Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5804, del 11-07-2008 (2008/8568)

RESOLUCIÓ de 9 de juny de 2008, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis de Bugarra, Alfara de Algimia, Vall d'Alba, Vilafranca, Catí, Fuenterrobles i Alpuente.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5804

Data del DOGV
:   11-07-2008

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2008/8568


Data del document
:   09-06-2008

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Vall d'Alba
    * Bugarra
    * Vilafranca
    * Fuenterrobles
    * Alpuente
    * Catí
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 9 de juny de 2008, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis de Bugarra, Alfara de Algimia, Vall d'Alba, Vilafranca, Catí, Fuenterrobles i Alpuente. [2008/8568]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, el qual estableix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjudici de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental s'haurà de publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 015/05-AIA Bugarra, 164/06-AIA Alfara de Algimia, 188/05-AIA Vall d'Alba, 014/07-AIA Vilafranca, 005/07-AIA Catí, 194/06-AIA Fuenterrobles i 141/06 AIA Alpuente.  
València, 9 de juny de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 15/0050-UPS  
Títol: Pla parcial Àrea Industrial  
Promotor: Ajuntament de Bugarra (València)  
Autoritat substantiva: Ajuntament i CTU  
Localització: A l'oest del cas urbà del municipi de Bugarra  
Descripció del projecte  
1. Objecte de projecte  
El pla parcial de millora industrial d'iniciativa pública, es formula amb el propòsit de revisar el planejament existent, integrant el sòl urbanitzable, l'urbà no consolidat i el no urbanitzable comú, en un nou sector amb illes de grans mides que permeten el desenvolupament a mitjà termini de les dues indústries motors de l'economia local, la cooperativa agrícola i la nau de magatzematge i transformació de garrofa, evitant així l'important sobrecost que implicaria el trasllat d'ambdues indústries en no poder disposar de sòl necessari per a créixer, si es manté l'actual planejament.   
Al mateix temps, aquesta reordenació facilita el desenvolupament de noves àrees industrials i de serveis, amb la intenció d'atraure noves indústries al municipi.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
L'àmbit objecte de l'estudi d'impacte ambiental, que completa el sector industrial ja existent, queda limitat al nord per la carretera CV-377 i al sud per sòl urbà i urbanitzable, a l'est per sòl urbà i la CV-377 i a l'oest pel camí del barranc de l'Ama.  
La superfície total de l'àmbit, incloent sòls urbans, urbanitzables i no urbanitzables, és de 79.864,47 m², dels quals 30.771,07 m² són l'objecte d'aquest estudi d'impacte ambiental, la qual cosa comporta un increment de la superfície de sòl industrial al terme municipal, del 62,67%.  
L'estructura viària proposada està formada per un vial principal d'accés des de l'est, unint-se al nucli urbà i un vial perimetral per la zona oest.  
3. Alternatives  
L'estudi d'impacte ambiental recull tres alternatives:  
1. Alternativa zero  
És aquella en què no es realitza cap acció sobre el planejament vigent, la qual cosa implica el fet de desenvolupar un sòl industrial incomplet, ja que analitzades les necessitats de sòl de les empreses que té voluntat de romandre al municipi, optar per aquesta alternativa implicaria no donar solució a la demanda de sòl que presenten les indústries existents.  
2. Altres propostes  
Serien aquelles resultat dels diferents suggeriments i alternatives que es formulen en cadascuna de les fases del procediment d'aprovació del planejament.   
3. Justificació de la solució adoptada  
Es planteja una ampliació del sòl urbanitzable en uns terrenys que han quedat encerclats per altres sòls urbanitzables i la CV-377, procurant un tancament del municipi per l'oest que proporcionaria la solució a les actuals necessitats.  
S'adopta la solució presentada ja que aquest plantejament, segons l'estudi d'impacte ambiental, respon a necessitats reals de superfície d'illa d'ús industrial, com també a les infraestructures necessàries d'accés, i també al respecte de les servituds d'infraestructures i integració de l'actual cementeri municipal i a la seua ampliació en l'entorn d'acord amb les previsions de les vigents normes subsidiàries.  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 12 de gener de 2005, la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València va remetre al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental una còpia del Pla parcial modificatiu sector industrial del terme municipal de Bugarra, de l'estudi d'impacte ambiental d'aquest i còpia del certificat d'aprovació provisional i del resultat de la informació pública, a l'efecte d'emetre la declaració d'impacte ambiental i incoant-se el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
En data 14 de juny de 2005, la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València va remetre, al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, còpia de l'estudi de paisatge, sol·licitant que s'emetera el corresponent informe.  
2. Informació pública  
L'estudi d'impacte es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el diari Las Provincias de data 9 de setembre de 2004 i en el DOGV núm. 4824, de 20 d'agost de 2004.  
Durant el període d'exposició pública, de vint dies hàbils, no s'hi van presentar reclamacions, segons consta en els certificats emesos per la secretària de l'Ajuntament de Bugarra, en els quals s'incloïa l'aprovació provisional i l'informe del tràmit d'informació al públic realitzat.  
3. Petició d'informació o documentació complementària  
En data 3 d'agost de 2005, el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental emet requeriment de documentació, a fi de completar l'expedient, en el qual se sol·liciten els informes i documents següents:  
- Informe tècnic que justifique la necessitat de reclassificar sòl no urbanitzable per a crear nou sòl urbanitzable industrial quan encara no s'ha desenvolupat el sòl industrial existent al terme municipal.   
- Informe regulat per l'article 11 de la Llei 4/1998, de patrimoni cultural valencià.  
- Informe de l'organisme de conca competent o entitat col·laboradora autoritzada relatiu a la suficiència de recursos hídrics.  
- Certificat de l'entitat gestora de l'EDAR que justifique la capacitat per a admetre les aigües residuals generades pel sector.  
- Certificats que justifiquen la capacitat de gestió de RSU i inerts.  
- Estudi acústic regulat en l'article 36 de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica.  
- Establir els tipus d'indústria permesos en el sector, de conformitat amb la classificació del Decret 54/1990, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Nomenclàtor d'activitats molestes, insalubres, nocives i perilloses, a fi de compatibilitzar i harmonitzar les activitats, amb els usos dels sectors urbanitzables limítrofs.  
- Cost de l'establiment de les mesures correctores  
En data 15 de març de 2006, el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental emet notificació d'advertència de caducitat, paralitzat el procediment des del dia 3 d'agost de 2005, per causa d'inactivitat imputable a l'interessat, en la qual s'adverteix que transcorreguts tres mesos comptadors des de la notificació, es tindrà el procediment per finalitzat.  
En data 9 de juny de 2006, l'Ajuntament de Bugarra remet, al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, la següent documentació, la qual cosa invalida l'advertència de caducitat continuant amb el procés d'estudi d'impacte ambiental:  
- Informe i aclariments sobre diferents punts requerits  
- Sol·licitud d'informe favorable a la Conselleria de Cultura, Educació i Esport sobre la conformitat del projecte presentat amb la normativa de protecció del patrimoni cultural.  
- Sol·licitud d'informe paleontològic  
- Certificat de l'entitat gestora de l'estació depuradora d'aigües residuals sobre la capacitat de l'esmentada infraestructura amb el desenvolupament dels usos proposats.  
- Certificats que justifiquen la capacitat de gestió de residus sòlids urbans i inerts.  
- Certificat de capacitat i suficiència de la xarxa de proveïment d'aigua.  
En data 30 de juny de 2006, la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València va remetre, al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, una còpia de l'informe de suficiència i capacitat de subministrament d'aigua potable del pla parcial corresponent per a la unió d'aquest a l'estudi d'impacte ambiental, emés per Egevasa.  
En data 13 de juliol de 2006, la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València va remetre, al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, una còpia de l'informe sobre l'estudi acústic del Pla parcial de millora industrial de Bugarra, per a la unió d'aquest a l'estudi d'impacte ambiental, emés pel tècnic d'activitats qualificades de la DT de València.  
En data 20 de setembre de 2006, el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental emet nou requeriment de documentació, per trobar encara incomplet l'expedient sol·licitant:  
- Informe emés per la Direcció General de patrimoni Cultural sobre la conformitat del Projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, d'acord amb el que disposa l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
L'esmentat informe ha d'anar acompanyat de l'estudi d'impacte ambiental, al qual es contrau, amb el segell d'autorització en totes les pàgines, en prova de conformitat.  
- Vist l'informe emés per Egevasa en el qual es garanteix un cabal d'11 lps, i un cabal previst de 20 lps, però no s'especifica ni la procedència d'ambdós cabals, ni es fa distinció d'usos, se sol·licita:   
Una taula en què es reculla amb detall, la procedència de l'aigua potable que proveeix el municipi de Bugarra, el cabal que actualment s'està utilitzant establint els diferents cabals destinats tant per a consum urbà com a industrial. S'haurà d'especificar, així mateix, els cabals necessaris tant per a la població estacional com per a la fixa, a fi de poder garantir que en el període estival la població té garantit el subministrament d'aigua potable.  
- Informe inicial o definitori, en el sentit que resulte, sobre l'estudi de paisatge.  
- Còpia de l'estudi acústic.  
En data 25 d'octubre de 2006, l'Ajuntament de Bugarra remet, a fi de complir el requeriment de documentació realitzat pel Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental en data 20 de setembre de 2006, la documentació següent:  
- Un exemplar de l'estudi acústic  
- Un exemplar de l'estudi de paisatge  
- Informe de l'empresa que gestiona l'aigua de Bugarra  
En data 22 de desembre de 2007, el Servei de Patrimoni Arquitectònic i Mediambiental remet informe patrimonial, de conformitat amb l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
En data 2 de gener de 2007, l'Ajuntament de Bugarra remet informe patrimonial emés per la Direcció General de Patrimoni.  
Sol·licitud d'informes sectorials  
En l'expedient s'inclouen els informes següents rebuts durant el procés d'avaluació d'impacte ambiental:  
1. Informe emés per l'entitat de Sanejament d'Aigües, EPSAR, sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració de Bugarra per a admetre els cabals d'aigües residuals generats pel Pla parcial de millora de l'àrea industrial, de Bugarra (València), de 20 de gener de 2005:  
L'entitat comunica que l'EDAR de Bugarra dóna servei a l'esmentat municipi i està dissenyada per a tractar 504 m³/dia, que l'any 2004 ha tirat una mitjana de 259 m³/dia i que el cabal previst, segons les dades aportades pel sol·licitant, és de 204,4 m³/dia.  
Per tant, s'informa de la viabilitat del tractament, sempre que es complisca que l'urbanitzador responsable del desenvolupament urbanístic realitze la corresponent sol·licitud de connexió i les obres necessàries amb aquest fi. Complint, sempre, amb els límits d'abocament establits en l'ordenança municipal d'abocaments.  
2. Certificat de suficiència i capacitat de la gestió de residus sòlids urbans de Bugarra (València), de GirsA, Gestión Integral de Residuos Sólidos, SA, com a empresa responsable de l'esmentada gestió en la localitat de referència, d'1 de juny de 2006, en el que s'informa que:  
Els residus generats pel nou sector seran tractats en la planta de tractament de Guadassuar fins que entre en funcionament el pla zonal VI, VII i IX a què pertany del municipi de Bugarra, moment en el qual tots els RSU seran rebuts i tractats en la instal·lació de gestió corresponent a l'esmentat pla zonal.  
3. Informe d'Egevasa de suficiència i capacitat de subministrament d'aigua potable al Pla parcial de millora de l'àrea industrial, de Bugarra (València), de 6 de maig de 2006, en el qual s'informa que:  
S'ha dut a terme satisfactòriament la substitució de canonades que proveirien la zona, ja que les actuals eren insuficients respecte al diàmetre, per la qual cosa en data de hui la suficiència i capacitat de la xarxa de proveïment està assegurada.  
Pel que fa als cabals que s'han de subministrar, de l'actual instal·lació s'extrauen 11 lps, suficients per a proveir la població i la zona industrial programada. A més, per part de la Conselleria d'Infraestructures i Transport, es va realitzar un nou sondeig i actualment s'està executant la impulsió a un nou dipòsit i la connexió amb la xarxa de proveïment a la població. El cabal previst és de 20 lps.  
Per tot l'anterior, l'informe indica que actualment hi ha suficiència i capacitat, tant de les xarxes com dels cabals per a proveir la població i a la zona industrial programada.  
4. Informe del tècnic d'activitats qualificades de la Direcció Territorial de València sobre l'estudi acústic del Pla parcial de millora de l'Àrea Industrial, de Bugarra (València), de 13 de juliol de 2006, en el qual s'informa que:  
L'informe versa sobre l'estudi acústic presentat realitzat per Adhara Consultores en el qual s'han considerat els punts sensibles següents:  
1. Nucli urbà de Bugarra.  
2. Cementiri municipal.  
L'àrea industrial es considera com un conjunt de 4 fonts puntuals omnidireccionals, corresponent-se cada font puntual amb una illa edificable d'aprofitament industrial.  
Revisades les dades de l'estudi acústic es conclou que els nivells acústics previstos en els punts sensibles no patiran canvis per la implantació del nou polígon industrial i que tenint en compte les mesures preventives i correctores del punt 6 de l'estudi, el tècnic que subscriu considera acceptables les esmentades mesures i emet informe favorable a l'expedient només a l'efecte en quant a acústica es referereix.  
5. Informe d'Egevasa de l'aportació de cabals al municipi de Bugarra, de 17 d'octubre de 2006, en el qual s'informa que:  
El municipi de Bugarra consta de dues perforacions que funcionen alternativament i que respecte a l'ús de l'aigua, el 85% és per a ús domèstic i el 15% per a ús industrial.  
Atés un màxim de funcionament de l'actual grup es podria aportar 17.820 m³/mes, amb la qual cosa es podria abastir una població de 2.376 habitants, més del doble de l'actual població fixa.  
Si a això s'afig la propera posada en marxa d'una nova perforació de 20 lps, es pot garantir el subministrament tant a l'actual població fixa i estacional, com a la futura demanda de consum.  
6. Informe emés per la Direcció General de patrimoni Cultural Valencià i Museus sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, d'acord amb el que disposa l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià, de 19 de desembre de 2006, en el qual s'informa:  
La documentació presentada correspon a un estudi d'impacte ambiental en què es recull l'impacte que el projecte de referència pot causar sobre el patrimoni.  
La prospecció arqueològica no ha localitzat cap resta de cultura material ni de jaciment arqueològic en l'àrea d'explotació.  
Cal recordar que qualsevulla troballa d'índole arqueològica haurà de ser comunicada immediatament a l'administració competent i que l'incompliment de l'esmentada obligació pot ser objecte de sanció.  
Des de la consideració del patrimoni etnològic l'impacte es revela inexistent.  
Per la qual cosa s'emet informe favorable a l'efecte patrimonial previst en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià l'estudi d'impacte ambiental del Pla parcial de millora industrial de Bugarra.  
Així mateix, durant la tramitació s'ha sol·licitat informe als organismes següents:  
7. Servei de Suport Tècnic, de 6 de setembre de 2006, en el qual s'adjunta l'informe relatiu a l'estudi de paisatge del pla parcial de millora industrial del terme municipal de Bugarra (València) en el qual s'informa que:  
En relació amb el document d'estudi de paisatge amb data d'entrada en aquest Servei de 19 de juliol de 2005, s'emet un informe d'acord amb l'article 11 de la Llei 4/2004, d'ordenació del territori i protecció del paisatge, a partir del qual el paisatge actua com a criteri condicionant del nou creixement que es preveu al municipi.  
Revisada la documentació i la legislació que li és aplicable s'observa que l'estudi de paisatge és incomplet per la qual cosa no es pot emetre un informe respecte d'això i l'esmentat servei considera que ha d'omplir-se el que indica i remetre de nou l'expedient refós i diligenciat, prèviament a l'aprovació definitiva d'aquest.  
En data de hui, el Servei de Suport Tècnic no ha emés un informe definitiu respecte al text refós de l'estudi de paisatge de data juliol de 2006.  
Afeccions legals  
1. En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la xarxa Natura 2000, com també a l'existència d'espais naturals protegits, no s'ha detectat, en l'àrea d'estudi, afeccions a cap figura ambiental.  
2. Rambles i llits. En la visita de camp realitzada al lloc s'observa l'existència d'antigues canalitzacions d'aigua associades als camps de cultiu existents al sector. En la documentació únicament es menciona l'existència d'aquestes però no se n'estudia l'estat actual, ni es proposa la reposició després del desenvolupament del sector a fi de garantir la no-afecció als terrenys adjacents que usen l'esmentat sistema per al reg.  
3. Jaciments arqueològics. La prospecció arqueològica i etnològica en l'àrea industrial ha donat com a resultat la no-afecció a cap jaciment arqueològic.  
El projecte de pla parcial disposa d'informe favorable emés per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià i Museus sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, d'acord amb el que disposa l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
4. Punts d'interés etnològic. En l'àmbit d'estudi s'observen alguns elements que podrien presentar un determinat interés etnològic, com a antigues séquies o els murs de pedra que conformen els diversos bancals, per tant, seria adequat estudiar la possible integració d'aquests elements en l'ordenació presentada, de conformitat amb els criteris de la LOTPP.  
5, Viaris. El sector limita pel nord amb la carretera CV-377 per la qual cosa s'ha establit una franja de protecció de 18 m, la qual cosa no compleix amb la normativa vigent que estableix que la zona de protecció de carreteres d'aquest tipus és de 25 metres, de conformitat amb els articles 84 i 85 de la Llei 14/2005, de 23 de desembre, de la Generalitat, de mesures fiscals, de gestió financera i administrativa, i d'organització de la Generalitat.  
Així mateix, aquesta modificació de la llei estableix que els terrenys inclosos en la zona de protecció de la carretera no computaran a l'efecte de les reserves dotacionals mínimes exigible per la legislació urbanística. Per tant, el sector de jardí situat al nord-oest de l'actuació no compleix la normativa vigent.  
6. Cementiri. Encara que el cementiri es trobe en la zona classificada, en l'actualitat, com a urbana i no forma part del projecte, s'observa que l'ordenació detallada ha patit un canvi en ordenar conjuntament tot el sector modificant la zona de protecció existent al voltant del cementiri.  
Aquesta modificació hauria de respectar la franja de protecció que estableix amb aquest fi la llei vigent, el Decret 39/2005, de 25 de febrer, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament pel qual es regulen les pràctiques de policia sanitària mortuòria en l'àmbit de la Comunitat Valenciana.  
