Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9330, del 03-05-2022 (2022/3410)

RESOLUCIÓ de 19 de gener de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula informe d'impacte ambiental del Projecte d'ampliació de plataforma i millora del drenatge de la carretera CV-641. Tram: fi de la variant de l’Aljorf a PQ 5+800, termes municipals d'Albaida i Agullent (València). Expedient (1601759) 071/2020/AIA.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9330

Data del DOGV
:   03-05-2022

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2022/3410


Data del document
:   19-01-2022

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica
    * Agullent
    * Albaida
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 19 de gener de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula informe d'impacte ambiental del Projecte d'ampliació de plataforma i millora del drenatge de la carretera CV-641. Tram: fi de la variant de l’Aljorf a PQ 5+800, termes municipals d'Albaida i Agullent (València). Expedient (1601759) 071/2020/AIA. [2022/3410]  
  
  
«Informe d'impacte ambiental  
Expedient: (1601759) 071/2020/AIA.  
Títol: Ampliació de plataforma i millora del drenatge de la carretera CV-641. Tram: fi de la variant de l'Aljorf PQ 5+800.  
Titular: Diputació Provincial de València.  
Òrgan substantiu: AC-577/P.  
Localització: termes municipals d'Albaida i Agullent.  
  
Antecedents i tramitació administrativa  
En data 17 de novembre de 2017, l'Àrea de Carreteres i Infraestructures de la Diputació de València va remetre al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental una consulta sobre la tramitació ambiental corresponent al Projecte de construcció d'ampliació de plataforma i millora del drenatge de la carretera CV-641. Tram: fi de la variant de l'Aljorf PQ 5+800. (Exp. 196/3585-VFH).   
En data 16 de gener de 2018, l'òrgan ambiental va emetre l'informe referent al projecte en el qual es detallava:  
· Que el projecte quedava sotmés a avaluació d'impacte ambiental simplificada per afectar l'actuació més de 500 metres de sòl forestal.  
  
· Quines eren les fites principals del procediment d'avaluació d'impacte ambiental simplificada.  
· Quin era el contingut mínim del document ambiental.  
En data 26 de febrer de 2018, la Diputació de València remet al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental un document denominat «Comentaris aclaridors a l'informe referent al projecte que justificarien el no-sotmetiment al procés d'avaluació ambiental» de l'esmentat projecte de construcció, en el qual es recollien una sèrie de comentaris sobre les anàlisis dutes a terme per l'autor del projecte i se'n sol·licitava la consideració, per entendre que no seria necessari sotmetre el projecte a avaluació ambiental. Els aclariments que s'aportaven eren relatius a:  
  
· Aclariments respecte dels diferents llits que resulten afectats per l'obra i la seua nomenclatura.  
· La carretera no intersecta amb el riu Albaida.  
· La intersecció amb el barranc de Prego se salva mitjançant una obra de pas formada per una volta rebaixada de 6,5 m de llum, de la qual s'adjunta un croquis a mà alçada.  
· S'ha realitzat estudi d'inundabilitat segons les determinacions del Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana i s'ha presentat amb data 10 de gener de 2018 davant el Servei d'Ordenació del Territori.  
  
· La longitud total en la qual s'amplia la carretera dins de sòl forestal no arribaria als 500 m, sent de 468,65 m.  
· Es descarta la inclusió en el projecte d'un carril per a vianants i ciclistes en considerar-lo inviable tècnicament perquè no cap en la plataforma ampliada. La construcció del carril bici suposaria una ampliació important de l'esplanació amb desmunts de fins a 12 m per a no envair el llit del riu Albaida.  
Com a conseqüència, l'òrgan substantiu sol·licitava a l'òrgan ambiental que determinara si aquest projecte no estava sotmés a declaració o estimació d'impacte ambiental, reconsiderant o reiterant l'informe remés en data 16 de gener de 2018.  
En data 25 de febrer de 2019, la Diputació de València comunica que el projecte de construcció ha sigut pres en consideració mitjançant un decret de la Presidència i que seria pròximament sotmés a informació pública mitjançant un anunci en el Butlletí Oficial de la Província per un termini de 30 dies. S'aprofitava la comunicació per reiterar la sol·licitud d'informe que reconsiderara la necessitat d'avaluació d'impacte ambiental simplificada, alhora que es dona trasllat del projecte.  
  
