Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 4139, del 30-11-2001 (2001/11266)

ORDRE de 12 de novembre de 2001, del conseller de Medi Ambient, per la qual s'aprova el Pla Zonal de residus de la Zona XV.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**VIGENT**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/o/2001/11/12/(2)/dof/vci/html**

### Dades del document

Número de DOGV
:   4139

Data del DOGV
:   30-11-2001

Secció del DOGV
:   I. DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   2001/11546


Data del document
:   12-11-2001

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient

Tipus de document
:   Ordre

Descriptors 

:   * Campello, el
    * La Marina Alta
    * La Marina Baixa
    * programa d'actuació
    * residu
    * gestió de residus

ORDRE de 12 de novembre de 2001, del conseller de Medi Ambient, per la qual s'aprova el Pla Zonal de residus de la Zona XV. [2001/X11452]
  
El Títol II de la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de Residus, de la Comunitat Valenciana, regula la planificació, competència de la Generalitat, l'objectiu de la qual és coordinar l'actuació de les diferents administracions públiques en nom a una adequada gestió dels residus.
  
En l'àmbit autonòmic es preveuen dos tipus de plans, el Pla Integral de Residus i els plans zonals, aquestos dos d'obligat compliment per a totes les administracions públiques i particulars, mitjançant els quals es distribueixen en el territori de la Comunitat Autònoma el conjunt d'instal·lacions necessàries per a garantir el respecte dels principis d'autosuficiència i proximitat.
  
Els plans zonals es constitueixen com a instruments de desenvolupament i millora del Pla Integral de Residus, són documents detallats que adaptaran les previsions d'aquest a cada zona que delimiten, podent modificar, quan siga convenient, aquelles previsions del Pla Integral que no tinguen caràcter vinculant o normatiu.
  
Mitjançant aquestos dos plans autonòmics la Generalitat garanteix una adequada direcció de la gestió de residus en tota la Comunitat Valenciana.
  
La documentació del Pla Zonal està constituïda per un document d'informació que inclou una memòria informativa, una anàlisi i un diagnòstic, i un document d'ordenació constituït per la memòria justificativa, les prescripcions necessàries per a les operacions de gestió de residus i els plans d'ordenació.
  
Havent elaborat per la Conselleria de Medi Ambient el Pla de la Zona XV, de conformitat amb el procediment d'aprovació previst en l'article 31 de la Llei de Residus de la Comunitat Valenciana, ha estat sotmés a informació pública per termini d'un mes, i, simultàniament, s'han sol·licitat els informes dels ajuntaments dels municipis inclosos en la zona i d'aquelles administracions sectorials que pogueren resultar afectades pel pla.
  
Així mateix, el pla ha estat sotmés al procediment d'avaluació d'impacte ambiental regulat per la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, de la Comunitat Valenciana, sent objecte de declaració d'impacte ambiental favorable per resolució de la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi de data 8 de novembre de 2001.
  
Vist el resultat de la informació pública i les al·legacions presentades, així com els informes emesos pels ajuntaments dels municipis inclosos en la corresponent zona i pels òrgans de l'administració sectorial interessada, s'han introduït en el Pla totes les millores que resulten del mencionat tràmit, dels informes presentats i de la declaració d'impacte ambiental.
  
D'acord amb l'article 31 de la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de Residus, de la Comunitat Valenciana, correspon al conseller competent al mig ambient l'aprovació del pla zonal mitjançant ordre, el qual serà objecte de publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, publicant-se així mateix íntegrament, pel seu caràcter vinculant, el Document d'Ordenació del Pla.
  
Les competències en la matèria s'assignen a la Conselleria de Medi Ambient pel Decret 7/2000, de 22 de maig, del president de la Generalitat Valenciana. El Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, configura a aquesta com el màxim òrgan encarregat de la direcció i execució de la política del Govern Valencià en matèria de medi ambient, corresponent a la Direcció General d'Educació i Qualitat Ambiental, entre altres funcions, la coordinació i planificació en matèria de gestió de residus.
  
En virtut de quant antecedeix, a proposta de la Direcció General d'Educació i Qualitat Ambiental, de conformitat amb l'article 31 de la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de Residus, de la Comunitat Valenciana,
  
ORDENE
  
Aprovar el Pla Zonal de residus de la Zona XV, que s'incorpora com annex I de la present ordre.
  
DISPOSICIÓ FINAL
  
El Pla Zonal de residus de la Zona XV entrarà en vigor l'endemà de la seua publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
València, 12 de novembre de 2001
  
El conseller de Medi Ambient,
  
FERNANDO MODREGO CABALLERO
  
ANNEX I
  
Pla zonal de residus de la Zona XV
  
Índex
  
Memòria justificativa
  
1.1 Àmbit i objectius
  
1.2 Anàlisi territorial dels emplaçaments
  
1.2.1 Centre de gravetat de la producció
  
1.2.2 Sòls aptes
  
1.2.3 Condicionants del transport
  
1.2.4 Anàlisi del planejament municipal
  
1.2.5 Zones protegides
  
1.2.6 Localització de forats i àrees degradades
  
1.3 Anàlisi i diagnòstic de la situació actual
  
2. Prescripcions necessàries per a les operacions de gestió de residus
  
2.1 Proposta de gestió de residus urbans
  
2.1.1 Recollida de residus
  
2.1.2 Estacions de transferència
  
2.1.3 Valorització dels residus
  
2.1.4 Instal·lacions de valorització de matèria orgànica
  
2.1.5 Instal·lacions d'eliminació de residus
  
2.1.6 Altres consideracions
  
2.2 Proposta de gestió de residus inerts
  
2.2.1 Consideracions generals
  
2.2.2 Presentació, recollida i transport dels residus
  
2.2.3 Infraestructures generals d'eliminació de runams i residus de runams
  
2.3 Proposta de gestió de Residus Singulars
  
2.3.1 Definició
  
2.3.2 Instal·lacions de recollida
  
2.3.3 Ecoparcs del tipus D
  
2.4 Model econòmic
  
2.5 Condicions a complir per les entitats supramunicipals per a garantir l'eficàcia de la seua actuació en l'execució del pla zonal
  
2.6 Termini d'execució del Pla
  
2.7 Mesures de compensació
  
2.8 Mesures d'àmbit municipal
  
2.8.1 Ordenances municipals
  
2.8.2 Promoció i educació ambiental
  
2.9 Criteris per al desenvolupament dels projectes de gestió
  
1. Memòria justificativa
  
1.1 Àmbit i objectius
  
El present Pla Zonal es redacta d'acord amb la Llei 10/2000 de Residus de la Comunitat Valenciana i al Pla Integral de Residus de la Comunitat Valenciana. Com a legislació supletòria s'ha tingut en compte la Llei 10/98 de 21 d'abril, de Residus, la Llei 11/97, d'Envasos i Residus d'Envasos i el Pla Nacional de Residus Urbans i el Pla Nacional de Residus de la Construcció i Demolició.
  
El Pla Zonal és d'aplicació als municipis que integren les comarques de la Marina Alta i la Marina Baixa, i que corresponen a la Zona XV del PIR. S'ha inclòs a més en l'àmbit del Campello pertanyent a la comarca de l'Alacantí, a causa de l'escassesa de sòls ambientalment aptes per a la ubicació d'infraestructures en el territori de la Zona XV. Així, en concret, l'àmbit del present Pla Zonal de Residus es correspon amb els municipis següents:
  
La Marina Alta:
  
- Adsubia - Orba
  
- Alcalalí - Parcent
  
- Beniarbeig - Pedreguer
  
- Benigembla - Pego
  
- Benidoleig - Ràfol d'Almúnia
  
- Benimeli - Sagra
  
- Benissa - Sanet i Negrals
  
- el Poble Nou de Benitatxell - Senija
  
- Calp -Setla-Mirarrosa-Miraflor
  
- Castell de Castells - Teulada
  
- Dénia - Tormos
  
- Gata de Gorgos - la Vall d'Alcalà
  
- Xaló - Vall de Ebo
  
- Xàbia - Vall de Gallinera
  
- Llíber - Vall de Laguar
  
- Murla - el Verger
  
- Ondara
  
La Marina Baixa:
  
- l'Alfàs del Pi - Confrides
  
- Altea - Finestrat
  
- Beniardà - Nucia (la)
  
- Benidorm - Orxeta
  
- Benifato - Polop
  
- Benimantell - Relleu
  
- Bolulla - Sella
  
- Callosa d'En Sarrià - Tárbena
  
- Guadalest - la Vila Joiosa
  
L'Alacantí
  
- el Campello
  
Els residus als quals els serà d'aplicació el present Pla Zonal de residus seran:
  
A) Residus sòlids urbans.
  
