Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5312, del 27-07-2006 (2006/9082)

ACORD de 21 de juliol de 2006, del Consell, pel qual s'aprova el Pla Estratègic de la Ramaderia Valenciana, en el marc del Pla Millorar.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5312

Data del DOGV
:   27-07-2006

Secció del DOGV
:   III. CONVENIS I ACTES - G) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2006/9082


Data del document
:   21-07-2006

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació

Tipus de document
:   Acord

Descriptors 

:   * administració regional
    * legislació
    * ramat
    * programa d'actuació
    * sector agrari
    * política agrària regional

ACORD de 21 de juliol de 2006, del Consell, pel qual s'aprova el Pla Estratègic de la Ramaderia Valenciana, en el marc del Pla Millorar. [2006/9082]  
El Consell, en la reunió del dia 21 de juliol de 2006, va adoptar l'acord següent:  
La ramaderia és una activitat econòmica important en el medi rural de la Comunitat Valenciana. El present Pla Estratègic de la Ramaderia Valenciana, que s'ha dissenyat com a resposta a l'anàlisi de la situació actual d'este sector, forma part del Pla Millorar, que sobre el sector agroalimentari elabora la Generalitat a través de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació.  
El sector ramader aporta a la producció final agrària de la Comunitat Valenciana prop del vint per cent del seu valor total, amb oscil·lacions que depenen de les quantitats produïdes i les seues cotitzacions. El valor anual de la producció se situa en uns 399.699.768 d'euros, xifra que creix anualment en valor absolut.  
La producció ramadera es desplega en totes les àrees rurals de la Comunitat Valenciana, especialment en les comarques d'interior, en què actua com una font fonamental en la generació de rendes. A més, té una gran capacitat de dinamització, tant en la fase d'aprovisionament de mitjans de producció, especialment pinsos, farratges i productes zoosanitaris, com per les possibilitats d'utilitzar els productes d'origen animal com a motor per al desenrotllament d'eixes àrees més deprimides del territori, en què s'ha assistit a una pèrdua contínua de la població. Un element fonamental de l'activitat ramadera, especialment l'extensiva, és la seua capacitat per a contribuir al manteniment dels ecosistemes. El pasturatge racional, i la utilització directa dels recursos naturals allí on es produïxen, faciliten la preservació del medi natural i el manteniment de la biodiversitat, així com la prevenció d'incendis i la lluita contra l'erosió.  
En els darrers anys, l'activitat de la producció animal s'ha vist sotmesa a una important pressió social i legal. D'una banda, les diferents crisis alimentàries, centrades en diverses ocasions en els productes ramaders, i la necessitat de reduir els impactes en l'entorn han portat a la publicació d'una important quantitat de normes legals, d'implantació progressiva i amb exigències creixents. Els responsables de la cria animal s'enfronten, com a conseqüència, al repte d'una actualització permanent de les seues instal·lacions i els seus sistemes de maneig. Tot això emmarcat en un procés d'alliberament dels mercats europeus, en què s'exigixen majors nivells de competitivitat.  
La Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació és conscient del repte plantejat al sector ramader en un moment de canvis continus d'escenaris econòmics, legals i fins i tot polítics, per les diferents reformes de la política agrícola comunitària. Per a abordar el futur del conjunt del sector ramader es va constituir una Mesa de Ramaderia en què, per espècies ramaderes, els representants de les diferents organitzacions i associacions sectorials i especialistes procedents de la universitat, la investigació i l'administració van analitzar el context actual i van estudiar línies de treball. El resultat d'eixa iniciativa va ser l'elaboració del Pla Estratègic de la Ramaderia Valenciana.  
Este Pla, que establix actuacions i estratègies aplicables als distints components del sector ramader, té com a eixos fonamentals:  
1. El pla integral de residus ramaders.   
2. El pla d'ubicació de la ramaderia.  
3. El pla de competitivitat de la ramaderia.   
4. El pla de millora de l'estructura comercial de la producció ramadera.   
5. El pla d'eradicació i control de patologies zoonòtiques i limitadores del comerç.  
6. El pla de generacions futures i formació.  
7. El pla de millora de l'administració al servici de la ramaderia.  
8. El pla d'I+D+I en ramaderia.  
Per tot això que s'ha exposat, tenint en consideració la situació per la qual passa el sector ramader valencià i la conveniència de canviar molts dels seus plantejaments actuals, com també per l'obligació de defendre els interessos dels nostres ramaders, es considera necessari desplegar un pla estratègic del sector ramader que, dins del Pla Millorar i amb un horitzó temporal de sis anys (2006-2011), establisca les mesures per a millorar la rendibilitat de la ramaderia.  
En virtut de tot això, i a proposta del conseller d'Agricultura, Pesca i Alimentació, el Consell  
ACORDA  
Primer  
Aprovar, en el marc del Pla Millorar, el Pla Estratègic de la Ramaderia Valenciana, en els termes dels annexos del present acord.  
Segon  
Executar les actuacions incloses en el Pla Estratègic de la Ramaderia Valenciana durant el període 2006-2011.  
Tercer  
Facultar el conseller d'Agricultura, Pesca i Alimentació per a dictar totes les disposicions que requerisca el desplegament i l'execució del Pla Estratègic de la Ramaderia Valenciana.  
