Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9968, del 29-10-2024 (2024/10244)

RESOLUCIÓ de 4 de setembre de 2024, de la Direcció General d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe ambiental i territorial estratègic del Pla de mobilitat urbana sostenible de Museros en el terme municipal de Museros. Expedient 25/2763-CDE.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9968

Data del DOGV
:   29-10-2024

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2024/10349

CVE
:   ZKAX-O-6050-68057

Data del document
:   04-09-2024

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Infraestructures i Territori

Tipus de document
:   Resolució

D’acord amb l’article 53.7 del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d’aprovació del text refós de la Llei d’ordenació del territori, urbanisme i paisatge, que establix la publicació de l’informe ambiental i territorial estratègic en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*,

RESOLC

Publicar en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*  l’informe ambiental i territorial estratègic corresponent a l’expedient 25/3317-YFZ Museros (València).

Informe ambiental i territorial estratègic

Proposta d’informe ambiental i territorial estratègic

Tràmit: Pla de mobilitat urbana sostenible de Museros

Promotor: Ajuntament de Museros

Autoritat substantiva: Ajuntament de Museros

Localització: Terme Municipal de Museros (València)

Expedient: 25-2021-EAE

La Comissió d’Avaluació Ambiental, en la sessió duta a terme el 30 de juny de 2022, va adoptar el següent

Acord:

Vista la proposta d’Informe ambiental i territorial estratègic del Pla de mobilitat urbana sostenible (PMUS) de Museros, en els termes següents:

A) Fonaments pels quals se sotmet el pla a l’avaluació ambiental estratègica

L’avaluació ambiental estratègica és l’instrument de prevenció que establix la Directiva 2001/42/CE, del Parlament Europeu i del Consell, de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Esta directiva s’incorpora al dret intern espanyol mitjançant la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d’avaluació ambiental, i al dret autonòmic d’acord amb el que s’establix en el Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d’aprovació del text refós de la Llei d’ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (TRLOTUP).

La Llei 21/2013, de 9 de desembre, d’avaluació ambiental, establix en l’article 6 quins plans i programes, així com les modificacions d’estos, estan sotmesos a una avaluació ambiental estratègica de conformitat amb els procediments que establix la legislació d’avaluació ambiental.

Segons el que estipula l’article 46.3 del TRLOTUP, l’òrgan ambiental determinarà si un pla o un programa ha de ser objecte d’avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada o ordinària, en els supòsits que s’hi preveuen i tenint en compte els criteris establits en l’annex VIII de la llei, tot això amb la consulta prèvia a les administracions públiques afectades i d’acord amb les fases de la tramitació exposades en l’article 50.

En este context, l’avaluació ambiental estratègica és aplicable als plans de mobilitat.

B) Document inicial estratègic

B.1. Documentació aportada

Amb data 29 d’abril de 2021 va efectuar l’entrada, en el Servei d’Avaluació Ambiental Estratègica, de la sol·licitud de l’Ajuntament de Museros per a iniciar el procés d’avaluació ambiental i territorial estratègica de l’esborrany del Pla de mobilitat urbana sostenible (PMUS de Museros) juntament amb el Document inicial estratègic (DIE).

La documentació aportada s’ajusta al que establix l’article 50 del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d’aprovació del text refós de la Llei d’ordenació del territori, urbanisme i paisatge (TRLOTUP).

La documentació aportada queda constituïda per:

1. Esborrany del Pla de mobilitat urbana sostenible

2. Document inicial estratègic (DIE)

El Servei d’Avaluació Ambiental Estratègica comunica l’obertura de l’expedient (expedient 25/9561-XNR) en un escrit de data 15 de juny de 2021.

B.2. Informació territorial

Museros és un municipi de la Comunitat Valenciana situat al nord de la província de València, a una distància de 12 km de la capital, i que pertany a la comarca de l’Horta Nord. Té una extensió de 12,45 km2 i limita, al nord, amb Massamagrell i Rafelbunyol, a l’oest, amb Moncada i Nàquera, a l’est, amb Massalfassar i Albuixech i, al sud, amb Albalat dels Sorells. El municipi té un relleu principalment pla, molt pròxim a la mar. Segons les dades de l’Institut Nacional d’Estadística (2021) la seua població és de 6.618 habitants.

El centre històric de Museros presenta una trama urbanística complexa i irregular. En les construccions més recents s’aprecien els efectes d’una certa planificació urbanística. A més del nucli urbà principal dominant, compta amb dos àrees residencials addicionals secundàries: La Venta i la Partida del Mas Blanch, la connexió de les quals amb el nucli principal no té continuïtat. Gran part del sòl rural està format per horta, una part important del qual està classificada com a àrea d’horta protegida agrícola. Hi ha dos àrees industrials clarament definides: el polígon industrial «Nucli urbà/sector S5» i el polígon industrial «Torruberos/Emperador», els quals són importants centres d’atracció del municipi, de la mateixa manera que els centres educatius, sanitaris i d’oci, i les zones comercials.

L’horta de Museros forma part del Paisatge de Rellevància Regional PRR 37: Horta de València.

Un eix principal per al municipi de Museros és l’autopista A-7, que articula de nord a sud l’àrea metropolitana de València. Altres vies de comunicació són la CV-32, carretera de la Gambalda, que unix la V-21 amb l’A-7; la CV-300, que recorre, per l’est, diversos municipis, entre els quals, Museros; la CV-305, al nord-oest del terme, que l’unix amb Nàquera; l’antiga N-340, que el comunica amb diverses localitats, i la CV-3020, que dona accés a l’oest del nucli poblacional a través del carrer Major i unix el nucli urbà amb el poliesportiu municipal i el cementeri.

L’obertura al trànsit de la CV-32 i la CV-300, que deriven la circulació per l’exterior del municipi, han afavorit la reducció de fluxos de trànsit per l’interior del nucli urbà de Museros. Representen, a més, els accessos al nucli urbà per les zones est i nord.

La documentació menciona com a valors destacables:

–  El Bé d’Interés Cultural Immaterial (Societat Unió Musical de Museros).

– Els béns de rellevància local: església parroquial de l’Assumpció de la Mare de Déu i ermita de Sant Roc.

– Dos zones de protecció arqueològica en les quals hi ha jaciments (Mas de Sant Onofre i Mas del Palmiter).

– 25 elements d’interés etnològic catalogats.

– Camins tradicionals, com el camí de Museros a Albalat, el camí del Barranquet, la Travessera de Sant Onofre i el camí de València a Nàquera.

– Via verda de la Xurra, que unix la ciutat de València amb Puçol.

– Vies pecuàries.

– Xarxa de séquies, d’origen romà i ampliada pels àrabs, entre les quals destaca la Reial Séquia de Moncada.

– L’Àrea de Protecció Agrícola de grau 3 (H3) definida en el Pla d’acció territorial de l’Horta de València.

B.3. Planejament vigent

Segons la documentació aportada, el planejament vigent de Museros el constituïxen les normes subsidiàries, aprovades definitivament per la Comissió Territorial d’Urbanisme de València en data 17 de desembre de 1997 i publicades en el BOP número 14 amb data 17 de gener de 1998. Posteriorment, s’han fet diverses modificacions.