Els generats en els domicilis particulars, comerços, oficines i serveis.
  
Els residus del grup I i II generats en les activitats sanitàries i hospitalàries, segons el que regula el Decret 240/1994, de 22 de novembre, del Govern Valencià, pel qual es va aprovar el Reglament Regulador de la Gestió de Residus Sanitaris.
  
Residus procedents de la neteja de vies públiques, zones verdes, àrees recreatives i platges.
  
Animals domèstics morts, mobles i efectes domèstics.
  
Residus i runes procedents d'obres menors de construcció i reparació domiciliària.
  
S'exclouen els vehicles abandonats.
  
B) Altres residus
  
Residus i runes procedents d'obres de nova construcció, demolició i adequació de vivendes que no tinguen la consideració d'obres menors.
  
El Pla es redacta amb el fi de promoure la minimització, valorització i eliminació segura dels residus als quals afecta.
  
Els objectius proposats per aquest Pla i que vinculen totes les administracions i particulars que intervinguen en la gestió dels residus en l'àmbit del present Pla són els següents:
  
Objectiu de minimització de residus
  
Reducció del 6% en la generació de residus urbans totals, expressada en Tm de residus per habitant i any, de manera que l'any 2002, es mantinga la producció total de residus en els nivells de 1996.
  
Reduir a finals de 2009 els residus biodegradables destinats a abocador fins al 50% de la quantitat total dels residus biodegradables generats en l'últim any anterior a 1995.
  
Objectius de valorització de residus
  
Percentatge de reutilització de residus d'envasos
  
Producte Percentatge Canals
  
 mitjà HORECA\*
  
Aigües envasades 25 50
  
Begudes refrescants 35 80
  
Cervesa 70 80
  
Vi 15 50
  
\*Canal Horeca: Hostaleria, restauració i servei de menjars.
  
Reciclatge de tots els materials dels residus d'envasos, segons els percentatges establerts en la Llei 11/1997, d'Envasos i Residus d'Envasos:
  
Any % Mínim % Màxim
  
 en pes en pes
  
2001 25 45
  
0053-8421 19
  
Percentatge de valorització dels residus d'envasos
  
Any % Mínim % Màxim
  
 en pes en pes
  
2001 50 65
  
2672-7705 86
  
Percentatge de reciclatge de cada tipus de material d'envasament (paper cartó, plàstic, vidre, metalls ferris i metalls no ferris)
  
Any % Mínim en pes
  
2001 15
  
8960-5100 28
  
Percentatge de reciclatge per a cada material dels residus urbans
  
Material Any % Quantitat
  
 Reciclatge (Tm/any)
  
PAPER -CARTÓ 2001 60 22.800
  
 5475-0765 94 23.700
  
PLÀSTIC 2001 25 4.900
  
 4808-3126 77 8.250
  
VIDRE 2001 50 6.200
  
 7808-2749 37 9.800
  
METALLS FERRIS 2001 50 2.650
  
 0475-4167 05 4.770
  
METALLS NO FERRIS 2001 50 885
  
 9276-3499 13 1.690
  
Objectius d'eliminació de residus
  
Objectius de reducció dels residus orgànics destinats a abocador respecte a 1995.
  
Any % Reducció Quantitat
  
 (Tm/any)
  
2006 75 19.175
  
2009 50 38.350
  
2016 25 57.525
  
2020 25 57.525
  
- Eliminar l'abocament incontrolat a finals de l'any 2006.
  
- Construcció de nou abocador de rebuigs d'acord amb els requisits tècnics continguts en la Directiva sobre abocament.
  
1.2 Anàlisi territorial dels emplaçaments
  
1.2.1 Centre de gravetat de la producció
  
La població en l'àmbit territorial considerat se concentra en la zona costera, per tant, la producció de residus, que es troba directament lligada a la població, es concentra també en la franja costera. En l'àmbit planificat s'observen dos centres de gravetat de la producció de residus un en la comarca de la Marina alta al voltant del municipi de Dénia i un altre en la Marina Baixa i el Campello al voltant del municipi de Benidorm.
  
La producció de residus de l'àmbit planificat presenta una variació intranual relacionada amb el sector turístic. La producció diària de residus es duplica en els moments de temporada alta turística.
  
1.2.2 Sòls aptes
  
Els sòls aptes per a la ubicació d'infraestructures de tractament de residus són els que es mostren en el Pla d'Informació núm. 6 de zones aptes per a la ubicació d'infraestructures de tractament de Residus Sòlids Urbans i protecció del sòl urbà-urbanitzable.
  
1.2.3 Condicionants del transport
  
Les comarques de la Marina Alta i el Municipi del Campello compten amb una extensa xarxa de carreteres que comuniquen els municipis entre si i amb la resta del territori de les Comunitat Valenciana, Espanya i Europa.
  
Les principals vies de comunicació es concentren en la zona costera, per la qual discorre l'autopista A-7 i la carretera nacional N-332.
  
Amb l'objecte de minimitzar el cost de transport la instal·lació de tractament es troba en la proximitat del centre de gravetat de producció de la comarca de la Marina Baixa i a més s'utilitzen les estacions de transferència de residus ja existents de Dénia i Benidorm amb la qual cosa el transport dels residus des d'aquestes fins a la instal·lació de tractament es realitza mitjançant vehicles adequats que optimen el transport reduint els seus costos.
  
1.2.4 Anàlisi del plantejament municipal
  
Els municipis de l'àrea planificada compten amb una ordenació territorial municipal d'acord amb la vigent legislació en la matèria.
  
En la zona costera s'observa una gran pressió urbanística sobre el territori que es tradueix en una faixa paral·lela a la costa i a les principals vies de comunicació en la qual el sòl està classificat com a urbà o urbanitzable, per la qual cosa a mitjà termini, si es desenvolupa la planificació urbanística aprovada es formarà una conurbanització continua des de Dénia fins al Campello, només interrompuda per sòls no urbanitzables protegits d'elevada qualitat ambiental.
  
En els municipis d'interior la pressió urbanística és molt menor i, en això, hi predomina el sòl classificat com urbanitzable; el sòl urbà i urbanitzable representa una petita proporció del territori municipal.
  
1.2.5 Zones protegides
  
L'àmbit territorial d'ordenació compta amb la presència d'espais naturals valuosos que condicionen les possibilitats d'actuació. Per la seua importància, cal destacar els del Montgó, la zona humida de la Marjal de Pego-Oliva i el del Penyal d'Ifac.
  
A més, en la ubicació de les infraestructures de tractament s'haurà de tenir en compte la proposta de llocs d'interés comunitari realitzada per la Conselleria de Medi Ambient i els llocs ja aprovats per la Unió Europea d'acord amb el contingut de la Directiva Hàbitat i la seua transposició al Dret Espanyol.
  
1.2.6 Localitzación de buits i àrees degradades
  
Les àrees degradades existents en les comarques de la Marina Alta, Marina Baixa i el municipi del Campello amb possibilitats d'integració en el Pla són les pedreres i els abocadors.
  
En la zona estudiada n'hi ha dues grans zones mineres dedicades ambdues a l'explotació de calcàries amb destinació a picada. La primera zona minera es localitza a Adsubia i la segona en la Gola del riu Teulada.
  
En la pedrera de Teulada s'està procedint en aquests moments a redactar un projecte de restauració que inclou el farciment dels buits generats mitjançant residus sòlids inerts.
  
A més d'aquestes pedreres actives existeixen en la zona també antigues explotacions mineres abandonades entre les quals destaquen: les pedreres de Benidorm, la de Dénia, la de la Vila Joiosa, l'actual abocador d'inerts de la Vila Joiosa.
  
A més d'aquests buits miners existeixen en la zona estudiada àrees degradades per l'abocador incontrolat de residus. En quasi tots els municipis s'observen àrees de menudes dimensions al costat de camins o llits fluvials que s'utilitzen per a l'abocament de runes, residus d'obra, efectes domèstics, etc.
  
Tots els municipis de la zona comptaven fins fa poc temps d'abocadors incontrolats de residus sòlids urbans i inerts. Aquests abocadors han estat abandonats i en part clausurats i restaurats a mesura que han entrat en funcionament noves infraestructures de tractament de residus sòlids urbans. Entre els abocadors de residus sòlids urbans de major tamany cal destacar els següents:
  
· Abocador del Campello que ha estat clausurat i està en fase de restauració.
  
· Abocador de Benidorm. Aquest abocador esta sent clausurat i restaurat en aquests moments per la Conselleria de Medi Ambient.
  
· Abocador del Poble Nou de Benitatxell, a causa dels problemes que generava està clausurat en aquests moments.
  
