Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 6477, del 10-03-2011 (2011/2594)

Notificació de l'acord d'homologació i Pla parcial del sector el Replà. Expedient número PL-06/0521 Parcent.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6477

Data del DOGV
:   10-03-2011

Secció del DOGV
:   V. ANUNCIS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2011/2594


Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Anunci

Notificació de l'acord d'homologació i Pla parcial del sector el Replà. Expedient número PL-06/0521 Parcent. [2011/2594]  
Pel fet d'haver resultat infructuoses les gestions realitzades per a efectuar la notificació dirigida a la mercantil Terres de l'Horta, SL, al domicili designat en l'expedient de referència: avinguda d'Aragó 29-52, 46627 València, d'acord amb el que preveu l'article 59.4 de la Llei de règim jurídic de les administracions públiques, es porta a terme mitjançant aquest edicte.  
Acte que es notifica: remissió d'Acord de la Comissió Territorial d'Urbanisme de 28 d'octubre de 2009, el text literal del qual és el següent:  
«La Comissió Territorial d'Urbanisme, en sessió celebrada el dia 28 d'octubre de 2009, va adoptar entre altres l'acord següent:  
"Exp. 108/09 Parcent. Homologació i Pla parcial del sector el Replà, promogut per Terres de l'Horta, SL.  
Vist l'expedient de referència i sobre la base dels següents antecedents i consideracions,  
Antecedents  
Primer. El programa d'actuació integrada, que inclou homologació i Pla parcial, es va sotmetre a informació pública per un termini de vint dies pel procediment previst en l'article 48 de la Llei 6/1994, reguladora de l'activitat urbanística (d'ara endavant LRAU), va protocol·litzar el programa en notaria, va depositar un exemplar a l'Ajuntament i va publicar l'anunci en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, de data 28 d'octubre de 2004 i en el diari La Verdad de data 29 d'octubre de 2004. No consta que es remetera un avís als titulars cadastrals de béns o drets afectats per l'actuació proposada.  
A requeriment de l'Alcaldia, en data 8 de juny de 2005 el Consell Jurídic Consultiu emet dictamen no preceptiu que conclou que el procediment no ha sigut correcte per dos motius: perquè la documentació exposada al públic no estava completa, i perquè no s'havia remés avís als titulars cadastrals.  
En conseqüència, s'obri un nou període d'informació pública pel mateix procediment, aquesta vegada es remet l'avís als titulars cadastrals afectats i es publica l'anunci en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de data 27 de maig de 2005.  
Durant el període d'exposició pública s'hi van presentar 60 al·legacions, i consta que han sigut informades i resoltes en l'expedient administratiu municipal. El Ple municipal, en sessió celebrada en data 30 de gener de 2006, va acordar per majoria absoluta aprovar provisionalment el document.  
Segon. La documentació de l'homologació està integrada per memòria informativa i justificativa, fitxa de planejament i gestió i plànols d'informació i d'ordenació. El Pla parcial està integrat per memòria informativa i justificativa, plànols d'informació i d'ordenació i normes urbanístiques.  
Tercer. El municipi de Parcent es regeix per unes normes subsidiàries aprovades definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme en data 10 d'abril de 1991.   
L'objecte de l'expedient és l'homologació d'un àmbit del sòl apte per a urbanitzar de les normes subsidiàries vigents, i definir les determinacions d'ordenació estructural no fixades en el planejament general, que permeten el desenvolupament i l'aprovació del Pla parcial que es proposa per a aquest àmbit i es tramita conjuntament.  
El sector el Replà definit en les normes subsidiàries vigents està situat al sud del nucli urbà.  
Les normes subsidiàries, incloses en l'article 67 de les normes urbanístiques, regulen les condicions per al desenvolupament dels plans parcials. Quant als tipus d'edificació, preveuen la implantació de les tipologies aïllada, agrupada i mixta, i regulen les condicions de parcel·la mínima, ocupació, edificabilitat sobre parcel·la neta, alçària, densitat i reculades.  
La superfície del sector és de 1.052.517 m², en deduir de l'àmbit previst en les normes subsidiàries la superfície corresponent al barranc de la Font de les Cabres, que es classifica com a sòl no urbanitzable d'especial protecció. La superfície computable del sector és de 1.016.391 m², en excloure el sòl de domini públic afecte a la seua destinació (CV-715). La superfície de l'àrea de repartiment és de 1.732.282 m², en incloure com a parc públic natural, a l'empara del que preveu l'apartat 3 de l'article 15 de la Llei 10/2004, del sòl no urbanitzable, una superfície de 685.765 m² situats a la Serra del Carrascal, al sud de l'actuació.  