Actualment, el teixit urbà de Museros és complex i irregular, caracteritzat per la seua compacitat i pel fet d’estar dividit en dos seccions separades per les vies del ferrocarril. A l’oest de les vies se situa el centre històric del municipi, de carrers estrets i irregulars, amb traçats sinuosos. Al voltant del centre històric s’han desenrotllat creixements urbanístics amb carrers més amples i alineats. A l’est de les vies, el nucli urbà confronta amb el polígon industrial «Nucli urbà/sector S5» i amb l’àrea comercial.

Els desplaçaments que tenen com a raó principal el treball o els estudis suposen un gran nombre de desplaçaments que afecten directament la mobilitat municipal. Els habitants de Museros tendixen a desplaçar-se cap a altres localitats per a desenrotllar la seua activitat formativa i professional, i són les ciutats de València i Sagunt els nuclis que més desplaçaments atrauen. No obstant això, amb la consolidació dels polígons industrials, la indústria ha adquirit un gran dinamisme, la qual cosa provoca que molts habitants de Museros i de localitats veïnes s’hi desplacen diàriament.

B.4. Objectiu de la proposta del PMUS

Àmbit d’actuació

Les actuacions proposades pel PMUS de Museros se circumscriuen al sòl urbà o urbanitzable amb l’excepció de la proposta 23 «Millora de la seguretat viària en la intersecció CV-3020-carretera de la Marta», que consistix en la construcció d’una rotonda projectada en sòl no urbanitzable protegit, la titularitat del qual és de l’ajuntament.

Les mesures formulades en el Pla esmentat es despleguen en concordança amb els principis del Pla bàsic de mobilitat de l’àrea metropolitana de València (PMoMe de València).

Diagnòstic previ

La major part dels desplaçaments a Museros són d’àmbit urbà, a l’interior de la localitat. No obstant això, també hi ha fluxos de mobilitat entre Museros i els municipis veïns, i entre Museros i la ciutat de València. La majoria dels desplaçaments (47,4 %) es fan en vehicle privat, sovint ocupat per una única persona. D’altra banda, el 36,8 % dels desplaçaments es fan a peu quan les distàncies són curtes. Quant al transport públic, este només representa el 13 %, i el metro és el més usat. Només el 2,7 % dels desplaçaments es fa amb bicicleta, principalment pel fet que l’oferta d’infraestructura és pràcticament inexistent.

Objectius del PMUS

El Pla de mobilitat urbana sostenible té l’objectiu d’aconseguir més qualitat de vida per als ciutadans, a partir d’una millora en la mobilitat urbana i en els espais públics municipals. En este sentit, el model no només ha de resoldre les necessitats actuals (any base), sinó que ha de ser capaç de solucionar els horitzons futurs (període temporal futur). Les propostes fixades quedaran emmarcades dins d’una estratègia global definida sobre la base de talls temporals. Es consideren els escenaris a curt termini (0-4 anys), termini mitjà (4-8 anys) i llarg termini (8-12 anys).

Els principals objectius que es pretén aconseguir són:

– Jerarquització de la infraestructura viària.

– Ordenació i explotació de la xarxa principal de la infraestructura viària en funció dels diferents tipus de transport i la seua funcionalitat.

– Gestió de la mobilitat cap als centres d’atracció principals.

– Regulació i racionalització del control d’accés i d’estacionament en el centre urbà del municipi.

– Pacificació del trànsit motoritzat.

– Millora de la seguretat viària.

– Desenrotllament i millora de l’oferta del servici de transport públic, tant a l’interior del municipi com en els municipis veïns amb importants relacions de funcionalitat.

– Millora de la mobilitat per als vianants.

– Millora de les condicions d’accessibilitat i supressió de barreres arquitectòniques.

– Millora de la permeabilitat urbana i reducció de l’«efecte barrera» generat per les vies del ferrocarril.

– Foment de la mobilitat ciclista mitjançant la reserva d’espai reservat amb esta finalitat, en un entorn adequat, segur i agradable per als usuaris.

– Regulació i organització de les principals zones de càrrega, descàrrega i repartiment de mercaderies.

– Foment de l’ús de vehicles més eficients energèticament, que no consumisquen combustibles generadors de gasos contaminants.

– Foment de la integració dels límits urbans en el paisatge de l’horta, amb l’impuls de la permeabilitat en els dos sentits.

– Integració de les polítiques de desenrotllament urbà i ordenació territorial amb les polítiques de mobilitat per tal de minimitzar els desplaçaments habituals, per a garantir l’accessibilitat dels ciutadans a les vivendes i als centres de treball, sanitaris, educatius, esportius, lúdics, etc., de la manera més segura i amb una menor generació d’impacte ambiental.

– Promoció de bones pràctiques de mobilitat per mitjà de campanyes d’educació, conscienciació i millora de la informació.

Per a la consecució d’estos objectius, s’han redactat 29 propostes que són el resultat de les variables analitzades i de les enquestes dutes a terme.

B.5. Estudi d’alternatives

Alternativa 0.- Absència d’actuacions, no desenrotllar cap mena d’actuació amb repercussió directa sobre la mobilitat municipal. No es proporciona cap solució a la problemàtica actual. S’indica que la inacció davant d’estos fets incrementarà, previsiblement, la problemàtica actual i generarà els efectes següents: augment de l’ús del vehicle privat, augment de les congestions de trànsit i dels fluxos d’agitació en busca d’estacionament, augment dels temps mitjans de desplaçament, augment del consum energètic, augment de les emissions de gasos contaminants, augment de la contaminació acústica i problemes de salut dels habitants a causa de la poca qualitat de l’aire.

Per tant, esta alternativa implicaria, previsiblement, un empitjorament de la mobilitat municipal, així com l’afectació al medi ambient, a escala municipal i supramunicipal.

Alternativa 1.- Mantindre el model actual i prioritzar el vehicle privat motoritzat sobre altres modes més saludables i sostenibles, com ara el transport públic, la bicicleta o els desplaçaments a peu. Esta alternativa preveu l’execució de noves infraestructures de transport o la millora de les actuals, la qual cosa implicaria un augment de l’ús del vehicle privat, la reducció (només inicialment) de la congestió del trànsit rodat a causa de l’increment de l’oferta de la infraestructura, l’augment del consum energètic, l’augment de les emissions de gasos contaminants a l’atmosfera, l’augment de la contaminació acústica i els problemes de salut dels habitants a causa de la poca qualitat de l’aire.

L’elecció d’esta alternativa implicarà, previsiblement, un empitjorament de la mobilitat municipal, així com l’afectació al medi ambient, a escala municipal i supramunicipal.

