Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 8586, del 08-07-2019 (2019/6462)

RESOLUCIÓ de 13 de juny de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració ambiental i territorial estratègica corresponent a l'expedient 71/10-EAE Torrechiva.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8586

Data del DOGV
:   08-07-2019

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2019/6462


Data del document
:   13-06-2019

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 13 de juny de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració ambiental i territorial estratègica corresponent a l'expedient 71/10-EAE Torrechiva. [2019/6462]  
De conformitat amb l'article 54.8 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana i de conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, que estableixen la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració ambiental, resolc:  
  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració ambiental i territorial estratègica corresponent a l'expedient 71/10-EAE Torrechiva.  
  
  
«Declaració ambiental i territorial estratègica  
Objecte: Pla general estructural  
Promotor: Ajuntament de Torrechiva.  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló.  
  
Localització: Torrechiva (Castelló)  
Núm. expedient: 71/0309-OAB  
  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió realitzada el 30 de maig de 2019, va adoptar el següent acord:  
Vista la proposta de declaració ambiental i territorial estratègica del Pla general estructural de Torrechiva, en els següents termes:  
  
A la vista de la data d'informació pública (que més endavant es detalla) i conforme al que s'estableix en la disposició transitòria primera de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge (LOTUP) a aquest Pla li és aplicable la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, desenvolupada a la Comunitat Valenciana mitjançant la LOTUP.  
L'objecte de la declaració ambiental i territorial estratègica és valorar la integració dels aspectes ambientals en la proposta de pla o programa subjecte a avaluació ambiental estratègica conforme a la LOTUP. Per a això verificarà tot el procediment seguit i analitzarà els impactes que es deriven per l'aplicació del Pla i establirà, si escau, les condicions finals que s'hagen d'incorporar-hi prèviament a la seua aprovació:  
  
El 20 d'agost de 2018 l'Ajuntament remet la proposta del Pla general estructural i el seu expedient d'avaluació ambiental i territorial estratègica. Després de realitzar un requeriment en data 10 d'octubre de 2018, l'Ajuntament va completar la documentació el 7 de novembre de 2018. Els continguts d'aquests documents són els següents:  
  
  
Expedient d'avaluació ambiental i territorial.  
- Estudi ambiental i territorial estratègic amb els continguts de l'annex VII de la LOTUP.  
- Certificat municipal del procés de participació pública.  
- Certificat amb la relació de les consultes realitzades a les administracions afectades.  
- Còpia dels informes rebuts a les consultes efectuades, sobre l'estudi ambiental i territorial estratègic (EATE) i la versió preliminar del pla, a les administracions afectades i al públic interessat, indicats en el document de referència.  
- Resultats del Pla de participació pública.  
- Document de participació pública en el qual se sintetitzen els seus resultats i es justifica com s'han pres en consideració en la proposta del Pla general.  
- Descripció de com s'han integrat en el Pla general els aspectes ambientals, funcionals i territorials, i de com s'han pres en consideració el document de referència i l'estudi ambiental i territorial estratègic.  
  
- Descripció de la previsió dels efectes significatius sobre el medi ambient que es derivaran de l'aplicació del Pla general.  
- Justificació del compliment de les previsions legals pròpies del procés.  
- Anàlisi del compliment dels paràmetres, determinacions i documents exigibles per a la formalització del Pla general conforme a la legislació aplicable.  
- Mesures de seguiment.  
  
Proposta de pla  
- Memòria informativa.  
- Memòria justificativa.  
- Plans d'informació.  
- Plans d'ordenació.  
- Normes urbanístiques.  
- Fitxes de zona (en les NNUU).  
- Fitxes de gestió (en les NNUU).  
- Catàleg de proteccions.  
- Estudi de viabilitat econòmica.  
- Memòria de sostenibilitat econòmica.  
- Informe de sostenibilitat econòmica.  
- Indicadors de seguiment (en memòria justificativa).  
  
Estudis complementaris:  
- Estudi de paisatge.  
- Estudi acústic.  
- Pla de mobilitat sostenible.  
  
A) Anàlisi del procés d'avaluació.  
Les dates més rellevants del procés d'avaluació ambiental seguit han sigut:  
  
Presentació del document consultiu. 05.08.2010  
Emissió del document de referència. 15.02.2013  
Fase de consultes: posada a la disposició del públic, mitjançant publicació en el DOGV, de l'estudi ambiental i territorial estratègic, de la versió preliminar del Pla (d'ara en avant VPP) i dels seus estudis complementaris. 45 dies 31.07.2017  
Ple municipal d'aprovació de la proposta de Pla general estructural i expedient d'avaluació ambiental i territorial estratègica. 30.07.2018  
Sol·licitud de declaració ambiental i territorial estratègica (remissió de documentació definitiva) 10.10.2018  
  
  
Després de l'emissió del document de referència el 15 de febrer de 2013, es redacta per part de l'Ajuntament de Torrechiva l'EATE i la nova versió preliminar del Pla general estructural (juntament amb els estudis complementaris) que mitjançant acord del Ple de l'Ajuntament de 31 de juliol de 2014 va ser publicat en el DOGV el 24 d'agost de 2017 (amb una correcció del DOGV publicada el 31 d'agost de 2017) i sotmés a consulta a les administracions públiques afectades i exposició pública per un termini de 45 dies.  
D'acord amb la certificació municipal 3 d'agost de 2018 (relativa als acords del ple municipal) s'assenyala que durant el període d'informació pública NO es van presentar al·legacions.  
El 30 de juliol de 2018, el Ple de l'Ajuntament de Torrechiva va acordar l'aprovació de la versió preliminar del Pla general estructural i de l'expedient d'avaluació ambiental i territorial estratègica, així com la seua documentació complementària. Aquesta proposta va ser remesa a la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial el 20 d'agost de 2018.  
El 10 d'octubre de 2018, la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, revisat el contingut de l'expedient ambiental, efectua requeriment perquè es completara la documentació:  
- Còpia dels informes rebuts de les administracions consultades, d'acord amb la relació incorporada en l'escrit rebut el 20 d'agost de 2018.  
- D'acord amb el que s'assenyala en l'apartat F.2 del document de referència, respecte a la informació geogràfica i cartogràfica, la relativa a classificació i qualificació de sòl proposada, zonificació, infraestructura verda, xarxa primària, etc., se subministrarà georeferenciada d'acord amb el sistema de referència ETRS89 (en projecció UTM) referida al fus 30N), de manera que puga sobreposar-se correctament a la cartografia publicada per la GVA.  
  
Aquesta documentació va ser remesa per l'Ajuntament de Torrechiva el 7 de novembre de 2018.  
Simultàniament, després de l'estudi de la proposta i l'expedient ambiental, es va observar que algunes administracions no van emetre el seu informe definitiu per això es van sol·licitar informes als següents organismes des d'aquest òrgan ambiental, i va comunicar aquestes consultes a l'Ajuntament en data 25 d'octubre de 2018:  
  
Consulta Informe ADMINISTRACIÓ PÚBLICA CONSULTADA  
02/11/18 28/05/19 Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge  
02/11/18 05/02/19 Confederació Hidrogràfica del Xúquer  
02/11/18 26/11/18 Direcció General de Cultura. Patrimoni  
02/11/18 04/12/18 Subdirecció General de Mobilitat. Planificació i Mobilitat  
02/11/18 SA. d'Educació. Servei d'Infraestructures Educatives  
02/11/18 08/02/19 Servei de Vida Silvestre. Xarxa Natura 2000  
02/11/18 07/12/18 Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits  
02/11/18 Subdirecció General de Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental  
  
  
B) Anàlisi de l'estudi ambiental i territorial estratègic.  
B.1) Continguts concordes amb l'annex VII de la LOTUP.  
L'EATE desenvolupa dins del seu contingut els apartats establits per l'annex VII de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge.  
B.2) Continguts concordes amb el document de referència  
En l'apartat 4 de l'estudi ambiental i territorial estratègic «Característiques ambientals i territorials de les zones que poden veure's afectades» s'indica com s'incorpora el compliment del document de referència aprovat el 15 de febrer de 2013 (assimilat a document d'abast d'acord amb la LOTUP) que introdueix qüestions de rellevància que han permés treballar sobre aspectes fonamentals del model territorial influint en la seua concreció definitiva.  
A continuació es realitzen una sèrie de consideracions sobre les determinacions del document de referència, sobre la base del que es descriu en aquest apartat 4, que inclou per a cada objectiu, la justificació que ha de contindre l'EATE segons el document de referència:  
1. Utilització racional del sòl  
- Per a la classificació dels diferents tipus de sòl s'incorpora un inventari dels valors existents, usos, recursos i riscos que ha permés establir la capacitat d'acolliment del municipi, d'acord amb el creixement previst i el criteri de l'ETCV, incrementant els 205 habitatges potencials actuals que passen a ser 255 habitatges en l'alternativa proposada en el PGE.  
- Si bé el document de referència estableix com ambientalment viable el sector de sòl urbanitzable (S-1) proposat en el document consultiu, la proposta definitiva del pla estableix el seu desenvolupament a través de dues unitats d'execució, com a sòl urbà atesa la seua implantació limítrofa al sòl ja qualificat de tal en el nucli de Torrechiva.  
2. Protecció del medi natural  
- En l'apartat 3.10 de l'EATE s'han recollit totes les figures ambientals de protecció existents en el terme municipal de Torrechiva.  
  
· PORN Parc Natural Serra d'Espadà.  
Torrechiva es troba dins de la zona d'amortiment d'impactes d'aquest, amb una àrea d'influència antròpica en la zona central i dues zones al nord i al sud, catalogades com a àrea natural.  
· LIC «Curs Alt del Riu Millars.  
· LIC «Serra d'Espadà». Limítrof amb el terme municipal de Torrechiva.  
· ZEPA «Serra d'Espadà». Aproximadament la meitat sud del terme municipal.  
- D'acord amb l'EATE s'entén que després d'una anàlisi de la vegetació, paisatge, usos del sòl i relleu del terme municipal, com a principals elements a tindre en compte s'han delimitat les unitats ambientals, així com les figures de protecció ambiental existents en el terme municipal, que han servit per a establir la classificació de sòl protegit.  
  
· No obstant això, en la documentació presentada no figuren definides les unitats ambientals tal com se sol·licitava en el document de referència, per la qual cosa s'entén que la zonificació establida en l'SNU (plans d'ordenació OE-1 i OE-2) part de les unitats paisatgístiques establides en l'estudi de paisatge, així com de la zonificació establida per les diferents figures de protecció ambiental (encara que més endavant veurem que no de forma adequada) així com les delimitacions de protecció i domini públic de la normativa sectorial.  
- S'ha realitzat un complet estudi de la vegetació actual existent en l'àmbit d'estudi (vegeu apartat 3.6 de l'EATE), no s'han trobat elements arboris o arbredes de característiques especials que requerisquen figures de protecció i conservació.  
3. Prevenció de riscos naturals i induïts  
- S'han identificat totes les zones de l'àmbit d'ordenació del pla que presenten algun tipus de risc (apartat 3.17 de l'EATE, inclòs el risc d'incendis forestals, que haurà de tindre en compte el Pla de prevenció d'incendis forestals de la serra d'Espadà (aprovat per Resolució del conseller de Territori i Habitatge de 22.05.2006), així com el Pla de prevenció d'incendis forestals de la Demarcació Forestal de Segorbe (aprovat per Resolució del conseller de Governació i Justícia de 14 de desembre de 2014)  
4. Ús sostenible i protecció dels recursos hídrics  
- L'EATE inclou en l'apartat 3.5 l'estudi de la hidrologia superficial i subterrània del municipi. S'ha considerat en la classificació dels sòls el domini públic hidràulic dels diferents cursos fluvials que discorren pel municipi, tal com assenyala el document de referència.  
  