Consideracions ambientals  
1. L'àmbit d'estudi pertany, segons s'extrau de l'estudi d'impacte ambiental, a les denominades planes litorals, formada per roques predominantment detrítiques.  
Des del punt de vista de la litologia, l'àmbit d'estudi s'assenta, principalment, sobre cudols, graves, arenes, llims i arenoses.  
Es tracta d'una zona els processos de la qual pertanyen al neogen amb algun aflorament del quaternari. Predominen els materials sedimentaris i roques carbonatades.  
La vulnerabilitat d'aqüífers del sector d'estudi és mitjana, la qual cosa implica des del punt de vista de contaminació de les aigües subterrànies, limitacions per als usos industrials intensius pel risc de contaminació fisicoquímica d'elevada càrrega que comporten, encara que poden ser compatibles usos industrials aïllats o indústria urbana.  
2. En la zona d'estudi presenta una capacitat d'ús agrari elevada, per la qual cosa el planejament presentat proposa un ús poc adequat per a l'esmentat sector.  
El risc d'erosió actual de la zona és molt baix i el risc potencial, moderat.  
3. La vegetació potencial de la zona pertany al termoclima litoral, i a l'ombroclima subhumit en el sector corològic xativí, caracteritzada per la combinació de carrascars sublitorals, suredes i coscollars. No obstant això, l'àmbit no conté aquestes espècies, excepte algun element aïllat, en tractar-se d'una zona antropitzada dedicada al cultiu de cítrics.  
Per tant, les comunitats que es poden trobar són aquelles nitròfiles i arvenses, generalment associades a l'acció antròpica, en camps de cultiu, camins i runams.  
No es reconeix, com indica l'estudi d'impacte ambiental, l'existència d'espècies endèmiques, ni protegides, ni l'existència de microreserves a la zona.  
4. L'estudi d'impacte ambiental estableix que com a conseqüència de la poca varietat d'habitats existents en el sector, format per espècies arbustives de poc port amb exemplars aïllats d'algunes varietats arbòries i camps de cultiu de tarongers, la presència de fauna en el sector no és excessivament variada i tampoc abundant. D'altra banda, la proximitat de l'acció humana limita l'abundància de fauna en l'àmbit.  
La descripció de la fauna, segons afirmen en l'estudi d'impacte ambiental, es basa principalment en l'observació directa com també en l'existència de bibliografia de la zona.  
L'esmentada catalogació engloba aus, amfibis, rèptils i mastofauna, i destaca la presència d'algunes aus com ara l'oroneta comuna i la falcia comuna, incloses ambdues en l'annex II de la Llista d'espècies protegides recollida pel Decret 265/1994, de 20 de desembre, del Govern Valencià, segons indica l'estudi d'impacte ambiental.  
El Decret 265/1994, es troba derogat i ha sigut substituït pel Decret 32/2004, de 27 de febrer, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual es crea i regula el Catàleg valencià d'espècies de fauna amenaçades, i s'hi estableixen categories i normes per a la protecció d'aquestes, en el qual no es troben recollits ni l'oroneta comuna ni la falcia comuna.  
No obstant això, el Reial decret 439/1990, de 30 de març, pel qual es regula el Catàleg nacional d'espècies amenaçades, cataloga l'oroneta comuna dins de l'annex II d'espècies i subespècies catalogades d'interés especial.  
5. Respecte al proveïment d'aigua potable, l'estudi d'impacte ambiental indica que es realitzarà en les mateixes condicions que per a la resta del municipi després d'efectuar les adequades connexions a la xarxa general.  
L'informe d'Egevasa, de data 9 de maig de 2006, informa que les anteriors canalitzacions que resultaven insuficients per a proveir d'aigua la zona, s'han substituït satisfactòriament.  
L'aigua potable que proveeix el terme municipal de Bugarra prové de dues perforacions, els pous del Puente o de La Loma, dels quals s'extrauen 11 lps, segons informe d'Egevasa, de data 19 d'octubre de 2006. Atés un màxim de funcionament de l'actual grup s'obtindrien 17.820 m³/mes, amb la qual cosa es podria abastir una població de 2.376 habitants.  
En l'actualitat, l'ús de l'aigua es reparteix en un 85% per a ús residencial i un 15% per a ús industrial.  
No s'ha fixat el cabal necessari per a satisfer les necessitats d'aigua que generarà el nou polígon. Realitzant una estimació d'un consum mínim d'1,5 l/seg per hectàrea, per a una superfície industrial de 45.416,4 m², 4,5 ha, s'obté un total de 6,8 lps.  
No es descriu quin serà el sistema de reg a emprar per a les noves zones verdes, ni la procedència de l'aigua que s'emprarà per al seu reg.  
La depuració de les aigües residuals es durà a terme en l'EDAR de Bugarra, la qual té capacitat suficient per a tractar el cabal de 204,4 m³/dia previst, segons informe de l'EPSAR, de data 19 de gener de 2005.  
Cal ressaltar que l'actual depuradora no té sistema terciari, per la qual cosa la depuradora no té el sistema apropiat per a tractar les aigües residuals de caràcter industrial.  
Pel que fa al drenatge de les aigües pluvials, segons s'estableix en l'estudi d'impacte ambiental, es realitzarà mitjançant embornals, canalitzacions que abocaran a la xarxa de sanejament. En absència d'una altra dada, s'entén que les aigües pluvials seran conduïdes finalment a la depuradora, la qual cosa en època de pluges pot portar a una saturació de l'actual depuradora.  
L'empresa encarregada de la gestió de residus al terme municipal de Bugarra és Girsa, qui mitjançant informe de data 1 de juny de 2006, garanteix la suficiència i capacitat de gestió dels RSU que generarà el nou sector industrial, indica que en l'actualitat els RSU s'estan portant a una instal·lació de valoració autoritzada, la planta de tractament de Guadassuar.  
En canvi, no es fa cap referència a la gestió dels RSI, que es generaran durant el període d'execució del sector, com també durant la construcció de les diverses indústries.  
L'ocupació del sòl actual és majoritàriament terreny agrícola. L'esmentada ocupació serà substituïda per una zona industrial, amb la conseqüent pavimentació i asfaltat de la majoria del sòl, la qual cosa comportarà una pèrdua de la permeabilitat del terreny.  
6. Des del punt de vista climàtic, aquesta zona participa de les característiques pròpies del clima mediterrani. Les màximes precipitacions es produeixen a l'octubre i són escasses a la primavera. L'estació seca és de 4-5 mesos, l'oscil·lació tèrmica és escassa i les temperatures moderades. Una altra peculiaritat és l'elevada humitat relativa en els mesos més càlids. Les nevades són esporàdiques i les gelades són escasses.  
L'estudi d'impacte ambiental no presenta anàlisi sobre el règim de vents predominants en el sector, per la qual cosa no es poden valorar possibles afeccions de les emissions de les futures indústries sobre el nucli urbà, limítrof amb el sector industrial.  
En la zona d'anàlisi no es troba cap flux d'aigua superficial, excepte la presència d'algunes séquies. Cal destacar, que el riu Túria discorre al sud i a l'oest de l'àmbit, a una distància entre 120 i 250 metres de distància, respectivament.  
7. El sector s'ha considerat com una única unitat ambiental, a causa de l'homogeneïtat d'aquest, tant en l'ús del sòl com en vegetació i cultius.  
8. L'estudi de paisatge presentat reconeix dues unitats paisatgístiques. La identificada com a núm. 1 es correspon amb l'àmbit d'estudi d'aquest estudi d'impacte ambiental. Aquesta unitat està formada per sòls íntegrament dedicats als cultius, situats entre les cotes 182 i 174 msnm, recorreguts per séquies de forma irregular i estructurats mitjançant parcel·les de cultiu de grandària mitjana (entre 1.000 i 3.000 metres quadrats). Com a únic element de ruptura de la gran homogeneïtat d'aquesta unitat es pot destacar el camí que travessa diagonalment en direcció nord-oest a sud-est.  
La millor visibilitat de l'entorn es produeix des de les cotes altes, corresponents amb la part nord, i des de fora de l'àmbit d'actuació s'estableix la zona de la Peña Roja, per la qual cosa s'estableix que dins de l'àrea no hi ha cap fita important ni punt d'especial rellevància.  
Resultat de l'estudi de paisatge es qualifica la qualitat d'aquest paisatge com a mitjana, i s'hi estableixen una sèrie de mesures correctores per a disminuir l'impacte visual que la transformació podria produir des del punt d'observació de la carretera.  
9. L'estudi d'impacte ambiental presenta un gràfic de població del qual s'extrau que la població de Bugarra presenta un creixement negatiu.  
L'agricultura és una de les principals activitats realitzades al municipi, i al seu torn, dóna lloc a l'existència de les dues indústries que hi ha al terme municipal de Bugarra, la cooperativa agrícola i una empresa dedicada als derivats de la garrofa, les quals són, realment, el motor de l'economia local.  
Es tracta d'empreses que donen ocupació a gran part de la població activa del municipi, i excepte els xicotets comerços i alguna empresa dedicada a la fusteria, són l'actual suport de l'economia del municipi. Per tant, el creixement d'aquestes empreses, determinarà el creixement del municipi i la possibilitat d'atraure altres empreses que troben interessant assentar-se ací.  
Les mesures correctores presentades en l'estudi d'impacte ambiental es consideren adequades encara que, s'observa carència d'alguna mesura relativa a la prevenció d'abocaments contaminants, d'emissions atmosfèriques, compatibilitat entre indústria i zona residencial, sistema de sanejament o sistema de reg.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 8.3 c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
S'estima acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte de Pla parcial de millora de l'àrea industrial, del municipi de Bugarra (València), sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació:  
1. S'haurà de disposar d'un sistema separatiu de sanejament, i identificar-se el punt d'abocament de les aigües pluvials i sol·licitant-se el corresponent permís d'abocament a l'organisme de conca corresponent.  
Així mateix, s'haurà de disposar, previ al punt d'abocament, un element de pretractament que permeta recollir sòlids en suspensió, olis i greixos, o qualsevol altre objecte o substància que puga ser arrossegat per l'aigua de pluja i posteriorment abocament a les séquies. Així mateix es disposarà una arqueta per a presa de mostres de l'abocament realitzat.  
2. L'Ajuntament haurà de vetlar per que les indústries que generen aigües residuals de procés industrial disposen d'un pretractament abans de l'abocament d'aquestes a la xarxa general que condueix les aigües residuals a l'EDAR. En tot cas, serà necessari aquest pretractament si les concentracions de l'abocament superaren els límits establits en l'ordenança municipal d'abocaments o el model d'ordenança d'abocaments a la xarxa municipal de clavegueram elaborat conjuntament per l'Entitat de Sanejament de la Generalitat Valenciana i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies.  
3. Qualsevol activitat o ús haurà de tenir resolt el tractament controlat dels seus residus i les activitats industrials hauran de disposar de mesures d'impermeabilització de les zones de processos i emmagatzemament d'aquest.  
4. Si es disposara finalment d'un sistema de reg, aquest haurà de ser independent de la xarxa de subministrament municipal, i s'evitarà la creació de zones verdes que exigisquen gran quantitat d'aigua, optant-se preferiblement per les espècies autòctones o els cítrics ja existents.  
5. A fi de compatibilitzar les indústries amb el sector residencial adjacent, només es permetran les indústries compatibles amb l'ús residencial, d'acord amb els criteris establits en el Decret 54/1990, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Nomenclàtor d'activitats molestes, insalubres, nocives i perilloses, prestant especial atenció a les indústries qualificades pel nomenclàtor de molèsties, en les quals s'haurà d'establir una distinció entre les molèsties per:  
- Sorolls i vibracions: per a la qual s'hauran d'establir dues zones, una primera línia que límit amb sòl urbà residencial que admetrà el grau 2 i una segona línia per darrere de l'anterior que admetrà el grau 3.  
- Olors: s'haurà de permetre la implantació d'indústries únicament que presenten grau 2.  
6. De conformitat amb l'article 45 de l'esmentat Decret 39/2005, de 25 de febrer, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament pel qual es regulen les pràctiques de policia sanitària mortuòria en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, s'haurà de sol·licitar informe respecte d'això de la Conselleria de Sanitat, ja que la nova ordenació afecta directament les condicions d'emplaçament del cementiri.  
7. Respecte a l'afecció de carreteres, i a causa de la modificació de la zona de protecció de carreteres, s'haurà de presentar, previ a l'aprovació definitiva, l'informe favorable dels serveis tècnics de la Conselleria d'Infraestructures i Transport, pel que fa a la compatibilitat urbanística del planejament proposat amb la planificació de carreteres.  
8. S'haurà d'evitar la realització de grans desmunts intentant mantenir, en la mesura que siga possible, els diversos bancals existents, seguint els criteris de l'article 5 de la LOTPP, en el qual s'aposta per la integració del paisatge perifèric, articulant la transició entre la ciutat i l'entorn rural, com també, els criteris de l'article 21 sobre conservació i posada en valor del patrimoni cultural.  
9. L'Ajuntament haurà d'exigir a les empreses, després de la realització de les obres, certificats de recepció de residus sòlids inerts per part d'abocadors o empreses autoritzades per a la gestió d'aquest tipus de residus.  
10. S'haurà d'incorporar com a mesura correctora la reposició, després del desenvolupament del sector, del sistema de séquies, a fi de garantir la no-afecció als terrenys adjacents que usen l'esmentat sistema per al reg.  
11. En el pla de vigilància s'haurà d'establir que no es donaran noves llicències d'activitat si això comporta:  
- Una demanda d'aigua potable tal que supere els 11 lps per als quals es garanteix, en data de hui, el proveïment, sempre que hi haja aportació, davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme, mitjançant un informe favorable de l'organisme de conca competent o entitat col·laboradora autoritzada, l'existència d'aigua potable en quantitat i qualitat suficient per als usos previstos en l'ordenació del pla parcial, segons les previsions dels plans hidrològics, a més de la no-afecció o menyscabament a altres usos existents legalment implantats.  
- El cabal previst d'aigües residuals siga superior als 204,4 m³/dia, sol·licitats pel demandant.  
Segon  
Totes les mesures preventives i correctores proposades com també aquelles derivades dels condicionants exposats hauran de ser recollides per la normativa urbanística de la modificació puntual, bé en allò relatiu a la modificació en si com en el corresponent a les posteriors fases d'execució i funcionament.  
Tercer  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 12 de gener de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 164/5844-HFN  
Títol: Pla especial de reserva de sòl HPO a Alfara d'Algímia  
Promotor: Ajuntament d'Alfara d'Algímia  
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Alfara d'Algímia i CTU  
Localització: Terme municipal d'Alfara d'Algímia (València)  
Descripció del projecte  
1. Objecte de projecte  
L'objectiu pretés és promoure una reserva de 23.822 m² de sòl no urbanitzable protegit d'ús agrícola, segons les vigents normes subsidiàries de planejament d'Alfara d'Algímia, aprovades per la Comissió Provincial d'Urbanisme el 26 de juliol de 1988, per a impulsar una posterior programació que el desenvolupe.  
El projecte comprén, a banda dels dos vials d'entroncament amb el sòl urbà consolidat, un vial paral·lel a la traça urbana actual que vertebra la proposta i al qual donaran accés la majoria de les futures parcel·les.  
També es projecta una zona verda de 3.466 m² a la part oposada al nucli urbà que separarà les noves parcel·les de la Séquia Major de Sagunt, i un xicotet equipament terciari de 1.526 m², compatible amb educatiu.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
- Localització  
L'àmbit de la reserva està situat al sud-est del nucli urbà, confrontant amb aquest. El terreny és de rasant horitzontal, i està destinat principalment al cultiu de tarongers. El sector limita:  
- Al nord, amb sòl no urbanitzable rústic de protecció específica i el riu Palància  
- Al sud, amb sòl no urbanitzable rústic de protecció específica  
- A l'est, limita amb la Séquia Major de Sagunt i un poc més a l'est amb el riu Palància  
- A l'oest, amb el sòl urbà consolidat.  
- Planejament proposat  
Segons la documentació presentada, amb l'ordenació proposada es pretén integrar el nou àmbit amb la traça urbana existent, prolongant els vials en perpendicular (des del carrer Rellotge) com en horitzontal paral·lelament al carrer Major, entre aquest i la Séquia Reial.  
A continuació es presenta un quadre resum de les superfícies de sòl segons l'ús proposat:  
Sòl d'ús residencial 11.606 m² 48% del total  
Sòl d'ús terciari 1.526 m² 6,41% del total  
Zones verdes 3.306 m² 13,88% del total  
Dotacional públic 618 m² 2,59% del total  
Xarxa viària 6.766 m² 28,40% del total  
Superfície total del Pla especial 23.822 m² 100% del total  
D'altra banda, l'edificabilitat es presenta amb els paràmetres següents:  
Edificabilitat màxima residencial 0,35 m²sostre/m²sòl  
Edificabilitat màxima terciari 0,05 m²sostre/m²sòl  
Sostre potencial edificable residencial 8.337,77 m²  
Sostre potencial edificable terciari 1.191,10 m²  
El pla especial preveu que en el futur es qualifique el sòl en dues categories fonamentals: sòl públic, subjecte a les cessions definides en la legislació, i sòl privat per als quals regula l'edificabilitat mitjançant la delimitació de parcel·les, ordenació de volums i ordenances de l'edificació.  
3. Alternatives  
En l'estudi d'impacte ambiental, no es realitza un examen de les alternatives tècnicament viables i justificació de la solució adoptada tenint en compte l'efecte ambiental, tal com s'estableix en la Llei 6/2001, de 8 de maig, de modificació del Reial decret 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental, i l'Ordre de 3 de gener de 2005, de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'estableix el contingut mínim dels estudis d'impacte ambiental.  
Tan sols es fa una enumeració de possibles alternatives sobre la ubicació d'una fàbrica, les característiques de les obres d'aquesta i alternatives sobre la seua execució. En cap cas es fa referència a qualsevol alternativa referent al Pla especial de reserva de sòl per a HPO d'Alfara d'Algímia.  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 10 de maig de 2006 la Secció de Planejament de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València va remetre documentació relativa al Pla especial de reserva de sòl HPO a Alfara d'Algímia, composta per expedient administratiu, estudi d'impacte ambiental, informes i projecte, i es va incoar el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
2. Informació pública  
Es va exposar al públic l'estudi d'impacte ambiental, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el diari Las Provincias, de data 24 de novembre de 2005, i al DOGV núm. 5149, de 5 de desembre de 2005.  
Durant el període d'informació pública no s'hi van presentar al·legacions, segons consta en el certificat emés per la secretària de l'Ajuntament d'Alfara d'Algímia de data 23 de gener de 2006, en els quals s'incloïa certificat de l'aprovació provisional, l'informe del tràmit d'informació pública realitzat.  