Es determina un índex d'edificabilitat bruta de 0'182814 m²/m², i una densitat de 14 habitatges per hectàrea, la qual cosa suposa un total de 1.423 habitatges. L'aprofitament tipus és de 0,324106205 m²/m².  
S'estableix com a ús global el residencial, compatible el terciari i incompatible l'industrial. Defineix una única unitat d'execució.  
Com a elements de la xarxa estructural es defineix un parc públic (PQL) situat a la part sud de l'àmbit amb una superfície de 30.985 m² (corresponents a 5 m²/h. previst), i un parc públic natural amb una superfície de 685.765 m².  
El Pla parcial ordena detalladament l'àmbit d'acord amb les determinacions de la fitxa de planejament de l'homologació, estructura les illes de cases a partir d'un vial que connecta el nord de l'àmbit amb la carretera CV-715 i s'adapta a la topografia del terreny. S'assignen les diferents tipologies a les illes de cases d'ús residencial, de manera que es preveu la implantació de la tipologia d'edificació oberta a l'est del sector, i l'edificació aïllada a la resta.  
Es reserven per a sòl dotacional les superfícies següents:  
- 44.504 m² de zones verdes de xarxa secundària, dels quals són computables 34.216 m², per complir les condicions dimensionals exigibles. Aquesta superfície es distribueix en tres parcel·les, de 33.412 m², 5.462 m² i 5.630 m² respectivament. A més, es destina una superfície de 16.807 m² de zona verda no computable.  
- 195.012 m² de xarxa viària.  
- 122.095 m² d'equipaments, dels quals 108.237 m² són d'ús recreativoesportiu (dividit en tres parcel·les), 10.041 m² són d'ús educatiu i 3.817 m² són d'ús d'infraestructures-serveis urbans.  
Es justifica el compliment de la LRAU i del reglament de planejament de la Comunitat Valenciana quant a les reserves de sòl dotacional de xarxa secundària, a excepció de les reserves de xarxa viària secundària, atés que els elements de xarxa viària primària es computen a l'efecte de complir els estàndards de xarxa secundària. Es justifica igualment la reserva d'aparcaments.  
Quart. Consten en l'expedient els següents informes sectorials i els dictàmens d'organismes les competències o béns demanials dels quals poden resultar afectats per l'actuació que es projecta:  
- Diputació Provincial d'Alacant, de 17 de juliol de 2006, on indica que l'actuació no afecta la xarxa de carreteres d'aquest organisme.  
- Direcció General d'Indústria i Comerç de la Conselleria d'Empresa, Universitat i Ciència, de data 5 de maig de 2006, que inclou una sèrie d'observacions sobre la Llei de comerç.  
- Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura i Esport, que en data 5 de febrer de 2008 resol autoritzar la prospecció arqueològica.  
- Direcció General de Règim Econòmic de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, de data 9 de gener de 2007, de caràcter favorable.  
- Servei Territorial d'Energia de la Conselleria d'Infraestructures i Transports, de data 6 de juny de 2006, que manifesta que no procedeix l'emissió d'informe.  
- Divisió de Recursos Hidràulics de la Conselleria d'Infraestructures i Transports, de data 12 de juny de 2006, que manifesta que no procedeix l'emissió d'informe.  
- Secretaria d'Estat de Telecomunicacions del Ministeri d'Indústria, Turisme i Comerç, de data 27 de juny de 2006, de caràcter genèric quant a les necessitats de xarxes públiques de comunicacions electròniques.  
- Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge, de data 1 de febrer de 2007, on indica que en matèria de residus s'ha de sol·licitar informe al Consorci de la zona XV.  
- Servei Territorial d'Habitatge i Projectes Urbans d'Alacant de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, de data 1 d'agost de 2007, on indica la necessitat que la proposta s'adeqüe als requeriments legals en matèria de reserva d'edificabilitat amb destinació a la promoció d'habitatges protegits.  
- Oficina del Pla de Carreteres de la Conselleria d'Infraestructures i Transports, de data 19 de setembre de 2006, de caràcter desfavorable pels motius següents:  
"Primer. Ha de realitzar-se un estudi de trànsit per a estudiar el trànsit generat pel sector, i garantir-se el nivell de servei del viari i les connexions proposats, com també la incidència en el nucli urbà. També s'ha de realitzar un estudi acústic. S'han de determinar les actuacions que ha de realitzar el sector i s'han de preveure en la fitxa de planejament i gestió.  
Segon. La zona de protecció de la carretera CV-715 s'ha de qualificar com a espai lliure de reserva viària no computable a l'efecte d'estàndards urbanístics, i el seu únic ús ha de ser l'enjardinament. La grandària de les rotondes d'accés al sector ha de ser com a mínim per funcionalitat i comoditat de 40 metres de diàmetre interior amb corona de 8 metres."  