- Així mateix, en l'apartat 3.19.1 de l'EATE es justifica la suficiència de recursos hídrics per al planejament, si bé tal com s'indica en el document de referència hauran de quedar acreditades la titularitat de la concessió en favor de l'Ajuntament de Torrechiva.  
- En el pla d'ordenació estructural s'inclouen els perímetres de protecció de les captacions d'aigua destinades al consum humà.  
  
- S'ha considerat el risc de vulnerabilitat d'aqüífers a l'hora d'establir l'ordenació del territori.  
5. Conservació del patrimoni cultural i revitalització del patrimoni rural  
- El PGE incorpora un Catàleg de proteccions (no el Catàleg de béns i espais protegits com assenyala l'EATE) amb les tres seccions (cultural, natural i de paisatge) en el qual a més de recollir l'inventari de béns, s'estableix amb tota claredat el grau de protecció segons els criteris de la legislació vigent en matèria de patrimoni, quin tipus d'intervenció pot fer-se en cadascun d'ells i s'arbitren mesures tendents a la seua conservació.  
- L'EATE assenyala que no hi ha masies o assentaments rurals històrics, ja que en aquest cas pot dir-se que els mateixos pobles - de molt reduïda grandària en la majoria dels casos- són en si mateixos els «assentaments rurals històrics» als quals es refereix la legislació sobre el sòl no urbanitzable.  
6. Adequada gestió dels residus  
- En l'apartat 3.19.3 de l'EATE s'inclou una estimació dels residus generats i la descripció i la destinació d'aquests.  
7. Implementació de les infraestructures i consideració dels recursos energètics  
- En la memòria informativa de la versió preliminar del PGE de Torrechiva es justifica la suficiència de la xarxa primària de reserves de sòl dotacional.  
8. Millora de l'entorn urbà  
- S'han identificat els solars vacants en el municipi, de cara a definir exactament la viabilitat del creixement proposat.  
- L'estudi acústic que acompanya el PGE de Torrechiva inclou els focus i nivells de soroll existents en el municipi.  
9. Integració de la infraestructura verda  
- En l'apartat 3.20 de l'EATE i en l'apartat 2.2 de la memòria justificativa de la versió preliminar del PGE de Torrechiva s'inclouen els elements integrants de la infraestructura verda i com s'ha tingut en compte a l'hora d'establir la planificació urbanística.  
10. Eficiència de la mobilitat urbana i foment del transport públic  
  
- S'incorpora al Pla com a annex un Pla de mobilitat urbana sostenible per al municipi de Torrechiva.  
11. Millora de l'ordenació i implantació d'equipaments i dotacions públiques  
- En la memòria justificativa de la versió preliminar del PGE de Torrechiva es justifiquen les reserves de sòl per als diferents equipaments, activitats i dotacions públiques.  
12. Protecció del paisatge  
- Entre la documentació que acompanya al PGE s'ha redactat el corresponent estudi de paisatge, que ha sigut considerat a l'hora de redactar la versió preliminar del Pla general amb l'objectiu de complir els diferents objectius i criteris estratègics inclosos en el document de referència.  
13. Educació ambiental i participació ciutadana  
- El Pla de participació pública del PGE del municipi inclou la realització d'una enquesta els resultats de la qual es recullen en l'apartat 15 de la memòria justificativa del pla.  
B.3) Descripció de l'alternativa triada: proposta de pla.  
El municipi de Torrechiva, amb una superfície d'11,85 km², pertany a la comarca de l'Alt Millars situada al sud-oest de la província de Castelló. El terme municipal limita amb Ludiente al nord, Toga a l'est, Fuentes de Ayódar al sud i a l'oest amb Cirat. Torrechiva es troba en el sud de la comarca. Es troba a 45 km de la capital de la província i a 338 msnm.  
El seu terme, que està travessat pel riu Millars, es troba poblat de grans extensions de bosc on les espècies predominants són els pins i les alzines. D'aquesta forma, 678 ha del terme municipal estan ocupades per extensions boscoses i 216 ha per superfícies de cultius.  
  
Torrechiva gaudeix d'un clima molt agradable. Únicament sol haver-hi dies freds en la temporada hivernal, que de tota manera no solen ser nombrosos. Les pluges es produeixen amb una gran irregularitat, hi ha forts contrastos entre els anys d'abundància i uns altres d'acusada sequera.  
El nucli urbà de 75 habitants segons l'IVE (a 01.01.2016) se situa en la part de central del terme municipal, al costat de la carretera CV-20 i al curs del riu Millars.  
B.3.1) Objectius  
Segons es desenvolupa en el capítol primer de les normes urbanístiques, s'incorporen a la part normativa els objectius i directrius estratègiques del desenvolupament previst, derivats de les especificacions del document d'abast, que aconsegueixen la seua concreció en les consideracions recollides en el punt 2.1 de la memòria justificativa del Pla:  
1. Ordenació de tot el terme municipal, s'atribueix a cadascuna de les seues grans zones el paper que li correspon i, en conseqüència, es preserva Torrechiva de qualsevol desenvolupament de sòl segellat fora del nucli urbà tradicional.  
2. Adequació dels llindars de creixement als paràmetres racionals i sostenibles establits per l'ETCV (2011), i confirmats per la Direcció General d'Ordenació del Territori, Urbanisme i Paisatge, a aquest efecte, l'increment de sòl segellat previst per als pròxims vint anys, en relació amb l'escenari actual, és menyspreable, ja que com es descriu en la proposta, el pla tan sols pretén transitar de la situació d'il·legalitat del sòl segellat per l'administració pública, a un escenari de legalitat en què aquest sòl no s'incremente, i concentrar tots els possibles creixements residencials en la bossa de sòl que actualment està ja urbanitzada i que tan sols representa el 0,44 % del terme municipal.  
  
3. Protecció del patrimoni natural, de paisatge, arquitectònic arqueològic i etnològic a Torrechiva, mitjançant la seua localització i l'establiment de les corresponents mesures en el Catàleg de proteccions vinculat al PGE.  
4. Actualització de tota la normativa del pla conformement estableixen les determinacions legals vigents i adequació del pla a tots els informes emesos, singularment el document de referència i l'informe del Servei d'Ordenació Territorial.  
5. Preservació de les tipologies característiques de l'arquitectura tradicional de Torrechiva, enteses com a element identitari substancial.  
  
  
B.3.2 Infraestructura verda  
El capítol I del títol I de la Llei 5/2014 d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (art 4-5) defineix el concepte i funcions de la infraestructura verda, així com els espais que la integren i com s'incorporen, de la forma que ja es va desenvolupar en el Decret 1/2011 de la ETCV.  
En la redacció del Pla general estructural de Torrechiva, s'analitza dins de l'estudi ambiental i territorial estratègic en el seu apartat 3.2, «Identificació dels elements integrants de la infraestructura verda dins del terme municipal» així com en l'apartat de 2.2 de la memòria justificativa «Delimitació i caracterització de la infraestructura verda proposada».  
Aquesta es defineix tant a escala urbana com municipal en els plans d'ordenació: OE.01 «Infraestructura verda. Terme municipal» i OE.02 «Infraestructura verda. Nucli urbà».  
D'acord amb l'EATE, en el cas de Torrechiva i consultada la cartografia corresponent a la infraestructura verda, s'observa que aquesta es concentra al sud de la carretera CV-20, on conflueixen dues figures de protecció de la Xarxa Natura 2000 (LIC «Curs Alt del Riu Millars» i ZEPA «Serra d'Espadà»). A partir d'això, el PGE de Torrechiva s'ha redactat de manera que aquesta infraestructura verda és el substrat territorial que ha orientat els nous processos de desenvolupament urbanístic i territorial. Qualsevol actuació de les previstes en el Pla s'ha articulat de manera que té com a condicionant els requeriments d'aquesta infraestructura, de manera que no es menyscaben aquells elements i estructures territorials que conformen la identitat de terme municipal.  
  
Per a substanciar aquesta estratègia, el primer que s'ha fet és identificar tots i cadascun dels components de la infraestructura verda en el terme municipal i a continuació se'ls ha dotat de les oportunes mesures de protecció, aconseguint-se globalment una protecció que afecta bona part del territori i que es manifesta també en la imposició d'estrictes mesures d'integració paisatgística de les actuacions previstes. Tot això, en un municipi on el sòl segellat representa tan sols el 0,44 % del terme municipal i es concentra en un únic nucli.  
  
- Vies pecuàries.  
- Domini públic hidràulic.  
- Xarxa Natura 2000 i hàbitats d'interés comunitari.  
- Zones afectades per risc d'inundació.  
- Recorreguts urbans i zones verdes urbanes.  
- Unitats de paisatge amb valoració alta.  
- Afecció visual des de la CV-20.  
  
B.3.3) Principals modificacions introduïdes respecte al planejament vigent  
El planejament vigent de Torrechiva està recollit en un projecte de delimitació del sòl urbà aprovat definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló, que classifica el sòl bàsicament de la següent forma:  
- Sòl urbà.  
- Sòl no urbanitzable.  
· Protegit.  
  
Com s'indica en la memòria informativa del pla, la falta de sòl dins del perímetre del sòl urbà establit en el planejament vigent, va determinar que les inversions públiques en matèria de nous equipaments es traslladaren a àmbits de sòl no urbanitzable contigu al sòl urbà, que es va acabar dotant d'infraestructures i serveis urbanístics (al marge d'un procediment reglat), fins a convertir el sòl sobre el qual s'assenten aquests equipaments en sòl urbanitzat, però sense la reparcel·lació prèvia.  
  
Les determinacions concretes del PDSU, tant en sòl urbà com no urbanitzable, són molt escasses i d'una simplicitat que contrasta amb la cada vegada major complexitat dels instruments que regulen l'edificació i l'urbanisme.  
D'altra banda, el PDSU és particularment escàs en la regulació del sòl no urbanitzable protegit pertanyent a la xarxa de vies pecuàries, domini públic hidràulic, xarxa de carreteres, etc. També resulta insuficient la part normativa de la catalogació de béns protegits i la cartografia del PDSU.  
El planejament vigent no planteja cap figura de gestió urbanística ni preveu sòl urbanitzable. L'esgotament del PDSU ha sorgit com a conseqüència de la total i definitiva inadequació a la realitat legal vigent, atés que a Torrechiva el creixement urbanístic havia acabat substanciant-se en l'edificació dels solars vacants, cada vegada més escassos i l'actual PDSU, completament esgotat, no permetia reestructurar les zones degradades ni impulsava les necessàries obres d'urbanització.  
  
