Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9286, del 25-02-2022 (2022/1155)

RESOLUCIÓ de 9 de febrer de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la Resolució de 24 de maig de 2011, de la Direcció General de Gestió del Medi Natural, per la qual es formula la declaració d'impacte ambiental del projecte de construcció de les obres de reforma de l'EDAR de l'illa de Tabarca i una conducció submarina entre l'illa de Tabarca i la costa peninsular. Expedient 034/2004/AIA.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9286

Data del DOGV
:   25-02-2022

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2022/1155


Data del document
:   09-02-2022

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 9 de febrer de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la Resolució de 24 de maig de 2011, de la Direcció General de Gestió del Medi Natural, per la qual es formula la declaració d'impacte ambiental del projecte de construcció de les obres de reforma de l'EDAR de l'illa de Tabarca i una conducció submarina entre l'illa de Tabarca i la costa peninsular. Expedient 034/2004/AIA. [2022/1155]  
En data 24 de maig de 2011, es va dictar una resolució de la Direcció General de Gestió del Medi Natural, per la qual es formula la declaració d'impacte ambiental del projecte de construcció de les obres de reforma de l'EDAR de l'illa de Tabarca (Alacant) i una conducció submarina entre l'illa de Tabarca i la costa peninsular (expedient 034/2004/AIA). De conformitat amb el que es preveu en l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, i tal com s'indica en el resolc quart d'aquesta, havia de ser publicada en el diari oficial, sense que conste fins hui l'efectiva publicació d'aquesta.  
En compliment de la normativa en matèria d'avaluació d'impacte ambiental i als efectes previstos en la disposició transitòria primera de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, s'ordena publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la resolució esmentada, el text de la qual s'inclou a continuació com a annex.  
  
València, 9 de febrer de 2022.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.  
  
  
  
ANNEX  
  
«Resolució per la qual es formula declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 034/04-AIA.  
Títol: projecte de construcció de les obres de reforma de l'EDAR de l'illa de Tabarca (Alacant) i una conducció submarina entre l'illa de Tabarca i la costa peninsular.  
Promotor: Entitat de Sanejament d'Aigües.  
Autoritat substantiva: Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.  
Localització: illa de Tabarca (TM Alacant) i Santa Pola.  
  
Descripció del projecte.  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista.  
Les obres preveuen la millora de les instal·lacions de depuració existents per a pretractar les aigües residuals a l'illa de Tabarca i el seu bombament posterior a la costa peninsular mitjançant una conducció de polietilé d'alta densitat.  
Les obres a realitzar en l'EDAR de Tabarca consistiran en la seua adequació, aprofitant al màxim les instal·lacions existents: col·locació d'una reixa manual de retenció de sòlids en l'actual canal bypass del tamís de fins, adequació del tanc airejador per a usar-lo com a pou de bombament (retirada de la turbina existent i l'estructura que la suporta, retallada de part de les parets superiors del tanc a fi de deixar passar les bombes i conduccions d'impulsió, reducció de la grandària del tanc airejador mitjançant l'execució d'un calaix de formigó armat d'1 m d'altura farcit de graves compactades), adequació del decantador per a ús com a arqueta de vàlvules (retirada de les instal·lacions actuals, retallada de part de les parets superiors per a permetre l'accés al seu interior, farciment del fons troncocònic fins a la cota +2,60 amb farciment de graves compactades acabat amb llosa de formigó de 10 cm formant un fons horitzontal), utilització de l'emissari submarí existent com a sobreeixidor del pou de bombament, connexió amb la conducció submarina, millora de les condicions de ventilació de les cambres subterrànies existents mitjançant l'extracció forçada d'aire i reposició del mur de carreuada existent en la costa de Tabarca enfront de l'EDAR.  
Conducció submarina: la canonada serà de polietilé d'alta densitat amb pressió nominal de 6 atmosferes i amb diàmetre exterior de 160 mm. Anirà recolzada sobre el fons marí, amb xicotetes intervencions puntuals de regularització d'aquest, excepte en els primers 100 m en eixir de Tabarca i els últims 100 m arribant a la costa de Santa Pola, corresponent a la zona de rompents, en els quals es col·locarà enterrada en una rasa d'entre 1 i 2 m de profunditat. El tram de canonada recolzat sobre el fons submarí es llastarà mitjançant blocs de formigó de 70 kg amb una separació de 0,90 m o 1,35 m segons profunditat.  
  
Adequació del bombament de Martínez Valero: s'ha considerat un disseny de la descàrrega que, mitjançant abocament submergit, facilite la mescla de les aigües de possible septicitat amb la resta d'aigües més airejades, minimitzant l'aparició d'olors.  
L'alternativa seleccionada té com a avantatges els següents:  
- Les obres a realitzar a l'illa són mínimes, aprofitant les instal·lacions actuals.  
- El manteniment és també mínim i podrà funcionar durant tot l'any.  
  
