sòl.  
La resposta per part de la Diputació ve argumentada per l'exposició dels aspectes que han condicionat la definició del traçat de la carretera i per les conseqüències que es deriven de modificar el traçat en un tram respecte als trams adjacents a aquest, conseqüència de l'estudi del traçat de la carretera en el seu conjunt.   
La Sra. Josefa Mulet Mulet: referent a l'impacte ambiental de les obres de referència, manifesta que no s'ha considerat en el projecte la contaminació acústica derivada d'aquest, ni s'han previst mesures que s'han d'adoptar per a la prevenció d'incendis, considera insuficient el drenatge projectat, així mateix considera que no han sigut tinguts en compte les nombroses restes ceràmiques existents en la concepció del traçat de la carretera.  
La Diputació cita que hi ha redactat un complet estudi d'impacte ambiental i afig que aquest s'avaluarà per part de la Conselleria de Territori i Habitatge, i no s'aprovarà definitivament el projecte fins que no s'obtinga la declaració d'impacte ambiental favorable.  
El Sr. Francisco Oliver Signes, Sra. Antonia Mengual Pedrós, Sr. Francisco Mengual Pedrós, Sra. Carmen Estrugo Cloquell, Sr. José Grimalt Mulet, Sr. Francisco Grimalt Mengual, Sr. Pedro José Gómez Camacho, Sra. Antonia María Signes Boronat, Sr. Enrique José Mulet Signes, Sr. Daniel Mulet Signes i Sr. José Caselles Salva presenten una sèrie d'al·legacions de les quals s'assenyala, en relació amb els aspectes ambientals tractats, la insuficiència de continguts de l'estudi d'impacte ambiental, en especial en l'apartat de vegetació, drenatge superficial, contaminació acústica, afecció a camí ramader, proximitat al Parc Natural del Montgó i l'estudi arqueològic realitzat.   
A l'anterior, la Diputació Provincial d'Alacant contesta argumentant que l'estudi d'impacte ambiental es considera bastant complet i adequat als requisits establits en la legislació sectorial, així mateix s'indica que les millores o indicacions que es proposen en la declaració d'impacte ambiental seran recollides en el corresponent projecte de construcció i incorporada durant l'execució de les obres.  
Afeccions legals  
Segons els informes rebuts, l'estudi d'impacte ambiental i de les investigacions realitzades, cal assenyalar que existeix, per part de les obres projectades, afecció a   
- Per raó de la Llei 3/1995, de camins ramaders, el traçat afronta en un tram intermedi amb el camí ramader assagador de Dénia a Gata, l'amplària legal del qual és de 12 metres en tot el traçat d'aquest.  
- Pel que fa a la classificació i qualificació del sòl, el traçat de la carretera discorre per sòls classificats segons les normes subsidiàries de Gata de Gorgos, aprovades per la Comissió Territorial d'Urbanisme l'1 de març de 1989, com a sòl urbà, sòl urbanitzable i sòl no urbanitzable comú.   
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important per l'actuació  
Els nivells de soroll en la zona no són excessivament elevats, i és el mateix camí de Benissa el principal focus d'emissió de sorolls. En l'EIA s'ha estimat que el previsible increment del trànsit com a conseqüència de l'actuació no superarà els límits establits per la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica. No obstant això, cal indicar que en l'estimació efectuada s'ha partit de dades procedents del projecte d'eixamplament i millora de la carretera CV-748, de Gata de Gorgos a Llíber, realitzat l'any 2002 i s'ha fixat com a límits de nivell sonor els corresponents a usos terciaris.   
Els terrenys travessats per la carretera estan formats per materials del període cretaci, caracteritzat en general per la presència de margues i calcàries. De l'informe geotècnic realitzat s'ha constatat l'existència de materials quaternaris, principalment argiles i un substrat rocós present en tota la traça format per materials calcaris d'edat cretàcica.   
De la xarxa hidrogràfica de l'àrea objecte d'estudi es destaca la presència del riu Gorgos, també denominat riu Xaló, situant-se l'actuació de referència dins de la seua conca hidrològica. Respecte a la hidrologia subterrània, assenyalar que els terrenys pels quals discorre la carretera presenten una vulnerabilitat d'aqüífers qualificada com a mitjana.  
Referent als moviments de terra prevists en el projecte, cal destacar la magnitud dels desmunts en roca necessaris per a la realització del projecte, situats en el tram final, en relació amb la longitud de la carretera.  
Existeixen en la zona multitud de murs de maçoneria de contenció de bancals agrícoles que atorguen un elevat valor paisatgístic a l'entorn agrícola en què es troba l'actuació.   