· Abocador de Calp. Aquest abocador es trobava junt a l'autopista i en l'actualitat està clausurat. S'ha intentat restaurar diverses vegades però els forts pendents existents dificulten les labors de segellat.
  
La Diputació d'Alacant i la Conselleria de Medi Ambient han realitzat durant els últims anys una intensa labor de clausura i restauració d'abocadors incontrolats existents en la zona estudiada.
  
1.3 Anàlisi i diagnòstic de la situació actual
  
Residus urbans
  
La producció de residus urbans s'estima en 177.055 Tm que es tracten en la seua totalitat en abocadors de dubtosa qualificació, que no compleixen la totalitat de requisits necessaris perquè s'adeqüe a la vigent Normativa en la matèria.
  
Els residus urbans i assimilables es recullen, pels serveis municipals o les empreses concessionàries del servei, amb una freqüència de 3 a 6 dies a la setmana en els municipis menuts i diària en els més grans.
  
Els residus es recullen en contenidors de distinta grandària i característiques depenent de cada municipi. La recollida es realitza en camions compactadors en els municipis més grans i en altres camions més manejables en els municipis menuts (a causa de la trama urbana que impossibilita la utilització de vehicles més adequats). Una vegada recollits es transporten a una de les dues plantes de transferència en funcionament actualment, situades a Dénia i Benidorm.
  
Els abocadors utilitzats per a l'eliminació són els disponibles en la zona i en altres llocs de la Comunitat Valenciana. L'antic abocador de Benidorm utilitzat majoritàriament en la comarca de la Marina Baixa està en aquests moments en fase de clausura i restauració per part de la Conselleria de Medi Ambient.
  
En general, el sistema actual de recollida dels residus sòlids urbans se considera adequat, si bé el tractament i eliminació requereix infraestructures adequades localitzades en l'àmbit del Pla Zonal.
  
Recollida selectiva
  
Es realitza recollida selectiva de paper cartó i vidre. En l'actualitat no existeix implantada recollida selectiva de matèria orgànica, ni d'envasos lleugers.
  
Alguns municipis tenen implantats sistemes de recollida selectiva d'olis de cuines (Benidorm) i altres residus específics.
  
Residus inerts
  
Els residus d'obres i runes produïdes, que s'estimen en 370.344 Tm/any es dipositen o eliminen de manera incontrolada o en abocadors amb dèficits respecte a la seua adequació a la vigent normativa en la matèria.
  
En l'actualitat, els Ajuntaments no realitzen la recollida d'aquestos residus per la qual cosa aquesta es realitza pels particulars, empreses constructores i algunes empreses subministradores d'àrids que ofereixen aquests serveis als seus clients.
  
En no existir servei de recollida d'aquest tipus de residus es realitzada segons les necessitats del productor, bé pel propi productor o per les empreses que presten servei de recollida i tractament.
  
Per al tractament d'aquests residus existeixen en la Marina Baixa dos abocadors de runes autoritzades, a Benidorm i la Vila Joiosa, si bé la Conselleria de Medi Ambient està procedint en aquests moments a redactar els projectes constructius de dos abocadors controlats de residus inerts en les comarques afectades.
  
Residus voluminosos
  
La producció de residus voluminosos, incloent residus d'electrodomèstics de línia blanca i línia marró que s'estimen en 4.606 Tm. En aquests moments no n'hi ha sistemes implantats en els municipis estudiats de sistemes de recollida i tractament de residus voluminosos. Aquests tipus de residus en l'actualitat es gestionen de manera semblant als residus d'obra o ben mesclats amb altres residus sòlids urbans.
  
Residus singulars
  
La recollida de piles botó s'està realitzant mitjançant menuts contenidors ubicats en comerços. Aquests residus són recollits i transportats per empreses autoritzades fins a les instal·lacions de tractament que l'empresa VAERSA disposa a Buñol (València).
  
La quantitat de piles recollides i tractades en les instal·lacions de VAERSA de Buñol ascendeixen a 162 kg/any.
  
També es recullen en l'àmbit d'estudi els tubs fluorescents esgotats. Aquests són recollits mitjançant contenidors especials ubicats en els comerços. La recollida i transport d'aquest tipus de residus és realitzat per empreses autoritzades i el seu tractament el realitzen en la planta que l'empresa VAERSA disposa a Buñol (València). La quantitat de tubs fluorescents recollits i tractats ascendeix a la quantitat de 14.692 kg/any.
  
El municipi de Benissa compta en aquests moments amb un Ecoparc en el qual els particulars poden dipositar els residus generats en les seues activitats domicialiàries i que no poden ser recollits pels serveis municipals de recollida de serveis. En un futur pròxim la Conselleria de Medi Ambient té previst la construcció d'un Ecoparc en el municipi de Benidorn i un altre Ecoparc es construirà per part de l'Ajuntament de Dénia amb l'ajuda d'altres administracions.
  
Per últim, cal esmentar que l'Ajuntament de Benissa té previst la construcció d'un centre de compostatge de restes de jardineria i l'Ajuntament de Dénia està realitzant experiències de compostatge d'algues marines recollides en la neteja de platges.
  
2. Prescripcions necessàries per a les operacions de gestió de residus
  
2.1 Proposta de gestió de residus urbans
  
2.1.1 Recollida de residus.
  
La recollida i transport dels residus fins a les plantes de transferència es realitzarà pels municipis respectius, els quals, directament o bé a través de qualsevol de les formes establertes en la Llei de Bases de Règim Local, hauran d'adaptar la recollida a les directrius següents:
  
A) La presentació dels residus es realitzarà mitjançant contenidors tancats que es col·locaran en les voreres. El nombre mínim de contenidors a instal·lar serà el previst en el Pla Nacional de Residus, és a dir, 1 contenidor per cada 500 habitants.
  
B) Els contenidors a instal·lar seran els següents:
  
- Contenidors per a la recollida de residus tot-un.
  
- Contenidors per a recollida selectiva de paper-cartó, vidre, envasos lleugers.
  
C) S'implantarà recollida selectiva d'envasos de matèria orgànica en els productors singulars: hotels, restaurants, mercats, grans superfícies, hospitals, centres educatius, etc. A partir de l'entrada en vigor del Pla, i a partir de l'any 2009 es començarà a implantar un sistema de recollida selectiva de matèria orgànica procedent dels domicilis particulars.
  
D) S'implantarà recollida sel·lectiva d'envasos de paper-cartó i vidre en grans superfícies comercials, hotels, restaurants i altres productors singulars. Aquesta implantació estarà d'acord amb el que estableix el Pla d'envasos de la Comunitat Valenciana (en elaboració en aquests moments).
  
2.1.2 Estacions de transferència.
  
L'estació de transferència de Dénia donarà servei als municipis de la Marina Alta que són els següents:
  
Adsubia, Alcalalí, Beniarbeig, Benigembla, Benidoleig, Benimeli, Benissa, Calp, Castell de Castells, Dénia, Gata de Gorgos, Llíber, Murla, Ondara, Orba, Parcent, Pedreguer, Pego, el Poble Nou de Benitatxell, els Poblets, Ràfol d'Almúnia, Sagra, Sanet i Negrals, Senija, Teulada, Tormos, Vall d'Alcalà, la Vall de Ebo, Vall de Gallinera, Vall de Laguar, el Verger, Xàbia i Xaló.
  
La població total que servirà aquesta estació de transferència en els anys horitzó, el volum anual de residus i el volum diari de residus que tractarà seran els següents (dades en Tm):
  
Estació de transferència de Dénia
  
Any Població Població Població Producció Producció
  
Horitzó Dret Estacional Total Anual Diària
  
3361 971.101 17.187 068.101 72.171 900
  
3798 750.737 48.802 675.504 42.107 551
  
0380 214.980 05.324 421.069 71.933 933
  
0708 366.577 29.959 032.801 83.230 743
  
7083 411.755 19.873 837.705 89.653 490
  
0393 122.341 59.664 041.786 20.014 864
  
L'estació de transferència de residus de Benidorm donarà servei als municipis de la Marina Baixa i al municipi del Campello. Així doncs, els municipis servits seran els següents:
  
L'Alfàs del Pi, Altea, Beniardà, Benidorm, Benifato, Benimantell, Bolulla, Callosa d'En Sarrià, el Campello, Confrides, Finestrat, Guadalest, La Nucia, Orxeta, Polop, Relleu, Sella, Tàrbena i la Vila Joiosa.
  