- Confederació Hidrogràfica del Xúquer, de data 19 de setembre de 2008, de caràcter desfavorable, "per no acreditar la no-afecció al domini públic hidràulic ni la disponibilitat de recursos hídrics, com també que la corresponent zona de servitud queda expedita. A més no s'ha justificat convenientment la no-afecció a tercers a causa de la possible incidència en el règim de corrents."  
Aquest informe es va traslladar des del Servei Territorial d'Ordenació del Territori a l'Ajuntament de Parcent en data 31 d'octubre de 2008, a fi que s'hi esmenaren les observacions efectuades, sense que fins a la data conste que l'Ajuntament haja presentat cap documentació.  
- Servei Territorial de Medi Ambient d'Alacant de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, de data 23 de setembre de 2008, de caràcter desfavorable, on indica en síntesi el següent:  
- De la Secció Forestal, que conclou el següent:  
"Hi ha terrenys forestals inclosos dins d'aquest sector que tenen simultàniament la condició d'urbanitzables sense programa aprovat i de forestals. D'altra banda, l'ús forestal d'aquests és incompatible amb qualsevol altre ús no forestal.  
Es tracta de terrenys forestals que tenen valors ambientals indubtables i dignes de protecció, les característiques físiques dels quals defineixen una vocació o aptitud natural inequívocament forestal que es troba emparada per la Llei 3/93, forestal de la Comunitat Valenciana, que en possibilita la gestió d'acord amb els principis de l'article 4.2 i amb els objectius definits en l'article 6 d'aquesta.  
Com ja ha quedat exposat, es tracta de terrenys forestals amb un risc d'erosió potencial molt alt, per la qual cosa d'acord amb l'article 4.1.f de la Llei 10/2004 de sòl no urbanitzable, els correspon la consideració de sòl no urbanitzable protegit.  
El projecte d'homologació i Pla parcial del sector el Replà és contrari al manteniment de la vocació i ús forestal dels terrenys forestals afectats. L'execució del pla implicaria la desaparició de funcions i valors emparats per la Llei 3/93, per tant s'emet informe desfavorable."  
- Del tècnic d'Espècies Protegides, en el qual, a més d'altres consideracions d'índole urbanística, es fa una llista d'espècies que es veuran amenaçades pel desenvolupament previst.  
El Servei Territorial d'Ordenació del Territori va traslladar aquest informe a l'Ajuntament de Parcent en data 10 d'octubre de 2008, sense que fins a la data conste que l'Ajuntament haja presentat documentació a aquest efecte.  
- Direcció General de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, de data 22 de setembre de 2009, que ratifica l'informe emés pel Servei Territorial de Medi Ambient d'Alacant de data 23 de setembre de 2008.   
Consta que el promotor de l'actuació va sol·licitar informe la Conselleria de Sanitat en data 9 de maig de 2006; a la Direcció General de Transports de la Conselleria d'Infraestructures i Transports en data 26 de maig de 2006, i a l'Institut Valencià d'Habitatge, SA en data 26 de setembre de 2006. Consta igualment que en data 16 d'octubre de 2007 el Servei Territorial d'Ordenació del Territori va sol·licitar informe a la Direcció General de Paisatge d'aquesta Conselleria. En tots els casos sense que fins a la data conste l'emissió d'aquests i havent transcorregut els terminis legalment establits per a això.  
Consideracions tecnicojurídiques  
Primera. La tramitació realitzada per l'Ajuntament s'ha efectuat d'acord amb el que estableixen els articles 44, 52 i 54, apartat 3 de la Llei 6/1994, de 15 de novembre, de la Generalitat Valenciana, reguladora de l'activitat urbanística (d'ara endavant, LRAU).  
Segona. La documentació tècnica aportada per a l'homologació i el Pla parcial està completa i s'ajusta al que disposa l'article 27 de la LRAU.  
Tercera. La resolució d'aquest expedient ha de partir del sistema de distribució de competències entre la Comunitat Autònoma i els municipis en matèria d'aprovació definitiva del planejament establit en la legislació aplicable, en el qual la posició del municipi és molt rellevant.  
Segons el que ha assenyalat el Tribunal Constitucional en la Sentència 51/2004, de 13 d'abril, "la decisió sobre la configuració de l'assentament urbà municipal en la qual consisteix el pla d'urbanisme (marc regulador de l'espai físic de la convivència dels veïns) és una tasca compresa prioritàriament en l'àmbit dels interessos del municipi, i sobre aquella decisió es projecta, per tant, de forma especialment intensa, les exigències de l'autonomia municipal". Si bé és possible també la intervenció d'altres administracions públiques, per la imbricació d'interessos diversos que es projecten sobre el mateix territori municipal, aquesta intervenció "no ha d'enfosquir el principi que l'ordenació urbanística del territori municipal és una tasca que fonamentalment correspon al municipi, i que la intervenció d'altres administracions es justifica només en la mesura que concórreguen interessos de caràcter supramunicipal o controls de legalitat que, de conformitat amb el bloc de la constitucionalitat, s'atribueixen a les administracions supraordenades sobre les inferiors".  