Quart  
Determinar, en els Pressuposts de la Generalitat per al període 2006-2011 la dotació per a un pla que comportarà, en termes estimatoris, uns gastos aproximats de 300 milions d'euros.  
Quint   
A l'efecte dels exercicis 2007 i següents de vigència del Pla Estratègic de la Ramaderia Valenciana, el conseller competent en matèria de ramaderia dictarà, en el termini màxim d'un mes des de la publicació de la llei anual de pressuposts, una resolució en què concretarà, per a cada exercici de la seua vigència, l'import total anual destinat al pla esmentat, així com el detall de les aplicacions pressupostàries que el sustenten. Esta resolució haurà de rebre l'informe previ de la Conselleria d'Economia, Hisenda i Ocupació.  
Valencia, 21 de juliol de 2006.  
El vicepresident i secretari del Consell,  
VÍCTOR CAMPOS GUINOT  
ANNEX I  
ANÀLISI DEL SECTOR RAMADER VALENCIÀ  
El Pla Estratègic de la Ramaderia Valenciana sorgix de l'anàlisi exhaustiva de la realitat tècnica, econòmica i social d'este sector al territori de la Comunitat Valenciana, i es concreta en un conjunt d'estratègies que cal desplegar en diferents àmbits del procés productiu, aplicables tant per part de l'administració com del sector mateix, que configuraran les línies d'acció política ramadera que cal desplegar en els pròxims anys.  
En una primera fase, la Mesa de Ramaderia, reunida per sectors ramaders afins, va efectuar un diagnòstic de la situació actual de la producció animal, i va evidenciar les mancances, limitacions i estrangulacions que patix la ramaderia valenciana en els últims anys, i que condicionaran el seu desenvolupament a llarg termini.  
1. Gestió de subproductes  
Els sòls agrícoles constituïxen la primera i última destinació natural de les dejeccions ramaderes i la seua integració en el sistema sòl/cultiu exigix un programa ampli de gestió i control.  
Els nous reptes imposats per la legislació europea, en particular pel que fa a les zones vulnerables i la importància del sector ramader, i del seu paper en l'àmbit de l'economia de la Comunitat Valenciana, exigixen mesures per a la seua preservació que, alhora, garantisquen un desenrotllament sostenible i minimitzen el problema estructural de la generació de dejeccions, amb situacions d'excedents i zones amb dèficit de matèria orgànica en el sòl.  
L'exercici de l'activitat ramadera, pràcticament en la totalitat de les espècies, comporta la generació de dos tipus de subproductes: els fems i purins, que incorporen les restes de llits, femta i orina dels animals allotjats, i els cadàvers dels animals morts en el procés productiu.  
Els fems i purins de granja s'han utilitzat com a elements fertilitzants en els distints cultius agrícoles. N'hi ha hagut prou amb esta destinació per absorbir la producció en la major part d'espècies i comarques. Això no obstant, la incorporació del reg per goteig, que ha suposat el desplaçament de fertilitzants orgànics tradicionals, i l'augment de les dimensions de les explotacions ramaderes, que implica majors volums de dejeccions, estan dificultant la utilització tradicional d'estos subproductes. D'altra banda, l'exercici de l'activitat ramadera en qualsevol zona té com a limitació la gestió i l'ús final que es farà d'estos residus, cosa que es convertix en l'autèntic coll de botella per al creixement d'este sector.  
Els cadàvers animals tenien com a destinació el soterrament en fosses preparades a este efecte o la seua transformació en farines d'origen animal, amb destinació a l'alimentació animal. Des de l'aplicació de les primeres mesures per al control de les encefalopaties és obligatori el tractament d'estos residus en plantes especialitzades i la destrucció posterior. Això exigix l'entrada continuada de vehicles de recollida de cadàvers a les granges, cosa que incrementa el risc sanitari, i el pagament d'este servici, que en este moment té un cost elevat.  
2. Ubicació de granges  
Aigua, paisatge, sòl, espais naturals, qualitat de l'aire i molts altres recursos, servicis i activitats que permeten assentar la població rural tenen en el model d'implantació territorial de la ramaderia el seu actiu fonamental.  
La majoria de les explotacions ramaderes en funcionament es van construir els anys seixanta i setanta del segle passat. En aquell moment disposaven d'autorització de funcionament municipal, que no sempre significava comptar amb llicència d'activitat. En este temps, els nuclis urbans i les urbanitzacions han crescut, s'han estés pel territori i s'han aproximat a les granges. L'actualització administrativa de moltes instal·lacions ramaderes s'enfronta a dificultats de tipus urbanístic.  
En la Llei 6/2003, de 4 de març, de la Generalitat, de Ramaderia de la Comunitat Valenciana, es permet el manteniment temporal de l'activitat durant quinze anys, sempre que les instal·lacions s'adeqüen des del punt de vista mediambiental. Mentrestant, s'han de buscar solucions definitives, que passaran necessàriament per una adequació i condicionament dels edificis i equips, o pel trasllat de les instal·lacions a altres zones en què no hi haja limitacions de tipus urbanístic. Tant les reformes com el trasllat requerixen importants inversions, difícils de realitzar pels titulars de les explotacions que són, majoritàriament, explotacions familiars.  