En data 4 de novembre de 2019, la Diputació de València comunica que el projecte anteriorment esmentat va ser sotmés a informació pública mitjançant un anunci publicat en el Butlletí Oficial de la Província per un termini de 30 dies, sense que s'hi hagueren presentat al·legacions. Així mateix, es reiterava la sol·licitud d'informe que reconsiderar la necessitat d'avaluació d'impacte ambiental.  
Analitzada novament tota la documentació que hi ha en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, l'òrgan ambiental, el 3 de juny de 2020, remet un informe a l'òrgan substantiu en què es ratifica en la necessitat de sotmetre el projecte a avaluació d'impacte ambiental simplificada, segons l'epígraf 7.2.c de la Llei 21/2013, de 9 de desembre (d'ara en avant LEA), i dels criteris ambientals que des de l'entrada en vigor de la legislació estatal s'hi apliquen. És a dir, l'òrgan ambiental manté les conclusions de l'informe emés en data 16 de gener.  
  
La Diputació de València, va remetre el 8 de juliol de 2020, en compliment de la LEA, el document ambiental necessari per a dur a terme l'avaluació d'impacte ambiental simplificada.  
Atés que no s'ha rebut resposta per part de l'òrgan ambiental, el 16 de març de 2021 l'òrgan substantiu reitera la sol·licitud de dur a terme l'avaluació ambiental simplificada d'aquest projecte. Els documents aportats són els següents:  
Sol·licitud.  
Document ambiental.  
Memòria de projecte tècnic.  
Document de síntesi.  
Informes obtinguts.  
Després de la sol·licitud d'inici, atés que l'òrgan substantiu ha sotmés a consulta l'expedient a les diferents administracions afectes, i en nom de la simplificació i reducció de càrregues administratives, s'incorpora l'esmentada documentació a aquest expedient als efectes previstos en l'article 46 de la Llei 21/2013.   
Es transcriu a continuació la principal informació de caràcter ambiental dels informes rebuts durant la fase de consulta:   
Secció Forestal i Unitat de Vies Pecuàries (signat el 27 d'abril 2017).  
En matèria forestal:  
«S'emet informe favorable, des del punt de vista de la Secció Forestal, de la realització dels treballs sol·licitats, i s'han de complir les condicions següents:  
1. Els treballs es realitzaran en les condicions, traçats i zones indicades en la memòria presentada.  
2. Es comunicarà el començament dels treballs, així com la finalització d'aquests, als agents mediambientals de la zona.  
3. S'haurà de complir la Llei 3/1993, de 9 de desembre, i el seu reglament de desenvolupament. Així com la Llei 43/2003, de forests, estatal.  
4. Caldrà ajustar-se al que es disposa en el Decret 7/2004, de 23 de gener, de la Conselleria de Medi Ambient, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució i treballs que es realitzen en terrenys forestals o als seus voltants.  
5. S'haurà de complir el Decret 70/2009, de 22 de maig, pel qual es crea el Catàleg valencià d'espècies de flora amenaçades addicionals de conservació».  
En matèria de vies pecuàries, s'emet l'informe següent:  
«Aquesta actuació afecta dues vies pecuàries: en el PQ 2.280 de l'actuació, s'intersecta la via pecuària carrerada del camí d'Ontinyent a Gandia (amplària legal 37,5 m), i en el PQ 0.6 i el PQ 1.7 la carretera coincideix amb el traçat de la via pecuària carrerada d'Alacant (amplària legal 37,5 m). Però realment, tenint en compte l'amplària legal de la via pecuària de 37,5 m, la via s'encavalca amb part de la plataforma de la carretera pràcticament des del PQ 0.0.  
Per tant, en les interseccions i encavalcaments amb les vies pecuàries, s'ha d'aplicar l'article 16 de la Llei 3/2014, de vies pecuàries de la Comunitat Valenciana.  
1. Qualsevol projecte de construcció de línies fèrries, canals, carreteres o altres infraestructures lineals que travessen les vies pecuàries hauran d'assegurar i preveure la senyalització dels passos necessaris, que aniran a càrrec del titular dels esmentats projectes.   
2. Així mateix, l'administració titular de les línies fèrries, canals, carreteres o altres infraestructures lineals que creuen en l'actualitat les vies pecuàries haurà de procedir-ne a la senyalització.   
3. És procedent la senyalització de qualsevol element o instal·lació aïllada situat dins de l'amplària legal de la via pecuària, amb el cost a càrrec del titular d'aquest element o instal·lació.   
4. La senyalística serà aprovada per la conselleria competent en matèria de vies pecuàries.  
Se suggereix que ja que la VC-641 ocupa així dos quilòmetres de la via pecuària carrerada d'Alacant, i en la Llei de vies pecuàries, com a usos complementaris al trànsit ramader, es preveuen els usos recreatius, mediambientals, esportius i de gaudi de la natura en general, en els trams on la carretera ocupa la via pecuària es realitze un carril bici amb les mesures de seguretat necessàries que puga donar continuïtat al recorregut que puguen fer les persones per aquesta via pecuària, ja siga amb bici, passejant, corrent, etc. A més, hauria de servir perquè els conductors siguen conscients que van per una via pecuària i extremen la precaució».  
En l'informe de l'òrgan substantiu del 26 de febrer de 2018 es descarta la inclusió en el projecte d'un carril de vianants i ciclistes en considerar-lo inviable tècnicament perquè no cap en la plataforma ampliada.  
Informe de la Direcció General de Cultura i Patrimoni (signat el 7 de juny de 2017).  
«No es considera necessària l'obtenció de l'informe patrimonial vinculant establit en l'article 11 de la Llei 4/98, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià».  
Informe de viabilitat previ de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer (signat el 3 de juliol de 2018).  
«Una vegada examinada la documentació presentada, aquesta Confederació Hidrogràfica del Xúquer ha acordat emetre l'informe següent: Les obres afecten almenys els llits públics següents:  
  