En l'EATE s'ha desenvolupat i realitzat l'estudi de cadascuna de les alternatives, centrat bàsicament en les alternatives estudiades relatives a l'ordenació estructural amb incidència en el sòl segellat dins del nucli urbà i voltants, sense estendre-les a l'ordenació del sòl no urbanitzable, que passa de la mera classificació com SNU protegit del projecte de delimitació del sòl urbà a la zonificació proposada que s'integra en la proposta definitiva com a proposta única. No obstant això, en l'EATE no es realitza l'anàlisi entre la proposta realitzada en el document consultiu a l'inici del procés d'avaluació ambiental en 2010 (elaborada per un altre equip tècnic i que es va avaluar preliminarment en el document de referència) enfront de la proposta presentada finalment.  
  
Per tant, l'estudi de les alternatives d'ordenació del sòl segellat en aquest PGE es resumeix en quatre propostes, incloent-hi el punt de partida teòric, denominat «Alternativa 0». Aqueix punt de partida teòric presenta un espai on pot distingir-se clarament el teixit urbà d'origen històric (i la seua expansió consolidada) (A), una zona d'equipaments públics perfectament urbanitzada i consolidada per l'edificació, a l'est del cas urbà (B) i una bossa de sòl entre totes dues parts, urbanitzada però pendent de consolidar per l'edificació (C). Finalment, s'identifica una zona al nord de la CV-20, on es concentren alguns equipaments (cementeri, poliesportiu, depòsits de proveïment, etc.), i construccions particulars, desestructurades (D).  
  
Tant aquesta bossa de sòl ja urbanitzat com els equipaments públics s'han executat al marge de qualsevol tramitació urbanística, però a iniciativa pública i amb recursos públics, per la qual cosa es plantejarà la seua inclusió com justificada dins del nou planejament.  
  
Alternativa 0 (Projecte de delimitació de sòl urbà. 1989)  
  
El punt de partida de l'anàlisi d'alternatives d'ordenació és el planejament vigent i els seus instruments de desenvolupament o modificació, que en aquest cas són inexistents. El model és compacte, presenta un sol nucli de població i conforme a les limitacions inherents al tipus de figura urbanística (un PDSU) es limita a establir el perímetre del sòl urbà consolidat en la dècada dels huitanta, fa trenta anys. Si inclouen edificacions fora de la trama urbana, però confrontants a aquesta (per exemple, una molt evident en la part sud).  
En aquesta alternativa, com ja s'ha assenyalat, derivat del PDSU el sòl no urbanitzable del municipi es considera sòl no urbanitzable protegit, sense zonificació i amb escassa definició d'usos compatibles.  
  
Alternativa 1 (Consideració sòl segellat)  
Des de 1989 i al marge de la classificació urbanística, s'ha urbanitzat una bossa significativa de sòl per part de l'administració municipal i se n'ha consolidat una part significativa amb edificacions, a l'est del barri antic i unida per un carrer, amb dotacions públiques: nou ajuntament, zona esportiva, etc. També en la vora del perímetre s'ha completat la urbanització, així com al nord de la carretera CV-20, amb instal·lacions d'una entitat benèfica. Tot aquest conjunt d'actuacions, que expressa la situació real i de partida abans de començar a ordenar el poble amb un pla general, suposa que el sòl urbanitzat i segellat real, s'haja incrementat en un 95 % respecte al que teòricament marca el PDSU.  
  
El SNUP continua tenint la mateixa consideració que per a l'Alternativa 0, quant al planejament vigent.  
  
Alternativa 2  
  
Aquesta alternativa correspon a la proposta que en 2010 es va plantejar com a document consultiu en l'inici de l'avaluació ambiental estratègica i sobre la qual es va emetre el document de referència (assimilat a document d'abast) per a la redacció de l'estudi ambiental i territorial estratègic. Va suposar un intent primer de racionalització del model, concentrant tot el sòl urbà al sud de la CV-20 i atribuint la classificació de sòl urbanitzable a la bossa de sòl envoltada pel sòl urbà consolidat per l'edificació en les últimes dècades.  
  
També es va perfilar el perímetre del poble amb una delimitació que sembla descurar la fragilitat i el greu impacte que les actuacions de vora tenen en un municipi d'aquestes característiques. La classificació com a urbanitzable d'una bossa de sòl urbanitzat pel mateix ajuntament (almenys parcialment) de poc més d'una hectàrea, amb tot el que això comporta en matèria de cessions, no sembla una decisió encertada en un municipi amb menys de cent habitants.  
Per al sòl urbà es respecta la tipologia existent, es millora l'accessibilitat rodada, i es determinen dues zones: la que correspon al nucli urbà (denominat nucli històric), amb les limitacions edificatòries d'aquest, i una segona zona de sòl urbà consolidat tipus ampliació de nucli, amb una tipologia d'edificació menys rígida, i que estableix una nova definició del límit del sòl urbà.  
Com hem vist, crea una zona de sòl urbanitzable, que enllaça el centre històric i l'ampliació de sòl urbà. Atés que en el planejament vigent no existeix aquesta classificació, l'Ajuntament exposa entre els motius per a la redacció del Pla general, la necessitat de crear aquest sòl urbanitzable per a poder ampliar l'oferta de sòl. El seu ús seria residencial, amb un criteri d'ocupació de sòl intensiu, a través del desenvolupament del sector proposat S-1, de 12.438 m² de superfície.  
Respecte a l'ordenació del sòl no urbanitzable aquesta alternativa proposa la següent zonificació, per al municipi:  
- Sòl no urbanitzable comú (SNUC).  
· SNUC general.  
Ocupa la part a l'est del nucli urbà, coincidint amb l'àrea d'influència antròpica del PORN de «Serra d'Espadà», si bé també abasta part l'àrea natural del PORN (el que no és conforme amb la normativa del PORN que indica que l'àrea natural ha de zonificar-se com a sòl protegit.  
· SNUC dotacions.  
Àrees limítrofes al nucli urbà dins de SNUC que recullen dotacions municipals i edificis múltiples.  
· SNUC agrícola-ramader.  
La major superfície tant al nord, en la part central, com al sud, coincidint pràcticament íntegrament amb l'àrea natural del PORN, per la qual cosa no hauria de correspondre-li la qualificació de SNU comú sinó protegit, d'acord amb la normativa del PORN.  
- Sòl no urbanitzable protegit (SNUP).  
· SNU de protecció forestal (SNUPF)  
En tota la part oest i sud del terme municipal, coincidint amb superfície de l'àrea natural del PORN.  
· SNU de protecció paisatgística (SNUPP).  
Coincidint amb el traçat del riu Millars i la xarxa de barrancs, com a connectors visuals dins de l'àrea natural del PORN de «Serra d'Espadà».  
· SNU de protecció hidràulica.  
Creant una trama superposada sobre la zonificació corresponent, limita les zones de protecció i domini públic del riu Millars i els barrancs principals (Figueral, Jara, etc.)  
· SNU de protecció històrica-arqueològica-cultural.  
Protecció dels elements patrimonials incorporats en el catàleg.  
  
· SNU de protecció d'infraestructures (SNUPI).  
Àrees de reserva i protecció d'acord amb la normativa sectorial.  
  
Alternativa 3  
Aquesta alternativa és una revisió de l'anterior, basada en la zonificació i estàndards urbanístics i de normalització de l'annex IV de la LOTUP, que es defineix en tres actuacions bàsiques:  
- Estudi detallat de la vora urbana, retallant aquells creixements que podrien comprometre paisatgísticament la seua integració.  
- Sotmetiment de la bossa de sòl parcialment urbanitzat al règim d'actuacions integrades, amb la classificació com a sòl urbà, atesa la seua localització i vocació a futur.  
- Previsió de sengles rotondes en l'entrada i eixida de la travessia de la CV-20, per a millorar les condicions de seguretat viària en un tram molt transitat en sentit transversal, ja que algunes dotacions bàsiques (com el poliesportiu) es troben al nord de la carretera.  
A escala territorial s'ha fet un estudi exhaustiu de tot el terme municipal, i se'n protegeix la major part, d'acord amb la zonificació del sòl no urbanitzable que seguidament analitzarem, si bé de cara a la consideració de les diferents figures supramunicipals de protecció ambiental (sobretot el PORN de «Serra d'Espadà») haurà de tindre's una consideració afegida a la descrita en l'EATE, com després es detallarà.  
  
Després de l'anàlisi de l'EATE se selecciona, aquesta Alternativa 3, ja que manté les possibilitats de creixement, manté una grandària del nucli compacte i les futures implantacions posseeixen un àmbit més controlat i fitat.  
  
Sòl urbà  
Es manté bàsicament l'oferta de sòl urbà del PDSE respecte al sòl ja consolidat, distingint entre les zones urbanitzades ZUR-NH1 (Nucli històric) i la ZUR-RE (Eixample) incrementant la superfície corresponent al sòl urbanitzable de l'Alternativa 2 com a sòl urbà (ZND-RE1 Eixample i ZND-RE1 Extensiu), donada l'existència del vial executat per l'Ajuntament que uneix el nucli tradicional amb la zona d'expansió a l'est, així com els serveis pertinents. Els nous desenvolupaments es portaran avant mitjançant dues unitats d'execució: UER-01 i UER-02  
  
Els canvis en sòl urbà, bàsicament permeten l'ampliació de sòl urbà, el tancament del nucli i la definició de la vora urbana, incorpora els equipaments en la zona est del nucli i permet disposar de parcel·les (més enllà de les vacants, que segons l'EATE no són nombroses) fonamentalment per a habitatges de segona residència.  
  
Sòl no urbanitzable.  
La zonificació del pla es planteja sense comptar amb unes unitats ambientals definides dins del pla, per la qual cosa se suposa que es concreta a partir de les diverses característiques del terreny, unitats de paisatge, corredors, elements de protecció ambiental i espais naturals, que es concreta com a proposta en la següent zonificació, que atén ja la nomenclatura de les zones descrita en l'annex IV de la LOTUP ja comentat:  
- ZRC-AG Zona rural comuna. Agropecuària  
- ZRC-FO Zona rural comuna. Forestal  
- ZRC-EX1 Zona rural comuna. Usos extractius.  
- ZRP-AG Zona rural protegida. Agrícola.  
- ZRP-NA Zona rural protegida. Natural.  
- ZRP-AF1 Zona rural protegida. Afeccions. Vies pecuàries.  
- ZRP-AF2 Zona rural protegida. Afeccions. Domini públic hidràulic.  
- ZRP-AF3 Zona rural protegida. Afeccions. Carreteres.  
- ZRP-RI Zona rural protegida. Riscos. Inundació.  
  
Els usos corresponents (constructius i no constructius) queden recollits en la normativa per al sòl no urbanitzable comú (ZRC) en l'art. 57 de les NNUU i per al sòl no urbanitzable protegit (ZRP) en l'art. 58 d'aquestes.  
  