- Es tracta tot el cabal d'aigües residuals generat a l'illa durant tot l'any amb processos de depuració adequats.  
- S'eliminaran completament els abocaments d'aigües residuals a la mar.  
2. Alternatives  
En el projecte s'han plantejat diferents alternatives per a resoldre l'inadequat tractament que actualment reben les aigües residuals de l'illa de Tabarca:  
- Alternatives de tractament:  
1. Millora de les instal·lacions existents actualment a l'illa, consistent en la construcció d'una nova planta depuradora.  
2. Bombament de les aigües residuals generades a l'illa, fins a la costa, i connexió a la xarxa de clavegueram en la costa peninsular.  
3. Solució mixta, millorant les instal·lacions existents per a pretractar les aigües residuals a l'illa de Tabarca i bombament posterior a la costa peninsular.  
Atesos els problemes de funcionament i falta d'espai que representaria l'adopció de la solució 1, es considera més adequada l'alternativa 3, que suposa una millora important respecte de la solució 2. Així doncs, la solució proposada és l'alternativa 3, condicionament del pretractament en l'EDAR de l'illa de Tabarca i bombament d'aigües residuals fins a la costa, i connexió amb la xarxa de clavegueram de Santa Pola.  
  
- Alternatives de traçat:  
1. Punt d'inici del traçat submarí: inici en el punt de la costa més pròxim a l'EDAR (SW de l'illa de Tabarca) o buscar un altre punt en la costa més allunyat de l'EDAR, a l'NW, la qual cosa suposaria una conducció lleugerament més curta per no haver de vorejar pel sud l'illot de la pedrera, però amb més treballs d'excavació a l'illa de Tabarca i amb la dificultat afegida d'haver de salvar la muralla existent.  
  
Amb la finalitat de minimitzar les obres a realitzar a l'illa, i per tant les molèsties a la població, i atés que la resta de les conduccions existents (aigua potable, emissari submarí i conducció elèctrica) ja parteixen de l'illa des d'aquest punt, es tria com a punt de partida de la conducció el punt de la costa més pròxim a l'EDAR actual.  
2. Punt d'arribada en la costa peninsular, a cadascun dels bombaments existents al llarg de la xarxa de clavegueram de Santa Pola en la costa (4 possibles punts).  
3. Traçat: com a combinació dels punts d'eixida i arribada proposats, s'obtenen 8 traçats diferents en els quals es pot contemplar: traçat el més recte possible entre el punt d'eixida i arribada triats o traçat corb en funció de les condicions del fons marí; el traçat S1 és el que menor impacte produeix sobre la prada de posidònia oceànica.  
  
- Característiques de la conducció (material): fosa dúctil, formigó armat, polietilé d'alta densitat, polièster reforçat amb fibra de vidre.  
  
Amb la finalitat de minimitzar l'impacte ambiental sobre la prada de posidònia oceànica, el procediment de construcció proposat és el de flotació i enfonsament amb el qual el mal que poguera patir la prada seria mínim i circumscrit a l'aixafament d'algunes tiges i feixos de fulles per la mateixa canonada i pels elements de llastrat que l'acompanyen. Per totes les consideracions anteriors es proposa com a material més adequat d'entre les diferents alternatives plantejades el polietilé d'alta densitat.  
- Alternatives per al sistema de bombament d'aigües:  
1. Bombament d'aigües residuals a embolades a alta velocitat seguides d'aigua neta, de manera que en la conducció mai quede retinguda aigua residual. Quant al destí de l'aigua neta a injectar es poden plantejar tres alternatives: incorporar-la al clavegueram, fer una segona conducció de retorn (exigiria una nova estació de bombament a Santa Pola) o que torne per la mateixa conducció.  
2. Bombament d'aigües residuals de manera convencional, prenent en el destí d'aquestes les mesures que es consideren adequades per a minimitzar els efectes associats a la possible aparició de males olors.  
Es considera més convenient bombar a velocitats menors, amb menor cost energètic i sense buidar la conducció d'aigües residuals amb la injecció en aquesta d'aigua neta, efectuant un disseny de la descàrrega que minimitze l'aparició d'olors a l'arribada de les aigües residuals a Santa Pola.  
- Elecció del diàmetre tenint en compte els costos, temps de viatge de les aigües residuals, afeccions al mitjà i risc d'obstruccions.  
  
- Col·locació de la conducció respecte del fons: enterrada o llastrada.  
  
