Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5922, del 29-12-2008 (2008/14423)

ORDRE de 15 de desembre del 2008, de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge per la qual es convoquen i s'aproven les ajudes gestionades per la Direcció General de Gestió del Medi Natural, destinades a la gestió sostenible en matèria forestal, per a l'exercici 2009.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5922

Data del DOGV
:   29-12-2008

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - B) SUBVENCIONS I BEQUES

Número del document
:   2008/14032


Data del document
:   15-12-2008

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Ordre

Anàlisi jurídica

 Descriptors 

:   * suport econòmic
    * protecció del bosc
    * ajuda pública

ORDRE de 15 de desembre del 2008, de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge per la qual es convoquen i s'aproven les ajudes gestionades per la Direcció General de Gestió del Medi Natural, destinades a la gestió sostenible en matèria forestal, per a l'exercici 2009. [2008/14513]
Les conclusions de la conferència de Salzburg (novembre de 2003) i les orientacions estratègiques dels consells europeus de Lisboa i Göteborg posen l'èmfasi en les facetes econòmica, ambiental i social de la sostenibilitat, l'agricultura i la silvicultura, les quals tenen una importància decisiva pel que fa a la utilització de les terres i la gestió dels recursos naturals de les zones rurals de la Unió Europea, a més de constituir una important plataforma de diversificació econòmica per a la població rural.
La Llei 3/93, de 9 de desembre, forestal de la Comunitat Valenciana, determina en els articles 64 i següents, l'establiment d'ajudes econòmiques als propietaris públics i privats dels terrenys forestals o a les persones naturals i jurídiques a les quals aquests hagen cedit l'ús o gaudi dels seus terrenys o establit acords, que impliquen la millora i conservació de les forests mitjançant treballs forestals, per a la qual cosa s'hauran de tenir en compte les previsions contingudes en els plans d'ordenació i en els programes tècnics.
Amb aquest fi la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge ha introduït gradualment diverses ajudes a través de distintes ordres reguladores que han permés el finançament de diverses accions de millora i protecció dels boscos valencians.
En aquesta convocatòria s'ha de donar prioritat amb caràcter general a la Comunitat Valenciana a les ajudes a la regeneració natural forestal, i amb caràcter específic per a cadascuna de les províncies de la Comunitat es prioritzarà d'acord amb les circumstàncies concretes que presente cadascuna d'aquestes.
Aquestes ajudes es concediran d'acord amb el que estableix el Reglament (CE) 1998/2006, de la Comissió, de 15 de desembre de 2006 (DOUE L 379, de 28.12.2006), relatiu a l'aplicació dels articles 87 i 88 del Tractat a les ajudes de minimis, i, si és el cas, la normativa que els substituïsca.
Per això, i ateses les facultats que em confereix l'article 28.e) de la Llei 5/1983, de 30 de desembre, del Govern Valencià, modificada per la Llei 12/2007, de 20 de març (DOCV 5476, de 23 de març de 2007), i l'article 47.3 del Text refós de la llei d'hisenda pública de la Generalitat Valenciana,
ORDENE
Article 1. Objecte i àmbit d'aplicació
Establir un règim d'ajudes destinades a la gestió sostenible dels terrenys forestals de la Comunitat no gestionats directament per la Generalitat i de determinades superfícies contigües, per a l'exercici 2009.
Article 2. Finançament de les ajudes
1. El finançament de les ajudes serà a càrrec de l'aplicació pressupostària 46.88.45.605.80.4, línia T48320, i l'import global màxim per a l'exercici 2009 és de 5.000.000,00 €, i per a l'exercici 2010, de 2.000.000,00 €.
2. Aquestes ajudes tindran caràcter plurianual, d'acord amb l'article 29 del Decret legislatiu de 26 de juny de 1991, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Text refós de la llei d'hisenda pública de la Generalitat Valenciana.
3. La convocatòria de les ajudes establides en aquesta ordre es tramitarà pel procediment anticipat, d'acord amb l'Ordre de 26 de setembre de 1994, de la Conselleria d'Economia i Hisenda; motiu pel qual la concessió estarà condicionada a l'existència, en els exercicis 2009 i 2010, de crèdit suficient i adequat.
Article 3. Declaració de no-necessitat de notificar les ajudes a la Comissió Europea
Les ajudes regulades en aquesta convocatòria no necessiten ser notificades a la Comissió Europea per no reunir tots els requisits de l'apartat 1, de l'article 87 del Tractat de la Unió Europea, per acollir-se al règim de minimis regulat en el Reglament (CE) 1860/2004, de la Comissió, de 6 d'octubre, modificat pel Reglament (CE) 1998/2006, de la Comissió, de 15 de desembre de 2006 (DOUE L 379, de 28.12.2006), a l'efecte previst en el Decret 147/2007, de 7 de setembre, del Consell, pel qual es regula el procediment de notificació i comunicació a la Comissió Europea dels projectes de la Generalitat dirigits a establir, concedir o modificar ajudes públiques.
Article 4. Requisits dels beneficiaris
1. De manera general, podran ser beneficiàries d'aquestes ajudes les persones físiques o jurídiques, públiques o privades, titulars de drets de propietat, d'ús i gaudi legalment reconeguts de terrenys de titularitat pública o privada inclosos en l'àmbit de les actuacions subvencionables incloses en l'article primer.
Igualment, podran ser beneficiàries les agrupacions legalment constituïdes de persones físiques o jurídiques, públiques o privades, les comunitats de béns o qualsevol altre tipus d'unitat econòmica que, tot i no tenir personalitat jurídica, complisquen els requisits inclosos en el paràgraf anterior.
També podran ser beneficiàries aquelles entitats que tinguen autorització dels propietaris dels terrenys per a executar aquestes actuacions, sempre que els propietaris no la sol·liciten.
2. No podran obtenir la condició de beneficiari de les ajudes regulades en aquesta ordre les persones o entitats en les quals concórrega alguna de les circumstàncies establides en l'article 13.2 de la Llei 38/2003, de 17 de novembre, general de subvencions.
Article 5. Obligacions dels beneficiaris
1. Els beneficiaris de les ajudes hauran de:
a) Complir l'objectiu, executar el projecte, realitzar l'activitat o adoptar el comportament que fonamenta la concessió de la subvenció.
b) Justificar el compliment dels requisits i les condicions, com també la realització del projecte o activitat i el compliment de la finalitat que determinen la concessió o el gaudi de la subvenció.
En el cas que per motius imputables a l'interessat es produïsca l'abandó, o destrucció dels treballs, se suspendran totes les ajudes pendents fins que es produïsca el retorn a la situació anterior a l'abandó o destrucció, sense perjudici dels compromisos adquirits i de les responsabilitats que se'n deriven.
c) Sotmetre's a les actuacions de comprovació que ha d'efectuar per l'òrgan concedent, com també qualssevol altres de comprovació i control financer que corresponen a la Intervenció General en relació amb les subvencions i ajudes concedides, i aportar quanta informació li siga requerida en l'exercici d'aquestes actuacions.
d) Acreditar amb anterioritat a dictar-se la proposta de resolució que concedeix les ajudes que es troben al corrent en el compliment de les seues obligacions tributàries i davant de la Seguretat Social.
e) Comunicar a l'òrgan concedent, en qualsevol moment de la vigència de l'expedient, l'obtenció d'altres ajudes sol·licitades o concedides per a la mateixa finalitat per altres administracions o ens públics. Aquesta comunicació haurà d'efectuar-se tan prompte com es conega i, en tot cas, amb anterioritat a la justificació de l'aplicació donada als fons percebuts.
f) Realitzar els treballs objecte de l'ajuda en el termini que figura en la resolucions de concessió de les ajudes.
g) Reintegrar els fons percebuts quan escaiga, d'acord amb el que estableixen els articles 36, 37 i 40 de la Llei 38/2003, de 17 de novembre, general de subvencions.
h) Fer constar en tota informació o documentació pròpia de l'activitat que aquesta està subvencionada per la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.
1. Foment i desenvolupament dels boscos a les zones rurals

2. Foment i potenciació dels aprofitaments forestals

3. Conservació de sòls

4. Foment de la tecnificació de la gestió forestal

5. Foment de les xarxes de senders d'interés públic

\* \* \* \* \* \* \* \* \* \* \* \* \* \* \* \* \* \* \* \* \* \* \* \* \* \* \* \*i) Permetre a la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, o a les entitats nomenades amb aquest fi, el control de qualitat dels treballs realitzats i el material utilitzat.
j) Als espais naturals protegits s'hauran de tenir en compte les directrius previstes en la normativa específica de cada espai natural protegit.
2. L'incompliment de les obligacions anteriors donarà lloc a l'exigència de les responsabilitats que corresponguen, d'acord amb la legislació vigent.
Article 6. Actuacions objecte de les ajudes. Preus unitaris i imports màxims, i àmbit
En aquesta convocatòria d'ajudes destinades a la gestió sostenible en matèria forestal es preveuen cinc actuacions:
1. Fomento y desarrollo de los bosques en las zonas rurales:

2. Fomento y potenciación de los aprovechamientos forestales:

3. Conservación de suelos:

4. Fomento de la tecnificación de la gestión forestal:

5. Fomento de las redes de senderos de interés público:

En les actuacions núm. 1 i núm. 3 l'import mínim de la sol·licitud ha de ser de 6.000,00 euros.
Article 7. Límits i percentatges d'inversió subvencionable
Independentment dels imports màxims subvencionables fixats per a cada tipus d'actuació en l'article 6, s'estableix una subvenció màxima per sol·licitant de 30.000,00 euros.
En cas de sol·licituds d'entitats locals o agrupacions de propietaris legalment constituïdes que tramiten sota un mateix expedient peticions de distints propietaris, l'import màxim serà l'obtingut de multiplicar la quantitat anterior pel nombre de propietaris agrupats en la sol·licitud, i en cap cas no es podran superar els 100.000,00 euros per sol·licitant.
Els treballs descrits podran ser subvencionats fins a un 100% de la inversió realitzada, a excepció de les actuacions 2.a, 2.b, 2.c, 2.d, 5.a i 5.b, que seran finançades fins al 80% del cost dels treballs objecte de les ajudes.
Les actuacions 2.a, 2.b, 2.c i 2.d estaran subjectes al règim de minimis regulat en el Reglament (CE) 1998/2006, de la Comissió, de 15 de desembre de 2006 (DOUE L 379, de 28.12.2006), i l'import total de les ajudes de minimis que reba el beneficiari durant un període de tres anys no podrà ser superior a 200.000,00 €.
Article 8. Sol·licitud i documentació
1. Totes les actuacions objecte d'ajudes proposades pel sol·licitant, en una o diverses propietats, s'han d'agrupar en una única sol·licitud, i la subvenció sol·licitada per al conjunt d'aquestes no pot superar el límit econòmic referit en l'article 7. Així mateix, no s'admetrà a tràmit més d'una sol·licitud d'ajuda sobre una mateixa propietat.
2. Els treballs objecte d'ajuda es realitzaran d'acord amb les normes tècniques que es descriuen en l'annex I d'aquesta ordre.
3. La documentació que han de presentar les persones interessades amb la instància, la qual s'adjunta, per a sol·licitar les ajudes es la següent:
3.1. La que acredite la personalitat del sol·licitant
a) Persones físiques
- Fotocòpia compulsada del document nacional d'identitat (DNI/NIF) o passaport en vigor.
- Fotocòpia compulsada de la targeta de resident per als estrangers.
b) Persones jurídiques o agrupació de persones físiques
- Còpia compulsada del CIF.
- Còpia compulsada dels estatuts de l'entitat o escriptura de constitució o qualsevol altre document admissible en dret que ho acredite i còpia de poders que acrediten la representació.
- Certificat de l'acta on conste l'acord de sol·licitar les ajudes i nomenament del representant de l'entitat per a efectuar la seua gestió.
- En el cas de les entitats locals, certificat de l'acord adoptat per l'òrgan competent de l'entitat local.
3.2. L'acreditació de la titularitat de drets de propietat, d'ús i gaudi, mitjançant escriptura pública registrada, certificat registral o mitjançant qualsevol forma vàlida en dret.
3.3. Si escau, a més, l'autorització de propietari de titularitat privada a entitat local o entitat sense ànim de lucre, i viceversa, indicant les parcel·les en què s'executaran els treballs i l'objecte de la subvenció, acompanyada de declaració jurada de la part representada de no haver sol·licitat la mateixa ajuda.
3.4. Memòria valorada dels treballs que s'han de realitzar, la qual ha de contenir els apartats següents:
a) Descripció de la finca:
1) Localització a escala 1:10.000, assenyalant la localització precisa dels treballs, i fotografia aèria del sistema integrat de gestió de parcel·les agrícoles - Ministeri d'Agricultura, Pesca i Alimentació.(SIGPAC- MAPA).
2) Plànol cadastral de les parcel·les afectades, o informació descriptiva i gràfica de dades cadastrals de béns immobles de naturalesa rústica obtingut de l'Oficina Virtual del Cadastre - Direcció General del Cadastre - Ministeri d'Economia i Hisenda. Aquest punt no serà 'd'aplicació a l'actuació cinquena, foment de les xarxes de senders d'interés públic.
b) Descripció detallada dels treballs que s'han de realitzar, indicant mitjançant un programa d'actuació la realització de les obres i els treballs que s'han d'efectuar, que garantisca l'execució d'aquests en l'exercici per al qual es concedeix la subvenció.
c) Pressupost desglossat en què s'expresse i justifique el cost dels distints treballs per als quals se sol·licita ajuda amb l'expressió dels preus unitaris de les unitats d'obra que s'han de realitzar.
Per a les actuacions objecte d'ajuda previstes en l'actuació primera, foment i desenvolupament dels boscos a les zones rurals, les memòries valorades han de ser subscrites per un tècnic amb titulació forestal universitària quan l'import siga superior a 18.000,00 euros.
3.5. Imprés de manteniment de tercers per a pagaments de la Generalitat Valenciana degudament emplenat. (Ordre de 31/08/07, de la Conselleria d'Economia, Hisenda i Ocupació, DOCV 11/09/07).
3.6. Documentació acreditativa d'estar al corrent o exempt de les obligacions tributàries i de la Seguretat Social en els termes establits en l'article 22 del Reial decret 887/2006, de 21 de juliol, pel que s'aprova el Reglament de la Llei 38/2003, de 17 de novembre de 2003, general de subvencions.
La presentació de la sol·licitud de subvenció comportarà l'autorització del sol·licitant perquè la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge obtinga de forma directa l'acreditació d'aquestes circumstàncies mitjançant certificats telemàtics, i en aquest cas el sol·licitant no haurà d'aportar el certificat corresponent. No obstant això, el sol·licitant podrà denegar-ne expressament el consentiment, i en aquest cas haurà d'aportar el certificat en els termes que preveu el paràgraf anterior.
3.7. Declaració responsable enumerant i descrivint les ajudes de minimis rebudes pel sol·licitant en els exercicis fiscals de 2007, 2008 i 2009.
3.8. Declaració responsable enumerant i descrivint qualssevol altres ajudes rebudes pels mateixos costos subvencionables en els exercicis fiscals 2007, 2008 i 2009.
4. Quan els documents exigits ja estiguen en poder de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, el sol·licitant pot acollir-se al dret establit en l'article 35.f) de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú, sempre que aquests documents estiguen vigents i no hagen transcorregut més de cinc anys des de la finalització del procediment a què corresponguen, i haurà d'indicar-se expressament en la sol·licitud -apartat observacions- la data, el número d'expedient i l'òrgan en què van ser presentats, excepte el que estableix el punt 3.6 d'aquest article.
5. Els serveis territorials de Medi Ambient poden demanar del sol·licitant l'aportació de tots aquells documents o dades complementàries que estimen necessaris per a la resolució de l'expedient, en particular l'ampliació de la documentació tècnica presentada en el cas que es considere insuficient per a l'adequada valoració, com també l'acreditació dels requisits a què es refereix la documentació administrativa.
Article 9. Lloc i termini de presentació de la sol·licitud d'ajudes
1. Els sol·licitants han de presentar la instància i la documentació corresponent, segons el que disposa la base anterior, adreçada a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, en qualsevol dels serveis territorials d'aquesta, o en qualsevol altra de les formes previstes en l'article 38.4 de la Llei 30/1992, de règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú. En el cas d'entitats locals interessades la instància haurà d'anar subscrita per l'òrgan competent en l'àmbit local.
2. En cas d'enviament per correu certificat, la presentació de la documentació en l'oficina de correus corresponent haurà de fer-se d'acord amb el que disposa l'article 39 del Reial decret 1829/1999, de 3 de desembre, pel qual s'aprova el Reglament pel qual es regula la prestació dels serveis postals, en desenvolupament del que estableix la Llei 24/1998, de 13-7-1998 (IBF 7487/1736), del servei postal universal, pel qual s'aprova el Reglament pel qual es regula la prestació dels serveis postals, en desenvolupament del que estableix la Llei 24/1998, de 13-7-1998 (DJN 0182/1736), del servei postal universal i de liberalització dels serveis postals, en sobre obert, a fi que l'exemplar destinat a la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge siga datat i segellat per l'oficina de correus corresponent; s'entendrà com a data vàlida de presentació aquella que aparega com a data de presentació de la sol·licitud en l'oficina de correus corresponent.
3. El termini de presentació d'instàncies serà d'un mes comptador des de l'endemà de la publicació d'aquesta ordre en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.
Article 10. Esmena de les sol·licituds
Quan la sol·licitud no reunisca els requisits o no s'hi adjunte la documentació que d'acord amb el corresponent annex d'aquesta ordre resulte exigible o es considere necessària per a resoldre, de conformitat amb l'article 71 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú, modificada per la Llei 4/1999, de 13 de gener, els serveis territorials de Medi Ambient requeriran el sol·licitant perquè en el termini de deu dies esmene la falta o acompanye els documents preceptius, amb indicació que, si així no ho fa, se li tindrà per desistit de la seua petició, després de la resolució prèvia que haurà de ser dictada en els termes que preveu l'article 42 de la llei esmentada.
Aquesta resolució ha de ser dictada per l'òrgan que tinga atribuïda l'ordenació i la instrucció del procediment.
Article 11. Ordenació i instrucció del procediment
1. L'òrgan encarregat de l'ordenació i la instrucció del procediment serà la direcció territorial corresponent, la qual, d'ofici, acordarà totes les actuacions necessàries per a la determinació, el coneixement i la comprovació de les dades per raó de les quals ha de pronunciar-se la resolució.
2. Les memòries i els projectes seran sotmesos a l'informe de tècnics designats pel director territorial de la corresponent província, d'acord amb l'article 46.3 del Text refós de la llei d'hisenda pública de la Generalitat Valenciana.
Article 12. Valoració i proposta de resolució
1. La concessió de les ajudes s'ha de realitzar mitjançant el procediment de concurrència competitiva en funció de les disponibilitats pressupostàries, d'acord amb els criteris de prioritat que s'especifiquen en cada convocatòria.
2. La valoració de les sol·licituds presentades l'ha de realitzar en cada direcció territorial una comissió de valoració, presidida pel director territorial, o persona que delegue, i formada per dos tècnics dels serveis territorials de cadascuna de les direccions territorials corresponents i un funcionari d'Administració general, el qual farà de secretari, tots ells designats pel director territorial competent.
3. Les comissions avaluadores han d'establir l'assignació i la distribució del pressupost disponible per a les ajudes entre les distintes actuacions, tenint en compte els criteris bàsics de valoració següents, conforme a l'ordre de prioritat següent:
a) Criteris de prioritat per a foment i desenvolupament dels boscos a les zones rurals