  
  
En la proposta, s'adverteix inicialment un increment important en la qualificació de sòl protegit respecte a la versió del document d'inici, amb especial interés com s'indica en la memòria justificativa a la consideració de les figures de protecció d'espais naturals i els catalogats dins de la Xarxa Natura 2000. Aquests últims sí que es consideren com a sòl protegit, mentre que per a les zones afectades pel PORN s'indica:  
  
- «- tot el terme es troba en la zona d'amortiment d'impactes del Parc Natural de la Serra d'Espadà segons el PORN les àrees naturals cartografiades en el PORN que se situen en el municipi de Torrechiva estan catalogades en el PGE com a sòl no urbanitzable, la major part amb protecció (natural-paisatgística, agrícola, vies pecuàries?). Hi ha una superfície d'àrees naturals, la que se situa en la zona nord del municipi, que es classifica com a sòl no urbanitzable també, però en aquest cas és zona rural comuna (agropecuària i forestal). En cap cas la classificació proposada implica minorar la protecció establida en el PORN per a la zona d'amortiment d'impactes».  
  
- Això com veurem en l'anàlisi posterior exigirà l'adequació no solament dels usos, sinó també de l'ordenació d'acord amb la normativa del PORN.  
- Els sòls agrícoles en el municipi, es consideren ben qualificats de ZRC o ZRP com enclavats en l'entorn forestal/natural, molt definits i caracteritzats dins del territori, constitueixen una superfície relativament menor dins de la totalitat del terme municipal.  
- El sòl qualificat de ZRP-NA (natural) com hem vist recull les figures de protecció així com gran part del sòl forestal del municipi, que en cap cas es considera estratègic segons la cartografia del PATFOR.  
  
- Els sòls protegits per afeccions ZRP-AF pel que respecta a la normativa sectorial (domini públic, reserva, protecció, etc.) es concreten específicament en les vies pecuàries que travessen el terme municipal, llits definits (incloent-hi el riu Millars al seu pas pel terme municipal, inclòs al seu torn en el LIC «Curs Alt del Riu Millars») i les carreteres que travessen el terme municipal (en aquest cas la CV-20).  
  
- Quant a les edificacions en sòl no urbanitzable, la proposta les identifica en el municipi sense entrar més enllà en la seua consideració urbanística i les considera com a excepcionals, queden enquadrades dins de la normativa i usos del nou pla a fi d'ajustar-les a la nova ordenació o que queden al marge d'aquesta. Com allí s'indica, la major part es concentra al voltant del nucli urbà.  
  
C) Avaluació del resultat de les consultes realitzades i com s'han pres en consideració.  
C.1) Fase de posada a la disposició del públic  
D'acord amb el que s'ha vist anteriorment i segons s'assenyala en l'EATE i la proposta de versió preliminar del Pla general estructural, l'Ajuntament de Torrechiva, en data 31 de juliol de 2017, mitjançant acord plenari inicia la publicitat durant 45 dies de l'instrument de planejament, l'EATE i els estudis sectorials corresponents, s'han realitzat conforme al que s'estableix en l'article 53 de la LOTUP, mitjançant publicació en el DOGV el 24 d'agost de 2017. Durant aquest període no es van registrar al·legacions per part de públic interessat, i es van remetre 10 informes d'administracions públiques.  
C.2) Fase de consulta a administracions afectades realitzades per l'òrgan promotor  
Com es va indicar anteriorment, l'òrgan promotor ha realitzat dues exposicions públiques de l'EATE i la versió preliminar del pla. Del resultat de la consulta a les administracions públiques afectades es determinen les qüestions que a continuació s'assenyalen i que han de ser incloses tant en l'expedient ambiental com en la versió preliminar del Pla:  
1. Consorci residus. Pla zonal 2. Àrea de gestió C2 (7/11/17):  
- S'informa favorablement que les quantitats produïdes de residus domiciliaris no incideixen en el funcionament de les instal·lacions incloses en el projecte de gestió.  
- Així mateix, atesa la baixa població el Pla integral de residus (PIR) preveu la possibilitat del servei d'ecoparc amb unitats mòbils, sense necessitat d'implantar un ecoparc fix.  
2. Entitat de Sanejament (EPSAR) (26/12/17):  
- El sistema de sanejament i depuració de Torrechiva és de titularitat municipal i està dissenyat per a tractar 100 m³/dia, la quantitat d'influent és de 36,92 m³/dia.  
- El desenvolupament complet de la figura de planejament generarà, una vegada desenvolupat íntegrament, un cabal d'aigua residual que suposarà un increment de 22,08 m³/dia respecte al cabal generat actualment pel municipi.  
- En la planificació d'obres de l'EPSAR no es preveuen actuacions en matèria de sanejament i depuració en el municipi de Torrechiva.  
  
- Així mateix el desenvolupament del Pla general no presenta a priori zones d'afecció a les infraestructures de sanejament de la Generalitat Valenciana, presents o futures.  
3. Gestió forestal. Direcció Territorial de Castelló:  
- Primer informe (15/11/17):  
· La Direcció Territorial de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, emet informe en matèria forestal i de vies pecuàries, en el qual posa de manifest tota una sèrie d'esmenes a realitzar tant en la versió preliminar del pla, en l'estudi ambiental i territorial estratègic, així com en els diferents estudis complementaris presentats.  
- Segon informe (27/08/18):  
· Amb posterioritat la remissió de la documentació del Pla general i de l'expedient d'avaluació ambiental (i abans de la seua entrada en l'òrgan ambiental), l'Ajuntament rep un segon informe en matèria forestal que trasllada a l'òrgan ambiental.  
En aquest, s'indiquen els aspectes i consideracions previs ja inclosos en la documentació del pla, si bé assenyala una sèrie d'esmenes (en la seua majoria numèriques) que hauran de ser recollides en la versió definitiva del Pla general.  
4. Ordenació del territori. ETCV (27/10/17):  
- El servei competent en matèria d'ordenació del territori emet informe FAVORABLE respecte al Pla general quant a l'Estratègia Territorial de la Comunitat Valenciana.  
5. Ordenació del territori. PATRICOVA (07/11/17):  
- Analitzada la documentació, el servei competent en matèria de risc d'inundació, determina que la proposta NO ESTÀ AFECTADA per risc d'inundació, d'acord amb les directrius del Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció de risc d'Inundació en la Comunitat Valenciana (PATRICOVA).  
6. Direcció General de Telecomunicació i Tecnologies de la Informació (18/04/18):  
- D'acord amb la legislació en matèria de telecomunicacions, l'òrgan competent vistos els canvis introduïts en la versió definitiva del pla, emet informe FAVORABLE quant a la seua normativa sectorial.  
7. Direcció General de Salut Pública (14/11/14):  
- Tal com conclou l'informe de l'òrgan competent, a la vista dels antecedents, amb la informació de què es disposa i la documentació aportada, es desprén que en l'elaboració del Pla general estructural d'aquest municipi no s'observen efectes significatius sobre la salut humana, perquè a més de ser molt contingut en les seues pretensions, es localitza el seu creixement en l'única zona disponible al costat de l'actual nucli urbà. No obstant això, tenint en compte que les obres es desenvoluparan en un entorn urbà, serà imprescindible prendre les mesures oportunes per a minimitzar les possibles molèsties de soroll i pols.  
8. Red Eléctrica Española (10/10/17):  
- Assenyala en el seu informe que en l'àmbit de la proposta no es troben afectades instal·lacions propietat de Red Eléctrica Española.  
  
9. IBERDROLA (15/11/17):  
- L'empresa distribuïdora d'energia elèctrica emet informe on, entre altres qüestions que hauran de ser tingudes en compte en la redacció del pla, assenyala el següent:  
· La potència elèctrica que es desprén de l'anàlisi de les necessitats elèctriques a partir de la documentació que constitueix el Pla general és aproximadament d'uns 1.469 kW.  
· La població de Torrechiva i el seu terme municipal estan alimentats en 20 kV des de la línia L-04 Rural de la ST-Cirat.  
A més pel terme municipal discorren la línia elèctrica de 66 kV denominada L-66 CH Ribesalbes-Cirat i la línia aèria de 132 kV denominada L-132 Corral del Cuerbo-CH Vallat-CH Cirat.  
· De l'anàlisi de la documentació del Pla general, es preveu la necessitat de desenvolupar alimentadors de 20 kV des de les xarxes existents, per a això fa falta preveure la servitud associada a aquests.  
  
· En la redacció del Pla general s'haurà de compatibilitzar l'SNU amb la infraestructura elèctrica, conformement a la LOTUP.  
10 Mines. Direcció Territorial de Castelló (14/11/14):  
- No hi ha registres miners que puguen veure's afectats per l'ordenament proposat.  
· L'únic dret miner que ha existit en el terme municipal de Torrechiva va ser un permís d'investigació denominat «Rubén», caducat en data 22.05.2006.  
- S'haurà de tindre en compte en la redacció del Pla general l'art. 122 de la Llei de mines relatiu a la prohibició de l'ús miner, en tant que haurà de ser motivada en tot cas i no podrà fer-se de forma genèrica.  
  
  
C.3) Fase de consulta a administracions afectades realitzades per l'òrgan ambiental  
Des de l'òrgan ambiental, una vegada revisat inicialment l'expedient ambiental i la versió preliminar del Pla remesa per l'Ajuntament de Torrechiva, es va determinar la necessitat de realitzar algunes consultes, tal com queda reflectit en l'apartat A del present document.  
  
1. Patrimoni. Servei Territorial de Castelló. Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport (26/11/18):  
- D'acord amb l'informe del servei territorial, des del punt de vista del patrimoni arquitectònic no es veu inconvenient a l'autorització, així com a l'aprovació pel que respecta al patrimoni arqueològic.  
  
2. Patrimoni. Direcció General de Cultura i Patrimoni (28/02/19):  
  
- Els serveis tècnics de la Direcció General informen favorablement sobre el Catàleg de proteccions del Pla general, a efectes patrimonials, així com pel que fa als béns de rellevància local.  
  
- Únicament s'estableix l'excepció pel que fa al patrimoni paleontològic que l'àrea sud-oest del terme municipal pot ser considerada d'un alt potencial paleontològic respecte de la presència de mamífers de l'Edat Neògena (Miocé inferior i superior), aspecte que haurà de ser tingut en compte a l'efecte de formalitzar la seua tutela a escala urbanística, prèvia la seua detecció i avaluació.  
3. Confederació Hidrogràfica del Xúquer (05/02/19):  
- L'informe de l'organisme de conca (remés també en les mateixes dates per l'ajuntament) és favorable d'acord, entre altres, amb les següents qüestions:  
· Tots els llits en el terme municipal estan adequadament classificats com a sòl no urbanitzable protegit.  
· Es considera suficient la capacitat de depuració de les instal·lacions existents, que hauran de comptar amb l'oportuna autorització d'abocament, emesa per l'organisme de conca.  
· L'ordenació proposada en el Pla general es troba fora de la zona de policia del riu Millars, així com fora de la seua zona inundable per a l'avinguda de 500 anys de període de retorn, per la qual cosa no hi hauria afecció al règim de corrents.  
· L'ajuntament de Torrechiva és titular d'un expedient de concessió pel qual la demanda prevista pel desenvolupament del planejament proposat pot ser atesa íntegrament.  
4. Espais Naturals Protegits. Parc Natural Serra d'Espadà (07/12/18):  
- L'informe del Parc Natural de la Serra d'Espadà, espai natural protegit en el PORN del qual es troba la totalitat del municipi de Torrechiva, conclou després de l'anàlisi de les diferents zones dins del municipi, i en la seua adequació a la normativa del PORN, que la proposta presentada del Pla general de Torrechiva es considera compatible prenent en consideració la legislació vigent, així com amb la normativa mediambiental referida en l'informe, i per tant pot continuar-se amb la seua tramitació.  
5. Vida Silvestre. Xarxa Natura 2000 (08/02/19):  
- Encara que estan presents àrees d'interés per a la conservació de la naturalesa incloses en la Xarxa Natura 2000 (ZEPA «Serra d'Espadà», LIC «Curs Alt del Riu Millars» i LIC «Serra d'Espadà»), la proposta del Pla general de Torrechiva no planteja actuacions que puguen afectar aquesta, ja que els desenvolupaments proposats no l'afecten de forma negativa.  
- Per tant, en última instància, mitjançant resolució del director general de Medi Natural i Avaluació Ambiental es resol que el Pla general no tindrà efectes apreciables sobre la Xarxa Natura 2000 i que per tant no ha de sotmetre's a avaluació detallada dels seus afectes sobre aquesta.  
6. Servei de Planificació. Carreteres GVA (04/12/18):  
- En informe del servei competent en matèria de carreteres de titularitat autonòmica (CV-20) indica que NO s'han esmenat els aspectes relacionats en l'informe emés per aquest servei l'agost de 2018.  
  