Nº Ordre UTM H30  
ETRS89 Llit afectat Actuació  
1 712.136,  
4.303.960 barranc de   
Magraner Se substitueix l'obra de pas existent per dos tubs de Ø1 m.  
2 713.723,  
4.303.880 barranc Prego No es modifica l'obra de pas existent  
3 714.637,  
4.303.180 barranco del Sapo, Benetzar o d'Agullent Ampliació del pont existent mitjançant volades amb placa alveolar pretesada i murs-estreps en els extrems, sense reduir la secció hidràulica de pas.  
  
  
  
4. Dels tres llits anteriors, només s'elabora un model hidràulic (HEC-RAS 1D) en el barranc del Sapo i el riu Albaida. Vist l'anterior, i encara que es podrien considerar sobredimensionats els valors obtinguts dels llindars d'escolament, i per tant infradimensionats els cabals associats, es poden considerar vàlids els cabals màxims d'avinguda de l'estudi per a les comprovacions realitzades.  
5. Per al barranc del Sapo i el riu Albaida «?» En l'estudi es conclou que l'actuació, en la zona del pont que hi ha sobre el barranc del Sapo, no produeix increments significatius en els calats ni en les velocitats. Dels resultats en l'SNCZI es comprova que la carretera i el pont es troben afectats per la zona inundable i per la zona de flux preferent del riu Albaida i del barranc del Sapo, tant en l'escenari actual com en el futur. La simulació realitzada en l'estudi no empitjora la situació establida en l'SNCZI, per la qual cosa, com que es tracta d'una infraestructura existent, podria considerar-se vàlida l'actuació proposada.  
  
6. En el barranc de Prego no es preveu cap actuació, «?» podem entendre que l'obra estudiada tindrà suficient capacitat per a evacuar el cabal associat a un període de retorn de 100 anys.   
7. Per al barranc de Magraner, d'acord amb els resultats de l'estudi, l'obra de pas existent és insuficient, per la qual cosa es proposa substituir-la per dos tubs d'1 metre de diàmetre, amb capacitat per al cabal associat a 100 anys de període de retorn (9,2 m3/s). «?» però es podria pensar a col·locar un o dos tubs addicionals per a abastar tota l'amplària del llit i no perdre així la capacitat geomorfològica d'aquest».  
  
Servei d'Ordenació del Territori (rebut el 25 de maig de 2020).  
  