Pel que fa a la vegetació present en la zona, l'estudi d'impacte ambiental cita que la zona estudiada pertanyia temps arrere a la formació climatòfila coneguda com a carrascars, enteses com a formacions boscoses en què predomina la carrasca (Quercus rotundifolia), encara que actualment a penes queden alguns exemplars de carrasca aïllats i s'han establit en les zones menys abruptes cultius de secà (vinya, ametlers, garroferes i oliveres) i en menor grau cultius de regadiu, mentre que en les zones més accidentades predomina el matoll. Cal destacar al llarg de la traça la presència d'alguns exemplars de garroferes de gran port i una zona de pinedes situades al voltant del pk 0+700.   
Respecte a la fauna, l'estudi d'impacte ambiental s'ha limitat a citar les espècies d'amfibis, rèptils, aus i mamífers que es poden trobar a la zona, sense destacar en la rllista la presència de cap espècie protegida.   
El paisatge afectat pel projecte s'ha descrit com a heterogeni, format per terrenys de cultiu de secà principalment, forest, xicoteta zona de pinedes a la vora del camí i zones residencials, entre altres.  
Respecte del patrimoni cultural, en l'àrea objecte d'estudi, es conclou en l'informe de patrimoni realitzat en l'annex corresponent, la inexistència de restes arqueològiques o edificis històrics de caràcter immoble que puguen ser afectats per l'actuació. En la zona d'estudi es troba el camí ramader assagador de Dénia a Gata, amb una amplària legal de 12 metres i una longitud aproximada de 4.600 metres, i no està previst que s'afecte o es modifique el traçat d'aquest.  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants  
Sota aquest epígraf es pretén fer parapeu en els efectes generats per l'actuació que, d'entre els estudiats en l'estudi d'impacte ambiental, presenten major rellevància.  
En línia amb l'anterior, ens centrarem primerament en les pertorbacions pròpies de la fase de construcció i en les conseqüències més excel·lents de cadascuna d'aquestes.  
L'estudi d'impacte ambiental ha incorporat una matriu causa-efecte entre les accions de projecte i els factors ambientals susceptibles de ser impactats, especificant els criteris que s'han tingut en compte en l'elaboració de l'esmentada matriu. Com a resultats es té que per a la fase de construcció, les accions que s'han valorat amb un impacte crític o sever són l'ocupació de sòl, els moviments de terres i la necessitat de voladures. Cal assenyalar que no s'ha valorat l'impacte que pot generar l'explotació de pedreres i els abocadors necessaris per a executar l'obra a causa de la situació d'aquesta fora de la zona d'estudi. Referent a l'anterior, en l'estudi d'impacte ambiental s'assenyala que les pedreres necessàries per a les obres seran pedreres legals pròximes a la zona, no obstant això no es realitza una localització concreta d'aquestes.  
Pel que fa a les pertorbacions que es generaran durant la fase d'explotació, les accions que s'han valorat amb un impacte crític o sever segons la matriu d'impacte ambiental per a la fase d'explotació de la carretera de l'estudi d'impacte ambiental són l'augment de trànsit rodat, l'asfaltat de superfícies, l'efecte barrera i la generació de noves urbanitzacions. En relació amb això últim cal assenyalar que no s'ha valorat aquesta situació explícitament en l'estudi d'impacte ambiental, tan sols se cita la creació de dos polígons industrials en les proximitats de l'actuació, estant en l'actualitat en fase de redacció el Pla general d'ordenació urbana de Gata de Gorgos.  
Respecte a l'increment de les emissions sonores a causa de l'increment del trànsit, ha merescut per part de l'estudi d'impacte ambiental la valoració com a impacte sever, no obstant això no s'han establit mesures correctores respecte d'això ni s'ha previst una campanya de mesuraments acústics amb l'objecte de valorar la necessitat o no d'implantació de mesures correctores.  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental  
L'estudi d'impacte ambiental ha previst les mesures correctores que són d'habitual aplicació en obres lineals. Aquestes s'encaminen a minimitzar els impactes derivats de les accions que són inherents a la construcció i explotació d'aquest tipus d'infraestructures viàries.  
A continuació, només es farà referència a aquelles més significatives.  
- Demolició del paviment asfàltic en les calçades per a procedir a la recuperació de sòl per a plantacions.  
- Retirada i trasplantament en la rotonda sud de 16 oliveres afectades per la carretera.  
- Plantació de 88 carrasques (Quercus rotundifolia) de 12/14 cm de perímetre de tronc en la bossa de sòl situada en la rotonda sud.   
Pel que fa al programa de vigilància ambiental tindrà com a objecte establir un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental, i fer un seguiment d'una sèrie de paràmetres que donen una idea de com evoluciona l'entorn de partir de la construcció i funcionament de l'obra. D'aquesta manera s'han establit les variables ambientals que s'han de controlar, els indicadors d'impacte, els valors llindars, la freqüència de control i les mesures addicionals que s'han d'implantar.  