3. Peticions d'informació o documentació complementària  
En data 14 de juny de 2006, s'emet requeriment de documentació, per part d'aquest servei, a fi de completar l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental, en el qual se sol·licita la documentació següent:  
- Informe que justifique la idoneïtat o compatibilitat de la proposta de Pla especial de reserva de sòl HPO enfront de la tramitació del Pla general d'ordenació urbana d'Alfara d'Algímia.  
Sol·licitud d'informes sectorials  
En l'expedient incoat s'inclouen els informes següents sol·licitats durant la tramitació del pla parcial:  
1. Servei de Suport Tècnic de l'Àrea d'Urbanisme de la Direcció General d'Ordenació del Territori, de data 9 de gener de 2007, que emet informe sobre l'estudi de paisatge del Pla especial de reserva de sòl HPO a Alfara d'Algímia, el qual conclou el següent:  
«...En conclusió, cal informar que: l'objecte d'aquest informe és el Pla especial de reserva de sòl HPO a Alfara d'Algímia, el tràmit d'informació pública del qual va concloure amb anterioritat a l'entrada en vigor de la LUV, 1 de febrer de 2006, i per tant, no és exigible de conformitat amb l'anteriorment assenyalat, l'estudi d'integració paisatgística, sense perjudici que, tal com s'ha indicat anteriorment, el paisatge actue com a criteri condicionant.  
Per això, s'emet aquest informe en contestació a la sol·licitud d'aquest Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial, i s'assenyala que per la data d'informació pública de l'expedient de referència no cal que s'acompanye d'instrument de paisatge, per la qual cosa no cal que aquest Servei emeta un informe al respecte.»  
2. Informe de l'Entitat de Sanejament d'Aigües (EPSAR), de data 21 de febrer de 2005, sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració de Torres Torres per a admetre els cabals d'aigües residuals generats pel Pla general d'Alfara d'Algímia, el qual conclou emetent informe de viabilitat del tractament de l'EDAR de Torres Torres de les aigües residuals generades pel Pla general d'Alfara d'Algímia (València) sempre que es complisquen quatre condicionants tècnics de connexió, compliment de límits d'abocament segons ordenança municipal, com també de les actuacions d'ampliació de les instal·lacions.  
3. Informe de la mercantil Sociedad Española de Abastecimientos, SA (SEASA), com a empresa responsable de la gestió del servei d'aigua potable i clavegueram del municipi d'Alfara d'Algímia, de data 3 de març de 2006, sobre la suficiència d'aigua per al subministrament al Pla especial de reserva de sòl HPO, el qual informa del següent:  
- «... Que segons les dades sol·licitades per aquest ajuntament l'esmentat pla especial de reserva de sòl constarà de 88 habitatges equivalents amb una ràtio de 1.000 l/hab. dia i una ponderació d'1,26 vegades per al consum estival, en conseqüència, el consum que caldrà cobrir a l'estiu serà de 110 m³ al dia.  
- Comptant que en el futur es mantinguen els actuals nivells dels aqüífers, el proveïment d'Alfara d'Algímia si posseeix els cabals necessaris per al mencionat pla especial, sempre que s'adeqüen, si és el cas, les actuals xarxes de distribució amb els augments de diàmetres i línies, necessaris per a arribar a la nova zona urbanística.»  
Afeccions legals  
Respecte a l'estudi d'impacte ambiental de febrer de 2006,  
1. Després de la consulta de les cartografies temàtiques i estudis integrants dels sistemes d'informació territorial publicades per la COPUT, PGOF, CTV i xarxa Natura, no s'han detectat afeccions sobre l'àrea d'estudi.   
2. PATRICOVA  
La zona objecte del pla parcial no es troba localitzada en cap punt de risc d'inundabilitat segons els estudis duts a terme per la Generalitat Valenciana (PATRICOVA).   
3. Camins ramaders  
L'àmbit d'actuació del pla especial no afecta cap camí ramader dels existents al municipi d'Alfara d'Algímia.  
4. Rambles i llits  
Hi ha llits o barrancs entesos com a tals que poden veure's afectats de manera indirecta per l'actuació proposada. Es tracta de la Séquia Major de Sagunt que discorre a l'est del sector en direcció nord-sud, formant el límit de l'àmbit del pla especial. D'altra banda, més cap a l'est paral·lel al pla especial transcorre el llit del riu Palància.   
Per això, hauran d'entendre's subjectes al que disposa el Reial decret legislatiu 1/01, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text refós de la llei d'aigües, i el Reial decret 849/86, d'11 d'abril, pel qual s'aprova el Reglament del domini públic hidràulic que desenvolupa els títols preliminar, I, IV, V, VI i VII de la Llei 29/85, de 2 d'agost, d'aigües.  
5. Jaciments arqueològics  
En l'àmbit d'estudi no es troben jaciments arqueològics, no obstant això, haurà d'obtenir-se informe relatiu al compliment del que disposa la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
Consideracions ambientals  
1. Pertany a les denominades planes litorals, superfícies que a penes deformades apareixen quasi planes en la plana litoral, farcides per materials col·luvials, materials detrítics del transport fluvial, i per aportacions marines i lacustres. Les masses d'al·luvions del Palància i les seues rambles i afluents donen formes planes d'argiles i arena. Dipòsits caracteritzats per la mescla de materials procedents d'al·luvions fluvials i erosions de vessant, com a conseqüència de donar-se ambdós processos simultàniament. Freqüents a la província i associats a barrancs i rambles d'escàs desenvolupament transversal, com també a la vora dels massissos mesozoics.  
Des del punt de vista de la litologia, l'àmbit d'estudi s'assenta principalment sobre cudols, graves i arenes. Es tracta d'una zona els processos de la qual pertanyen al quaternari. Predominen els materials sedimentaris, detrítics i roques carbonatades. L'erosió actual de la zona és molt baixa i l'erosió potencial baixa.  
La capacitat d'ús del sòl és elevada. En l'àmbit d'actuació s'assigna un ús agrícola.   
No apareixen àrees degradades o relleus deteriorats. No apareixen zones forestals.  
2. D'acord amb l'estudi d'impacte ambiental presentat, en l'àmbit d'actuació no s'ha trobat cap espècie inclosa en els annexos I i II de l'Ordre de 20 de desembre de 1985, de la Conselleria d'Agricultura i Pesca, sobre protecció d'espècies endèmiques o amenaçades. Com tampoc es recull cap espècie del Catàleg nacional d'espècies amenaçades (RD 439/1990, de 30 de març, BOE núm. 82, de 5 d'abril de 1992) actualitzat per les Ordres 29 agost de 1996, 9 de juliol de 1998, 9 de juny de 1999, 10 de març de 2000, 28 de maig de 2001, MAM/2734/2002 de 21 d'octubre i MAM/1653/2003 de 10 de juny, publicades totes elles en el Butlletí Oficial de l'Estat (BOE).  
Segons l'estudi d'impacte ambiental, a més de la presència de les espècies de cultiu es troben formacions de caràcter nitròfil, producte de les activitats d'adobament dels cultius, principalment tarongers, i els camins limítrofs. Atés el grau d'antropització, les espècies trobades solen ser d'àmplia distribució cronològica.  
Segons l'estudi d'impacte ambiental, no es troben en l'àmbit àrees forestals que hagen patit incendis a partir de l'entrada en vigor de la Llei 4/1992, de sòl no urbanitzable.  
3. En l'estudi d'impacte ambiental es presenta una llista que recull aquelles espècies que d'una manera o una altra es relacionen amb l'àrea d'estudi. Aquesta llista és una simple recopilació de noms en què s'assenyala la probabilitat de la seua presència a la zona o no. Per la qual cosa resulta molt bàsica i dóna poca informació sobre la fauna existent en el sector, ja que no assenyala en quins punts es pot trobar predominança de cada espècie ni com fan ús de l'àrea d'estudi, assenyalant si és l'àrea de campeig, de nidificació o quins són els punts més freqüents de pas. Per tant, la informació a aquest respecte resulta insuficient, la qual cosa porta a una difícil valoració de la zona.  
D'altra banda, en la llista presentada en l'estudi d'impacte ambiental s'han trobat algunes de les espècies amb algun tipus de protecció d'acord amb el Decret 32/2004, de 27 de febrer, del Consell de la Generalitat, pel que es crea i regula el Catàleg valencià d'espècies de fauna amenaçades, i s'estableixen categories i normes per a la protecció d'aquestes, com són el cas del teuladí de l'estornell negre. L'estudi d'impacte ambiental no especifica l'afecció del projecte a aquestes espècies que apareixen en la llista.  
En l'estudi d'impacte ambiental, no es fa referència als invertebrats, peixos, rèptils i mamífers presents en l'àmbit o relacionats amb aquest.  
Segons l'estudi d'impacte ambiental, no cal indicar la presència d'individus catalogats com d'especial interés o en perill d'extinció, ni es troben en l'àrea d'estudi, cap de les espècies del Catàleg nacional d'espècies amenaçades, Reial decret 439/1990, de 30 de març.  
4. Segons l'estudi d'impacte ambiental, el sector està dotat d'aigua potable per a subministrament de les zones urbanes des de les quals es connectaran els sòls d'aquest pla especial. La connexió a la xarxa d'aigua potable es realitzarà mitjançant les pertinents connexions i xarxa de distribució d'aigua potable, en el punt d'accés més pròxim a la xarxa existent en sòl urbà.  
Segons l'informe de la mercantil Sociedad Española de Abastecimientos, SA (SEASA), com a empresa responsable de la gestió del servei d'aigua potable i clavegueram del municipi d'Alfara d'Algímia, de data 3 de març de 2006, el proveïment d'Alfara d'Algímia sí que posseeix els cabals necessaris per a l'esmentat pla especial, sempre que s'adeqüen, si és el cas, les actuals xarxes de distribució amb els augments de diàmetres i línies, necessaris per a arribar a la nova zona urbanística.  
Segons l'estudi d'impacte ambiental, el sanejament de les aigües residuals d'Alfara d'Algímia es realitza en l'actualitat a través de la depuradora situada a Torres Torres. Segons projecte, la xarxa de clavegueram connectarà amb la xarxa municipal en l'accés a la urbanització. S'adoptarà una xarxa separativa per a la xarxa de pluvials com la de fecals.  
S'aporta en la documentació presentada, informe tècnic o certificat de l'entitat gestora de l'EDAR que du a terme la depuració i el sanejament de les aigües residuals produïdes al municipi d'Alfara d'Algímia, sobre la capacitat d'aquesta per a assumir els cabals generats pel nou pla general en tramitació. Atés que l'esmentat pla general preveu el Pla especial de reserva de sòl HPO, tal com es presenta en la documentació de l'expedient objecte d'aquesta declaració d'impacte, es considera que l'esmentat informe assumeix els cabals d'aigües residuals generades pel pla especial.  
5. Respecte a la hidrologia superficial, l'àrea d'estudi es troba formant part de la conca del riu Palància. Aquest riu es caracteritza per presentar un règim molt irregular interanualment i fins i tot dins d'un mateix any, de manera que presenta un estiatge molt pronunciat i fortes crescudes després de pluges intenses, a causa de l'aportació de quatre barrancs els llits dels quals són de curta longitud, forts pendents i règim molt irregular.  
En l'àmbit del pla especial no es troben barrancs o llits que puguen veure's afectats per l'actuació i per això, capaços d'alterar el règim d'aportacions del riu.  
D'altra banda, el límit est del sector està format per la Séquia Major de Sagunt i el camí rural que va paral·lel a la séquia. A causa de l'ocupació del sòl es passarà d'un terreny agrícola a una superfície urbanitzada, la qual cosa implica la pavimentació i l'asfaltatge de la majoria del sòl, amb la conseqüent pèrdua de la permeabilitat del terreny i, per tant, una disminució de la humitat del sòl, la qual cosa serà perjudicial tant per a les zones que s'inclouen en el sector com per a les adjacents. Això comportarà que la Séquia Major de Sagunt, i en menor grau el riu Palància, reba major aigua d'escorriment en l'època de pluja.  
Serà de compliment obligatori el Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text refós de la llei d'aigües i l'establiment de la zona de servitud i zona de policia els marges del riu de les quals es troben subjectes i la Llei d'ordenació del territori i protecció del paisatge de la Comunitat Valenciana 4/2004, com també per a obtenir l'autorització d'abocaments de les aigües de pluja a la Séquia Major de Sagunt.  
6. Segons l'estudi d'impacte ambiental, el clima de la zona participa de les característiques pròpies del clima mediterrani litoral septentrional, hiverns suaus i estius calorosos. Pel que fa a les precipitacions absolutes a finals d'estiu i principi de tardor, indiquen que es tracta d'un clima semiàrid. Per al clima de la zona s'han pres les dades obtingudes a partir de les estacions de Sagunt i Gilet. El clima de l'estació meteorològica de Sagunt es classifica com a semiàrid mesotèrmic, amb poc o gens de superàvit a l'hivern. La precipitació anual mitjana és d'aproximadament 471 mm, i se superen els anys humits els 800 mm mentre que els anys secs la precipitació anual no arriba als 300 mm.  
7. L'estudi d'impacte ambiental no presenta un estudi acústic en el qual es concloga que les dades obtingudes donen peu a fer l'afirmació que l'impacte sobre les condicions d'assossec (sorolls i olors) és neutre ja que no s'alteren les condicions actuals. El soroll és inferior als límits establits. (Punt 2.6.5. valoració global de l'impacte, estudi d'impacte ambiental, pàgina 51).  
Atesa la proximitat al nucli urbà consolidat, de l'àmbit d'actuació, s'hauran d'incorporar a l'estudi d'impacte ambiental mesures correctores per a corregir l'efecte provocat per la maquinària i la resta d'elements que poden provocar algun tipus d'alteració del nivell sonor de la zona. Aquestes mesures hauran de preveure's també en el programa de vigilància ambiental.  
L'estudi d'impacte ambiental no integra en la seua documentació un estudi d'ordenació i protecció del paisatge. Sí que hi ha informe del Servei de Suport Tècnic de l'Àrea d'Urbanisme de la Direcció General d'Ordenació del Territori, de data 9 de gener de 2007, sobre l'estudi de paisatge del pla especial de reserva de sòl HPO a Alfara d'Algímia, el qual conclou que per la data d'informació pública de l'expedient no cal que s'acompanye d'instrument de paisatge.  
Segons l'estudi d'impacte ambiental, l'execució del pla especial provocarà la incorporació al medi de tota una sèrie d'infraestructures, instal·lacions, edificacions, etc., que ocasionaran una distorsió paisatgística, la qual és recuperable i amb possibilitat de mesures correctores. No obstant això, en l'apartat 2.6.4. mesures correctores de l'estudi d'impacte ambiental, no es presenten mesures respecte d'això.  
Per això, vist l'informe del Servei de Suport Tècnic d'aquesta Conselleria i ateses les característiques del pla especial, es considera que el paisatge no actua com a criteri condicionant per al seu desenvolupament.  
8. Segons l'estudi d'impacte ambiental, en l'àmbit d'estudi no hi ha cap jaciment arqueològic localitzat en l'àmbit sobre els sòls que es reclassifiquen i passa de ser sòl no urbanitzable a sòl urbanitzable.  
L'estudi d'impacte ambiental, no estableix com a mesures protectores inicials que prèviament a qualsevol actuació sobre aquests haurà de realitzar-se un estudi de prospecció arqueològica que una vegada remés a la Conselleria de Cultura i Patrimoni, aquesta mateixa emetrà un informe vinculant a què quedarà subjecte aquest estudi d'impacte ambiental pel qual haurà de presentar-se un annex a aquest que recollirà les mesures correctores, protectores i de vigilància que de l'esmentat informe de la Conselleria de Cultura, Direcció General del Patrimoni Cultural Valencià es deriven.  
S'haurà d'aportar l'informe definitiu previst en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, resultat de preveure en l'estudi d'impacte ambiental aquestes actuacions realitzades, els resultats i el programa de vigilància o mesures correctores respecte d'això. L'esmentat informe serà vinculant per a la resolució final del projecte.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.G del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Pla especial de reserva de sòl HPO a Alfara d'Algímia, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i supeditat al compliment dels condicionants establits a continuació:  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. S'haurà d'aportar l'informe definitiu emés per la Direcció General de Patrimoni Valencià en compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià. En el cas que l'esmentat informe resulte desfavorable, així haurà d'entendre's també aquesta declaració d'impacte ambiental.  
2. La xarxa de sanejament serà separativa de la xarxa de pluvials, hi haurà de ser completament estanca, i connectada a la corresponent EDAR.  
3. D'acord amb l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'ordenació del territori i protecció del paisatge, informe favorable de l'organisme de conca competent, sobre la seua disponibilitat i compatibilitat de l'increment de consum de recursos hídrics, motivat per l'actuació, amb les previsions dels plans hidrològics, a més de la no-afectació o menyscabament a altres usos existents legalment implantats.  
4. L'Ajuntament haurà d'exigir a les empreses, després de la realització de les obres, certificats de recepció de residus sòlids inerts per part d'abocadors o empreses autoritzades per a la gestió d'aquest tipus de residus.  
5. Durant la fase d'execució, s'haurà de definir l'àrea on quedarà aparcada temporalment la maquinària d'obra indicant, si és el cas, el lloc on es duran a terme les labors de neteja i manteniment d'aquesta. Així mateix, es recorda que els canvis d'oli, filtres i qualsevol altre residu de manteniment de maquinària i vehicles hauran de ser degudament gestionats per un taller o gestor de residus tòxics i perillosos degudament autoritzat, s'hauran d'exigir a les empreses els certificats que acrediten l'entrega dels residus generats a empreses gestores autoritzades.  
6. Durant la fase d'execució, s'haurà de preveure i identificar una zona per a l'abassegament dels materials que s'han d'emprar en les obres d'urbanització i edificació, tot evitant l'ocupació dels terrenys limítrofs.  
7. En el cas que les construccions afecten els serveis i infraestructures de reg, serà necessària la reposició. S'haurà de garantir la continuïtat de totes les canalitzacions i canonades que travessen el sector i tinguen una funcionalitat més enllà dels límits d'aquest. Qualsevol desviació o alteració de la Séquia Major de Sagunt haurà de disposar de l'autorització de la comunitat de regants o de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, qui determinarà la manera en què es duran a terme les actuacions proposades.   
