Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 7232, del 12-03-2014 (2014/1864)

Informació pública de l'Acord de 28 de gener de 2014, del Ple, d'aprovació de les bases particulars de programació de l'àmbit situat entre els carrers Riu Palància, Cap Sant Martí, Illa Menorca i Riu Guadalquivir. Expedient número 20/13-PL.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   7232

Data del DOGV
:   12-03-2014

Secció del DOGV
:   V. ANUNCIS - A) ORDENAMENT DEL TERRITORI I URBANISME

Número del document
:   2014/1864


Data del document
:   28-01-2014

Organisme emissor
:   Ajuntament de Sagunt

Tipus de document
:   Anunci

Descriptors 

:   * Sagunt
    * pla d'urbanisme
    * administració local

Informació pública de l'Acord de 28 de gener de 2014, del Ple, d'aprovació de les bases particulars de programació de l'àmbit situat entre els carrers Riu Palància, Cap Sant Martí, Illa Menorca i Riu Guadalquivir. Expedient número 20/13-PL. [2014/1864]  
El Ple de la corporació municipal, en sessió ordinària que tingué lloc el dia 28 de gener de 2014, va adoptar, entre altres, l'acord següent:  
6. Bases particulars de programació de l'àmbit siti entre els carrers Riu Palància, Cap de Sant Martí, Illa de Menorca i Riu Guadalquivir. Expedient 20/13-PL.  
Vist el dictamen emés per la Comissió Informativa Permanent de Política Territorial i Sostenibilitat de data 23 de gener de 2014.  
En l'expedient es troba l'esmena del regidor delegat que diu, literalment, el següent:  
Vistos els termes de la proposta de resolució sotmesa a la consideració de la Comissió Informativa de Política Territorial i Sostenibilitat de data 23 de gener de 2014, i atés que s'observa que en este cas es tracta d'una actuació en què la repercussió econòmica de càrregues d'urbanització per m²T serà molt baixa (sense perjuí del que resulte de la instrucció de la fase de licitació), és convenient fixar en les bases de programació un límit del coeficient de canvi a favor de l'agent urbanitzador, que en cap cas podrà ser sobrepassat. D'esta manera, no sols s'atorga seguretat als propietaris de l'àmbit, ja que es fixa des del principi un límit màxim de la despatrimonialització que tindrien aquells propietaris que opten per la retribució en terrenys, sinó que també s'aclarix des del principi als aspirants a agents urbanitzadors el límit màxim de les seues aspiracions que serà acceptat per este ajuntament.  
  
Això determina que es propose l'esmena següent:  
  
On diu:  
«Determinació dihuitena. Percentatge màxim de coeficient de canvi  
  
Haurà de ser motivat pel proponent, contrastant el pressupost del PAI que es propose i el preu del sòl, seguint els criteris de valoració de la llei estatal del sòl, en concret l'article 27.1 de la Llei 2/2008, que establix:  
  
Article 27. Valoració del sòl en règim de equidistribució de beneficis i càrregues  
1. Quan, per falta d'acord entre tots els subjectes afectats, s'hagen de valorar les aportacions de sòl dels propietaris partícips en una actuació d'urbanització en exercici de la facultat que establix la lletra c de l'apartat 1 de l'article 8, per ponderar-les entre si o amb les aportacions del promotor o de l'Administració, als efectes del repartiment dels beneficis i càrregues i l'adjudicació de parcel·les resultants, el sòl s'ha de taxar pel valor que li correspondria si estiguera acabada l'actuació.  
  
  
Els ajustos de preu que es fixen en l'acord d'adjudicació determinaran els ajustos corresponents en el coeficient de canvi».  
  
Haurà de dir:  
«Determinació dihuitena. Percentatge màxim de coeficient de canvi  
  
Haurà de ser motivat pel proponent, contrastant el pressupost del PAI que es propose i el preu del sòl, seguint els criteris de valoració de la llei estatal del sòl, en concret l'article 27.1 de la Llei 2/2008, que establix:  
  
Article 27. Valoració del sòl en règim de equidistribució de beneficis i càrregues  
1. Quan, per falta d'acord entre tots els subjectes afectats, s'hagen de valorar les aportacions de sòl dels propietaris partícips en una actuació d'urbanització en exercici de la facultat que establix la lletra c de l'apartat 1 de l'article 8, per ponderar-les entre si o amb les aportacions del promotor o de l'Administració, als efectes del repartiment dels beneficis i càrregues i l'adjudicació de parcel·les resultants, el sòl s'ha de taxar pel valor que li correspondria si estiguera acabada l'actuació.  
  
  
Els ajustos de preu que es fixen en l'acord d'adjudicació determinaran els ajustos corresponents en el coeficient de canvi. En cap cas el dit coeficient a favor de l'agent urbanitzador podrà superar el 0,2, és a dir, el 20 per cent aplicable a l'aprofitament subjectiu del propietari que opte voluntàriament per la retribució en terrenys. En tot cas, les propostes de coeficient de canvi que s'inclouen en les proposicions juridicoeconòmiques hauran de ser motivades, de manera que siga el resultat d'eixa motivació el que s'aplique (si fóra inferior al límit màxim), i sense perjuí que en cap cas puga ser superior a l'índex 0,2 assenyalat».  
  
Sotmesa la dita esmena a votació, resulta:  
Total regidors: 25. Regidors assistents: 25; regidors absents: cap. Vots a favor: 9, senyores i senyors alcalde, Muniesa, Villar, Peláez, Bono, Catalán, Sáez, Casans i Martí. Abstencions: 16, senyores i senyors Chover Hernández, Antonino Requena, Oliver, Fernández, García, Rodríguez, Llueca, González, Paz, Vera, Herranz, López-Egea, Aguilar i Almiñana; per la qual cosa l'Ajuntament en ple, per 9 vots a favor de PP i 16 abstencions de PSOE, BLOC-Compromís, IP i EU, acorda:  
Aprovar l'esmena transcrita més amunt.  
  
Incorporada l'esmena aprovada i sotmés a votació el fons de l'assumpte, resulta:  
Total regidors: 25. Regidors assistents: 25; regidors absents: cap. Vots a favor: 13, senyores i senyors alcalde, Muniesa, Villar, Peláez, Bono, Catalán, Sáez, Casans, Martí, Fernández, García, Rodríguez i Llueca. Abstencions: 12, senyores i senyors Chover Hernández, Antonino Requena, Oliver, González, Paz, Vera, Herranz, López-Egea, Aguilar i Almiñana; per la qual cosa, de conformitat amb el dictamen esmenat de la Comissió Informativa Permanent de Política Territorial i Sostenibilitat, l'Ajuntament en ple, per 13 vots a favor de PP i BLOC-Compromís i 12 abstencions de PSOE, IP i EU, acorda:  
  
Primer. L'aprovació d'estes bases particulars de programació de l'àmbit siti entre els carrers Riu Palància, Cap de Sant Martí, Illa de Menorca i Riu Guadalquivir.  
  
Segon. La iniciació del procediment de programació del dit àmbit, en els termes de l'article 132 i següents de la Llei Urbanística Valenciana (LUV).  
  
1. Inici de la programació.  
L'article 130.6 de la Llei 16 2005/, LUV, establix que:  
«6. L'Ajuntament podrà, igualment, acordar d'ofici, sense necessitat de petició particular, la gestió indirecta d'una actuació integrada, i iniciar els tràmits que s'establixen en els articles següents».  
Fent ús de l'esmentada potestat, es proposa l'inici de la present programació.  
  
2. Bases generals aplicables.  
Als efectes de l'article 131.1 de la LUV, este programa es regirà, a més de per les previsions que es preveuen en estes bases particulars, per les bases generals de programació en el municipi de Sagunt, aprovades definitivament en la sessió ordinària del Ple de data 28 de setembre de 2006, i publicades íntegrament en el Butlletí Oficial de la Província de València de data 23 d'octubre de 2006.  
Complementant les dites bases generals, en relació amb este àmbit, caldria tindre en compte les determinacions següents.  
  
Determinació primera. Ordenació urbanística vigent en l'àmbit de l'actuació integrada  
Cal remetre's als antecedents que es troben en l'expedient de la Secció d'Urbanisme amb referència 17/11 PL.  
L'acord plenari d'aprovació definitiva de l'ordenació detallada és el de la sessió plenària ordinària de febrer de 2012.  
Els paràmetres urbanístics, fins ara vigents, més significatius de l'àmbit són:  
Plans d'ordenació detallada:  
a) Superfície total de sòl dotacional i de parcel·les edificables.  
  
  
  
  
b) Superfície de l'equipament.  
  
  
  
  
Superfície i índexs (susceptibles de precisió i concreció a la vista del que resulte dels mesuraments topogràfics).  
Superfície UE: 12.583 m²  
Edificabilitat objectiva: 15.175 m² sostre  
Índex d'edificabilitat bruta:1,2059 m² sostre/m²s  
Aprofitament tipus: 1,2059 m² sostre/m²s  
Aprofitament subjectiu patrimonialitzable: 1,1456 m² sostre/m² sòl  
  
Superfície de l'àrea de repartiment: 12.583 m²  
Sostre residencial: 13.072 m² sostre  
Sostre terciari: 2.103 m² sostre  
La localització del 30 per cent d'aprofitament residencial afecte a la construcció de vivenda protegida i que és d'un total de 3.922 m² de sostre, es localitzarà en l'illa B-1.  
La qualificació dels 10.480 m² de sòl dotacional serà com a equipament i viari, d'acord amb la proporció següent:  
- 9.308 m² com a equipament.  
- 1.172 m² com a zona verda, espais lliures.  
  