b) Criteris de prioritat per a foment de senders d'interés públic

4. Una vegada formalitzats els actes d'instrucció corresponents, les comissions han d'elevar a la Direcció General de Gestió del Medi Natural una acta en la qual conste la proposta de concessió de subvencions, la qual ha de contenir les sol·licituds desestimades i el motiu de la desestimació, les sol·licituds estimades, la quantia subvencionable i l'import de l'ajuda que s'ha de concedir a cada beneficiari, indicant els percentatges finalment aplicables per a la seua determinació.
5. Quan la suma de les ajudes sol·licitades supere l'import global màxim disponible per a la subvenció, podrà prorratejar-se entre els beneficiaris de la subvenció que hagen superat un llindar mínim en la valoració. Aquest llindar serà fixat per les comissions avaluadores una vegada valorades totes les sol·licituds. En aquest cas, en les resolucions haurà de figurar l'import de la subvenció concedit a cada beneficiari, com també les activitats subvencionades.
6. En el supòsit que el total de les subvencions supere el límit de la consignació pressupostària disponible en l'exercici, les comissions avaluadores proposaran el percentatge que s'ha d'aplicar per a respectar aquest límit.
7. En el cas que l'import total de les sol·licituds estimades resulte inferior al crèdit pressupostari disponible en l'exercici, les comissions podran poden l'increment d'aquell respectant el límit de la consignació pressupostària.
Article 13. Resolució
1. Correspon al conseller de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge dictar la resolució de les concessions de les distintes ajudes.
2. La llista de beneficiaris de cada actuació objecte de subvenció, com també les sol·licituds denegades i desestimades seran objecte de publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.
Les resolucions estimatòries han d'incloure també la quantia subvencionable que s'haurà de justificar, l'import de l'ajuda concedida a cada beneficiari, indicant els percentatges o quanties unitàries aplicats per a la seua determinació, com també, si és el cas, el termini o la data límit per a la realització dels treballs i la presentació de les sol·licituds de cobrament i documentació justificativa de les subvencions concedides. En el cas d'ajudes acollides al Reglament de minimis, s'haurà d'informar el beneficiari que se li concedeix una ajuda acollida a aquest règim.
Les resolucions denegatòries i desestimatòries també han d'incloure el motiu de la denegació o desestimació.
3. El termini màxim per a resoldre les sol·licituds d'ajuda serà de tres mesos comptadors des de la data de finalització del termini de presentació de sol·licituds. Transcorregut aquest termini sense haver-se notificat resolució expressa, les persones interessades podran entendre desestimades les seues sol·licituds per silenci administratiu en els termes que preveu l'article 44 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú, com també en l'article 55 de la Llei 9/2001, de 27 de desembre, de mesures fiscals, de gestió administrativa i financera, i d'organització de la Generalitat Valenciana.
4. Les persones beneficiàries de les subvencions podran renunciar expressament a aquestes en el termini d'un mes a partir de l'endemà de la notificació de les resolucions de la concessió.
Article 14. Comunicació als serveis territorials i revisió de les actuacions. Certificat
a) Una vegada finalitzades les activitats o actuacions objecte de subvenció, el beneficiari haurà de comunicar-ho als serveis territorials de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.
b) Les inversions i les despeses objecte de l'ajudes han de ser revisades per un tècnic forestal dels serveis territorials de Medi Ambient, qui ha d'expedir un certificat de la correcta aplicació d'aquestes, requisit necessari perquè els beneficiaris cobren les subvencions.
Així mateix, en cas d'execució per mitjans propis, han de ser objecte de certificat per un tècnic forestal de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, les despeses imputades en mà d'obra i maquinària, d'acord amb els preus unitaris detallats en l'apartat c del punt quart de l'article següent.
Article 15. Sol·licitud de cobrament i justificació de les despeses
1. Per al cobrament de la subvenció, el beneficiari ha de comunicar la realització de les activitats, com també la justificació de les despeses.
La justificació de despeses per les entitats locals s'ha de realitzar mitjançant un certificat del secretari de l'aprovació de la despesa per la comissió de govern o ple de l'ajuntament i de la intervenció del pagament realitzat.
2. Així mateix, si ha caducat la vigència d'aquest, s'ha de presentar novament la documentació acreditativa d'estar al corrent de les obligacions tributàries i de la Seguretat Social en els termes establits en l'article 22 del Reial decret 887/2006, de 21 de juliol, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 38/2003, de 17 de novembre de 2003, general de subvencions, en el cas de no haver autoritzat a la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge la seua obtenció mitjançant sistemes telemàtics.
3. La justificació de pagament s'ha de realitzarà mitjançant els documents següents:
a) Còpies compulsades de les factures corresponents a les despeses efectuades en el desenvolupament de les actuacions d'acord amb el programa subvencionat, amb el justificant de pagament o document acreditatiu d'aquest.
En qualsevol cas, les factures han de presentar-se en original perquè la direcció territorial de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge que corresponga les segelle.
No pot ser objecte de subvenció l'IVA recuperable pel beneficiari.
b) En aquells casos en què es financen despeses de personal, còpia compulsada del contracte i de les nòmines firmades per les persones que realitzen treball en les activitats, i també els justificants corresponents de les cotitzacions de la Seguretat Social i de l'ingrés en la delegació d'hisenda de les quantitats retingudes corresponents a l'impost sobre la renda de les persones físiques.
La despesa de mà d'obra pròpia, entenent com a tal la de la persona titular i la dels membres majors d'edat de la unitat familiar inclosos en qualsevol dels règims de la Seguretat Social. En aquest cas, per a la justificació d'aquest tipus de despesa, el beneficiari haurà d'adjuntar declaració jurada on s'especifiquen les despeses justificades per aquest concepte. El preu unitari màxim justificable de la mà d'obra pròpia serà de 88 euros per jornada de treball.
c) En cas d'utilització de maquinària pròpia, certificat d'un tècnic de la Conselleria de les despeses imputades a aquest concepte, al qual haurà d'adjuntar una fotocòpia compulsada del rebut del pagament de l'impost de circulació referit a l'últim període impositiu o, en cas de no estar subjecte a aquest impost, còpia compulsada d'un document acreditatiu de la propietat del vehicle utilitzat. El preu màxim que es podrà justificar per l'ús de la maquinària pròpia serà la següent:

d) de la finalitat 5ª de senders, haurà d'aportar-se el certificat d'homologació, i si no n'hi ha prehomologació, expedit per la Federació d'esports de muntanya i escalada de la Comunitat Valenciana (FEMECV).
4. Només seran tinguts en compte els justificants de data posterior al registre d'entrada del document de sol·licitud d'ajuda i que corresponguen a actuacions o projectes encara no executats.
5. En el supòsit d'alguna variació, en data presentació de la sol·licitud de cobrament, en la declaració de subvencions sol·licitades, percebudes o reconegudes d'altres administracions públiques, o de qualsevol entitat pública o privada, per a la mateixa actuació objecte de subvenció, s'haurà d'aportar de nou el model adjunt actualitzat, que figura en l'annex II d'aquesta ordre.
Article 16. Pagament de les subvencions concedides
a) El pagament de les ajudes es realitzarà una vegada executada en la seua totalitat l'activitat de cada any o projecte per al que van ser concedides, després de la presentació prèvia pel beneficiari de la corresponent sol·licitud i documentació justificativa de la realització.
b) Únicament es pagarà la totalitat de la subvenció concedida si les quantitats subvencionables del projecte han sigut justificades íntegrament; en qualsevol altre cas, només es pagarà la part de la subvenció proporcional als justificants de despesa aportats.
c) La Direcció General de Gestió del Medi Natural podrà, en qualsevol moment, efectuar les visites i comprovacions que considere necessàries per a verificar la realització i funcionament normal de les actuacions subvencionades o requerir la beneficiari la presentació de qualsevol documentació encaminada a aquesta verificació.
Article 17 Reintegrament de les quantitats
1. Són causes de reintegrament, les previstes en els articles 36 i 37 de la Llei 38/2003, de 17 de novembre, general de subvencions.
2. Escaurà el reintegrament de les quantitats percebudes i l'exigència de l'interés de demora des del moment del pagament de la subvenció en els casos següents:
a. Incompliment de l'obligació de la justificació.
b. Obtenció de la subvenció sense reunir les condicions requerides per a aquesta finalitat.
c. Incompliment de la finalitat per la qual s'ha concedit la subvenció.
d. Incompliment de les condicions imposades als beneficiaris amb el motiu de la subvenció.
Article 18. Recursos
Les resolucions adoptades posaran fi a la via administrativa. Contra aquestes resolucions es podrà interposar recurs contenciós administratiu en el termini de dos mesos comptadors des de l'endemà de la notificació, davant de la Sala Contenciosa Administrativa del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que preveuen els articles 10 i concordants de la Llei 29/1998, de 13 de juliol, reguladora de la jurisdicció contenciosa administrativa.
Tot això sense perjudici de la interposició del recurs potestatiu de reposició, en el termini d'un mes, comptador des de l'endemà de la notificació d'acord amb el que disposen els articles 116 i 117 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú.
Article 19. Règim de compatibilitat
L'import de les ajudes regulades en aquesta ordre en cap cas podrà ser de tal quantia que, aïlladament, o en concurrència amb ajudes d'altres administracions públiques, o d'altres ens públics o privats, supere el cost de l'activitat que ha de desenvolupar el beneficiari.
Les ajudes previstes en aquesta ordre són incompatibles amb qualsevol altra de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, i d'altres organismes públics amb la mateixa finalitat.
Article 20. Pèrdua o minoració de l'ajuda
1. Tota alteració de les condicions tingudes en compte per a la concessió de l'ajuda i, en tot cas, l'obtenció concurrent de subvencions o ajudes atorgades per altres administracions públiques o ens públics o privats, pot donar lloc a la modificació de la resolució de concessió i, si és el cas, a la pèrdua del dret al cobrament total o parcial de la subvenció.
2. Igualment, l'incompliment pel beneficiari dels requisits i les condicions que van donar lloc a l'atorgament de l'ajuda, com també la falta de justificació o la justificació insuficient de l'ajuda concedida en el termini establit a aquest efecte, com també la concurrència d'altres causes recollides per l'article 37 de la Llei 38/2003, de 17 de novembre, general de subvencions, donarà lloc a la pèrdua del dret al cobrament total o parcial de la subvenció.
3. Es podrà prescindir del tràmit d'audiència quan no figuren en el procediment ni siguen tinguts en compte en la resolució altres fets ni altres al·legacions o proves que les presentades per l'interessat.
4. La resolució corresponent serà dictada per la directora general de Gestió del Medi Natural, d'acord amb la delegació establida en la disposició final segona.
Article 21. Règim d'infraccions i sancions
El règim sancionador en la matèria regulada en aquesta ordre serà l'establit en el títol IV de la Llei 38/2003, de 17 de novembre, general de subvencions.
DISPOSICIONS ADDICIONALS
Primera
En tot allò no regulat en aquesta ordre, s'aplicarà el que disposen el Decret legislatiu de 26 de juny de 1991, de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Text refós de la llei d'hisenda pública de la Generalitat Valenciana, i els preceptes bàsics de la Llei 38/2003, de 17 de novembre, general de subvencions i el seu reglament de desenvolupament.
Segona
Es delega la directora general de Gestió del Medi Natural per a:
1. Els actes administratius derivats de la tramitació dels procediments per a concedir les ajudes, inclosa la retenció dels crèdits, el reajustament de les anualitats, l'acceptació dels desistiments i renúncies presentades per les persones interessades, decaïments totals o parcials, declaracions de la pèrdua de l'ajuda reclamant, si és el cas, el reintegrament de les quantitats indegudament percebudes, com també totes les propostes de documents comptables.
2. El control del compliment de les condicions previstes en la concessió de les ajudes, incloent la verificació de la finalitat per a la qual es van concedir, la correcta aplicació dels fons percebuts, la comprovació i aprovació dels justificants presentats i el reconeixement de les obligacions i la proposta de pagament.
Tercera
Contra aquesta ordre, que posa fi a la via administrativa, es pot interposar recurs contenciós administratiu en el termini de dos mesos, comptadors des de l'endemà de la publicació, davant de la Sala Contenciosa Administrativa del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que preveuen els articles 10 i concordants de la Llei 29/1998, de 13 de juliol, reguladora de la jurisdicció contenciosa administrativa.
DISPOSICIÓ TRANSITÒRIA
Única
Les sol·licituds d'ajudes presentades d'acord amb les bases de les ordres a què es fa referència en la disposició derogatòria, per a l'exercici 2009 seran tramitades de conformitat amb les noves bases reguladores establides en aquesta ordre, sense perjudici que la Direcció General de Gestió del Medi Natural puga requerir del sol·licitant l'aportació de tots aquells documents o dades complementàries que d'acord amb aquesta ordre resulten exigibles per a la seua adaptació a aquesta.
DISPOSICIÓ DEROGATÒRIA
Única
Queda expressament derogada l'Ordre de 3 de gener de 2007, de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, per la qual es convoquen i s'aproven les bases reguladores de les ajudes gestionades per la Direcció General de Gestió del Medi Natural, destinades a la gestió sostenible en matèria forestal, per a l'exercici 2008 (DOCV 5435, de 24.01.2007).
DISPOSICIÓ FINAL
Única
Aquesta ordre entrarà en vigor a partir de l'endemà de la publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.
València, 15 de desembre de 2008.- El conseller de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge: José Ramón García Antón.
ANNEX I
Normes tècniques
Actuació 1: Foment i desenvolupament dels boscos a les zones rurals
1.A. Treballs de repoblació forestal
Espècies recomanades per comarca (subjecte a justificació tècnica, memòria o projecte tècnic específic)
Castelló
01. Els Ports
Pinus halepensis, Pinus nigra, Pinus sylvestris, Acer campestre, Acer monspessulanum, Acer opalus, Fraxinus angustifolia, Juglans sp., Juniperus communis, Juniperus oxycedrus, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Populus tremula, Quercus coccifera, Quercus faginea, Quercus ilex, Arbutus unedo, Ilex aquifolium, Juniperus phoenicea, Juniperus thurifera, Taxus baccata.
02. L'Alt Maestrat
Pinus halepensis, Pinus nigra, Pinus sylvestris, Acer campestre, Acer monspessulanum, Acer opalus, Fraxinus angustifolia, Juglans sp., Juniperus communis, Juniperus oxycedrus, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Populus tremula, Quercus coccifera, Quercus faginea, Quercus ilex, Arbutus unedo, Ilex aquifolium, Juniperus phoenicea, Juniperus thurifera, Taxus baccata.