Antecedents  
Es va iniciar un procés de consulta prèvia davant la Conselleria de Medi Ambient l'11 de desembre de 2000 (número d'expedient 93/7789-TTA). L'objecte de la documentació presentada era plantejar una solució al problema d'abocament a la mar d'aigües residuals sense un tractament de depuració adequat, amb la redacció d'un projecte inicial que consistia a connectar mitjançant una conducció submarina enterrada l'illa de Tabarca amb la costa peninsular, amb la finalitat de depurar les aigües residuals generades a l'illa conjuntament amb les de Santa Pola.  
La Direcció General de Planificació i Gestió del Medi va emetre informe en data 11 d'abril de 2001, com a contestació a la consulta prèvia, en el qual es concloïa que l'alternativa proposada per a solucionar el problema del tractament de les aigües residuals no es considerava ambientalment acceptable, ja que es considerava que existien altres alternatives tècnicament viables i ambientalment més acceptables com és el tractament de les aigües en la mateixa illa.  
L'Entitat de Sanejament d'Aigües va remetre a la Conselleria de Medi Ambient, en data 25 de juny de 2001, una documentació que modificava el projecte. En aquesta documentació es desestimava la possibilitat de tractament de les aigües residuals en la mateixa illa per dos motius fonamentals: problemes amb el transport de llots i escàs temps de funcionament en relació amb els temps necessaris d'activació dels bacteris (aproximadament 21 dies). Plantejava l'alternativa que la canonada no es realitzara enterrada, sinó directament recolzada sobre el fons marí, i enterrar-la únicament en les proximitats de la costa.  
  
Vista la nova documentació aportada, la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi va emetre un nou informe amb eixida en data 15 de juliol de 2002 en el qual concloïa que l'alternativa proposada per a solucionar el problema del tractament de les aigües residuals a l'illa de Tabarca mitjançant l'execució de la conducció submarina no enterrada fins a Santa Pola, resultava de menor impacte que la conducció enterrada inicialment plantejada, i considerava ambientalment més acceptable la modificació del projecte inicial. Després de l'estudi de diferents alternatives i atenent una sèrie de recomanacions de l'Institut d'Ecologia Litoral incloses en l'informe de Conselleria de Medi Ambient de data de 15 de juliol de 2002, el projecte opta per la solució de millorar les instal·lacions existents per a pretractar les aigües residuals a l'illa de Tabarca i bombament posterior a la costa peninsular mitjançant una conducció llastrada i recolzada sobre el fons marí i col·locada en rasa protegida amb escullera de xicoteta grandària en la proximitat de la costa.  
  
  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit.  
En data 2 de febrer de 2004, Sanejament d'Aigües va remetre el projecte de construcció i l'estudi d'impacte ambiental corresponents a les «obres de reforma de l'EDAR de l'illa de Tabarca (Alacant) i una conducció submarina entre l'illa de Tabarca i la costa peninsular», es va incoar el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
2. Informació pública.  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del «Projecte de construcció de les obres de reforma de l'EDAR de l'illa de Tabarca (Alacant) i una conducció submarina entre l'illa de Tabarca i la costa peninsular», va ser sotmés a informació pública pel termini de 30 dies hàbils, mitjançant un anunci publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 4.786 de 30 de juny de 2004.  
  
3. Resum d'al·legacions.  
Durant el període d'informació pública no es va presentar cap al·legació segons consta en els certificats emesos per l'Ajuntament d'Alacant, Ajuntament de Santa Pola i Direcció de Negociat d'Informació i Registre de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
4. Consultes.  
Es realitza consulta als següents organismes:  
De la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge:  
- Servei d'Ordenació Sostenible del Medi.  
- Servei de Biodiversitat.  
De la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació:  
- Servei de Pesca.  
Del Ministeri de Defensa:  
- Comandància Militar de la Marina.  
Del Ministeri de Foment:  
- Capitania Marítima.  
Del Ministeri de Medi Ambient i Medi Rural i Marí:  
- Direcció General de Recursos Pesquers i Aqüicultura. Comissió Tècnica de la Reserva Marina de l'Illa de Tabarca.  
Altres:  
- Institut d'Ecologia Litoral.  
5. Informes sectorials.  
Informe del Servei d'Ordenació Sostenible del Medi de data 13 de juliol de 2004, sobre els següents aspectes:  
«Aquest informe es refereix, exclusivament, a la possible afecció del projecte a espais de la Comunitat Valenciana proposats per a formar part de la Xarxa Natura 2000 com a Llocs d'Interés Comunitari (LICs).  
  
[...] La contaminació marina afecta de manera directa la prada de posidònia oceànica. L'efecte és proporcional a l'augment de la contaminació i es tradueix en una disminució de la biomassa vegetal, una pèrdua de diversitat biològica en les prades i canvis en la composició vegetal de la comunitat associada a aquesta. Els efectes de la terbolesa de l'aigua produïda per la matèria orgànica, substàncies químiques i sediments en suspensió provoquen la regressió del límit inferior d'aquelles prades pròximes als llocs d'abocament a causa de la falta de llum i la impossibilitat de realitzar la fotosíntesi. A més, el sediment arriba a produir danys físics en les fulles i tiges a causa del frec produït per l'onatge. D'altra banda, un excés de sediments pot desequilibrar el creixement de la prada i la taxa de sedimentació normal, i causar un enterrament progressiu. S'han estudiat alguns efectes nocius que determinats productes contaminants produeixen sobre la posidònia. Així, els detergents alteren els processos de creixement i la vitalitat de la planta ja que són absorbits i acumulats en els seus teixits orgànics.  
  
