Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 4957, del 02-03-2005 (2005/1361)

RESOLUCIÓ de 31 de gener de 2005, del director general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   4957

Data del DOGV
:   02-03-2005

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2005/1361


Data del document
:   31-01-2005

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Vilamarxant
    * Vallibona
    * Sella
    * Alpuente
    * Xert
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 31 de gener de 2005, del director general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. [2005/Q1361]
  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1.302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental, i del Reial Decret 1.131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental
  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana, d'Impacte Ambiental, i del seu reglament, aprovat pel Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En virtut d'això, he resolt:
  
Article únic
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent a 424/2732-GFD, 213/9501-OBG, 456/0861-TZP, 020/4758-VFP i 423/4485-VBW, que segons el reglament aprovat pel Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.
  
València, 31 de gener de 2005.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient 424/5178-LCM
  
Títol Explotació porcina d'encebament
  
Promotor Nicolás Herrero Rodríguez
  
Autoritat substantiva Ajuntament d'Alpuente (València)
  
Objecte del projecte Legalització d'explotació porcina
  
 d'encebament
  
Localització: Partida de la Séquia del Moro, polígon 5,
  
 parcel·la 26, 32, 33, 34, 174 i 175,
  
 al terme municipal d'Alpuente (València)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.
  
L'objecte del projecte és obtenir la llicència d'activitat per a la legalització de l'ampliació d'una explotació porcina d'encebament, les característiques de la qual segons la documentació aportada, són:
  
L'explotació naix de tres naus amb una capacitat total de 750 animals. L'ampliació consisteix en la construcció de dues noves naus amb capacitat per a 730 animals, per la qual cosa la capacitat total és de 1.480 animals. Es generen un total de 715,4 metres cúbics de purins/any, que s'acumulen en fosses de purins i bassa exterior. Els purins ha de ser sotmesos a tractament amb complex bacterià, i queden retinguts en fosses i bassa de purins, des d'on s'han de destinar com a adob orgànic a camps de cultiu. Es disposa de 29 ha de superfície agrícola per a aplicar purins com a adob orgànic, de les quals s'ha aportat autorització firmada pels propietaris, mitjançant la qual s'accepta la fertilització dels camps d'aquests amb purins. Els cadàvers han de ser retirar per una empresa autoritzada (s'hi inclou contracte).
  
Les mesures higièniques i sanitàries que s'han d'adoptar en l'explotació es basen, entre altres, en la construcció d'un gual sanitari, tanca perimetral de la granja i tela metàl·lica a les finestres per a evitar l'entrada de vectors.
  
L'explotació es localitza a 770 m del nucli urbà de Campo de Arriba (Alpuente).
  
Es considera menysvalorat en volum de purins generat anualment, ja que segons el Reial Decret 324/2000, de 3 de març, pel qual s'estableixen normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines, el volum de purins que es generarà anualment serà de 3.182 metres cúbics. Aquest volum necessitarà una superfície agrícola de 63,12 hectàrees on poder aplicar-lo com a adob orgànic.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient.
  
El projecte d'activitat, l'estudi d'impacte ambiental i l'expedient municipal van ser remesos a través de la Comissió de Qualificació d'Activitats de València amb data de 3 d'octubre de 2000.
  
La informació pública s'ha realitzat als veïns confrontants a l'activitat, com també en el Butlletí Oficial de la Província de València número 88, de 13 d'abril de 2000, sense que s'hi hagen presentat al·legacions.
  
2. Petició d'informes sectorials i documentació complementària.
  
En data 10 d'octubre de 2000, se sol·licita al promotor, a través de l'ajuntament, l'ampliació a l'estudi d'impacte ambiental relativa a la justificació de la gestió de cadàvers i a l'existència o no de bassa de purins en l'explotació. Aquesta es va rebre el 15 de desembre de 2000 i s'hi aporta el plànol de les parcel·les que assenyala la ubicació de la bassa de purins i el contracte de cadàvers subscrit amb una empresa autoritzada.
  
El 20 de febrer de 2001 se sol·licita de nou una ampliació a l'estudi d'impacte ambiental, ja que la superfície agrícola presentada, on s'han d'aplicar els purins generats en l'explotació, coincideix amb la presentada per a les tres naus inicials. L'ampliació sol·licitada es rep el 27 d'abril de 2001, i s'aporta justificació de superfície addicional suficient per a aplicar els purins que es generen en el total de l'activitat.
  
En data 17 d'octubre de 2001 se sol·licita de nou ampliació a l'estudi d'impacte ambiental, relativa a la justificació del compliment de l'article 5.B.b.2, i es presenta com a ampliació únicament document de compromís, per part del promotor, del compliment de l'esmentat article (relatiu a la distància a respectar entre les parcel·les on s'ha d'aplicar el purí i altres explotacions porcines, nucli urbà, cursos d'aigua, etc.).
  
Informes sectorials
  
L'expedient municipal recull la informació següent:
  
- Informació pública de l'expedient en el Butlletí Oficial de la Província de València número 88, de 13 d'abril de 2000, sense que s'hagen presentat al·legacions.
  
- Informe favorable de l'aparellador municipal.
  
- Informe favorable de veterinari.
  
- Informe favorable de l'enginyer agrònom municipal.
  
- Autorització prèvia de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports.
  
- Informe favorable de l'Alcaldia.
  
No s'ha inclòs informe favorable del veterinari d'àrea.
  
Afeccions legals
  
L'explotació se situa en un sòl no urbanitzable comú, segons les normes subsidiàries d'Alpuente.
  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desenvolupament de la Llei 11/1994, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte. Identificació d'impactes
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'han identificat elements ambientals susceptibles de ser afectats pel projecte, entre els quals s'inclou: sòl, aigua, flora, fauna, paisatge, medi socioeconòmic.
  
El projecte no afecta comunitats botàniques o faunístiques d'especial interés ambiental o espècies protegides, endèmiques, en perill d'extinció o de distribució escassa o puntual en l'àmbit provincial o de Comunitat Valenciana.
  
Com a elements ambientals susceptibles de patir impacte cal destacar aire, sòl i aigua. Es consideren poc rellevants flora, fauna i paisatge, ja que l'explotació es troba situada en una zona agrícola, fortament antropitzada.
  
Els impactes més rellevants que pot causar l'activitat en la fase de funcionament estan associats a la contaminació atmosfèrica per emissió d'olors i contaminació de sòls i aigües per la gestió inadequada dels purins.
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha realitzat una succinta descripció dels possibles impactes que pot causar l'actuació, sense arribar a identificar-los clarament.
  
2. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental
  
Les mesures correctores que es descriuen en l'estudi d'impacte ambiental, en alguns casos poc justificades, inclouen les següents:
  
- Per a millorar les característiques del purí com a adob orgànic, s'ha d'aplicar complex bacterià previ a la utilització d'aquest com a adob.
  
- S'han de llaurar o soterrar els purins aplicats en les finques agrícoles a fi de minimitzar la propagació de males olors a l'atmosfera.
  
- S'ha d'assegurar l'estanquitat de la bassa de purins.
  
Les mesures correctores es consideren insuficients, i s'ha de modificar el projecte pel que fa a:
  
- S'ha d'assegurar la impermeabilització de les naus com també de les fosses de purins.
  
- S'han d'aplicar els purins en camp i s'ha de considerar que no es poden sobrepassar els 170 kg N/ha i any indicats en el Reial Decret 261/1996, sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda per nitrats procedents de fonts agràries. S'ha de tenir en compte que no s'han d'escampar en cap cas a les proximitats de barrancs, aqüífers, pous o semblants, s'han de distribuir de manera adequada en la parcel·la i soterrar-los per a evitar l'evaporació de fraccions amoniacals del purí.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 1.h.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Considerar acceptable, al sol efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació, el projecte de granja porcina d'encebament, situada al terme municipal d'Alpuente (València), promoguda per Nicolás Herrero Rodríguez, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i les modificacions establerts a continuació:
  
- L'explotació ha de disposar de tanca perimetral construïda amb materials que s'integren de manera harmònica amb el paisatge.
  