8. D'acord amb l'article 245 del Reial decret 849/86, d'11 d'abril, pel qual s'aprova el Reglament del domini públic hidràulic, que desenvolupa els títols preliminars, I, IV, V, VI i VIII (modificat pel Reial decret 606/03) de la Llei 29/1985, de 2 d'agost, d'aigües, haurà d'obtenir l'autorització de l'organisme de conca competent per a l'abocament de les aigües pluvials al llit de la Séquia Major de Sagunt.  
9. Per a l'adequació de la zona verda s'haurà d'utilitzar terra adequada, en cap cas residus, i espècies vegetals autòctones que no requerisquen gran quantitat d'aigua per a la subsistència d'aquestes. Les esmentades espècies hauran d'emprar-se igualment en la restauració dels possibles talussos naturals que s'executen amb motiu de la urbanització.  
10. Hauran de respectar-se les zones de protecció i de domini públic per afecció de vials exposades en la Llei 6/1991, de 27 de març, de carreteres de la Comunitat Valenciana, com també la Llei 14/2005, de 23 de desembre, de mesures fiscals, de gestió financera i administrativa, i d'organització de la Generalitat Valenciana.  
Tercer  
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 19 de gener de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient  
Expedient: 188/05-AIA   
Títol: Modificació puntual núm. 7 del PGOU de la Vall d'Alba (Castelló)  
Promotor: Ajuntament de la Vall d'Alba  
Autoritat substantiva: Conselleria de Territori i Habitatge   
Localització: Terme municipal de la Vall d'Alba, Castelló  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte  
L'objecte de la modificació és la reclassificació dels terrenys entre els nuclis urbans de la Pelejana i la Pelejaneta, inclosos aquests, en sòl urbà d'ús residencial i compatibles l'ús hoteler, hostaler i terciari. La superfície total de sòl no urbanitzable d'ús comú que s'ha de reclassificar és de 74.918 m².  
El promotor justifica l'actuació tenint en compte que els nuclis de la Pelejana i la Pelejaneta són actualment urbans amb ús residencial efectiu malgrat trobar-se sobre sòl no urbanitzable.  
Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
- Localització  
El terme municipal de la Vall d'Alba es troba situat al centre de la província de Castelló, a la comarca de la Plana Alta.  
La zona objecte de la modificació del PGOU se situa al nord-oest del nucli urbà de la Vall d'Alba, entre els nuclis coneguts com la Pelejana i la Pelejaneta.  
Els límits de l'actuació són:  
- Límit nord: edificacions del nucli urbà denominat la Pelejaneta.  
- Límit sud: edificacions del nucli urbà denominat la Pelejana.  
- Límit oest: parcel·les agrícoles de sòl no urbanitzable.  
- Límit est: carretera CV-15.  
- Planejament vigent i proposat  
Segons els antecedents de l'estudi d'impacte ambiental el pla general vigent delimita com a sòl urbà parteix del nucli denominat la Pelejana, excloent les àrees adjacents a l'església de recent construcció i les connectades a la carretera d'accés. Pel que fa al nucli de la Pelejaneta, està classificat en el planejament com a sòl no urbanitzable comú.  
Com s'ha indicat anteriorment l'objecte de la modificació del pla general és la reclassificació de la zona d'actuació, un total de 74.918 m² entre els nuclis urbans de la Pelejana i la Pelejaneta, a sòl urbà d'ús residencial, sent compatibles l'ús hoteler, hostaler i terciari.  
- Ordenació prevista i usos  
Segons l'estudi d'impacte ambiental i el seu annex la normativa urbanística que s'ha d'aplicar serà el títol VII del PGOU de la Vall d'Alba, ordenances particulars de les zones de qualificació urbanística.  
En el plànol O.2. de Qualificació i usos del sòl, de l'annex de documentació complementària a l'estudi d'impacte ambiental s'estableix el quadre-resum següent:  
Usos Superfície (m²)  
Residencial 30.155  
Equipaments 8.348  
Vials i aparcaments 27.669  
Zona verda 11.781  
CV-15 441  
TOTAL 78.394  
Alternatives  
L'única alternativa que preveu l'actuació proposada seria la no-execució de la reclassificació proposada, per la qual cosa no realitza una anàlisi d'alternatives, sinó que presenta una justificació de la solució adoptada.  
Justifica aquesta modificació puntual en el fet de no haver previst la realitat física i social existent històricament entre els dos nuclis urbans previstos en el PGOU vigent, per quant, si bé en el pla esmentat es preveuen els nuclis urbans de la Pelejana i la Pelejaneta com a independents i separats, la realitat és que en la pràctica aquests es troben pràcticament units, i únicament hi ha un espai o superfície en l'actualitat no edificada que els separa, si bé per aquesta discorre un camí ramader, que en forma de vial uneix ambdós nuclis conformant-ne en la realitat només un. Aquest vial servirà tal com serveix en l'actualitat com a accés als nuclis urbans de la Pelejana i la Pelejaneta, i no es permet nova entrada directa des de la CV-15.  
Tramitació administrativa  
Expedient 188/05-AIA  
- Amb data entrada de 28 de juliol de 2005, l'Ajuntament de la Vall d'Alba remet a la Direcció Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge:  
Annex documentació complementària a l'estudi d'impacte ambiental de la modificació núm. 7 del PGOU de la Vall d'Alba (2 còpies, data 21 de juliol de 2005).  
Certificat d'acord de la Junta de Govern local d'aprovació de l'esmentat annex (data 27 de juliol de 2005).  
- Amb data entrada de 13 de setembre de 2005, la Direcció Territorial remet al la Direcció General de Gestió del Medi Natural (Àrea d'Avaluació Ambiental) la documentació enviada per l'Ajuntament de la Vall d'Alba.  
Això provoca l'obertura d'un nou expedient, núm. 188-AIA, corresponent a un altre procés de tramitació ambiental (en el qual s'aplicaran les lleis actualment en vigor) respecte a la modificació puntual núm. 7 del PGOU de la Vall d'Alba (antic expedient caducat núm. 125/02-AIA al novembre de 2004).  
Expedient 125/02-AIA (caducat)  
- Amb data entrada de 24 de gener de 2002 l'Ajuntament de la Vall d'Alba remet a la Direcció Territorial la documentació següent:  
Dos exemplars de la modificació puntual núm. 7 i l'estudi d'impacte ambiental d'aquesta (febrer i setembre de 2001, respectivament)  
Certificat sobre el resultat de la informació pública (data maig 2001)  
Certificació de l'Acord del Ple d'aprovació provisional de l'esmentada modificació puntual i l'estudi d'impacte ambiental d'aquesta (data juny de 2001).  
- Amb data entrada de 14 de març de 2002, la Direcció Territorial remet a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi Natural:  
Documentació referent a la modificació del PGOU de la Vall d'Alba.  
Informe tècnic sobre l l'estudi d'impacte ambiental presentat.  
- Amb data eixida de 27 de maig de 2003, el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental sol·licita a l'Ajuntament de la Vall d'Alba ampliació de la documentació remesa en relació al tràmit d'avaluació d'impacte ambiental de la modificació puntual núm. 7 del PGOU.  
- Amb data d'eixida de 28 de novembre de 2003, el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental sol·licita novament a l'Ajuntament de la Vall d'Alba l'ampliació de documentació ja requerida el 27 de maig.  
- Amb data eixida de 12 de novembre de 2004, la Direcció General de Gestió del Medi Natural resol la caducitat de l'expedient 125/02-AIA relatiu al projecte modificació puntual núm. 7 del PGOU de la Vall d'Alba (Castelló), pel fet que no s'ha enviat la documentació sol·licitada. Es remet informe sobre la caducitat de l'expedient a la Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló i a altres organismes implicats en la tramitació administrativa.  
Informació pública  
L'Ajuntament de la Vall d'Alba certifica el 2 de maig de 2001, que la informació pública de la modificació núm. 7 del PGOU de la Vall d'Alba i el corresponent estudi d'impacte ambiental d'aquesta, va ser anunciada en el DOGV núm. 3971, de 2 d'abril de 2001, en el periòdic Mediterráneo de data 2 de març de 2001 i en el tauler d'anuncis del mateix Ajuntament.  
També se certifica que durant el termini d'un mes concedit per a presentar al·legacions no s'ha presentat cap al·legació.  
Peticions d'informació o documentació complementària  
Segons es comprova en els documents existents en l'expedient al novembre de 2001 la Direcció Territorial de la llavors Conselleria de Medi Ambient, sol·licita a l'Ajuntament de la Vall d'Alba el següent:  
- Els documents tècnics que integren la totalitat de la modificació del pla general.  
- Certificat del resultat de la informació pública.  
- Estudis d'impacte ambiental corresponents (la informació es requereix en dos exemplars).  
Posteriorment amb dates de 27 de maig de 2003 i 28 de novembre de 2003, el Servei d'avaluació d'impacte ambiental sol·licita a l'Ajuntament de la Vall d'Alba l'ampliació de la documentació remesa en relació al tràmit d'avaluació d'impacte ambiental de la modificació puntual núm. 7 del PGOU. L'ampliació d'informació és respecte als aspectes següents:  
- Cartografia del planejament vigent i previst.  
- Normativa urbanística que s'ha d'aplicar.  
- Informació de camins ramaders.  
- Descripció de sistemes de gestió de residus del municipi.  
- Aportació d'informe de la Conselleria de Cultura i Educació referit a jaciments.  
- Document d'estudi d'impacte ambiental firmat pel tècnic autor.  
Amb data 17 de gener de 2006, la Direcció General de Gestió del Medi natural realitza el següent requeriment de documentació:  
1. Aspectes que s'han de completar de l'estudi d'impacte ambiental.  
2. Còpia del PGOU de la Vall d'Alba.  
3. Estudi de paisatge i informe favorable sobre aquest.  
4. Estudi acústic i informe sobre aquest.  
5. Informe favorable al tractament del camí ramader.  
6. Tractament de les oliveres centenàries.  
7. Anàlisi de la cartografia temàtica.  
8. Mesures correctores per a la vulnerabilitat dels aqüífers.  
9. Indicar la protecció per al sòl forestal.  
10. Informe vinculant de l'Entitat de Sanejament.  
11. Acreditació de la recollida de residus sòlids urbans.  
En data 10 de maig de 2006, revisada la documentació enviada el 10 d'abril de 2006, es realitza un nou requeriment de documentació:  
1. Informe favorable del tractament del camí ramader assagador de l'Arc Romà.  
2. Ampliar la capacitat d'aquesta EDAR, o bé complementar-la amb la connexió mitjançant xarxa de sanejament a una altra EDAR pròxima, per a així poder admetre el total de l'aigua residual generada.  
3. Informe de suficiència de recursos hídrics en quantitat i qualitat suficients.  
4. Informe vinculant de la Direcció General de Patrimoni de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural valencià, d'acord a l'article 11 de la Llei 4/1998.  
5. Informe favorable sobre l'estudi de paisatge.  
6. Informe favorable de l'estudi acústic.  
En data 27 de novembre de 2006, revisada la documentació remesa a l'octubre de 2006, es realitza un nou requeriment de documentació:  
1. Informe sobre la suficiència de recursos hídrics en quantitat i qualitat suficients.  
2. S'haurà de presentar informe vinculant de la Direcció General de Patrimoni de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural valencià, d'acord a l'article 11 de la Llei 4/1998.  
3. Informe favorable sobre l'estudi de paisatge.  
4. Informe favorable de l'estudi acústic.  
Documentació complementària  
Amb data entrada de 24 de gener de 2002 l'Ajuntament de la Vall d'Alba remet a la Direcció Territorial la documentació sol·licitada:  
- Dos exemplars de la modificació puntual núm. 7 i l'estudi d'impacte ambiental d'aquesta (amb dates de febrer i setembre de 2001, respectivament)  
- Certificat sobre el resultat de la informació pública (data maig 2001)  
- Certificació de l'Acord Ple d'aprovació provisional de l'esmentada modificació puntual i l'estudi d'impacte ambiental d'aquesta (data juny de 2001)  
Amb data entrada de 28 de juliol de 2005, l'Ajuntament de la Vall d'Alba remet a la Direcció Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge un annex de documentació complementària a l'estudi d'impacte ambiental de la modificació núm. 7 del PGOU de la Vall d'Alba en què contesta a l'ampliació d'informació anteriorment sol·licitada.  
En resposta al requeriment de data 17 de gener de 2006, es rep en data 10 d'abril de 2006 la documentació següent:  
- Estudi de paisatge.  
- Estudi acústic.  
- Document de síntesi.  
- Documentació complementària a l'estudi d'impacte ambiental.  
En data 23 de maig de 2006 es rep informe relatiu a la capacitat de la planta depuradora d'aigües residuals de la Pelejana.  
En data 2 d'octubre de 2006 es rep informe favorable de camins ramaders.  
Informes sectorials  
Informe relatiu a la capacitat de la planta depuradora d'aigües residuals de la Pelejaneta de la Diputació de Castelló.  
De data 19 d'abril de 2006 informa que:  
La producció actual d'aigües residuals és de 24,4 m³/dia, i el nombre d'habitatges previstos augmentaria en 72 m³/dia i el restaurant existent implica un volum diari màxim de 25 m³/dia.  
La capacitat de tractament de la depuradora d'aigües residuals de la Pelejana és de 50 m³/dia, segons el projecte d'execució d'aquesta. Aquesta nova EDAR donarà servei a la població actual i al sector que s'ha de desenvolupar. No assumirà la totalitat dels cabals des del primer moment, ja que és previsible que el restaurant funcione a ple rendiment ocasionalment.  
D'altra banda l'ocupació dels habitatges del nou sector es produirà de manera ocasional per la qual cosa la depuradora no assumirà tots els cabals apuntats des del primer moment. No obstant això, s'ampliarà la depuradora de la Pelejana en el cas que siga necessari.  
Actualment els nuclis de població de la Pelejaneta i la Pelejana no tenen xarxa municipal de clavegueram i depuració. La depuradora està en fase de recepció de l'obra.  
Per tot el que s'exposa anteriorment, es pot afirmar que l'increment de producció d'aigües residuals que comportarà la modificació número 7 del Pla general de la Vall d'Alba denominada ampliació de sòl urbà a la Pelejaneta, podrà ser assumit per la depuradora de la Pelejana.  
Informe de la Secció Forestal del Servei Territorial de Medi Ambient sobre el camí ramader.  
De data 21 de setembre de 2006  
Atés que no hi ha delimitació administrativa del camí ramader núm. 3 assagador de l'Arc Romà de Cabanes, sense perjudici de millor criteri i atenint-se al dret de propietat, s'emet l'informe següent:  
1. El traçat longitudinal del camí ramader grafiat en el plànol I.4, es correspon amb el classificat.  
2. Es marca com a sòl afecte de camí ramader en l'àmbit de la seua amplària legal una franja de 37,5 m d'amplària del camí ramader grafiat en el plànol I.4, en el tram no consolidat que connecta els dos nuclis urbans. La resta que es considera consolidat, mantindria l'amplària existent entre finques.  
3. D'altra banda, el text del foli de l'estudi d'impacte ambiental titulat 3. Informació de camins ramaders, redactat per JLF Ingeniería, no es correspon amb la informació gràfica que consta en els plànols aportats per l'Ajuntament, objecte d'aquest informe, ja que en aquests no consta cap modificació del traçat, ni aquesta és necessària.  
Informe de Fomento Benicásim SA empresa encarregada de la recollida de residus sòlids urbans.  
De data 15 de juliol de 2005, certifica que l'empresa Fomento Benicásim SA realitza la prestació del servei de recollida de residus sòlids urbans a tot el municipi de la Vall d'Alba, inclosos els disseminats de la Pelejana i la Pelejaneta.  
Informe dels Serveis Tècnics de la Direcció Territorial de data 6 de març de 2002.  
En l'informe s'explica breument l'objecte del projecte i l'àmbit d'actuació, indicant que la zona té un considerable valor paisatgístic, a causa de les seues qualitats perceptives pròpies del paisatge interior del Maestrat, a més de ser una zona molt visible per la proximitat d'aquesta a la carretera CV-15. També s'indica que la representació del camí ramader és incorrecta, i s'hi adjunta un plànol amb el traçat correcte d'aquest.  
L'informe és favorable sempre que s'integre l'execució de l'obra en el paisatge de la zona, a més d'observar el tractament adequat al camí ramader.  
Afeccions legals  
A continuació es comenten les diverses afeccions legals que haurien d'estar incloses en l'estudi d'impacte ambiental.  
1. Xarxa Natura 2000 i espais naturals protegits a la Comunitat Valenciana  
En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la xarxa Natura 2000, no s'ha constatat l'existència en l'àmbit d'actuació de llocs d'interés comunitari denominats LIC, proposats per a formar part de la xarxa Natura 2000 ni ZEPA designades per a formar part de la xarxa Natura 2000. Tampoc apareixen espais naturals protegits de la Generalitat Valenciana (parc natural, paratge natural, paratge natural municipal, reserva natural, monument natural, lloc d'interés i paisatge protegit) ni zones humides catalogades. Tampoc microreserves vegetals ni forests d'utilitat pública.  
2. Domini públic hidràulic  
No hi ha cap llit en l'àmbit d'actuació d'aquesta modificació puntual del PGOU de la Vall d'Alba.  
A l'oest de l'àmbit d'actuació es troba la rambla de la Viuda, la qual presenta un règim irregular i molt discontinu. Les aigües de vessament superficial del municipi són drenades fins a la rambla de la Viuda a través de xicotets barrancs de curs molt curt i règim molt irregular.  
3. Camins ramaders  
La zona d'actuació és travessada pel camí ramader denominat assagador de l'Arc Romà, que discorre en direcció sud-est - nord-est pel límit de l'àmbit d'actuació. El referit camí ramader serveix en l'actualitat com a via de comunicació entre el nucli la Pelejana i el de la Pelejaneta.  
Els camins ramaders queden regulats, a tot l'Estat espanyol, per la Llei 3/95, de 23 de març, de camins ramaders (BOE núm. 71, 24/03/1995). Amb aquest fi s'ha d'assegurar el manteniment de la integritat superficial dels camins, la idoneïtat dels itineraris i dels traçats, juntament amb la continuïtat del trànsit ramader i la resta d'usos complementaris i compatibles amb aquest.  
En la documentació complementària enviada en data 10 d'abril de 2006, asseguren que després del desenvolupament de l'actuació, s'integra en la trama urbana respectant l'amplària d'aquests.  
En data 27 de setembre de 2006 es rep l'informe favorable de camins ramaders, en el qual es marca com a sòl afecte de camí ramader en l'àmbit de la seua amplària legal una franja de 37,5 m d'amplària del camí ramader, en el tram no consolidat que connecta els dos nuclis urbans. La resta que es considera consolidat, mantindria l'amplària existent entre finques.  