Resolució en què s'aprova l'estudi d'inundabilitat realitzat en considerar-se complides les previsions de PATRICOVA. Les conclusions principals sobre el risc d'inundació i compliment del pla són:  
Segons l'antecedent de fet huité, «La incidència sobre tercers respecte de l'increment significatiu del risc d'inundació pel que fa als articles 9 i 17 de l'esmentada normativa no és rellevant ateses les cartografies d'afeccions inicial i final presentades».   
Segons l'antecedent de fet sisé, «S'ha de complir, per aquesta carretera, el que determina l'article 21.3 b) de la normativa del PATRICOVA respecte de deixar la via (referint-se a la carretera) lliure d'afeccions d'inundabilitat per a 100 anys de període de retorn, ja que l'estudi de trànsit que aporta calcula intensitats mitjanes menors de 2.000 / vehicles / dia».  
I segons el fonament de dret tercer, «L'estudi d'inundabilitat «?» (fa referència al realitzat en el projecte) en aplicació de l'article 10 de la normativa del PATRICOVA, determina la no-afecció per a 100 anys de període de retorn de l'ampliació de la plataforma i millora del drenatge de la carretera CV-641. Tram: final de la variant de I'Aljorf PQ 5+800, segons allò que s'ha presentat en l'expedient». L'informe conclou en la resolució, que aprova l'estudi d'inundabilitat realitzat, «en considerar-se complides les previsions contingudes en el Pla d'acció territorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA)».  
Ajuntaments d'Albaida i Agullent.  
Consta en l'expedient l'informe de caràcter urbanístic remés per l'Ajuntament d'Agullent el 28 de novembre de 2016: «No es detecten en aquesta línia d'afecció serveis urbans municipals. Es detecta en aquesta línia d'afecció un camí públic denominat camí de la Motxa que dona accés a parcel·les del terme Agullent. No es detecten en aquesta línia béns d'interés cultural, patrimonial o arqueològic. No es detecten elements mediambientals o paisatgístics protegits». Per tot el que s'ha exposat, l'activitat és compatible amb la normativa i el planejament vigents.  
Atés que els informes dels ajuntaments tenen caràcter urbanístic, el 16 de desembre de 2021 s'emet una consulta a ambdós ajuntaments a l'efecte que es pronuncien en relació amb les possibles afeccions ambientals, sense que fins a hui s'haja rebut resposta. Així mateix, es disposa dels elements de judici suficients per a continuar el procediment d'avaluació ambiental simplificada.  
  
Criteris ambientals  
Per a l'emissió d'aquest informe d'impacte ambiental, de conformitat amb l'article 47 de la Llei 21/2013, s'han tingut en compte els criteris de l'annex III d'aquesta.  
  
Característiques del projecte  
L'inici d'aquest projecte es localitza immediatament a continuació del final de les obres ja executades de la variant de l'Aljorf VV-2036 (CV-641). AC-272/1, amb un projecte de liquidació que data de juny de 2001. El final de l'actuació d'eixamplada de la plataforma que inclou el projecte, es localitza immediatament abans del final de l'obra 41-V-1492 ja executada per la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transport de la connexió de la carretera d'Albaida CV-641 amb la variant d'Aielo de Malferit CV-40. Albaida (València), acabades l'11 de novembre de 1998 segons l'acta de recepció de les obres. L'obra anterior es va entregar a la Diputació de València als efectes de conservació i explotació, amb acta de lliurament de 15 de juliol de 1999, i constitueix el tram final de la carretera CV-641.  
La carretera CV-641 té una longitud total aproximada de 6,1 quilòmetres i a partir del PQ 0+640 (l'entroncament amb la variant d'Aljorf) i fins al PQ 5+540 (punts quilomètrics de la carretera actual) presenta en 4.900 m una secció amb una plataforma de tot just 6 m, sense vorals, insuficient i inadequada, atesos els paràmetres de funcionalitat, seguretat i comoditat que la normativa vigent exigeix a les carreteres, i amb un ferm envellit i millorable.   
La problemàtica de la CV-641 se centra en els marges de la carretera, en concret els talussos en desmunt de determinats trams, presenten problemes de drenatge associats a formacions de regalls i despreniments durant les pluges amb aterrament de cunetes, i fins i tot de part de la calçada, que originen que l'aigua d'escolament inunde la carretera. A això s'afigen els problemes de seguretat viària amb canvis bruscos de rasant i visibilitat limitada en determinats punts del traçat.  
  