[...] la conducció proposada es troba en l'àmbit del LIC denominat «Illa de Tabarca», una àrea bàsicament marina de 14.557 ha (269 ha continental + 14.288 ha marina) que afecta els municipis de Santa Pola, Elx i Alacant, a més del front litoral dels tres municipis. D'acord amb la informació reflectida en la cartografia d'hàbitats realitzada pel Ministeri de Medi Ambient, el LIC «Illa de Tabarca» es caracteritza per albergar prades de posidònia (hàbitat prioritari segons la directiva europea el codi Natura 2000 del qual és el 1120) i Cymodocea (1110). [...]  
  
Segons la documentació remesa en el projecte, la solució adoptada és la més viable d'entre totes les estudiades. L'estudi de la Unitat Biològica Marina de la Universitat d'Alacant, incorporat com a annex en el projecte, estableix que l'impacte ocasionat sobre la prada de posidònia oceànica és un impacte notable, negatiu, directe, sinèrgic, d'efecte immediat i no reversible, es valora com a impacte entre moderat i sever i estableix unes mesures cautelars amb la finalitat de disminuir l'impacte ambiental. Els abocaments a la mar que es produeixen en l'actualitat des de l'illa de Tabarca provoquen un efecte negatiu sobre la prada de posidònia oceànica existent, i és necessari trobar una solució amb la finalitat d'evitar un procés regressiu sobre aquesta.  
  
Una ampliació de la depuradora existent a l'illa de Tabarca no evitaria que continuara produint-se un abocament d'aigua a la mar amb una alta càrrega contaminant, a causa de l'escàs temps de funcionament en relació amb els temps necessaris d'activació dels bacteris (aprox. 21 dies).  
Per la qual cosa, vistes les consideracions indicades anteriorment, i encara que el projecte produirà efectes negatius sobre els hàbitats i espècies d'interés comunitari, s'emet un informe favorable sobre el projecte, en considerar que la solució aportada per aquest resulta mediambientalment més favorable que l'abocament a la mar d'aigües residuals sense un tractament adequat. En qualsevol cas, s'aconsella tindre en compte les recomanacions de l'Institut d'Ecologia Litoral i les mesures correctores de la Unitat Biològica Marina de la Universitat d'Alacant, incloses com a annexos en el projecte.»  
En data 9 de novembre de 2009 es va rebre un nou informe sobre la possible afecció a la ZEPA «Illots de Tabarca» recentment inclosa en la xarxa de ZEPAs de la Comunitat Valenciana:  
«[...] vistes les característiques de les obres, aquest servei emet un informe favorable al projecte referent a la ZEPA Illes de Tabarca».  
Informe de la Comandància Militar de la Marina.  
De data 11 d'agost de 2004, informa del següent:  
«[...] les obres no afecten operacions d'unitats de l'Armada, per la qual cosa no existeix inconvenient per a la seua execució. [...] haurà de comunicar a l'Institut Hidrogràfic de la Marina situació definitiva, data de començament i finalització de la instal·lació i coordenades definitives de la instal·lació, així com qualsevol variació d'aquesta per a actualització de les cartes i publicacions nàutiques afectades i difusió del preceptiu avís als navegants.»  
Informe de la Capitania Marítima d'Alacant  
De data 3 de setembre de 2004, informa del següent:  
«[...] l'obra projectada no suposarà, una vegada en servei, cap obstacle per a la navegació, ni afectarà negativament el medi ambient marí.  
  
Les embarcacions que s'empraran hauran de ser prèviament despatxades per la Capitania Marítima, on se'ls instruirà convenientment sobre les normes vigents relacionades amb el medi ambient marí a fi d'evitar abocaments contaminants durant la fase d'execució de les obres.  
  
[..]  
En tot cas, tenint en compte que l'actuació es durà a terme en la reserva marina de l'illa de Tabarca, de gran importància mediambiental, haurà d'evitar-se qualsevol abocament en la mar. Si fora necessari realitzar algun abocament durant la fase d'estesa de la conducció submarina, haurà de comunicar-se prèviament a aquesta capitania marítima.»  
  
Informe de l'Institut d'Ecologia Litoral.  
De data 9 de setembre de 2004, informa del següent:  
«[...]  
El traçat S1 proposat és l'alternativa més adequada, pel fet que és la que menor impacte generaria sobre les comunitats bentòniques de la zona. En concret, per a posidònia oceànica la densitat i el nombre de feixos afectats (242.000) seria menor que en la resta d'alternatives proposades i travessaria les zones on la densitat global és més baixa. [...]  
  
En l'alternativa S1 les prades de posidònia oceànica no es veurien afectades per la realització de rases submarines en la zona més pròxima a Santa Pola, ja que aquestes tindrien una longitud aproximada d'entre 100 i 200 m, i no n'hi haurien, segons s'indica en l'informe, prades en aqueix tram.  
[...]  
Durant la fase de construcció i en travessar la prada de posidònia oceànica s'hauria de tindre en compte la presa de mesures encaminades a evitar que espècies com Pinna nobilis, incloses en l'annex II del Conveni de Barcelona i en el Catàleg Nacional d'Espècies Amenaçades, i que són residents característiques de les prades de fanerògames marines, siguen afectades per la deposició de la canonada sobre el fons.  
  