- Por tant el servei competent, ratifica l'informe d'agost de 2018 i insisteix en la necessitat que el promotor incorpore els requisits en matèria de planificació viària i mobilitat al Pla general.  
7. Espais Naturals Protegits. Parc Natural Serra d'Espadà (27.05.2019):  
- L'informe del Parc Natural emés a instàncies del Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica a fi de complementar l'emés novembre de 2018 se cenyeix al compliment de diversos aspectes de la normativa del PORN.  
8. Infraestructura Verda i Paisatge (28.05.2019):  
- Es rep informe del servei competent en matèria d'infraestructura verda i paisatge, en el qual s'analitza la documentació de l'estudi de paisatge i s'assenyalen les determinacions finals que han d'incorporar-se al Pla en matèria de paisatge.  
a) Pel que fa a la infraestructura verda i zones d'alt valor paisatgístic, i en el que concerneix la normativa d'integració paisatgística incorporada a les NNUU del pla, les condicions fixades en els art. 66.6 i 82.1 resulten insuficients, per tant s'hauran de modificar aquests articles de les normes urbanístiques d'acord amb les directrius de l'informe, amb l'exigència d'un estudi d'integració paisatgística per a l'adequada localització de nous usos i activitats en el territori, i podran substituir el contingut de l'art. 82 si es considera que té el mateix abast que l'art. 81.3.  
  
b) Respecte a la catalogació dels paisatges de major valor, es comprova que si bé no es realitza en el document d'estudi de paisatge, s'incorpora una secció específica al catàleg de proteccions del municipi, conforme a l'article 42 de la LOTUP.  
Quant als components o particularitats estructurals, funcionals o perceptives que singularitzen els elements catalogats i que han de ser preservats, cal assenyalar la necessitat de completar les fitxes dels recursos paisatgístics d'interés visual P.RPV-01 (Ronda Millars) i P.RPV-04 (Afecció visual des de la ctra. CV-20), en les quals només s'inclou la vegetació, amb els components definitoris de les condicions de percepció del paisatge que s'observa des d'aquests recursos, com poden ser la topografia o els patrons parcel·laris, per exemple.  
  
D) Anàlisi de la previsió dels impactes significatius per l'aplicació del pla  
Inicialment respecte a l'anàlisi dels efectes significatius de l'aplicació del pla es valora positivament:  
- L'elaboració d'un document urbanístic que substituïsca el projecte de delimitació de sòl urbà vigent, i estudie el territori, analitze les possibles afeccions i ordene els usos i la seua compatibilitat, fonamentalment en les zones rurals.  
- L'adequació dels nous creixements a les previsions de l'ETCV, limitant la creació de sòl urbanitzable i ajustant les zones urbanitzades a fi d'integrar sòls desenvolupats anteriorment al marge de l'ordenament vigent, aprofitar infraestructures municipals ja executades i completar la vora urbana.  
- Consideració de l'ordenació dels accessos al nucli urbà des de la CV-20.  
- Proposta d'una zonificació adequada per a les zones rurals, tant comunes com protegides, considerant l'ajust dels usos compatibles tant entre ells com amb les figures de protecció, reserva o servitud derivades de la normativa sectorial.  
- D'acabament de la infraestructura verda en el municipi com a element vertebrador del planejament.  
  
Zones urbanitzades  
Considerant ja els possibles efectes significatius sobre zones urbanitzades, el Pla general manté pràcticament com consolidat el sòl urbà existent en el PDSU, amb la caracterització següent, distingint en el sòl urbà entre zones urbanitzades i zones de nou desenvolupament (s'entén d'acord amb la LOTUP que aquestes correspondrien a sòl urbanitzable, per la qual cosa hauria de revisar-se bé la terminologia, i ajustar-la al criteri de l'òrgan competent en matèria urbanística. En el present document s'adverteix la qüestió i se cenyirà estrictament a la seua consideració en l'avaluació mediambiental).  
D'acord amb les NNUU del pla proposat, el sòl urbà, dedicat fonamentalment a ús residencial (compatible amb el magatzem de material i productes agropecuaris), xarxa viària, zones verdes i equipaments, s'ordena recollint l'especificitat dels entorns urbans que s'han delimitat:  
  
- Zones urbanitzades.  
· ZUR-NH Nucli històric yradicional.  
L'ordenació urbanística no permet la substitució indiscriminada d'edificis i s'exigeix que la seua conservació, implantació, reforma o renovació harmonitzen amb la tipologia històrica. A aquest nucli històric tradicional se'l cataloga com a bé de rellevància local.  
· ZUR-RE Eixample.  
Correspon bàsicament al sòl urbà existent, fora del nucli històric.  
  
- Zones de nou desenvolupament.  
Definides com a tals per les NNUU, de tal forma haurien de classificar-se com a sòl urbanitzable i en tot cas segons el criteri de l'òrgan competent en matèria urbanística. El desenvolupament de totes dues unitats es justifica des d'un punt de vista ambiental, sa la seua escassa afecció.  
· ZND-RE Eixample.  
Correspon a la UER-01. El desenvolupament d'aquesta unitat d'execució haurà de ser previ, tal com assenyalen les NNUU, al de la UER-2.  
· ZND-RE Extensiu.  
Correspon a la UER-02. Per a iniciar la programació de la UER-02, la UER-01 haurà d'estar completament urbanitzada i consolidada per l'edificació en almenys un 40 % del seu sostre edificable.  
  
Com veiem, l'única diferència en el PGE és la delimitació de dues unitats d'execució en sòl urbà, totes dues d'ús residencial que ocupen el sòl urbanitzat que s'ha generat com a conseqüència de l'actuació urbanitzadora duta a terme per l'ajuntament, entre el centre històric i el conjunt de dotacions públiques realitzades a l'est d'aquest, en una zona pròxima a l'accés des de la CV- 20. Orogràficament presenten una caiguda suau cap al riu, com la resta del poble.  
La UER-01 ocupa una superfície de 8.931,27 m² i a més de l'ús residencial hi destaca l'espai habilitat per a donar resposta a l'exigència d'una previsió d'una parcel·la d'almenys 1.927 m² de superfície (la que s'ha projectat té 2.031 m²), capaç d'albergar-hi un centre educatiu de perfil 1I+3P.  
La unitat d'execució UER-02, de 5.469 m² de superfície ocupa una posició una mica més elevada que l'anterior i té accés directe des de la carretera CV-20, en el punt des del qual també s'accedeix als equipaments públics. La seua ordenació, igual que en el cas de la UER-01, és molt senzilla i s'ha preparat pensant en el desenvolupament d'habitatges unifamiliars inspirats en l'arquitectura popular pròpia de la localitat.  
  
D'acord amb la proposta, per les seues característiques, posició i pel paper que juguen en el disseny urbà, aquests àmbits són tècnicament autònoms i constitueixen àrees de repartiment independents.  
Pel que fa a les unitats d'execució, el desenvolupament de la UER-01, on es troba la reserva de sòl dotacional escolar, presenta major interés que el desenvolupament de l'altra unitat d'execució. A més, es troba més pròxima a la plaça de l'església, centre neuràlgic de la localitat i el seu tancament és desitjable i prioritari. Per contra, la UER-02 presenta un perfil que l'orienta més cap al producte immobiliari de segona residència, motiu pel qual en les NNUU s'ha incorporat el desenvolupament previ de la urbanització de la UER-01 i la consolidació d'almenys el 40 % dels solars per edificació, com a requisit previ a la programació de la UER-02.  
Les unitats d'execució en sòl urbà representen una tercera part de la superfície d'aquesta classe de sòl, ja que mentre el sòl «urbà directe» ocupa el 0,34 % del terme municipal, el sòl urbà pendent de programació suposa el 0,10 %. La seua grandària és reduïda en els dos casos, per a facilitar-ne la gestió i desenvolupament, sense comprometre excessius recursos.  
  
Xarxa primària / Equipaments.  
La xarxa primària de dotacions ve definida adequadament en el PGE, tant a escala urbana (nucli i voltants) com a terme municipal, distingint:  
  
Zones verdes:  
- PVJ/1 Jardins.  
  
Equipaments:  
- PQA-LOC/1 Administració local.  
- PQD-DEP/1 Pavelló poliesportiu.  
- PQD-DEP/2 Piscina poliesportiu.  
- PQE-DOC/1 Centre d'Educació Infantil i Primària.  
- PQE-CUL/1 Torrechiva.  
- PQE-REL/1 Religiós.  
- PQI-HID/1 Proveïment d'aigües.  
- PQI-HID/2 EDAR  
- PQS-SUM/1 Instal·lació telecomunicacions.  
- PQS-SUR/1 Cementeri.  
- PQS-SUR/2 Heliport.  
- PQM/1 Magatzem municipal.  
  
No obstant això, respecte a algun dels elements considerats, sobretot als equipaments cal fer les següents consideracions:  
1. Pel que respecta a la zona verda categoritzada per la seua extensió com a jardí, en la zona sud-oest del nucli urbà, si bé està situada fora de la zona de risc d'inundació, es considera necessària la justificació de la seua implantació en un terreny de pendents pròxims al 50 %.  
  
2. La parcel·la del centre d'educació infantil i primària, la justificació de la qual es presenta en l'apartat 9 de la memòria justificativa, haurà de comptar amb l'informe favorable del servei competent.  
3. L'EDAR haurà de preveure, si escau, dins del sòl qualificat de dotacional el de possibles ampliacions.  
4. Quant a la parcel·la destinada al cementeri (inclosa la seua ampliació) es considera la del pla d'Ordenació OE-3 «Qualificació del sòl. Nucli» (no coincident amb el descrit en l'apartat 12 de la memòria justificativa) i que en tot cas haurà de recollir tant el cementeri existent, com la seua possible ampliació, incloent-hi el perímetre de protecció de 25 m, d'acord amb el Decret 39/2005, de 25 de febrer, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament pel qual es regulen les pràctiques de policia sanitària mortuòria en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, modificat pel Decret 195/2009, de 30 d'octubre, del Consell, pel qual es regulen les pràctiques de policia sanitària mortuòria en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, aprovat pel Decret 39/2005, de 25 de febrer, del Consell.  
5. Segons la memòria justificativa, l'heliport reclamat pel Consorci Provincial de Bombers de Castelló el 27 de febrer de 2017, per a l'execució del nou heliport previst en la parcel·la 51013D37080196 (Partida Moreral; parcel·la 00445 del polígon 004), haurà de comptar amb informe favorable de l'administració competent.  
  