Els espais del subsòl compresos en la poligonal que unisca els extrems oest de les illes B1 i B2, comptaran amb la qualificació d'aparcament.  
Normes urbanístiques (suposa una remissió als articles 116 i següents de les normes urbanístiques del PGOU).  
Són els propis de la zonificació Z3. T1 del Pla General d'Ordenació Urbana (PGOU), que atendria les previsions de les normes urbanístiques del PGOU de 1992 següents.  
«Secció 5a. Normes particulars de Z.3.  
  
Usos  
A.116. A les illes/zona qualificades com a Z.3/T.1 correspon d'acord amb les seues característiques d'assentament de nova edificació col·lectiva el règim de toleràncies següent:  
  
Zona/Illa Usos Grau/Tipus  
Z.3/T.1 Preferent  
 Vivendes 2  
  
 Alternatius  
 Comercials 3.1  
 Hotelers \_  
 Recreatius 2   
 Oficines 3   
 Garatge-Ap. 6  
  
Tolerats  
 Excepcionalment I. U. 2  
 Tallers aut. 7  
  
  
Tipus d'edificació  
A.117. S'autoritza tot tipus d'edificació que, quan fóra necessari per la seua singularitat, podrà materialitzar-se per mitjà de l'oportuna tramitació d'un estudi de detall.  
En el cas d'edificacions obertes o aïllades, caldrà ajustar-se al que disposen les normes generals.  
La línia de fatxada podrà recular-se de l'alineació del carrer a fi de formar-hi espais lliures. En qualsevol cas, s'haurà d'envoltar l'alineació amb un element diferenciador. No es permeten cossos sòlids d'alçària major d'1,10 m.  
  
Règim d'alçàries  
A.118. En els solars que donen a carrers amb diferents alçàries de cornisa i nombre de plantes permeses:  
- Quan els carrers siguen coincidents podrà edificar-se amb l'alçària i el nombre de plantes majors fins al doble de l'ample del carrer amb menor aprofitament, sempre que siga menor que la profunditat edificable.  
A partir d'eixe punt, l'edifici tindrà les alçàries i plantes corresponents al carrer amb menor aprofitament.  
Si la profunditat del solar és igual o menor que el doble de l'ample del carrer, per a evitar mitgeres sense buits, l'edifici es retirarà un mínim de dos metres del límit en les plantes diferencials.  
  
- Quan no siguen coincidents podrà edificar-se amb l'alçària i el nombre de plantes majors segons el l'esquema de Z.1.  
Quan el propietari d'un terreny construïsca entre mitgeres, i per no esgotar els coeficients màxims d'edificabilitat deixara aquelles vistes, estarà obligat a donar-los tractament de fatxada, bé per acord amb els confrontants i a càrrec de qui construïx o per alçament de mur mitger sobre l'alçària màxima autoritzada al seu projecte a què es donarà inexcusablement l'obligat tractament.  
Les construccions per davall del pla límit es recularan de totes les fatxades, inclús les interiors, segons la norma general.  
  
  
Fatxades  
A.119. La composició de les edificacions serà lliure, encara que procurarà referir-se al caràcter de l'entorn.  
a) L'alçària mínima de vols serà de 3,50 m.  
b) Es permeten volades a partir de l'alçària mínima fins un màxim de:  
Carrers < 6 m 40 cm sense miradors  
Entre 6 i 9 m 45 cm  
Carrers > 9 m 60 cm  
c) S'autoritzen miradors en els edificis situats en carrers l'amplària dels quals en eixe punt supere els 6 m.  
En solars que no formen cantó, situats entre miradors d'edificis ja construïts, serà optatiu acollir-se a la nova normativa o continuar amb el vol dels confrontants i amb el 50 per cent de la fatxada destinada a mirador.  
d) Podran construir-se patis oberts a fatxada.  
e) Separació a mitgeres de vols o buits, com a mínim 60 cm, excepte constitució de servituds, i en este cas han de tractar-se homogèniament les fatxades d'ambdós edificacions.  
A.120. Parcel·les edificables. S'entendrà per solar edificable en esta zona:  
a) El que tinga com a mínim 10 m de fatxada.  
b) El que tinga fatxada inferior a la mínima i preveja la ubicació de vivendes grau 0 o 1.  
Inicialment, es preveu que les edificacions s'ajusten a les alineacions exteriors, amb les profunditats màximes:  
- Fins a planta I: sense límit, sempre que siguen usos diferents de vivenda.  
- Planta II en avant: 18 m.  
Podran redactar-se estudis de detall a fi que els paraments puguen recular-se per a construir edificis aïllats, i modificar, per tant, la profunditat establida més amunt, al ajustar-ne el volum.  
La mínima separació de 3 m regirà per a totes les disposicions de tipus aïllat dins d'una parcel·la, tant a límits com a vies o espais públics».  
A més de la remissió a l'articulat de les normes urbanístiques del PGOU per a eixa zonificació, és necessari tindre en compte la previsió següent:  
Els projectes tècnics de les promocions hauran de tindre en compte el següent:  
- Sol·licitar la certificació de l'aïllament acústic dels tancaments horitzontals i verticals tant de la fatxada com de les mitgeres, prèviament a la concessió de les llicències d'ocupació.  
- Realitzar una distribució interior adequada a la situació acústica, disposant les cuines i els banys a la fatxada exterior i els espais habitables a l'interior.  
- Control del projecte d'execució respecte a la solució definitiva d'aïllament acústic.  
Fitxa de gestió.  
a) Es preveu una unitat d'execució única, rodejada de trama urbana ja consolidada o en estat de programació avançat.  
b) Les condicions d'integració i de connexió de l'actuació integrada.  
  
Esta seria funcionalment autònoma atés l'estat de consolidació dels àmbits contigus. Tots els servicis urbanístics es dotaran amb la simple connexió a la xarxa municipal de servicis executada en els àmbits confrontants.  
c) La delimitació de les unitats d'execució.  
Unitat d'execució única.  
d) Les àrees de repartiment i l'aprofitament tipus.  
Es tracta d'una àrea única, d'acord amb els paràmetres següents:  
Superfície UE: 12.583 m²  
Edificabilitat objectiva: 15.175 m² sostre  
Índex d'edificabilitat bruta:1,2059 m² sostre/m²s  
Aprofitament tipus: 1,2059 m² sostre/m²s  
Aprofitament subjectiu patrimonialitzable: 1,1456 m² sostre/m² sòl  
  
Superfície de l'àrea de repartiment: 12.583 m²  
En definitiva, l'àrea de repartiment seria la unitat d'execució.  
  
Determinació segona. Necessitats i objectius a satisfer amb el programa d'actuació integrada  
En relació amb els objectius a nivell d'ordenació i com a base de motivació de la solució definitiva pretesa, és necessari remetre's a les consideracions arreplegades en l'expedient municipal de planejament de referència 17/11PL, abans assenyalat.  
Sense perjuí d'això, cal destacar que s'està davant d'una porció de terrenys de dimensions considerables, 12.500 m², rodejada tota de trama consolidada del nucli urbà del Port de Sagunt, i que es troba en un intens nivell de degradació i deixadesa que ha generat queixes de l'entorn i l'obertura d'expedients municipals de caràcter sanitari.  
El desenrotllament del programa resoldrà del tot i de forma definitiva esta problemàtica, a més de completar una trama urbana coherent i lògica.  
Sense oblidar l'obtenció i l'ús efectiu per la ciutadania d'un sòl dotacional públic de dimensions importants (més de 10.000 m² entre zones verdes i equipament).  
S'ha de destacar la circumstància de l'existència de diversos edificis fora d'ordenació dins de l'àmbit o confrontants amb este.  
Es detecten diversos casos:  
  
  
  
  
  
Tots ocupen sòl qualificat com a dotacional públic. Destaca la circumstància que la qualificació com a dotacional del dit espai opera des de l'entrada en vigor del PGOU de 1992. De manera que qualsevol construcció executada en el dit espai des d'eixa data no comptaria amb consolidació patrimonial de cap tipus a favor dels seus titulars, en els termes de la legislació urbanística aplicable. Aspecte la concreció del qual és en tot cas objecte últim del projecte de reparcel·lació, però sobre el qual l'aspirant a agent urbanitzador ja ha de realitzar una labor d'identificació prèvia, per exigir-ho així l'article 126 de la Llei 16/2005, quan establix:  
«i) Inventari preliminar de construccions, plantacions i instal·lacions la demolició, destrucció o eradicació de les quals exigisca la urbanització».  
Així com la seua valoració preliminar, tal com concreta el Decret 67/2006, ROGTU.  
Eixa consideració es fa extensiva a qualsevol planta ornamental cultivada en l'àmbit després de la seua qualificació com a dotacional l'any 1992 i que tinga un valor d'indemnització notable o alt (p. ex., les múltiples palmeres que hi ha allí). Per al seu titular es planteja la possibilitat òbvia de la seua retirada i recol·locació abans de l'ocupació efectiva dels terrenys per part de l'Administració. El trasllat no pot generar drets d'indemnització si el seu cultiu ha sigut posterior a la qualificació com a dotacionals dels terrenys.  
Sense perjuí d'això anterior i en els termes de la normativa reguladora del contingut de les bases, cal tindre en compte el següent sobre els objectius propis de la programació:  
a) Gestionar la transformació jurídica de les finques afectades pel programa.  
1. A més de les operacions ordinàries que s'hauran de realitzar en este sentit, convé parar atenció especial a una sèrie d'aspectes concrets a tindre en compte:  
Cal tindre en compte les de l'article 16 del text refós de la Llei del Sòl, el Reial Decret Legislatiu 2/2008, que assenyala que, en el present cas, el 5 per cent de l'aprofitament ponderat serà de cessió gratuïta a favor de l'Ajuntament. Diu l'esmentat precepte que és obligació dels propietaris:  
b) Entregar a l'administració competent, i amb destinació a patrimoni públic de sòl, el sòl lliure de càrregues d'urbanització corresponent al percentatge de l'edificabilitat mitjana ponderada de l'actuació, o de l'àmbit superior de referència en què esta s'incloga, que fixe la legislació reguladora de l'ordenació territorial i urbanística.  
En les actuacions de dotació, este percentatge s'entendrà referit a l'increment de l'edificabilitat mitjana ponderada atribuïda als terrenys inclosos en l'actuació.  
Amb caràcter general, el percentatge a què es referixen els paràgrafs anteriors no podrà ser inferior al 5 per cent, ni superior al quinze per cent.  
La legislació sobre ordenació territorial i urbanística podrà permetre excepcionalment reduir o incrementar este percentatge de forma proporcionada i motivada, fins a aconseguir un màxim del vint per cent en el cas del seu increment, per a les actuacions o els àmbits en què el valor de les parcel·les resultants siga sensiblement inferior o superior, respectivament, al mitjà en els restants de la seua mateixa categoria de sòl.  
  