[...] es descriuen com a poc significatius els impactes socioeconòmics negatius, sense tindre en compte la possibilitat que es produïra una fuga que podria afectar la qualitat de les aigües de bany, com podria ocórrer en el municipi de Santa Pola, que implicaria temporalment un impacte socioeconòmic i un empobriment de la imatge turística [...].»  
  
Informe de la Direcció General de Recursos Pesquers i Aqüicultura.  
  
Rebut en data 24 de novembre de 2009, informa del següent:  
«[?] després d'haver demanat l'opinió sobre els possibles impactes en el recurs pesquer del projecte a l'Institut Espanyol d'Oceanografia i a la Federació Provincial de Confraries de Pescadors d'Alacant, ha rebut informe d'aquesta última, en el qual manifesten que si les instal·lacions de desguàs són similars a les de la llum i l'aigua, no existeix cap inconvenient, ja que amb el que hi ha fins ara no hi ha cap problema d'enganxament en les xarxes de pesca de les embarcacions de l'illa»  
  
Informe del Servei de Biodiversitat.  
Rebut en data 21 de març de 2011, informa del següent:  
«[...] Consultat el Banc de Dades de Biodiversitat de la Comunitat Valenciana (BDBCV) es comprova que l'activitat que es pretén realitzar pot afectar l'espècie Dendropoma petraeum, catalogada com a vulnerable pel Catàleg Espanyol d'Espècies Amenaçades, i l'espècie de flora posidònia oceànica inclosa en l'Annex III «Espècies vigilades» del Catàleg Valencià d'Espècies de Flora Amenaçades.  
Atesos els hàbitats d'interés comunitari, la cartografia d'hàbitats disponible en el visor cartogràfic de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge mostra que dins de la zona de l'actuació existeixen els següents hàbitats:  
1120: Prades de posidònia (Posidònia oceanicae)()  
1110: Bancs d'arena coberts permanentment per aigua marina, poc profunda.  
Els fons marins pels quals es preveu que la conducció discórrega es troben protegits per diferents figures legals i presenten un excel·lent estat de conservació. Per tant, resulta imprescindible realitzar una anàlisi detallada del projecte i les seues possibles conseqüències ambientals per a minimitzar els possibles impactes ambientals de l'actuació, per la qual cosa s'efectuen les següents recomanacions:  
1. Existeixen dues conduccions preexistents, la de l'aigua i la de la llum, per tant, el traçat proposat haurà d'identificar la ubicació de tots dos traçats per a no afectar aquestes conduccions.  
2. [...] es creu important incrementar el seguiment ambiental, tant en la fase de proves, com en la posterior, de funcionament, per part de l'Entitat de Sanejament, intensificant el nombre d'estacions i paràmetres de seguiment tenint en compte que es tracta d'una de les millors prades, no només de la Comunitat Valenciana sinó també del Mediterrani peninsular.  
3. En les operacions de muntatge de la canonada es poden efectuar desplaçaments pel fons que contribuïsquen a erosionar les comunitats bentòniques i, en particular, la prada de posidònia oceànica [...] si s'apliquen les mesures cautelars previstes (evitar desplaçaments de les canonades pel fons) no existirà un impacte major que l'ocupació del fons per la canonada.  
4. Quant al traçat, l'informe indicat cita: l'impacte sobre la prada de posidònia oceànica en els traçats N1, N2, N3, N4, S4 i S3 que travessen les zones de major densitat global i tenen major recorregut dins de la reserva marina es considera un impacte molt sever. Per la qual cosa únicament es recomana el traçat S1. En aquest sentit, aquesta informació es considera apropiat que s'actualitze i s'aporte una cartografia de detall actualitzada efectuada amb el sonar d'escombratge lateral o sonda multifeix, que permeta definir amb major exactitud el recorregut de la canonada, de manera que s'aprofite en el seu traçat l'existència de clars d'arena, zones de prada de posidònia oceànica degradada, o fins i tot ja en fase de mata morta.»  
6. Sol·licitud i aportacions de documentació complementària.  
En data 20 de setembre de 2004, després d'haver revisat la documentació aportada, es va realitzar un requeriment de documentació en què se sol·licitava una ampliació de l'estudi d'impacte ambiental presentat.  
En data 14 de desembre de 2004, l'EPSAR va remetre documentació complementària, i va presentar un escrit justificant els aspectes sol·licitats en el requeriment de data 20 de setembre de 2004 amb la següent informació:  
- Informe específic sobre les comunitats bentòniques existents en les zones més pròximes a Santa Pola i Tabarca.  
- Desenvolupament del programa de vigilància ambiental.  
- Justificació del material utilitzat en la conducció submarina.  
- Mesures preventives per a evitar l'afecció a espècies com Pinna nobilis, residents característiques de les prades de fanerògames marines.  
  