03. El Baix Maestrat
Pinus halepensis, Pinus nigra, Pinus pinea, Pinus sylvestris, Acer monspessulanum, Acer opalus, Fraxinus angustifOlia, Juglans sp., Juniperus oxycedrus, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Quercus coccifera, Quercus faginea, Quercus ilex, Arbutus unedo, Juniperus phoenicea, Juniperus thurifera.
04. L'Alcalatén
Pinus halepensis, Pinus nigra, Pinus pinea, Pinus sylvestris, Acer campestre, Acer monspessulanum, Acer opalus, Chamaerops humilis, Fraxinus angustifolia, Juglans sp., Juniperus oxycedrus, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Populus tremula, Quercus coccifera, Quercus faginea, Quercus ilex, Arbutus unedo, Ilex aquifolium, Juniperus phoenicea, Juniperus thurifera.
05. La Plana Alta
Pinus halepensis, Pinus pinaster, Pinus pinea, Chamaerops humilis, Juglans sp., Juniperus oxycedrus, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Quercus coccifera, Quercus ilex, Quercus suber, Arbutus unedo.
06. La Plana Baixa
Pinus halepensis, Pinus pinaster, Pinus pinea, Chamaerops humilis, Juglans sp., Juniperus oxycedrus, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Quercus coccifera, Quercus ilex, Quercus suber, Arbutus unedo.
07. L'Alt Palància
Pinus halepensis, Pinus nigra, Pinus pinaster, Pinus sylvestris, Acer monspessulanum, Acer opalus, Fraxinus angustifolia, Juglans sp., Juniperus oxycedrus, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Populus tremula, Quercus coccifera, Quercus faginea, Quercus ilex, Quercus suber, Arbutus unedo, Ilex aquifolium, Juniperus phoenicea, Juniperus thurifera.
08. L'Alt Millars
Pinus halepensis, Pinus nigra, Pinus pinaster, Pinus sylvestris, Acer monspessulanum, Acer opalus, Fraxinus angustifolia, Juglans sp., Juniperus communis, Juniperus oxycedrus, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Populus tremula, Quercus coccifera, Quercus faginea, Quercus ilex, Arbutus unedo, Ilex aquifolium, Juniperus phoenicea, Juniperus thurifera, Taxus baccata.
València
09. El Racó d'Ademús
Pinus halepensis, Pinus nigra, Pinus sylvestris, Acer opalus ssp granatense, Acer monspessulanum, Fraxinus angustifolia, Juglans sp., Juniperus communis, Juniperus oxycedrus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Populus tremula, Quercus coccifera, Quercus faginea, Quercus ilex, Arbutus unedo, Juniperus phoenicea, Juniperus thurifera.
10. Els Serrans
Pinus halepensis, Pinus nigra, Pinus sylvestris. Acer opalus ssp granatense, Acer monspessulanum, Fraxinus angustifolia, Juglans sp., Juniperus communis, Juniperus oxycedrus, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Populus tremula, Quercus coccifera, Quercus faginea, Quercus ilex, Arbutus unedo, Juniperus phoenicea, Juniperus thurifera.
11. El Camp de Túria
Pinus halepensis, Pinus pinea, Pinus pinaster, Chamaerops humilis, Juglans sp., Juniperus oxycedrus, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Quercus coccifera, Quercus ilex, Arbutus unedo, Juniperus phoenicea.
12. El Camp de Morvedre
Pinus halepensis, Pinus pinaster, Pinus pinea, Chamaerops humilis, Fraxinus angustifolia, Juglans sp., Juniperus oxycedrus, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Quercus coccifera, Quercus ilex, Arbutus unedo, Juniperus phoenicea.
13, 14, 15 i 16. L'horta Nord, l'Horta Oest, València i l'Horta Sud
Pinus halepensis, Pinus pinea, Pinus pinaster, Chamaerops humilis, Juniperus oxycedrus, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Quercus coccifera, Quercus ilex, Arbutus unedo, Juniperus phoenicea.
17. La Plana d'Utiel-Requena
Pinus halepensis, Pinus pinaster, Pinus pinea, Pinus nigra, Acer opalus, Acer monspessulanum, Fraxinus angustifolia, Fraxinus ornus, Juglans sp., Juniperus communis, Juniperus oxycedrus, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Populus tremula, Quercus coccifera, Quercus faginea, Quercus ilex, Arbutus unedo, Juniperus phoenicea, Juniperus thurifera.
18. La Foia de Bunyol
Pinus halepensis, Pinus pinaster, Pinus pinea, Pinus nigra, Acer opalus, Acer monspessulanum, Chamaerops humilis, Fraxinus angustifolia, Fraxinus ornus, Juglans sp., Juniperus communis, Juniperus oxycedrus, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Populus tremula, Quercus coccifera, Quercus faginea, Quercus ilex., Arbutus unedo, Juniperus phoenicea, Juniperus thurifera.
19. La Vall de Cofrents-Aiora
Pinus halepensis, Pinus pinaster, Pinus pinea, Pinus nigra, Acer monspessulanum, Acer opalus, Fraxinus angustifolia, Fraxinus ornus, Juglans sp., Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Populus tremula, Quercus coccifera, Quercus faginea, Quercus ilex, Juniperus oxycedrus, Arbutus unedo, Juniperus phoenicea, Juniperus thurifera.
20. La Ribera Alta
Pinus halepensis, Pinus pinea, Pinus pinaster, Acer opalus ssp granatense, Fraxinus angustifolia, Fraxinus ornus, Juglans sp., Juniperus oxycedrus, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Quercus coccifera, Quercus ilex, Arbutus unedo, Juniperus phoenicea.
21. La Ribera Baixa
Pinus halepensis, Pinus pinea, Fraxinus angustifolia, Fraxinus ornus, Juglans sp., Juniperus oxycedrus, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Quercus coccifera, Quercus ilex, Arbutus unedo, Juniperus phoenicea.
22. La Canal de Navarrés
Pinus halepensis, Pinus pinaster, Pinus pinea, Fraxinus angustifolia, Fraxinus ornus, Juglans sp., Juniperus oxycedrus, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Quercus coccifera, Quercus faginea, Quercus ilex, Arbutus unedo, Juniperus phoenicea.
23. La Costera
Pinus halepensis, Pinus pinaster, Pinus pinea, Fraxinus angustifolia, Fraxinus ornus, Juglans sp., Juniperus oxycedrus, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Quercus coccifera, Quercus faginea, Quercus ilex, Arbutus unedo, Juniperus phoenicea.
24. La Vall d'Albaida
Pinus halepensis, Pinus pinaster, Pinus pinea, Fraxinus angustifolia, Fraxinus ornus, Juglans sp., Juniperus oxycedrus, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Quercus coccifera, Quercus faginea, Quercus ilex, Arbutus unedo, Juniperus phoenicea.
25. La Safor
Pinus halepensis, Pinus pinaster, Pinus pinea, Fraxinus ornus, Juglans sp., Juniperus oxycedrus, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Quercus coccifera, Quercus ilex, Arbutus unedo, Juniperus phoenicea.
Alacant
26. El Comtat
Pinus halepensis, Pinus pinaster, Pinus pinea, Acer opalus ssp granatense, Fraxinus ornus, Juglans sp., Juniperus oxycedrus, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Quercus coccifera, Quercus faginea, Quercus ilex, Arbutus unedo, Taxus baccata.
27. L'Alcoià
Pinus halepensis, Pinus pinaster, Pinus pinea, Acer opalus ssp granatense, Fraxinus ornus, Juglans sp., Juniperus oxycedrus, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Quercus coccifera, Quercus faginea, Quercus ilex, Arbutus unedo, Juniperus phoenicea, Taxus baccata.
28. L'Alt Vinalopó
Pinus halepensis, Pinus pinaster, Pinus pinea, Fraxinus ornus, Juglans sp. Juniperus oxycedrus, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Quercus coccifera, Quercus faginea, Quercus ilex, Arbutus unedo, Juniperus phoenicea, Tetraclinis articulata.
29. El Vinalopó Mitjà
Pinus halepensis, Pinus pinaster, Pinus pinea, Juglans sp., Juniperus oxycedrus, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Quercus coccifera, Quercus faginea, Quercus ilex, Arbutus unedo, Juniperus phoenicea, Tetraclinis articulata.
30. La Marina Alta
Pinus halepensis, Pinus pinaster, Pinus pinea, Acer opalus ssp granatense, Chamaerops humilis, Fraxinus ornus, Juniperus oxycedrus, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Quercus coccidera, Quercus ilex, Arbutus unedo, Juniperus phoenicea.
31. La Marina Baixa
Pinus halepensis, Pinus pinaster, Pinus pinea, Chamaerops humilis, Fraxinus ornus, Juniperus oxycedrus, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Quercus coccifera, Quercus ilex, Arbutus unedo, Juniperus phoenicea.
32. L'Alcalantí
Pinus halepensis, Pinus pinea, Chamaerops humilis, Juniperus oxycedrus, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Quercus coccifera, Quercus ilex, Arbutus unedo, Juniperus phoenicea, Tetraclinis articulata.
33. El Baix Vinalopó
Pinus halepensis, Pinus pinea, Chamaerops humilis, Juniperus oxycedrus, Quercus coccifera, Juniperus phoenicea, Tetraclinis articulata.
34. El Baix Segura
Pinus halepensis, Pinus pinea. Chamaerops humilis, Pistacia lentiscus, Quercus coccifera, Tetraclinis articulata.
Condicions generals tècniques de cada espècie:
(Subjecte a condicions específiques de l'estació forestal)