La legislació sobre ordenació territorial i urbanística podrà determinar els casos i les condicions en què calga substituir l'entrega del sòl per altres formes de compliment del deure, excepte quan puga complir-se amb sòl destinat a vivenda sotmesa a algun règim de protecció pública en virtut de la reserva a què es referix la lletra b de l'article 10.  
  
Qüestió que ha sigut precisada pel Decret Llei autonòmic 1/2008, que ha fet una nova redacció de l'article 21 de la Llei 16/2005 (LUV). En conseqüència, la cessió de l'aprofitament a favor de l'Administració, el 5 per cent del total de les unitats d'aprofitament o el percentatge que resulte de cessió obligatòria en el moment d'aprovació dels instruments de planejament i gestió corresponents, ho serà lliure de càrregues d'urbanització. És una previsió reglada de caràcter legal que no admet discrecionalitat respecte d'això, vigent des de l'1 de juliol de 2007.  
  
2. Es recorda, així mateix, l'obligació legal d'afecció del 30 per cent de l'aprofitament de l'ús residencial a la promoció de vivenda protegida, en els termes de l'article 10 del Reial Decret Legislatiu 2/2008. Obligació distinta però interrelacionada amb les obligacions d'afecció derivades del patrimoni municipal del sòl. Eixa previsió ja apareix quantificada i localitzada en l'ordenació detallada vigent.  
  
No obstant això, cal tindre en compte el que preveu la disposició transitòria segona de la Llei 8/2013, de 26 de juny, de Rehabilitació, Regeneració i Renovació Urbanes.  
«Disposició transitòria segona. Regla temporal d'aplicació excepcional de la reserva mínima de sòl per a vivenda protegida  
Durant un termini màxim de quatre anys, a comptar des de l'entrada en vigor d'esta llei, les comunitats autònomes podran deixar en suspens l'aplicació del que disposa l'article 10.1.b del Text Refós de la Llei de Sòl, aprovat pel Reial Decret Legislatiu 2/2008, de 20 de juny, el que determina el període de suspensió i els instruments d'ordenació a què afecte, sempre que es complisquen, com a mínim, els requisits següents:  
  
a) Que els esmentats instruments justifiquen l'existència d'un percentatge de vivenda protegida ja construïda i sense vendre en el municipi, superior al 15 per cent de les vivendes protegides previstes o resultants del planejament vigent i una desproporció evident entre la reserva legalment exigible i la demanda real, amb possibilitat d'accedir a les dites vivendes.  
b) Que els dits instruments d'ordenació no hagen sigut aprovats definitivament abans de l'entrada en vigor d'esta llei o que, en el cas d'haver sigut aprovats, no compten encara amb l'aprovació definitiva del projecte o projectes d'equidistribució necessaris».  
Cosa que podria ser aplicada al present àmbit de programació.  
  
3. Als efectes d'agilitzar la gestió de la vivenda protegida que resulte de titularitat municipal en concepte d'excedent d'aprofitament (cessió del 5 per cent de l'aprofitament ponderat i lliure de càrregues), i de conformitat amb el que establix l'article 409.7 del ROGTU, es preveu expressament la possibilitat arreplegada en el dit article en el sentit que «s'habilita que l'urbanitzador puga requerir a l'Ajuntament la compensació en diners de l'excedent d'aprofitament i de qualsevol element patrimonial que formalment siga patrimoni municipal del sòl i estiga afecte legalment la construcció de vivenda protegida dins de l'àmbit. A estos efectes, haurà de preveure's la quantia de la compensació oferida en el requeriment en la proposició juridicoeconòmica, que serà susceptible de ser revisada per l'Ajuntament en el cas que no suposara l'import màxim legal admissible».  
  
Respecte als tres objectius legals de la programació consistents en:  
  
b) Urbanitzar completament la unitat d'execució que constituïsca l'objecte del programa i realitzar les obres públiques addicionals que es necessiten per a complir el que disposen els apartats següents, amb subjecció a les previsions temporals i econòmiques del programa. c) Connectar i integrar adequadament la urbanització amb les xarxes d'infraestructures, d'energia, comunicacions i servicis públics existents. d) Suplementar les infraestructures i espais públics o reserves dotacionals en allò que és necessari per a no minvar ni desequilibrar els nivells de qualitat, quantitat o capacitat de servici existents i exigibles reglamentàriament.  
Caldrà ajustar-se a les determinacions específiques arreplegades en les prescripcions de les bases generals de programació aprovades definitivament en la sessió ordinària del Ple de data 28 de setembre de 2006, i publicades íntegrament en el Butlletí Oficial de la Província de València de data 23 d'octubre de 2006. Amb caràcter addicional, cal ajustar-se a les determinacions següents:  
  
Primera. Determinacions respecte del pla de vials no motoritzats del terme municipal de Sagunt  
El pla de vials no motoritzats del terme municipal de Sagunt, aprovat pel Ple de la corporació el 24 de novembre de 2005, té previsió de carrils bici en l'entorn pròxim de l'esmentat àmbit, tant en el vial del marge oest (V.34) com en el sud (V.46):  
La proposta haurà de preveure les dites obres, o altres que estime com a solucions tècniques millors per incrementar la mobilitat urbana no motoritzada (com per exemple incloent-les en les obres interiors a realitzar i deixant per tant sense afecció les seccions existents), i connectar-les convenientment (inclús modificant passos existents) amb aquells carrils bici ja consolidats en l'entorn pròxim, com per exemple amb l'executat en l'avinguda de l'Arquitecte Alfredo Simón Gurumeta.  
  
Segona. Determinacions sobre el tractament de l'espai públic localitzat per damunt del subsòl qualificat com a aparcament privat i comprés en la poligonal que unix els extrems oest de les illes B1 i B2  
  
S'ha de partir de la premissa que l'observació segona següent només s'aplicaria en el cas que l'Ajuntament, després del procés de programació i com a conseqüència d'este, acordara una solució d'ordenació detallada que confirmara l'actualment vigent. En el cas contrari, si se n'acordara un esquema d'ordenació distint, amb distribució de les esteses edificables diferent, no tindria cap vinculatorietat.  
  
L'ordenació detallada indica efectivament que « Els espais de subsòl compresos en la poligonal que unisca els extrems oest de les illes B1 i B2, comptaran amb la qualificació d'aparcament», aspecte que condiciona les obres d'urbanització en la dita superfície. No obstant això, més avant es preveuen entre les determinacions de l'instrument de modificació de planejament urbanístic a presentar pels aspirants a agents urbanitzadors dos que es consideren decisives respecte al tractament d'esta porció del sòl dotacional. Així, en el cas que la proposta de planejament que s'aprovara com a conseqüència d'este procés de programació fóra confirmatòria de l'esquema d'esteses edificables actualment vigent, es produirà la generació d'un vial de vianants que serà prolongació del carrer Riu Tajo fins a l'avinguda de Menorca, amb una secció semblant al primer dels carrers esmentats. Destaca que a nivell d'urbanització, l'esmentat vial per a vianants haurà d'estar dotat de sistema d'enllumenat públic suficient.  
I l'esmentada figura de planejament concretarà que la qualificació de l'espai situat a l'est del dit vial pera vianants serà la d'espai lliure, de vianants, amb restricció del trànsit rodat. S'ha de tindre en compte la circumstància que en este espai conviuran en un futur en vertical un espai d'ús públic dalt i un espai privat d'aparcament baix. No és la solució d'ordenació urbanització més còmoda, però és evident que les esteses dels edificis futurs difícilment podrien albergar quan es desenrotllen la reserva obligatòria d'aparcament en parcel·la. D'ací que s'haja d'acudir a esta solució, que té l'empara legal expressa en l'article 60 de la Llei 16/2005 (LUV) i que contribuïx a atenuar futurs col·lapses d'estacionament en la via pública en la zona.  
  
És evident que llevat que es produïra una simultaneïtat entre les obres d'urbanització i d'edificació, les obres d'urbanització de la superfície dotacional seran prèvies a les del futur aparcament subterrani. Quan estes s'executen serà necessari, de forma transitòria, procedir a l'eliminació de la dita obra, temporalment, fins que se'n procedisca a la nova obertura al públic, una vegada reposats els elements d'esta.  
  
L'instrument de planejament a presentar pels aspirants regularà de forma detallada les relacions en vertical que es generaran entre Ajuntament i propietaris de l'aparcament, si bé als efectes del que ara interessa com a solució d'urbanització destaca que no s'admetrà en l'esmentat espai l'existència d'espais amb interferències amb els elements de l'aparcament (rampa, escala,...), que necessàriament s'hauran de fer a través de la parcel·la edificable i cap als carrers on recauen.  
  