3. Costs de producció  
La incorporació de tot el paquet de normes europees relacionades amb la reducció de l'impacte ambiental de l'activitat ramadera, amb la seguretat alimentària i amb el benestar animal, han suposat la incorporació de noves pautes de maneig dels animals i un augment dels autocontrols al llarg del procés productiu. A més, en els últims anys s'ha produït un augment del preu de l'energia i de la mà d'obra. Tot això es traduïx en un augment dels costs de producció a nivell d'explotació ramadera.   
D'altra banda, els canvis produïts en la política agrícola comunitària per adaptar-se al context acordat en l'Organització Mundial del Comerç s'han materialitzat en una liberalització del comerç i una reducció dels nivells de protecció exterior per als productes d'origen animal. La conseqüència immediata és que la cotització dels productes comercialitzats pels ramaders es manté estable, i inclús en alguns casos disminuïx, especialment quan es produïx qualsevol notícia relacionada amb la seguretat alimentària, i hi ha una retracció en el nivell de demanda.  
En este entorn, la tecnologia utilitzada a nivell de granja torna a ser un element fonamental de competitivitat: es requerix utilitzar animals millorats, sotmesos a les tècniques reproductives mes avançades, que empren eficientment els aliments consumits, i manejar-los en condicions que asseguren la màxima productivitat. A més, tots estos factors i mitjans de producció han d'estar optimitzats des del punt de vista econòmic. Per a això cal disposar d'instal·lacions ramaderes i equips compensats, i adaptats als animals i al nivell productiu.   
4. Control de malalties  
Les malalties en la cabanya ramadera poden tindre greus repercussions econòmiques, socials i sanitàries.  
Després de la creació del mercat únic en 1993 i la creixent globalització del comerç és necessari extremar les mesures tendents a minimitzar-ne els riscs, així com disposar dels instruments idonis per poder combatre les epizoòties i les zoonosis quan es presenten, a fi de garantir la salut pública i la sanitat animal.  
Les malalties presents a nivell d'explotació ramadera també contribuïxen a elevar els costs de producció. En uns casos, per les pèrdues econòmiques que deriven de la seua presència, en provocar la mort d'animals, i l'obligació d'implantar tractaments zoosanitaris. En uns altres perquè limiten l'accés a determinats mercats, la qual cosa es traduïx en preus més baixos.  
Les patologies més freqüents en les explotacions ramaderes són les lligades a problemes d'origen multifactorial, en què intervé la presència de patògens diversos, normalment de tipus respiratori i digestiu, el maneig, l'alimentació i el nivell de producció. La seua presència danya els objectius de producció i empitjora els índexs productius, tant tècnics com econòmics. La prohibició d'utilitzar additius antibiòtics, a partir de l'1 de gener de 2006, representa la pèrdua d'una ferramenta important en el control inespecífic d'este tipus de patologies lligades a l'aparell digestiu.  
Des del moment en què es va iniciar l'anàlisi sectorial per a elaborar este pla, no s'ha declarat a la Comunitat Valenciana cap malaltia que requerisca la intervenció immediata. No obstant això, hi ha patologies que condicionen el nivell productiu o l'accés a mercats i que són objecte de control o eradicació per part de l'administració. En estos casos és necessària una intensificació dels programes desplegats.  
En porcí, la presència de la malaltia d'Aujezsky, que encara es troba present en granges, limita l'accés a determinats mercats europeus d'animals per a sacrifici. En boví, la incidència de brucel·losi i tuberculosi s'ha reduït de forma significativa, encara que n'apareixen casos esporàdics. En xicotets remugants, la brucel·losi es troba present en algunes explotacions molt puntuals, en les quals ha de ser objecte d'atenció prioritària per reduir el risc de contagi a altres granges; la tuberculosi ha d'abordar-se en caprí en el marc d'un programa d'eradicació. En avicultura, preocupa la nova normativa en matèria de zoonosi que es planteja, com a objectiu a curt termini, l'eradicació de la salmonel·losi. En cuniculicultura, la mixomatosi provoca importants estralls en aquelles explotacions en què no s'ha aconseguit un nivell adequat de protecció immunitària. En apicultura, la varroasi continua sent el problema productiu més important que té el sector.  
5. Comercialització  
En el sector ramader valencià hi ha dos formes d'abordar la comercialització. El primer model, el més tradicional, en què el productor entrega directament els seus productes a la indústria o a la distribució, predomina encara en alguns sectors com l'oví, el caprí, el boví i l'avicultura de posta, i es manté en la resta, especialment el porcí. El segon model es basa en la concentració de l'oferta a través de cooperatives o empreses integradores. El cooperativisme per a la comercialització en comú té escassa implantació, i el sistema més estés és la integració vertical amb fàbriques de pinsos o amb escorxadors, especialment en avicultura de carn i porcí d'engreixament.  
En un mercat globalitzat és imprescindible accedir al mercat amb una oferta basada en la diferenciació o en el subministrament de grans quantitats de producte. En ambdós casos, la producció ha d'estar orientada a l'obtenció de carn, llet o ous, de forma continuada al llarg del temps, amb característiques homogènies, i amb qualitat reconeguda. En este context, la ramaderia valenciana ha fet només els primers passos, i hi ha per davant un gran camí per recórrer.   