En la taula següent es resumeix la població servida i la quantitat de residus tractats en els anys horitzó del Pla Zonal (dades en Tm):
  
Estació de transferència de Benidorm
  
Any Població Població Població Producció Producció
  
Horitzó Dret Estacional Total Anual Diària
  
0150 800.353 19.789 289.295 417.663 279
  
3752 473.631 11.152 261.420 661.710 285
  
5824 479.182 83.102 140.402 580.805 294
  
0885 095.996 181.635 656.578 571.518 302
  
3722 276.067 702.584 171.443 215.094 295
  
1803 268.720 170.561 180.892 579.997 326
  
No obstant això, els municipis la situació dels quals respecte a les infraestructures de tractaments siga més favorable que la corresponent a les estacions de transferència podran transportar directament els residus a les instal·lacions de tractament.
  
En el termini d'un any des de l'aprovació del present Pla Zonal, el titular de les plantes de transferència existents implantarà sistemes per a la percepció de residus voluminosos en les seues instal·lacions, com també de reducció de volum dels esmentats residus per a facilitar la seua càrrega i transport fins a l'abocador controlat de rebuigs.
  
2.1.3 Valorització dels residus
  
Els objectius de valorització de residus es fixen en l'apartat 1.1. d'aquest document.
  
Els residus d'envasos que es generen es valoritzaran d'acord amb el Pla d'Envasos de la Comunitat Valenciana, que té prevista la construcció d'una planta d'envasos lleugers a Benidorm, que donarà servei, entre altres, als municipis integrats en aquest Pla Zonal.
  
Els residus de paper i cartó i vidre arreplegats selectivament i que no inclosos en el Pla d'Envasos seran valoritzats, per empreses especialitzades i autoritzades, en l'àmbit territorial del Pla Zonal o fora d'ell.
  
La Generalitat Valenciana controlarà que es compleixen els objectius de valorització d'envasos i residus de paper-cartó i vidre contingut en el Pla Nacional de Residus Urbans.
  
La matèria orgànica es valoritzarà per a complir amb els objectius fixats en la Directiva Europea d'abocament. La Generalitat Valenciana controlarà que s'aconseguisquen els esmentats objectius.
  
Es proposa que 50.000 tm/any dels residus urbans que es generen en l'àmbit d'aquest Pla Zonal es tracten en la infraestructura de valorització prevista en la Zona XIV del Pla Integral de Residus de la Comunitat Valenciana, per economia d'escala, amb la qual cosa la instal·lació prevista es dissenyarà per a una capacitat de tractament de 125.000 Tm/any. No obstant això, per causes operatives es podrà, en determinats moments, incrementar o disminuir les quantitats a tractar en cadascuna d'aquestes plantes, amb la qual cosa s'incrementa la seguretat del correcte tractament dels residus.
  
2.1.4 Instal·lacions de valorització de matèria orgànica.
  
Es construirà una planta de selecció i compostatge per a la valorització de les diferents fraccions de residus i especialment de la matèria orgànica, la qual tindrà capacitat per a tractar.
  
Matèria orgànica procedent de recollida selectiva: 20.000 Tm/any
  
Residu sòlid urbà tot un: 125.000. Tm/any
  
Residus de jardineria: 5.000 Tm/any
  
La valorització dels residus consistirà en la recuperació dels subproductes presents en el fem (paper, cartó, plàstic, metalls ferris, metalls no ferris) i la fermentació aeròbica de la matèria orgànica per a la fabricació de compost.
  
Es podran adoptar altres tecnologies de valorització de la matèria orgànica i residus, inclosa la valorització energètica, havent de justificar en aquest cas que es tracta de tecnologies ja en funcionament durant més de dos anys en plantes amb una capacitat de tractament similar a la de la present, presentant certificats de les autoritats ambientals competents en el territori d'ubicació de les instal·lacions exemple sobre el programa de vigilància ambiental executat en les esmentades instal·lacions durant els dos últims anys.
  
Es podran admetre, sempre justificadament, solucions que plategen infraestructures de menor capacitat que la indicada, havent de quedar garantit en aquest cas el tractament d'aquests residus en instal·lacions pròximes de zones confrontants, complint-se en qualsevol cas les prescripcions establertes en el present Pla Zonal.
  
El balanç de masses percentual en pes, que haurà de complir la planta de selecció i compostatge de residus és el següent:
  
Nota: Els residus d'envasos es tractaran a la planta d'envasos lleugers de Benidorm
  
La planta de selecció i compostatge constaran dels elements següents per a garantir l'adequada valorització de residus:
  
A) Àrea de control. Estarà formada per control d'accessos a les instal·lacions, bàscula de pesatge de camions amb sistema informatitzat de control de l'entrada-eixida de camions, oficines de control, menjadors per a empleats, laboratoris, aula multifuncional per a visitants, aparcament per vehicles d'operacions de la planta i visitants.
  
B) Àrea de recepció i selecció de subproductes.
  
Les instal·lacions comptaran amb un fossat per a emmagatzematge almenys, la producció de dos dies de residus sòlids urbans tot-un, residus de jardineria i matèria orgànica procedent de la recollida selectiva, sent el fossat per a cadascun dels residus independent.
  
L'àrea de selecció comptarà amb línies específiques per a:
  
1. Manipulació de matèria orgànica procedent de recollida selectiva. Estarà composta com a mínim per:
  
· Alimentador
  
· Obridor de bosses
  
· Tròmel
  
· Transport de rebuig a premsa
  
2. Línies de selecció de residus sòlids urbans tot-un. Formada per:
  
· Alimentador
  
· Selecció de voluminosos
  
· Tròmel
  
· Àrea de selecció amb llocs de selecció per a triar 5 tipus de subproductes.
  
· Electroimants en la línia de matèria orgànica i línia de selecció per a recuperar metalls ferris.
  
· Corrents de Foucault per a la recuperació de metalls no ferris.
  
3. Línies per a trituració de residus de jardineria
  
4. Altres instal·lacions:
  
· Premsa de rebuigs
  
· Premsa de materials ferris
  
· Premsa de subproductes
  
Totes aquestes línies s'ubicaran en nau tancada.
  
C) Àrea de fermentació-maduració de compost.
  
Aquesta àrea es dissenyarà per a què el període de fermentació-maduració del compost siga com a mínim de nou setmanes.
  
Si s'utilitzen tecnologies que disminuïsquen aquestos períodes de fermentació-maduració hauran de justificar-se els nous períodes aportant documentació sobre aquestos períodes en instal·lacions de característiques similars que hagen estat en funcionament almenys durant 2 anys.
  
La fermentació-maduració es realitzarà en naus tancades dotades de sistemes d'extracció d'aire i biofiltre per a desodoritzar l'aire extret o bé en túnels dotats amb biofiltres per desodoritzar l'aire extret.
  
D) Àrea d'afinament.
  
L'àrea d'afinament estarà formada per una nau tancada en l'interior del qual s'ubicarà les línies d'afinament les quals estaran formades per
  
· Tròmel de 12 mm de pas màxim.
  
· Taules densimètriques o semblant.
  
· Filtre de mànegues per a la captació de pols.
  
E) Àrea d'emmagatzematge.
  
Es construirà una àrea d'emmagatzematge amb nau coberta però no tancada que tindrà capacitat per a emmagatzemar la producció de compost de 6 mesos.
  
F) Altres naus d'emmagatzematge.
  
Es construiran naus cobertes i tancades per a l'emmagatzematge de subproductes prèviament a la seua expedició d'una superfície mínima de 1.000 m².
  
G) Altres instal·lacions.
  
A més de les instal·lacions anteriors les infraestructures de tractament es dotaran de xarxa d'abastiment d'aigua, xarxa d'evacuació de pluvials, xarxa de recollida i bassa d'emmagatzematge de lixiviats, subministrament d'energia elèctrica, etc.
  
2.1.5 Instal·lacions d'eliminació de residus
  
Les instal·lacions d'eliminació de residus consistiran en un dipòsit controlat de rebuigs que s'explotarà pel sistema de bales i en el qual també s'abocaran els residus voluminosos procedents de les plantes de transferència de residus.
  
Aquest dipòsit o abocador es dissenyarà per a tractar una quantitat anual d'abocador de 100.000 Tm/any que es correspon amb la quantitat de rebuigs previstos de les instal·lacions de valoració més els residus voluminosos que es trituraran prèviament al seu dipòsit. La capacitat mínima d'abocament serà de 20 anys de producció.
  
Les instal·lacions se construiran d'acord amb el que estableix la Directiva relativa a l'abocador de residus i el Pla Integral de Residus de la Comunitat Valenciana.
  
Les instal·lacions es dotaran d'una xarxa de recollida de lixiviats i una bassa d'emmagatzematge de lixiviats. La bassa tindrà un volum suficient per a emmagatzemar el doble de pluja màxima en 24 hores amb un període de retorn de 100 anys caigut sobre la superfície de l'abocador.
  
L'abocador disposarà d'una xarxa d'intercepció d'aigües de vessament superficial per a minimitzar la producció de lixiviats.
  