De l'estudi de les alternatives, l'única solució raonable que es considera és la d'ampliar la secció tipus de la carretera per a millora de la funcionalitat i seguretat viària d'aquesta, d'acord amb la seua baixa IMD, de manera que s'ajuste el seu disseny tant en secció com en planta al tipus C-40, que és la de prestacions més baixes amb velocitat de projecte de 40 km/h. L'ampliació que es projecta és calçada de 6 m, vorals de 0,5 m i bermes també de 0,5 m. Per raons constructives, l'ampliació que es preveu es realitzarà per un sol marge, excepte en els canvis de marge i en millores puntuals del traçat. S'ha triat el marge per a cada tram del projecte en funció dels condicionants existents, de manera que es minimitzen les afeccions.  
La berma només s'executa en el costat que s'amplia.   
Les obres projectades segons les seues particularitats es defineixen en diferents trams:  
1. Primer tram de paral·lelisme amb el riu Albaida.  
La carretera va paral·lela al riu Albaida fins a arribar al primer llit, el barranc de Benetzar. En aquest tram, l'ampliació es realitza pel costat contrari al riu excepte un xicotet tram on recolza sobre la cuneta existent en un desmunt al costat del riu. En tot cas, sense envair els vessants o terrasses entre el riu i la carretera. Es projecten murs per evitar la caiguda de terres sobre el vessant del riu.  
2. Encreuament del barranc de Benetzar (denominat barranc d'Agullent segons el PGOU d'Albaida).  
L'encreuament, actualment, es resol amb un pont que presenta una amplària de tauler de 7,55 m i està format per una doble volta amb arc de mig punt. La carretera, abans i després del pont, està encaixada entre el riu i els desmunts i talussos de més de 10 m d'alçària. La millora del traçat per a no envair el riu es resol ampliant pel costat contrari al primer tram, augmentant aquests desmunts, abans i després del pont (costat esquerre). Per a això, s'amplia el pont existent amb un biaix respecte al mateix entorn de 20º amb dos tascons de tauler que volen respecte al pont actual: una en cada extrem del pont i en diferent costat. Els tascons es realitzen mitjançant llosa alveolar prefabricada de formigó pretensat que recolzen en els estreps que es prolonguen del pont actual i en la pila central mitjançant dues sabates de suport sobre aquesta. És en l'eixida del pont on es forma el desmunt d'alçària màxima de tot el recorregut (12,5 m); els desmunts s'estabilitzaran mitjançant l'estesa del talús, berma intermèdia i muret a peu d'escullera. Se'ls dota també de cuneta revestida.  
3. Segon tram de paral·lelisme amb el riu Albaida.  
Seguint el mateix criteri del primer paral·lelisme, l'ampliació es fa pel costat contrari al riu que coincideix també amb desmunts. És suficient reperfilar el talús per a encaixar-ne l'ampliació.  
4. Encreuament del barranc de Prego.  
No s'amplia el pont existent, tan sols es redueixen el voral i la berma projectats de 0,5 m cadascun a nuls des de 28 m abans i després de cada extrem del pont.  
5. Encreuament del barranc de Magraner.  
L'obra de fàbrica existent és un clavegueró de 0,80 m d'amplària per una alçària estimada també de 0,80. L'obra està aterrada quasi totalment. Es projecten tres canons HAØ1000 per a substituir el clavegueró, la capacitat hidràulica del qual és insuficient. En seria suficient amb dos, però d'aquesta manera no es perd la capacitat geomorfològica del llit, tal com es proposava en l'informe previ remés per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer   
6. Encreuament en el PQ 5 de la carretera.  
La carretera va en terraplé i l'encreuament es materialitza mitjançant un canó Ø60. Atés que la capacitat hidràulica del canó és insuficient, se substitueix per altres dues d'HA Ø800. A partir d'aquest punt, la carretera seguirà el criteri d'ampliació anteriorment assenyalat per un dels seus costats.  
L'actuació es caracteritza per alts volums de moviments de terres a causa dels elevats desmunts i terraplens a escometre, i encara que s'aprofita tota l'excavació possible per a la formació de terraplens, serà necessari transportar a abocador autoritzat uns 27.778 m3. Al seu torn, per a la formació d'esplanades és necessari aportar 7.729 m3 de sòl seleccionat de préstec.  
Ubicació del projecte  
Les obres projectades estan ubicades en la major part al terme municipal d'Albaida, sobre sòl no urbanitzable de protecció viària (franja de 18 m a cada costat de les vores de la plataforma actual), i el final de l'actuació pròxim al PQ 5 del projecte va pel terme municipal d'Agullent, sobre sòl no urbanitzable comú, compatible amb l'ampliació de la carretera.  
El context territorial de l'àmbit del projecte es correspon amb terreny ondulat, de poca altitud, una mitjana de 320 m, exceptuant-ne la serra d'Agullent, on naix el riu Albaida, que s'eleva al sud amb altituds superiors a 800 m. Les precipitacions mitjanes anuals es troben entre 400 i 500 mm.  
Consultat el visor de l'Institut Cartogràfic Valencià, s'observa que la carretera actual afecta parcialment terreny forestal estratègic, segons la cartografia del Pla d'acció territorial en els encreuaments amb el barranc Benetzar (PQ 1+050), el de Prego (PQ 2+285) i una zona en el PQ 3.5 on s'amplia la carretera en uns 468,65 m. En l'encreuament amb aquests barrancs, la protecció viària s'encavalca en part amb el sòl no urbanitzable de protecció de llits i barrancs. En la zona del riu Albaida predomina l'espècie invasora ailant (Ailanthus Altissima).  
En relació amb les vies pecuàries, la carrerada d'Alacant coincideix amb la carretera des de l'inici de la present actuació, PQ 0.6 de la carretera, fins al PQ 1.7 d'aquesta. L'amplària legal de la via és de 37,50 m i abans del PQ 0.6 coincideix amb l'antic traçat de la carretera, ara CV-6411, i circula per dins de l'Aljorf. Així mateix, el traçat de la carretera s'intercepta amb el Camí Real d'Ontinyent a Gandia, que coincideix amb la carrerada del camí d'Ontinyent a Gandia (amplària legal de 37,750 m) en les proximitats del PQ 3 de la carretera.   
  