La producció ha d'avançar cap a un major nivell de concentració de l'oferta. La base per a l'impuls pot ser la constitució de cooperatives o la fusió de les existents, així com la firma d'acords de comercialització, a mitjà termini, entre diferents escalons de la cadena alimentària que incorporen agents des de la producció a la distribució. Una altra de les alternatives del sector és progressar cap a una major especialització i diferenciació dels seus productes. Partint de la base que la producció ramadera valenciana no és capaç d'abastir el consum propi del nostre territori i que hi ha productes propis i àrees de la Comunitat Valenciana a què se'ls reconeix un prestigi especial, han de considerar-se les estratègies de posada en el mercat de carn, llet o ous lligats a marques paraigua de la Comunitat Valenciana, a denominacions d'origen o a indicacions d'origen. Siga com siga la via d'avanç, serà imprescindible abordar, simultàniament, programes de treball per a homogeneïtzar i estandarditzar els productes d'origen animal i acreditar-ne la qualitat.  
6. Relleu generacional  
Un dels problemes més importants en este sector, que compartix amb la resta del sector agrari, és la dificultat en el relleu generacional, especialment en les activitats ramaderes extensives que requerixen l'atenció permanent al pasturatge i les lligades a granges de dimensió xicoteta. Hi ha diverses raons que justifiquen el rebuig dels jóvens a l'activitat ramadera, entre les quals destaquen el reduït marge empresarial obtingut en les explotacions de xicoteta dimensió, les dificultats administratives per a aconseguir legalitzar les instal·lacions o desenrotllar les pràctiques tradicionals i la pressió normativa dels darrers anys, en els aspectes mediambientals i de seguretat alimentària. Com a alternativa a estes dificultats és necessari facilitar l'activitat ramadera i incorporar les tecnologies que permeten elevar la rendibilitat del procés productiu.  
7. Formació de treballadors  
El canvi en els models, sistemes i tecnologies de producció ramadera, que s'han anat perfilant en els punts anteriors, requerix una contínua atenció a la mà d'obra de les granges. Tradicionalment hi ha programes de formació de personal dedicats a incrementar els coneixements i les habilitats dels titulars d'explotacions ramaderes. No obstant això, en l'actualitat és imprescindible considerar també els treballadors que manegen directament els animals. Més encara quan, en la major part de les ocasions, el personal contractat sol procedir de fora del sector ramader i concretament de la immigració. En este context, és necessari desenvolupar programes de formació en sistemes de maneig a peu de granja, amb pràctiques en explotacions ramaderes, en tecnologia, seguretat alimentària, benestar animal, impacte ambiental i qualitat de productes.  
8. Activitat de l'administració  
La modernització i la millora de la ramaderia han d'avançar alhora que l'adaptació permanent de l'estructura i el funcionament de l'administració més d'acord amb les realitats i normatives comunitàries.  
Es tracta d'oferir les vies que donen les majors facilitats als ramaders en el compliment de les seues obligacions i en la recepció dels servicis.  
En els últims anys s'ha publicat un bon nombre de normes que afecten, directament o indirecta, la producció ramadera. Moltes d'estes se centren en el procés productiu, i entren en l'àmbit de competència de l'administració agrària. No obstant això, un nombre important té relació directa amb l'activitat de l'administració municipal, la mediambiental, la urbanística i, fins i tot, en els últims any, la de salut pública. Els ramaders, de vegades, se senten indefensos per a atendre els requeriments de cada una de les administracions. Per a resoldre esta situació, i conéixer per endavant tots els requeriments, desitgen conéixer els procediments de treball de les administracions. A més, amb esta profusió de normes, i com a conseqüència de l'organització territorial de l'Estat, de vegades es produïxen diferents ritmes en l'aplicació de les exigències legals, que es traduïxen en distorsions de la competència entre productors de diferents comunitats autònomes. Davant d'esta situació, cal una coordinació i uniformitat en l'aplicació de les exigències legals.  
9. I+D+I  
L'increment en la competitivitat del sector ramader ha de basar-se en el desenvolupament tecnològic i la innovació. La millora dels marges econòmics derivats de l'activitat ramadera només serà possible amb la utilització de tecnologies de producció, i de gestió i tractament dels residus, que garantisquen la comercialització de productes de qualitat, adaptats a la demanda, a un cost que se situe per davall del preu de venda. Això només és possible si es compta amb un suport d'investigació i transferència tecnològica capaç d'abordar el repte, així com una massa crítica que genere innovacions que permeten abordar els problemes.  
A la Comunitat Valenciana, fins ara, han sigut els departaments de la universitats els encarregats d'abordar la tasca de la investigació en ramaderia. Ara es disposa d'un centre a l'Institut Valencià d'Investigacions Agràries (IVIA) dedicat especialment a esta tasca, el Centre d'Investigació i Tecnologia Animal (CITA), al qual correspon el desenrotllament de línies de treball en els principals problemes que té plantejats el sector i la coordinació de la seua activitat amb altres centres d'investigació del territori de la Comunitat Valenciana. Al voltant d'este centre haurà de desplegar-se també l'estratègia de transferència de tecnologies al sector, la formació dels productors i dels treballadors de les granges, que són els destinataris finals dels resultats obtinguts en els projectes d'investigació.  
Conclusió  
Les Meses dels diferents sectors ramaders, una vegada analitzat el conjunt de l'estat actual de la ramaderia, van desenrotllar una segona fase en el seu pla de treball, destinada a determinar els objectius del Pla Estratègic. En tots els casos es va concloure la necessitat de desenvolupar uns pilars bàsics sobre els quals fixar el desenvolupament futur del sector ramader de la Comunitat Valenciana, que són els següents:  
. Consolidació i expansió de l'activitat ramadera lligada a una millora en la gestió dels residus.  