- S'ha d'utilitzar un sistema protector que impedisca l'accés de vectors a les naus, com per exemple malla metàl·lica o semblant.
  
- S'ha de disposar de gual sanitari en l'explotació correctament executat, i situat correctament, de manera que puga tenir la utilitat per a la qual s'ha construït.
  
- S'ha d'assegurar la impermeabilització de les naus, com també de les fosses i la bassa de purins.
  
- La instal·lació ha de disposar de bassa de fem encerclada i impermeabilitzada, de manera que s'evite el risc de filtració i contaminació de les aigües superficials i subterrànies, s'assegure l'impediment de pèrdues per sobreeiximent o per inestabilitat geotècnica amb la grandària necessària per a poder emmagatzemar la producció d'almenys tres mesos, que permeta la gestió adequada d'aquests.
  
- Prèviament a l'aplicació del purí com a adob en camps de cultiu, s'ha de sotmetre al tractament proposat en l'estudi d'impacte ambiental presentat (a base de complex bacterià).
  
- Una vegada posat en marxa el tractament dels purins s'han de portar a terme anàlisis que permeten conéixer l'eficàcia d'aquest, almenys durant el primer any. S'ha de realitzar una anàlisi abans de començar el tractament que servisca com a blanc, tot això per al total de purins que es generen en l'explotació. Aquestes anàlisis, es presentaran davant d'aquesta Direcció General i en funció dels resultats es podran aplicar, en cas de ser necessari, les correccions oportunes al tractament. Entre els paràmetres que s'han d'analitzar han d'estar com a mínim: pH, conductivitat, sòlids en suspensió, DBO5, DQO, N total, N amoniacal, PK, coliformes totals, coliformes fecals i estreptococs fecals.
  
- S'ha de comprovar l'eficàcia del tractament de purins i s'en modificarà la manipulació o se substituirà per un altre tractament si s'observa la ineficàcia d'aquest amb la correcta manipulació.
  
- S'han d'aplicar els purins en camps prèviament tractats amb un producte microbiològic per a millorar-ne les característiques per a aplicar-lo com a adob orgànic en parcel·les agrícoles que estiguen cultivades. S'ha de considerar no sobrepassar els 170 kg N/ha i any indicats en el Reial Decret 261/1996, sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda per nitrats procedents de fonts agràries. No s'han d'escampar en cap cas en les proximitats de barrancs, aqüífers, pous o semblants i s'han de distribuir de manera adequada en la parcel·la i soterrar-los per a evitar l'evaporació de fraccions amoniacals del purí.
  
- La distància de les parcel·les on s'ha d'aplicar el purí respecte a altres explotacions porcines, nucli urbà o cursos d'aigua, s'ha d'ajustar al que estableix el Reial Decret 324/2000, de març del 2000, pel qual s'estableixen les normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines.
  
- La instal·lació ha de dissenyar-se de manera que s'evite l'entrada al recinte de vehicles de proveïment de pinsos, càrrega i descàrrega d'animals i retirada de purins. Aquestes operacions s'han de realitzar des de fora de l'explotació, segons Reial Decret 324/2000, de 3 de març de 2000 pel qual s'estableixen les normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines.
  
- S'ha de comunicar a aquesta direcció general qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord al que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 27 de novembre de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient 213/0262 HYU
  
Promotor Conselleria de Territori i Habitatge
  
Autoritat substantiva Ajuntament de Xert i de Vallibona
  
Objecte projecte Construcció de pistes forestals
  
Localització A la serra del Turmell al terme municipal
  
 de Xert (Castelló), i que puntualment
  
 afecta el terme municipal de Vallibona
  
Descripció del projecte
  
L'objecte del projecte és l'obertura de quatre pistes forestals a la zona de la serra del Turmell afectada per l'incendi de l'estiu de 2001 a fi de portar a terme treballs de conservació de sòls, tractaments silvícoles, repoblacions, fitació i apilada de fusta, defensa contraincendis i accessos a punts importants en la seua extinció o vigilància. Els camins permetran l'accés a zones on actualment no és possible.
  
S'executaran quatre pistes forestals:
  
1. Barranc del Frare: 963,32 metres. Permetrà unir la pista principal d'accés al pic Turmell amb la qual ascendeix al llarg del barranc de la Coveta la Tea.
  
2. Est, cresta pic Turmell: 1.189,88 metres. Descendirà des del pic Turmell fins al tallafocs que discorren entre els barrancs de Serreta Mijana i el de la Coveta la Tea.
  
3. Continuació mas de la Serra: 2.637,18 metres. Comunicació entre dues pistes existents que connecta dos muntanyes, i que evite desplaçaments llargs.
  
4. Barranc de Trijols: 333,99 metres. Permetrà la unió de tot el circuit pista coveta la Tea - pista barranc del Frare - pista principal d'accés al pic Turmell.
  
Característiques de les pistes i les obres:
  
· Amplària: 3 metres.
  
· Velocitat de la via: 30 km/h. Tipus de vehicles: tot terreny i camions cisterna.
  
· Pendent longitudinal màxim: 10%.
  
· Talussos de desmunt de 0,5/1 i de terraplé de 0,75/1.
  
· Volum de desmunt sobrant serà de 2.770,54 metres cúbics, majoritàriament de roca, que es portarà a abocador.
  
· El ferm del camí serà el resultant de l'explanació i la compactació del terreny del lloc, a què s'afegirà una capa de rebliment procedent de pedrera.
  
· Es construiran apartadors (15 m²) cada 150 metres per a permetre l'encreuament de vehicles.
  
· Es construiran passos d'aigua per mitjà de la instal·lació de canelles d'1 metres de diàmetre i 3 metres de longitud, amb embocadures i arquetes xapats en pedra.
  
· Construcció de murs de maçoneria a peu de desmunts per a evitar lliscaments del terreny.
  
· Construcció de faixetes de fusta per a subjectar el terreny en desmunts en zones amb pendent molt elevat.
  
· Es portaran a terme hidrosembres en els talussos generats.
  
· Separació prèvia de la capa de terra vegetal per a posteriorment ser utilitzada en el recobriment dels talussos.
  
· Es construiran cunetes de desguàs.
  
· S'instal·laran barreres llevadisses de seguretat per a permetre el tancament dels vials.
  
Tramitació administrativa
  
Es va remetre el projecte juntament amb el corresponent estudi d'impacte ambiental per la Direcció General de Recursos Forestals d'aquesta conselleria indicant que les pistes forestals permetran l'accés a les zones incloses dins del projecte de restauració ambiental de les forests afectades per l'incendi forestal de Xert i Canet lo Roig, comarca del Baix Maestrat, que està inclòs en el conveni subscrit entre el Ministeri de Medi Ambient i la Generalitat Valenciana per al desenvolupament del Pla Forestal Espanyol.
  
La direcció territorial d'aquesta conselleria va informar que no s'havia produït cap al·legació durant el període d'informació pública (DOGV núm. 4.401, de 18 de desembre de 2002).
  
Afeccions legals
  
La zona es troba dins de l'àmbit del lloc d'interés comunitari (LIC) denominat «Tinença de Benifassà, Turmell i Vallivana» proposat pel Govern Valencià per a formar part de la xarxa d'espais naturals Xarxa Natura 2000 (Acord de 10 de juliol de 2001).
  