  
Afeccions legals.  
1. Patrimoni.  
En data 15 de maig de 2009 la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià va emetre un informe en què autoritzava l'obra amb la condició que es realitzen cales de sondeig i seguiment arqueològic de les obres. Es transcriu íntegrament part d'aquest: «S'han trobat diversos fragments d'àmfora en tots els sondejos realitzats, a excepció d'un, i com que aquests materials no estan rodats, es podria descartar que es tracte d'arrossegaments o de transport de materials deguts als moviments dels fons marins, podent-se tractar d'un derelicte amb un carregament anfòric de procedència nord-africana baix-imperial i un altre de procedència bètica i cronologia alt-imperial que es trobarien ocults sota la prada de posidònia».  
2. Domini públic maritimoterrestre.  
Les obres se situen en la seua pràctica totalitat en la mar territorial i per això dins del domini públic maritimoterrestre.  
En data 2 de febrer de 2006, la Direcció General de Costes atorga a Sanejament d'Aigues la concessió per a la realització de les obres compreses en el «Projecte de construcció de les obres de reforma de l'EDAR de l'illa de Tabarca (Alacant) i una conducció submarina entre l'illa de Tabarca i la costa peninsular» en zona de domini públic maritimoterrestre dels termes municipals d'Alacant i Santa Pola (Alacant), d'acord amb uns condicionants i prescripcions.  
  
3. Espais naturals protegits.  
- Reserva marina de l'illa de Tabarca. Aprovada per l'Ordre de 4 d'abril de 1986, per la Conselleria d'Agricultura i Pesca (DOGV 397, 27.06.1986) i pel Ministeri d'Agricultura, Pesca i Alimentació (BOE 112, 10.05.1986), que estableix una reserva marina a l'illa de Tabarca.  
  
- Lloc d'Importància Comunitària (LIC) «L'illa de Tabarca», codi núm. ES5213024 que figura en la llista actualitzada de llocs d'importància comunitària de la regió biogeogràfica mediterrània, publicada en el Diario Oficial de la Unión Europea en data 8 de maig de 2008, per Decisió de la Comissió de 28 de març de 2008, de conformitat amb la Directiva 92/43/CEE, del Consell, de 21 de maig, relativa a la Conservació dels Hàbitats Naturals i de la Flora i Fauna Silvestres.  
  
- Zona d'Especial Protecció d'Aus «Illots de Tabarca», que figura en l'ampliació de la xarxa ZEPA de la Comunitat Valenciana mitjançant Acord de 5 de juny del Consell.  
- Prades de posidònia oceànica, hàbitat protegit d'acord amb la Directiva 92/43/CEE del Consell i la seua transposició a l'ordenament jurídic espanyol a través del Decret 1997/1995, de 7 de desembre.  
4. Classificació i qualificació urbanística.  
Afecta sòl urbà i no urbanitzable domini públic maritimoterrestre.  
  
  
Consideracions ambientals.  
1. Elements que poden veure's afectats de manera important per l'actuació.  
Ateses les característiques de les obres a realitzar i l'escassa entitat de les obres en terra, les majors afeccions es produiran en el medi marí, i afectaran el fons marí, la qualitat de l'aigua i les comunitats bentòniques presents.  
Atesa la reduïda extensió de l'àrea d'actuació en terra, no és probable que es produïsquen afeccions sobre la geologia. Es produiran afeccions sobre la vegetació i fauna en la zona terrestre de l'actuació i alteració del paisatge.  
Quant a espais naturals protegits o catalogats es troba dins de l'àmbit de l'actuació el LIC «L'illa de Tabarca» i la ZEPA «Illots de Tabarca».  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants.  
  
Sota aquest epígraf es pretén posar l'accent en els efectes generats per l'actuació. Així doncs, durant les obres cal destacar:  
- Generació de pols, sorolls i vibracions durant el moviment de terres.  
- Afeccions puntuals al trànsit per la circulació de maquinària i vehicles d'obra.  
- Ocupació de terrenys a les platges per la maquinària utilitzada i pels apilaments de materials.  
- Interferències amb la navegació i zones de bany.  
- Impacte visual per les noves instal·lacions, encara que no es preveu superior a l'actual.  
- Sobre el fons marí, es produirà remoció d'una porció del fons en la franja ocupada per l'excavació de les rases en la zona pròxima a Santa Pola i a Tabarca. Els materials de farciment de la rasa i la fixació de la conducció mitjançant llastos provocaran canvis en la naturalesa del fons. S'incrementarà la terbolesa de l'aigua a causa dels moviments de terra.  
- Es pot provocar la desaparició o degradació de porcions d'espècies bentòniques per enterrament o erosió. Les comunitats bentòniques que podrien veure's afectades serien les FV (formacions de vermètids), RIFSB (biocenosi fotòfila de la roca infralitoral superior en règim batut) i RIFC (biocenosi fotòfila de la roca infralitoral en mode calm), encara que de manera no significativa, a causa de l'elecció de l'alternativa S1 i al fet que la conducció s'executa en la zona ja afectada per la presència de l'emissari submarí i les conduccions d'aigua potable i elèctrica.  
  