Alternativa 2.- Alternativa seleccionada. Consistix en el desenrotllament d’un nou model de mobilitat que siga mediambientalment, socialment i econòmicament sostenible. Preveu la ruptura amb els paradigmes de la mobilitat tradicional i la implantació de noves pautes de mobilitat dirigides a la reducció del trànsit motoritzat, així com el foment del transport públic i la promoció de la mobilitat saludable, com ara l’ús de la bicicleta o els desplaçaments a peu. El model implementarà sistemes de mobilitat més sostenible que, alhora, solucionen els problemes de mobilitat actuals. El model té l’objectiu principal de prioritzar la mobilitat per als vianants i millorar la qualitat viària del municipi, i generarà els efectes següents: augment de la mobilitat saludable (a peu i amb bicicleta), augment de l’ús del transport col·lectiu, reducció de l’ús del vehicle privat, reducció de la congestió del trànsit rodat i de la demanda d’aparcament, millora en els temps de desplaçament, disminució del consum energètic, disminució de les emissions de gasos contaminants a l’atmosfera, reducció de la contaminació acústica, recuperació de l’espai públic, millora de les condicions d’accessibilitat, millora de la qualitat de l’aire i millora de la salut dels habitants del municipi.

B.6. Propostes del PMUS

En l’esborrany del Pla de mobilitat urbana sostenible de Museros es definixen un total de 8 línies estratègiques, les quals es desglossen en 29 propostes. El resum de les propostes és el següent:

Línies estratègiques d’actuació:

1. Foment de la mobilitat per als vianants

– Increment de la importància del paper del vianant en el municipi.

– Augment de la superfície urbana destinada al vianant.

– Foment dels desplaçaments a peu.

– Millora de la seguretat viària.

– Millora dels espais per a les relacions socials i recuperació de la qualitat urbana.

– Eliminació de les barreres arquitectòniques i millora de la mobilitat i l’accessibilitat, especialment per als col·lectius que presenten algun tipus de diversitat funcional.

– Foment de la mobilitat saludable.

2. Foment de la mobilitat ciclista

– Foment de l’ús de la bicicleta en els desplaçaments.

– Promoció de la mobilitat sostenible.

– Reducció del risc d’accident.

– Recuperació de la qualitat urbana.

– Reducció de les emissions de gasos contaminants i millora de la qualitat de l’aire.

3. Foment del transport públic

– Foment de l’ús del transport públic.

– Ampliació de la cobertura del transport col·lectiu.

– Potenciació de la intermodalitat del transport públic.

– Millora de l’accessibilitat als centres escolars.

– Reducció dels desplaçaments en vehicle privat motoritzat.

– Reducció de la congestió del nucli urbà.

– Pacificació de les condicions del trànsit rodat.

4. Actuacions en la xarxa viària

– Millora de la xarxa viària actual.

– Reducció de l’ús del vehicle privat.

– Reducció de la congestió del nucli urbà.

– Pacificació de les condicions del trànsit rodat.

– Augment de la superfície destinada a vianants i ciclistes.

– Recuperació de la qualitat urbana.

– Millora de la seguretat viària.

– Continuïtat de les infraestructures viàries urbanes.

– Adequació dels fluxos de trànsit a les capacitats de les vies.

– Adaptació de les vies a les necessitats actuals.

5. Gestió d’aparcaments

– Potenciació de la intermodalitat del transport.

– Ordenació de l’estacionament.

– Reducció de l’aparcament il·legal.

– Reducció de la presència d’automòbils en la zona del centre.

– Reducció de l’ús del vehicle privat en els desplaçaments urbans.

– Reducció de la congestió del nucli urbà.

– Reducció dels fluxos del trànsit de pas (per a buscar aparcament).

– Foment de l’ús dels mitjans de transport sostenible.

6. Medi ambient i mobilitat

– Reducció d’emissions de gasos contaminants i partícules en suspensió.

– Reducció de la contaminació acústica.

– Reducció del consum energètic.

– Promoció dels mitjans de transport sostenibles ambientalment.

7. Millores en la seguretat viària

– Reducció de la sinistralitat.

– Reducció de la sensació d’inseguretat viària.

– Atenuació del trànsit rodat.

– Millora del confort i la funcionalitat de la infraestructura viària.

8. Planificació i gestió de la mobilitat

– Introducció dels avantatges de les noves tecnologies en la mobilitat municipal.

– Mantindre l’usuari informat sobre l’estat de la infraestructura viària, l’oferta del transport públic, els horaris, les tarifes, etc.

– Seguiment del Pla de mobilitat urbana sostenible.

– Adequació de la normativa a les noves necessitats de mobilitat.

– Conscienciació dels usuaris sobre la necessitat de protegir el medi ambient i sobre la implementació de polítiques de mobilitat sostenible.

Propostes d’actuació:

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| *Proposta* | *Denominació de la proposta* | *Programació temporal* |
| P.1 | Restricció del trànsit rodat en el centre històric | Curt termini |
| P.2 | Itineraris escolars segurs | Curt termini |
| P.3 | Nous itineraris ciclistes | Llarg termini |
| P.4 | Instal·lació de nous aparcaments per a bicicletes | Curt termini |
| P.5 | Servici públic mancomunat de préstec de bicicletes | Mitjà termini |
| P.6 | Línia d’autobús escolar urbà | Mitjà termini |
| P.7 | Vehicle a demanda | Mitjà termini |
| P.8 | Millora de l’accessibilitat en el nucli urbà | Mitjà termini |
| P.9 | Prolongació del carrer d’Albalat dels Sorells | Mitjà termini |
| P.10 | Prolongació i reordenació del carrer dels Furs | Llarg termini |
| P.11 | Reordenació de l’Av. de Barcelona | Llarg termini |
| P.12 | Reordenació de l’Av. de Blasco Ibáñez | Mitjà termini |
| P.13 | Reordenació del carrer de Francesc de Vinatea | Mitjà termini |
| P.14 | Reordenació CV-3020 (camí del cementeri) | Llarg termini |
| P.15 | Implantació d’aparcaments dissuasius | Mitjà termini |
| P.16 | Sistema de gestió intel·ligent d’aparcaments | Mitjà termini |
| P.17 | Renovació de la flota municipal de vehicles | Llarg termini |
| P.18 | Nous punts de recàrrega de vehicles elèctrics | Mitjà termini |
| P.19 | Foment del vehicle compartit (*carpooling*) | Curt termini |
| P.20 | Instal·lació d’estacions de control de qualitat de l’aire | Curt termini |
| P.21 | Organització de cursos i seminaris de conducció eficient | Curt termini |
| P.22 | Millora de la seguretat viària en la intersecció del carrer de Francesc de Vinatea amb l’avinguda de la Constitució | Curt termini |
| P.23 | Millora de la seguretat viària en la intersecció de la CV-3020 amb la carretera de la Marta | Curt termini |
| P.24 | Establiment de la «Zona 30» en tot el nucli urbà | Curt termini |
| P.25 | Revisió de l’estat del ferm i la senyalització | Curt termini |
| P.26 | Pàgina web sobre mobilitat urbana | Mitjà termini |
| P.27 | Desenrotllament d’una aplicació per a mòbils | Mitjà termini |
| P.28 | Comité de seguiment del PMUS | Curt termini |
| P.29 | Formació i conscienciació en matèria de mobilitat | Curt termini |

  

C) Possibles efectes sobre el medi ambient

Les actuacions que arreplega el PMUS van encaminades cap a un model de mobilitat més sostenible, en el qual predominen els mitjans de transport més nets i, alhora, amb menys afecció acústica al territori.