4. Patrimoni cultural  
Dins del terme municipal de la Vall d'Alba la Conselleria de Cultura té inventariats 2 jaciments arqueològics en l'Inventari de jaciments arqueològics de la Direcció General del Patrimoni Cultural Valencià:  
- Vil·la romana del Pla de l'Arc.  
- La Via Augusta, que travessa de nord a sud la província de Castelló.  
Segons estableix la documentació complementària a l'estudi d'impacte ambiental, la prospecció arqueològica realitzada en la zona ha resultat negativa pel que fa al patrimoni arqueològic i etnològic. Únicament podrien considerar-se com a béns etnològics alguns dels habitatges dels nuclis habitats.   
En la documentació complementària enviada en data 10 d'abril de 2006, s'inclou:  
- Full d'entrada en Registre de Conselleria de Cultura de sol·licitud de prospecció arqueològica, amb data 13 de juliol de 2005.  
- Estudi complet de prospecció.  
- Fulls de registre d'inici de prospecció, amb data 23 de novembre de 2005, i de finalització d'aquesta amb data 9 de desembre de 2005.  
Es requerirà l'informe regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià de la Conselleria de Cultura.  
5. Carreteres  
L'àmbit d'actuació afronta a l'est amb la carretera CV-15. Per tant la modificació del PGOU haurà de tenir en compte el que estableix la Llei 6/1991, de 27 de març, de la Generalitat Valenciana, de carreteres de la Comunitat Valenciana, en especial pel que fa a les zones d'afecció de la carretera.  
Es manté la zona de protecció de 25 m establida en l'article 33 de la Llei 6/1991. Se sol·licitarà permís a l'administració titular de la via, Diputació de Castelló, per a l'execució de les obres dins de l'àmbit del sector.  
L'accés al futur nucli urbà de Pelejana-Pelejaneta, es realitzarà pels accessos actuals, i no es permet una nova entrada directa des de la CV-15.  
6. Incendis forestals  
En l'àmbit d'actuació no s'han produït incendis forestals des de l'entrada en vigor de la Llei 3/1993.  
7. Sòl forestal  
Segons la cartografia de l'inventari forestal vigent a la Comunitat Valenciana (E 1:10.000) hi ha una xicoteta taca de sòl forestal en la part nord-est de l'àmbit d'estudi, inclosa en el pla com a zona verda.  
En la documentació complementària a l'estudi d'impacte ambiental, afirmen que la zona forestal considerada es classifica com a Àrea de sòl forestal comú, i que a fi d'assegurar el manteniment de la massa forestal arborada s'integrarà en les zones verdes del sector, mantenint aquells exemplars amb gran port, elevat estat de maduresa, o tinguen la consideració de singulars o rares en l'àmbit local o comarcal.  
Conforme la Llei 3/93, de 9 de desembre, forestal de la Comunitat Valenciana, les zones urbanitzades a la vora de terrenys forestals, han de disposar d'una franja perimetral de defensa enfront d'incendis forestals. Les mesures de prevenció en urbanitzacions o zones urbanitzades han de ser de doble sentit: per un costat s'han de prendre les mesures per a defendre els habitatges dels incendis forestals i d'altra banda, s'ha d'evitar que d'aquests habitatges s'inicie un incendi forestal.  
L'article 151 del Reglament de la Llei 3/93, estableix el que segueix: mantenir nets de vegetació els vials d'accés, cunetes i faixes de protecció en els seus marges, com també totes les parcel·les perimetrals, i en qualsevol cas hauran de complir les normes establides que respecte d'això indiquen els plans generals d'ordenació urbana o normes urbanístiques de rang inferior, i les ordenances municipals.  
Per tant, seria convenient la inclusió d'un pla de prevenció de la urbanització enfront d'incendis forestals i la tramitació d'aquest al mateix temps que els plans generals o parcials d'urbanisme.  
Consideracions ambientals  
1. A continuació se citen les afeccions ambientals més importants detectades mitjançant la cartografia temàtica i les visites de camp:  
- Vulnerabilitat d'aqüífers a la contaminació  
L'àmbit posseeix una vulnerabilitat mitjana a la contaminació d'aqüífers, per la qual cosa l'adequació urbanística d'aquesta categoria de terrenys és compatible amb els usos residencials intensius i extensius, i presenten limitacions per als usos industrials. Qualsevol activitat o ús en aquestes zones ha de tenir resolt el tractament controlat dels seus residus.  
En la documentació complementària a l'estudi d'impacte ambiental, proposen una sèrie de mesures correctores que permetran una adequació del projecte al medi.  
- Risc de lliscament-despreniment  
L'àrea d'estudi no té risc de lliscament o despreniment, ni tampoc risc d'inundació.  
- Risc d'erosió actual i potencial  
En tota la superfície el risc d'erosió actual és molt baix, i el risc d'erosió potencial, moderat   
- Accessibilitat potencial als recursos hídrics  
Es caracteritza per posseir una classificació de grau mitjà.  
- Capacitat agrològica del sòl.  
Atenent a la classificació del sòl per la seua aptitud per a l'explotació agrícola i forestal, la zona d'estudi es troba dins d'una capacitat agronòmica moderada.  
2. Es tracta d'una zona rural agrícola, associada als cultius de fruiters.  
3. Cal destacar la presència d'oliveres centenàries (Olea europaea) en el sector. La majoria d'aquestes se situen en la zona destinada a equipaments. Algunes d'aquestes ja han sigut integrades a zones enjardinades. Altres exemplars se situen en una parcel·la en el qual es proposa l'ús residencial.  
En la documentació complementària a l'estudi d'impacte ambiental, asseguren que aquestes oliveres s'integraran en zones enjardinades del sector o es trasplantaran a aquestes, ja que els exemplars trobats són de gran port.  
4. Explotació dels recursos naturals  
Proveïment d'aigua potable  
En l'estudi d'impacte ambiental no diu res a aquest respecte. En la documentació complementària enviada en data 10 d'abril de 2006, aporta dades de consum d'aigua potable en els últims anys i consum d'aigua potable derivat de l'actuació proposada.  
Per a la previsió de l'augment del consum d'aigua potable prenen uns consums basant-se en els valors reals obtinguts en una població de característiques semblants a la Vall d'Alba:  
  
Aplicant-lo a la modificació núm. 7 del PGOU de la Vall d'Alba, amb una superfície de 78.394 m² i 120 habitatges, s'obté un consum total d'aigua potable de 80.876,47 m³/any.  
No hi ha cap certificat de l'organisme de conca ni de l'entitat gestora respecte la suficiència de recursos hídrics.  
Aigües residuals  
Els nuclis urbans de la Pelejaneta i la Pelejana no tenen xarxa municipal de clavegueram i cap depuració, per la qual cosa aboquen les seues aigües residuals sense cap tipus de tractament al terreny.   
Per a donar solució a aquest problema s'ha optat per un sistema de depuració biològic. Es dissenya una EDAR amb una capacitat de 50 m³ diaris, mitjançant un sistema d'aireig prolongat de tipus intermitent (SBR), compost per un bufador en caseta prefabricada, sensor d'oxigen, graella de distribució, sensors de membrana de bambolla fina i quadre elèctric de funcionament.  
En la documentació complementària enviada en data 10 d'abril de 2006 es calcula el volum d'aigua residual.  
Als nuclis de població de la Pelejana i la Pelejaneta resideixen 122 habitants. Suposada una dotació de 200 l/hab., implica un volum d'aigua residual actualment de 24,4 m³ .  
Si es preveuen 120 habitatges, a 3 habitants per habitatge, implicaria un volum d'aigua residual de 72 m³/dia.  
A més, hi ha un restaurant en la zona que genera 25 m³/dia, els quals sumats als anteriors, donen un total de 121,4 m³/dia d'aigua residual generada.  
L'esmentada depuradora es troba en fase de recepció d'obra. Però aquesta EDAR no té suficient capacitat per a admetre els 121,4 m³/dia d'aigua residual generats, ja que només admet 50 m³/dia.  
En data 23 de maig es rep informe de la Diputació de Castelló el qual afirma que l'increment de producció d'aigües residuals que comportarà la modificació número 7 del Pla general de la Vall d'Alba, denominada ampliació de sòl urbà en la Pelejaneta, podrà ser assumit per la depuradora de la Pelejana.  
No obstant això, s'ampliarà la depuradora de la Pelejana en el cas que siga necessari.  
Aigües pluvials  
Entre les mesures correctores per a la protecció d'aqüífers, assenyala que s'habilitarà un sistema de canalització de pluvials que assegure l'abocament final d'aquests preferentment a llit públic, amb l'autorització prèvia d'abocament expedit per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
La xarxa de sanejament serà separativa de la xarxa de pluvials, i serà completament estanca, i connectada a la corresponent estació depuradora.  
Es disposarà, abans del punt d'abocament, d'un element de pretractament que permeta recollir sòlids en suspensió, olis i greixos, o qualsevol altre objecte o substància que puga ser arrossegada per l'aigua de pluja.   
Residus sòlids urbans  
En l'estudi d'impacte ambiental en l'apartat de mesures correctores diu que en la construcció dels vials es reservarà un lloc específic per a situar contenidors de tres tipus de residus distints a fi de facilitar el reciclatge.  
Hi ha un informe de la mercantil Fomento Benicásim SA que certifica que l'esmentada mercantil és l'encarregada de la recollida de residus sòlids urbans a tot el municipi de la Vall d'Alba, inclosos els disseminats de la Pelejana i la Pelejaneta.  
En la documentació complementària enviada en data 10 d'abril de 2006, es calcula la producció de residus sòlids urbans derivada de l'actuació proposada. La producció màxima esperada és de 157,68 t per a una població resident de 360 persones. Els residus sòlids urbans es tractaran en una planta de tractament de fems situada a la localitat d'Onda.  
5. Contingut de l'estudi d'impacte ambiental  
Pel fet que l'expedient 188/05-AIA, de títol Modificació núm. 7 del PGOU de la Vall d'Alba (Castelló), el promotor del qual és l'Ajuntament de la Vall d'Alba, ha començat de nou la seua tramitació ambiental corresponent al setembre de 2005, se li aplicarà tota la normativa vigent fins a l'esmentada data.  
En el requeriment de documentació de data 17 de gener de 2006, es realitza una breu anàlisi dels continguts mínims de l'ordre de 3 de gener de 2005, que es considera que no s'han desenvolupat adequadament. Responen en data 10 d'abril de 2006, amb documentació complementària a l'estudi d'impacte ambiental, esmenant els aspectes sol·licitats.  
6. Mesures correctores  
Proposen mesures per a la protecció dels aqüífers:  
- S'haurà d'optimitzar fent ús de fertilitzants i pesticides.  
- S'haurà d'evitar l'aplicació massiva sistemàtica de productes fitosanitaris, procurant la utilització de pesticides de baixa toxicitat.  
- Les àrees residencials, dotacionals i terciàries, com també els vials i àrees d'aparcament hauran de disposar de pavimentació impermeable i s'hauraà d'habilitar un sistema de canalització de pluvials que assegure l'abocament final d'aquests preferentment a llit públic.  
- La xarxa de sanejament haurà de ser separativa de la xarxa de pluvials, i haurà de ser completament estanca, i connectada a la corresponent estació depuradora.  
7. Paisatge  
Segons l'informe dels Serveis Tècnics de la Direcció Territorial de data 6 de març de 2002 la zona té un considerable valor paisatgístic, a causa de les seues qualitats perceptives pròpies del paisatge interior del Maestrat, a més de ser una zona molt visible per la seua proximitat a la carretera CV-15. L'informe conclou que és favorable sempre que s'integre l'execució de l'obra en el paisatge de la zona.  
En l'estudi de paisatge proposa mesures correctores per a la fase de construcció i per a la distribució espacial: infraestructures, vials, lluminàries, zones de vianants...  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 8.3.C, del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tant, i a la vista de tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
S'estima acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la modificació puntual núm. 7 del PGOU del la Vall d'Alba (Castelló), el promotor de la qual és l'Ajuntament de la Vall d'Alba, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada, i amb els condicionants establits a continuació.  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. S'ha de presentar un informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer o de l'entitat col·laboradora autoritzada per al subministrament d'aigua potable al sector, sobre la disponibilitat d'aigua potable en quantitat i qualitat suficient per a la previsió de consums que es desprén del desenvolupament del sector, tal com recull l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'ordenació del territori i protecció del paisatge.  
En el cas que l'esmentat informe resulte desfavorable, així haurà d'entendre's també aquesta declaració d'impacte ambiental.  
2. En compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, haurà d'obtenir-se, prèviament a l'execució de les obres, informe favorable de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià.   
En el cas que l'esmentat informe resulte desfavorable, així haurà d'entendre's també aquesta declaració d'impacte ambiental.  
3. S'hauran de complir les observacions incloses en l'informe de camins ramaders de la Secció Forestal del Servei Territorial de Medi Ambient, de data 21 de setembre de 2006, per a l'adequat tractament del camí ramader núm. 3 assegador de l'Arc Romà de Cabanes.  
4. Abans de la recepció de la urbanització, l'Ajuntament de la Vall d'Alba comprovarà que s'ha connectat a l'EDAR prevista en el projecte, i haurà de garantir que es troba totalment executada, dimensionada amb capacitat suficient per a tractar la totalitat de les aigües residuals generades, i preparada per a entrar en funcionament.   
5. Tenint en compte que la xarxa de sanejament serà separativa, i que realitza l'abocament d'aigües pluvials a llit públic, s'haurà d'obtenir l'autorització d'abocament de l'organisme de conca.  
S'haurà de disposar, abans del punt d'abocament, un element de pretractament que permeta recollir sòlids en suspensió, olis i greixos, o qualsevol altre objecte o substància que puga ser arrossegat per l'aigua de pluja.  
A més, els abocaments d'aigües residuals i pluvials, hauran d'ajustar-se al que disposa la normativa específica vigent, i en particular al Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text refós de la llei d'aigües.  
6. Les oliveres centenàries (Olea europaea) del sector s'hauran d'integrar en les zones enjardinades del sector o es trasplantaran a elles.  
7. S'ha de presentar l'informe favorable sobre l'estudi acústic realitzat per la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
Aquelles consideracions que es desprenguen d'aquest informe hauran de ser considerades com a pròpies d'aquesta declaració.  
8. El sector conté sòl classificat pel Pla general d'ordenació forestal de la Comunitat Valenciana (PGOF) com a sòl forestal. S'ha de mantenir i preservar aquest sòl.  
9. En les zones urbanitzades del sector a la vora de terrenys forestals s'ha de disposar d'una franja perimetral de defensa contra incendis forestals. A més s'ha d'incloure un pla de prevenció de la urbanització contra incendis forestals.  
10. S'han de complir les mesures correctores establides en l'estudi de paisatge.  
11. Serà necessària la reposició per part de l'urbanitzador de tots els serveis i infraestructures de reg afectats i funcionalment necessaris. S'haurà de garantir la continuïtat de totes les canalitzacions i canonades que travessen el sector i tenen una funcionalitat més enllà dels límits d'aquest. Qualsevol desviació o alteració de les esmentades instal·lacions haurà de disposar de l'autorització de la comunitat de regants o de l'òrgan competent, qui determinarà la manera en què es duran a terme les actuacions proposades.  
12. Els residus vegetals originats amb la tala de l'arbratge i desbrossament dels terrenys s'hauran de gestionar de manera adequada a la naturalesa d'aquests, i queda prohibida la incineració in situ d'aquests.  
13. El material necessari per a realitzar l'esplanada del sector haurà de provenir de pedrera o zona de préstec autoritzada, havent de disposar de certificat en què s'especifique l'origen dels materials, es justifique el volum necessari i la capacitat de la zona de préstec per a atendre la demanda generada. Haurà de disposar de les autoritzacions sectorials preceptives.  
14. La terra vegetal extreta durant la fase de moviment de terres, i que siga susceptible d'aprofitament, s'haurà de mantenir en condicions agrícoles adequades i es destinarà al farciment de les zones verdes previstes en l'actuació, o si no n'hi ha a altres àrees del municipi on siga susceptible la utilització d'aquesta.  
15. Els aspectes concernents a les mesures preventives i correctores derivades del compliment de les ordenances municipals, del planejament proposat, de la legislació sectorial d'aplicació vigent, les mesures establides en aquest condicionat, les establides en l'estudi d'impacte ambiental de la modificació puntual núm. 7 del PGOU del la Vall d'Alba, en la documentació complementària a l'estudi d'impacte ambiental i els seus annexos, i en els informes sectorials i les labors de vigilància que s'han d'incloure en el programa de vigilància ambiental, s'hauran d'incorporar al preceptiu projecte d'urbanització i es valoraran i proveiran pressupostàriament les despeses derivades del seu compliment.  
Tercer  
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 21 de febrer de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 14/5364-UCJ  
Títol: Pla especial del paratge natural municipal La Palomita  
Promotor: Ajuntament de Vilafranca  
Autoritat substantiva: Consell de la Generalitat Valenciana  
Localització: Terme municipal de Vilafranca (Castelló)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
L'objecte del projecte del pla especial és el de conservar, protegir i millorar l'estat dels recursos naturals, els ecosistemes i les espècies presents en aquest, alhora que es respon a la necessitat de dotar la població de Vilafranca, des de la perspectiva del desenvolupament sostenible, el coneixement i el gaudi de la naturalesa, d'una àrea que reuneix notables valors ecològics, paisatgístics i culturals.   
L'àmbit territorial del paratge natural municipal La Palomita, amb una superfície de 148.578 hectàrees, queda definit per les parcel·les cadastrals 135, 138, 142, 9002, 9005 i part de les parcel·les 14, 80, 9003, 9004 i 9006, del polígon 16, del terme municipal de Vilafranca. Constitueixen els límits del paratge natural municipal els que es detallen a continuació:  
- Al nord-oest limita amb l'assegador de Mas de Tosca de Dalt i amb les parcel·les cadastrals 9, 13, 15, 16, 145 i 17 del polígon 16. A continuació el límit prossegueix per una pista forestal que voreja diversos enclavaments de propietat privada fins a arribar al tallafocs P-16, continuant posteriorment per la pista forestal P-16 i per l'assegador de la Font del Llosar.  
- El límit sud està definit per l'assegador de Torre Nueva, a excepció de la zona en què es voregen les parcel·les 140 i 141 del polígon 16, ambdues no incloses al paratge.  