2.1.6 Altres consideracions
  
Les instal·lacions d'eliminació (abocador de rebuigs) s'ubicaran obligatòriament en alguna de les zones aptes delimitades en els plans d'ordenació. A fi de minimitzar els costos de transport dels rebuigs se considera convenient que la planta de selecció i compostatge i l'abocador de rebuigs s'ubiquen junts.
  
2.2 Proposta de gestió de residus inerts
  
2.2.1 Consideracions generals
  
Els municipis inclosos en aquest Pla Zonal hauran de regular mitjançant ordenances municipals els sistemes de presentació en els seus termes municipals i les condicions de transport dels esmentats residus en els seus respectius termes municipals.
  
Els contenidors de residus d'obra hauran de disposar de sistema per a evitar que els particulars dipositen incontroladament residus no pertanyents a la categoria d'inerts i runes d'obra.
  
El transport dels residus haurà de realitzar-se mitjançant sistemes que permeten el cobriment dels residus i per tant, l'emissió de pols o el vessament de residus durant el seu transport. Aquest transport serà competència dels productors sense perjudici que els ajuntaments puguen oferir un servei de recollida pública.
  
Els Ajuntaments redactaran ordenances que garantisquen l'abocament controlat dels residus d'obres. Aquestes ordenances podran referir-se a la no concessió de cèdules d'habitabilitat de vivendes si el constructor no certifica que els residus d'obra han estat gestionats en un abocador controlat, o bé fixa una taxa a l'atorgament de la llicència d'obra que cobrisca les despeses d'abocament controlat dels residus, fixant-se la taxa en un percentatge del pressupost de les obres projectades.
  
En el tractament d'aquestos residus es prioritzarà la restauració de relleus deteriorats o antigues pedreres mitjançant d'aquests residus i la posterior revegetació de l'àrea.
  
La Conselleria de Medi Ambient i la Conselleria d'Innovació i Competitivitat fomentaran que les explotacions mineres puguen tractar residus d'obra i runes dins de les restauracions parcials de les explotacions mineres.
  
Es fomentarà per part de les administracions públiques la utilització d'aquests tipus de residus per a terraplenaments d'obres públiques finançades amb fons públics.
  
2.2.2 Presentació, recollida i transport dels residus
  
Els constructors o els particulars que realitzen obres en les seus propietats seran els encarregats de recollir i transportar els residus d'obra generats i fins a les instal·lacions de tractament existents.
  
La recollida de residus i el transport d'aquest tipus de residus també podrà realitzar-se per empreses especialitzades o pels propis transportistes de productes per a les obres. En aquest cas el responsable que els residus es tracten en instal·lacions autoritzades serà de les empreses especialitzades o dels transportistes.
  
No podran ubicar-se contenidors de residus d'obra en la via pública si aquestos no estan dotats de sistemes que hi eviten el dipòsit incontrolat de residus.
  
Els particulars i empreses podran transportar un màxim de 2 metres cúbics per dia als ecoparcs. Les empreses que utilitzen els ecoparcs per a la gestió de residus inerts hauran de pagar una taxa que fixarà l'explotador de les instal·lacions.
  
Els vehicles de transport de residus d'obra i runes hauran de ser de caixa coberta o bé dotar-se de sistemes per a evitar l'emissió de pols a l'atmosfera o el vessament de residus durant el seu transport.
  
2.2.3 Infraestructures generals d'eliminació de runes i residus de runes.
  
Es construiran com a mínim dues grans infraestructures d'eliminació de residus d'obra i runes de 200.000 T/any de capacitat cada una amb la qual cosa la capacitat total serà de 400.000 T/any. Aquestes infraestructures s'ubicaran de manera que una presta servei a la Marina Alta (Cantera de Teulada) i altra a la Marina Baixa i al Campello (Cantera de la Vila Joiosa).
  
Les dues instal·lacions seran semblants i constaran dels elements bàsics següents:
  
A) Àrea de control
  
Constarà del control d'accessos, bàscula amb sistema informàtic de control de pesatge de camions, oficines, serveis sanitaris, menjadors, aparcament de vehicles, etc.
  
B) Àrea de trituració de residus
  
La infraestructura es dotarà d'una instal·lació de picada trituració de residus dotada de molins de distintes dimensions i tota la instal·lació dotada de sistemes de captació de pols per via humida i eixuta. Aquestes instal·lacions podran ser a l'aire lliure o en nau tancada.
  
La planta de picada trituració permetrà augmentar la densitat dels residus en el vas d'abocament i la seua reutilització en farciments d'obres públiques.
  
Es disposarà d'una àrea per al maneig de residus voluminosos procedents d'obres de demolició.
  
C) Vas d'abocament.
  
El vas d'abocament se condicionarà d'acord amb el que estableix la Directiva 1999/811-CE, del Consell de 26 d'abril de 1999, relativa a l'abocament de residus.
  
La instal·lació es dotarà de la maquinària de compactació i extensió de runes per a incrementar la densitat dels residus.
  
D) Altres instal·lacions.
  
A més de les instal·lacions es dotaran de tanca perimetral, sistema d'intercepció d'aigües de vessament superficial, evacuació de pluvials, sistema de captació i emmagatzematge de lixiviats. La bassa de lixiviats tindrà un volum suficient per a arreplegar el doble del volum d'aigua que pot ploure sobre el vas d'abocament segons la pluja màxima en 24 hores amb període de retorn de 100 anys.
  
Les empreses que utilitzen aquestes instal·lacions hauran de satisfer les taxes fixades per l'empresa explotadora i autoritzades per l'administració de la qual depenguen, llevat que el municipi haja instaurat una taxa a l'atorgament de la llicència d'obres per a cobrir les despeses d'abocament d'aquest tipus de residus.
  
A més d'aquestes instal·lacions mínimes podran construir-se en la zona altres instal·lacions de tractament de residus sòlids inerts que, preferentment s'ubicaran en pedreres i relleus deteriorats i també en terrenys aptes per aquest tipus d'instal·lacions, segons els criteris establerts en el Pla Integral de Residus de la Comunitat Valenciana.
  
2.3 Proposta de gestió de Residus Singulars
  
2.3.1 Definició
  
S'inclouen els següents tipus de residus, dins dels considerats singulars:
  
· Piles
  
· Tubs Fluorescents
  
· Electrodomèstics de línia marró
  
· Electrodomèstics de línia blanca
  
· Voluminosos (mobles i efectes)
  
· Animals morts
  
2.3.2 Instal·lacions de recollida
  
Els Ajuntaments podran establir sistemes de recollida de residus voluminosos (mobles i efectes) i animals morts. En aquests casos els Ajuntaments i l'agrupació d'ells disposaran d'un servei d'informació per a indicar als particulars els serveis disponibles per aquest fi, mantenint acords amb empreses o administracions a l'objecte de tractar adequadament aquests residus.
  
Els productors dels residus singulars seran els encarregats de recollir i transportar els residus generats fins als sistemes de recollida o instal·lacions de tractament existents. Aquest tipus de residus s'haurà de dipositar en els ecoparcs o punts verds previstos en l'àmbit del Pla Zonal.
  
Se construirà un ecoparc o punt verd per a cada municipi. En total es preveu la construcció de 52 ecoparcs. Els distints tipus d'ecoparc es diferenciaran en les infraestructures de recollida disponibles per a poder donar servei a la població establerta i les característiques de les quals són les següents:
  
En els ecoparcs s'haurà de supervisar que no es diposite cap residu distint dels autoritzats i que cada residu es diposite en el seu lloc corresponent.
  
En els ecoparcs (tipus D) podran dipositar residus tant els particulars com els no particulars, i en els punts verds (tipus A, B i C) solament podran dipositar residus els particulars. Les empreses que utilitzen els ecoparcs per a l'abocament de residus hauran d'abonar una taxa fixada per l'administració titular de l'ecoparc.
  
Els particulars i empreses podran transportar un màxim de 2 metres cúbics dia als ecoparcs.
  
Els residus recollits en l'ecoparc es distribuiran en funció de la seua composició, els mobles i matalassos es destinaran a la planta de valorització de matèria orgànica, on seran triturats i duts a abocador. La resta de voluminosos es destinaran a recuperació dels seus components i posteriorment a abocador. Els residus perillosos seran recollits per un gestor autoritzat per al seu transport i tractament.
  
2.3.3 Ecoparcs del tipus D
  
A) Àrea de control
  
Constarà del control d'accessos, bàscula amb sistema informàtic de control de pesatge per a residus de no particulars, oficines, serveis sanitaris, aparcament de vehicles, etc.
  
B) Àrea d'abocament
  
Estarà composta per diferents contenidors amb característiques en funció del residu dipositat. En cada contenidor es dipositarà un tipus de residus i s'indicarà clarament què tipus de residu és.
  