L'article 40 de la LRAU s'inspira en aquests conceptes, ja que després d'explicitar les comeses autonòmiques que permeten formular objeccions a l'aprovació definitiva del planejament municipal, estableix que està vedat a la resolució autonòmica d'aprovació qüestionar la interpretació de l'interés públic local formulada pel municipi des de la seua pròpia representativitat. Com s'indica en el preàmbul de la LRAU, aquesta llei atribueix a la política municipal gestora de l'urbanisme un espai de decisió propi, en el qual els òrgans representatius de la col·lectivitat local poden apreciar l'oportunitat de les iniciatives urbanístiques que se li plantegen.  
L'article 40 de la LRAU determina que l'aprovació autonòmica definitiva de plans municipals hi pot formular objeccions en compliment, entre altres, dels següents objectius:  
- Garantir la classificació com a sòl no urbanitzable dels terrenys que estime mereixedors d'aquesta, d'acord amb la Llei del sòl no urbanitzable, de la Generalitat.  
- Coordinar la política urbanística municipal amb les polítiques autonòmiques de conservació del patrimoni cultural, d'habitatge i de protecció del medi ambient.  
Tal com s'indica, així mateix, en l'esmentat article, la Generalitat no pot aprovar definitivament els plans que incórreguen en infracció d'una disposició legal estatal o autonòmica.  
Quarta. La resolució de la proposta municipal de planejament objecte d'aquest expedient exigeix verificar el compliment del que estableix l'article 25.4 del Text refós de la llei d'aigües, aprovat pel Reial decret legislatiu 1/2001, d'1 de juliol, precepte redactat per la disposició final primera de la Llei 11/2005, de 22 de juny (d'ara endavant, Llei d'aigües) i en l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'ordenació del territori i de protecció del paisatge (d'ara endavant, LOTPP), això en relació amb les competències atribuïdes per la legislació vigent als organismes de conca, especialment en relació amb la justificació de la suficiència de recursos hídrics.  
Certament, una ordenació sostenible del territori ha d'estar supeditada a la disponibilitat de l'aigua, de manera que l'aprovació de nous desenvolupaments urbanístics exigeix la verificació prèvia de l'existència de recursos hídrics suficients. D'aquesta manera, i de conformitat amb el que estableixen els esmentats preceptes legals, en la tramitació dels plans urbanístics que impliquen increment de la demanda d'aigua ha de sol·licitar-se de l'administració hidràulica un informe sobre la suficiència dels recursos hídrics. D'altra banda, segons l'article 40.2 de la Llei d'aigües "la política de l'aigua està al servei de les estratègies i plans sectorials que sobre els distints usos establisquen les administracions públiques, sense perjudici de la gestió racional i sostenible del recurs que ha de ser aplicada pel Ministeri de Medi Ambient, o per les administracions hidràuliques competents, que condicionarà tota autorització, concessió o infraestructura futura que se sol·licite". De conformitat amb això, la política de l'aigua ha d'estar preferentment al servei de l'abastiment d'aigua a les poblacions, si bé això ha de fer-se a través d'una gestió racional i sostenible del recurs.  
En aquest expedient consta l'existència d'informe emés per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en data 19 de setembre de 2008, de caràcter desfavorable, "per no acreditar la no-afecció al domini públic hidràulic ni la disponibilitat de recursos hídrics, com també que la corresponent zona de servitud queda expedita. A més no s'ha justificat convenientment la no-afecció a tercers a causa de la possible incidència en el règim de corrents". Sense que conste que l'Ajuntament de Parcent haja presentat documentació o justificacions addicionals a fi de justificar les qüestions assenyalades en l'indicat informe.  
Cinquena. S'ha examinat el vigent Inventari forestal de la Comunitat Valenciana, aprovat per acord del Consell de 15 de juny de 2007 (DOCV de 18 de juny de 2007) i es comprova que part del sòl inclòs en el sector té la condició de sòl forestal.  
Ha de determinar-se quines conseqüències ha de tenir aquesta inclusió en el procediment d'aprovació de l'esmentat Pla parcial.  
La primera cosa que s'ha de verificar és si, segons la legislació forestal, els sòls urbanitzables o aptes per a urbanitzar poden tenir la consideració legal de forestals o no.  