  
Tercera. Determinacions respecte de la superfície qualificada com a equipament situada a l'oest del dit de vianants i fins a la franja qualificada com a zona verda  
S'ha de partir de la premissa que l'observació tercera següent només s'aplicaria en el cas que l'Ajuntament, després del procés de programació i com a conseqüència d'este, acordara una solució d'ordenació detallada que confirmara l'actualment vigent. En el cas contrari, si s'acordara un esquema d'ordenació distint, amb distribució de les esteses edificables diferent, no tindria cap vinculatorietat.  
Es realitzarà un rebliment del dit espai, després de l'eliminació prèvia de la capa vegetal, amb material seleccionat sense matèria orgànica en capes no majors de 40 cm, compactades mecànicament, i s'acabarà amb una capa no menor de 5 cm d'arenes compactades enrasades en cota amb les dels carrers Palància, Illa de Menorca i de vianants de nova generació.  
  
Quarta. Determinacions respecte de la zona verda situada en l'oest de l'actuació, d'uns 1.200 m² de superfície  
S'ha de partir de la premissa que l'observació quarta següent només s'aplicaria en el cas que l'Ajuntament, després del procés de programació i com a conseqüència d'este, acordara una solució d'ordenació detallada que confirmara l'actualment vigent. En el cas contrari, si s'acordara un esquema d'ordenació distint, amb distribució de les esteses edificables diferent, no tindria cap vinculatorietat.  
  
- Cal garantir la continuïtat del tractament del carrer del Cap de Sant Martí fins a la rotonda de la Barca, per la qual cosa el front que dóna al dit vial es resoldrà amb les mateixes característiques constructives.  
- Així mateix, es disposaran els elements urbans propis d'una àrea de joc.  
  
Quinta. Determinacions respecte de la delimitació de l'entorn i àmbit necessari d'urbanització  
Així els límits de la intervenció seran:  
Nord: carrer del Riu Palància des del carrer del Cap de Sant Martí fins al carrer del Riu Guadalquivir. Cal preveure la intervenció per a l'ample total del dit carrer, i donar-li uniformitat de secció.  
Oest: calçada del carrer del Cap de Sant Martí.  
Sud: vorera nord del carrer de l'Illa de Menorca.  
Est: calçada del carrer del Riu Guadalquivir.  
Plànol de toponímia: Grafiada en magenta la zona ocupada per l'àmbit  
  
  
  
  
  
  
Ortofoto actualitzada (2013): s'observen executades les UA-19, 23, 24 i 27.  
  
Altres determinacions.  
Cal destacar les circumstàncies següents:  
- Hi ha instal·lacions soterrades. D'estes, algunes són municipals, segons es pot observar en la cartografia següent de la concessionària Aigües de Sagunt:  
Xarxa d'aigua potable: n'hi ha en dos dels tres fronts, si bé no es pot corroborar la seua continuïtat.  
Xarxa de sanejament (blau)/pluvials (cian): a pesar que no es grafien, els col·lectors generals circulen pel carrer del Cap de Sant Martí; és ø1.200 i ø1.500 mm en el seu front (col·lector Mare de Déu del Carme i Sup-2 Este). Al contrari, la xarxa pluvial grafiada en la UA-23 (sense pous) no està executada.  
- Tant d'estes com de les que hi pogueren haver privades (havent de sol·licitar prèviament informe a les companyies subministradores), les haurà de mantindre/protegir/reposar (en cada cas segons el que siga procedent), i integrar-les en les solucions individuals de cada una de les instal·lacions de subministrament, amb participació directa acreditada amb el titular de la infraestructura.  
- Igualment, hi ha línies aèries elèctriques (encreuament c/ Riu Palància amb c/ Riu Tajo) i d'enllumenat públic en tot el lateral del carrer del Riu Palància (permòdols i trenat per fatxada), i s'ha de garantir que, amb la seua reposició o eliminació, no s'incomplix el que s'establix en la disposició transitòria quinta del PGOU.  
- Hi ha edificacions que necessàriament hauran de demolir-se per trobar-se fora d'ordenació i ocupar espai públic i que donen enfront del carrer del Riu Palància.  
Respecte de la connexió i integració adequada de la urbanització amb les xarxes d'infraestructures, d'energia, comunicacions i servicis públics existents.  
Caldrà preveure les obres complementàries d'extensió de xarxes de subministrament que resulten del conveni a subscriure amb la companyia distribuïdora de la present zona per part de la demarcació d'Indústria, en què s'arreplegaran les condicions tecnicoeconòmiques de la solució de punt de connexió que determine el subministrador.  
Igualment, caldrà resoldre les qüestions sobre:  
- Sistema viari.  
- Ha de garantir la continuïtat viària del carrer del Cap de Sant Martí fins a la rotonda de la Barca, per la qual cosa el front que dóna al dit vial es resoldrà amb les mateixes característiques constructives.  
- Haurà de donar uniformitat a la secció del carrer del Riu Palància i actuar en tot l'ample. Les voreres existents hauran de modificar-se per a complir les normatives estatal i autonòmica sobre accessibilitat.  
  
- Aparentment el planejament planteja vials de vianants perimetrant les edificacions. Els dits vials de vianants es dimensionaran considerant el pas de vehicles de neteja i manteniment i, superficialment, seran paviments de peces (taulells hidràulics, terratzos decoratius, llambordes,...).  
- Haurà d'estudiar la conversió en zona de vianants, de manera global, de l'àmbit i amb el seu entorn, incloent-hi aquelles obres que, a pesar d'estar fora de l'àmbit però en els seus voltants, siguen necessàries per a garantir un correcte accés de vianants (p. ex. rebaixos de passos de vianants ajustats a la normativa).  
- Jardineria i zones verdes.  
- La jardineria es concentrarà en vials públics i en l'àrea de jocs, i haurà de disposar necessàriament en aquelles voreres de 4 m d'ample, com a mínim.  
- Els equipaments s'entregaran plens a cota rasant i nets.  
- Abastiment d'aigua.  
- Haurà d'emmallar totes les xarxes que es troben amb la intervenció i no deixar cap xarxa en punta.  
- Haurà de realitzar xarxa d'aigua per a dotar de servici les parcel·les edificables (residencials i equipaments) i per a emmallar la xarxa municipal existent amb les UUAA confrontants i el barri dels Rius.  
- Sanejament:  
- Haurà de dotar del dit servici les parcel·les edificables (residencials i equipaments) que es troben dins de l'àmbit, connectant a xarxes existents amb capacitat i diàmetre no inferior a 400 mm, i executar la part d'obra que siga necessària.  
- Pluvials:  
- Haurà de preveure l'evacuació d'aigua de pluja per a la totalitat del sector, així com per als escolaments dels carrers a què connecten les obres, i preveure'n l'arreplega per mitjà d'embornals o interceptors.  
- La solució de pluvials ha de ser definitiva, per la qual cosa ha d'abocar a xarxa de pluvials amb abocament a llit adequat.  
- La xarxa més pròxima és la del carrer de l'Illa de Menorca, però els col·lectors principals es troben en el carrer del Cap de Sant Martí. Ateses les limitacions topogràfiques, s'implantarà un col·lector al carrer del Riu Palància (a contrapendent) i es tractarà de donar servici a la totalitat de l'edificació a un costat i a l'altre (Illa de Menorca i Riu Palància) si bé, previsiblement, caldrà que part de la urbanització evacue només de manera superficial, aspecte este que haurà d'analitzar-se i minimitzar-se.  
- Trànsit:  
- Haurà d'adequar la senyalització de l'entorn de l'àmbit a la solució de trànsit que es plantege.  
- Telecomunicacions.  
- Haurà de dotar la urbanització amb xarxes de com a mínim dos companyies subministradores, que hauran de compartir el prisma de la canalització o bé acreditar que no pot complir-se la dita premissa, atés que les companyies subministradores no estan interessades a implantar-se en el sector, per mitjà de renúncia expressa i oficial d'estes.  
- Haurà d'especificar la ubicació de tots els elements de telecomunicació que queden sobre rasant i ubicar-los fora del recorregut de vianants, amb el conforme de la/les empresa/empreses de telecomunicacions a la solució projectada, així com el subministrament d'energia als dits elements, cas que siga necessari.  
- Enllumenat públic:  
- Haurà de substituir l'enllumenat que tot i estar implantat dins o al límit de l'àmbit a urbanitzar, done servici als vials als quals tinguen front de fatxada les parcel·les incloses en l'àmbit, d'acord amb les bases generals publicades per esta Administració.  
- L'enllumenat de nova implantació necessàriament haurà de preveure l'execució d'un nou quadro de comandament, i no podrà estendre la instal·lació municipal implantada per trobar-se saturada.  
- En tot cas, s'haurà de preveure l'enllumenat del carrer Palància des de l'illa i preveure el desmuntatge de l'actual enllumenat en eixe carrer. De la mateixa manera, es donarà continuïtat a les canalitzacions des del nou quadro fins a les embocadures de la zona de rius, creuant el carrer del Riu Palància en totes estes.  
- Subministrament elèctric:  
- Haurà de tramitar i obtindre, prèviament a la redacció dels projectes específics d'electrificació, la resolució de l'òrgan competent en què es determine el subministrador de zona per a l'àmbit previst.  
  
- Haurà d'executar en baixa tensió les infraestructures necessàries per a l'enllumenat públic i reposicions de subministraments existents.  
- Haurà de preveure el subministrament d'energia a les parcel·les residencials en baixa tensió i es cobriran tots els fronts de la fatxada d'estes pastilles, i de conformitat amb el REBT.  
- Per a l'ús dotacional, haurà de dotar la parcel·la, almenys de 150 kW en baixa tensió i, sempre amb el consentiment de la companyia distribuïdora de zona, i si s'arreplegara en el conveni a aportar, s'admetria en eixe cas la resta de potència de les parcel·les en mitjana tensió.  
e) Obtindre els sòls dotacionals públics de l'àmbit de l'actuació, o adscrits a esta, a favor de l'Administració, gratuïtament.  
Les cessions de sòls qualificats com a dotacionals són les derivades dels aspectes indicats en la present determinació. En destaca la circumstància que la superfície és de més de 10.000 m² m entre zones verdes, de vianants i equipament en plena trama urbana consolidada, la qual cosa aporta un valor afegit al desenrotllament de l'actuació.  
  
f) Establir terminis per a edificar els solars resultants de l'actuació urbanitzadora.  
De conformitat amb el que establixen l'article 125.6 de la LUV i 495 del Decret 67/2006, ROGTU, es fixa el termini màxim de quatre anys des que es reben provisionalment les obres d'urbanització de l'àmbit. Cosa que en la pràctica suposa un horitzó temporal màxim aproximat de finals de l'any 2019.  
  