\* \* \* \* \* \* \* \* \* \* \* \* \* \* \* \* \* \* 

\* \* \* \* \* \* \* \* \* \* \* \* \* \*\* \* \* \*
S.C.: sense condicionants
P. plantació
Pe. precipitació estival (mm)
Únicament en fons de tàlvegs o sòls amb una hidromorfia que ho permeta.
Qualitat de la planta
Condicions tècniques per al cultiu de plantes destinades a la repoblació forestal a les forests de la Comunitat Valenciana:
Proveïdor de material forestal
El material forestal destinat a repoblacions forestals i paisatgístiques ha de tenir unes característiques vegetatives idèntiques a les que tindria en el lloc on s'ha de realitzar la plantació, complint el que estableix el Decret 15/2006, pel qual es regula la producció, comercialització i utilització dels materials forestals de reproducció. De la mateixa manera, s'ha d'exigir al distribuïdor que acredite la inscripció en el Registre de recol·lectors de materials forestals de la Comunitat Valenciana, tal com ve establit en aquest decret.
Característiques morfològiques de les plantes
Desenvolupament i conformació de la part aèria
El desenvolupament de la part aèria, com la seua conformació, ha de presentar característiques semblants a les naturals, és a dir, una sola tija, recta, vigorosa, amb la guia terminal sana, fulles o acícules completes i degudament lignificades, equilibri hídric, coll i tija sense alteracions ni necrosis i amb el color típic de l'espècie.
Les altures mínimes i màximes en centímetres i el diàmetre mínim del coll de l'arrel, de les espècies de més interés forestal són les següents:

Per a la repoblació en forest, la planta ha de ser d'1 saba, excepte per a les espècies de Pinus nigra, Pinus sylvestris, Juniperus sp., Taxus baccata i Tetraclinis articulata, que poden ser de dues sabes.
Les plantes de les espècies dels gèneres Ulmus, Celtis, Olea, Juglans, Acer i Fraxinus, han de ser d'1 o 2 sabes, repicades, amb un mínim de 4 mm de diàmetre al coll de l'arrel.
Respecte al gènere Populus s'han de seguir les disposicions de l'Ordre 3080, del Ministeri d'Agricultura, de 21 de gener de 1989 (BOE núm. 33, de 08.02.89).
Desenvolupament i conformació del sistema radicular
El desenvolupament i la conformació del sistema radicular han de venir majoritàriament donats pel tipus d'envàs usat.
En climes mediterranis, el factor arrel, pel que fa a qualitat i quantitat, és determinant per a l'arrelament i la supervivència de la planta al terreny, per això ha de ser objecte d'un especial seguiment i atenció per part de l'administració.
En els mostratges que s'efectuen, s'han d'eliminar les partides de plantes que tinguen espiralització de les arrels laterals del pivot ortogeotròpic.
Ha d'haver-hi presència d'una nombrosa i ben distribuïda cabellera d'arrels secundàries, que permeta l'absorció d'aigua en els 5 cm primers a partir del coll de l'arrel.
No ha d'haver-hi estrangulació de les arrels laterals quan l'envàs estiga format per una paret o reixeta penetrables, la resistència mecànica de la qual siga elevada per a no cedir l'arrel en el seu normal augment de grossor.
Relació entre part aèria i sistema radical
D'acord amb l'altura del contenidor emprat, la proporció ha de ser equilibrada, i la grandària de la tija no pot passar del doble de l'arrel.
Defectes, carències i malalties
No es consideren plantes aptes totes aquelles que no complisquen les condicions d'aquest annex o presenten defectes en tija i arrels, colors groguencs i marrons, etc. que indiquen carències de nutrició o malalties.
Tècniques de cultiu
Envasos
Els envasos han d'estar construïts amb materials i models adequats perquè la formació i el desenvolupament, tant del sistema aeri com, principalment, del sistema radicular de l'espècie que es cultiva, siga l'òptim, amb absència total d'espiralització i tropismes negatius.
L'altura mínima útil serà de 130 mm.
La capacitat o volum estarà compresa entre 150-550 cc segons s'especifica en el quadre següent:

La superfície mínima de la boca de l'envàs a l'altura del coll de l'arrel haurà de ser de 13,5 cm².
La figura geomètrica de l'envàs ha de permetre extraure de forma fàcil i ràpida la planta, sense que es produïsquen danys en el pa de terra o les arrels.
Els envasos, tant si estan aïllats com si són múltiples, han de tenir versatilitat (dissenys) per a ser apilats i paletitzats en el transport, com també la seua distribució còmoda per la forest.
El material de l'envàs ha de ser reciclable i tenir unes característiques de rapidesa i consistència suficients perquè la planta no es danye tant durant el transport com en la posterior distribució a la forest.
Els envasos que complisquen les anteriors condicions i que estiguen confeccionats amb material biodegradable comprovat, són considerats òptims per a les repoblacions.
Substrats tipus
Han d'estar constituïts per una mescla equilibrada i estable de materials, principalment naturals, que permeten la nascència i desenvolupament de la planta amb una textura i cohesió òptima per al desenvolupament del sistema radical i perquè el pa de terra no s'afone durant el transport i la plantació.
El pH ha de ser lleugerament àcid, i la proporció de matèria orgànica no pot ser menor de l'1,5% i ha de contenir un mínim de macroporositat del 20%. El contingut de matèria orgànica recomanable no pot ser inferior al 10%.
Fertilitzacions tipus
És preferible la mínima addició d'adobs, a fi que els hàbits que adquireixen les plàntules en viver no excedisquen massa dels que proporcione l'agressivitat del medi en la plantació.
Són recomanables els adobs naturals, els solubles i els d'alliberament lent, i la riquesa de nutrients en fòsfor, nitrogen i potassi haurà de ser major en les fases de germinació, creixement i enduriment, respectivament.
Preparació del terreny

General
Tota la maquinària lleugera, semipesant o pesant utilitzada en els treballs ha d'anar dotada amb extintor de pols i motxilla extintora d'aigua, a més de complir els requisits establits en el Decret 7/2004, de 23 de gener (DOGV 4678), pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals en l'execució d'obres realitzades en terreny forestal o en els seus voltants.
1.B. Millora silvícola a masses forestals i ajuda a la regeneració natural forestal amb eliminació de residus
S'entén per treballs de millora silvícola aquelles actuacions que es realitzen sobre masses forestals dirigides a millorar l'estat vegetatiu de l'arbratge i l'estrat arbustiu, mitjançant la conformació d'una espessor de massa òptima, reducció de la competència per la llum, l'aigua i els nutrients, eliminació d'individus defectuosos, (secs, malalts, dominats, torçuts, danyats, etc.).
Els treballs que s'inclouen en aquesta actuació són els següents:
- Desbrossaments selectius del matoll
- Aclarides i aclarides de plançons
- Podes d'arbratge.
A fi d'evitar que la realització dels treballs silvícoles genere la proliferació de plagues forestals i un augment en els danys produïts per insectes perforadors, especialment per coleòpters de les famílies dels escolítids i dels curculiònids, en aquests treballs silvícoles es donarà prioritat en l'organització i execució a l'extracció de les restes o bé mitjançant escorçament o estellament assegurant l'eliminació d'aquestes.
Instruccions tècniques de podes d'arbratge
A fi d'homogeneïtzar els mètodes de treball i, sense perjudici del que estableix el plec de condicions tècniques particulars desenvolupat per a aquestes actuacions, a continuació s'exposen els aspectes clau que han de servir de guia per a les podes d'arbratge a nivell indicatiu:
Claus generals per a assegurar el recobriment de les cicatrius
- La branca ha de tallar-se a arran del tronc, i no s'hi han de deixar mai galets.
- S'han d'evitar efectuar podes durant el període vegetatiu, ja que l'arbratge es debilita amb la seua realització i es fa més susceptible a l'atac dels insectes. El període més favorable és l'immediatament anterior a l'inici de moviment de la saba.
Poda de millora tecnològica dels canons:
- Es recomana la seua aplicació per a l'eliminació de les branques, en diverses etapes, fins una altura de 6-8 m.
- Les podes han de precedir les aclarides i les aclarides de plançons, i no s'han de podar arbres que s'hagen d'extraure en les esmentades tallades de millora.
a) En el cas de repoblacions, s'haurà de tenir en compte el que s'ha exposat a continuació:

b) La poda de pinedes s'ha de realitzar en tres etapes, i s'ha d'efectuar als arbres capaços d'assolir gran valor, econòmic o paisatgístic o que pel seu estat fitosanitari necessiten una actuació immediata, d'acord amb el següent:

- No tallar mai la capçada pròpiament dita.
- La part que s'ha d'eliminar comprén des de la base del tronc fins a la part del canó en què la capçada té la màxima amplària.
c) Poda de correcció de port de les coníferes:
- En edats de repoblament i plançoneda grossa suprimir les branques a arran del sòl.
- En edat de plançoneda grossa efectuar podes de formació de copa i canó que no depassen mai d'1/3 a 1/2 de l'altura total de l'arbre.
d) Podes en l'alzina:

General
Tota la maquinària lleugera, semipesant o pesant utilitzada en els treballs ha d'anar dotada amb extintor de pols i motxilla extintora d'aigua, a més de complir els requisits establits en el Decret 7/2004, de 23 de gener (DOGV 4678), pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals en l'execució d'obres realitzades a terreny forestal o voltants.
1.C. Tractaments de millora de la sureda
Consistents en els tractaments de podes de formació i de producció de suro i fruits en bosc de llavor de sureda, els tractaments de protecció posteriors a la pela, com també tractaments de selecció i aclarida de rebrots procedents de soca a boscos de rebrot de sureda, en les mateixes condicions descrites en el punt anterior.
El treball pot, al seu torn, acompanyar-se de desbrossaments selectius de matoll invasor i eliminació d'arbratge que competeix amb el creixement de la sureda.
S'hauran d'adoptar les precaucions exposades en el punt anterior relatives a l'extracció de les restes, siga escorçades o estellades, assegurant l'eliminació d'aquestes, per raons de protecció enfront de plagues, com també les relatius a la realització dels tractaments fora del període vegetatiu a fi d'evitar el debilitament de l'arbratge.
Les podes de la surera dedicada a la producció de suro sempre han de fer-se a saba parada. Una als dos anys següents a la pela i una altra enmig d'aquest interval.
La conformació de capçada que es busca en aquesta poda consisteix a assolir un canó de 3-4 metres d'altura, amb tres branques principals distribuïdes uniformement i inclinades amb relació al tronc, les quals han d'estar netes de brots en almenys 1,5 metres de la longitud.
General
Tota la maquinària lleugera, semipesant o pesant utilitzada en els treballs ha d'anar dotada amb extintor de pols i motxilla extintora d'aigua, a més de complir els requisits establits en el Decret 7/2004, de 23 de gener (DOGV 4678), pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals en l'execució d'obres realitzades a terreny forestal o voltants.
Actuació 2: Foment i potenciació d'aprofitaments forestals
2.A. Cultiu de plantes aromàtiques, medicinals i condimentaries
Espècies recomanades
Família de les buxàcies: Buxus sempervirens L. (boix).
Família de les compostes: Achillea millefolium L. (milfulles), Artemisia absinthium L. (donzell), Artemisia dracunculus L. (estragó), Artemisia vulgaris L. (artemisia), Calendula officinalis L. (calèndula), Centaurea cyanus L. (centàurea), Jasonia glutinosa L. (te de roca), Matricaria chamomilla L. (camamilla comuna).
Família de les cistàcies: Helianthemum marifolium L. (setge).
Família de les crassulàcies: Sedum acre L. (crespinell groc).
Família de les equisetàcies: Equisetum arvense L. (cua de cavall).
Família de les gutíferes: Hypericum ericoides L. (pinzell), Hypericum perforatum L. (hipèric o herba de San Joan).
Família de les lamiàcies: Hyssopus officinalis L. (hisop).
Família de les labiades: Lavandula angustifolia Mill. (espígol), Lavandula angustifolia x latifolia Mill. (lavandí), Lavandula dentata Mill. (espígol dentat), Lavandula latifolia Mill. (espígol mascle), Lavandula stoechas Mill. (tomaní), Melissa officinalis L. (tarongina o melissa), Mentha aquatica L. (herba-sana borda o menta d'aigua), Mentha x piperita L. (menta piperita), Mentha pulegium L. (poliol), Micromeria fruticosa L. (poliol de roca), Ocimum basilicum L. (alfàbega), Origanum mejorana L. (marduix), Origanum vulgare L. (orenga), Rosmarinus officinales L. (romer), Salvia lavandulifolia L. (sàlvia vera o de pastor), Salvia officinalis L. (sàlvia), Salvia sclarea L. (sàlvia romana), Santolina chamaecyparissus L. (espernallac), Satureja hortensis L. (sajolida de jardí), Satureja montana L. (sajolida), Sidentis angustifolia Lag. (cua de gat), Thymus mastichina L. (marduix), Thymus piperella L. (pebrella), Thymus vulgaris L. (timó).
Família de les malvàcies: Alcea rosae L. (alcea).
Família de les plantagiáceas: Plantago lanceolata (plantatge de fulla estreta).
Família de les primulàcies: Coris monspeliensis L. (farigola borda).
Família de les rutàcies: Ruta graveolens L. (ruda).
Família de les escrofulariàcies: Verbascum densiflorum Bertol. (trepó).
Família de les umbel·líferes: Anethum graveolens (anet), Coriandrum sativum L. (coriandre), Cuminun cyminum L. (comí), Foeniculum vulgare Mill. (fenoll), Petroselinum crispum Mill. (julivert), Pimpinella anisum L. (anís).
Família de les valerianàcies: Valeriana officinalis L. (valeriana).
Família de les verbenàcies: Lippia citriodora Ort. (marialluïsa).
Condicions tècniques
La densitat òptima de plantació haurà de ser de 0.817-6.876 plantes per hectàrea, excepte per al Thymus vulgaris (timó) que serà 94.771-99.124 plantes per hectàrea.
Les plantes podran ser a arrel nua o mota.
Qualitat de la planta
Les plantes utilitzades hauran de complir els aspectes que siguen d'aplicació de les condicions tècniques per al cultiu de plantes destinades a la repoblació forestal en les forests de la Comunitat Valenciana: incloses en l'apartat c) Qualitat de la planta, de les normes tècniques establides per a l'apartat 1.a. Treballs de repoblació forestal, de l'actuació 1, Foment i desenvolupament dels boscos a les zones rurals, d'aquest annex.
2.B. Manteniment i millora de la potencialitat tofonera a forests productores
El manteniment i la millora de la potencialitat tofonera a masses de productors, naturals o procedents de plantació, haurà d'atendre al sòl, al vol o a la protecció de les masses tofoneres dels animals danyosos per a la tòfona.
Els treballs sobre el sòl han de consistir en una rasclada superficial o treballades manuals al voltant de les plantes, els treballs sobre el vol consistiran en podes i aclarides amb posterior eliminació de residus.
La protecció de les masses tofoneres dels animals danyosos per a la tòfona s'ha de dur a terme mitjançant la construcció de tancaments amb retícula no inferior a 145/15/30, i complir el que estableix el Decret 178/2005, pel qual s'estableixen les condicions de les tanques en el medi natural i els tancaments cinegètics (DOGV 5140, de 22 de novembre de 2005).
2.C. Implantació de noves explotacions tofoneres
Espècie: Amb caràcter general i indicatiu (sense perjudici del que aconselle les característiques pròpies de l'estació forestal), s'ha d'utilitzar l'espècie Quercus ilex (alzina) inoculada en el seu sistema radicular amb Tuber melanosporum (tòfona negra), tenint en compte les característiques següents.
Condicions tècniques
Condicions climatològiques:
Precipitació: 500-900 mm. Anuals, precipitació en els mesos de juliol i agost de 100 mm.
Temperatura: mitjana anual 11-14ºC,
Màxima mes més càlid 23-32ºC, Mínima mes més fred (-2)-(-6)ºC
Gelades: poc intenses o inexistents
Fisiografia:
Altitud: > 700 m.
Pendent: zones amb lleugera pendent <12% o en zones planes sense problemes d'entollada
Orientació: migdia
Sòl:
Naturalesa: calcari
PH: 7'8 (alcalí) mesurat en saturació d'aigua.
Textura: franca, francoarenosa. Pedregós.
M.O.: 1-8% en els primers horitzons.
Nitrogen mineral: 0'6 - 4 mg. de N/100 g de sòl.
Fòsfor assimilable: O'3 - 1'1 mg. De P2 O2/100 g de sòl.
Calci: 20 - 30 M.E.Q. de Ca/100 gr.
Magnesi: 0'8 - 1'5 M.E.Q. de MG/100 gr.
Potassi: 0'2 - 0'7 M.E.Q. de K/100 gr.
Densitat de plantació: pot oscil·lar entre 330 i 150 plantes per hectàrea.
Preparació de terreny: llaurada profunda i llaurada superficial.