. Modernització de les tecnologies de producció.  
. Millora de les estructures comercials i l'entorn administratiu.  
. Desenvolupament de la investigació i la innovació.  
ANNEX II  
OBJECTIUS  
1. Consolidació i expansió de l'activitat ramadera lligada a una millora en la gestió dels residus, per mitjà de dos objectius parcials:  
1.1 Facilitar a les explotacions ramaderes els processos de legalització administrativa de les seues instal·lacions per mitjà de:  
1.1.1. Coordinació de l'actuació de les administracions implicades.  
1.1.2. Suport a les inversions en infraestructuras.   
1.1.3. Suport a les granges ubicades en zones urbanes o periurbanes.  
1.1.4. Suport en les tasques de tramitació administrativa.  
1.2. Promoure l'accés de les explotacions a tecnologies de reducció de l'impacte ambiental de la seua activitat per mitjà de:  
1.2.1. Construcció d'infraestructures de tractament de residus d'origen animal.  
1.2.2. Implantació de models integrals de gestió de purins.  
1.2.3. Aplicació del Codi de Bones Pràctiques per a la gestió i utilització agrícola de fems.  
1.2.4. Actualització permanent de les tecnologies de gestió i tractament disponibles.  
2. Modernització de les tecnologies de producció animal, incorporació de jóvens i formació, per mitjà de quatre estratègies:  
2.1. Incrementar la competitivitat de les explotacions ramaderes reduint els costs de producció i augmentant la qualitat del producte en els àmbits següents:  
2.1.1. Identificació i disseny de models d'explotació rendibles.  
2.1.2. Suport econòmic a les inversions en tecnologia de reducció de costs i millora de qualitat de productes.  
2.1.3. Suport a les estratègies de diversificació de productes.  
2.1.4. Promoció de l'ús de subproductes en alimentació animal.  
2.2. Reduir la incidència de malalties que limiten l'accés a mercats i incrementen els costs de producció, a través de:  
2.2.1. Eradicació de malalties limitadores del comerç en totes les espècies ramaderes.  
2.2.2. Control de les malalties amb conseqüències en salut pública.  
2.2.3. Reorganització de l'activitat i competència de les ADS.  
2.2.4. Desenvolupament d'un programa de vigilància epidemiològica.  
2.3. Incorporar jóvens al sector ramader, utilitzant les possibilitats que oferix la normativa comunitària i posant en marxa, de forma paral·lela, un pla específic de formació dirigit a jóvens ramaders.  
2.4 Desenvolupar un pla de formació continuada centrat en les noves tecnologies aplicables en granja.   
3. Millora de les estructures comercials i de l'entorn administratiu de la producció ramadera, a través de dos línies:  
3.1. Establir un pla de millora comercial dels productes ramaders, que se centrarà en:  
3.1.1. Fomentar l'associacionisme dirigit a la concentració de l'oferta i l'establiment de relacions comercials.  
3.1.2. Donar suport a la implantació i concentració de les cooperatives de comercialització.  
3.1.3. Fomentar contractes de comercialització, a mitjà termini, entre diferents escalons de la cadena alimentària.  
3.1.4. Fomentar relacions comercials dins del sistema agroalimentari valencià.  
3.2. Posar en marxa un pla de millora de l'administració relacionada amb la ramaderia, a fi de:  
3.2.1. Unificar l'aplicació de la normativa aplicable tant dins de la Comunitat com en territoris limítrofs.  
3.2.2. Mantindre al dia una pàgina web amb els procediments d'accés a documentació administrativa, especialment per al moviment comercial.  
3.2.3. Adaptar l'estructura i els servicis tècnics de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació a les necessitats del sector, especialment en matèria de diagnòstic laboratorial.  
4. Desenvolupament de la investigació i la innovació, amb tres objectius parcials:  
4.1. Establir, en el marc del Centre d'Investigació i Tecnologia Animal de l'IVIA, un procediment d'avaluació permanent de la tecnologia disponible en les explotacions ramaderes.  
4.2. Determinar i finançar línies prioritàries d'investigació en les qüestions d'interés per a la millora de la competitivitat del sector ramader i la gestió de residus i subproductes d'origen animal.  
4.3. Desenvolupar un pla de transferència tecnològica al sector que promoga la innovació, integrant en el CITA els servicis de transferència de tecnologia en matèria de ramaderia.  
ANNEX III  
ACTUACIONS  
1. Pla Integral de Residus:  
a) Es crearà una comissió de seguiment del Pla Integral de Residus, presidida pel conseller d'Agricultura, Pesca i Alimentació. Com a vicepresident actuarà el director general d'Investigació, Desenrotllament i Innovació Agropecuària. La comissió estarà integrada, a més, per dos representants de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, per un representant de la Conselleria de Territori i Habitatge, un representant de la Conselleria d'Empresa, Universitat i Ciència, i cinc representants de les entitats sense ànim de lucre més representatives del sector agrari valencià, que tinguen finalitats d'interés públic concurrents amb l'administració. Tindrà com a objecte contribuir a resoldre la problemàtica dels residus ramaders amb una estratègia de respecte al medi ambient i de desenvolupament sostenible de l'activitat agrària.  