Zones rurals  
Una de les apostes més importants de la proposta de PGE és l'elevat grau de protecció de les zones rurals, sobretot en comparació amb la proposta inicial del document d'inici de l'avaluació ambiental estratègica.  
L'opció del PGE de protegir en tal mesura la zona rural, mitjançant sòl rural de protecció especial s'ha de cenyir a les especificacions de l'art. 26.c) de la LOTUP, en tant que per valors ambientals, paisatgístic, culturals o econòmics, o per la presència de riscos naturals o induïts, precisen bé l'aplicació de la legislació sectorial, bé l'establiment de normatives o zonificacions que milloren la seua protecció i gestió.  
  
Els usos, obres, instal·lacions i activitats que s'implanten, d'acord amb la LOTUP, hauran d'estar previstes en el planejament per ser compatibles amb el manteniment, conservació, millora, aprofitament i valoració dels recursos protegits, igual que es permetrà la implantació de les que siguen necessàries per a limitar els riscos.  
  
En aquest tipus de sòl sotmés a especial protecció les activitats que es prevegen en el pla estaran relacionades amb la utilització, aprofitament o captura de recursos naturals, que no generen impacte sobre el medi ambient, s'integren en el paisatge, tinguen interés públic i social compatible amb els valors que es pretén protegir i que puguen veure's afectats.  
En l'EATE no es realitza una definició de les unitats ambientals, si bé en fixar com a objectiu la protecció del medi natural (pàg. 178 de l'EATE) estableix que: «Després d'una anàlisi de la vegetació, paisatge, usos del sòl i relleu del terme municipal, com a principals elements a tindre en compte en la delimitació d'unitats les unitats ambientals, i les figures de protecció ambiental existent en el terme municipal, s'ha establit la classificació de sòl protegit». Per tant, si bé la vocació de la proposta era la definició d'aquestes, encara que no estiguen explícitament definides, sí que es considera que a partir de les unitats de paisatge, anàlisi d'hàbitats, relleu i sobretot figures ja establides de protecció d'espais naturals de caràcter supramunicipal, s'hauria d'haver definit la zonificació apropiada juntament amb els usos compatibles associats. És en aquest punt, on cobra especial importància com s'ha comentat ja la consideració del Pla d'ordenació de recursos naturals (PORN) de la Serra d'Espadà, en la normativa de la qual es defineix la zonificació i usos generals permesos dins de l'àrea d'amortiment d'impactes del PORN en la qual està englobat el terme municipal de Torrechiva. Aquesta zonificació divideix de forma general aquest municipi en una àrea d'influència antròpica en la part central del municipi i una àrea natural en la part nord i sud, amb les corresponents determinacions normatives que han de condicionar la zonificació del planejament de Torrechiva.  
  
  
  
A grans trets, la proposta estableix una zonificació de les zones rurals que passa per la consideració de zona rural comuna al nord de la CV-20 (fora dels espais protegits per la Xarxa Natura 2000) i d'una zona rural protegida en la part sud del municipi, coincidint amb el LIC «Curs Alt del riu Millars» i la ZEPA «Serra d'Espadà». Aquesta zonificació a grans trets determina que a priori, no es complisca la normativa del PORN de la «Serra d'Espadà», que incorpora el terme municipal de Torrechiva dins de la zona d'amortiment d'impactes, distingint entre àrea d'influència antròpica i àrees naturals. Per a aquesta última tipologia, l'art. 48.1 de la normativa del PORN estableix que «el sòl no urbanitzable inclòs en les categories d'àrees naturals (AN) (?) tindrà la classificació a efectes urbanístics com a sòl no urbanitzable de protecció especial. Aquesta qüestió, atés que la zona d'àrees naturals del PORN es localitza tant al nord com al sud del terme municipal, determina que les ZRC al nord de la CV-20 no compten a priori (encara que tinguen restringits determinats usos) amb la qualificació de sòls protegits.  
  
De forma general, i entre altres aspectes a considerar, les normes generals dins del PORN estableixen els següents condicionants a respectar per les NNUU del Pla general proposat:  
- Quant a les activitats extractives, l'art. 27 prohibeix l'atorgament de concessions per a explotacions mineres en forests públiques o d'utilitat pública, i fixa en tot cas les directrius per a l'inici de qualsevol activitat.  
- L'art. 30 prohibeix l'ampliació de les àrees actualment existents dedicades a l'activitat agrària, així com la superfície d'aquestes, quan afecten terrenys forestals.  
· Es defineixen les construccions i instal·lacions (habitatges, magatzems, etc.) quant a ocupació i parcel·la mínima en l'art. 32.  
- La ramaderia fonamentalment serà de tipus extensiu, queda la possibilitat de l'ús intensiu a través del procediment d'avaluació ambiental, dins de l'àrea d'influència antròpica.  
- Segons l'art. 43 de la normativa del PORN, les activitats industrials (llevat que siga imprescindible) se situaran en sòl urbà o urbanitzable, i en última instància en SNU sempre que siga dins de l'àrea d'influència antròpica, per la qual cosa es tindrà en compte aquesta circumstància per a les indústries de transformació de productes agrícoles.  
- Pel que respecta a activitats turístiques i recreatives, es prohibeix la circulació fora de carreteres i camins (art. 44) incloent-hi les competicions de vehicles de motor (amb les excepcions allí especificades).  
  
Es prohibeix l'acampada, excepte en zones autoritzades.  
- Pel que respecta a la consideració urbanística dels sòls, tot el sòl no urbanitzable inclòs en la zonificació del PORN com a àrees naturals haurà de ser classificat com a sòl no urbanitzable de protecció especial (art. 49).  
· Es prohibeix la construcció d'edificacions de nova planta en la zona d'àrea natural (art. 49) si bé sí que es permet la rehabilitació o reconstrucció dels habitatges existents.  
· Només es permeten els habitatges de nova planta, lligades a activitats agràries, dins de l'àrea d'influència antròpica. (Superfície mínima de parcel·la: 10.000 m² i ocupació màxima d'edificacions: 200 m²).  
  
· Així mateix, l'art. 49 de la normativa del PORN, fixa les condicions per a magatzems i instal·lacions agrícoles i forestals, activitats turístiques i recreatives així com els habitatges aïllats i unifamiliars.  
De la mateixa forma i a fi de fitar més si fora possible la compatibilitat d'usos en la zonificació del pla, considerant la que ofereix el PORN, en el cas de les àrees naturals els art. 66 i 67 defineixen els usos permesos i prohibits en aquestes zones. Entre altres:  
- Usos permesos: (art. 66)  
· Activitat forestal, ramadera extensiva o cinegètica, en particular, les activitats destinades a la regeneració i potenciació de la sureda i el carrascal o el bosc mixt en el cas de la pineda.   
· Tractament de millora i conservació de les masses forestals.  
· Usos i actuacions destinades a millorar les condicions naturals i paisatgístiques d'aquests espais o facilitar la realització d'activitats científiques, didàctiques o recreatives-naturalístiques.  
· Activitat ramadera d'acord amb les normes generals del PORN (permet extensiva de forma general).  
· Campaments de turisme, subjectes al Pla d'ordenació de l'ús públic, no es permeten instal·lacions fins que aquest últim siga aprovat.  
  
· Heliports i aeròdroms, exclusivament per a extinció i prevenció d'incendis forestals.  
· Abocadors de residus sòlids i instal·lacions, si es justifica la seua ineludible ubicació i es troben a menys de 500 m d'una carretera, hauran de comptar amb el pertinent tràmit d'avaluació ambiental.  
  
- Usos prohibits: (art. 67)  
· Amb caràcter general, es prohibeixen aquells usos i actuacions que no es troben directament vinculats a l'explotació forestal, ramadera o cinegètica i d'aprofitaments de la forest, o al desenvolupament d'activitats científiques i naturalístiques i no es troben expressament permesos per la normativa del PORN.  
· Actuacions o activitats relacionades amb l'extracció d'àrids i terres o l'explotació de recursos miners.  
· Construccions i instal·lacions industrials i residencials de qualsevol tipus, excepte les previstes en l'art. 66.  
· Actuacions i instal·lacions de caràcter esportiu i turístic recreatiu, excepte les previstes en l'art. 66.  
S'admetran únicament establiments de restauració o allotjament quan es realitzen mitjançant la rehabilitació o restauració d'edificació preexistent.  
· Implantació o construcció d'instal·lacions vinculades a explotacions ramaderes de caràcter intensiu.  
  
D'altra banda, les NNUU del Pla general proposat, abans de definir la zonificació estableixen unes condicions generals per a les activitats i usos (constructius i no constructius) en els art. 35 i 36 de les NNUU, que s'entenen considerats en la zonificació proposada, i que a més hauran de complir amb l'obligació de cenyir-se a la normativa del PORN.  
  
L'ordenació d'usos i aprofitaments en el sòl no urbanitzable, s'ajustarà en tot cas a l'art. 197 de la Llei 5/2014, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (modificada per la Llei 1/2019), per la qual cosa entre altres qüestions allí considerades es tindrà en compte:  
- Segons l'apartat B.5 de l'art. 35 de les NNUU, les zones d'aparcament a considerar no tindran la consideració d?«ús públic» en SNU, sinó que se serviran de dotació a les activitats autoritzades, que comptaran en la seua autorització amb aquestes places, que seran limitades.  
- Quant a les construccions i instal·lacions agropecuàries i de la indústria agroalimentària, no es considera adequada la distinció entre les menors de 40 m² i les que tenen més d'aquesta superfície, ja que aquesta diferenciació no està recollida en la llei. Per al cas de construccions de suport a l'activitat agropecuària com a casetes de ferramentes, reg, etc. s'ha de fixar un màxim de superfície de 20 m².  
Amb aquests pressupostos, passem analitzar la zonificació en el sòl rural, atenent la seua ordenació, usos i instal·lacions previstes segons el pla.  
  
Zona rural comuna - Agropecuària (ZRC-AG)  
D'acord amb la normativa del Pla general engloba terrenys assenyalats en els plans situats en les zones antropitzades pròximes al sòl segellat (al nord-oest del terme municipal) i tradicionalment dedicades a l'ús agrícola.  
D'acord amb els plans d'ordenació part d'aquest sòl ZRC efectivament es troba dins de la zona antropitzada assenyalada pel PORN (Àrea d'influència antròpica) i part s'emmarquen dins de les àrees naturals definides en el PORN, per la qual cosa aquestes últimes hauran de constituir-se com a ZRP-AG, amb les característiques de les NNUU i el definit en el present document.  
Per tant, per al ZRC-Agropecuari es tindrà en consideració que:  
  
- Els usos constructius i no constructius, s'ajustaran al ja vist per a les àrees d'influència antròpica del PORN, i es permetrà l'ús d'habitatge de nova planta en aquestes zones únicament lligat a l'explotació agrícola.  
- Les activitats lligades a l'oci, esbargiment, tradició i turisme hauran de cenyir-se i comptar amb autorització sobre la base del PORN.  
- Els usos extractius en aquestes zones podrien ser objecte d'autorització, així com hotels i centres recreatius i d'oci, sempre que complisquen la normativa del PORN i en tot cas siguen compatibles amb els propis de la ZRC.  
  