- L'afecció a la prada de posidònia oceànica es produirà per l'execució de rases, enterrament i per desplaçaments pel fons.  
- Respecte del patrimoni, s'hauran de realitzar cales de sondeig i seguiment arqueològic de les obres.  
Durant la fase d'explotació, cal destacar:  
- Lleuger increment sonor en els voltants de les instal·lacions d'impulsió, que es considera poc rellevant.  
- Risc d'aparició d'olors i infestacions, especialment en l'entorn del bombament de Martínez Valero, a la platja de Santa Pola.  
- Risc de trencament de la conducció, que provocaria un abocament d'aigües residuals en la zona.  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i protectores i el programa de vigilància ambiental.  
L'estudi d'impacte ambiental ha considerat les mesures correctores que s'encaminen a minimitzar els impactes derivats de les accions que són inherents a la construcció de la infraestructura. S'ha procedit igualment amb els impactes propis de la fase d'explotació.  
  
Les mesures correctores proposades són:  
- Senyalització en punts d'eixida de camions i maquinària pesant, limitació de velocitat i vigilància.  
- Control d'abocament de terres sobrants. Trasllat de les terres i materials sobrants a abocadors autoritzats.  
- Respecte al soroll, el disseny de la futura impulsió tindrà en compte que els equips seleccionats no produïsquen vibracions, trepidacions o sorolls per damunt dels nivells admesos, i disposen dels aïllaments acústics necessaris.  
- Es reduirà l'emissió d'olors mitjançant un adequat disseny de les instal·lacions (descàrrega i mescla submergida), o la instal·lació de sistemes de tractament d'olors mitjançant l'extracció d'aire i desodoració en el punt d'incorporació de les aigües residuals de Tabarca a la xarxa de l'est de Santa Pola, i per un correcte manteniment d'aquestes.  
  
- Es realitzaran campanyes de desratització i desinfecció de les instal·lacions.  
- Instal·lació d'un sistema automatitzat que permeta detectar fugues en la canonada i definició d'un protocol d'actuació enfront d'aquesta situació que paralitze la impulsió.  
- Manteniment operatiu de l'emissari actual per a, en cas de fuga en la conducció, poder utilitzar-lo durant la reparació.  
- Col·locació de la conducció mitjançant el procediment de flotació i enfonsament que és ràpid i permet la realització de les unions en terra minimitzant els treballs submarins. Evitar desplaçaments de la canonada pel fons durant la instal·lació d'aquesta.  
- Revisió detallada del replanteig de la traça submarina per a determinar la presència d'individus de Pinna nobilis i, si és el cas, plantejar traslladar-los a altres implantacions prèviament a la construcció.  
- Evitar l'abocament a la mar de materials procedents de les obres.  
- Evitar que els materials fins procedents de l'excavació de rases en el medi marí siguen abocats a la mar.  
- Evitar que el farciment de les rases obertes en el fons marí, particularment les últimes capes, siguen de materials fins.  
Quant al programa de vigilància ambiental tindrà per objecte establir un sistema que garantisca el compliment de totes les indicacions i mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental, i fer un seguiment d'una sèrie de paràmetres que donen una idea de com evoluciona l'entorn a partir de la construcció i funcionament de l'obra. A manera de síntesi, cal destacar els següents aspectes bàsics objecte de control ambiental:  
- Vigilància estructural mitjançant inspeccions semestrals de les traces subaquàtiques per bussejadors inspectors, enregistrament de vídeo submarí, anàlisi de l'estat per tècnics especialitzats i l'emissió d'informes d'inspecció, incloent l'estat de les instal·lacions i proposta de recomanacions.  
- Vigilància de la possible afecció de la conducció a la posidònia oceànica travessada.  
- Control d'explotació de les instal·lacions de capçalera (control de l'efluent d'entrada/eixida de les instal·lacions).  
  
Consideracions jurídiques.  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits tàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu reglament, annex I, apartat 7 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que li són aplicables.  
3. L'article cinqué del Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989 d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei.  
4. L'article 17, apartat 2, lletra L), del Decret 139/2009, de 18 de setembre, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes públics i privats; així com dels plans i programes que no requerisquen una avaluació ambiental estratègica, conforme a la normativa aplicable, que es desenvolupen en el territori de la Comunitat Valenciana.  
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Primer  
Estimar acceptable, als sols efectes ambientals i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, el projecte de construcció «Obres de reforma de l'EDAR de l'illa de Tabarca (Alacant) i una conducció submarina entre l'illa de Tabarca i la costa peninsular» sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental, amb la seua ampliació de data 14 de desembre de 2004, i amb els condicionants establits a continuació.  
  