Al pic del Turmell hi ha una microreserva vegetal denominada Cresta del Turmell declarada per mitjà d'Ordre de la Conselleria de Medi Ambient, de 6 de novembre de 2000, en la qual s'estableixen com a espècies prioritàries per a l'estudi i conservació les següents: Arenaria conimbricensis subsp. viridis, Armeria fontqueri, Biscutella fontqueri, Coronilla emerus, Daphne laureola, Ilex aquifolium, Lonicera pyrenaica, Polygonatum odoratum, Sorbus aria i Thymus willkommii. Com a unitats de vegetació prioritàries s'estableixen les següents: penyals i pedregals calcaris amb Armeria fontqueri i Thymus willkommii, pinars negres amb Ilex aquifolium i Daphne laureola i carrascars subhumits amb gal·lerar i auró. En aquest espai es limiten o regulen les actuacions que poden dur-se a terme. També hi ha limitacions en un perímetre de 100 metres al voltant d'aquest.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden vore's afectats de forma important pel projecte.
  
La pista projectada de la Cresta del Turmell travessa una part important de la microreserva vegetal que es va declarar al cim. La zona travessada estava ocupada per un pinar de pi roig (Pinus sylvestris) amb pi bord o pinassa (Pinus nigra subsp. salzmannii), carrasca (Quercus rotundifolia) i gal·lerar (Quercus faginea). Aquesta zona va ser afectada per l'incendi de l'any 2001 i en la visita efectuada es va poder comprovar que no s'ha produït regeneració del pinar, igual que ha succeït a la resta de zones travessades per les pistes projectades i afectades per l'incendi. Sí es va poder observar regeneració, per rebrot, de carrasca i gal·lerar. La zona actualment està ocupada per un herbassar ?argelagar amb Helleborus foetidus de baix port i densitat mitjana. En la visita es va detectar en la traça del camí Arenaria conimbricensis ssp. viridis, prop de la traça Biscutella fontqueri i més allunyada Armeria fontqueri.
  
La pista del barranc del Frare i del barranc de Trijols afecta zones de pinars de pi negre cremades sense regeneració del pinar, que presenta pendents abruptes i en alguns trams afloraments rocosos importants.
  
La pista del mas de la Serra travessa zones sense cremar de carrascars amb càdec (Juniperus oxycedrus) i savina (Juniperus phoenicea), pinars de pi negre i zones d'herbassar afeixades, amb pendents de moderats a abruptes i amb trams molt rocosos.
  
La valoració ambiental de la zona és elevada.
  
2. Identificació i valoració dels impactes.
  
En relació amb la pista de la Cresta del Turmell que afectaria la microreserva ubicada en aquella zona, consultat el Servei de Conservació de la Biodiversitat, es va informar que aquesta no ha de dur-se a terme per l'afecció a l'hàbitat de les espècies que van motivar la declaració de la microreserva, tenint en compte a més que aquest servei té previstes una sèrie d'actuacions encaminades a la recuperació de la zona aplicant mètodes diferents als plantejats en el projecte referit. En aquest sentit també considera aquest servei que les actuacions de repoblació i conservació dels sòls en l'àmbit de la microreserva han de desestimar-se tenint en compte les actuacions que aquest té projectades.
  
La pista de la Cresta del Turmell serà una pista cega, que no permetria la comunicació amb altres, i l'única finalitat de la qual seria la de facilitar les actuacions en la vessant. Tenint en compte les circumstàncies excepcionals que a la zona d'actuació s'ubica una microreserva vegetal i que el Servei de Conservació de la Biodiversitat planteja una alternativa d'actuació de menor impacte ambiental en no contemplar l'execució de cap pista, es considera que la seua realització ha de desestimar-se.
  
La situació després de l'incendi és, en general, la de falta de regeneració dels pinars per germinació per la qual cosa es considera que els treballs de repoblació i conservació de sòls plantejats suposaran una millora substancial de l'actual estat de la vegetació, han de plantejar-se amb la inclusió d'espècies pròpies de la zona, utilitzant mètodes que intenten minimitzar l'impacte sobre el terreny però que al mateix temps siguen eficaços, depenent de la zona (mecanitzat per mitjà d'aclotadora helicoïdal i manual). Les actuacions plantejades permetran accelerar la successió vegetal, que de manera natural es preveu molt lenta a la zona, i en general, permetran la recuperació del pinar que d'una altra manera molt probablement no es donaria.
  
En relació amb la resta de pistes projectades es considera que el principal impacte serà el paisatgístic, i tenint en compte la qualitat ambiental de la zona, l'envergadura dels desmunts i terraplens i la capacitat d'absorció dels impactes pel terreny s'estima que l'impacte serà sever. Respecte de l'impacte sobre la vegetació i sòl s'estima de menor envergadura, ja que malgrat que produirà l'eliminació d'aquests de la traça, la superfície d'afecció, tenint en compte el conjunt de la zona, és xicoteta.
  
La utilitat d'aquestes pistes es considera justificada ja que a més de facilitar l'accés per a les actuacions de repoblació i conservació de sòls, permetran la comunicació amb altres pistes existents pel que compliran una funció des del punt de vista de la prevenció i l'extinció d'incendis.
  
La pista del barranc del Frare presenta segons projecte, en determinats trams, uns desmunts de gran envergadura. Visitada la zona es va poder comprovar que els perfils transversals del projecte no s'ajustaven a la realitat. No cal realitzar els desmunts de l'envergadura projectada, alguns de 7 i 8 metres, sinó que es va estimar que aquests probablement no serien majors de 3,5 metres.
  
La pista del mas de la Serra tindrà major impacte des del punt de vista de la vegetació, en transcórrer per zones no incendiades, carrascars i pinars, però s'estima justificada en connectar amb un altre camí i permetre crear un circuit de gran utilitat en la prevenció i l'extinció d'incendis.
  
En relació amb la fauna s'estima que l'impacte serà puntual i temporal.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.
  
De l'estudi es destaquen les següents mesures correctores:
  
· En els talussos de major pendent s'efectuarà una plantació de llavors amb espècies pradenques de la zona i plantacions per a reduir la inestabilitat d'aquests i a més per a minorar l'impacte paisatgístic.
  
· A les zones en què siga possible o s'observen exemplars de Juniperus ssp. i quercines de port mitjà o elevat s'evitarà la seua destrucció de manera que entren a formar part dels laterals de les pistes.
  
En línies generals s'estimen adequades les mesures correctores previstes. Per a reduir l'impacte paisatgístic s'estima malgrat que el pendent dels terraplens ha en la mesura que es puga de suavitzar-se respecte del que indica el projecte, per a facilitar la colonització vegetal. La superfície dels desmunts i el seu pendent, amb caràcter general i en la mesura que ho permeta l'estabilitat dels materials, ha de ser el més irregular possible i el seu pendent major. Les sembres sobre talussos s'han de portar a terme en aquells terraplens de major envergadura, no només per motius d'erosió sinó també paisatgístics, sempre que s'estime que la colonització natural pot tenir problemes.
  
En relació amb els desmunts previstos en projecte en el barranc del Frare, aquests no s'executaran d'acord amb allò que s'ha projectat i han de reduir la seua envergadura el més possible.
  
En relació amb la repoblació no es considera adequat l'ús de Fraxinus ornus (freixe de flor) a la zona, es tracta d'un tàxon la distribució actual del qual es restringeix a les muntanyes més humides del nord d'Alacant i la província de València, de manera que està absent de la zona. En conseqüència no es considera adequat el seu ús, no obstant això pot utilitzar-se sorbus aria (maçanera borda).
  