- Per l'est queda delimitat línia de cims del vessant d'ombria del barranc de les Covetes (coincideix amb el límit de les forests d'utilitat pública CS-41, La Palomita i CS-40, Bovalar, ambdues delimitades i fitades) i l'assegador de la Font del Llosar.  
- El límit oest ve definit per l'assegador de Mas de Tosca de Dalt i domini públic hidràulic del barranc de la Font d'Horta.  
Els límits de l'àmbit del paratge s'han adaptat majoritàriament a la forest d'utilitat pública núm. 41 de la província de Castelló, denominada La Palomita, propietat de l'Ajuntament de Vilafranca; optant-se per respectar en la quasi totalitat dels límits els accidents naturals o artificials que presenta el terreny; i destaquen entre aquests les pistes forestals, tallafocs, camins ramaders i línies de cims presents en l'esmentat àmbit.  
La qualificació urbanística dels terrenys afectats pel paratge natural municipal, tal com consta en les normes subsidiàries vigents al municipi de Vilafranca, aprovades definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme el 13 de maig de 1992, publicades en el BOP de 16 de juny de 1992, és la següent:  
- Sòl no urbanitzable de protecció forestal (SNUPF); el qual està constituït per sòls ocupats per xicotets enclavaments d'arbratge i zones de bosc baix susceptibles de repoblació forestal, amb fins paisatgístics i protecció contra l'erosió.  
- També s'inclouen, en menys mesura, sòls classificats com a sòl no urbanitzable de protecció de carreteres (SNUPC) i sòl no urbanitzable-camins ramaders.  
Es mantindrà la classificació actual com a sòl no urbanitzable de protecció forestal, a excepció de la zona afectada per la carretera CV-173 i pels camins ramaders que mantindran també la classificació d'aquests com a sòls no urbanitzables.  
El pla especial desenvolupa una sèrie de determinacions relatives als usos i activitats com també a la gestió del paratge; i es distingeix una única zona, que comprén la totalitat del paratge, àrea forestal, i constitueix una única unitat ambiental amb valors naturals que els fan mereixedors de la seua protecció. Cal considerar, a més, la proximitat, a uns 2,5 km respecte al límit nord-est del paratge, a la vora de la carretera CV-15, de la ubicació de l'alberg rural La Parreta, en el qual s'organitzen diverses activitats vinculades fonamentalment a l'educació ambiental i al turisme rural. Per la qual cosa, en quedar fora del seu àmbit, es preserva el paratge d'acollir els esmentats usos vinculats a l'esplai, fet que redunda en una major conservació dels seus valors naturals.  
Pel que fa al contingut de la normativa reguladora dels usos i de la gestió del paratge, s'estableixen dos apartats fonamentals. En el primer d'aquests s'estableixen les normes generals per a la protecció de recursos generals i la regulació de determinades activitats susceptibles d'incidir en el medi natural; i en el segon apartat normatiu s'estableixen normes específiques dirigides a la protecció dels espais en funció dels valors que presenten.  
Tramitació administrativa  
En data 29 de gener de 2007, l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals va remetre aquest projecte, i hi va incloure el corresponent estudi d'impacte ambiental, projecte de pla especial i expedient administratiu, constituït pels certificats i informes que a continuació es detallen:  
- Certificat municipal de data 12 de maig de 2006, subscrit per la secretària- interventora de l'Ajuntament de Vilafranca i l'alcalde de l'esmentada localitat, en el qual s'exposa l'acord adoptat pel Ple en la sessió ordinària celebrada l'11 de maig de 2006, relatiu a l'aprovació del projecte i, conseqüentment, a la decisió d'iniciar la tramitació de la declaració com a paratge natural municipal de la forest Palomita de l'esmentat terme municipal.  
- Certificat municipal relatiu a la titularitat dels terrenys inclosos en aquesta pla especial, de data 26 d'abril de 2006, en el qual se subscriu que les parcel·les 14, 80, 135, 138, 142, 9002 i 9003 del polígon 16, afectades per la sol·licitud de declaració de paratge natural municipal, a l'empara de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana i el Decret 161/2004, de 3 de setembre, del Consell de la Generalitat, de regulació dels paratges naturals municipals, són de titularitat municipal o d'usos i domini públic i caràcter municipal.  
- Informe subscrit per tècnic municipal, de data 6 de març de 2006, relatiu a la qualificació urbanística de les parcel·les que a continuació es detallen:  
- Les parcel·les núm. 142 i 147 del polígon 16 de Vilafranca, estan qualificades com a sòl no urbanitzable de protecció forestal.  
- Les parcel·les 14 i 138, estan qualificades majoritàriament com a sòl no urbanitzable de protecció forestal, encara que una xicoteta part està qualificada, a més, com a sòl no urbanitzable amb protecció de carretera.  
- La parcel·la núm. 2 del polígon 13, es qualifica com a sòl no urbanitzable de protecció forestal.  
- La parcel·la 9.002 és un tallafocs, i la núm. 9.003 del polígon 16 és sòl no urbanitzable de protecció forestal.  
- Les parcel·les 9.004, 9.005 i 9.006, estan qualificades com a camins ramaders.   
- El procediment d'informació pública es va realitzar mitjançant publicació d'edicte en el DOGV número 5292, de 30 de juny de 2006; i s'hi adjuntà certificat de l'Ajuntament de Vilafranca, de 26 de gener de 2007, en el qual consta que durant l'esmentat tràmit no s'hi han presentat al·legacions.  
- Criteri de conformitat positiu, emés per la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial, de la Conselleria de Territori i Habitatge, de 16 de maig de 2006, en el qual es resol informar favorablement la iniciativa de l'Ajuntament per a la declaració de paratge natural municipal de l'espai referit, d'acord amb el que disposa l'article 4 del Decret 161/2004, del Govern Valencià, de regulació dels paratges naturals municipals.  
Consideracions ambientals  
1. En el paratge La Palomita situat al sector occidental del terme municipal de Vilafranca, destaca com a formació predominant una densa massa boscosa de pi que s'estén per la major part de l'espai, a excepció dels sectors nord-est i sud-est, en la zona limítrofa amb el Bovalar, que la forest es troba més oberta. El sotabosc de la pineda a penes està desenvolupat a causa de la cobertura de l'estrat arbori i que els tractaments silvícoles efectuats han respectat només els peus de determinades espècies d'interés. Així mateix, a l'interior del paratge es distingeixen dues microreserves de flora: La Palomita, de 3,16 hectàrees, declarada l'any 2001, i La Palomita-B, amb 9,13 hectàrees, a manera de continuació de l'anterior.  
2. Dins de l'àmbit del paratge natural municipal discorren els camins ramaders següents:  
- Assegador de la Torre Nueva, que actua com a límit sud de l'espai.  
- Assegador de la Font del Llosar; travessa longitudinalment el sector oriental del paratge.  
- Assegador de Mas de Tosca de Dalt; discorre per part dels límits oest i nord del paratge, però sense estar-hi inclòs.  
3. Pel que fa a la connexió amb les infraestructures viàries existents, no hi ha cap carretera que travesse l'espai, i la més pròxima és la CV-173 que comunica Vilafranca amb Mosqueruela (Terol) i que discorre paral·lela al límit oest del paratge; sent aquesta la principal manera d'accés al sector occidental d'aquest.  
Des del nucli urbà de Vilafranca també es pot accedir al paratge a través del camí dels Montitas, fins l'encreuament amb el camí del Bovalar, i posteriorment pel camí al Mas de Baix fins a enllaçar amb la pista forestal P-16 que recorre d'est a oest el terç sud de l'espai fins a connectar amb la carretera CV-173.  
4. Respecte a la presència d'edificacions, les úniques construccions existents dins de l'àmbit són un dipòsit d'aigua, una caseta de pedra i diversos murs de maçoneria en sec, i aquests són uns dels referents del patrimoni cultural municipal més destacables.  
5. Pel que fa a l'efecte derivat del desenvolupament de l'actuació, recollit en l'estudi d'impacte ambiental i en el projecte de pla especial, cal destacar les següents:  
- La senyalització general consistirà en indicadors d'activitats, establiments, llocs, i aquells de caràcter institucional destinats a proporcionar informació sobre la zona, i que es consideren necessaris per a la correcta gestió del paratge. Es realitzarà únicament en les entrades del paratge i en punts que pel seu especial interés el puguen requerir, i el seu disseny i col·locació hauran de ser els adequats a l'estructura ambiental on s'instal·len.  
- No està prevists la creació de noves pistes, recolzant-se l'itinerari en les actuals vies de comunicació existents.   
- La col·locació de senyalitzacions que indiquen els tipus d'espècies vegetals presents en l'àrea, panells indicatius del funcionament del paratge i dels ecosistemes existents, es farà, igual que en la senyalització general, atenent a una grandària, disseny i col·locació adequats a l'estructura ambiental on s'instal·len.  
- Pel que fa a les actuacions de conservació sobre la vegetació autòctona actual del paratge, els tractaments consistiran en la poda dels arbres, retirada dels peus morts, com també aquelles accions l'objectiu de les quals siga la formació i potenciació de les comunitats vegetals naturals característiques de l'àmbit del pla. També s'eliminarà la vegetació no autòctona sempre que no es tracte d'un arbre monumental.   
- Es continuarà amb l'aprofitament forestal que realitza el municipi en el paratge, acollint-se al que disposa la legislació vigent en la matèria.  
6. Pel que fa a les mesures protectores i correctores, en l'estudi d'impacte ambiental s'han proposat, entre altres, les següents:  
- No està prevista la realització d'obres que comporten moviments de terres; no obstant això, caldrà ajustar-se a l'obtenció prèvia de la corresponent llicència urbanística; mesura que es troba prevista en la normativa del pla especial.  
- Les restes de materials i residus diversos hauran de ser recollides i se n'haurà d'evitar la dispersió per la zona, i seran dipositades en instal·lacions autoritzades.  
- Els canvis d'oli i manteniment de les maquinàries que hagen d'intervenir en el paratge s'hauran de realitzar en tallers autoritzats, i s'haurà de comprova que no hi ha fuites d'olis, lubricants i combustibles mentre duren les obres.  
- En les reforestacions únicament s'hauran d'utilitzar espècies autòctones, i s'hauran d'evitar aquelles que no pertanguen o hagen pertangut a la vegetació silvestre de l'àmbit del pla.  
- Per a evitar en la major mesura possible el possible risc d'incendi, s'hauran de prendre totes aquelles mesures necessàries, d'acord amb el que estableix la legislació forestal vigent.  
- Els materials, tractaments superficials, mobiliari, tanques, etc. s'hauran d'adequar a l'ambient forestal en què se situen.  
- Es considera la possibilitat, i segons consta en l'estudi d'impacte ambiental se n'han iniciat els tràmits, de modificació de les normes subsidiàries, amb l'objecte de dotar d'una major protecció les construccions de pedra en sec que hi ha al terme municipal.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte es troba sotmés al procediment de declaració d'impacte ambiental, en estar inclòs en els supòsits previstos en l'annex I, apartat 8 g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
2. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.  
3. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 05059332, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
4. L'article cinqué del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.  
5. L'article 8.3 c) del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Basant-se en tot l'anteriorment exposat i fent ús de les facultats que legalment tinc atribuïdes, formule la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Pla especial del paratge natural municipal La Palomita, al terme municipal de Vilafranca (Castelló), sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental presentat i els condicionants i modificacions establits en l'apartat segon d'aquesta declaració.   
Segon  
Se supedita l'execució d'aquest projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. Respecte a l'àmbit del paratge natural municipal, aquest es considera acceptable sense perjudici que hi ha altres zones al municipi amb igual o major valor que reben o poden rebre mesures de conservació i protecció iguals o superiors a les proposades en aquest pla a través de diversos mitjans legalment establits.  
2. S'haurà de revisar el que estableixen els diversos subapartats integrants de l'article 4 del pla especial (efectes d'aquest) per a evitar possibles contradiccions entre aquests, o puguen originar-se confusions pel que fa a la seua interpretació. Per això, ha de quedar bastant aclarit, i prevaldre, tal com s'estableix en l'article 4.3, la determinació fonamentada en la idea que el planejament municipal que s'aprove després de l'entrada en vigor d'aquest pla especial haurà d'ajustar-se a les determinacions protectores contingudes en aquest, i assignar les classificacions i qualificacions del sòl d'acord amb les normes i criteris establits en el pla especial, de manera que es respecten les limitacions d'ús imposades en aquest.  
3. Haurà de revisar-se la redacció de l'article 5 del pla especial i procedir-ne a la modificació, de manera que es de compliment al que estableix la vigent legislació d'impacte ambiental en relació a:  
Estaran sotmesos a declaració d'impacte ambiental els plans generals i les revisions d'aquests, en tot cas. Igualment se sotmetran a declaració d'impacte ambiental les modificacions del pla general només quan afecten sòl classificat com a no urbanitzable, i els plans parcials i plans especials, Incloent-ne les modificacions. En conseqüència es consideraran també revisions i modificacions del pla especial, i per tant sotmeses a declaració d'impacte ambiental les alteracions dels límits de les zones de protecció assenyalades en aquest que puga introduir el planejament que s'aprove amb posterioritat, fins i tot encara que comporten un augment de les condicions de protecció o un increment de la superfície protegida.  
4. Respecte a les activitats d'urbanització i edificació de la secció vuitena de la normativa del pla especial s'haurà de tenir en compte que a l'efecte urbanístic el pla especial qualifica els terrenys com a sòl no urbanitzable de protecció, i respecte a l'edificació, pel que fa a les excepcions per a equipament públic estaran permeses les de nova planta sempre que no en siga possible la instal·lació en un altre tipus de sòl fora de l'àmbit del paratge. Així mateix, respecte a la rehabilitació o reconstrucció d'edificacions preexistents en l'àmbit del paratge, aquestes estaran permeses sempre que l'ús a què es destinen aquestes estiga permés per la normativa del pla especial en funció de la zona de què es tracte, i s'haurà d'obtenir, en tot cas, informe favorable del Servei de Parcs Naturals.  
5. Respecte a l'ús públic del paratge, aquest ha de ser concorde amb els usos permesos en sòls protegits amb caràcter forestal, en relació, en especial, amb les activitats recreatives i esportives que puguen dur-se a terme en l'àmbit del paratge.  
En l'apartat B de la secció setena, es fa menció d'allotjament turístic i altres activitats hostaleres i recreatives vinculades a construccions; concretament, en l'article 46 es fa referència a activitats recreatives i d'esplai vinculades a construccions, i no es defineix de quin tipus d'activitats es tracta. Per la qual cosa haurà de concretar-se en la normativa que les activitats recreatives i esportives han de ser exclusivament les pròpies d'espais forestals amb protecció. De la mateixa manera, no queden definides les àrees destinades a aquestes, per la qual cosa haurà d'obtenir-se informe favorable del Servei de Parcs Naturals respecte a aquestes qüestions a fi de poder establir una major concreció respecte a les activitats vinculades a construccions que es permeten en l'àmbit del paratge, com també les zones susceptibles d'albergar els esmentats equipaments.  
6. Prèviament a qualsevol actuació que puga afectar els béns inclosos en l'Inventari de béns immobles del patrimoni cultural valencià de la Conselleria de Cultura inclosos en l'àmbit del paratge, haurà d'obtenir-se informe favorable de la Conselleria de Cultura. Igualment, es considera que les rehabilitacions i actuacions sobre construccions tradicionals existents en l'àmbit del pla especial hauran de tenir en tots els casos l'informe previ favorable de l'òrgan amb competència substantiva en la matèria.  
Pel que fa al que estableix l'article 27.2, haurà de modificar-se de manera que en la seua redacció s'especifique que els elements del patrimoni cultural podran acollir usos turístic recreatius sempre que els usos referits no impliquen la pèrdua dels valors científics i culturals d'aquests, siguen compatibles amb la normativa del pla especial i obtinguen prèviament informe favorable de la Conselleria de Cultura.  
7. Qualsevol actuació que desenvolupe i que puga comportar una afecció a camins ramaders, haurà de complir a tot el que estableix la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders.  
8. Respecte a les activitats agràries a què s'al·ludeix en l'article 31.1 (tipus de cultius i incompatibilitats), haurà de corregir-se'n la redacció en el sentit següent: es consideraran compatibles en l'àmbit del pla el manteniment de les activitats agràries que es registren en el moment de l'aprovació d'aquest, sempre que siguen compatibles amb el planejament en vigor en aquest moment, i haguen obtingut les autoritzacions corresponents, com també l'avaluació d'impacte ambiental favorable, si fóra necessària.  
Tercer  
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, pel fet der no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart   
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.   
València, 20 de febrer de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient  
Expedient: 5/07 AIA  
Títol: Modificació puntual de les normes subsidiàries de planejament municipal de Catí per a l'ampliació del sòl urbà (tram final del carrer Extramurs)  
Promotor: Ajuntament de Catí  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló  
Localització: Terme municipal de Catí, Castelló  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
L'objecte d'aquesta modificació consisteix a requalificar els terrenys situats en la prolongació del carrer Extramurs (al nord-oest d'aquest) del terme municipal de Catí, i passa a formar part del nucli urbà i, per tant, adquireix la classificació de sòl urbà.   
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Planejament vigent i proposat  
Les normes subsidiàries de planejament del terme municipal de Catí, aprovades definitivament en la sessió celebrada el 28 de febrer de 1996 per la Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló, qualifiquen els terrenys afectats per aquesta modificació puntual com a sòl no urbanitzable comú.  
Ordenació prevista i usos  
Es tracta d'una modificació que afecta una superfície d'aproximadament 3.405 m²; i constitueix una zona pràcticament consolidada, en disposar de les infraestructures necessàries per a ser considerada sòl urbà, segons es desprén del que es considera en la documentació remesa; atés que en els esmentats terrenys es localitzen diverses edificacions, i la resta dels terrenys està sense un ús concret.  
En la documentació tècnica que acompanya l'estudi d'impacte ambiental es fa referència, entre altres qüestions, que l'ampliació i reforma del sòl urbà, no implicaria ni modificaria la vigència, en tots els seus punts i apartats de les ordenances de l'edificació i usos del sòl, regint-se la nova zona reclassificada, basant-se en el que disposa l'article 4 de l'ordenança SU-RC, corresponent a nucli antic sense protecció.   
Anàlisi d'alternatives  
L'actuació proposada queda condicionada per les pròpies característiques del projecte, fonamentalment a causa que el fet de ser una zona de terreny pràcticament consolidada, no permet altres solucions alternatives; plantejant-se bàsicament la legalització de la situació en què es troben els terrenys classificats com a sòl no urbanitzable comú per la normativa vigent; però que en la pràctica ja disposen de totes les infraestructures necessàries per a ser considerats com a sòl urbà, tal com s'ha mencionat en l'apartat anterior.  