Determinació tercera. Fitxa de gestió o, si és procedent, directrius d'evolució urbana i ocupació del territori establides en el pla general  
  
Cal reconduir-se al ja indicat en la determinació primera.  
  
  
Determinació quarta. Criteris i objectius urbanístics i territorials de les propostes de planejament a formular pels concursants amb fixació de les directrius i estratègies que haurà d'observar l'ordenació que proposen  
Com s'ha assenyalat abans en els antecedents, el dit àmbit compta amb ordenació detallada ja aprovada definitivament. Seria suficient, per tant, per a la seua programació la redacció i presentació dels documents de gestió corresponents (projectes d'urbanització i reparcel·lació).  
  
No obstant això, és convenient aprofitar el procés de programació que es posarà en marxa, per a millorar-la i obtindre'n un millor disseny d'ordenació i la seua integració amb l'entorn.  
Així, els aspirants a agents urbanitzadors de l'àmbit poden acompanyar una documentació constitutiva de modificació de l'ordenació detallada vigent que propose una millor i més racional distribució de les parcel·les edificables, i millorar amb això l'optimització dels espais públics resultants. Hi ha, no obstant això, una sèrie de límits que en tot cas han de ser respectats:  
1. En cap cas podrà augmentar la superfície total de les parcel·les edificables resultants, ni l'edificabilitat ni un nombre superior de plantes al màxim previst en l'ordenació actual, que és el de X més àtic. I això no exclou aquells increments de superfície edificable i d'edificabilitat derivats dels ajustos de superfície que es deriven del mesurament real de l'àmbit. Els índexs d'ocupació de parcel·la i d'edificabilitat bruta són els vigents i si hi haguera una superfície major resultant dels mesuraments topogràfics, és evident que suposaria un increment en proporció dels paràmetres indicats (igual que n'hi hauria de les superfícies dotacionals).  
2. Es proposarà una millora de les alineacions de les noves parcel·les generades en les que donen al carrer Palància (en coherència amb l'estudi de detall aprovat i executat en el context de la UA 23) i al carrer del Riu Guadalquivir, en el cas que n'hi haguera que donen als dits carrers.  
3. Si es mantinguera l'actual esquema de parcel·les edificables vigent, en tot cas es proposaria l'ampliació dels estufaments en la base de la U edificable, amb la generació de vials de vianants públics (dos) d'una amplària suficient per a la prestació dels servicis públics.  
4. Respecte dels coeficients correctors, s'haurà de justificar degudament en la proposta de planejament en correspondència amb cada un dels usos i les tipologies que es plantegen.  
5. Si es mantinguera l'actual esquema de parcel·les edificables vigent, en tot cas es proposaria generar un vial de vianants que serà prolongació del carrer del Riu Tajo fins al carrer de l'Illa de Menorca, amb una secció semblant al primer dels carrers esmentats.  
6. Si es mantinguera l'actual esquema de parcel·les edificables vigent, en tot cas es proposaria la qualificació de l'espai situat a l'est del dit vial de vianants, dins de la U de l'illa edificable, com a espai lliure, de vianants, amb trànsit rodat restringit. Es reiteren les consideracions fetes més amunt sobre que s'ha de tindre en compte la circumstància que en el mateix espai conviuran en un futur en vertical un espai d'ús públic dalt i un espai privat d'aparcament, baix. No és la solució d'ordenació/urbanització més còmoda però és evident que les esteses dels edificis futurs difícilment podrien albergar, quan es desenrotllen, la reserva obligatòria d'aparcament en parcel·la. D'ací que s'haja d'acudir a esta solució, que té l'empara legal expressa en l'article 60 de la Llei 16/2005 (LUV) i que contribuïx a atenuar futurs col·lapses d'estacionament en la via pública en la zona.  
  
És evident que llevat que es produïra una simultaneïtat entre les obres d'urbanització i d'edificació, les obres d'urbanització de la superfície del dotacional seran prèvies a les del futur aparcament subterrani. Quan estes s'executen caldrà, de forma transitòria, procedir a l'eliminació de l'esmentada obra, temporalment, fins que se'n procedisca a la nova obertura al públic, una vegada reposats els elements d'esta.  
  
L'instrument de planejament a presentar pels aspirants regularà de forma detallada les relacions en vertical que es generaran entre l'Ajuntament i els propietaris de l'aparcament. Els promotors dels aparcaments subterranis confrontants a les parcel·les edificables hauran d'ajustar-se a les regles de reposició de l'obra que ocupen, el termini màxim d'execució de les obres i l'ocupació de les zones, garanties i penalitzacions, etc. Destaca que no s'admetrà en l'esmentat espai l'existència d'espais amb interferències amb els elements de l'aparcament (rampa, escala,...), que necessàriament s'hauran de fer a través de la parcel·la edificable i cap als carrers on recauen.  
7. Si es mantinguera l'actual esquema de parcel·les edificables vigent, en tot cas es proposaria la superfície situada a l'oest del dit vial de vianants i fins a la franja qualificada com a zona verda, tindrà la qualificació com a equipament, dotacional múltiple (DM).  
8. Si es mantinguera l'actual esquema de parcel·les edificables vigent, en tot cas es proposaria l'espai situat a l'oest de l'actuació, d'uns 1.200 m² de superfície, tindrà la qualificació com a zona verda, àrea de joc (AL).  
9. Es reitera una consideració que expressament assenyalava l'acord d'aprovació d'ordenació detallada de l'àmbit i que els aspirants hauran de tindre en compte quan redacten les seues propostes d'ordenació detallada: «En tot cas, les dades d'este acord s'ajustaran com a conseqüència del que resulte dels mesuraments topogràfics a realitzar en el moment en què es procedisca a gestionar l'àmbit per mitjà del corresponent programa d'actuació integrada, i s'hi aplicaran els índexs que s'aproven per mitjà del present acord».  
  
  
Determinació quinta. Descripció dels objectius d'edificació privada que han de complir-se en l'àmbit de l'actuació  
No se'n preveu cap en especial.  
  
Determinació sexta. Prescripcions tècniques que, amb caràcter mínim, hauran de respectar-se en la redacció dels documents d'ordenació i gestió exigibles  
Caldrà ajustar-se a les exigències de la clàusula 10 de les bases generals, així com dels seus annexos I i II, així com les que es deduïxen del present acord i no sols d'este apartat.  
A estes, caldrà afegir les exigències següents, de caràcter addicional:  
Tota la documentació de planejament continguda en els programes d'actuacions integrades, sense perjuí de la seua presentació en paper, sempre haurà de constar en suport digital (en els formats més habituals: doc; xls; dwg).  
El pla de replantejament serà la base de tot el material gràfic. Es farà amb projecció en coordenades UTM, amb suficients bases de replantejament georeferenciades i grafiades. Estes hauran de quedar materialitzades sobre el terreny, per mitjà de claus i pintura i en cas de grans àmbits se situaran sobre plataformes amb suficient espai que en permeta l'estacionament a fi de comprovar-ne la perfecta adscripció al terreny. En els documents de planejament seran en dos coordenades, independentment de les que consten en el pla d'urbanització. Afectarà tant la zona d'actuació com la confrontant, i comprendrà una àrea exterior suficient que incloga com a mínim el viari de contacte en la totalitat, i amb referència a les illes existents si n'hi haguera. Cada punt significatiu constarà de coordenades per al replantejament, i el quadro de bases i punts de replantejament figurarà necessàriament en el pla.  
  
Tot el contingut gràfic documental haurà de tindre en comú el perímetre georeferenciat de l'àmbit (o àmbits, si és el cas) de l'actuació del pla de replantejament. Es presentarà en paper a escala màxima 1/1000.  
  
Documents de planejament  
Documentació escrita informativa i justificativa  
La part informativa de la documentació de planejament continguda en els programes d'actuacions integrades constarà d'un apartat específic de la repercussió o declaració d'impacte segons l'estudi d'impacte ambiental del PGOU de Sagunt.  
Quan es tracte de programes que afecten un nombre significatiu de parcel·les, contindrà un apartat o annex on s'analitze la situació de la parcel·lació del sector, amb una estadística de les superfícies de les parcel·les cadastrals afectades en el moment de la presentació del PAI, a fi de justificar, entre altres, la parcel·la mínima de l'ordenació, quan així corresponga.  
Les afeccions imposades per la legislació sectorial en l'àmbit territorial s'inclouran en una llista on conste cada una d'estes de forma completa i el butlletí i la data de publicació.  
  