C) Altres instal·lacions
  
A més les instal·lacions es dotaran de tanca perimetral, sistema d'intercepció d'aigües de vessament superficial, evacuació de pluvials, sistema de captació i emmagatzematge de lixiviats.
  
2.4 Model econòmic.
  
Els projecte de gestió de residus tant d'iniciativa pública com d'iniciativa privada hauran d'incloure els estudis i compromisos econòmics financers relatius a les inversions i al finançament de les actuacions a realitzar.
  
En la memòria econòmica es distingirà clarament dos apartats:
  
A) Les inversions per a la construcció de les instal·lacions previstes en el pla zonal.
  
B) Els costos d'explotació dels serveis de valorització i eliminació dels residus.
  
En l'apartat relatiu a les inversions, la memòria econòmica especificarà les amortitzacions de les inversions amb inclusió de tots els costos, que serà a vint anys per a l'obra civil, obres d'urbanització i edificacions i de deu anys per a la maquinària fixa i mòbil.
  
En el cas que el projecte de gestió comprenga altres inversions es justificaran degudament els terminis d'amortització que s'apliquen a les inversions proposades.
  
En aquestos supòsits es proposarà el termini, forma i condicions en què revertiran les instal·lacions a l'administració.
  
En el projecte de gestió es fixarà el cànon per tona a cobrar per la gestió de cadascun dels residus. En el càlcul del dit cànon es tindrà en compte a més de les amortitzacions de les inversions, les despeses de manteniment, despeses d'explotació, fiances, assegurances i per al cas d'abocadors el manteniment de les mesures de control i vigilància per un període de trenta anys a partir de la seua clausura.
  
Així mateix, s'establirà el càlcul del corresponent cànon, per als supòsits que el cost de la inversió en les instal·lacions es finance amb el fons públics, diferenciant segons que l'aportació siga del 25, el 50, el 70 o el 85 per cent del total de la inversió.
  
2.5 Condicions a complir per les entitats supramunicipals per garantir l'eficàcia de la seua actuació en l'execució del pla zonal.
  
Els municipis que es troben integrats en les àrees de gestió del Pla Zonal XV podran agrupar-se en Consorcis o Mancomunitats per a l'execució del Pla Zonal de conformitat amb el que estableix la Llei 10/2000, de Residus, de la Comunitat Valenciana, d'acord amb el que estableix la legislació de règim local.
  
L'entitat supramunicipal que se constituïsca actuarà com a administració competent per a la tramitació i adjudicació dels projectes de gestió, de conformitat amb el que disposen els articles 36 i 37 de la Llei 10/2000, de Residus de la Comunitat Valenciana.
  
El Consorci o Mancomunitat que es constituïsca haurà d'estar integrada per municipis inclosos dins de l'àmbit territorial del Pla Zonal, que representen almenys a més del 50 per cent de la població total de la zona, d'acord amb el nombre d'habitants de dret de l'última rectificació del padró municipal vàlidament aprovada abans de la data de la seua constitució.
  
En tot cas haurà de restar oberta la incorporació de qualsevol dels municipis inclosos en l'àmbit territorial del Pla Zonal.
  
El Consorci o Mancomunitat que se constituïsca haurà de disposar de plena capacitat i recursos tècnics i econòmics suficients per a garantir la correcta execució i desenvolupament de les previsions contingudes en el Pla Zonal i haurà d'estar constituït abans que transcórrega el termini de tres mesos des de l'aprovació definitiva del Pla Zonal.
  
El Consorci o Mancomunitat tindrà com a finalitat l'execució de les previsions contingudes en aquest Pla Zonal i aquelles altres que assumisca en aplicació de la Llei 10/2000 de Residus de la Comunitat Valenciana.
  
Per als residus urbans, el Consorci o Mancomunitat que se constituïsca per a l'àrea de gestió, una única taxa que serà calculada a partir dels costos de construcció i explotació de totes les instal·lacions de valorització i eliminació previstes en l'àrea de gestió.
  
Condicions que ha de reunir el Consorci:
  
El Consorci que se constituïsca podrà ser integrat, a més de, pels municipis inclosos en l'àmbit territorial del Pla Zonal, per la Generalitat Valenciana i per la Diputació Provincial d'Alacant.
  
Els seus Estatuts determinaran els seus fins de conformitat amb el que estableix en aquest Pla Zonal, com també les particularitats del seu règim orgànic, funcional i financer.
  
Condicions que ha de reunir la Mancomunitat:
  
La Mancomunitat que se constituïsca únicament podrà estar integrada pels municipis compresos en l'àmbit territorial del Pla Zonal.
  
Els seus Estatuts establiran els seus fins, de conformitat amb el que estableix aquest Pla Zonal, com també el seu règim orgànic, funcional i econòmic financer.
  
En tot cas el contingut mínim dels seus estatuts serà el que determini l'article 36 del Reial Decret Legislatiu 781/1986, de 18 d'abril, pel qual s'aprova el text refós de les Disposicions Legals Vigents en matèria de Règim Local.
  
El seu règim jurídic serà el que determine la legislació de règim local, i en especial l'article 44 de la Llei 7/1985, de 2 d'abril, reguladora de les Bases de Règim Local; els articles 35 a 38 del Reial Decret Legislatiu 781/1986, de 18 d'abril, pel qual s'aprova el text refós de les Disposicions Legals Vigents en matèria de Règim Local i disposicions concordants.
  
2.6 Termini d'execució del pla
  
El termini d'execució del pla engloba la construcció i explotació de les infraestructures de valorització i eliminació, i la clausura i postclausura del dipòsit controlat. Les empreses que presenten projectes de gestió hauran d'elaborar un calendari d'actuacions, que haurà de garantir l'òptima implantació de les operacions de gestió definides en el Pla Zonal. A nivell orientatiu s'estableix el calendari que s'indica a continuació:
  
1. Construcció
  
- 1º La construcció del dipòsit controlat (abocador de rebuigs) en el termini d'1 any.
  
- 2º La construcció de la planta de selecció i compostatge, en el termini d'1 any i mig.
  
- 3º Instal·lació de sistemes de recepció, reducció de volum, per a facilitar la càrrega i transport de residus voluminosos en les estacions de transferència en el termini d'1 any.
  
2. Explotació
  
- L'explotació de les anteriors infraestructures es perllongarà per un període de 20 anys.
  
3. Clausura i postclausura del dipòsit controlat
  
- D'acord amb la Directiva 1999/31/CE relativa a l'abocament de residus, després de l'explotació del dipòsit controlat, s'haurà de clausurar i garantir el seu control i vigilància en un termini mínim de 30 anys.
  
2.7 Mesures de compensació
  
A continuació s'exposen les opcions a escollir, que es podran presentar en el projecte de gestió pel que fa a les mesures de compensació, a favor d'aquells municipis en el terme municipal del qual s'ubiquen les instal·lacions d'eliminació i valorització dels residus.
  
A) Mesures econòmiques:
  
- Reducció de la càrrega econòmica que comporta la prestació del servei mancomunat de gestió dels residus (reducció de la taxa de gestió de residus).
  
B) Compensacions directes en la gestió de residus:
  
- 100 PTA. o més per tona de residus tractats en la planta de valorització.
  
- 200 PTA. o més per tona de residus eliminats en el dipòsit controlat.
  
- 5.000.000 PTA. o més anuals destinades a realitzar un control ambiental de les instal·lacions per un agent extern independent.
  
C) Mesures de caràcter ambiental:
  
- Finançament per a la creació de zones verds dins del municipi afectat.
  
- Finançament per a la reforestació d'àrees forestals del terme municipal que hagen sofert un incendi.
  
- Ajudes per a realitzar auditories ambientals o implantar l'Agenda 21 Local.
  
D) Mesures de promoció i educació ambiental:
  
- Creació d'una oficina d'informació ambiental o aula mediambiental, que coordine i planifique tots els programes informatius i educatius que tinguen per objectiu la divulgació del Pla Zonal i l'educació dels ciutadans en la gestió dels residus.
  
- Jornades de portes obertes de les instal·lacions de gestió dels residus.
  
- Col·loquis i debats amb la participació de les associacions civils per explicar en què consisteix el nou model de gestió dels residus.
  
E) Qualsevol altra mesura que comporte una millora ambiental en els municipis de la zona.
  
2.8. Mesures d'àmbit municipal
  
2.8.1 Ordenances municipals
  
Les ordenances municipals s'hauran adaptar a les prescripcions i objectius del Pla Zonal per a afavorir la seua implantació i garantir els següents objectius de gestió:
  
· La minimització de la producció de residus.
  
· La recollida selectiva de matèria orgànica, vidre, paper-cartó i envasos lleugers.
  