Tramitació administrativa  
En data 12 de gener de 2007, la Direcció Territorial de Territori i Habitatge, Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial de Castelló, remet estudi d'impacte ambiental juntament amb la documentació tècnica, i s'incoa el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
Segons sessió extraordinària celebrada en data 4 de maig de 2006, el Ple de l'Ajuntament acorda aprovar provisionalment la modificació puntual de les normes subsidiàries de planejament municipal de Catí.   
1. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental, es va exposar al públic, juntament amb la resta de la corresponent documentació tècnica, segons anuncis publicats en el BOP de data 14 de març de 2006, en el DOGV de data 15 de març de 2006, tauler d'anuncis municipal, i en el diari Mediterráneo de data 28 de febrer de 2006.  
Durant el període d'informació pública no s'hi van presentar al·legacions, tal com consta en el certificat subscrit per l'alcalde de Catí i el secretari de l'Ajuntament de l'esmentat municipi, de data 26 d'abril de 2006.  
2. Peticions d'informació o documentació complementària  
La documentació presentada, i especialment pel que fa a l'estudi d'impacte ambiental, no té els continguts mínims establits per l'Ordre de 3 de gener de 2005, de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'estableix el contingut mínim dels estudis d'impacte ambiental que s'han de tramitar en aquesta Conselleria; malgrat això, s'ha continuat amb el tràmit d'avaluació ambiental sense requerir una possible ampliació de documentació, a causa de les dimensions de la superfície afectada, a l'objectiu pretés amb l'esmentada modificació i especialment, perquè no s'han observat condicionants ambientals que facen inviable l'esmentada proposta.  
Informes sectorials  
No s'han sol·licitat informes sectorials.  
En l'expedient administratiu municipal remés consta certificat subscrit per l'alcalde de Catí, de data 11 d'octubre de 2006, en el qual s'indica que, havent-se sol·licitat a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer informe referent a la disponibilitat de recursos hídrics, conforme estableix l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'ordenació del territori i protecció del paisatge; com també informe a la Conselleria de Cultura, Educació i Esport respecte a la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, segons el que estableix l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià; no s'han rebut, fins a la data que consta en el certificat a què es fa referència, els respectius informes sol·licitats.  
Afeccions legals   
Consultades les cartografies temàtiques i els estudis integrants dels sistemes d'informació territorial, publicats per la COPUT, PATRICOVA, PGOF i la xarxa Natura, no s'han detectat afeccions sobre l'àrea d'estudi.  
Consideracions ambientals  
Consultada la Cartografia Temàtica d'aquesta Conselleria, l'àrea d'estudi no presenta cap risc associat a l'erosió (potencial ni actual), inestabilitat de vessants, risc sísmic, risc de vulnerabilitat a la contaminació dels aqüífers, ni risc d'inundació.   
L'escassa fauna present en l'àrea presenta un marcat caràcter antròpic, i les escasses espècies existents estan adaptades a la presència humana. Tampoc es detecta l'existència d'espècies faunístiques que tinguen una especial protecció, atés l'alt grau d'antropització i desnaturalització dels terrenys que constitueixen el sector que s'ha de desenvolupar.  
Respecte a la identificació i valoració d'impactes realitzada en l'estudi d'impacte ambiental remés, s'indica en aquest que ateses les característiques de l'actuació, no s'analitzar la fase de construcció, atés que la zona afectada es troba ja urbanitzada, com tampoc s'analitza la corresponent fase d'abandó, a causa del caràcter residencial de la zona afectada, i la necessitat d'ampliar el sòl urbà. Per la qual cosa, en l'estudi remés s'avalua únicament la fase de funcionament.   
Pel que fa a la identificació de les accions susceptibles de produir impactes com a conseqüència del desenvolupament de l'actuació, s'han destacat en l'estudi presentat, de forma molt generalista, algunes de les següents:  
- Augment del trànsit rodat  
Tenint en consideració que l'àmbit d'actuació d'aquesta modificació està constituït pel tram final d'un carrer residencial d'un municipi relativament xicotet, no es preveu un excessiu augment del trànsit rodat. De fet, actualment, el carrer en qüestió no està obert al trànsit, ja que es tracta d'un carrer sense eixida, únicament utilitzat pels residents d'aquest.  
- Consum d'aigua i energia  
Pel fet de tractar-se d'un tram de carrer, de caràcter residencial, amb habitatges fonamentalment unifamiliars, alguns d'aquests ja construïts i en ús, no es preveu un augment de consum d'aigua i energia superior a què les infraestructures presents en el municipi poden assumir.  
- Residus sòlids  
Quan la zona estiga totalment ocupada, es produirà un augment de poca rellevància de producció de residus sòlids urbans. Corresponent els previsibles residus que es generen a cartonatges, embalatges i matèria orgànica, fonamentalment, i en algun cas a restes de fusta, alumini, entre altres; els quals hauran de gestionar-se adequadament d'acord amb la naturalesa d'aquests.   
- Abocaments líquids  
Els abocaments líquids d'origen sanitari seran abocats a la xarxa de clavegueram ja existent en la zona.  
- Sorolls, vibracions i fums  
No és previsible que es produïsquen vibracions ni emissions lluminoses durant la fase de funcionament.  
Respecte als sorolls i fums, seran els derivats de l'augment de presència humana i de trànsit rodat, ambdós ja existents en l'actualitat en ser una zona ja urbanitzada i amb edificació.   
- Edificació  
Atés que la zona d'actuació és limítrofa amb el sòl urbà, l'edificació no es presenta com un element estrany en el paisatge; no hi ha, per tant, cap impacte negatiu sobre aquest.  
Respecte dels elements ambientals susceptibles de ser afectats pel desenvolupament de l'actuació, cal destacar els que a continuació s'indiquen:  
- Relleu i topografia  
Aquest impacte es considera nul, atés que en estar ja finalitzada la construcció, les condicions de relleu i topografia no variaran respecte a les inicials.  
- Qualitat de l'aire  
L'impacte ambiental que afecta la qualitat de l'aire es produirà principalment per les emissions dels gasos dels vehicles en el trànsit normal d'aquests, però atés que es tracta del tram final d'un carrer de caràcter residencial, aquest impacte pot considerar-se pràcticament inapreciable.  
- Hidrologia  
Pel fet de no existir en la zona jardins ni zones verdes, el consum d'aigua queda reduït al necessari per al consum humà (xarxa d'aigua potable), no es consumeixen, per tant, recursos hídrics.  
- Vegetació  
L'únic impacte susceptible de produir-se respecte a la vegetació serà la introducció d'espècies autòctones i de caràcter ornamental en les xicotetes zones verdes que puguen existir. No obstant això, ateses les característiques i naturalesa de la vegetació existent en la parcel·la, fruit de la falta del manteniment de les zones no edificades, es pot considerar que la introducció de vegetació associada als vials serà un impacte positiu.  
- Qualitat del paisatge  
Atés que els terrenys afectats per la modificació puntual es troben actualment urbanitzats, no constitueix un paisatge natural, no s'analitza detalladament l'afecció. En tot cas, la modificació pot comportar la creació de noves edificacions, i es considera una modificació positiva ja que permetrà la total integració de la zona d'estudi en la resta del nucli urbà.  
- Infraestructures  
Les necessàries en la zona objecte d'estudi, es troben actualment executades, per la qual cosa no es produirà cap modificació.  
- Patrimoni històric i arqueològic  
Atés que no consten elements històrics artístics, o jaciments arqueològics inventariats, l'efecte d'aquest impacte es considera nul.  
Pel que fa a l'establiment de mesures protectores i correctores, per a reduir, eliminar o compensar l'efecte ambiental negatiu significatiu que puga derivar-se com a conseqüència del desenvolupament d'aquesta actuació; s'indica que atés que no es detecta cap activitat ni durant la fase de construcció ni durant la fase de funcionament que puga afectar negativament els elements ambientals descrits en l'estudi; no s'ha definit cap tipus de mesura correctora concreta. Es destaca únicament, que haurà de complir estrictament amb les determinacions establides en la legislació vigent respecte d'això i que hi siga d'aplicació.  
Respecte al programa de vigilància ambiental, es determinen els controls que hauran de dur-se a terme en la fase de funcionament, i s'indiquen els següents:  
- S'exigirà a tots els particulars que desitgen construir-se un habitatge en la zona afectada per la modificació, que prèviament sol·liciten a l'Ajuntament la corresponent llicència d'obres, d'acord amb el procediment establit, presentant un projecte en què es justifique el compliment de les ordenances d'edificació i ús del sòl.  
- Es controlarà els residus líquids urbans generats, incloent la correcta canalització i posterior tractament d'aquests.  
- Control dels residus sòlids complint la normativa local i autonòmica pel que fa a la recollida i tractament de residus urbans, sent traslladats a un abocador controlat.  
- S'efectuaran controls periòdics de la qualitat de les aigües prèviament a l'abocament d'aquestes.  
- Es conservaran i mantindran el mobiliari urbà i les zones verdes existents en l'àmbit d'actuació.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 8.3.C, del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tant, basant-se en tot l'anteriorment considerat i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
S'estima acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la modificació puntual de les normes subsidiàries del terme municipal de Catí, per a l'ampliació del sòl urbà (tram final del carrer Extramurs), sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada fins al moment i amb els condicionants establits en l'apartat segon d'aquesta declaració.   
Segon  
Se supedita l'execució d'aquest projecte al compliment dels condicionants següents:  
- En compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, haurà d'obtenir-se, prèviament a l'execució de les obres, informe favorable de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià i Museus; i complir totes les determinacions que en aquest s'establisquen. En el supòsit que l'esmentat informe resulte desfavorable, així haurà d'entendre's també aquesta declaració d'impacte ambiental.  
- Serà necessari acreditar, mitjançant informe favorable de l'organisme de conca competent o d'entitat col·laboradora autoritzada, la disponibilitat d'aigua en quantitat i qualitat suficient per a la previsió de consums que es desprenguen del desenvolupament de l'edificació en l'àmbit dels terrenys compresos en aquesta modificació puntual; tal com es recull en l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'ordenació del territori i protecció del paisatge.  
- L'Ajuntament exigirà a les empreses encarregades entregar, després de la realització de les obres d'edificació, certificats de recepció de residus sòlids inerts per part d'abocadors o empreses autoritzades per a la gestió d'aquest tipus de residus.  
- S'haurà de preveure i identificar una zona per a l'abassegament dels materials que s'han d'emprar en les obres d'urbanització i edificació, prèviament a aquestes, evitant l'ocupació dels terrenys limítrofs. Així mateix, s'haurà de definir l'àrea on quedarà aparcada temporalment la maquinaria d'obra indicant, si és el cas, el lloc on es duran a terme les labors de neteja i manteniment d'aquesta; tenint en consideració que els canvis d'oli, filtres i qualsevol altre residu de manteniment de maquinària i vehicles, hauran de ser gestionats per un taller o gestor de residus tòxics i perillosos degudament autoritzat.  
- L'Ajuntament haurà de fer-se càrrec de la gestió dels residus sòlids complint pla zonal de residus, la Llei 10/1998, de 21 d'abril, de residus de la Comunitat Valenciana, la Llei 10/2000, de residus de la Comunitat Valenciana, i el Reial decret 1481/2001, de 27 de desembre, pel qual es regula l'eliminació de residus mitjançant abocador.  
- Totes les mesures preventives i correctores proposades com també aquelles derivades dels condicionants exposats hauran de ser recollides per la normativa urbanística de la modificació puntual, bé en allò relatiu a la modificació en si com en el corresponent a les posteriors fases d'execució i funcionament.  
Tercer  
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, pel et de no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 20 de febrer de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 194/06-AIA  
Títol: Construcció d'explotació avícola d'engreixament   
Promotor: Alejandro José Torres Torres  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Fuenterrobles (València)  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat per a l'inici d'activitat d'explotació avícola  
Localització: Polígon 13, parcel·les 83 i 84, del terme municipal de Fuenterrobles (València)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a la construcció d'una explotació avícola de broilers, les característiques, de la qual segons la documentació aportada, són les següents:  
L'explotació estarà constituïda per dues naus de característiques semblants, sent 1.711,28 m² la superfície construïda en cada una d'aquestes. La capacitat total de l'explotació serà de 68.000 broilers, i 34.000 places la capacitat de cada una d'aquestes. Sent la superfície de la parcel·la on s'emplaçaran de 61.005 m²; i la superfície total construïda de 3.527,56 m².  
Els animals es rebran en l'explotació amb un dia, i uns 50-60 grams de pes mitjà, romanent en ella fins que aconsegueixen els 2,1-2,3 kg de pes, moment després del qual seran traslladats a l'escorxador; sent el cicle de criança d'aproximadament 50-52 dies, preveient-se la realització de 5-6 cicles anuals.  
Es generarà un total aproximat de 986 t de gallinassa a l'any, que seran venuts com a adob orgànic. Per al seu emmagatzemament, en cas que no existisca per circumstàncies diverses una sincronització entre la retirada de la gallinassa i la posterior càrrega d'aquesta en els camions de transport; es disposarà de dos femers impermeabilitzats i estancs, amb pendent cap a fosses de recollida de lixiviats, situades en els extrems de les naus.  
L'activitat no genera efluents líquids, ja que l'aigua de neteja i l'excés d'humitat de les dejeccions s'eliminarà per evaporació, quedant el residu sòlid d'aquestes com a part del fem produït. Es disposarà d'una fossa sèptica per a la recollida de les aigües residuals que es generen procedents de les instal·lacions sanitàries.  
Per a l'eliminació de les baixes que es produïsquen en l'explotació, s'indica en l'estudi d'impacte ambiental, que una vegada obtinguda la llicència d'activitat i es dispose de la corresponent cartilla ramadera; se subscriurà una assegurança de recollida i destrucció de cadàvers; es disposarà igualment, de contenidor homologat per a depositar-los fins que se n'efectue la retirada, amb una capacitat mínima de 800 a 1.000 litres, i situat fora del recinte de l'activitat ramadera.  
Entre les mesures higienicosanitàries establides en l'explotació, està la dotació de tanca perimetral; entre les mesures que s'han d'adoptar, s'inclou la instal·lació de tela antiocells en les finestres de la nau, com també gual sanitari o sistema de desinfecció equivalent a l'entrada de l'explotació de manera que permeta la desinfecció dels vehicles que accedisquen a aquesta, concretament es fa referència en l'estudi, a la col·locació en les portes d'accés a les naus de pediluvis, la solució desinfectant de les quals es renovarà com a màxim cada set dies per a evitar la pèrdua de les propietats d'aquesta. Així mateix, després de cada cicle d'engreixament, es procedirà a realitzar un buit sanitari de dues setmanes, procedint-se a la neteja i desinfecció de les naus i els equips emprats.  
El subministrament d'aigua potable procedirà d'un pou propi; i es disposarà en l'explotació de dipòsits de regulació i un equip de cloració i tractament de l'aigua.  
L'explotació es localitza a uns 2.800 metres aproximadament del nucli urbà de Fuenterrobles.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient  
L'expedient es va iniciar el 26 de maig de 2006, amb la remissió per part de l'Ajuntament de Fuenterrobles del projecte d'activitat, estudi d'impacte ambiental i expedient administratiu municipal.  
La informació pública s'ha realitzat mitjançant la publicació en el BOP núm. 86, d'11 d'abril de 2006, com també als veïns limítrofs a l'activitat, sense que s'hi hagen presentat al·legacions.  
2. Sol·licitud d'informes sectorials i documentació complementària  
En data 12 de juny de 2006, se sol·licita al promotor, a través de l'Ajuntament de Fuenterrobles, documentació complementària relativa als apartats següents:   
- Informe vinculant de conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, establit en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià; tal com s'estableix en l'Ordre de 3 de gener de 2005, de la Conselleria de Territori i Habitatge, publicada en el DOGV núm. 4922 (12/01/05), per la qual s'estableix el contingut mínim dels estudis d'impacte ambiental que s'han de tramitar davant d'aquesta Conselleria.  
- Atés que la procedència de l'aigua per a l'explotació s'obté d'un pou propi, tal com s'especifica en l'estudi d'impacte ambiental i en el projecte d'activitat remesos, haurà d'aportar-se informe favorable de l'organisme de conca competent, sobre la disponibilitat i compatibilitat de l'increment del consum d'aigua derivat de la implantació de l'ús previst en el projecte, amb les previsions dels plans hidrològics, a més de la no-afecció o menyscabament a altres usos existents legalment implantats, establit en l'article 19 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'ordenació del territori i protecció del paisatge.  
Si l'aigua utilitzada en l'explotació també prové de la xarxa de proveïment municipal (aspecte respecte al qual haurà d'ampliar-se la informació), haurà d'aportar-se còpia del contracte de proveïment.  
- L'expedient haurà de completar-se amb la presentació del projecte d'activitat, autorització prèvia de la Direcció General d'Urbanisme i Ordenació del Territori de la Conselleria de Territori i Habitatge; com també informe de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació.  
El 7 d'agost de 2006, es remet documentació constituïda per:  
- Còpia de la sol·licitud de prospecció arqueològica remesa al Servei d'Arqueologia de la Direcció General de Patrimoni Artístic; amb data entrada en la Direcció Territorial de València, de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, a 19 de juliol de 2006.  
- Còpia de la sol·licitud de la concessió d'aigües subterrànies (excepte proveïment) realitzada a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, amb data entrada en el registre de l'edifici PROP de Requena, a 24 de febrer de 2006.  
- Còpia de l'informe firmat pel cap d'Àrea de Modernització d'Infraestructures Agràries; amb registre d'eixida de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, el 18 d'octubre de 2005, i registre d'entrada en l'Ajuntament de Fuenterrobles, a 21 d'octubre de 2005; en el qual s'indica: Que en relació amb la petició sobre autorització de construcció agrària en sòl no urbanitzable presentada pel promotor del projecte; s'adjunta informe emés respecte d'això, significant-se que aquest és favorable condicionat al compliment dels compromisos firmats pel sol·licitant. S'hi adjunta compromís firmat pel promotor del projecte, a 9 d'agost de 2005, en el qual es compromet a: Complir el que disposa la Llei 6/03, de la ramaderia de la Comunitat Valenciana i resta de Normativa (RD 348/00 annex 76/95 Ordre 14 de febrer de 1996, RD 1322/2002, en tot el que afecte l'activitat de cria de broilers). Té l'esmentat compromís entrada en l'oficina comarcal d'Utiel, de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, el 26 d'agost de 2005.   