La legislació forestal està formada per la Llei 43/2003, de 21 de novembre, de forests, que té la consideració de legislació bàsica; per la Llei 3/1993, de 9 de desembre, forestal de la Comunitat Valenciana, i pel seu Reglament de desplegament, aprovat pel Decret 98/1995, de 15 de maig.  
L'article 5.2.b de la Llei de forests estableix com a norma bàsica que no tenen la consideració de forest "els terrenys urbans i aquells altres que excloga la comunitat autònoma en la seua normativa forestal i urbanística". Per tant, la decisió de determinar si un sòl urbanitzable té o no la condició de forestal correspon al legislador autonòmic.  
En el cas de la Comunitat Valenciana hem de tenir en compte el que estableix l'article 3.1 de la Llei forestal. Segons aquesta disposició "no tenen la consideració legal de terrenys forestals (...) els sòls classificats legalment com a urbans o aptes per a urbanitzar, des de l'aprovació definitiva del programa d'actuació urbanística". Aquest precepte és prou imprecís i no és suficient per a poder resoldre el nostre problema. La Llei forestal és de l'any 1993, anterior per tant a la Llei reguladora de l'activitat urbanística de 1994 (LRAU). L'article 3.1 de la Llei forestal no parla de sòl urbanitzable i el Programa d'actuació urbanística a què es refereix el precepte és una figura de planejament existent en el Text refós de la Llei de sòl de 1976 que va desaparéixer amb l'entrada en vigor de la LRAU i que en absolut és equivalent (malgrat tenir un nom molt paregut) als programes d'actuació integrada de la legislació valenciana.  
Els dubtes es van resoldre en el Reglament de la Llei forestal, aprovat pel Decret 98/1995, de 15 de maig, que és ja posterior a la LRAU, i que utilitza un llenguatge molt més precís. Segons l'article 2.1 del Reglament "no tenen la consideració legal de terrenys forestals":  
"Els sòls classificats legalment com a urbans, urbanitzables o, si escau, els sòls aptes per a urbanitzar, a partir de la seua programació urbanística o de l'aprovació del planejament precís segons la classe del sòl de què es tracte".  
Aquest precepte reglamentari acaba amb els dubtes. El sòl urbanitzable o apte per a urbanitzar sense pla parcial pot tenir la consideració legal de terreny forestal. En canvi, una vegada s'aprova el pla parcial, que és el planejament precís per a aquesta classe de sòl, aquest deixa de tenir la condició legal de sòl forestal.  
Per això, si un sòl urbanitzable sense pla parcial aprovat definitivament apareix com forestal en l'Inventari forestal de la Comunitat Valenciana (aprovat per acord del Consell de 15 de juny de 2007 DOGV de 18 de juny de 2007), aqueix sòl continua tenint la consideració legal de sòl forestal.  
La condició de sòl forestal d'aquests terrenys implica que els és aplicable el que estableix la legislació forestal. No obstant això, d'això no es deriva automàticament que, a l'efecte de la legislació urbanística, aquest sòl haja deixat de tenir la classificació de sòl urbanitzable. La inclusió de sòls urbanitzables sense pla parcial en l'Inventari forestal no comporta per si mateixa que queden classificats com a sòl no urbanitzable, perquè això no s'estableix en cap precepte legal.  
En canvi, la consideració de sòl forestal dels terrenys ha de comportar que li siguen aplicables les regles que sobre usos i aprofitaments s'estableixen en la legislació forestal. D'aquesta manera, serà aplicable el que disposen en concret els articles 39 i 40 de la Llei de forests (preceptes bàsics) i els articles 62 i 63 de la Llei forestal.  
L'article 39 de la Llei de forests diu el següent:  
"Article 39. Delimitació de l'ús forestal en el planejament urbanístic.  
Els instruments de planejament urbanístic, quan afecten la qualificació de terrenys forestals, requereixen l'informe de l'administració forestal competent. Aquest informe serà vinculant si es tracta de forests catalogades o protectores".  
L'article 40 de la Llei de forests disposa el següent:  
"Article 40. Canvi de l'ús forestal i modificació de la coberta vegetal  
1. El canvi de l'ús forestal d'una forest quan no estiga motivat per raons d'interés general, i sense perjudici del que disposa l'article 18.4 i de la normativa ambiental aplicable, té caràcter excepcional i requereix l'informe favorable de l'òrgan forestal competent i, si és procedent, del titular de la forest.  
2. L'administració forestal competent pot regular un procediment més simplificat per a l'autorització del canvi d'ús en aquelles plantacions forestals temporals per a les quals se sol·licite una reversió a usos anteriors no forestals.  
3. L'administració forestal competent ha de regular els casos en què, sense produir-se canvi d'ús forestal, es requerisca autorització per a la modificació substancial de la coberta vegetal de la forest".  