· La correcta gestió dels residus inerts.
  
A continuació s'enumeren les principals condicions que s'hauran d'incloure en les ordenances municipals:
  
· Condicions relacionades amb els contenidors i horaris:
  
- L'entitat local establirà, en concordança amb el consorci, mancomunitat o associació que se cree, l'horari i la freqüència per a la recollida dels contenidors.
  
- Es requeriran als usuaris les següents especificacions:
  
· Els contenidors s'utilitzaran adequadament dins de l'horari establert, dipositant els residus en bosses ben tancades, i tancant igualment els contenidors després d'usar-los.
  
· No s'obstaculitzarà la càrrega, el buidatge o el trasllat dels contenidors. Per això, s'haurà d'impedir que els ciutadans dipositen les bosses en el sòl, en compte de dins dels contenidors.
  
· No es desplaçaran els contenidors de la ubicació donada per l'ajuntament.
  
· No es produiran danys als contenidors (adhesius o cartells, fer pintades o inscripcions, etc.). L'ajuntament imputarà als responsables el cost del contenidor o contenidors, a més d'imposar la sanció corresponent.
  
· Condicions relacionades amb la minimització de la producció de residus
  
- S'establiran exigències ambientals en la concessió de llicències municipals per a noves empreses que vulguen establir-se en el municipi. En aquest punt els Ajuntaments hauran d'exigir una sèrie de condicions d'obligat compliment a aquelles activitats de nova creació que generen residus. Aquestes condicions se centraran en les següents condicions:
  
· Utilització de la millor tecnologia disponible per a la reducció de la producció de residus i per a la reducció de la seua perillositat.
  
· Garanties sobre la valorització dels residus generats per l'activitat.
  
· Disseny dels productes manufacturats de tal manera que faciliten la recuperació dels subproductes i la valorització de les matèries que contenen quan fora d'ús.
  
· Recollida selectiva de matèria orgànica, paper-cartó, vidre i envasos lleugers:
  
- Se consideraran dues modalitats:
  
· Obligatòria: Per als generadors singulars. En el cas dels comerços que generen caixes de cartó s'haurà de doblegar i lligar dins d'aquestes caixes abans de la recollida.
  
· Voluntària: Extensiva per als veïns. La seua recollida es realitzarà en contenidors comunitaris.
  
- S'haurà de prohibir:
  
· El dipòsit de materials en contenidors que no corresponguen a allò que s'especifique.
  
· La recollida de la fracció dipositada en aquestos contenidors per part de personal alié a l'empresa de recollida.
  
2.8.2 Promoció i educació ambiental.
  
Per a la consecució dels objectius d'un programa integrat de gestió municipal de residus, és imprescindible la participació dels ciutadans i dels agents socials implicats. Per a això, l'ens mancomunat, amb la col·laboració dels municipis, ha d'impulsar la realització d'una campanya de conscienciació social destinada no sols a donar informació sinó també a promoure l'educació mediambiental en els municipis.
  
5.5.2.8 Objectius de la campanya de conscienciació social
  
Els objectius de la campanya de conscienciació social seran els següents:
  
· Aconseguir que els ciutadans entenguen la problemàtica dels residus i coneguen els diferents factors implicats (aspecte cognoscitiu).
  
· Crear consciència en els ciutadans sobre l'impacte ambiental d'una gestió inadequada dels residus i de la necessitat d'aplicar un model més correcte, encara que aquest exigisca un major esforç (aspecte emocional).
  
· Conscienciar sobre les implicacions ambientals de la compra i l'ús de qualsevol producte o servei.
  
· Donar a conèixer el model de gestió de residus i el paper dels diversos agents socials en la cadena de consum: productors, distribuïdors, venedors i consumidors (què deuen i poden fer).
  
· Aconseguir que els ciutadans aprenguen a distingir els diferents fraccions dels residus que han de separar en origen, principalment la matèria orgànica i els residus perillosos, i la manera en la qual l'han de lliurar als sistemes de recollida selectiva.
  
· Canviar els hàbits quotidians, (en un percentatge bastant significatiu) dels ciutadans, pel que fa a la reducció (evitar els embalatges superflus, envasos no retornables, productes d'un sol ús, etc.), la recollida selectiva de les fraccions valoritzables i la recollida selectiva dels residus especials.
  
· Incentivar l'ús i consum de productes de menor impacte ambiental o procedents del reciclatge.
  
· Aconseguir que els distribuïdors i venedors tinguen l'incentiu i la sensibilitat per a participar activament en el model de gestió, mirar d'oferir als seus clients la possibilitat de generar menys residus (productes sense embalatges superflus, productes que no generen residus especials...), col·laborar en la seua valorització (envasos i embalatges retornables o reciclables...) i afavorir la compra de productes reciclats i d'ecobalanç positiu.
  
· Proporcionar als diferents agents socials un sistema d'informació àgil i fonamentat sobre les diverses condicions que afecten al Pla Zonal de Residus, que els done suport i evite la circulació d'idees tòpiques i inexactes.
  
· Coordinar la participació en la recollida selectiva segons les característiques locals de cada municipi.
  
Aquests objectius generals de la campanya de conscienciació hauran d'ajudar a assolir els objectius quantitatius del Pla Zonal de Residus.
  
5.2.9.2 Planificació cronològica de la campanya
  
En funció de la seua distribució en el temps, s'han de desenvolupar dos tipus d'elements de comunicació:
  
· Comuns i simultanis, per a tot el territori en el qual s'aplicarà el Pla de Gestió de Residus. Aquests elements corresponen bàsicament a la fase inicial de la campanya i al seguiment i són principalment les actuacions en els mitjans de comunicació (TV, premsa i ràdio), les inauguracions de les instal·lacions de tractament, la presentació oficial del Pla de Gestió, les exposicions, etc.
  
· Específics per als municipis, de manera que cada municipi els distribuïsca en funció de la seua planificació cronològica. Corresponen a la fase de posada en marxa del programa en el municipi. Aquestos elements són principalment: la distribució de correu personalitzat als habitants del municipi, la distribució de material (tríptic de sensibilització, guia de segregació, mitjans de segregació interna), les visites porta a porta, etc.
  
La campanya tindrà tres fases ben diferenciades: inicial, de posada en marxa, i de seguiment; (cada una amb uns elements de comunicació concrets i diferents).
  
· Fase Inicial:
  
És una fase fonamentalment descriptiva. Donada la importància que els ciutadans coneguen la gestió dels residus sòlids urbans i la recollida selectiva, es crearà una sèrie d'actuacions de comunicació general per a què termes com "residus", "recollida selectiva", "reciclatge", etc., passen a formar part de les inquietuds i preocupacions de la major part de la població. Al mateix temps, aquesta actuació contribuirà a crear una certa expectativa per a la posada en marxa del nou sistema de recollida i gestió.
  
Per aquesta campanya, s'utilitzaran diversos elements de comunicació com:
  
- Articles de premsa
  
- Realització d'un vídeo sobre el Pla de Gestió en general
  
- Preparació d'una exposició itinerant de caràcter general sobre residus oberta al públic
  
- Exposicions en les instal·lacions de gestió que s'inauguren i jornades de portes obertes
  
- Sessions informatives per associacions i col·lectius específics; particularment per a aquells que hauran de participar en la recollida porta a porta.
  
- Preparació de material didàctic per als escolars.
  
- Edició i distribució d'un tríptic de sensibilització.
  
- Preparació del voluntariat que realitzarà les visites "porta a porta" en la següent fase de la campanya.
  
- Realització d'enquestes per a conèixer l'opinió dels ciutadans en condicions com la consciència mediambiental, el nivell de coneixement de la recollida selectiva, la imatge de l'actual sistema de recollida, el grau de predisposició a participar en la recollida selectiva i les motivacions més importants, per a trobar arguments de pes sobre els que fonamentar la campanya. Aquestes enquestes, a més de permetre conèixer el nivell de sensibilització dels ciutadans i les seues preocupacions en aquest àmbit, faran una important funció com a element de comunicació i educació, perquè moltes vegades desperten la consciència dels ciutadans enquestats.
  
La campanya de comunicació s'adreçarà a tots els ciutadans, però n'hi haurà elements concrets per determinats grups o col·lectius que, donades les característiques, es faran mitjançant canals de comunicació específics. Per exemple, es preveu la preparació de material adequat per a la premsa, els escolars, les associacions de veïns, els comerços, les oficines i els mercats, entre d'altres.
  
· Posada en marxa de la campanya
  
La posada en marxa de la campanya requereix unes actuacions de comunicació amb un contingut molt concret que s'ha de coordinar amb la posada en marxa del sistema de recollida de residus. Per aquest motiu, els elements de comunicació que es dissenyen es distribuiran als ajuntaments, de manera que cadascun els distribuïsca a la població uns dies abans de la posada en marxa de la recollida.
  