Zona rural comuna - Forestal (ZRC-FO)  
De la zona definida en els plans d'ordenació com SNU comuna forestal, tota la part nord del terme municipal que es troba definida pel PORN com a àrea natural, passarà a tindre la consideració de ZRP-NA, amb les característiques definides en les NNUU i matisades en el present document.  
Per a la zona ZRC-FO que es troba dins de l'àrea d'influència antròpica, es consideraran els usos definits en les NNUU, tenint en compte el següent:  
- La regulació d'usos no es defineix d'una forma concreta en les NNUU (encara que sí que es defineixen els usos en el quadre de l'art. 57), més enllà del compliment de la legislació en matèria forestal.  
- Les activitats lligades a l'oci, esbargiment, tradició i turisme hauran de cenyir-se i comptar amb autorització sobre la base del PORN.  
  
Zona rural protegida - Agrícola (ZRP-AG)  
Es recullen en aquesta tots els sòls agrícoles a protegir per les seues característiques, tant per la seua configuració i protecció per qüestions agrícoles i paisatgístiques segons el pla, com els agrícoles inclosos dins de les àrees naturals del PORN (i que el pla considera ZRC en la part nord, però que han de ser considerats com a sòl protegit d'acord amb la normativa del PORN):  
- Es permet l'aprofitament agropecuari i el pasturatge, així com l'obertura de camins que donen suport a aquestes activitats.  
- L'ús agrícola estarà permés en aquestes zones, que en el cas de ser àrea natural del PORN, requerirà un informe favorable de l'òrgan gestor del parc natural.  
- Les activitats recreatives tradicionals estan permeses i eventualment els aparcaments associats, no de forma general (sempre que siguen concordes amb la normativa del PORN).  
- No s'autoritzen usos extractius.  
- Tampoc s'autoritzen noves instal·lacions ramaderes, excepte les existents i legalitzades.  
- Les instal·lacions vinculades a indústries agroalimentàries de tractament i transformació seran autoritzables, atés que es troben en àrea natural, amb informe favorable de l'organisme competent (PORN de Serra d'Espadà).  
- L'habitatge de nova planta, encara que siga vinculat a l'explotació agrària, no està permés.  
· Només està permés l'habitatge associat a activitat agrària en el cas de rehabilitació o reconstrucció d'existents.  
  
Zona rural protegida - Natural (ZRP-NA)  
Considera bàsicament les zones de protecció establides pels dos espais de Xarxa Natura 2000 en el municipi: LIC «Curs Alt del Riu Palància» i ZEPA «Serra d'Espadà», si bé en la normativa no defineix les característiques ni la fonamentació de la protecció. Solament considera com permesos els usos agrícoles ja existents, així com els usos ramaders de caràcter extensiu:  
- Quant a la regulació, les NNUU es limiten a referir-se a la legislació forestal, sense major profunditat.  
- La concreció d'usos es realitza en la taula de l'article 58, sense major explicació.  
· D'aquesta s'extrau la prohibició per als aprofitaments agrícoles (nous, se suposa), els usos extractius, els habitatges unifamiliars i les construccions vinculades a l'explotació agrícola.  
- D'acord amb el PORN els establiments de restauració o allotjament solament seran autoritzables si es realitzen mitjançant rehabilitació o reconstrucció d'edificacions preexistents.  
  
Zona rural protegida - Afeccions vies pecuàries (ZRP-AF1)  
Segons les NNUU del pla, engloba les vies pecuàries que recorren el terme municipal, i recull la totalitat de vies pecuàries, descansadors i abeuradors existents en la cartografia, l'ús dels quals es troba regulat per la Llei 3/2014, de vies pecuàries de la Comunitat Valenciana.  
  
- Els usos permesos o autoritzables en la taula de l'art. 58 de les NNUU s'ajustaran tant a aquesta legislació vigent com a les directrius de la normativa del PORN.  
  
Zona rural protegida - Afeccions domini públic hidràulic (ZRP-AF2)  
Comprén àrees territorials que afecten els cursos d'aigua, incloent-hi els llits naturals, rius i barrancs, i els canals artificials, temporals o permanents, d'acord amb el Reglament de domini públic hidràulic i la Llei d'aigües.  
- Els usos permesos o autoritzables en la taula de l'art. 58 de les NNUU s'ajustaran tant a aquesta legislació vigent com a les directrius de la normativa del PORN.  
  
Zona rural protegida - Afeccions carreteres (ZRP-AF3)  
No es consideren com a tals de forma específica en les NNUU, malgrat comptar amb una carretera de titularitat autonòmica (CV-20) que travessa el terme municipal, han de comptar amb el seu articulat específic, amb els usos corresponents i la referència al compliment de la normativa sectorial així com a la normativa del PORN.  
No obstant això, sí que consta la corresponent fitxa de zona que caracteritza els riscos, condicions i usos possibles.  
  
Zona rural protegida - Risc d'inundació (ZRP-RI)  
Si bé no consta cap article específic per a aquest sòl protegit, en referir-se a les diferents zones de sòl no urbanitzable protegit en l'art. 28 de les NNUU es considera aquesta zonificació com aquells terrenys on estiga acreditada la presència d'un important risc d'erosió, despreniment, inundacions o altres riscos naturals o induïts que desaconsellen la seua transformació. Així mateix, consta la fitxa de zona que caracteritza els riscos, condicions i usos possibles.  
  
Respecte a la infraestructura verda, aquesta es defineix tant a escala municipal (pla OE-01) com el detall en el nucli urbà (pla OE-02). En les NNUU es defineixen tant la delimitació i caracterització de la infraestructura verda (Cap. 1.3), la seua caracterització en el sòl no urbanitzable (art. 24) així com la normativa de protecció en els art. 81 i 82.  
  
Des del punt de vista del paisatge i infraestructura verda, s'atendran les determinacions de l'informe del servei competent de 28 de maig de 2019, atenent especialment la integració de la normativa urbanística en el pla i la consideració de la catalogació dels paisatges de major valor, entre altres que s'exposen.  
  
Des del punt de vista d'afecció a la Xarxa Natura 2000 (LIC «Curs Alt del Riu Millars» i ZEPA «Serra d'Espadà»), així com el compliment de la normativa del Pla d'ordenació de recursos naturals de «Serra d'Espadà», es tindran en compte les directrius de l'informe del servei competent.  
En matèria de gestió forestal i VVPP, haurà de recollir-se en la versió definitiva del pla tota la sèrie d'esmenes realitzades pel servei competent a tots els documents del pla.  
El Catàleg de proteccions recull adequadament tant la secció patrimonial com les seccions paisatgística i de patrimoni natural, recollides en el punt 3.5 de les NNUU, d'acord amb l'art. 42 de la LOTUP.  
  
A l'efecte de NNUU i la consideració de sòls protegits, no es considera cap mena de zonificació que protegisca i delimite els usos en qualsevol dels espais sotmesos a protecció, per la qual cosa es proposaria delimitar dins del municipi amb la seua regulació específica aquelles zones que des del punt de vista patrimonial es vegen afectades per qualsevol tipus de protecció. Com a mostra, l'informe del servei competent únicament estableix l'excepció pel que fa al patrimoni paleontològic que l'àrea sud-est del terme municipal puga ser considerada d'alt potencial paleontològic respecte de la presència de mamífers de l'Edat Neògena (Miocé Superior i Inferior), aspecte que hauria de ser tingut en compte en la protecció ja comentada.  
  
En matèria de protecció del domini públic hidràulic i existència de recursos hídrics, la Confederació Hidrogràfica del Xúquer informa favorablement sobre el Pla general quant a la protecció dels llits i l'ocupació de la zona de domini públic.  
Pel que respecta a la disponibilitat del recurs hídric es troba disponible en quantitat i qualitat, amb una concessió en vigor que possibilita l'increment generat per la proposta del PGE.  
Quant a les explotacions mineres, a pesar que no hi ha en aquests moments cap explotació minera en el terme municipal, el PGE recull en la normativa urbanística una zonificació corresponent a «Zona rural comuna. Explotació de Recursos Naturals (ZRC-EX)» que englobaria aquests usos, a pesar que no queden recollits en l'ordenació.  
Aquesta categorització s'entén innecessària en l'ordenació del Pla general, atés que tant l'ús del sòl no urbanitzable comú, com en la zonificació establida pel PORN, l'ús extractiu es troba considerat en les àrees d'influència antròpica del PORN.  
L'EDAR del municipi en principi forma part del sistema de sanejament i depuració del municipi dissenyat per a 100 m²/dia. Com indica l'informe del servei competent, el desenvolupament total del planejament proposat se n'aniria a un cabal d'aigua residual de 59 m³/dia, per la qual cosa és suficient. Tal com es va assenyalar anteriorment, les possibles ampliacions de l'EDAR haurien de quedar recollides en l'ordenació com a sòl dotacional en SNU.  
Respecte al sistema viari, l'informe del servei competent autonòmic en matèria de carreteres, respecte a la CV-20 indica que en la proposta del pla no s'han esmenat els aspectes relacionats amb informes previs, per això insta l'Ajuntament a incorporar en la versió definitiva del Pla general els requisits en matèria de planificació viària i mobilitat.  
  
En l'àmbit d'instal·lacions educatives i la seua previsió, s'ajustaran a l'informe del servei competent i d'acord amb les seues conclusions a fi d'ajustar la població prevista, la ubicació i ampliació de les instal·lacions futures, així com el compliment de l'equipament dels requisits de la normativa tècnica del Decret 104/2014.  
En el cas de policia sanitària mortuòria, s'haurà d'establir dins de l'àrea de reserva dotacional inclosa en el Pla general, que al voltant del cementeri i de les seues futures ampliacions, es reserve una franja de sòl dotacional de 25 m en el perímetre del cementeri d'acord amb les disposicions i articulat del cap. VII del Decret 39/2005, de 25 de febrer, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament pel qual es regulen les pràctiques de policia sanitària mortuòria en l'àmbit de la Comunitat Valenciana.  
  
E) Accions de seguiment de l'aplicació del planejament.  
D'acord amb l'art. 56.2 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, «L'òrgan promotor, en col·laboració amb l'òrgan ambiental i territorial, haurà de realitzar un seguiment dels efectes en el medi ambient i el territori derivats de l'aplicació del pla o programa, per a la ràpida detecció d'efectes adversos no previstos en aquest. En el cas dels plans urbanístics i territorials, amb aqueix fi l'òrgan promotor elevarà a l'òrgan ambiental i territorial informes de seguiment amb la periodicitat mínima prevista en la declaració ambiental i territorial estratègica. Si es tracta de plans municipals, els informes de seguiment tindran una periodicitat mínima quadriennal o una vegada per mandat corporatiu, per a verificar el compliment de les seues previsions i objectius, d'acord amb els indicadors recollits en el pla. No es podran promoure modificacions d'aquests plans sense el compliment del requisit esmentat.»  
  