De manera global, tots els impactes esperats de l’aplicació de les mesures descrites són positius i repercutixen directament en la qualitat de vida dels ciutadans. A més, es preveu la recuperació de l’espai urbà per als ciutadans, la qual cosa convertix la via pública en una zona d’interacció entre els veïns i, a més, implica una millora en les relacions socials.

Les propostes del Pla de mobilitat urbana sostenible de Museros se circumscriuen al sòl urbà o urbanitzable, llevat de la proposta 23 «Millora de la seguretat viària en la intersecció de la CV-3020 amb la carretera de la Marta», que consistix en la construcció d’una rotonda projectada en sòl no urbanitzable protegit, la titularitat del qual és de l’ajuntament.

El terme municipal de Museros es troba afectat pels plans d’acció territorial següents:

– Pla d’acció territorial sobre prevenció del risc d’inundació a la Comunitat Valenciana, PATRICOVA, aprovat pel Decret 201/2015, de 29 d’octubre, del Consell.

– Estratègia territorial de la Comunitat Valenciana, aprovada pel Decret 1/2011, de 13 de gener, del Consell, i pel Decret 166/2011, el qual modifica l’anterior.

– Pla bàsic de mobilitat metropolità de València (PMoMe).

– Pla d’acció territorial d’ordenació i dinamització de l’Horta de València, aprovat pel Decret 2019/2019, de 30 de novembre, del Consell.

– PGOU de Museros, actualment en fase de revisió.

– Estratègia valenciana de canvi climàtic i energia 2030.

– Estratègia espanyola de mobilitat sostenible (EEMS).

D) Consultes fetes

Per part de la direcció general amb competència en avaluació ambiental, d’acord amb l’article 53 del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, d’aprovació del text refós d’ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana (TRLOTUP), la documentació aportada s’ha sotmés a consulta, en la seua condició d’administracions públiques afectades, a:

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| *Administració pública consultada* | *Consulta* | *Informe* |
| DG d’Obres Públiques, Transport i Mobilitat  Servei de Mobilitat Urbana | 22.06.2021 | 16.06.2022 |
| DG d’Obres Públiques, Transport i Mobilitat  Servei de Planificació | 29.06.2022 |
| DG Política Territorial i Paisatge  Gestió territorial (PATRICOVA) | 13.09.2021 |
| DG Política Territorial i Paisatge  Servici d’Infraestructura Verda i Paisatge | 31.08.2021 |
| DG Medi Natural  Servici d’Ordenació i Gestió Forestal  Vies pecuàries  Sòl forestal | 29.06.2022  17.12.2022 |
| Ferrocarrils de la Generalitat Valenciana | 27.07.2021 |

  

Nota: Els informes rebuts es publicaran, juntament amb l’informe ambiental i territorial estratègic, en la pàgina web [https://mediambient.gva.es/va/web/evaluacion-ambiental/seguiment-d-expedients-d-avaluacio-ambiental-estrategica](http://www.agroambient.gva.es/va/web/evaluacion-ambiental/seguiment-d-expedients)

(apartat “Consulta de plans d’avaluació ambiental”, i amb la selecció “província > València, municipi > Museros, 025/2021/EAE-PMUS Museros”)

E) Identificació dels possibles efectes en el medi ambient

Segons el que estipula l’article 46.3 del TRLOTUP, l’òrgan ambiental i territorial determinarà, d’acord amb els criteris de l’annex VIII, el sotmetiment al procediment d’avaluació ambiental i territorial ordinari o simplificat, en funció de la certesa en la determinació d’efectes significatius sobre el medi ambient i amb consulta prèvia a les administracions públiques afectades a què es referixen els articles 48.*d*  i 53 del TRLOTUP.

Conceptualment, els plans de mobilitat urbana sostenible constituïxen l’instrument adequat per a aconseguir donar resposta a les necessitats de mobilitat de les persones i les mercaderies en l’àmbit urbà i reduir les repercussions negatives del sistema de transport sobre l’economia, la societat i el medi ambient. Esta mobilitat sostenible ha de pretendre, igualment, l’accessibilitat universal, és a dir, facilitar l’accés de la població als béns, als servicis i als llocs de treball.

La consecució d’estos objectius generals es du a terme si s’actua, fonamentalment, en dos àmbits:

– Un nou equilibri dels mitjans de transport que aposte, fonamentalment, pels més eficaços ambientalment i socialment: transport públic per davant del privat, i mitjans de transport no motoritzat. Per a aconseguir este objectiu calen mesures d’estímul cap als nous mitjans de transport i mesures dissuasives. Per a fer-ho, s’ha d’actuar sobre aspectes estructurals (infraestructures necessàries) i de regulació urbanística (tipologia edificatòria, relació espais públics/privats, estàndards dels aparcaments per als diferents mitjans de transport).

*–*  La planificació urbana i el model de ciutat, per a disminuir la necessitat de mobilitat urbana tant pel que fa a la necessitat com a la longitud dels desplaçaments.

Des del punt de vista ambiental, els PMUS han de contribuir a un ús racional del sòl per a atendre les demandes de mobilitat, al canvi modal que prioritze els mitjans més sostenibles i la reducció de la necessitat de desplaçaments tant en nombre com en distància, que propicien l’adquisició d’hàbits saludables (caminar i desplaçar-se en bicicleta) i que, alhora, contribuïsquen a disminuir les emissions originades pel sector del transport, com ara les referides a emissions de gasos d’efecte hivernacle (CO2), les emissions de contaminants que perjudiquen la qualitat de vida dels ciutadans (entre altres, diòxid de nitrogen NO2, compostos orgànics volàtils COV, monòxid de carboni CO, diòxid de sofre SO2, material particulat PM) i les emissions acústiques originades pel trànsit.

En este sentit s’expressa l’article 10.2 de la Llei 6/2011, d’1 d’abril, de la Generalitat, de mobilitat de la Comunitat Valenciana, quan indica que «2. La definició de paràmetres i objectius assenyalats en el punt anterior s’ha d’acompanyar dels indicadors que es consideren pertinents en relació amb el volum total de desplaçaments i el repartiment modal que tenen, així com dels nivells associats de consums energètics, ocupació de l’espai públic, soroll i emissions atmosfèriques, amb la particularització de les d’efecte d’hivernacle. L’evolució d’estos últims paràmetres tendirà a una reducció progressiva, d’acord amb els ritmes i els límits que reglamentàriament s’establisquen en relació amb el desenrotllament de les polítiques energètiques i ambientals».

Tenint en compte els criteris anteriors, es du a terme l’avaluació ambiental estratègica del PMUS de Museros, en funció de les propostes fetes, amb la consideració, tal com arreplega la documentació aportada, que les propostes es plantegen en zones de sòl urbà, urbanitzable i no urbanitzable (que afecten camins actuals) del municipi, llevat de la proposta 23 «Millora de la seguretat viària en la intersecció de la CV-3020 amb la carretera de la Marta», que consistix en la construcció d’una rotonda projectada en sòl no urbanitzable protegit, la titularitat del qual és de l’ajuntament.

El PMUS de Museros té en compte el que establix l’article 3.2 de la Llei 6/2011 de mobilitat de la Comunitat Valenciana, respecte a les competències administratives, per la qual cosa l’avaluació ambiental estratègica d’este es durà a terme sobre les propostes que siguen de competència municipal.