Respecte de l'ús de Junglans regia (noguera) es tracta d'una espècie d'origen iranoturanià cultivada des de fa anys i actualment lligada a zones de cultiu i naturalitzat molt puntualment en ambients riparis. El seu ús en repoblacions forestals ha de ser molt puntual i lligat a zones amb influència humana.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte es troba sotmés al procediment de declaració d'impacte ambiental, en estar inclòs en els supòsits previstos en l'annex I apartat 1.i del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei d'Impacte Ambiental.
  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament.
  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 5 del Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
L'article 56 del Decret 81/2003, de 27 de juny, del Consell de la Generalitat, pel qual s'estableix l'estructura orgànica de les conselleries de l'administració de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, resolc:
  
Primer
  
Estimar acceptable, a l'efecte ambiental, el projecte de construcció de pistes forestals a la serra del Turmell als termes municipals de Xert i Vallibona (Castelló), el promotor dels quals és la Conselleria de Territori i Habitatge, sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació, sempre que es porte a terme d'acord amb el que indica l'estudi d'impacte ambiental.
  
Segon
  
Condicionants per a la realització de les obres i el funcionament de l'activitat:
  
1. No es portarà a terme la pista del pic Turmell com tampoc les actuacions previstes en el projecte de repoblació i actuacions de conservació de sòls promogut per aquesta conselleria dins de l'àmbit de la microreserva pic del Turmell. En un perímetre de 100 metres al voltant d'aquesta les actuacions previstes en el projecte referit s'han d'ajustar als criteris que establisca el Servei de Conservació de la Biodiversitat.
  
2. En la pista del barranc del Frare no s'executaran els desmunts com es van projectar, han de reduir la seua envergadura de manera significativa d'acord amb les estimacions de la visita de camp.
  
3. Amb caràcter general, i en la mesura que l'estabilitat dels materials ho permeta, s'augmentarà el pendent del talús dels desmunts per a reduir la seua alçada, i la seua superfície serà el més irregular possible. Igualment, el pendent dels terraplens, en la mesura que es puga, se suavitzarà respecte del que projecta.
  
4. En els terraplens de major envergadura en què s'estime necessari es portaran a terme sembres.
  
5. No s'utilitzarà fraxinus ornus (freixe de flor) en les repoblacions projectades. Es pot utilitzar en determinades zones Sorbus aria (maçanera borda).
  
Tercer
  
Es recomana que l'ús de Junglans regia (noguera) en les repoblacions siga molt puntual, reservant-ho a zones pròximes a la influència humana.
  
Quart
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Cinqué
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 28 de novembre de 2005.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Dades de l'expedient
  
Expedient: 456/4753-BZD
  
Títol: Modificació de les normes subsidiàries
  
 i del pla especial de reserva de sòl i
  
 ordenació d'usos de l'Horta Major
  
 de Vilamarxant
  
Promotor: Ajuntament de Vilamarxant
  
Autoritat substantiva: Ajuntament i Conselleria de Territori
  
 i Habitatge
  
Localització: Al nord del nucli urbà, en concret del
  
 centre d'Ensenyament Primari Horta
  
 Major, a la partida del mateix nom
  
Descripció del projecte
  
1. Objecte del projecte
  
L'objecte del projecte és la reclassificació de sòl no urbanitzable a sòl urbà, per tal de permetre la construcció d'apartaments tutelats adaptats, serveis comuns i centre de dia, promoguts per l'Institut Valencià de l'Habitatge a instàncies de l'Ajuntament de Vilamarxant. Es tracta d'habitatges acollits al règim de protecció oficial, destinats a persones amb escassos recursos econòmics que hagen complit l'edat de jubilació.
  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.
  
I. Els terrenys afectats per la present actuació es troben inclosos en l'àmbit del pla especial de reserva de sòl i ordenació d'usos de l'Horta Major, aprovat definitivament amb data 31 de gener de 2001. La classificació dels esmentats terrenys és la de sòl no urbanitzable i l'ús permés és el dotacional públic destinat als usos educatiu, cultural, esportiu, recreatiu, assistencial, servei administratiu o servei urbà d'infrastructures. L'ús assignat als terrenys afectats per la present modificació és el residencial amb destinació a apartaments tutelats de protecció oficial i centre de dia, amb destinació a programes d'integració social.
  
II. La zona objecte del projecte limita amb el centre d'Ensenyament Primari, un edifici municipal multiusos i amb el centre d'Ensenyament Secundari. En el moment de redacció del projecte, els vials que limiten la zona afectada es troben en construcció. Es tracta d'uns terrenys consolidats per l'edificació en tres dels quatre costats de què disposa, i aquest últim està format per un vial pendent d'urbanització.
  
III. L'actuació proposada comprén una superfície de 5.850 metres quadrats.
  
3. Alternatives.
  
L'estudi d'impacte ambiental indica que els terrenys elegits per a aquesta actuació han de ser de propietat municipal i s'han de trobar urbanitzats o en fase d'urbanització. L'emplaçament elegit és el millor dels dos disponibles, ja que l'altra opció és un terreny situat al polígon industrial d'Argilagar. A més, es destaca l'entorn on s'ubica el projecte, per la situació respecte de la població, el sòl no urbanitzable pròxim i els equipaments existents als voltants d'aquest.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública.
  
En data 9 de desembre de 2002 el Servei Territorial d'Urbanisme de València va remetre documentació tècnica, estudi d'impacte ambiental i còpia de l'expedient administratiu relatius al projecte modificació de les normes subsidiàries i del Pla Especial de Reserva de Sòl i Ordenació d'Usos de l'Horta Major, del municipi de Vilamarxant, i es va incoar el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.
  
L'esmentat estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el periòdic Las Provincias, de data 5 d'agost de 2002, i en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana número 4.325, de 30 agost de 2002.
  
Durant el període d'informació pública no s'hi van presentar al·legacions, segons consta en el certificat emés per la secretària de l'Ajuntament de Vilamarxant sobre l'aprovació provisional del projecte.
  
2. Peticions d'informació o documentació complementària.
  
No s'ha sol·licitat documentació complementària a l'Ajuntament de Vilamarxant ni s'han demanat informes sectorials.
  
Afeccions legals
  
1. La present modificació puntual no afecta cap element o espai natural protegit.
  
2. L'únic camí ramader classificat en el terme municipal, l'assagador de la Serra, no es veu afectada per la present actuació.
  
3. El llit més pròxim a l'àrea d'estudi discorre aproximadament a 1 quilòmetre al nord d'aquesta.
  
4. L'estudi d'impacte ambiental afirma que, consultats els inventaris i catàlegs de jaciments arqueològics del Servei d'Investigació Prehistòrica de la Diputació de València i de la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura i Educació, com també diverses publicacions científiques, i realitzada una prospecció sistemàtica sobre els terrenys objecte d'estudi, no s'hi han trobat elements d'interés arqueològic ni etnològic. Tampoc hi ha patrimoni arquitectònic que s'haja vist afectat per l'actuació.
  
Sobre la base de la documentació i informació disponible per la Conselleria de Territori i Habitatge, no es pressuposen afeccions a béns immobles de valor cultural a què fa referència l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià. No obstant això, a aquest respecte regiran els criteris que establisca la Conselleria de Cultura, Educació i Esport en el marc de les funcions i competències d'aquesta a través de la Comissió Territorial d'Urbanisme.
  
Consideracions ambientals
  
1. L'àrea d'actuació està constituïda per quatre parcel·les on s'observen restes d'antics cultius, actualment en estat d'abandó. No hi ha vegetació natural en les esmentades parcel·les, i hi predominen les comunitats vegetals arvenses i ruderals. L'estudi d'impacte ambiental expressa que la fauna existent en la zona és la característica de l'ecosistema de cultius. Així mateix s'assenyala que es tracta d'una fauna molt condicionada per la proximitat al nucli urbà, i que l'existència de cultius en producció als voltants de la parcel·la farà que les espècies animals es desplacen als camps veïns. Les espècies vegetals que s'empraran en l'enjardinament dels espais lliures són les característiques del clima mediterrani, i en concret les pròpies de l'entorn natural pròxim a l'actuació.
  