  
Segon  
Com a condicions addicionals a complir s'estableixen les següents:  
  
1. Les imposades en la concessió per a la realització de les obres en zona de domini públic maritimoterrestre atorgada per la Direcció General de Costes, Subdirecció General de Gestió Integrada del Domini Públic Maritimoterrestre en data 26 de desembre de 2005.  
2. El pressupost del projecte de construcció s'haurà de completar amb els costos de l'aplicació de mesures correctores i protectores necessàries, d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental.  
  
3. Les embarcacions que s'empraran en l'obra hauran de ser prèviament despatxades per la Capitania Marítima, on se'ls instruirà convenientment sobre les normes vigents relacionades amb el medi ambient marí, a fi d'evitar abocaments contaminants durant la fase d'execució de les obres.  
4. Prèviament a l'inici de l'estesa de la canonada, la zona haurà de delimitar-se i abalisar-se adequadament a fi de previndre riscos que afecten la seguretat marítima i la navegació. A aquest efecte, una vegada finalitzats els treballs, s'haurà de comunicar a l'Institut Hidrogràfic de la Marina per a la correcció de les cartes de navegació corresponents i la seua publicació en els avisos als navegants.  
5. Haurà d'elaborar-se una cartografia de detall actualitzada prèvia a l'execució de les obres, mitjançant sonar d'escombratge lateral o sonda multifeix, que permeta definir amb major exactitud el recorregut de la canonada, de manera que s'aprofite al màxim l'existència de clars d'arenes, zones de prada de posidònia oceànica degradada o fins i tot en fase de mata morta.  
6. Qualsevol abocament durant la fase d'execució de les obres, haurà de comunicar-se prèviament a la Capitania Marítima d'Alacant.  
7. Quant a la presència de les espècies Dendropoma petraeum i Pinna Nobilis considerades vulnerables en el Catàleg Nacional d'Espècies Amenaçades i la possibilitat d'afecció durant l'execució de les obres, s'atindrà al que es disposa en la Llei 42/2007 del patrimoni natural i la biodiversitat.  
8. La restauració de la zona es realitzarà amb espècies pròpies de la flora local, s'evitarà l'ús d'espècies exòtiques, especialment d'aquelles de caràcter invasor, que apareixen en els annexos de l'Ordre de 10 de setembre de 2007, de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, per la qual s'aproven mesures per al control de les espècies vegetals exòtiques invasores a la Comunitat Valenciana. La plantació de Carpobrotus sp en el passeig de la platja de Santa Pola, pressupostada en el projecte, haurà de substituir-se per una altra espècie no invasora.  
9. Les instal·lacions auxiliars se situaran el més allunyat possible de les edificacions existents. S'intentarà situar-les en zones de domini públic maritimoterrestre.  
10. Es realitzaran cales de sondeig i seguiment arqueològic de les obres. En el cas de descobrir-se restes arqueològiques, paleontològiques, etnològiques o arquitectòniques durant l'execució de les obres es comunicarà el fet immediatament a la Conselleria de Cultura i Esport i es complirà el que s'estableix en els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, de patrimoni cultural valencià.  
11. Els materials de farciment que foren necessaris per a l'execució del projecte s'obtindran de préstecs o pedreres existents i legalment autoritzades. En cas de noves obertures se sotmetran aquestes, amb caràcter previ a la seua utilització, al procediment de declaració d'impacte ambiental.  
12. Haurà de determinar-se el destí final dels materials sobrants de l'excavació i de les demolicions necessàries, bé per a usar-los en la mateixa obra com a material reutilitzable, bé com a residus inerts adequats en el marc del Decret 200/2004, d'1 d'octubre, del Consell de la Generalitat. En cap cas, s'abandonaran els materials sobrants en el mateix emplaçament.  
13. El programa de vigilància ambiental es completarà amb indicadors que permeten avaluar totes les mesures proposades, periodicitat del mostreig, valor llindar i mesures a prendre en cas de superació, i s'inclourà en el pla d'obra, adequant-se i reestructurant-se amb el desenvolupament d'aquesta.  
S'incrementarà el seguiment ambiental tant en la fase de proves com en la de funcionament intensificant el nombre d'estacions i paràmetres de seguiment.  
El director de les obres haurà d'estar informat de l'execució de les unitats d'obra que puguen tindre repercussions ambientals. Finalment, per a comprovar la correcta aplicació del programa de vigilància ambiental es redactaran informes tècnics mediambientals, de periodicitat anual, que seran remesos a aquesta direcció general.  
14. Durant l'execució de les obres s'evitarà desenvolupar treballs nocturns que puguen perjudicar el descans de la població que habita els nuclis pròxims a aquestes, tant per impactes sonors com per vibracions o elevada lluminositat.  
15. La direcció d'obra exigirà el compliment de les mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental, així com dels condicionants de la present declaració d'impacte ambiental.  
  
  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que, contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que es disposa en l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
  
  
València, 24 de maig de 2011.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno.»