Dit això, en els informes que s’han rebut s’observen les consideracions, tant legals com ambientals, que descrivim a continuació:

Infraestructura verda i paisatge

L’informe emés el 31 d’agost de 2021 per part del Servei d’Infraestructura Verda i Paisatge conclou que, segons s’observa, els objectius indicats en el document inicial estratègic i en l’esborrany del pla coincidixen plenament amb les funcions de la infraestructura verda. Les mesures que es pretenen implementar han de ser compatibles amb la protecció del territori que des de la infraestructura verda es plantegen (article 4.5 del TRLOTUP).

En l’àmbit del PMUS s’inclouen els terrenys afectats pel Pla d’acció territorial d’ordenació i dinamització de l’Horta (PAT de l’Horta), i una part del municipi resta dins de l’àmbit estricte delimitat per este pla, per la qual cosa són aplicables totes les determinacions del PAT. Així mateix, part del municipi es troba en l’àmbit del paisatge de rellevància regional PRR 37 «Horta de València», de manera que forma part de la infraestructura verda a escala regional, d’acord amb l’article 5 de la LOTUP.

– Segons indica este informe, l’esborrany del PMUS inclou una anàlisi succinta de la infraestructura verda en relació amb el PAT de l’Horta, però no inclou l’anàlisi de la resta d’elements. És necessària la incorporació d’un capítol dedicat a la infraestructura verda a escala local en el PMUS, que incloga:

– Anàlisi de la infraestructura verda que permeta examinar i valorar els efectes de les propostes i que estudie les implicacions sobre esta.

– Indicació explícita sobre quins espais i recorreguts d’actuació es consideren adequats, tant pel valor actual com pel valor potencial, per a incorporar-los a la infraestructura verda municipal pel fet de ser necessaris per al manteniment de la seua estructura i funcionalitat i per les seues funcions de connexió i integració paisatgística dels espais urbans amb els elements de la infraestructura verda situats a l’exterior dels teixits urbans.

– Establiment de mesures efectives per a corregir els possibles efectes negatius generats per les propostes plantejades. S’ha de garantir que les propostes i les alternatives de traçat i disseny de creació, ampliació o modificació d’infraestructures complisquen les determinacions establides en l’Estratègia territorial de la Comunitat Valenciana (ETCV), concretament la directriu 118 que establix els principis directors en matèria d’infraestructures de mobilitat. A més, caldrà tindre en compte el títol VI del PAT de l’Horta, que establix directrius d’integració paisatgística de les infraestructures en l’Horta, en allò que calga, i, especialment, en el que establix l’article 64 sobre els camins rurals, les sendes i les vies pecuàries.

– Indicació de les determinacions que cal adoptar per al control dels elements amb incidència en la qualitat del paisatge urbà, de manera que es garantisca, amb el disseny dels espais públics i la infraestructura viària, la funcionalitat de la infraestructura verda i el manteniment de les principals vistes i perspectives que el caracteritzen.

– Altres consideracions:

– Caldrà tindre en compte que qualsevol actuació, present o futura, que implique intervencions en itineraris per als vianants o per al trànsit rodat de la zona inclosa en l’àmbit del PAT de l’Horta, com, per exemple, els projectes que es desenrotllen sobre itineraris per als vianants o ciclistes, requerirà l’emissió de l’informe per part del Servei d’Infraestructura Verda i Paisatge.

– El municipi s’inclou en l’àmbit del Pla d’acció territorial de les comarques centrals, el qual està actualment en tramitació, i este PMUS es podrà vore afectat per les seues determinacions en el moment de l’aprovació.

Mobilitat

L’informe emés el 16 de juny de 2022 per part del Servei de Mobilitat Urbana de la Direcció General d’Obres Públiques, Transport i Mobilitat Sostenible establix que del pla proposat no es derivaran efectes significatius sobre el medi ambient en l’àmbit de les seues competències. L’informe indica que l’àmbit i contingut del PMUS s’estima adequat respecte a les determinacions de la Llei 6/2011, de mobilitat de la Comunitat Valenciana. No obstant això, es fan les observacions següents:

– Sobre els objectius generals. L’informe indica que els objectius són clars i ben definits, encara que són genèrics.

– Sobre l’arreplega de dades. L’informe indica que s’ha dut a terme una arrepelga de dades completa, en què s’han considerat les característiques socioeconòmiques, territorials i urbanístiques, a més de les característiques generals de la demanda de mobilitat, el trànsit i la circulació, l’aparcament, el transport públic, el transport de mercaderies i la mobilitat a peu i amb bicicleta.

– Sobre l’anàlisi i el diagnòstic. L’informe indica que s’han dut a terme una anàlisi i un diagnòstic complets sobre la mobilitat.

– Sobre la definició d’objectius específics. L’informe indica que la definició d’objectius concrets, sobre els àmbits principals de la mobilitat urbana, reflectixen un resultat correcte.

– Sobre la selecció de mesures. L’informe indica que les propostes són bastant concretes.

– Sobre la definició d’indicadors, s’indica que les propostes no inclouen paràmetres ni indicadors fonamentals per a poder fer un seguiment per part de l’autoritat competent i confirmar, anualment, que estos milloren.

L’informe conclou que el Pla de mobilitat urbana sostenible de Museros remés és parcialment coherent i diferencia els objectius generals i els específics, a més del diagnòstic de la situació general i les propostes. No obstant això, no hi ha indicadors, els quals cal incloure-hi. Estos indicadors han de permetre fer una avaluació anual, que s’haurà d’arreplegar en un informe municipal, sobre el grau d’avanç en les determinacions del pla de mobilitat i sobre la programació o reprogramació de les actuacions previstes per a l’any següent. Cal indicar, també, que les propostes han de contindre el cost estimat i el responsable financer d’este.

Es conclou que l’informe es considera favorable, condicionat a les modificacions exposades.

El Pla de mobilitat, completat amb el desenrotllament d’allò que s’ha indicat abans, s’haurà de remetre al Servei de Mobilitat de la Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat, com a òrgan competent en matèria de mobilitat de la Generalitat, per a l’emissió de l’informe previ a l’aprovació del pla per l’Ajuntament de Museros, segons el que preveu l’article 10 de la Llei 6/2011 de mobilitat.

Planificació

L’informe emés el 29 de juny de 2022 pel Servei de Planificació indica que la documentació presentada és compatible amb la legislació sectorial de carreteres vigent, sempre que es facen els estudis i modificacions que s’especifiquen a continuació:

1. Museros es troba dins de l’àmbit d’actuacions del Pla de mobilitat metropolitana de València (PMoMe), que determinarà les actuacions necessàries en matèria de transport i mobilitat d’àmbit interurbà.

2. Respecte a la línia estratègica II: foment de la mobilitat ciclista; proposta 3; nous itineraris ciclistes.

– El projecte de desdoblament de la CV-32 preveu l’execució d’un nou tram de carril ciclista, i una sèrie de passos per a salvar, en diverses zones, el seu pas pel municipi. El PMUS planteja la creació d’una xarxa emmallada de vies ciclistes.