2. L'estudi d'impacte ambiental destaca la vocació urbana de les citades parcel·les, ja que limiten amb nucli urbà i l'entorn d'aquestes es troba consolidat.
  
3. L'estudi d'impacte ambiental assenyala que la parcel·la objecte d'estudi pertany a un sistema morfodinàmic al·luvial-col·luvial. Es tracta d'uns terrenys caracteritzats per la presència de graves i llims; en aquest cas destaca la presència de llims terrosos. Són terrenys amb una elevada permeabilitat i amb una capacitat portant mitjana. Amb aquest respecte, se cita que la zona presenta un risc elevat a la contaminació de les aigües subterrànies. No obstant això, la xarxa d'evacuació d'aigües residuals connectarà amb la xarxa de clavegueram municipal, que discorre pels nous vials perimetrals.
  
4. Es realitza una àmplia descripció climàtica de la zona, incloent-hi el règim de vents present, encara que els nous usos proposats no són potencialment contaminants per emissions atmosfèriques ni acústiques.
  
5. La zona objecte d'estudi no es troba afectada per risc d'inundació.
  
6. Ja que tres dels quatre límits de la parcel·la es troben consolidats per edificació, l'estudi d'impacte ambiental assenyala que la construcció en els terrenys objecte d'estudi no ha d'incidir en la percepció paisatgística de l'entorn, sinó que ha de millorar, en tot cas, la qualitat paisatgística del conjunt del nucli.
  
7. El consum d'aigua potable s'ha de realitzar des de la xarxa municipal, i l'actuació prevista implica un augment mínim de la demanda actual.
  
8. L'estudi d'impacte ambiental identifica i avalua els impactes sobre la població humana, la fauna, la vegetació, el paisatge i el patrimoni històric.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:
  
Declaració d'impacte ambiental
  
1. S'estima acceptable, al sol efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació, el projecte modificació de les normes subsidiàries i del pla especial de reserva de sòl i ordenació d'usos de l'Horta Major del municipi de Vilamarxant (València), promogut per l'Ajuntament de Vilamarxant, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.
  
2. Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:
  
I. Pel que fa a l'afecció del projecte a béns immobles de valor cultural, s'ha d'estar als criteris que la Conselleria de Cultura, Educació i Esport establisca en el marc de les funcions i competència d'aquesta en la Comissió Territorial d'Urbanisme de València.
  
II. S'ha de realitzar una recollida i amuntegament selectiu dels residus generats durant les obres d'edificació i urbanització dels espais lliures. Els residus que tinguen la consideració d'inerts han de ser traslladats a un abocador autoritzat. La resta dels residus generats durant les obres han de ser tractats per un gestor autoritzat d'acord amb les seues característiques fisicoquímiques. L'emmagatzematge de materials, productes o residus s'ha de realitzar dins de l'àmbit d'actuació, i s'ha d'evitar l'afecció a les zones confrontants.
  
III. S'ha de reutilitzar la capa de terra vegetal retirada amb motiu dels moviments de terres en l'enjardinament dels espais lliures de l'actuació o en altres zones fora de l'àmbit del projecte.
  
IV. S'ha de completar el programa de vigilància ambiental proposat amb, almenys, els següents controls:
  
- Control de pols sobre la vegetació adjacent.
  
- Control de la gestió dels distints tipus de residus generats i sobre els materials emprats en les obres.
  
- Control dels nivells sonors durant les obres en edifici habitat més pròxim.
  
- Control dels nivells de les emissions de gasos i partícules dels motors de combustió interna utilitzats en les obres.
  
Finalment, el Programa de Vigilància Ambiental ha de fixar el tipus de control a realitzar i la periodicitat d'aquests. Així mateix, s'han de realitzar informes periòdics en els quals s'haurà de donar compte del compliment del programa com també dels efectes derivats de l'aplicació de les mesures correctores proposades.
  
3. Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
4. La present declaració d'impacte ambiental s'ha de publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 2 de desembre de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 20/3194-RCK
  
Títol: Eixamplament i millora de la carretera
  
 CV-770, entre l'encreuament amb
  
 la CV-775 i la població de Sella
  
Promotor: Diputació Provincial d'Alacant
  
Autoritat substantiva: Diputació Provincial d'Alacant
  
Objecte: Eixamplament i millora del ferm
  
Localització: Terme municipal de Sella (Alacant)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista.
  
L'objecte del projecte és la millora del traçat per a augmentar la seguretat vial per mitjà de l'eliminació de xicotetes revoltes de manera que el traçat de la carretera projectada coincideix en un 85% amb l'existent.
  
La plataforma actual consisteix bàsicament en una calçada de 6 m d'ample aproximadament, amb dos carrils de sentit contrari, i sense vorals pavimentats. La secció adoptada té un ample de 9 m, formada per 3 metres de carril, 1 metre de voral i 0,5 metres de berma per sentit de circulació.
  
El ferm està compost per les capes:
  
- 4 centímetres de capa de rodament (S-12 porfíric).
  
- 8 centímetres de capa de base bituminosa (S-20 calcari).
  
- 25 centímetres de base (sòl de ciment).
  
2. Alternatives.
  
En l'estudi d'alternatives es plantegen tres solucions al pas del barranc d'Almusent, punt on l'impacte paisatgístic és major a causa de l'alçada de fins a 10 metres dels terraplens que s'han d'executar.
  
De les alternatives plantejades es va adoptar la 3, perquè evita l'obra de pas existent sobre el barranc, a causa de l'estretor d'aquesta, fet que genera situacions de risc sobre la seguretat vial i, a més, comporta una millora del traçat en augmentar el radi de les revoltes existents.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública.
  
En data 23 de gener de 2003, la Diputació Provincial d'Alacant va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental (EIA) corresponents al projecte d'«Eixamplament i millora de la carretera CV-770, entre l'encreuament amb la CV-775 i la població de Sella».
  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del projecte d'«Eixamplament i millora de la carretera CV-770, entre l'encreuament amb la CV-775 i la població de Sella», ha sigut sotmés a informació pública per mitjà d'anunci publicat en el Butlletí Oficial de la Província d'Alacant número 187, de data 16 d'agost de 2002, sense que s'hi hagen presentat al·legacions.
  
2. Peticions d'informes sectorials i documentació complementària.
  
En data 29 de maig de 2003, es va sol·licitar ampliació a la Diputació Provincial d'Alacant, sobre alguns aspectes de l'estudi d'impacte que havien sigut omesos o tractats parcialment.
  
L'esmentada documentació va ser rebuda en aquest servei el 20 de novembre de 2003.
  
Afeccions legals
  
Segons l'estudi d'impacte ambiental cal assenyalar que hi ha, per part de les obres projectades, afecció a :
  
- Segons l'article 2 del Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text Refós de la Llei d'Aigües, hi ha afecció al barranc d'Almusent.
  
- Per raó de la Llei 3/1995, de camins ramaders, el traçat afecta:
  
· Assagador del Taular.
  
· Assagador del Morro Ortiz.
  
· Sendera del Pere a Vista Bella.
  
- Segons les especificacions de la proposta del Govern Valencià (acord d'aprovació de 10 de juliol de 2000), per a formar part de la Xarxa Natura 2000 de la Directiva d'Hàbitats (92/43/CEE), s'afecta el lloc d'interés comunitari denominat Aitana.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació.
  
En el paisatge s'ha de distingir entre la zona rompuda per a bancals, actualment en desús, la zona de forest d'escassa vegetació i la zona de forest amb pinar i matoll. Aquesta última representa la unitat de major interés.
  