- Còpia de l'informe realitzat pels Serveis Veterinaris Oficials de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, firmat per l'inspector pecuari, en data 1 de setembre de 2005, en el qual s'indica: Que les naus no estan construïdes, sent la ubicació de les futures obres les necessàries per a l'adequada explotació ramadera que es pretén.  
Informes sectorials  
L'expedient municipal remés inclou els informes següents:  
- Informe favorable de l'Alcaldia  
- Informe favorable arquitecte municipal.  
- Informe favorable de l'enginyer tècnic industrial municipal.  
- Informe favorable del cap local de sanitat.  
- Informe favorable de l'enginyer agrònom municipal.  
- Certificat de la realització del procediment d'informació pública sense la presentació d'al·legacions.  
Afeccions legals  
El sòl on s'exerceix l'activitat qualifica com a sòl no urbanitzable, segons la normativa urbanística municipal.  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desenvolupament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
El municipi de Fuenterrobles no està considerat com a zona vulnerable segons el Decret 13/2000, de 25 de gener, del Govern Valencià, pel qual es designen, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, determinats municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat. Identificació i valoració d'impactes.  
En l'estudi d'impacte ambiental s'han identificat les accions del projecte susceptibles de generar impacte, tant per a la fase de construcció com per a la fase de funcionament, i posterior abandó i finalització de l'activitat productiva; incloent-se, així mateix, una descripció de la situació preoperacional referent al clima, edafologia, geologia, hidrogeologia, flora i fauna, paisatge i medi socioeconòmic.  
Pel que fa a la identificació dels factors del medi susceptibles de veure's impactats, s'ha inclòs, entre altres:  
- L'aire, per contaminació física (emissió de gasos, de partícules sòlides en suspensió), com també contaminació química.  
- L'aigua; per alteració de les característiques físiques, químiques i biològiques de l'aigua superficial i subterrània, com a conseqüència de la presència de materials solts fàcilment erosionables i abocaments incontrolats de qualsevol tipus de residus.  
- El sòl; per alteració de les característiques físiques, químiques i biològiques, que poden veure's afectades per fenòmens com la compactació, l'erosió, i pèrdua de permeabilitat, entre altres.  
- La vegetació; per pèrdua de la vegetació existent.  
- La fauna; per degradació d'hàbitats i alteració de pautes de comportament.  
- El paisatge; per alteració del paisatge original.  
Per a valorar qualitativament les possibles alteracions derivades de la implantació de l'activitat ramadera, s'ha construït una matriu d'impactes, en la qual es relacionen els efectes que les diverses accions provocarien sobre els factors ambientals susceptibles de ser impactats; establint una sèrie de paràmetres i variables que s'han d'analitzar. Posterior a aquesta anàlisi, s'efectua una valoració global dels resultats, considerant-se l'activitat en termes generals com a viable des del punt de vista ambiental, atés que l'impacte es qualifica com a baix, compatible amb l'entorn.  
2. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i programa de vigilància ambiental.  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha proposat mesures correctores, basant-se en els possibles impactes identificats; podent destacar-se, en termes generals, les següents:  
- Durant la fase de construcció:  
- En la fase de replantejament no s'ocuparà més terreny que l'imprescindible.  
- A la finalització del projecte s'hauran d'aplicar tècniques d'estesa i incorporació a l'entorn dels sobrants, si ni ha.  
- El tipus de construcció, els materials que s'han d'utilitzar, com també els colors que s'han d'emprar, seran en tot moment del tipus que harmonitzen amb l'arquitectura tradicional de la zona, amb l'objecte de minorar en la mesura que es puga l'impacte en el paisatge.  
- La maquinària utilitzada haurà de ser seleccionada de manera que l'impacte que la utilització d'aquesta ocasione siga el menor possible.  
- Fase de funcionament:  
- Per a evitar la proliferació de males olors, les naus hauran d'estar dotades de sistemes de ventilació forçada, mitjançant 12 extractors en un lateral de la nau.  
- L'explotació s'haurà d'envoltar d'una tanca perimetral que reculla totes les instal·lacions, impedint el lliure accés a aquestes a tota persona aliena. Aquesta tanca haurà de ser de tela metàl·lica amb una alçària de 2 metres.  
- A final de cada cicle, i quan es considere convenient, s'haurà de realitzar una neteja total mitjançant productes desinfectants amb productes d'ús habitual en aquest tipus d'activitats, desinfectants i detergents, consistents en una combinació de tensioactius i aldehids.  
- En les portes d'entrada a la granja s'hauran de col·locar pediluvis.  
- En els buits de les finestres de la nau s'haurà de col·locar una tela antiocells per a evitar l'entrada d'animals vectors de malalties.  
- Per a la recollida dels cadàvers s'haurà de disposar d'un contenidor homologat per a depositar els animals morts, de capacitat mínima de 800 a 1.000 litres, amb tapa i amb un mecanisme que permeta carregar-lo amb grua des d'un camió.  
- Respecte a l'emmagatzemament de productes, s'haurà d'emmagatzemar el pinso compost per a l'alimentació, que es transportarà en vehicles especialitzats (cisternes) que els dipositaran en les sitges tancades i aïllades del sòl, no implicant per tant, cap tipus de contaminació en el sòl.  
- Per a facilitar la recollida del fem i poder emmagatzemar-lo en el cas que no puga realitzar-se la retirada immediata d'aquest per una empresa autoritzada, s'haurà de construir, en els extrems de les naus, dos femers totalment estancs i impermeables; proveïts de solera i pendent cap a una fossa de recollida de lixiviats.  
Les mesures correctores recollides en l'estudi d'impacte ambiental hauran d'ampliar-se amb l'adopció dels condicionants exposats en aquesta declaració d'impacte ambiental.  
Respecte al programa de vigilància ambiental s'indica que es consideraran especialment les qüestions següents:  
- Revisió de l'estat de la tanca perimetral i portes d'accés a l'explotació.  
- Assegurar la correcta i constant ventilació i renovació de l'aire de l'interior de la nau.  
- Comprovació de l'estat i possibles ruptures de la tela antiocells col·locada en les finestres, a fi d'evitar l'entrada d'animals vectors de malalties.  
- Control de l'estat general i neteja de les instal·lacions.  
- Retirada de la gallinassa generada per una empresa autoritzada, que n'efectuarà la valoració com a adob orgànic.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 1.h.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, l'explotació avícola de broilers, situada al polígon 13, parcel·les 83 i 84, del terme municipal de Fuenterrobles (València), promoguda per Alejandro José Torres Torres, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
- Haurà de disposar-se, previ a la concessió de llicència d'activitat, de l'informe favorable de Patrimoni Cultural de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, i del respectiu informe de l'organisme de conca corresponent; havent de ser presentats davant d'aquesta Direcció General i davant de l'òrgan substantiu.  
- Segons la Cartografia Temàtica de la Conselleria de Territori i Habitatge, la superfície on s'exerceix l'activitat es localitza en un sòl amb una vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers mitjana, per la qual cosa hauran d'extremar-se les mesures que eviten la contaminació de l'aigua per escorriment superficial o percolació associada a la gestió incorrecta de residus orgànics; sobretot, en cas de modificar la gestió de residus destinant-los com a adob orgànic en camps de cultiu de la zona.  
- S'haurà de gestionar l'eliminació de cadàvers d'acord amb el que s'ha estipulat en el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà.  
- Haurà de disposar-se, una vegada s'inicie l'activitat ramadera, de contracte actualitzat de retirada de la gallinassa, de manera que quede assegurada la retirada periòdica d'aquesta, evitant-se l'acumulació incontrolada en l'explotació.  
- Per a minimitzar el possible impacte paisatgístic que puga generar en l'entorn on se situa l'explotació, haurà d'incorporar-se una barrera vegetal constituïda per aquelles espècies arbòries i arbustives que presenten una millor adaptació a les condicions del terreny; amb la qual cosa s'obtindrà, no sols un efecte positiu sobre la qualitat visual, sinó que també s'aconseguirà un increment de la qualitat de l'aire en l'entorn.  
- L'activitat s'haurà de sotmetre en tot moment a tota disciplina que l'autoritat sanitària estime convenient.   
- S'haurà de comunicar a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació i tractament dels residus.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.   
València, 20 de setembre de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 141/06-AIA  
Títol: Ampliació de granja avícola d'encebament de broilers  
Promotor: Vicente Rodríguez Pérez  
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Alpuente (València)  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat per a l'ampliació de l'explotació avícola  
Localització: Polígon 16, parcel·les 430, 420 i 424, del terme municipal d'Alpuente (València)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a l'ampliació de l'activitat avícola d'engreixament, les característiques de la qual, segons la documentació aportada, són les següents:  
L'activitat ramadera que es desenvolupa en l'explotació consisteix en l'encebament de broilers; que es reben amb un pes aproximat de 40 grams i un dia d'edat, i romanen en l'explotació fins que aquests aconsegueixen un pes mitjà d'uns 2,1 quilos; moment després del qual són traslladats a l'escorxador.  
La criança es realitza sobre llit de jaç (borumballa o palla), el qual haurà de mantenir en tot moment el percentatge d'humitat més idoni, i s'indica en l'estudi d'impacte ambiental, que aquesta haurà d'oscil·lar al voltant del 60%.  
En l'actualitat hi ha una nau, en la parcel·la 430 (50.972 m²) del polígon 16, del terme municipal d'Alpuente, amb capacitat per a 40.000 aus; i es pretén ampliar mitjançant la construcció d'una nova nau (1.970 m²), de característiques semblants, a la ja existent, amb capacitat també per a 40.000 places, que es localitzaria sobre les parcel·les adjuntes 424 (4.219 m²) i 420 (6.467 m²) ascendint per tant, la capacitat total de l'explotació a 80.000 places. La superfície total construïda després de l'ampliació és de 4.155 m².  
Després del transport dels animals a l'escorxador, es procedeix a la retirada i venda del fem produït, i a la neteja i desinfecció de les naus i els equips emprats en l'explotació. Així mateix, s'efectua un buit sanitari posterior a cada cicle de criança, d'uns 10 dies aproximadament de duració; sent el nombre de cicles projectats de 5,5 a 6.  
La producció de fem que es preveu és d'aproximadament 2.300 t anuals, considerant una estabulació completa, com s'indica en l'estudi. La destinació d'aquest serà la venda per a la producció de fems comercials i la seua utilització en l'agricultura; no projectant-se acumulació en l'explotació; i s'ha previst la construcció d'una superfície impermeabilitzada, mitjançant formigó fonamentalment, que permeta, en cas d'una possible demora en la retirada del fem, l'emmagatzemament d'aquest sense que es generen lixiviacions i filtracions; i s'haurà de mantenir coberta per lones.  
El consum d'aigua potable s'estima en 1.500 m³ anuals; procedint l'esmentat proveïment de la xarxa municipal.  
L'activitat no genera efluents líquids, ja que l'aigua de neteja i l'excés d'humitat de les dejeccions s'eliminarà per evaporació, quedant el residu sòlid d'aquestes com a part del fem produït. Es disposa d'una fossa sèptica per a la recollida de les aigües residuals que es generen procedents de les instal·lacions sanitàries.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública i remissió de l'expedient  
L'expedient es va iniciar el 28 d'abril de 2006, amb la remissió per part de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València, del projecte d'activitat, estudi d'impacte ambiental i expedient municipal.  
La informació pública s'ha realitzat mitjançant la publicació en el BOP núm. 298, de 16 de desembre de 2005, com també la notificació als veïns limítrofs a l'activitat, sense que s'hi hagen presentat al·legacions.  
Aquest expedient té com a antecedent una declaració d'impacte ambiental, amb referència 190/00, i dictada en data 16 de novembre de 2000 per la directora general de Planificació i Gestió del Medi, relativa a l'inici d'activitat; resultant una declaració positiva condicionada als aspectes següents:  
- S'haurà de disposar de gual sanitari o sistema equivalent en l'explotació.  
- S'haurà de disposar de tanca perimetral en l'explotació.  
- S'haurà de disposar de fossa de cadàvers, en la qual es realitzarà estratificació amb calç sobre les baixes.  
- La gallinassa haurà de ser retirada per una empresa amb la qual se subscriu contracte de compromís de retirada durant tres anys a partir de l'1-8-2000.  
- S'haurà de disposar de femer en l'explotació, construït amb materials impermeables que assegure l'emmagatzemament de la gallinassa en cas que no siga extreta de l'explotació just al final del cicle.  
- S'haurà de comunicar a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.  
Informes sectorials  
L'expedient municipal remés inclou els informes següents:  
- Informe favorable del tècnic veterinari municipal  
- Informe favorable de l'arquitecte municipal.  
- Informe favorable de l'enginyer municipal.  
- Informe favorable de l'Alcaldia.  
Afeccions legals  
El sòl on se situa l'explotació es qualifica com a sòl no urbanitzable protegit enfront d'abocaments; segons l'article 64 de les normes subsidiàries de planejament d'Alpuente (tal com s'indica en l'informe tècnic elaborat pel veterinari municipal).  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desenvolupament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
El municipi d'Alpuente no està considerat com a zona vulnerable segons el Decret 13/2000, de 25 de gener, del Govern Valencià, pel qual es designen, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, determinats municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte. Identificació i valoració d'impactes.  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha realitzat una descripció molt generalista del medi biòtic i abiòtic de l'entorn on s'exercirà l'activitat; descrivint-se posteriorment els elements ambientals susceptibles de ser afectats pel projecte, entre els quals s'inclou: edafologia, morfologia, climatologia, geologia, vegetació, fauna, hidrologia i paisatge.  
Entre els impactes més rellevants que pot generar l'exercici de l'activitat, s'han destacat els que poden derivar-se dels factors següents:  
- Descàrrega del pinso  
- Descàrrega de 80.000 pollets/cicle  
- Emissions de gasos dins de l'explotació ramadera  
- Càrrega de broilers  
- Abassegament de residus del jaç  
- Emissions de gasos externes a l'explotació ramadera  
- Càrrega del jaç  
Són, per tant, els impactes més rellevants susceptibles de generar-se, derivats de l'exercici de l'activitat, els que poden produir-se sobre els elements següents:  
- Sòl: no es preveu que es produïsca impacte negatiu sobre el sòl, mentre es tinguen en compte una sèrie de mesures com són l'adobat en les dosis adequades i el seguiment de les especificacions indicades en el Codi de bones pràctiques agrícoles, entre altres mesures.  
- Aigües: no es preveu que es produïsca impacte negatiu sobre les aigües subterrànies ni superficials, sempre que es complisquen les mesures descrites en l'apartat corresponent referent a l'emmagatzemament i control dels residus.  
- Atmosfera: s'han considerat com a elements susceptibles de produir impacte sobre l'atmosfera, la producció de sorolls i l'emanació d'olors; considerant-se que les molèsties poden reduir-se considerablement amb l'aplicació de les mesures desenvolupades en l'apartat corresponent.  
- Vegetació: no es preveu que es produïsca afecció sobre la vegetació circumdant a l'explotació.  
- Paisatge: es considera que l'explotació no generarà impacte visual, atés que s'emmarca en una zona que presenta trets rurals compatibles amb l'activitat.  
No s'ha realitzat una valoració qualitativa de l'impacte a partir d'una matriu causa-efecte, mitjançant la qual, podria haver-se estimat de manera més concreta les possibles incidències ambientals derivades de les fases de construcció i explotació, com també la importància d'aquestes. Per la qual cosa, el desenvolupament d'aquest apartat en l'estudi d'impacte ambiental ha sigut clarament insuficient; no obstant això, per les característiques del projecte, pot considerar-se, en termes generals, com a viable l'activitat des del punt de vista ambiental amb l'aplicació de les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental, com també amb el compliment dels condicionants exposats en aquesta declaració d'impacte ambiental.   
2. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.  
S'han diferenciat les mesures protectores i correctores en diversos apartats en funció dels elements del medi que, tal com es descrivia en l'apartat anterior, podien ser susceptibles de veure's afectats per l'execució d'aquest projecte; no obstant això, aquestes es consideren insuficients, havent de ser ampliades amb els condicionants establits en aquesta declaració.  
Pel que fa al programa de vigilància ambiental, s'ha realitzat un desenvolupament molt poc concret d'aquest; considerant-se únicament mesures sobre l'atmosfera, sobre l'àmbit sociocultural i sobre el socioeconòmic; avaluant-se globalment l'impacte com a molt lleu. Així mateix, s'indica que seran les autoritats municipals competents les que hauran d'encarregar-se de controlar que es duga a terme el compliment del desenvolupament del pla de vigilància ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 6.a.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, l'ampliació de l'activitat avícola d'encebament, situada al terme municipal d'Alpuente (València), promoguda per Vicente Rodríguez Pérez, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
- Haurà de disposar-se, prèviament a la concessió de llicència d'activitat, de l'informe favorable de Patrimoni Cultural de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport; i s'haurà de presentat davant d'aquesta Direcció General i davant de l'òrgan substantiu.  
- En l'explotació s'haurà de disposar de femer en l'explotació, tal com estableix l'article 55 de la Llei 6/2003, de 4 de març, de la Generalitat, de ramaderia de la Comunitat Valenciana, de manera que puga emmagatzemar-se la producció de gallinassa d'almenys un cicle; havent de ser de formigó impermeabilitzat amb parets d'alçària suficient per a contenir la gallinassa allí acumulada, dissenyat amb lleuger pendent per a recollir els lixiviats en cubeta de recollida, impermeable i estanca construïda per a aquest fi, els quals podran ser incorporats de nou al muntó per a afavorir-ne l'eliminació per evapotranspiració.  
- S'haurà de gestionar l'eliminació de cadàvers d'acord amb el que s'ha estipulat en el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell, de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà.  
- Haurà de disposar-se d'un contracte actualitzat de retirada de la gallinassa, de manera que quede assegurada la retirada periòdica d'aquesta, evitant-se l'acumulació incontrolada en l'explotació.  
- Per a minimitzar el possible impacte paisatgístic que es puga generar al voltant d'on se situa l'explotació, haurà d'incorporar-se una barrera vegetal constituïda per aquelles espècies arbòries i arbustives que presenten una millor adaptació a les condicions del terreny; amb la qual cosa s'obtindrà, no sols un efecte positiu sobre la qualitat visual, sinó que també s'aconseguirà un increment de la qualitat de l'aire en l'entorn.  
- L'activitat s'haurà de sotmetre en tot moment a tota disciplina que l'autoritat sanitària estime convenient.  
- S'haurà de comunicar a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació i tractament dels residus.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 20 de setembre de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.