Documentació gràfica informativa  
Els plans informatius reglamentaris se sotmetran als criteris obligatoris següents:  
a) La situació dels terrenys en el context de l'ordenació urbanística es referirà sempre als plans originals de classificació de sòl del PGOU a la seua escala original.  
b) L'estructura de la propietat reflectirà el pla original cadastral (en paper escala 1:2.000).  
c) La topografia del terreny assenyalarà les corbes de nivell metre a metre i els punts de cota (en paper escala 1:2.000). En el suport digital constaran com a capa única les corbes de nivell metre a metre.  
d) El pla dels usos, aprofitaments, vegetació, construccions i edificacions existents reflectirà les corbes de nivell de l'apartat anterior (en paper escala 1:2.000).  
e) Les infraestructures de qualsevol tipus i les xarxes generals de servici inclouran les torres i pals de suport, diàmetres i arquetes, i béns demanials o servituds derivades de la seua implantació (en paper escala 1:2.000).  
f) L'ordenació estructural del sector i del seu entorn, l'estat de les construccions en les operacions de reforma i tot allò que incidisca directament o indirectament en el planejament municipal vigent es vincularà sobre els plans originals del PGOU que corresponga en cada cas, a la seua escala original.  
g) Les afeccions tant físiques com jurídiques que en puguen condicionar l'ordenació, com ara zones de domini públic i les seues àrees de servitud, grans infraestructures de qualsevol índole existents en el territori, àrees arqueològiques i construccions i fites més rellevants que hi haja en el territori o altres factor anàlegs es faran constar en un pla a part o, si és possible, en l'assenyalat com e). En tot cas, les afeccions físiques i jurídiques, servituds, etc. que condicionen l'ordenació establida es faran constar en el suport digital georeferenciat com a capa única.  
  
h) Quan la nova ordenació es vincule a nuclis urbans s'haurà d'incloure una anàlisi gràfica completa de la situació actual de la zona afectada, amb un abans i un després després de l'ordenació proposada.  
  
Documentació gràfica de caràcter normatiu  
Els plans proponents de nova ordenació detallada o variació de l'existent s'ajustaran als criteris següents:   
a) El pla de qualificació i assignació de destinacions urbanístiques a cada terreny contindrà, en la forma que es considere oportuna, els paràmetres característics de cada un d'estos: superfícies, edificabilitat, nombre de plantes, distàncies a límits i tots els que es consideren rellevants segons l'ordenació detallada proposada (en paper escala mínima 1:2.000; màxima 1:1000).   
b) El pla de delimitació de la xarxa de reserves de sòl dotacional públic inclourà les característiques més rellevants dels equipaments previstos: superfícies, edificabilitat (si es fixara), nombre de plantes, distàncies a límits i tots el que es consideren oportuns (en paper escala mínima 1:2.000; màxima 1:1.000).  
c) En el pla específic de la xarxa viària rodada i de vianants se'n definiran les amplàries i característiques geomètriques, incloent-hi un esquema de les seccions tipus de cada vial. Este pla prescindirà d'aquells elements propis de projecte d'urbanització contingut en l'alternativa tècnica, encara que inclourà les rasants de les trobades, així com les corresponents al viari de contacte. Inclourà també la xarxa primària adscrita, si és el cas, així com les zones de protecció segons la legislació aplicable. Este pla contindrà necessàriament les corbes de nivell (en paper, escala mínima 1:2.000; màxima 1:1.000).  
d) Les àrees sotmeses o autoritzades a estudis de detall s'inclouran en el mateix pla del model real o virtual d'implantació dels volums edificables, que es basarà en el pla a), i en reproduirà les dades, i les grafiarà sobre cada una de les parcel·les patrimonialitzables per ús i destinació (en paper, escala mínima 1:2.000; màxima 1:1.000).  
  
e) Pla final on es reflectisca la nova ordenació proposada sobre el pla original del PGOU a què afecte.  
f) Aquells altres plans que es consideren necessaris per a la millor definició de l'ordenació detallada.  
Tots els plans hauran de reflectir l'ordenació estructural vigent en els sòls de l'entorn del sector o sectors ordenats, i acreditar la integració de la proposta.  
A més, tota la documentació gràfica haurà d'ajustar-se a l'ordenança municipal aprovada definitivament pel Ple municipal en la seua sessió de 30 d'abril de 2008 (exp. 36/8198 WR) i publicada en el Butlletí Oficial de la Província de València número 126 de 28 maig de 2008, com a ordenança municipal sobre alineacions, rasants, actes de replantejament i plans finals d'obres, i de conformitat amb el que establixen els articles 1 i 7.4 d'esta, així com a les seues modificacions posteriors.  
  
  
Determinació sèptima. Admissibilitat de variants  
S'admetran en els aspectes expressament indicats al llarg d'estes bases.  
  
Determinació octava. Prescripcions tècniques que, amb caràcter mínim, hauran de respectar-se en la redacció del projecte de les obres d'urbanització  
Caldrà ajustar-se a les determinacions de la clàusula 10 de les bases generals i al seu annex II.  
Caldrà afegir-hi les exigències següents, de caràcter addicional:  
  
- Qualsevol instal·lació existent que done nou servici a la zona que s'urbanitza haurà de ser revisada per mitjà de passada de càmera, mandrí o un altre sistema de comprovació, i adoptar les mesures correctores necessàries per a la correcta funcionalitat. En cas contrari s'entendrà que s'hi reposa amb els condicionants imposats a l'obra nova.  
- Hauran de diferenciar-se i desglossar-se de la resta (tècnicament i econòmicament) aquells treballs l'execució dels quals correspon a la concessionària de la gestió del cicle integral de l'aigua, Aigües de Sagunt, basant-se en el Reglament Regulador del Servici (BOP 228, 25.09.2009).  
- Quant a control de qualitat, cal afegir les qüestions següents, que hauran de ser dutes a terme per un laboratori acreditat:  
· Seran obligatòries la llavada i desinfecció de la canalització d'aigua, prèviament a la connexió a les xarxes municipals i, per tant, a la seua recepció.  
· Serà obligatori realitzar les proves d'estanquitat i pressió de les xarxes d'aigua a una pressió de 10 atm en trams no majors a 500 m.  
  
· Serà obligatori el pas de càmera per les conduccions de sanejament i pluvials una vegada executades, i la comprovació del bon funcionament, prèviament a qualsevol connexió que s'hi pretenga.  
- Tots els registres comptaran amb el certificat de producte, a més de les exigències indicades en les BBGG.  
- Per a la zona residencial, l'acabat per a les columnes serà negre oxiron en vials i verd oxiron en la totalitat de les zones verdes i les lluminàries del mateix color.  
  
Determinació novena. Estimació dels terminis de desplegament i execució del programa d'actuació integrada, així com la regulació dels efectes de l'incompliment  
a) La presentació dels textos refosos corresponents al planejament o al projecte d'urbanització haurà de produir-se en el termini màxim d'un mes des que tinga lloc la notificació a l'urbanitzador de l'aprovació definitiva que impose modificacions a l'alternativa tècnica.  
  
b) De conformitat amb el que establix l'article 160 de la Llei 16/2005, en el present programa no és obligatòria la selecció de contractista d'obres per la via prevista en l'article 120 de la mateixa llei. Per això, la notificació als interessats per a l'exercici de l'opció per modalitat de retribució previst en els articles 166 de la Llei Urbanística Valenciana haurà d'efectuar-se en el termini màxim d'un mes des de l'adjudicació del programa.  
c) El projecte de reparcel·lació l'haurà de presentar l'urbanitzador, davant de l'Ajuntament, en el termini màxim d'un mes des de la finalització del termini per a l'opció per modalitat de retribució previst en l'article 166 de la Llei Urbanística Valenciana. A este efecte, l'urbanitzador haurà de presentar davant de l'administració actuant l'acreditació justificativa de la pràctica de les comunicacions regulades exigibles.  
d) La presentació dels textos refosos corresponents al projecte de reparcel·lació haurà de produir-se en el termini màxim d'un mes des que tinga lloc la notificació a l'urbanitzador de les modificacions a introduir en el projecte inicialment formulat.  
e) L'inici de les obres d'urbanització haurà de produir-se en el termini de dos mesos des de la notificació íntegra de l'aprovació definitiva del projecte de reparcel·lació, i s'haurà d'acreditar per mitjà de l'acta de replantejament subscrita per la direcció de les obres i, almenys, per un tècnic municipal. A estos efectes, l'urbanitzador haurà d'acreditar, en l'acta de replantejament, el pagament als creditors nets del compte de liquidació, o bé la consignació de l'esmentada quantitat en la Tresoreria municipal.  
f) Les obres d'urbanització hauran de finalitzar en el termini màxim de sis mesos des de l'inici. La finalització de les obres s'acreditarà per mitjà del corresponent certificat final d'obres expedit pel director facultatiu. No obstant això, l'Ajuntament es reserva la potestat de pròrroga en terminis majors, si així es justificara degudament per condicionants d'organismes supramunicipals o de companyies de servicis.  
Efectes de l'incompliment: el retard en el compliment de qualsevol dels terminis indicats i no sols el de l'execució material de les obres, tindrà una penalització d'un u per mil del pressupost íntegre del PAI per dia natural de demora.  
  
Determinació deu. Model de proposició a presentar pels interessats  
  
  
Model de proposició  
(Nom i cognoms) ?, amb DNI número..., domiciliat per a tots els actes d'este concurs a ?, que intervé en nom i representació de l'entitat mercantil..., amb domicili social a..., CIF número ?., telèfon ?, adreça electrònica - i fax número..., assabentat de l'anunci publicat en el...; de les bases generals, publicades en el Butlletí Oficial de la Província de València de data...; i de les bases particulars de condicions aprovat per la corporació municipal de Sagunt, en la sessió de data.., i publicades en el..., per a contractar per mitjà de concurs públic obert el programa d'actuació integrada de l'àmbit siti entre els carrers Riu Palància, Cap de Sant Martí, Illa de Menorca, Riu Guadalquivir de Sagunt, de conformitat amb les indicades bases.  
  
Amb la presentació d'esta sol·licitud, la meua representada accepta els termes de les bases generals i particulars de programació que regulen l'adjudicació del present programa, i es declara que esta reunix totes i cada una de les condicions exigides per a resultar adjudicatària del programa.  
  
(Lloc, data i firma del proponent)  
  
Determinació onze. Documentació a presentar per cada licitador junt amb la proposició  
En el sobre A, com a documentació acreditativa de la personalitat i de la solvència, la documentació indicada del text refós de la Llei de Contractació del Sector Públic. Aspecte que cal complementar amb el que establix la determinació 13a de les presents bases particulars.  
  