En relació amb el moviment de terres que s'ha d'efectuar per a l'execució de les obres, és important recollir, en el projecte de construcció, la localització de les pedreres i abocadors, legalitzats i en funcionament, existents en les proximitats de l'actuació.  
Finalment, el programa de vigilància ambiental ha fixat la periodicitat en la realització dels diversos informes, en els quals s'informarà del compliment del programa com també els efectes derivats de l'aplicació de les mesures correctores i del grau de correspondència d'aquests efectes amb què van ser previstos en l'estudi d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 8-a) de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 8.3 c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Projecte de traçat connexió de les carreteres CV-748 (Gata-Llíber) i CV-732 (Gata-Pedreguer), promogut per la Diputació Provincial d'Alacant, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits en l'apartat segon d'aquesta declaració.  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. Els diversos documents del projecte de construcció (memòria, plànols, plec de prescripcions tècniques i pressupost) hauran d'incorporar tots els aspectes concernents a les mesures protectores i correctores incloses en l'estudi d'impacte ambiental, com també els derivats d'aquests condicionants, tot això amb el grau de detall necessari per a la seua contractació i execució conjunta amb la resta de les obres. Així, el pressupost del projecte de construcció incorporarà, preferentment en una única partida, totes les unitats d'obra que es referisquen a les mesures correctores que s'han d'emprendre.  
També es valoraran i proveiran pressupostàriament totes les despeses derivades del programa de vigilància ambiental.  
2. Si se situaren plantes d'insistència d'àrids o asfàltica, si fóra el cas, s'haurà d'informar aquesta Secretaria Autonòmica, una vegada conclòs el projecte de construcció i abans de començament de les obres, en els termes que segueixen:  
- Ubicació definitiva de les plantes mòbils d'insistència d'àrids o producció de mescles bituminoses.  
Origen del proveïment d'aigua per a la llavada d'àrids, i volums aproximats que s'han d'emprar.  
- Previsió de tractament posterior realitzat a l'aigua de llavada, forma d'abocament i ubicació d'aquest.  
En cas d'abocament, haurà de sol·licitar-se autorització a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, a fi que aquest organisme jutge la conveniència o no d'abocar les esmentades aigües.  
3. En tots els trams de carretera que queden en desús s'haurà de procedir a picar el ferm i després cobrir-lo amb terra vegetal amb grossària suficient per a la posterior revegetació d'aquest.  
4. No s'han tingut en compte les reposicions de murs a base de pedra seca existents en la traça. Aquests murs es consideren de gran importància a efecte culturals i d'integració paisatgística, complint a més funcions d'estabilització de vessants enfront de processos erosius d'escorriment. Per tant, la reposició d'aquests, en cas d'afecció, haurà de ser pressupostada i especificada en el plec de prescripcions tècniques particulars, com també reflectida en el corresponent plànol.  
5. S'hauran d'incloure tant les labors de restauració i revegetació, com el seguiment del programa de vigilància ambiental en el pla d'obra, adequant-se i reestructurant-se amb el desenvolupament d'aquesta.  
El director de les obres haurà d'estar informat de l'execució de les unitats d'obra que puguen tenir repercussions ambientals. Així mateix, se li ha de notificar amb antelació la situació dels talls o llocs on s'actuarà i el període previst de permanència, de manera que siga possible establir els punts d'inspecció oportuns, d'acord amb els indicadors que s'han de controlar establits en aquest programa.  
6. Els materials de farciment i les llastos que calguen per a l'execució del projecte, s'hauran d'obtenir de préstecs o pedreres existents i legalment autoritzades. En cas de noves obertures se sotmetran aquestes, amb caràcter previ a la seua utilització, al procediment de declaració d'impacte ambiental.   
De la mateixa manera, el lloc que s'elegisca com a abocador o runam, si no es tracta d'un abocador de residus degudament identificat i legalitzat, haurà d'obtenir, abans de la utilització d'aquest, l'autorització administrativa corresponent per part de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
La localització concreta de pedreres i abocadors que siguen necessaris per a la construcció de l'obra haurà d'incloure's en el projecte constructiu corresponent a aquesta actuació.  
7. Durant l'execució de les obres no s'hauran d'efectuar treballs nocturns que puguen perjudicar el descans de la població que habita els nuclis més pròxims a aquestes, tant per impactes sonors com per vibracions o elevada lluminositat.  
8. Pel fet que l'actuació es desenvolupa pròxima a terrenys forestals, s'haurà de prestar especial atenció a l'estricte compliment de les mesures de prevenció d'incendis forestals recollides en la normativa vigent.  