Qualitat de la planta
Les plantes utilitzades han de complir els aspectes que siguen d'aplicació de les condicions tècniques per al cultiu de plantes destinades a la repoblació forestal a les forests de la Comunitat Valenciana: incloses en l'apartat c), qualitat de la planta, de les normes tècniques establides per a l'apartat 1.a, treballs de repoblació forestal, de l'actuació 1, foment i desenvolupament dels boscos a les zones rurals, d'aquest annex.
En cas que es propose la utilització d'altres espècies, s'ha de justificar en la memòria tècnica o projecte que presente el sol·licitant.
Termes municipals
Només es concedirà subvenció a les explotacions tofoneres als termes municipals següents, a causa de les seues característiques climàtiques i edafològiques:
Castelló : Atzeneta del Maestrat, Albocàcer, Ares del Maestre, la Pobla de Benifassà, Barracas, Bejís, Benafer, Benafigos, Cortes de Arenoso, Culla, Benassal, Castell de Cabres, Castellfort, Catí, Caudiel, Cinctorres, Eslida, Jérica, Palanques, Torás, Pina de Montalgrao, Portell de Morella, Xert, Xodos, el Forcall, Fuente la Reina, Herbers, Llucena, Ludiente, la Mata, Montán, Morella, Olocau del Rei, Puebla de Arenoso, Sacañet, la Todolella, El Toro, la Torre d'en Besora, Vallibona, Vilafranca, Villahermosa del Río, Villanueva de Viver, Villores, Vistabella del Maestrat, Zorita del Maestrazgo, Viver, Zucaina, la Serra d'en Galceran, les Useres.
València : Alcublas, Ademuz, Alpuente, Andilla, Aras de los Olmos, Benagéber, Calles, Casas Altas, Casas Bajas, Castielfabib, Chelva, Chera, Domeño, La Yesa, Loriguilla, Puebla de San Miguel, Requena, Sinarcas, Sot de Chera, Titaguas, Tuéjar, Utiel, Torrebaja, Vallanca.
General
Tota la maquinària lleugera, semipesant o pesant utilitzada en els treballs ha d'anar dotada d'extintor de pols i motxilla extintora d'aigua, a més de complir els requisits establits en el Decret 7/2004, de 23 de gener (DOGV 4678), pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals en l'execució d'obres realitzades a terreny forestal o voltants.
Actuació 5: Foment de les xarxes d'interés públic
Les característiques tècniques s'han d'ajustar al que disposa el Decret 179/2004, de 24 de setembre, del Consell de la Generalitat Valenciana, de regularització del senderisme i esports de muntanya de forma compatible amb la conservació del medi natural.
5.A. Homologació de senders
L'ordre d'ajudes es refereix tant als senders de gran recorregut (GR) com als de petit recorregut (PR) i senders locals (SL).
Marques horitzontals
Són marques de pintura consistents en dos traços de pintura horitzontals de 3 a 5 cm d'ample i de 10 a 15 cm de longitud, separats per 1 cm entre ells. La banda superior és blanca i la banda inferior és roja per als senders de gran recorregut (GR), groga per als senders de petit recorregut (PR) i verda per als senders locals (SL). Aquestes bandes, si es pot, s'han de col·locar a l'altura de la vista (entre 1,5 m i 2 m d'altura).
Les marques de pintura s'han de disposar sobre suports naturals, pedres, arbres, murs.... I només excepcionalment, quan no hi haja elements naturals, es poden utilitzar pals de seguiment.
La freqüència de les marques ha de ser de manera que guie el senderista. Quan hi haja possibles riscos d'equivocació, la senyalització ha de ser rigorosa, de manera que quan es vega una marca, ja s'intuïsca la següent. En un sender clar i perfectament traçat, sense possibilitat d'equivocació, les marques han d'estar més espaiades, amb una distància màxima de 250 metres, que correspon a quatre o cinc minuts de marxa caminant.
Marques verticals
Quan no hi ha suports naturals per a pintar les marques cal utilitzar pals de seguiment.
Els pals de seguiment han de ser de fusta tractada per a exterior, arredonida, de 10 cm de diàmetre. La longitud total ha de ser de 200 cm, dels quals 150 cm han de ser visibles i els 50 cm restants han d'anar clavats a terra. Per a la major subjecció i resistència al vandalisme les estaques s'han d'instal·lar amb ciment.
Els pals van pintats en la part superior, a uns 135 cm d'altura i deixant 5 cm lliures en l'extrem. Les bandes de pintura han d'ocupar tot el diàmetre de l'estaca, i permetre d'aquesta manera ser visibles en ambdós sentits del recorregut.
Quan calga informació més detallada sobre el tipus de sender, número, situació, direcció o qualsevol altra informació complementària al sender i al seu recorregut, s'han d'utilitzar senyals verticals que poden ser:
Pals indicadors
Segons el tipus d'informació, es classifiquen en: pals indicadors d'ubicació, pals indicadors de direcció o pals indicadors mixtos. Es compon d'un pal de fusta en què se situen senyals de fusta tractada o metàl·lics que, segons siguen d'ubicació o de direcció hauran de ser rectangulars o amb forma de fletxa.
Pals indicadors d'ubicació: la seua funció és la identificació del sender i del lloc en què ens trobem dins del recorregut. Consta d'una xapa rectangular en què apareix el nom del sender i el nom del topònim del lloc.
Pals indicadors de direcció: indiquen la direcció i el sentit que s'ha de seguir del recorregut. Consten d'una xapa rectangular acabada en fletxa en què s'indica el nom del sender, i el lloc i la distància dels punts o llocs a què ens dirigeix la direcció de la fletxa. Aquells senyals que indiquen la direcció a prendre per a realitzar rutes alternatives no pertanyents al sender, no s'han d'identificar amb el mateix nom.
Pals indicadors mixtos: Es denominen així aquells pals indicadors que tenen els dos tipus de xapes informatives, les rectangulars d'informació i les de fletxes de direcció. En les fletxes dels pals indicadors de direcció ha de constar, a més del lloc a on es dirigeix el sender, la distància i el temps aproximat.
Plafons informatius
Són senyals que suporten plafons informatius rectangulars amb informació específica de les característiques tècniques del sender o xarxa de senders (horaris, distàncies, desnivells, etc), poblacions i punts d'interés pròxims.
El senyal ha d'estar construït en fusta tractada per a exterior, amb dos pals de subjecció en què anirà ancorat el plafó informatiu, i ha de quedar tot el conjunt protegit per una estructura en forma de teuladeta a dues aigües.
Amb unes dimensions mínimes per a albergar el plafó informatiu de 70 cm d'alt per 100 cm de llarg.
El conjunt del plafó té una altura de 245 cm.
Des del sòl a la part baixa de la teuladeta ha de tenir com a mínim una altura de 190 cm. La teuladeta ha de tenir una altura de 55 cm per 140 cm en la zona aèria que cobreix el plafó a dues aigües i una longitud aproximada de 170 cm. La part ancorada al sòl ha de tenir una longitud mínima de 60 cm.
El contingut del plafó informatiu ha de contenir com a mínim:
- Les sigles i numeració del sender o xarxa de senders que s'assigne mitjançant el procediment d'homologació de la - Federació d'esports de muntanya i escalada de la Comunitat Valenciana (FEMECV).
- Informació sobre la senyalització utilitzada, segons la tipologia del sender.
- Representació topogràfica i gràfica del recorregut, incloent poblacions i carreteres.
- Perfil dels senders en percentatge 1/10.
- Taula de serveis dels pobles.
- Punts d'interés culturals, naturals i esportius.
- Data d'homologació federativa del sender.
- Normes de comportament en el medi natural del senderista.
- Logotips: Generalitat Valenciana, conselleria competent en la matèria, Federació d'esports de muntanya i escalada de la Comunitat Valenciana (FEMECV), entitat promotora, executora i col·laboradors.
5.B. Manteniment de senders
La reposició de la senyalització s'ha d'ajustar a les normes tècniques del punt 5. A).
De la mateixa manera, seran susceptibles de rebre ajuda les labors de neteja de la vegetació invasora del sender, en aquelles zones que requerisquen aquesta actuació.