– Caldrà tindre en compte que la Generalitat està duent a terme actuacions dins de la xarxa europea EuroVelo, per a la integració de diverses vies ciclistes en esta xarxa, la qual facilita un recorregut transnacional europeu.

– En el cas de vies ciclistes interurbanes, caldrà considerar les recomanacions de la Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat i facilitar la connexió amb la Via Xurra.

3. Respecte a la línia estratègica III: foment del transport públic; proposta 7; vehicle a demanda.

– Està orientat a prestar un servici flexible de transport públic urbà i interurbà segons la demanda dels usuaris. L’operador, en funció de la demanda que hi haja, establirà el recorregut òptim, amb la ruta i les parades que s’ajusten, tant com siga possible, als usuaris. Esta informació es farà pública pels mateixos canals, amb l’antelació suficient perquè els usuaris decidisquen si el servici s’ajusta a les seues necessitats.

4. Respecte a la línia estratègica IV: actuacions sobre la xarxa viària; propostes 9 a 14:

– Les actuacions proposades per als recorreguts per als vianants es consideren adequades. Per al compliment dels objectius d’accessibilitat per als vianants s’hauran de complir les especificacions de la Llei 6/2011, d’1 d’abril, de mobilitat a la Comunitat Valenciana, i del Decret 65/2011, de 26 d’abril, del Consell, de regulació d’accessibilitat en l’edificació i en els espais públics.

– En cas que, una vegada aprovats, es produïren canvis de sentit en els carrers proposat en el PMUS i que estos afectaren el recorregut de l’autobús, previst en el projecte de servici públic aprovat, caldrà comunicar-ho a l’AMTV perquè procedisca a reubicar les parades o a canviar els recorreguts, si fora necessari. Qualsevol proposta de canvi que afecte la freqüència de pas aprovada en el projecte, caldrà informar-la al servici esmentat.

Proposta 15: implantació d’aparcaments dissuasius.

La proposta d’implantació d’aparcaments dissuasius en l’entorn de l’estació d’FGV Metrovalencia caldrà que preveja qualsevol actuació dins de l’àmbit de protecció de les instal·lacions d’FGV actuals, i haurà de comptar amb l’autorització del titular de la infraestructura.

5. Respecte a la línia estratègica VII: millores en la seguretat viària; proposta 22; millora de la seguretat viària en la intersecció del carrer de Francesc de Vinatea amb l’Av. Constitució i Proposta 23: millora de la seguretat viària en l’encreuament de la CV-3020 amb la carretera de la Marta.

– L’informe indica que, encara que les propostes s’inscriuen dins de la zona urbana, i tenint en compte la proximitat de la CV-32, de titularitat autonòmica, per a dur a terme qualsevol actuació en l’àmbit d’esta via o que puga afectar-ne els accessos, caldrà comptar amb l’autorització del titular d’esta.

Proposta 24: establiment de la zona 30 en tot el nucli urbà:

– Caldrà unificar els criteris en la regulació i la senyalització viària i establir una velocitat màxima. Estos criteris hauran de quedar reflectits en la normativa i en les senyalitzacions horitzontal i vertical.

Inundabilitat (PATRICOVA)

L’informe emés el 13 de setembre de 2021 per part del Servei de Gestió Territorial indica que el PMUS fa referència al Pla d’acció territorial sobre prevenció del risc d’inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA) i hauria de fer referència a l’afecció de la cartografia del Sistema Nacional de Cartografia de Zones Inundables (SNCZI), ja que una part de l’àmbit d’actuació del PMUS es troba afectat per diferents períodes de retorn, de 10, 50, 100 i 500 anys, segons esta cartografia. En la documentació presentada, el PMUS no troba les actuacions concretes i les afeccions per inundabilitat resulten impossibles d’identificar.

Les actuacions del PMUS que puguen vore’s afectades per inundabilitat seran les que suposen la construcció de vies ciclistes i per a vianants, nous traçats de vies ciclistes, la millora del disseny urbà a causa de la reordenació d’este i els projectes de conversió en zones preferents per a vianants.

Part de l’àmbit d’actuació del PMUS de Museros es troba afectat pel perill d’inundació i és compatible sempre que es complisquen les condicions exposades en l’informe, que es resumixen de la manera següent:

– El Pla de mobilitat urbana de Museros està afectat pel perill d’inundació, de manera que les mesures hauran de concretar-se en els projectes que des d’este es depleguen, sobretot les actuacions que impliquen l’alteració de rasants i les seues afeccions, així com les mesures previstes per a reduir els efectes de la inundabilitat. Es considera que el Pla de mobilitat serà compatible amb el PATRICOVA sempre que, en les actuacions que es projecten, s’incorporen les condicions d’adequació de les infraestructures previstes en l’article 21 d’esta normativa.

– Les actuacions previstes en el PMUS, si s’executen de manera que siguen compatibles amb la infraestructura verda i d’impacte reduït, no és previsible que generen un increment significatiu del risc d’inundació.

– El criteri que, en matèria de risc d’inundació, ha de ser considerat en el PMUS és que els projectes d’execució que se’n deriven han de complir les condicions establides en l’article 21 de la normativa del PATRICOVA i obtindre l’informe preceptiu del departament competent en matèria d’inundació.

Ferrocarrils de la Generalitat

L’informe de 28 de juliol de 2021 de Ferrocarrils de la Generalitat Valenciana (FGV) indica el següent:

– Segons la documentació presentada, el PMUS no té afeccions sobre el patrimoni d’FGV, ni sobre les limitacions d’ús del sòl que establix i definix la Llei 6/2011, d’1 d’abril, de mobilitat, com a zones de domini públic i protecció, i la línia d’edificació.

– La planificació prevista en la documentació del PMUS no produïx cap afecció negativa sobre la infraestructura i les instal·lacions de la línia 3 de Metrovalencia.

– L’informe també assenyala que, respecte a la «línia estratègica III: foment del transport públic» del PMUS; FGV ha iniciat les actuacions incloses en el seu Pla de millora de freqüències, pel qual es pretén respondre a la demanda històrica de millora de freqüències i augmentar la capacitat de transport, i consolidar Metrovalencia com una alternativa real a la utilització del vehicle privat. Està previst dur a terme actuacions sobre la infraestructura ferroviària que permeten disminuir el temps de pas de les circulacions en reduir la freqüència de pas a 12 minuts, durant els anys 2021 i 2022.

Ordenació i gestió forestal

Sòl forestal

El Servei de Gestió i Ordenació Forestal emet un informe en matèria forestal, el 17 de febrer de 2022, en el qual s’indica el següent:

En el terme municipal no hi ha espais naturals protegits ni espais inclosos en l’àmbit de la Xarxa Natura 2000. Sí que es troba travessat per les vies pecuàries de l’assagador de Sagunt o de Moncada, la vereda de Segorbe, la colada del camí de Moncada i el Cordell de Llíria, que arriba a travessar el nucli urbà de Museros, de manera que caldrà respectar la legislació sobre este tema per a qualsevol actuació.

L’informe conclou que el PMUS no sembla tindre afeccions considerables en el medi natural i, des d’un punt de vista forestal, no es troba cap inconvenient per a continuar la seua tramitació.