L'obra prevista no afecta espais protegits ni de la Xarxa Natura 2000.  
Vista la cartografia del PATRICOVA, es comprova que hi ha dues zones catalogades amb nivell de perillositat 6 i geomorfològica a l'altura de l'encreuament del barranc de Benetzar i de l'encreuament del barranc de Magraner, respectivament.   
De la informació publicada en la pàgina web de la Conselleria d'Educació, investigació, Cultura i Esport, no es detecten béns inscrits en l'Inventari general de patrimoni cultural valencià o béns de naturalesa arqueològica o paleontològica a menys de 200 m de la carretera. Fet ratificat en el mateix informe de patrimoni.  
  
Característiques del potencial impacte  
Atés que es tracta de condicionament i ampliació d'una carretera ja existent, els efectes més significatius de l'actuació es donaran en la fase d'obres.   
Les principals alteracions que es produiran durant aquesta fase sobre el sòl i el relleu, són les relatives als moviments de terres, per la retirada de la capa vegetal, desmunts, així com el posterior rebliment o terraplé amb materials procedents de la traça, amb uns volums d'excavació i rebliment de gran magnitud.  
S'aprofitarà al màxim el material existent en la traça i es compensaran els volums, així i tot, el balanç de terres del projecte determina un resultat final excedentari i serà necessari transportar a abocador autoritzat uns 27.778 m3.  
El traçat va per una zona catalogada amb una vulnerabilitat a la contaminació dels aqüífers mitjana. Els efectes sobre aquest factor podrien derivar-se de la fase de construcció per abocaments ocasionals d'olis i combustibles per part de la maquinària, a causa de la manipulació dins del mateix àmbit.   
Per això, les mesures a prendre per a minimitzar els impactes seran les següents:  
La provisió de combustibles i olis, igual que les revisions de les màquines o vehicles, seran d'estacions de servei situades prop de l'àrea del projecte, i es limitarà la presència de materials perillosos en la zona d'obres. Per als diferents residus que es generen, s'haurà de disposar de bidons amb una estanquitat del 100 % sobre solera de formigó (per saber el tipus de residu que s'emmagatzema), sempre complint la normativa en matèria de residus.  
Els residus vegetals generats en l'obra hauran de ser gestionats correctament i s'haurà d'evitar la dispersió d'espècies invasores. S'ha observat l'existència en el llit del riu Albaida de l'espècie invasora ailant (Ailanthus Altissima), en gran nombre. Les seues restes seran depositades en llocs de recollida adequats perquè siguen processats adequadament. Amb l'objectiu de minimitzar l'ocupació del sòl i l'afecció a la coberta vegetal que podria generar-se a conseqüència de les obres a executar, es recomana realitzar un jalonament de les zones d'ocupació, la qual cosa inclourà l'àrea d'instal·lacions auxiliars d'obra.  
  