Per a això, exercirà les funcions següents:  
. Foment de la creació d'infraestructures i inversions en plantes de tractament de purins, gallinassa, jaç, fems i altres residus, i promoció d'entitats de gestió.  
. Difusió i implantació de models de gestió de purins i fems.  
. Divulgació de codis de bones pràctiques per a la gestió i mesures de reducció de residus d'origen animal en les explotacions.  
. Promoure l'ús de fems i purins com a fertilitzants agrícoles.  
. Assessorament a ramaders en els sistemes de gestió de purins a realitzar en les seues instal·lacions, valorant la possibilitat des del punt de vista tècnic i econòmic.  
b) Es regularà normativament la declaració de fems i purins per part de les explotacions ramaderes i la seua distribució i utilització directa com a fertilitzants en les explotacions agràries.  
c) Es mantindrà un catàleg permanent de tecnologia de gestió i tractament de residus per part de l'IVIA, a través del CITA.  
d) S'establirà una línia d'ajudes a les agrupacions o entitats associatives d'explotacions ramaderes jurídicament constituïdes a este efecte, que presenten programes anuals o plurianuals de gestió comuna de fems i purins. Els gastos subvencionables comprendran tant els gastos de funcionament per al transport i tractament com les inversions en comú que permeten una reducció de l'impacte ambiental.  
e) Es realitzarà una anàlisi territorial de la producció de residus d'origen ramader i una planificació de les necessitats per a la seua gestió, tractament o valoració.  
2. Pla d'ubicació de la ramaderia:  
a) S'establirà una comissió formada per representants de les direccions generals competents de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació i la Conselleria de Territori i Habitatge, i representants de la Federació de Municipis i Províncies, per a l'estudi de la ubicació de l'activitat ramadera al territori de la Comunitat Valenciana a fi de fer efectives polítiques públiques que integren la participació de totes les administracions implicades per a impulsar i coordinar els diferents esforços públics que desenrotllen les característiques i vocacions específiques de cada terreny.  
b) S'establirà una línia d'ajudes a les zones d'alta densitat ramadera per a la constitució i dotació d'infraestructures comunes necessàries per a l'activitat ramadera. Estes infraestructures estaran orientades a resoldre els problemes de tipus sanitari, productiu i inclús comercial que la concentració d'explotacions ramaderes ocasiona, com ara centres de desinfecció de vehicles, bàscules de pesada, punts de recollida de residus, abeuradors, pletes o refugis, centres de concentració d'animals, etc.  
c) S'establirà una línia d'ajudes per als titulars d'explotacions ramaderes de la Comunitat Valenciana a fi de traslladar les instal·lacions dedicades a l'allotjament i alberg dels animals i els equips que s'hi allotgen, que siguen aprofitables, a altres llocs d'assentament dins del territori de la Comunitat Valenciana, per motius d'interés públic.  
Tindran la consideració de motius d'interés públic, a tals efectes:  
1. El compliment de les condicions establides en l'article 53 de la Llei 6/2003, de 4 de març, de la Generalitat, de Ramaderia de la Comunitat Valenciana.  
2. Així mateix, s'entendrà este interés públic quan es realitze un trasllat de les instal·lacions d'una explotació ramadera des d'una zona no desfavorida fins a una zona desfavorida.  
d) Es crearà una comissió amb els òrgans de l'administració implicats en les autoritzacions administratives d'ampliació, instal·lació o legalització d'explotacions ramaderes per facilitar, abreujar i agilitzar els procediments administratius.  
Participaran en la comissió els representants de les direccions generals competents de la Conselleria de Territori i Habitatge, la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació i la Conselleria de Cultura, Educació i Esport i representants de la Federació de Municipis i Províncies.  
e) La Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació elaborarà un protocol d'autorització administrativa d'ampliació, instal·lació o legalització de les granges que servisca com a guia i referència als titulars d'explotacions ramaderes.  
f) Es crearà una finestreta única gestora provincial per a l'eficiència i l'eficàcia del procediment d'autorització administrativa d'ampliació, instal·lació o legalització de les explotacions ramaderes.  
Es realitzaran convenis amb els òrgans de l'administració implicada per a impulsar els procediments en totes les seues fases.  
3. Pla de competitivitat de la ramaderia:  
a) L'IVIA, a través del CITA, dissenyarà instal·lacions tipus per a boví, oví-caprí, porcí, conills i aus, d'acord amb els models productius que optimitzen els mitjans de producció a què poden accedir de forma avantatjosa les explotacions ramaderes de la Comunitat Valenciana i la seua adaptació a les necessitats del mercat.  
b) S'establirà una línia d'ajudes per als titulars d'explotacions ramaderes de la Comunitat Valenciana que realitzen inversions l'objecte de les quals siga la reducció de l'impacte ambiental de les activitats ramaderes, la millora de les condicions higièniques de les explotacions i/o del benestar dels animals de l'explotació.  