No hi ha en la zona monuments ni construccions d'interés arquitectònic que puguen ser afectats per la traça.
  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants.
  
En aquest apartat es pretén recalcar els efectes generats per l'actuació que, d'entre els estudiats en l'estudi d'impacte ambiental, presenten major rellevància.
  
- L'aigua superficial pot sofrir modificacions en la dinàmica en disminuir la infiltració i drenar l'escorriment a través de la xarxa de recollida de pluvials. També es pot contaminar per la presència de residus sòlids i líquids incontrolats durant la fase de construcció i explotació.
  
- L'aigua subterrània és susceptible de contaminar-se si es realitzen abocaments incontrolats de residus o es produeixen accidents que provoquen l'abocament de substàncies contaminants.
  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental.
  
L'estudi d'impacte ambiental ha previst les mesures correctores que són d'habitual aplicació en obres lineals. Aquestes s'encaminen a minimitzar els impactes derivats de les accions que són inherents a la construcció i explotació d'aquest tipus d'infrastructures viàries. A continuació, només es fa referència a les més significatives:
  
- Els residus que es generen tant en la fase de funcionament com en la d'execució s'han de caracteritzar i gestionar adequadament segons les característiques intrínseques d'aquests.
  
- S'han d'efectuar regs periòdics en les àrees on es porten a terme moviments de terres, i tots els vehicles que transporten materials pulverulents han d'anar coberts amb lones durant el transport per tal d'evitar l'emissió de pols a l'atmosfera.
  
- Els treballs de manteniment de maquinària, proveïment i canvis d'oli, s'han de realitzar en una zona habilitada amb aquest fi, amb una superfície impermeabilitzada i un sistema de recollida de residus amb arquetes separadores de greixos i hidrocarburs.
  
Pel que fa al programa de vigilància ambiental ha de tenir per objecte establir un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental, i fer un seguiment d'una sèrie de paràmetres que donen una idea de com evoluciona l'entorn a partir de la construcció i funcionament de l'obra. A manera de síntesi, cal destacar els següents aspectes bàsics objecte de control ambiental:
  
- Control de la zona d'ocupació del traçat, dels elements auxiliars i dels camins d'accés, per a minimitzar l'ocupació de sòl.
  
- Control de l'emissió de pols a l'atmosfera, per a minimitzar la presència de pols en la vegetació.
  
- Control i conservació de la capa vegetal de sòl retirada per al posterior ús d'aquesta en la fase de revegetació, de les àrees que hagen quedat degradades.
  
- Vigilància dels sistemes fluvials i de la qualitat de les aigües, per a evitar abocaments a llits procedents de les obres a realitzar en les proximitats d'aquests.
  
- Control del procés de revegetació, com també un seguiment de l'estabilitat dels talussos proporcionada per les sembres.
  
Finalment, el programa de vigilància ambiental ha de fixar amb una determinada periodicitat la realització d'informes en els quals es done compte del compliment del programa com també dels efectes derivats de l'aplicació de les mesures correctores i del grau de correspondència d'aquests efectes amb els que van ser previstos en l'estudi d'impacte ambiental.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 8-a de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Aplicació de la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'Impacte Ambiental.
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Considerar acceptable, al sol efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació, el projecte d'«Eixamplament i millora de la carretera CV-770, entre l'encreuament amb la CV-775 i la població de Sella», promogut per la Direcció General d'Obres Públiques de la Conselleria de Territori i Habitatge, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establerts en l'apartat segon.
  
Segon
  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'estableixen les següents:
  
1. En tots els trams de carretera que queden en desús s'ha de picar el ferm i després s'ha de cobrir amb terra vegetal amb un gruix suficient per a la revegetació posterior.
  
2. El director de les obres ha d'estar informat de l'execució de les unitats d'obra que puguen tenir repercussions ambientals. També se li ha de notificar amb antelació la situació dels talls o llocs on s'actuarà i el període previst de permanència, de forma que siga possible establir els punts d'inspecció oportuns, d'acord amb els indicadors a controlar establerts en aquest programa.
  
3. Els materials de farciment i els de rebliment que calguen per a l'execució del projecte, s'han d'obtenir de préstecs o pedreres existents i legalment autoritzades. En cas de noves obertures, aquestes s'han de sotmetre, amb caràcter previ a la seua utilització, al procediment de declaració d'impacte ambiental.
  
De la mateixa manera, el lloc que s'elegisca com a abocador o escombrera, de no tractar-se d'un abocador de residus degudament identificat i legalitzat, s'ha de sotmetre, abans de la utilització d'aquest, al procediment d'estimació d'impacte ambiental.
  
4. Durant l'execució de les obres no es poden desenvolupar treballs nocturns que puguen perjudicar el descans nocturn de la població que habita els nuclis més pròxims a aquestes, tant per impactes sonors com per vibracions o elevada lluminositat.
  
5. El programa de vigilància ambiental, durant la fase d'explotació, ha d'incorporar campanyes de mesuraments amb l'objectiu d'incrementar les mesures correctores en el cas que, en el futur, se sobrepassen els objectius de qualitat assenyalats en els punts anteriors. Com a part de l'esmentat programa de vigilància ambiental s'ha de presentar, davant d'aquesta direcció general, un informe de les mesures de protecció realitzades, acompanyat dels primers mesuraments efectuats.
  
6. D'acord amb l'estudi d'impacte ambiental, i en l'apartat de mesures correctores d'aquest, s'ha de recuperar la capa superior del sòl vegetal que puga estar afectada per l'obra per a la posterior reutilització en els processos de restauració. Els sòls fèrtils així obtinguts s'han de recollir al llarg del traçat en munts, l'alçada dels quals ha de garantir el manteniment de les propietats naturals. En cap cas aquestes recollides temporals es poden realitzar amb talls a la xarxa de drenatge superficial o els sistemes de reg existents; d'igual manera, en finalitzar els treballs, s'ha de procedir a la descompactació per subsòl de tots els terrenys que s'hagen vist afectats per les obres i la maquinària emprada en aquestes.
  
7. La direcció d'obra ha d'exigir, una vegada executades i acabades les obres, la retirada a un abocador controlat de totes aquelles runes, materials sobrants i la resta de deixalles d'obra que hagen sigut dipositades, abocades o abandonades en qualsevol àrea de terreny que s'haja vist afectada per les obres executades.
  
Així mateix, es recorda al promotor la prohibició de realitzar qualsevol abocament no autoritzat en la zona. En tot cas, els canvis d'oli, filtres o qualsevol altre residu procedent del manteniment de la maquinària i vehicles, han de ser degudament gestionats per un taller o un gestor autoritzat de residus tòxics i perillosos.
  
8. Amb l'objecte de no augmentar la incidència negativa sobre la vegetació i el sòl, les instal·lacions auxiliars d'obra (oficines, tallers, parc de maquinària, magatzems, etc.) s'han de construir sobre terrenys desproveïts de vegetació.
  
9. La direcció d'obra ha d'exigir el compliment de les mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental com també dels condicionants de la present declaració d'impacte ambiental.
  
10. Atesa l'afecció a camins ramaders, ha d'iniciar-se, prèviament al començament de les obres, la tramitació del corresponent expedient de modificació (o reposició de pas) davant de la Direcció Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge d'Alacant per tal d'obtenir l'autorització corresponent d'acord amb la Llei 3/1995, de 23 de març, de Camins Ramaders.
  
11. Si durant l'execució de les obres es produeix qualsevol troballa arqueològica, el fet s'ha de posar en coneixement de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, de forma immediata, i s'han d'adoptar les mesures pertinents en ordre a la protecció i conservació d'aquestes, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià.
  
12. Igualment, si durant la fase d'execució de les obres apareixen coves, avencs o altres cavitats subterrànies, el fet s'ha de comunicar a la Conselleria de Territori i Habitatge, atés que aquest tipus de formacions es troben protegides per l'article 16 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.
  
Tercer
  
Notificar a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 del citat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 2 de desembre de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient 423/00-AIA
  
Títol Legalització d'ampliació
  
 d'explotació porcina d'encebament
  
Promotor Sebastián Herrero Andrés
  
Autoritat substantiva Ajuntament d'Alpuente (València)
  
Objecte del projecte Obtenció de la llicència d'activitat
  
 per a l'ampliació d'explotació
  
 porcina d'encebament
  
Localització Polígon 19, parcel·les 407, a i b. p
  
 artida Pelapájaros. Terme municipal
  
 d'Alpuente (València)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'activitat.
  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a ampliar l'explotació porcina d'encebament, les característiques de la qual segons la documentació aportada, són:
  
L'explotació de partida consta de dos naus d'una sola planta, amb coberta a dues aigües, en les quals s'allotgen un total de 1.070 animals. Es pretén legalitzar l'ampliació consistent en una tercera nau per a 1.000 animals de semblants característiques amb distribució tipus vagó de tren, amb un corredor lateral obert que dóna accés a cadascuna de les sales. La capacitat total de l'explotació és, per tant, de 2.070 animals.
  
Els porcs romanen en l'explotació uns 4 mesos, des dels 25 kg fins als 100 kg, i la producció anual és de 6.210.
  
La producció de purins és de 980 m³/any. Es recull en fosses interiors sota les sales on estan els animals i bassa general exterior, que en conjunt tenen una capacitat de 961 m³. Ambdues estan construïdes a base de bloc prefabricat de formigó i acabades amb arrebossat de morter de ciment i lluïda fina. La impermeabilització dels paraments està garantida pel producte hidròfug-1.000.
  
El purí rep un tractament amb un complex bacterià enzimàtic a les fosses de l'interior de la nau, per a rebaixar-ne la càrrega contaminant, reduir les males olors i millorar-ne el valor nutritiu, ja que s'empra com a adob orgànic. El purí es distribueix en parcel·les d'agricultors de la zona, en un total de 38 hectàrees.
  
Els animals morts són dipositats en un contenidor.
  
Els cadàvers són arreplegats i tractats per l'empresa Chinillach Ballester, SA, situada al Molí dels Canyars, número 10, de Carpesa (València). S'ha presentat fotocòpia del contracte.
  
Des de la primera fase de funcionament, l'explotació disposa de tanca perimetral, gual sanitari, llatzeret per a animals malalts i tela metàl·lica per a evitar l'entrada d'animals vectors de malalties.
  
D'acord amb annex I del Reial Decret 324/2000, la quantitat de fem generada per una explotació de 2.070 places de porcs d'enceball és de 4.451 m³/any, superior a la calculada en l'estudi d'impacte ambiental.
  
En visita a camp realitzada el 25 de novembre de 2003, es comprova que no hi ha bassa exterior d'emmagatzematge de purins. El gual sanitari no presenta unes dimensions adequades per a desinfectar de manera eficaç els vehicles que entren en l'explotació.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient.
  
L'expedient, constituït per estudi d'impacte ambiental, el projecte d'activitat i l'expedient municipal, va ser remés per la Direcció Territorial de Medi Ambient el 3 d'octubre de 2000.
  
La informació pública de l'expedient s'ha realitzat en el Butlletí Oficial de la Província de València número 90, de 15 d'abril de 2000, sense que s'hagen presentat al·legacions, així mateix s'ha notificat als veïns confrontants.
  
2. Peticions d'informes sectorials i documentació complementària.
  
Es va sol·licitar al promotor, a través de l'Ajuntament d'Alpuente, una primera ampliació de l'estudi d'impacte ambiental el 10 d'octubre de 2000, que va ser remesa completa el 15 de desembre de 2000, referent al contracte de retirada de cadàvers i l'autorització dels propietaris de les parcel·les on s'aplicarà el purí.
  
Se sol·licita al promotor, a través de l'ajuntament una segona ampliació el 6 de febrer de 2001, relativa a la necessitat de justificar el compliment de les condicions imposades en la declaració d'impacte ambiental del 5 d'abril de 2000 de l'expedient 68/1999 de legalització de l'esmentada explotació porcina d'encebament.
  
En concret, en l'esmentada declaració d'impacte ambiental s'indica que han de presentar-se anàlisis que permeten conéixer l'eficàcia del sistema de tractament dels purins, almenys durant el primer any, i que s'han de presentar davant d'aquesta direcció general. S'han d'adoptar les pertinents mesures correctores en funció dels resultats. S'indica a més la relació de paràmetres a analitzar.
  
El 18 de febrer de 2003 es reitera al promotor la petició d'ampliació del 6 de febrer de 2001.
  
L'ampliació és presentada pel promotor el 26 de març de 2003, i estableix que la superfície de les parcel·les autoritzades per a l'aplicació del purí ascendeix a 37,1168 hectàrees. Respecte a les anàlisis, el promotor fa referència a l'efectivitat del tractament i dels bons resultats de l'empresa Bayer, sense presentar cap tipus de justificació en aquest sentit del que ocorre en la seua explotació.
  
Informes sectorials
  
L'expedient municipal recull la següent informació:
  
- Autorització prèvia de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports.
  
- Informe favorable de l'enginyer municipal.
  
- Informe favorable del veterinari municipal.
  
- Informe favorable de l'Alcaldia.
  
- No s'inclou l'informe favorable del veterinari d'àrea.
  
Afeccions legals
  
El sòl on s'ubica l'explotació està classificat com a sòl no urbanitzable comú, segons les normes subsidiàries del municipi d'Alpuente.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte.
  
L'estudi d'impacte ambiental no realitza la descripció dels elements ambientals susceptibles de ser afectats pel projecte.
  
S'estima que els elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte són principalment el sòl (per contaminació associada a l'abocament de purins o per problemes de percolació per impermeabilització deficient), el paisatge (per introducció d'elements estranys), l'atmosfera (per emissions que produeixen problemes d'olors), l'aigua (per contaminació associada als residus generats en l'explotació).
  
El projecte no afecta comunitats botàniques o faunístiques d'especial interés ambiental o espècies protegides, endèmiques, en perill d'extinció o de distribució escassa o puntual en l'àmbit provincial o de Comunitat Valenciana.
  
La parcel·la afronta al nord amb terrenys declarats com a forest pública.
  
2. Identificació i valoració d'impactes.
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha inclòs una relació dels possibles impactes que pot causar l'actuació, en concret sobre el sòl, les aigües (superficials i subterrànies), l'atmosfera (sorolls i olors), la vegetació, la fauna, el paisatge i el medi socioeconòmic.
  
La relació d'impactes és superficial i incompleta, ja que no identifica ni valora els esmentats impactes, sinó que enumera una relació d'elements del medi, amb una breu descripció d'aquests.
  
En aquest cas, s'estima que els possibles impactes derivats de l'activitat poden ser:
  
- Contaminació atmosfèrica per emissió d'olors, encara que per la distància al nucli de població més pròxim no es considera necessari implantar mesures correctores addicionals, i é una afecció de menor grau.
  
- Contaminació de sòls per gestió inadequada de purins.
  
- Contaminació d'aigües superficials i subterrànies.
  
- Impacte paisatgístic, per la introducció d'elements permanents que alteren el paisatge.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental
  
Algunes de les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental són:
  
- Sobre l'atmosfera: retirada diària dels animals morts, que s'han de dipositar als contenidors instal·lats a l'efecte; retirada cada dos dies dels cadàvers per part de l'empresa autoritzada Chinillach Ballester, SA; aïllament de les fosses de purins (no s'explica el sistema d'aïllament).
  
- Sobre les aigües superficials: absoluta estanquitat de les basses de purins; construcció d'un drenatge perimetral al llarg dels límits de la parcel·la per a impedir l'entrada d'aigua d'escorriment superficial de l'exterior de la parcel·la; drenatge de l'escorriment interior de la parcel·la cap a la bassa de purins; no abocar els purins a llits públics, perímetres de protecció de les captacions d'abastiment urbà i a les proximitats de brolladors.
  
- Sobre les aigües subterrànies: aplicació de purins com a adob orgànic quan la terra i les condicions meteorològiques ho aconsellen; no es pot aplicar el purí si el nivell freàtic està a menys de 15 metres de profunditat o afloren materials permeables per escletxes i carstificació.
  
- Sobre els sòls: no realitzar aplicacions superiors a les indicades en els càlculs de dosificació, per a evitar la contaminació d'aquest, disminució de la productivitat i fitotoxicitat en els cultius.
  
Respecte als drenatges perimetrals i interiors de parcel·la que condueixen les aigües d'escorriment, no s'adjunten dades tècniques, plànols o detalls d'aquests.
  
Les dosis d'adobament calculades en el punt 1.4.3, gestió dels purins, no queden plenament justificades. Els resultats de les anàlisis de N, P i K són els proporcionats per Bayer, i atés que la composició del purí és variable i heterogènia entre explotacions (en funció de l'alimentació, sistema productiu, etc.) es considera que hauria d'haver presentat una anàlisi del purí generat de l'explotació (tal com es va sol·licitar en la declaració d'impacte ambiental de 5 d'abril de 2000 de l'expedient 68/99 de legalització de l'esmentada explotació porcina d'encebament).
  
La producció de purí s'ha menysvalorat, per la qual cosa és necessària una major superfície agrària on aplicar-hi el purí com a adob orgànic.
  
L'activitat s'exerceix en una zona agrícola, amb construccions rurals semblants a l'explotació en les proximitats, però atés que la conca visual és molt àmplia en aquesta parcel·la, es recomana l'adopció de mesures correctores que tendeixen a disminuir l'impacte paisatgístic.
  
Les mesures correctores proposades han d'ampliar-se o completar-se amb les següents:
  
- S'ha d'adjuntar plànol de detall sobre el sistema de drenatge superficial proposat en l'estudi d'impacte ambiental (perimetral i interior a la parcel·la), amb les especificacions necessàries sobre la situació i característiques que el definisquen.
  
- Prèviament a l'aplicació del purí com a adob en camps de cultiu se'l sotmetrà al tractament proposat en l'estudi d'impacte ambiental (a base de complex bacterià enzimàtic).
  
- S'han de presentar davant d'aquesta Direcció General, en el termini de tres mesos, les analítiques amb el corresponent seguiment sol·licitades en la declaració d'impacte ambiental de 5 d'abril de 2000 de l'expedient 68/99 de legalització de l'esmentada explotació porcina d'encebament. En funció dels resultats, i en cas de ser necessari, s'han de presentar les correccions oportunes al tractament, al càlcul de la dosi d'adob i al calendari de la dosi d'aplicació.
  
- S'ha de construir una bassa per a purins impermeabilitzada i encerclada, amb autonomia per a un mínim de tres mesos, fins a la retirada com a adob orgànic a camps de cultiu, tal com queda establert en el Reial Decret 324/2000, de 3 de març, pel qual s'estableixen normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines. Com a mesura higienicosanitària, no es pot acumular el purí durant llargs períodes de temps sota les reixes de les naus.
  
- La distribució del purí s'ha de fer de manera adequada a les parcel·les i s'ha de soterrar per a evitar l'evaporació de les fraccions amoniacals del purí. L'esmentada aplicació s'ha d'efectuar considerant no sobrepassar els 170 kg N/any indicats en el Reial Decret 261/1996, sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda per nitrats procedent de fonts agràries. L'adob amb el purí tractat només es pot realitzar sobre parcel·les dedicades a cultivar, i es rebutgen la resta de parcel·les. En el cas del cereal, l'adobat s'ha d'efectuar amb suficient antelació a la sembra.
  
- L'explotació ha de disposar de gual sanitari o sistema equivalent en l'accés a la parcel·la que desinfecte de forma eficaç els vehicles a l'entrada a l'explotació.
  
- Com a mesura d'integració paisatgística perimetralment s'han de plantar espècies arbòries i arbustives pròpies de la zona, aquesta barrera vegetal ha de complir també la funció d'evitar la dispersió de males olors.
  
No s'inclou programa de vigilància ambiental.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 1.h.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, al sol efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que siguen d'aplicació, el projecte d'ampliació de granja porcina d'encebament, situada en el terme municipal d'Alpuente (València), promoguda per Sebastián Herrero Andrés, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establerts a continuació:
  
- S'ha d'adjuntar plànol de detall sobre el sistema de drenatge superficial proposat en l'estudi d'impacte ambiental (perimetral i interior a la parcel·la), amb les especificacions necessàries sobre la situació i característiques que el definisquen.
  
- Prèviament a l'aplicació com a adob en camps de cultiu, el purí s'ha de sotmetre al tractament proposat en l'estudi d'impacte ambiental (a base de complex bacterià enzimàtic).
  
- S'han de presentar davant d'aquesta direcció general en el termini de tres mesos les analítiques amb el corresponent seguiment sol·licitades en la declaració d'impacte ambiental de 5 d'abril de 2000 de l'expedient 68/1999 de legalització de l'esmentada explotació porcina d'encebament. En funció dels resultats, i en cas de ser necessari, s'han de presentar les correccions oportunes al tractament, al càlcul de la dosi d'adobat i al calendari de la dosi d'aplicació.
  
- S'ha de construir una bassa per a purins impermeabilitzada i encerclada, amb autonomia per a un mínim de tres mesos, fins a la retirada com a adob orgànic a camps de cultiu, tal com queda establert en el Reial Decret 324/2000, de 3 de març, pel qual s'estableixen normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines. Com a mesura higienicosanitària, no es pot acumular el purí durant llargs períodes de temps davall de les reixes de les naus.
  
- La distribució del purí s'ha de fer de manera adequada a les parcel·les i s'ha de soterrar per a evitar l'evaporació de les fraccions amoniacals del purí. L'esmentada aplicació s'ha d'efectuar considerant no sobrepassar els 170 kg N/any indicats en el Reial Decret 261/1996, sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda per nitrats procedent de fonts agràries. L'adob amb el purí tractat només es pot realitzar sobre parcel·les dedicades a cultivar, es rebutgen la resta de parcel·les. En el cas del cereal, l'adob s'ha d'efectuar amb suficient antelació a la sembra.
  
- La distància de les parcel·les on s'ha d'aplicar el purí respecte a altres explotacions porcines, nucli urbà o cursos d'aigua, s'ha d'ajustar al que estableix el Reial Decret 324/2000, de març del 2000, pel qual estableixen normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines.
  
- S'ha de comunicar a aquesta direcció general qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.
  
- L'explotació ha de disposar de gual sanitari o sistema equivalent en l'accés a la parcel·la, que desinfecte de forma eficaç els vehicles a l'entrada a l'explotació.
  
- Com a mesura d'integració paisatgística perimetralment s'han de plantar espècies arbòries i arbustives pròpies de la zona, aquesta barrera vegetal compleix també la funció d'evitar la dispersió de males olors.
  
- S'ha d'obtenir l'autorització ambiental integrada, tal com s'estableix en la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de Prevenció i Control Integrats de la Contaminació, dins dels terminis establerts en aquesta.
  
Segon
  
Notificar a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord al que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 3 de desembre de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martínez.