En el sobre B, com a alternativa tècnica: a més dels indicats en l'article 126 de la LUV, en tot cas un document de planejament fidel a les indicacions de les presents bases acreditatiu de tots els aspectes i propostes indicats en estes bases i que han d'aportar els aspirants a agents urbanitzadors.  
En el sobre C, com a proposició juridicoeconòmica: els indicats en l'article 127 de la LUV i 301 i següents del ROGTU.  
La documentació que serà objecte de valoració serà la següent:  
A) De l'alternativa tècnica.  
- El document de modificació puntual de l'ordenació detallada de planejament vigent.  
- El projecte d'urbanització.  
- El document acreditatiu de la inversió en programes de restauració paisatgística o d'imatge urbana  
- El document acreditatiu dels terminis que es proposen per al desenrotllament de l'actuació integrada i la resta de compromisos de l'aspirant.  
- El document acreditatiu de l'enunciat dels objectius complementaris que es proposen de conformitat amb l'article 124.2, amb indicació expressa, si és el cas, dels compromisos d'edificació simultània a la urbanització que estiga disposat a assumir per damunt del mínim legal, així com si s'assumix o no voluntàriament el compromís de construcció i gestió d'aparcament subterrani en subsòl municipal.  
B) De la proposició juridicoeconòmica.  
a) El document acreditatiu de l'import de les càrregues d'urbanització, expressat en euros per metre quadrat d'edificabilitat.  
b) El document acreditatiu de la valoració dels terrenys a l'efecte de fixar el coeficient de canvi per al pagament en espècie.  
c) El document acreditatiu dels compromisos financers per a l'execució de les obligacions complementàries assumides voluntàriament i a costa seua per l'urbanitzador.  
  
Determinació dotze. Termini i lloc per a la presentació de les proposicions  
El termini de presentació de proposicions al concurs és de tres mesos.  
L'inici del còmput del dit termini començarà a comptar a partir de l'endemà de la data de l'última de les publicacions obligatòries efectuades, siga la del Diari Oficial de la Comunitat Valenciana o siga la del Diario Oficial de la Unión Europea.  
Les proposicions dels interessats hauran de presentar-se en qualsevol dels registres de l'Ajuntament de Sagunt, dins del termini indicat i en l'horari de 08.00 a 14.00 hores. No serà admissible cap altre mitjà de presentació. Esta restricció només afecta la documentació subjecta als terminis de concurrència competitiva i no la resta de documents que calga aportar durant la instrucció de la resta de l'expedient, que es podrà fer a través de qualsevol dels mitjans previstos en la Llei 30/1992, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú.  
  
Determinació tretze. Criteris de solvència econòmica i financera, tècnica i professional exigibles als concursants i documentació acreditativa del seu compliment  
Solvència econòmica i financera.  
Serà suficient de reunir un dels requisits següents:  
A) Capital social mínim.  
Atés que el PEM indicat com a punt de partida de la licitació en les bases particulars és inferior a 10 milions d'euros, el capital social mínim hauria de ser de mig milió d'euros d'acord amb les bases generals. Atés que l'import previst de costos d'urbanització no supera ni tan sols els 500.000 euros de PEM, es considera convenient, per un criteri de proporcionalitat, rebaixar el dit import creant un subescaló nou. De manera que en este cas, el capital social mínim haurà de ser de 100.000 euros.  
  
Este extrem s'acreditarà per mitjà de certificat expedit pel Registre Mercantil d'una antiguitat no superior a tres mesos.  
B) Disponibilitat de fons propis.  
Gaudir de la disponibilitat de fons propis que equivalga com a mínim a un 20 per cent del pressupost d'execució de contracta del PAI a què es licita.  
Si es tractara d'una persona jurídica, el mitjà d'acreditació d'esta solvència serà la presentació del balanç, amb relació a l'últim exercici respecte de la data en què se sol·licite la participació, dels comptes anuals aprovades i degudament inscrites en el Registre Mercantil.  
Si es tracta d'un empresari individual i està obligat a presentar la declaració de l'Impost del Patrimoni, s'exigirà disposar d'un patrimoni equivalent als fons propis abans indicats, aspecte que hauria d'acreditar per mitjà de la corresponent liquidació referent a l'últim exercici respecte de la data en què se sol·licite la participació. Si no està obligat a presentar l'Impost del Patrimoni, se li exigirà que la declaració de l'IRPF de l'últim exercici respecte de la data en què se sol·licite la participació figure amb ingressos empresarials de caràcter positiu.  
  
C) Agrupacions d'interés urbanístic.  
Aquelles que es troben legalment constituïdes, amb personalitat juridicopública per estar degudament registrades, es considerarà que tenen solvència financera en tot cas.  
S'acreditarà este aspecte per mitjà del certificat acreditatiu de la inscripció en el Registre d'AIU.  
Solvència tècnica i professional.  
A) Plantilla mínima.  
Tindre com a personal en nòmina dins de la plantilla de l'empresa en condició de fix un mínim dels efectius següents:  
- Un arquitecte superior i/o tècnic competent (p. ex. ICCP).  
- Un enginyer tècnic industrial o de categoria superior.  
S'acreditarà este aspecte per mitjà de còpia compulsada dels contractes laborals corresponents, així com de l'estat d'alta en el moment de la presentació.  
A més, caldrà acompanyar còpia del certificat de la titulació acadèmica de cada un d'ells.  
B) Contractes de servicis professionals.   
Qualsevol dels efectius mínims anteriors podrà ser substituït per l'acreditació de la subscripció d'un contracte de servicis professionals per al PAI concret objecte de licitació amb caràcter previ a la presentació de la proposició, i durant la seua vigència.  
S'acreditarà este aspecte per mitjà de còpia compulsada dels contractes de servicis professionals corresponents.  
A més, caldrà acompanyar una còpia del certificat de la titulació acadèmica de cada un d'ells.  
  
Determinació catorze. Criteris objectius d'adjudicació del programa d'actuació integrada, especificats per orde decreixent d'importància, incloent-n'hi la ponderació  
Atés que ja n'hi ha, d'ordenació detallada, encara que es modifique, la importància relativa de l'alternativa tècnica respecte de la proposició juridicoeconòmica serà del 50 per cent.  
Dins de cada una d'estes, la importància relativa és la següent:  
Per a l'alternativa tècnica:  
Atés que n'hi ha ja, d'ordenació detallada, encara que es modifique, caldrà no acollir-se als criteris fixats amb caràcter general en la clàusula 12a de les bases generals per a l'alternativa tècnica, sinó donar més importància a aspectes diferents de l'ordenació. En conseqüència, es valorarà:  
a) Les solucions de modificació de l'ordenació que milloren el disseny dels espais públics i privats actualment vigents, així com la connexió adequada a les obres d'urbanització de l'actuació en el seu entorn. Este criteri representarà un 35 per cent de la valoració de l'alternativa tècnica.  
b) La qualitat tècnica de les solucions i dels materials proposats per a la urbanització. Este criteri representarà un 35 per cent.  
c) Nombre, disseny, ubicació i qualitat de les vivendes sotmeses a algun règim de protecció que es comprometa a promoure l'urbanitzador. Este criteri representarà un 5 per cent.  
d) Inversió en programes de restauració paisatgística o d'imatge urbana dins de l'àmbit del programa, com a objectius complementaris d'este, d'acord amb les directrius establides en els articles 30 a 35 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge. Este criteri suposarà un 5 per cent del valor total de l'alternativa tècnica.  
e) Termini d'execució del programa d'actuació integrada.  
f) Compromís d'edificació simultània a la urbanització dels solars resultants de l'actuació per damunt d'un mínim legalment exigible.  
  
g) Compromisos addicionals assumits voluntàriament i a càrrec seu per l'urbanitzador.  
h) Mitjans per al control de cada una de les prestacions que constituïxen l'objecte del programa.  
Els criteris establits en les lletres e, f, g i h representaran en conjunt un 20 per cent de la puntuació total de l'alternativa tècnica.  
  
Per a la proposició juridicoeconòmica:  
a) Menor import respecte de referències de quadros de preus de pràctica usual de les càrregues d'urbanització, expressat en euros per metre quadrat d'edificabilitat. Este criteri representarà un 25 per cent de la valoració de la proposició juridicoeconòmica.  
b) La valoració dels terrenys a l'efecte de fixar el coeficient de canvi per al pagament en espècie i la menor proporció de solars o aprofitament que s'hagen de posar a disposició de l'urbanitzador per mitjà de reparcel·lació forçosa com a retribució a compte de tercers amb els quals no tinga contracte suficient. Este criteri representarà un 20 per cent de la valoració de la proposició juridicoeconòmica.  
c) Major proporció de terrenys propis o d'associats que hagen de quedar afectes amb garantia real inscrita en el Registre de la Propietat al compliment de les obligacions especials d'edificació derivades de l'aprovació del programa, representarà un 55 per cent de la valoració de la proposició juridicoeconòmica.  
  
Determinació quinze. La previsió i, si és el cas, la limitació de la possibilitat de formular alternatives tècniques que suposen una ampliació de l'àmbit territorial a programar, així com les conseqüències de l'ampliació  
No s'admeten.  
  
Determinació setze. El percentatge mínim de solars l'edificació dels quals haja de ser simultània a la urbanització  
La simultaneïtat d'obres d'urbanització i edificació es regirà pel que establix l'annex III de les bases generals esmentades.  
  
Determinació dèsset. Necessitat d'informe del Consell del Territori i el Paisatge previst en l'article 136.4 de la Llei Urbanística Valenciana, així com d'altres administracions sectorials  
En este cas no concorre la necessitat d'informe del Consell del Territori i el Paisatge, al ser un sector inferior a 500.000 m².  
No cal l'informe d'altres administracions sectorials.  
  