Les zones destinades a les instal·lacions auxiliars (incloent-hi zones d'apilament), gestió de residus contaminants, ubicació del parc de maquinària i localització de la planta de trituració es limitaran als emplaçaments que la direcció ambiental, juntament amb la direcció d'obra, indiquen al contractista. El contractista haurà d'elaborar un pla que mostre la localització dels accessos i les àrees per a instal·lacions auxiliars, i s'haurà de complir estrictament l'estudi de gestió de residus de construcció i demolició, del projecte redactat en el compliment del Reial decret 105/2008, d'1 de febrer.  
La flora patirà un efecte negatiu per la seua eliminació, per la compactació del terreny subjacent per a suport dels apilaments, casetes auxiliars i per als accessos a aquestes. Amb les oportunes mesures correctores previstes, l'impacte ambiental es considera moderat. En aquestes mesures s'indica que la zona serà recuperada mitjançant la descompactació del sòl. Es realitzarà una escarificació superficial, seguida d'una estesa de la capa de terra vegetal, que serà mesclada amb la resultant de l'escarificació; d'aquesta manera, les llavors incorporades permetran el desenvolupament de vegetació pròpia de l'àmbit d'actuació existent en l'actualitat en la zona destinada a instal·lacions auxiliars.   
Queda prohibit l'emmagatzematge de materials prop dels cursos d'aigua amb especial atenció en allò que fa referència a productes perillosos.  
Durant la fase de construcció poden produir-se alteracions sobre l'aigua superficial i d'escolament a causa de la modificació dels llits i superfícies d'escolament naturals i l'empitjorament de la qualitat de les aigües.  
Dels barrancs interceptats, el que resultarà alterat per la traça és el barranc de Benetzar, ampliant el pont pels dos costats mitjançant llosa en volada. El barranc de Magraner i el punt baix en el PQ 5, es resolen amb canons de formigó armat en nombre suficient per a assegurar la capacitat hidràulica i no perdre la capacitat geomorfològica dels llits.  
  
A fi de protegir el sistema hidrològic referent a la qualitat de les aigües superficials i subterrànies, així com previndre l'aportació als llits de sediments originats en les operacions de moviment de terres, durant l'execució de les obres es recomana la realització de basses de decantació, la funció de les quals és la de retindre les aigües durant un període de temps suficient que permeta aclarir-les en decantar-se els sòlids que arrosseguen en suspensió i possibilitar l'emmagatzematge d'aqueixos materials fins que se'n realitze la neteja.  
Així mateix, les aigües sanitàries generades en les casetes d'obres hauran de ser tractades per un gestor autoritzat.  
Durant l'execució de les obres es realitzen activitats que poden contribuir a incrementar la presència de partícules i gasos en l'aire (excavacions en obra i préstecs, transport i descàrrega en abocadors, escarificacions, etc.). Aquests impactes es consideren directes, negatius, temporals però limitats i compatibles amb el medi. Per a minimitzar aquestes afeccions, s'estableixen les mesures següents:   
- Reg freqüent, especialment en períodes secs i/o ventosos, de zones de trànsit de maquinària, fronts d'extracció de terres i apilaments.  
  
- Els camions que transporten materials pulverulents hauran d'anar coberts amb lones, que cauran uns 30 cm a cada costat de la banyera.  
- Els camions i vehicles utilitzats per al transport de materials hauran de tindre els protectors per a pols sobre les rodes per a evitar-ne el llançament a causa del rodament del vehicle, així com per a minimitzar les emissions fugitives a l'atmosfera.  
- Es verificarà que tots els vehicles i la maquinària pesant es troben en perfecte estat de manteniment i verificació periòdica.  
  