L'article 62 de la Llei forestal estableix el següent:  
"L'administració forestal ha d'emetre un informe preceptiu previ a l'aprovació de qualsevol instrument de planificació que afecte forests o terrenys forestals, i a l'autorització administrativa que corresponga sobre qualsevol projecte o actuació, pública o privada, que tinga com a objecte l'execució de projectes o la realització d'obres o instal·lacions que afecten forests o terrenys forestals, llevat que els instruments de planificació o l'obra, el projecte o l'actuació es troben sotmesos, segons la normativa vigent en cada moment, al procediment d'estimació o avaluació d'impacte ambiental, i en aquest cas bastarà aquest últim".   
Al seu torn, l'article 63 de la Llei forestal assenyala el següent:  
"Sense perjudici del que disposa la legislació específica, s'han de sotmetre al procediment d'estimació d'impacte ambiental els projectes que, afectant terrenys forestals, s'indiquen a continuació:   
a. Xarxes i infraestructures de comunicacions telefòniques i telegràfiques.   
b. Xarxes d'abastiment d'aigües i sanejament.   
c. Agrupació de finques forestals i parcel·làries.   
d. Carreteres, camins i pistes forestals i la seua ampliació, quan no estiguen sotmesos a declaració d'impacte; s'exceptuen els necessaris per a la defensa contra incendis.   
e. Introducció de noves espècies vegetals o animals.   
f. Les rompudes de terrenys forestals siga quina siga l'extensió, quan no haja de sotmetre's a avaluació.   
g. Xarxes i infraestructures de transport d'energia elèctrica, quan no estiguen sotmeses a declaració d'impacte.   
h. Canalització de barrancs i llits fluvials i regeneració de riberes".   
Dels articles 39 i 40 de la Llei de forests i de l'article 62 de la Llei forestal s'extrau que qualsevol instrument de planificació que afecte terreny forestal ha de ser informat prèviament per l'administració forestal, llevat que es considere que aquest instrument està subjecte al procediment d'impacte ambiental, i en aquest cas l'esmentat informe s'integra en el procediment d'impacte.  
En l'expedient que ens ocupa, en la tramitació de l'expedient s'ha emés l'informe de la Secció Forestal del Servei Territorial de Medi Ambient d'Alacant a què s'ha fet referència en l'antecedent quart, de caràcter desfavorable. Aquest informe ha sigut ratificat per la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, com també s'ha indicat en l'antecedent quart.  
Sisena. La documentació presentada per l'Ajuntament de Parcent presenta les següents deficiències tècniques:  
- Respecte al compliment dels requisits que estableix l'art. 2 de l'annex del Reglament de planejament de la Comunitat Valenciana a l'efecte de computar com a xarxa secundària l'espai destinat a xarxa primària, no consta que, com reclama l'últim paràgraf de l'article 2 esmentat, el planejament general vigent s'haja redactat d'acord amb les determinacions de la LRAU ni haja sigut homologat d'acord amb el que estableix la Instrucció de planejament 1/1996. En conseqüència, no resulta admissible que es computen elements de la xarxa primària a l'efecte de verificar el compliment dels estàndards de reserva de sòl dotacional de xarxa secundària exigibles.  
- Es refereix en el document que s'incorpora com a parc públic natural, de conformitat amb el contingut de l'art. 15.3 de la Llei 10/2004, del sòl no urbanitzable, una superfície de 685.765 m² sitis a la Serra del Carrascal, per a la cessió d'aquesta al municipi. No obstant això, en la documentació presentada el sòl es qualifica com a parc públic de xarxa primària (PQL), per la qual cosa ha de rectificar-se aquesta nomenclatura. Respecte d'això s'ha d'assenyalar que els parcs públics de xarxa primària han de correspondre a sòls classificats com a urbans o urbanitzables.  
A fi que l'Ajuntament esmenara les indicades deficiències, el Servei Territorial d'Ordenació del Territori va remetre successius requeriments a l'Ajuntament de Parcent en dates 17 d'octubre de 2008, 4 de febrer de 2009, 23 de febrer de 2009 i 18 de març de 2009, sense que fins a la data conste que l'Ajuntament haja presentat documentació a aquest efecte.  
Setena. Tal com s'indica en l'informe del Servei Territorial d'Habitatge i Projectes Urbans d'Alacant que s'ha fet referència en l'antecedent quart, en compliment de la disposició transitòria primera de la Llei 16/2005, de data 30 de desembre, urbanística Valenciana, i d'acord amb el que preveu la disposició transitòria vuitena del decret pel qual s'aprova el reglament de gestió i ordenació territorial i urbanística, ha d'establir-se una previsió de reserva d'un 10% de l'edificabilitat residencial de l'àmbit amb destinació a habitatge de protecció pública. S'han de determinar igualment les parcel·les o illes de cases en què s'haja de materialitzar aquesta reserva. No consta fins a la data que l'Ajuntament haja presentat documentació a fi d'atendre el que s'ha requerit.  