Entre els diferents elements de comunicació que es poden realitzar per a aquesta etapa es troben:
  
- Enviament d'una carta conjunta de la Conselleria de Medi Ambient i de les autoritats locals, demanant la participació ciutadana i informant del dia que començarà a funcionar el nou sistema de recollida.
  
- Visites porta a porta (amb voluntaris ben preparats).
  
- Col·locació de cartells informatius en els portals sobre la ubicació dels contenidors de recollida selectiva.
  
- Reunions o visites informatives a comerços, mercats, escoles, bars i restaurants.
  
- Distribució d'adhesius entre els comerços, escoles i altres agents col·laboradors, amb la figura i el color del contenidor previst per a la recollida de cada fracció.
  
També és important, com un element més de comunicació, la publicació o la difusió a través de la premsa local dels primers resultats del programa (per exemple, a través de les ràdios municipals).
  
· Seguiment
  
Aquesta és, sense dubte, la fase més llarga de la campanya. El seu objectiu és consolidar la segregació en origen i la participació per part dels ciutadans i col·lectius. Els propòsits que persegueix aquesta fase s'indiquen a continuació:
  
- Augmentar la participació
  
- Millorar la qualitat dels materials segregats
  
- Evitar la desmotivació dels ciutadans, passada la primera fase de la campanya.
  
Durant aquesta fase, a més de la informació als ciutadans, s'hauran de continuar:
  
- Els contactes directes amb els mitjans de comunicació.
  
- Les accions recordatòries dels materials sol·licitats als punts de lliurament.
  
- Els programes d'educació a les escoles amb l'organització de tallers de reciclatge, de compostatge, jornades sobre ecologia, etc.
  
- Les enquestes als ciutadans per a conèixer el grau de participació i el grau de satisfacció amb el servei.
  
2.9 Criteris per al desenvolupament dels projectes de gestió
  
Els projectes de gestió es presentaran una vegada constituït -Consorci-Mancomunitat de municipis que integren l'àmbit de l'àrea de gestió corresponent. Els projectes de gestió es podran presentar per la iniciativa pública o privada. En desenvolupament d'aquest Pla zonal es podran presentar els següents Projectes de Gestió de residus per a les àrees de gestió:
  
· Projecte de gestió de residus sòlids urbans, residus verds o de jardineria, residus voluminosos i residus perillosos d'origen domèstic. Aquest projecte inclourà:
  
- La planta de selecció i compostatge, descrita en l'apartat 2.1.4 d'aquest document.
  
- El dipòsit controlat (abocador de rebuigs) descrit en l'apartat 2.1.5 d'aquest document.
  
- La xarxa d'ecoparcs contemplada en el punt 2.3.2 i 2.3.3 d'aquest document, com també la gestió dels residus recollits en aquestes instal·lacions.
  
· Projecte de gestió de residus de construcció i demolició. Aquest projecte inclourà:
  
- La construcció dels dipòsits controlats de residus inerts descrits en l'apartat 2.2.3 d'aquest document.
  
· Altres projectes de gestió de residus que les administracions competents consideren necessari.
  
Els projectes de gestió que desenvolupen el pla zonal corresponent, contindran com a mínim:
  
a) L'àmbit territorial i la categoria o tipus de residu que constitueix el seu objecte, sempre en referència a l'àrea de gestió corresponent.
  
La delimitació territorial no podrà incloure del seu àmbit territorial àrees que dins de la mateixa zona, establerta pel pla zonal, no tinguen entitat suficient per a constituir un àmbit de gestió propi del residu objecte del projecte.
  
b) La localització de les infraestructures amb un grau de detall 1/5.000, en cas de ser necessària la construcció d'aquestes.
  
c) Avantprojecte de les instal·lacions on es defineixen les dimensions i característiques de les infraestructures, obres i instal·lacions necessàries per a l'execució del projecte de gestió.
  
d) Pla de gestió-explotació de les instal·lacions.
  
e) El calendari d'execució de les infraestructures i instal·lacions i el termini en què finalitzaran les obres i es posarà en funcionament el servei de gestió de residus.
  
f) S'establirà el termini de duració de la gestió del servei.
  
g) En el cas d'infraestructures de valorització i eliminació de residus es requerirà un estudi en detall de l'emplaçament en què es realitzaran els sondeigs, assaigs i treballs de camp necessaris per a determinar:
  
· Permeabilitat del terreny
  
· Estabilitat de talussos
  
· Problemes d'expansivitat
  
· Agressivitat química del sòl
  
· Nivell freàtic i hidrogeologia
  
Aquests paràmetres hauran de complir amb els criteris establerts en el PIR i en la Directiva 31/99 per a ubicació d'abocadors.
  
h) Estudi econòmic financer i càlcul de la Taxa de tractament per a cobrir l'amortització de les instal·lacions i despeses d'explotació del servei i fórmula per a la seua actualització en els diferents anys.
  
i) Criteris per al control de funcionament i qualitat de les instal·lacions.
  
j) Aquellas altres que vinguen establertes per una norma de rang superior.
  
El Pla de Gestió-Explotació de les instal·lacions en els Projectes de Gestió, que inclourà, almenys:
  
1. Les tècniques de valorització i eliminació de residus.
  
2. Justificació del compliment dels objectius de valorització i eliminació de conformitat amb el que estableix l'apartat 1.1.6. del present pla zonal.
  
3. Els compromisos assumits, distingint entre aquells que siguen mínims i imprescindibles i aquells altres de millora o complementaris.
  
4. La constitució de garanties conforme a la Llei 13/1995 de 18 de maig, de Contractes de les Administracions Públiques.
  
5. La forma de prestació del servei o serveis inclosos en el pla de gestió.
  
6. Els estudis i compromisos econòmic financers relatius a les inversions i al finançament de les actuacions a realitzar. Tots els costos de les obres, instal·lacions, explotació i qualsevol altre derivat de la seua construcció o gestió seran a càrrec de l'adjudicatari del pla de gestió.
  
7. Termini, forma i condicions en què, si és el cas, revertiran les instal·lacions i els terrenys a l'administració.
  
8. Organigrama general del personal que gestionarà les plantes.
  
9. Descripció de la maquinària, vehicles i altres mitjans auxiliars que seran destinats a l'explotació.
  
10. Pla de manteniment d'instal·lacions i equips.
  
11. Consums previstos d'energia, aigua i altres reactius o materials.
  
12. Els projectes de gestió que valoritzen la matèria orgànica i obtinguen compost hauran d'incloure també un pla de qualitat del producte, on s'indique la quantitat de compost a mostrejar i les analítiques a realitzar. A més haurà d'incloure un sistema de control de l'etiquetatge del compost.
  
L'Avantprojecte de les instal·lacions contindrà:
  
· Memòria: Descripció del projecte i dels principals elements que formen la planta.
  
- Dimensionament del procés
  
- Diagrames generals del procés
  
- Balanços de masses i energia, si és procedent
  
- Marques, tipus i diferents característiques dels equips i maquinària mòbil o fixa
  
- Plànol d'obres
  
· Plànols: plànols generals, de conjunt, de situació i de detall, estructurals i mecànics, suficients i necessaris perquè l'obra reste perfectament definida i que no puga donar lloc a equívocs.
  
· plec de condicions tècniques: Descripció de les obres i relació de prescripcions.
  
Especificacions dels equips.
  
· Pressupost: se confeccionaran incloent totes les partides necessàries per a l'execució d'obres.
  
· Estudi d'Impacte Ambiental, el contingut del qual s'ajustarà a la Llei Valenciana d'Impacte Ambiental i Reglament que la desenvolupa.
  
· Pla de qualitat: s'elaborarà un pla de qualitat per a l'execució dels treballs, que inclourà l'elecció del laboratori especialitzat, on s'indique la metodologia emprada, com també els assaigs i controls que es faran durant la fase d'execució de les obres.
  
L'estudi Econòmic Financer del Projecte de Gestió contindrà:
  
1. Capacitat de la planta segons l'avantprojecte d'execució
  
2. Rendiment de les infraestructures i maquinària
  
3. Cost de reparacions i manteniment previst de l'obra civil, separat per anys de vida útil
  
4. Cost de reparacions i manteniment previst de les instal·lacions mecàniques separats per anys de vida útil
  
5. Cost de personal d'explotació
  
6. Cost de subministraments d'operació (aigua, electricitat, combustibles , telèfon)
  
7. Cost de depuració d'efluents
  
8. Bonificació per venda de materials i/o electricitat
  
9. Interessos de finançament, termini d'amortització i cost de l'amortització.


Còpia Permalink ELI