Atés que el projecte afecta parcialment zones forestals en els encreuaments amb el barranc de Benetzar, barranc de Prego i en la zona confrontant amb el riu Albaida, segons PATFOR, i a causa de la no existència d'espais naturals protegits, sense arbres monumentals, ni llocs protegits per a la flora silvestre, el principal efecte negatiu sobre el sòl forestal és el risc d'incendi durant la construcció. S'haurà d'establir en el projecte, de conformitat amb el Decret 7/2004, de 23 de gener, un plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució de les obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o als seus voltants.  
El document ambiental considera que l'afecció a dues vies pecuàries, la carrerada d'Alacant, coincident amb la carretera des de l'inici fins al PQ 1.7, i la intersecció de la carretera amb el Camí Real d'Ontinyent a Gandia, no genera nous efectes negatius sobre aquestes, ja que els traçats afectats ja ho estan en l'actualitat. No obstant això, l'informe en matèria de vies pecuàries indica que s'ha de senyalitzar convenientment la intersecció i l'encavalcament amb les dues vies pecuàries existents segons l'article 16 de la Llei de vies pecuàries.  
No es preveu afecció sobre elements del patrimoni cultural. No obstant això, en cas d'aparició de restes arqueològiques durant l'execució de l'obra, s'hauran de detindre immediatament els treballs i comunicar la seua troballa a la Direcció General de Cultura i Patrimoni.  
Atés el paisatge, durant la fase de construcció el major efecte negatiu en la fase de construcció està vinculat a la reperfilada del terreny en l'ampliació de desmunts d'alçàries considerables a realitzar; això suposa l'eliminació d'una franja de flora existent i una ?cicatriu- en el terreny amb el consegüent impacte visual que alerta sobre l'ampliació de la carretera existent. Així mateix, els terraplens suposen nous talussos que s'encavalquen amb els antics però desproveïts de vegetació i remarquen la presència de la carretera ampliada.   
Els talussos projectats tenen una alçària similar als existents, per la qual cosa no suposaran un increment de l'efecte de barrera visual que la carretera puga ja tindre en l'actualitat. Per mitigar aquests efectes, s'opta per una revegetació que fructifique en un període de temps no dilatat, per la qual cosa es considera un impacte ambiental moderat sobre el paisatge.  
Les actuacions sobre els talussos actuals tenen un efecte positiu, i té a veure amb la inestabilitat actual dels talussos en desmunt de determinats trams, principalment els del tram paral·lel al riu Albaida i a l'eixida del barranc de Prego cap a Aielo. El projecte posa solució de dues maneres a aquests problemes. D'una banda, estén els talussos i disposa de bermes intermèdies, la qual cosa afavorirà la implantació de vegetació i la seua supervivència en disminuir la velocitat de l'escolament. D'una altra, duu a terme mesures concretes per poder fixar vegetació en els talussos projectats que, encara que menors, són de pendent elevat. S'hauran de complir estrictament les mesures d'integració paisatgística i estètica i de recuperació de la flora reflectides en l'estudi d'impacte ambiental quant a revegetació de talussos i tractament de zones inicialment ocupades per la CV-641.  
L'actuació no és una infraestructura de nova construcció i no s'introdueixen noves barreres en el territori, va encaminada a la millora de la funcionalitat i seguretat viària d'aquesta, d'acord amb el servei que presta.  
Durant la fase d'explotació no es preveu un increment d'intensitat del trànsit. En relació amb l'emissió de gasos de combustió i partícules a l'atmosfera, l'afecció serà anàloga a l'actual.  
S'inclou un programa de seguiment i compliment de les mesures mediambientals previstes en el projecte, a fi de recollir i actualitzar la informació ambiental per a estudiar els impactes ambientals i comprovar els efectes de les mesures correctores. S'elaboraran informes periòdics en els quals es reflectiran les diferents afeccions ambientals observades.  
  
Conclusió  
En relació amb els criteris de l'annex III de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, es pot concloure que el projecte, en els termes previstos, no tindrà efectes adversos significatius sobre el medi ambient i no requereix avaluació d'impacte ambiental ordinària.  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte ampliació de plataforma i millora del drenatge de la carretera CV-641. Tram: fi de la variant de l'Aljorf a PQ 5+800, constitueix un supòsit d'avaluació d'impacte ambiental simplificada, d'acord amb l'article 7.2.c de la Llei 21/2103, de 9 de desembre.  
L'expedient ha seguit el tràmit d'avaluació d'impacte ambiental simplificada, previst en la secció 2a, capítol 2, del títol II de la Llei 21/2013.  
El Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
Per tot l'anterior, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i amb el vistiplau del subdirector general del Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental, fent ús de les atribucions que tinc, resolc:  
  
  
Primer  
Estimar que el Projecte d'ampliació de plataforma i millora del drenatge de la carretera CV-641. Tram: fi de la variant de l'Aljorf a PQ 5+800, sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, no tindrà efectes significatius sobre el medi ambient i no requereix una avaluació d'impacte ambiental ordinària, sempre que s'ajuste a les previsions del projecte, del document ambiental als termes del present informe.  
  
Segon  
De conformitat amb el que es preveu en l'article 47 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
A. L'informe d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, sense perjudici de la seua publicació en la seu electrònica de l'òrgan ambiental.  
B. L'informe d'impacte ambiental perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera procedit a l'autorització del projecte en el termini màxim de quatre anys des de la seua publicació, llevat que s'acorde la pròrroga de la vigència de l'informe d'impacte ambiental.  
C. L'informe d'impacte ambiental no serà objecte de cap recurs sense perjudici dels que, si escau, siguen procedents en la via administrativa o judicial contra l'acte, si escau, d'autorització del projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu publicarà en el butlletí oficial corresponent la decisió d'autoritzar o denegar el projecte, en els termes previstos en l'article 48 de la Llei 21/2103, de 9 de desembre.  
  
València, 19 de gener de 2022.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.»