Determinació díhuit. Percentatge màxim de coeficient de canvi  
  
L'haurà de motivar el proponent, contrastant el pressupost del PAI que es propose i el preu del sòl, seguint els criteris de valoració de la Llei Estatal del Sòl, en concret l'article 27.1 de la Llei 2/2008, que establix:  
  
«Article 27. Valoració del sòl en règim de equidistribució de beneficis i càrregues  
1. Quan, per falta d'acord entre tots els subjectes afectats, s'hagen de valorar les aportacions de sòl dels propietaris partícips en una actuació d'urbanització en exercici de la facultat que establix la lletra c de l'apartat 1 de l'article 8, per ponderar-les entre si o amb les aportacions del promotor o de l'Administració, als efectes del repartiment dels beneficis i càrregues i l'adjudicació de parcel·les resultants, el sòl s'ha de taxar pel valor que li correspondria si estiguera acabada l'actuació.»  
  
  
Els ajustos de preu que es fixen en l'acord d'adjudicació determinaran els ajustos corresponents en el coeficient de canvi. En cap cas el dit coeficient a favor de l'agent urbanitzador podrà superar el 0,2, és a dir, el 20 per cent aplicable a l'aprofitament subjectiu del propietari que opte voluntàriament per la retribució en terrenys. En tot cas, les propostes de coeficient de canvi que figuren en les proposicions juridicoeconòmiques hauran de ser motivades, de manera que siga el resultat d'eixa motivació el que s'aplique (si fóra inferior al límit màxim), i sense perjuí que en cap cas puga ser superior a l'índex 0,2 assenyalat.  
  
  
Determinació dènou. Prerrogatives que té l'Administració  
  
Caldrà ajustar-se al que disposa la clàusula 3 de les bases generals per les quals es regix este PAI.  
  
Determinació vint. Competència de l'orde jurisdiccional contenciós administratiu per a conéixer les qüestions que puguen suscitar-se en la preparació, resolució i execució del contracte entre l'Administració i l'urbanitzador  
L'orde jurisdiccional contenciós administratiu serà el competent per a conéixer les qüestions que puguen suscitar-se en la preparació, resolució i execució del contracte entre l'Administració i l'urbanitzador.  
  
  
Determinació vint-i-una. Adjudicació connexa o condicionada, d'acord amb el que disposa l'article 139.1 de la Llei Urbanística Valenciana i el Reglament, així com l'existència o la inexistència de cànon d'urbanització  
No es dóna eixa circumstància.  
  
Determinació vint-i-dos. La previsió d'un preu cert de licitació, que tindrà caràcter de màxim i que servirà de base per al càlcul de la garantia provisional  
De conformitat amb el que establix la base 9 de les BBGG, s'establix l'import de la garantia provisional en una quantitat de 100.000 euros.  
Respecte a les obres d'urbanització que han d'executar-se sota la responsabilitat de l'agent urbanitzador de l'àmbit:  
Atés que en les bases generals per les quals es regix el present PAI es va fixar el criteri següent per a definir l'import del PEM:  
Per a la urbanització interior: un cost mitjà màxim per m² de vial i per m² de zona verda.  
En el cas que ens ocupa, per comparativa amb actuacions semblants i actualitzacions de l'IPC, i atenent la falta de precisió última de l'ordenació detallada, es fixa un cost mitjà en pressupost d'execució material (PEM), tant per a m² de vial com m² de zona verda de 85 ?/m².  
  
En aquelles superfícies ja urbanitzades, en les quals la intervenció consistisca en la seua remodelació (p. ex. trams de carrers limítrofs en què cal intervindre), el preu unitari serà de 60 ?/m², atenent la realització de nou tractament superficial i la nova dotació o modificació d'instal·lacions existents. Aquells àmbits en què s'acredite la demolició necessària de la pràctica totalitat de les obres (incloent-hi paquet de terrenys ferms) i la seua nova execució s'estimaran com a obra nova a tots els efectes.  
Atés que l'espai central de l'actuació cal entregar-lo reblit i net, es plantejarà un preu consistent en valoració unitària per m² i justificada per al tractament superficial.  
Per a les connexions exteriors: es fixaran preus màxims de caràcter individual per cada un dels elements identificats per les bases particulars. Este pronunciament estimatiu es farà en tot cas per a aquelles infraestructures de connexió exterior que hagen de ser de titularitat municipal.  
En el nostre cas, atenent que el preu per m² estimat inclou les necessitats de demolicions d'edificacions existents, reposició demolició de servicis (inclús séquies) i adequació d'àmbits adjacents (c/ Riu Palància), únicament es consideren connexions exteriors (no incloses en el preu unitari) les relatives a cànons per connexió obtenció de servicis si estos foren preceptius, com per exemple el cànon d'abocament de sanejament.  
Igualment, quedaran fora d'este límit econòmic aquelles millores en infraestructures que tot i ser necessàries o convenients no hagen sigut previstes en les bases particulars i proposen els aspirants, que es valoraran atenent el preu de licitació, ja siga per coeficient ?/m², per aplicació de partides o per extrapolació d'estes.  
Així mateix, es va fixar el criteri següent per a definir l'import del PEC: es va establir que mai podrà superar el 19 per cent del PEM.  
D'altra banda, s'assenyalava que no s'admetrà el cobrament a càrrec de la propietat per part de l'agent urbanitzador d'honoraris professionals tècnics en imports superiors als establits com a indicatius en les tarifes dels corresponents col·legis professionals. L'aspirant a agent urbanitzador haurà de justificar expressament este aspecte en les seues proposicions juridicoeconòmiques.  
Per al present àmbit, es considera que els tècnics necessaris, només als efectes de determinar els honoraris màxims i amb independència de la titulació dels tècnics que intervinguen per a la redacció dels diferents documents (en tot cas habilitats), consistixen en un topògraf, un arquitecte i un enginyer tècnic industrial.  
Atés que els col·legis professionals en l'actualitat no publiquen tarifes d'honoraris tècnics s'establix que, llevat d'excepcions que, expressament, hauran de justificar-se (dificultat, complexitat en gestió, complexitat en presa de dades,...), els honoraris no mai superaran el 6 per cent del PEC de les obres per a missió completa: projecte i direcció d'obra.  
També es va establir en les bases generals que com a gastos generals un percentatge màxim del 5 per cent de la suma del PEC i dels honoraris professionals tècnics. Amb el dit percentatge s'entenen coberts els honoraris jurídics, gastos de publicacions, de notificacions, actuacions en notaria, Registre de la Propietat, gastos financers, etc.  
  
  
Determinació vint-i-tres. La puntuació mínima que hauran de superar les alternatives tècniques per a poder ser valorades les proposicions juridicoeconòmiques que les desenrotllen  
Les bases generals establixen respecte d'això que només es procedirà a l'obertura de la proposició juridicoeconòmica d'aquells aspirants que hagen aconseguit com a mínim el 30 per cent dels punts possibles de l'alternativa tècnica.  
  
Determinació vint-i-quatre. La determinació de la quantia i forma de la garantia definitiva a prestar per l'urbanitzador  
Caldrà ajustar-se al que disposa la base 13a de les bases generals del present PAI.  
  
Determinació vint-i-cinc. Causes específiques de resolució addicionals a les previstes en la Llei Urbanística Valenciana, en este reglament i en la legislació reguladora dels contractes de les administracions públiques  
No se'n considera necessària la fixació de cap, amb caràcter addicional.  
  
Determinació vint-i-sis. L'abast i el límit de les possibles pròrrogues per al desplegament i l'execució del programa  
L'Ajuntament es reserva valorar cada cas concret per a decidir si és procedent o no la pròrroga segons les circumstàncies que hi concórreguen.  
  
Determinació vint-i-set. Relació de titulars cadastrals  
En les bases generals s'establix que amb ple respecte a la confidencialitat de dades de caràcter personal i a la normativa específica que regix les dades cadastrals, s'haurà d'incorporar necessàriament una relació de titulars cadastrals que hagen de ser citats durant el període d'informació pública, així com els seus domicilis.  
La dita relació no serà de lliure accés en l'expedient sinó que només serà facilitada a aquells interessats que acrediten que han depositat en la notaria la documentació a què es referix l'article 134 de la LUV, a l'efecte d'efectuar-ne la notificació en el context de la informació pública preceptiva.  
Figura en l'expedient l'esmentada relació, facilitada pel Departament de Rendes, amb accés restringit als subjectes indicats en el paràgraf anterior.  
  
Este acte, de conformitat amb el que establix l'article 109 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, posa fi a la via administrativa.  
Contra este podrà vosté interposar, amb caràcter potestatiu, un recurs de reposició o impugnar-lo directament davant de la Jurisdicció Contenciosa Administrativa.  
En el cas que vosté opte per la interposició del recurs de reposició, ho farà davant de l'òrgan municipal que va dictar l'acte i en el termini d'un mes a comptar des de l'endemà del dia en què tinga lloc la seua publicació, i haurà de tindre en compte que la seua interposició impedirà, fins a la seua resolució expressa o desestimació presumpta, la utilització de la via contenciosa administrativa.  
El recurs haurà de resoldre's i notificar-se en el termini d'un mes, i s'entendrà desestimat i quedarà expedita la via contenciosa administrativa en cas contrari.  
En el cas que decidisca interposar un recurs contenciós administratiu directament, ho farà, de conformitat amb el que disposen els articles 10, 14 i 46 de la Llei 29/1998, de 13 de juliol, Reguladora de la Jurisdicció Contenciosa Administrativa, davant de la sala contenciosa administrativa corresponent del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, amb seu al Palau de Justícia de la ciutat de València, en el termini de dos mesos comptats des del següent a aquell en què tinga lloc esta publicació.  
Tot això, sense perjuí que puga exercitar qualsevol altra acció o recurs que estime convenient en defensa dels seus drets.  
Cosa que es publica als efectes oportuns i a reserva del que resulte de l'aprovació de l'acta corresponent.  
  
Sagunt, 28 de gener de 2014.- L'alcalde: Alfredo Castelló Sáez.