Vuitena. Tal com s'indica en l'informe de l'oficina del Pla de Carreteres de la Conselleria d'Infraestructures i Transport a què s'ha fet referència en l'antecedent quart, s'ha de completar i corregir la documentació aportada en els termes indicats en l'esmentat informe. No consta fins a la data que l'Ajuntament haja presentat documentació a fi d'atendre el que s'ha requerit.  
Novena. La Comissió Territorial d'Urbanisme, en sessió celebrada el dia 29 de setembre de 2009 i en relació amb aquest expedient va acordar emetre informe desfavorable a l'aprovació definitiva de l'homologació i Pla parcial del sector el Replà i posar de manifest a l'Ajuntament de Parcent els antecedents i les consideracions anteriors amb caràcter previ a la resolució de l'expedient a fi que, en un termini de quinze dies, puga presentar els documents o les justificacions que estime pertinents, d'acord amb el que preveu l'article 84 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú.  
Durant el termini concedit a aquest efecte, en data 26 d'octubre de 2009 l'Ajuntament de Parcent presenta en el Servei Territorial d'Ordenació del Territori d'Alacant un escrit sobre l'expedient de referència, amb Registre d'Eixida de l'Ajuntament número 538, en el qual realitza una sèrie d'excepcions, matisacions i correccions respecte a determinats aspectes de l'acord de la Comissió Territorial d'Urbanisme de data 29 de setembre de 2009.  
Desena. En relació amb el contingut de l'escrit abans esmentat s'ha d'assenyalar el següent:  
a. Amb relació al punt 3 de l'escrit d'al·legacions:  
- Respecte dels apartats A, B i C del punt 3 de l'escrit d'al·legacions, en els quals l'Ajuntament planteja l'existència de determinades infraccions durant la tramitació municipal del programa d'actuació integrada, les precisions que es realitzen es refereixen a actes de la corporació local en l'exercici de competències pròpies en matèria de programació urbanística. Si la corporació entenia que aquests actes no havien sigut correctament adoptats podia haver desistit de la tramitació de l'expedient o, si escau, si així ho estimava oportú, revisar d'ofici, en els termes establits en el títol VII de la Llei 30/1992, de règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú respecte dels actes per estimar-los contraris a l'ordenament o a l'interés públic.  
- Respecte a l'apartat D de l'escrit, relatiu a l'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, cal significar a la corporació que la Confederació Hidrogràfica del Xúquer ha emés un informe desfavorable i aquest s'ha traslladat a l'Ajuntament, per tant no té sentit que la Generalitat demane un nou informe si l'Ajuntament no presenta la nova documentació que esmene les observacions efectuades per l'esmentada Confederació.  
- Respecte als apartats E, H i I d'aquest, relatius als informes emesos per la Direcció General de Qualitat Ambiental, el Servei Territorial d'Habitatge i Projectes Urbans d'Alacant i la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, les al·legacions que contenen no afecten la resolució que haja de dictar-se, si bé, sembla oportú assenyalar a l'Ajuntament que l'expressió demanarà de l'article 39.1.a) de la LRAU s'entén en el sentit que la Conselleria li demanarà a l'Ajuntament que aporte els informes oportuns; en qualsevol cas, el fet important és que consten en l'expedient els informes necessaris o, almenys, la sol·licitud d'aquests. Respecte a la falta de comunicació entre la corporació municipal i l'entitat promotora que sembla desprendre's en relació amb alguns dels informes a què fan referència els punts expressats, no pot valorar-se en aquest acord, si bé ha de manifestar-se que l'expedient ha estat a la disposició de l'Ajuntament per a consulta durant tota la tramitació d'aquest.  
- Respecte a l'apartat F, relatiu a l'informe emés pel Servei Territorial de Medi Ambient d'Alacant, es fa saber que el trasllat d'un informe de caràcter desfavorable a l'efecte oportú ha d'entendre's en el marc general establit en l'article 162 del Reglament de planejament, període en què la Conselleria requereix, si cal, a l'administració promotora del pla perquè complete l'expedient, esmene els tràmits que es troben a faltar o motive o aclarisca formalment les seues propostes, ja que els efectes legals són els que resulten de l'esmentat article.   