Vies pecuàries

El Servei de Gestió i Ordenació Forestal va emetre un informe en matèria de vies pecuàries, el 29 de juny de 2022, en el qual indica el següent:

D’acord amb el projecte de classificació de vies pecuàries del municipi de Museros, aprovat per l’Orde ministerial de 15 d’octubre de 1976, en el municipi estan classificades les següents vies pecuàries sense partionar:

– Assagador de Sagunt o de Moncada, amb 20 m d’amplària legal.

– Vereda de Segorbe, amb 20 m d’amplària legal.

– Cordell de la Calderona, amb 37,5 m d’amplària legal.

– Colada del camí de Moncada, amb 8 m d’amplària legal.

– Cordell de Llíria, amb 37,5 m d’amplària legal.

Respecte a les vies pecuàries del municipi, l’informe indica el següent:

– La línia estratègica IV: actuacions sobre la xarxa viària; proposta 14. Reordenació de la CV-3020 (camí del cementeri), en què es planteja la reordenació d’esta via de titularitat municipal, el traçat de la qual coincidix amb el Cordell de Llíria, tenint en compte la seua importància i la gran afluència d’usuaris.

– La reordenació proposada consistix en l’execució d’un carril ciclista sobre terra compactada i la plantació d’una filera d’arbres que proporcionen ombra tant al carril com a la vorera per als vianants. Esta actuació no modificaria l’estat actual de la vorera, ni tampoc de la calçada, sinó que ampliaria la secció actual aprofitant els terrenys adquirits després de la partió de la via pecuària.

– La línia estratègica VII: millores en la seguretat viària; proposta 23. Millora de la seguretat viària en la intersecció de la CV-3020 amb la carretera de la Marta, en la qual es proposa l’execució d’una rotonda que millore les condicions de seguretat viària i l’accessibilitat a la CV-32, ja que és un punt d’alta concentració de conflictes de trànsit rodat i d’accidents.

– L’informe indica que el traçat de la CV-3020 coincidix amb el Cordell de Llíria i que la coneguda com a carretera de la Marta és l’assagador de Sagunt o de Moncada, unes vies en les quals, segons l’article 35 de la Llei 3/2014, d’11 de juliol, està prohibida la circulació amb vehicles motoritzats no relacionats amb l’activitat agrària o amb la prestació de servici públic. S’indica, així mateix, que per a dur a terme esta proposta es planteja la partió de les vies pecuàries esmentades, la qual cosa es considera de conformitat amb l’actual legislació sectorial de vies pecuàries.

– L’informe considera que les propostes presentades són adequades a la legislació de vies pecuàries, ja que plantegen l’inici dels procediments de partió. Advertix, no obstant això, que fins que no s’haja dut a terme esta partió no estarà permés el trànsit rodat, segons la legislació vigent, de manera que no assumix cap responsabilitat patrimonial del que puga passar si no es complix esta condició.

– L’informe conclou que, mentres no es materialitze la partió i la desafectació total o parcial de les vies pecuàries, estes hauran de senyalitzar-se convenientment en els dos sentits i especificar que l’ús serà per a activitats compatibles i complementàries amb la Llei 3/02122, d’11 de juliol, de vies pecuàries de la Comunitat Valenciana.

F) Valoració ambiental d’acord amb els criteris de l’annex VIII del TRLOTUP

Segons establix l’article 46 del TRLOTUP, l’òrgan ambiental ha de determinar si un pla o la modificació d’este ha de ser objecte d’avaluació ambiental i territorial si es determina l’existència d’efectes significatius en el medi ambient, tenint en compte els criteris establits en l’annex VIII, si és el cas, amb la consulta prèvia a les administracions públiques afectades, i amb les consideracions a les quals es referix l’article 53 del TRLOTUP.

1. Per les característiques dels plans i programes:

El Pla de mobilitat urbana sostenible, segons la definició que s’establix en els articles 9 i 10 de la Llei 6/2011, d’1 d’abril, de mobilitat de la Comunitat Valenciana, així com dels articles 14 i següents del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d’aprovació del TRLOTUP, no es pot conceptuar com a instrument urbanístic propi de la planificació territorial o urbanística i, per tant, no presenta cap incidència en el model territorial ja aprovat. El Pla de mobilitat urbana sostenible de Museros no afecta espais protegits ni forestals, les seues propostes se circumscriuen al sòl urbà i a l’urbanitzable, i, en les actuacions proposades que afecten el sòl no urbanitzable, en cap d’estes es determina que hi haja modificacions del planejament que necessiten l’avaluació ambiental dins de l’abast d’este PMUS.

El terme municipal de Museros es troba afectat pels plans d’acció territorial següents:

– Pla d’acció territorial sobre prevenció del risc d’inundació a la Comunitat Valenciana, PATRICOVA, aprovat pel Decret 201/2015, de 29 d’octubre, del Consell.

– Estratègia territorial de la Comunitat Valenciana, aprovada pel Decret 1/2011, de 13 de gener, del Consell, i pel Decret 166/2011, el qual modifica l’anterior.

– Pla bàsic de mobilitat metropolità de València (PMoMe).

– Pla d’acció territorial d’ordenació i dinamització de l’Horta de València, aprovat pel Decret 2019/2019, de 30 de novembre, del Consell.

– PGOU de Museros, actualment en fase de revisió.

– Estratègia valenciana de canvi climàtic i energia 2030.

– Estratègia espanyola de mobilitat sostenible (EEMS).

2. Per les característiques dels efectes i de l’àrea probablement afectada:

El Pla de mobilitat urbana sostenible de Museros no afecta espais naturals protegits o espais de la Xarxa Natura 2000, ni s’espera que afecte la coberta forestal.

Una vegada s’han analitzat les propostes del PMUS de Museros, s’entén que, en conjunt, estes propostes:

1. Col·laboren per a dur a terme un ús més racional de l’espai públic i de les necessitats socials i econòmiques del municipi.

2. Propicien el canvi modal cap a formes de desplaçament més sostenibles: desplaçament a peu i amb bicicleta, la qual cosa reduïx el consum energètic.

3. Desincentiva l’ús del vehicle privat en favor del públic i del col·lectiu.

4. Afavorixen, a llarg termini, la reducció dels impactes associats als mitjans motoritzats: emissions contaminants, gasos d’efecte d’hivernacle i emissions acústiques.

5. Promou la descarbonització del sistema de transport del municipi.

En la documentació presentada, el punt 3.11 del Document inicial estratègic (DIE) indica que s’ha de «desplegar un sistema de seguiment i avaluació ambiental del pla, que vetlarà pel compliment dels principis de sostenibilitat i dels objectius de protecció ambiental». Es comprovarà que en la redacció dels projectes constructius s’incloga el corresponent pla de vigilància ambiental. Així mateix, es comprovarà que durant l’execució de les obres es redacte un pla de vigilància ambiental.