9. El projecte de construcció haurà d'incloure un estudi acústic de l'entorn de la traça, d'acord amb la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica. S'inclourà cartografia, a escala adequada, en la qual se situen les isòfones llindar assenyalades per l'esmentada legislació, i establir en conseqüència, i si és el cas, les mesures correctores oportunes. Les mesures correctores, entre altres, podran consistir en la col·locació de capa de rodament a base de mescles asfàltiques poroses, especialment amb continguts de pols de cautxú procedent del reciclatge de pneumàtics usats, la qual cosa comporta una disminució del soroll generat pel fregament dels pneumàtics amb el ferm, com també la col·locació de barreres vegetals, mixtes o d'una altra naturalesa (per exemple, construïdes amb pneumàtics usats i vegetades en la superfície d'aquestes amb espècies enfiladores o lianoides) fins que els nivells se situen per sota dels nivells establits per la llei en les zones residencials i en les zones industrials. Es pressupostarà la campanya acústica que es duga a terme durant la fase d'explotació.  
L'esmentat estudi s'haurà de remetre a aquesta Secretaria Autonòmica prèviament a l'aprovació definitiva del projecte de construcció.   
10. En el sistema d'enllumenat de la carretera no es permetrà la disposició de llums que no siguen de vapor de sodi d'alta pressió o vapor de sodi de baixa pressió.  
11. El programa de vigilància ambiental, durant la fase d'explotació, incorporarà campanyes de mesuraments amb l'objectiu d'incrementar les mesures correctores en el cas que, en el futur, se sobrepassaren els objectius de qualitat assenyalats en els punts anteriors. Com a part de l'esmentat programa de vigilància ambiental s'haurà de presentar, davant d'aquesta Secretaria Autonòmica, informe de les mesures de protecció realitzades, acompanyat dels primers mesuraments efectuats.  
12. La direcció d'obra haurà d'exigir, una vegada executades i acabades les obres, la retirada a un abocador controlat de totes aquelles runes, materials sobrants i la resta de deixalles d'obra que hagen sigut depositats, abocats o abandonats en qualsevol àrea de terreny que s'haja vist afectada per les obres executades.  
Així mateix, es recorda al promotor la prohibició de realitzar qualsevol abocament no autoritzat en la zona. En tot cas, els canvis d'oli, filtres o qualsevol altre residu procedent del manteniment de la maquinària i vehicles, hauran de ser degudament gestionats per un taller o gestor autoritzat de residus tòxics i perillosos.  
13. Amb l'objecte de no augmentar la incidència negativa sobre la vegetació i el sòl, les instal·lacions auxiliars d'obra (oficines, tallers, parc de maquinària, magatzems, etc.) es construiran sobre terrenys desproveïts de vegetació. El mateix es farà respecte als accessos provisionals a aquestes instal·lacions; en aquest cas s'intentarà aprofitar, en la mesura que es puga, el traçat dels camins agrícoles existents.  
14. Els talussos de desmunt en roca s'hauran d'ajustar als necessaris per a complir l'estabilitat, de manera que es destruïsca la menor quantitat possible de relleu natural. Les formes finals dels talussos de desmunt o terraplé han de buscar sempre formes suaus, arredonides, sense arestes ni vèrtexs, intentant una transmissió suau cap al paisatge i un aspecte final el més coincident possible amb l'entorn.  
15. La direcció d'obra haurà d'exigir el compliment de les mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental com també dels condicionants d'aquesta declaració d'impacte ambiental, per a la qual cosa s'establiran en el pressupost del projecte de construcció, com ja s'ha indicat, les partides pressupostàries necessàries.  
16. Respecte al camí ramader assagador de Dénia a Gata, en cas d'afecció, s'haurà de comunicar al Servei Territorial de Medi Ambient d'Alacant, i obtenir l'autorització corresponent d'acord amb la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders.   
17. Si durant l'execució de les obres es produeix qualsevol troballa arqueològica, el fet s'haurà de comunicar a la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, de manera immediata, adoptant les mesures pertinents amb vista a la protecció i conservació d'aquesta, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
Així mateix, prèviament a l'aprovació definitiva del projecte, es requerirà que la Direcció General Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport n'emeta informe favorable, informe que serà preceptiu, en compliment de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià. L'esmentat informe s'haurà de remetre a aquesta Secretaria Autonòmica prèviament a l'aprovació definitiva del projecte de construcció.   
18. Igualment, si durant la fase d'execució de les obres apareixen coves, avencs o altres cavitats subterrànies, el fet s'haurà de comunicar a la Conselleria de Territori i Habitatge, atés que aquest tipus de formacions es troben protegides per l'article 16 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
Tercer  
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 16 d'octubre de 2006.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.