- Respecte als apartats K i I, relatius als informes emesos per la Direcció General de Règim Econòmic i per la Direcció General d'Indústria, es fa saber que els paràmetres urbanístics a què es refereix l'informe d'educació i les recomanacions de l'informe de la Direcció General d'Indústria han de respectar-se en l'ordenació urbanística del pla parcial en tramitació, en el cas que s'aprove aquest, i és competència municipal en primera instància introduir en la proposta els ajustos i les modificacions necessaris a fi d'atendre les condicions imposades, o bé al·legar sobre el contingut d'aquestes, i no consta que l'Ajuntament haja realitzat cap de les dues actuacions.  
b. En relació amb l'apartat 4 de l'escrit d'al·legacions, en el qual l'Ajuntament manifesta determinades circumstàncies en relació amb la tramitació de l'expedient, si bé la LRAU establia la possibilitat de tramitació dels programes d'actuació urbanística a sol·licitud d'un particular, com en aquest cas, la veritat és que l'homologació i pla parcial, des del moment que són aprovats provisionalment pel municipi constitueixen una proposta d'aquesta administració local, proposta que el municipi fa seua i remet a l'administració autonòmica per a l'aprovació definitiva. Efectuada l'esmentada remissió s'inicia el període consultiu establit en l'article 162 del Reglament de planejament, període en què la Conselleria demana els informes que considera oportuns i requereix, si cal, a l'administració promotora del pla perquè complete l'expedient, esmene els tràmits que es troben a faltar o motive o aclarisca formalment les seues propostes. Durant aquests tràmits es tracta de coordinar l'exercici de les potestats i de les competències públiques de cada una de les dues administracions sense perjudici que la corporació local podia haver desistit de l'aprovació del programa en qualsevol moment que haguera considerat oportú. Per això, només es poden entendre els trasllats al promotor que ha verificat la corporació com a acords de l'Ajuntament a fi de demanar l'auxili o la col·laboració d'un particular. A aquest respecte, es fa saber que només s'ha incorporat a aquest expedient la documentació remesa per una administració pública, bé per l'Ajuntament, bé per una altra Administració amb competències sectorials o béns de domini públic afectats per la proposta.  
A la vista del que s'ha exposat cal concloure que les al·legacions presentades no desvirtuen l'existència de les deficiències assenyalades en l'acord de la Comissió Territorial d'Urbanisme de 29 de setembre de 2009 recaigut en l'expedient de referència.  
Novena. La Comissió Territorial d'Urbanisme, a proposta del director general d'Urbanisme, és l'òrgan competent per a la resolució dels expedients relatius a homologacions i plans parcials de municipis de menys de 50.000 habitants, de conformitat amb el que disposa la disposició transitòria primera, punt 3, i l'article 54.2.B de la Llei reguladora de l'activitat urbanística, en relació amb els articles 6.e) i 10.a) del Reglament dels òrgans urbanístics de la Generalitat Valenciana, aprovat per Decret 162/2007, de 21 de setembre, del Consell de la Generalitat.  
Vistos els preceptes legals esmentats; la Llei 30/92, de 26 de novembre, de règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú, en la redacció donada per la Llei 4/1999, i la resta de disposicions de general i pertinent aplicació, la Comissió Territorial d'Urbanisme, acorda:  
Denegar l'aprovació definitiva de l'homologació i Pla parcial del sector el Replà del municipi de Parcent, basant-se en els antecedents i les consideracions anteriors que serveixen de fonament a aquest acord.  
Contra aquesta resolució, que no posa fi a la via administrativa, i de conformitat amb el que estableixen els articles 114 i 115 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú, i l'article 13.2 del Reglament dels òrgans territorials i urbanístics de la Generalitat, aprovat per Decret 162/2007, de 21 de setembre, del Consell, es pot interposar recurs d'alçada davant de la secretària autonòmica de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, en el termini d'un mes comptador a partir de l'endemà de la data de recepció d'aquesta notificació.  
En el cas de les administracions públiques, de conformitat amb l'article 44. 1 de la Llei 29/1998, Reguladora de la Jurisdicció Contenciós Administrativa, no es pot interposar recurs en via administrativa. Aquestes poden interposar recurs contenciós administratiu davant del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, en el termini de dos mesos comptadors des de l'endemà de la notificació, de conformitat amb el que preveu l'article 46.1 de l'esmentada llei. També poden formular requeriment d'anul·lació o revocació a l'empara del que preveu l'article 44 de la indicada norma. Aquest requeriment s'ha d'adreçar a aquesta administració mitjançant un escrit raonat i s'ha de produir en el termini de dos mesos comptadors des de la notificació d'aquest o des del moment que l'administració requeridora l'haja conegut o pogut conéixer.  
Tot això sense perjudici que es puga exercir qualsevol altre recurs o acció que es considere oportú.»  
Alacant, 3 de febrer de 2011.- El director territorial de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge: Ramón Rizo Aldeguer.