Les ajudes es destinaran a subvencionar la inversió realitzada pels titulars d'explotacions ramaderes per a:  
1. El tractament i la gestió de purins i fems d'origen animal i, en general, l'adquisició d'equipaments que estiguen destinats a aconseguir una reducció de l'impacte ambiental de l'activitat ramadera;  
2. la millora de les instal·lacions existents i la incorporació d'equipaments que incrementen la bioseguretat de les granges millorant les seues condicions higienicosanitàries;  
3. la millora de les condicions de maneig i allotjament del bestiar, sempre que la inversió redunde en un increment del benestar dels animals allotjats en les instal·lacions.  
c) S'establiran línies d'ajuda per a l'adaptació de la producció ramadera a les exigències del mercat en seguretat alimentària i traçabilitat per mitjà de la implantació de Codis de Bones Pràctiques, identificació animal, sistemes de traçabilitat interna en explotacions ramaderes i sistemes d'autocontrol en les indústries d'alimentació animal.  
d) Es promocionarà una estratègia de diferenciació de productes d'acord amb el sector en:  
. Ramaderia ecològica.  
. Productes ramaders tradicionals de la Comunitat Valenciana: carn i formatge de guirra, formatges de cabra, vedella, corder, etc.  
. Marca paraigua, Sabor Mediterrani-Comunitat Valenciana, per als sectors que en demanen.  
. Denominacions que garantisquen valors afegits al producte que puguen promocionar-se.  
e) Es proposaran mesures que permeten la reducció dels costs de producció en remugants per mitjà de:  
. Promoció de l'aprofitament de subproductes d'origen agroalimentari a la Comunitat Valenciana per mitjà de:  
1. Ajudes a la inversió en infraestructures i mitjans que permeten a les explotacions ramaderes el seu ús;  
2. Convenis de col·laboració dels sectors productors de subproductes d'origen agroalimentari amb els ramaders i la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació; a este efecte, tindran la consideració d'interés públic les actuacions adoptades que permeten el desenvolupament sostenible de l'agricultura i ramaderia.  
. Promoció de centrals de compra en comú en alimentació animal.  
4. Pla de millora de l'estructura comercial:  
a) S'establiran línies d'ajudes per a l'associacionisme entre els ramaders amb l'objecte de crear plataformes de comercialització de productes d'origen animal que assumisquen funcions de:  
. Negociació de contractes de compravenda en comú.  
. Operacions comercials en comú en mercats exteriors.  
. Organitzar la seua producció en funció del mercat.  
. Assumir nous escalons comercials.  
b) Es donaran ajudes a la realització d'estudis de viabilitat que milloren l'estructura comercial dels diferents sectors ramaders.  
c) S'establiran línies d'ajudes a la constitució de noves cooperatives, la fusió de les existents o la constitució de cooperatives de segon grau, per mitjà dels punts següents:  
. Les cooperatives que hagen aconseguit un elevat nivell de concentració de l'oferta, o bé que hagen emprés processos de fusió o agrupació, tindran prioritat en l'accés a tots els règims d'ajuda, regulats i finançats per la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, que se'ls apliquen.  
. Els percentatges d'ajuda per a realitzar inversions podran arribar als percentatges màxims, permesos per les normes de la Unió Europea, del valor de les inversions i gastos corrents auxiliables, tant pel que fa a inversions en actius fixos com als gastos de gestió, assessorament, substitució, etc., durant els cinc primers anys de funcionament de l'empresa resultant del procés d'integració.  
. Es bonificarà l'interés dels préstecs per a inversions acollits al conveni entre la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació i les entitats financeres.  
. Se subvencionaran les aportacions a capital social i/o a altres fons, realitzades pels socis, per refermar o millorar la capitalització de l'empresa resultant del procés d'integració.  
d) Es promourà la implantació de contractes verticalitzats que faciliten la firma d'acords comercials entre els diferents vincles de la cadena alimentària.  
e) Es fomentarà una visió global dels distints sectors ramaders, la indústria transformadora i els comercialitzadors i la seua interdependència, afavorint la seua presència en tots els fòrums i, en cas necessari, donar suport als vincles intermedis per completar un sistema alimentari valencià eficient.  
f) Es crearà una comissió d'anàlisi de campanyes en què intervindran representants de totes les organitzacions sectorials, les funcions de la qual seran estudiar i informar sobre l'evolució de les campanyes, així com proposar estratègies per adaptar la producció a la demanda dels mercats.  
g) Es crearà un observatori de preus, constituït per un grup d'experts independents, la funció del qual serà el seguiment dels preus de les distintes espècies ramaderes, tant en explotació com en els mercats més representatius. Els informes de l'observatori de preus seran públics.  
5. Pla d'eradicació i control de patologies:  
a) Es mantindrà l'estatus actual de la Comunitat Valenciana lliure de malalties de declaració obligatòria, per a la qual cosa es durà a terme una vigilància activa i passiva de les explotacions ramaderes i els seus mitjans de producció.  
b) Es crearà el Centre d'Anàlisi de Sanitat Animal i Vigilància Epidemiològica, que tindrà com a funcions rebre i processar tota la informació d'interés epidemiològic.  
c) Es qualificarà la Comunitat Valenciana com a lliure de malalties de tuberculosi en boví, brucel·losi en remugants i Aujeszky en porcí, per a la qual cosa s'intensificaran els programes d'eradicació.  
d) Es dissenyaran programes específics aprovats mitjançant una orde de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació i que inclouran les mesures previstes en l'esmentada Llei 6/2003 per a implantar un pla d'eradicació i/o control de la salmonel·losi aviària, la tuberculosi caprina, la mixomatosi, la malaltia vírica hemorràgica cunícola i la varroasi apícola.   
e) Es regularà normativament la constitució de xarxes de vigilància epidemiològica per a cada espècie ramadera, basades en el conjunt de mitjans humans, tècnics i informàtics dirigits a obtindre informació, de manera permanent sobre la situació sanitària i el moviment comercial del bestiar. L'estructuració de les xarxes de vigilància epidemiològica es farà sobre un major dimensionament, professionalització i solidesa de les ADS o les seues associacions i informatització del flux d'informació.  
f) Es crearà una Xarxa d'Alerta Sanitària Veterinària de la Comunitat Valenciana que integre tots els agents implicats en sanitat animal.  
La Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació regularà els elements per a la integració i el seu funcionament i que consistiran bàsicament en:  
. Una comissió que coordinarà les actuacions en matèria de sanitat animal.  
. Un servici d'intervenció ràpida constituït per personal veterinari, operaris amb coneixements tècnics i científics precisos per a atendre situacions d'emergència.  
. Una xarxa informàtica que integrarà les bases de dades sanitàries.  
6. Pla de generacions futures i formació:  
a) S'ajudarà la incorporació de jóvens a les explotacions ramaderes dins dels màxims permesos en la normativa comunitària, facilitant la difusió d'estes ajudes i l'accés a la tramitació.  
b) Es preveurà en totes les ajudes la seua prioritat i increment per la consideració de ser jove agricultor.  
c) Programa de formació especialitzada dirigida a jóvens que incloga estades en explotacions ramaderes model, viatges per a ampliar coneixements i formació en noves tecnologies.  
d) Es convocaran beques de formació per a jóvens ramaders.  
e) Es promocionarà i s'ajudarà econòmicament la constitució i la implantació d'empreses de servicis de substitució.  
f) Pla de formació en matèria ramadera lligat a les necessitats de cada sector en tecnologia, d'acord amb les organitzacions professionals sectorials  
g) Es crearà un centre de formació del personal que treballa en les granges, tant en els aspectes productius com en aquells relatius a les implicacions del seu treball en la salut dels consumidors i el benestar animal.  
7. Pla de millora de l'administració:  
a) Es facilitarà la gestió del moviment pecuari al ramader per mitjà de la simplificació de l'accés a la documentació necessària.  
b) S'uniformitzaran els procediments de treball dels servicis veterinaris oficials per mitjà de la seua protocol·lització i l'ús d'aplicacions informàtiques.  
c) Es posarà a disposició dels ramaders la informació que els afecta per mitjà d'una pàgina web.  
d) Millorar la dotació laboratorial utilitzada en la ramaderia de la Comunitat Valenciana per mitjà de:  
. Reforma del Laboratori de Sanitat Animal de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació.  
. Col·laboració amb els sectors implicats per al funcionament del Centre de Qualitat i Sanitat Avícola.  
. Creació d'un laboratori de referència i d'una xarxa de laboratoris apícoles al servici de l'apicultor valencià.  
e) Defendre l'aplicació uniforme de la normativa en el conjunt d'Espanya per mitjà de la participació en els mecanismes de coordinació.  
f) Reestructuració dels servicis veterinaris de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació més coincident amb la funcionalitat i realitat actual del sector ramader.  
g) Es realitzaran programes específics de formació de veterinaris.  
h) Gestió telemàtica de tramitació de documents d'interés ramader i accés a la informació.  
8. Pla d'I+D+I en ramaderia:  
a) S'establiran com a línies prioritàries de l'Institut Valencià d'Investigacions Agràries, i es dotaran projectes per a la seua posada en marxa en el Centre d'Investigació i Tecnologia Animal, les àrees de treball següents:  
. La gestió i tractament de residus d'origen animal: purins, fem, gallinassa, cadàvers i subproductes d'escorxador.  
. Les tecnologies de producció ramadera implicades en els costs de producció, especialment les instal·lacions i el maneig, la millora genètica i la reproducció, la utilització de subproductes de la indústria agroalimentària, com també la patologia.  
. Els programes de seguretat alimentària, traçabilitat, benestar animal i qualitat de productes finals.  
. Projectes de ramaderia sostenible en àrees de l'interior de la Comunitat Valenciana.  
b) Es crearà, en el marc del Centre d'Investigació i Tecnologia Animal, una unitat tecnicoeconòmica per a realitzar l'avaluació permanent de la tecnologia de les explotacions de la Comunitat Valenciana que permeta la identificació dels dèficits tecnològics del sector ramader, a fi de promoure les línies d'actuació següents: proposar nous projectes d'investigació, proposar programes i plans de formació adaptats a les necessitats i promoure estratègies d'actuació i línies de suport al sector.  
c) El CITA posarà a disposició de les associacions i empreses que integren el sector ramader valencià les instal·lacions ramaderes experimentals a fi de desenvolupar proves de testatge de les innovacions tecnològiques en les àrees del maneig, la producció, l'alimentació i la reproducció i la sanitat ramadera, per mitjà de la firma de convenis específics per a una o diverses fases del procés de producció animal.  
d) En el marc del programa de transferència de tecnologia es desplegaran línies específiques destinades a formació en totes les espècies del sector ramader que incorporaran mesures de formació, viatges, estades, demostracions i acords d'experimentació amb empreses.