En la proposta de pla per a la declaració ambiental i territorial estratègica (DATE), respecte a les mesures de seguiment es remet:  
- En capítol 11 de l'estudi ambiental i territorial estratègic «Mesures previstes per al seguiment», s'estableixen tant els indicadors de sostenibilitat aplicables al Pla general com el seguiment de les activitats constructives, que incorpora el control de les mesures ambientals previstes per al seguiment.  
- En la memòria justificativa, en l'apartat 14.1 «Estudis i plans de seguiment de desenvolupament del Pla», es preveu l'elaboració d'informes de seguiment tindran una periodicitat mínima quadriennal o una vegada a l'any, per mandat corporatiu, per a verificar el compliment de les seues previsions i objectius, d'acord amb els indicadors recollits en el pla.  
· No es podran promoure modificacions del PGE sense el compliment del requisit esmentat.  
· El cost d'aquests estudis s'imputarà als pressupostos ordinaris de l'ajuntament. La mateixa gestió i desenvolupament del pla, amb els recursos econòmics que ha de generar, és suficient per a assumir aquesta despesa. Aquests estudis versaran sobre actuacions de recuperació paisatgística i de mobilitat sostenible.  
- Fins i tot en les normes urbanístiques s'incorpora aquest punt a la part normativa (art. 13 «Estudis i plans de seguiment del desenvolupament del pla») per al seu obligat compliment.  
  
F) Acord d'emissió. Determinacions finals.  
Es proposa donar la conformitat a la declaració ambiental i territorial estratègica del Pla general estructural de Torrechiva presentada per l'Ajuntament, la qual s'haurà d'acompanyar del present document així com incorporar al pla, abans de la seua aprovació definitiva, sense perjudici de les qüestions exposades en els diferents informes sectorials i l'anàlisi del punt D), les següents:  
  
Determinacions  
1. En la Xarxa Primària de Dotacions es revisarà:  
- Haurà de quedar constància que el sòl previst per al dotacional de l'EDAR comptarà amb la superfície necessària per a futures ampliacions.  
- Quant a la parcel·la destinada a cementeri, dins de la definició del sòl previst, es definirà la superfície corresponent a cementeri i futures ampliacions, més el perímetre de protecció de 25 m lliure d'edificació, d'acord amb el Decret 195/2009, de 30 d'octubre, del Consell, pel qual es regulen les pràctiques de policia sanitària mortuòria en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, aprovat pel Decret 39/2005, de 25 de febrer, del Consell.  
- La parcel·la d'heliport situada al nord-est del nucli urbà, haurà de comptar amb informe favorable de l'òrgan competent en matèria aeronàutica.  
- La zona verda situada al sud del nucli urbà es justificarà la seua accessibilitat i constitució com a tal espai públic, considerant que per la seua morfologia podria condicionar el seu ús com a tal.  
2. En matèria d'infraestructura verda i paisatge, d'acord amb els informes rebuts, es tindran en compte i s'incorporaran al Pla, les determinacions finals descrites en l'informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge de 28 de maig de 2019, i obtindre un nou informe abans de l'aprovació definitiva, especialment pel que fa a:  
- Es completaran les fitxes dels recursos paisatgístics d'interés visual P.RPV-01 (Ronda Millars) i P.RPV-04 (Afecció visual des de la ctra. CV-20), amb els components definitoris de les condicions de percepció del paisatge que s'observa des d'aquests recursos, tal com assenyala l'informe.  
3. Prèviament a l'aprovació definitiva, hauran de recollir-se en el pla les directrius en matèria de gestió forestal i vies pecuàries incloses en l'últim informe de l'òrgan competent del Servei Territorial de Medi Ambient.  
4. Respecte al sistema viari, abans de l'aprovació definitiva del Pla esmenaran els aspectes ressenyats en informes previs i es comptarà amb l'informe del servei competent autonòmic en matèria de carreteres sobre la CV-20, quant a planificació i mobilitat.  
5. Amb caràcter general i atesa la tipologia forestal i agroforestal de gran part del terme municipal de Torrechiva, haurà d'incorporar a les NNUU les determinacions de la normativa vigent quant a prevenció d'incendis forestals, i en particular el Pla de prevenció d'incendis forestals del Parc Natural de la Serra d'Espadà i de la Demarcació Forestal de Segorbe.  
6. Les instal·lacions i infraestructures educatives i la seua previsió, compliran les precisions establides per l'informe del servei competent, i s'incorporaran a la normativa del pla general.  
  
Aspectes normatius  
1. Es revisarà i quedarà a criteri de l'òrgan competent en matèria d'urbanisme la consideració en l'art. 2 de les NNUU «Delimitació de zones d'ordenació estructural» del sòl urbà sotmés a programació (definit pel pla dins de la zona urbanitzada) com a «Zones de nou desenvolupament», a fi del compliment de l'art. 28 de la LOTUP. Igualment es revisaran les fitxes de zona per a aquest sòl.  
2. En termes generals, la zonificació de les zones rurals (sòl no urbanitzable) proposada respectarà i se cenyirà a la zonificació ja existent per al municipi definida pel PORN de la «Serra d'Espadà» en la zona d'amortiment d'impactes del qual s'inclou el terme municipal de Torrechiva.  
- En la normativa del PORN s'estableix que els sòls pertanyents a l'àrea natural hauran de classificar-se com a sòl no urbanitzable de protecció especial. Per tant, es modificarà la zonificació dels sòls proposats com a zona rural comuna dins de les àrees naturals per a la seua consideració com a zona rural protegida tal com quede definit en les NNUU.  
  
· El desenvolupament de l'ús agrícola en nous sòls dins de la ZRP-AG haurà de comptar amb l'informe favorable de l'òrgan gestor del Parc Natural de la Serra d'Espadà.  
- Quant als definits com a zona ruralcComuna per la proposta del pla es mantindran com a tals sempre que es troben dins de l'àrea d'influència antròpica definida pel PORN.  
3. Quant a la zonificació de les zones rurals, s'atendrà el que es disposa en l'apartat D) «Anàlisi de la previsió d'impactes significatius per l'aplicació del Pla», i en concret:  
- Els usos constructius i no constructius en ZRC i ZRP quedaran fixats d'acord amb les NNUU, en les taules dels art. 57 i 58 de la següent forma:  
  
  
- No serà necessari que es considere en la normativa la zonificació corresponent a la zona rural comuna d'explotació de recursos naturals (ZRC-EX) definida en els art. 27 i 48 de les NNUU, atés que com es diu en l'art. 27 en el Pla general de Torrechiva no s'ha delimitat zona amb aquest ús específic. Aquest ús, a futur ha de ser considerat en la zona rural, d'acord amb la zonificació i usos previstos en ZRC.  
  
- Les granges dins del ZRC-AG es mantindran a una distància límit de 1.000 m de sòl residencial en el cas de granges de porcí, i més de 250 en la resta dels casos.  
- Les zones d'aparcament a considerar en les zones rurals no tindran la consideració d'ús «públic», sinó que es consideraran associades a usos permesos com a dotació i per tant subjectes a la seua autorització amb l'ús principal.  
- Quant a construccions i instal·lacions agropecuàries i d'indústria agroalimentària en zones rurals, no es considera adequada la distinció entre majors i menors de 40 m², es fixa com a màxim una superfície de 20 m² per a casetes de ferramentes, les de superfície superior estan subjectes a la seua consideració com a edificació dins de sòl no urbanitzable.  
- En la zona rural comuna agropecuària (ZRC-AG) només es permetrà la construcció d'habitatges de nova planta si van associades a l'explotació agrícola.  
- En la redacció de l'article corresponent a zona rural comuna forestal (ZRC-FO) i zona rural protegida natural (ZRP-NA) es tindran en compte els assenyalats en el quadre anterior i s'evitarà fer una referència genèrica a normativa vigent.  
- Com a criteri per a tots els sòls ZRP-AF es permetran els usos propis del sòl no urbanitzable així com aquells permesos per la legislació sectorial o per la normativa de les figures de protecció que els afecten.  
  
- Es definirà un article específic per a la zona rural protegida afeccions carreteres (ZRP-AF3), igual que n'hi ha per a les altres ZRP d'afeccions.  
- Encara que es defineix en l'art. 28, no consta un article específic en les NNUU per als sòls de la zona rural de protecció riscos (ZRP-RI) es consideraran com permesos els usos propis del sòl no urbanitzable, així com els permesos per la normativa sectorial.  
Es consideraran les possibles afeccions del Pla d'emergències de la presa d'Arenós.  
- Es proposa igualment que es considere en la zonificació de les ZRP els sòls afectats per qualsevol tipus de protecció d'acord amb el Catàleg de proteccions en qualsevol de les seues tres seccions (patrimonial, paisatgística i natural).  
4. En matèria d'Infraestructura verda i paisatge, es tindrà en compte i s'incorporarà a les NNUU, d'acord amb l'informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge de 28 de maig de 2019:  
- Modificació dels art. 66.6 i 82.1 de les normes urbanístiques d'acord amb les directrius de l'informe, incorporant per a les zones d'alt valor paisatgístic l'exigència d'un estudi d'integració paisatgística per a l'adequada localització de nous usos i activitats en el territori, podrà substituir el contingut de l'art. 82 si es considera que té el mateix abast que l'art. 81.3.  
La declaració ambiental i territorial estratègica té naturalesa d'informe preceptiu i determinant i no és susceptible de cap recurs, sense perjudici dels que, si escau, pertoquen en via judicial contenciosa administrativa enfront de la disposició de caràcter general que haja aprovat el pla o programa, o bé, sense perjudici dels que pertoquen en via administrativa o judicial enfront de l'acte, si escau, d'aprovació del pla o programa.  
La declaració ambiental i territorial estratègica perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'ha procedit a l'adopció o aprovació del pla o programa en el termini màxim de dos anys des de la publicació, llevat que se n'acorde la pròrroga en els termes establits en l'art. 56 de la LOTUP.  
Aquesta declaració ambiental i territorial estratègica serà publicada en el DOGV i posada a la disposició del públic en la pàgina web de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, i es traslladarà a l'òrgan promotor i a l'òrgan substantiu.  
  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre la declaració ambiental i territorial estratègica a què es refereix l'article 54.6 de la 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que es disposa en l'article 3.1 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat a l'efecte d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
A la vista del que s'ha exposat, la Comissió d'Avaluació Ambiental acorda emetre la declaració ambiental i territorial estratègica del Pla general estructural de Torrechiva, i s'hauran d'incorporar al Pla les determinacions finals assenyalades.  
Notificar als interessats que contra la present resolució, per no ser un acte de definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret estimen pertinents.  
El que es notifica perquè se'n prenga coneixement i als efectes oportuns.  
El que se certifica abans de l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se'n deriven, conformement ho autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
València, 4 de juny de 2019.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 13 de juny de 2019.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.