En relació a esta categorització no es reflectix, entre els indicadors, cap indicador de tipus mediambiental, com ho demana l’article 10.2 de la Llei de mobilitat, que indica que s’han d’incorporar, als plans, no només els indicadors relacionats amb el volum total de desplaçaments, el repartiment modal d’estos o l’ocupació de l’espai públic, sinó també els nivells associats al consum energètic, el soroll i les emissions atmosfèriques (particularment les d’efecte d’hivernacle) amb els ritmes i límits que s’establisquen reglamentàriament durant el desenrotllament de les polítiques energètiques i ambientals.

Per tant, tenint en compte que consta l’estudi d’alguns d’estos en la documentació presentada, es concretaran com a indicadors per al seguiment, amb el seu valor inicial, el valor objectiu que cal aconseguir i la metodologia de càlcul proposada, com a mínim per als indicadors mediambientals següents:

– Ús de vehicles menys contaminants (s’avaluen les tm de GEH CO2/any).

– Emissions de GEH del sector transports (vinculat a l’anterior).

– Consum total d’energia per part del sector transports (avalua les tones equivalents de petroli).

– Estacionament de vehicles pesants als afores (s’avalua el nombre de vehicles pesants/any).

– Disminució del nivell acústic assolit en dB (que avalue el nivell sonor de recepció extern (dB) produït pel trànsit en localitzacions municipals diferents que siguen representatives del model de mobilitat proposat).

– Qualsevol altre indicador que, per a cada proposta, avalue un valor adequat per al compliment efectiu del fet que no se supera el llindar sobre la base de l’estalvi energètic, la disminució d’emissions de GEH, la disminució de contaminants o la disminució del soroll.

En general, per a tots els indicadors, tant els ja definits com els de caràcter mediambiental, s’ha de concretar (de manera quantitativa, no merament qualitativa) el valor inicial i quantificar l’objectiu que es vol aconseguir.

Les propostes del Pla de mobilitat urbana sostenible de Museros se circumscriuen al sòl urbà o l’urbanitzable, llevat de la proposta 23 «Millora de la seguretat viària en la intersecció de la CV-3020 amb la carretera de la Marta», que consistix en la construcció d’una rotonda projectada en sòl no urbanitzable protegit, la titularitat del qual és de l’ajuntament. Esta actuació haurà de comptar amb l’aprovació sectorial i haurà de tindre en compte l’informe favorable del servici competent del PAT de l’Horta.

El projecte de les actuacions en sòl no urbanitzable haurà de complir la normativa sectorial que corresponga per a aprovar-les.

Així doncs, una vegada s’ha analitzat la documentació presentada, l’objecte d’esta i els informes sectorials emesos, i s’ha revisat la cartografia que hi ha en el sistema d’informació territorial d’esta conselleria, es pot determinar, respecte al Pla de mobilitat urbana sostenible de Museros, que el procediment d’avaluació simplificada és suficient per a determinar que la modificació no presenta efectes significatius en el medi ambient.

G) Proposta d’acord

Tenint en compte el que s’establix en l’article 53.*b*  del TRLOTUP, d’acord amb el que s’ha exposat, es resol:

Emetre l’informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d’avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla de mobilitat urbana sostenible de Museros, d’acord amb els criteris de l’annex VIII del TRLOTUP, pel fet de no tindre efectes significatius en el medi ambient, de manera que cal continuar la tramitació d’esta modificació de conformitat amb la seua normativa sectorial, sempre que s’ajuste al que descriu la documentació presentada, així com al que establix la legislació vigent i els informes emesos, respecte als quals es tindran en compte les consideracions següents:

1. El PMUS haurà de completar-se amb les determinacions que indica l’informe del Servei de Mobilitat, de 16 de juny de 2022, i a este servici se sol·licitarà que informe abans de l’aprovació definitiva municipal, per a incorporar-hi, si és el cas, les determinacions que en este s’indiquen.

2. Tal com indica l’informe del Servei d’Infraestructura Verda i Paisatge, de 31 d’agost de 2021, el PMUS haurà d’incorporar les consideracions indicades en este.

3. El PMUS haurà de completar-se amb les determinacions que indica l’informe del Servei de Planificació, de 29 de juny de 2022.

4. S’atendran les indicacions que, en matèria de vies pecuàries, s’indiquen en l’informe del Servei de Gestió i Ordenació Forestal, de 29 de juny de 2022.

5. El PMUS inclourà el fet que les qüestions relatives als projectes d’execució derivats d’este hauran de complir les condicions establides en l’article 21 del PATRICOVA, tal com indica l’informe de 13 de setembre de 2021 del Servei de Gestió Territorial.

6. El projecte d’execució de l’actuació 23 «Millora de la seguretat viària en la intersecció de la CV-3020 amb la carretera de la Marta», per tal que siga aprovat, haurà de complir la normativa sectorial corresponent i haurà de comptar amb l’informe favorable del servici competent del PAT de l’Horta.

7. La redacció definitiva del PMUS de Museros concretarà els aspectes següents:

*a*. Incorporar indicadors per al seguiment mediambiental del PMUS. En particular, ha d’incorporar la metodologia i el càlcul de la petjada de carboni derivada del model de mobilitat proposat i els indicadors de seguiment de caràcter mediambiental que es consideren adequats. En concret, emissions de CO2 equivalent, NO2, COV, CO, SO2, material particulat, gasto energètic municipal, emissions contaminants i consum d’energia (Tep).

*b*. Incorporar el procediment per al seguiment de la contaminació acústica derivada del model de mobilitat proposat i l’indicador corresponent del nivell sonor extern.

*c*. Completar la proposta d’indicadors de seguiment amb els valors inicials i els valors objectius que cal assolir.

Segons establix l’article 53.7 del TRLOTUP, l’informe ambiental i territorial estratègic perdrà la vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*, no s’ha aprovat l’instrument de planejament corresponent en el termini màxim de quatre anys des que es publique. En este cas, el promotor iniciarà novament el procediment d’avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada del pla.

Òrgan competent

La Comissió d’Avaluació Ambiental és l’òrgan competent per a emetre l’informe ambiental i territorial estratègic a què es referix l’article 53.2.*b*  del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d’aprovació del text refós de la Llei d’ordenació del territori, urbanisme i paisatge, d’acord amb el que disposa l’article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s’aprova el Reglament de l’òrgan ambiental de la Generalitat als efectes d’avaluació ambiental estratègica (plans i programes).

Atés tot el que s’ha exposat, la Comissió d’Avaluació Ambiental, acorda: emetre l’informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d’avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla de mobilitat urbana sostenible de Museros, pel fet de considerar que no té efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que s’inclouen en l’informe esmentat.

Notificar als interessats que, contra esta resolució, pel fet que no es tracta d’un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és un inconvenient perquè es puguen utilitzar els mitjans de defensa que es consideren pertinents en el seu dret.

Fet que vos notifique perquè en prengueu coneixement i als efectes oportuns.

La qual cosa se certifica amb anterioritat a l’aprovació de l’acta corresponent i a reserva dels termes precisos que deriven d’esta, tal com ho autoritza l’article 18.2 de la Llei 40/2015, d’1 d’octubre, de règim jurídic del sector públic.

València, 4 de juliol de 2022.- El secretari de la Comissió d’Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»

  

València, 4 de setembre de 2024

Miguel Ángel Ivorra Devesa

Director general d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental