Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 6828, del 27-07-2012 (2012/7171)

RESOLUCIÓ de 19 de juny 2012, del director general d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de Betxí i Chóvar. Expedients: 81/4172 CRV i 154/8162 CFA.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6828

Data del DOGV
:   27-07-2012

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2012/7171


Data del document
:   19-06-2012

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Betxí
    * Chóvar
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 19 de juny 2012, del director general d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de Betxí i Chóvar. Expedients: 81/8792 BAI i 154/6668 GYS. [2012/7171]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, el qual establix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjuí de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc,  
  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients; 81/8144 KZJ Betxí i 154/2008 Chóvar.  
  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 81/08-AIA.  
Títol: Fàbrica de paviments i revestiments ceràmics.  
Promotor: Pavimentos Bechí, SL.   
Autoritat substantiva: Direcció General per al Canvi Climàtic.  
  
Objecte: obtenció de l'autorització ambiental integrada.  
Localització: Betxí (Castelló).  
Descripció del projecte  
L'empresa Pavimentos Bechí, SL està ubicada en la partida Espartera del terme municipal de Betxí (Castelló) i es dedica a la fabricació de bescuit ceràmic sense esmaltar ni decorar en diversos formats per mitjà del procés de monococció. Ateses les seues característiques, es troba inclosa en l'annex I de la Llei 16/2002, per la qual cosa sol·licita autorització ambiental integrada per a les instal·lacions. La indústria s'ubica en una parcel·la qualificada com a sòl urbà industrial.  
La matèria primera principal del procés consistix en argila atomitzada per a pasta roja i blanca. L'argila atomitzada arriba a la fàbrica mitjançant camions de tipus banyera, que la descarreguen en les tremuges de recepció i que, per mitjà de cintes transportadores i d'elevadors de catúfols, es transporta a les sitges de recepció.   
En menor proporció es consumix argila procedent de mina sense moldre com a matèria primera. L'argila de mina arriba a la fàbrica mitjançant camions i s'emmagatzema en abassegaments a l'espera de ser mòlta per via seca en un molí pendular ubicat a l'interior de la nau industrial.   
En l'actualitat, durant el procés industrial es consumix més quantitat d'argila atomitzada que d'argila de mina, per la qual cosa la necessitat d'ocupació de terreny destinat a albergar els abassegaments d'argila de mina ha disminuït gradualment. En este sentit, i d'acord amb l'escrit del promotor com a resposta al requeriment efectuat pel Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental de 22 d'octubre de 2008, l'empresa no pretén incloure en el procediment d'autorització ambiental integrada les eres en què s'emmagatzemaven els abassegaments a la intempèrie d'argila de mina, i indica que es procedirà eliminar els abassegaments existents en les parcel·les rústiques i que l'argila de mina s'emmagatzemarà a l'interior dels graners existents en la parcel·la industrial. Per a això, es procedirà a efectuar una separació completa i infranquejable que delimite la parcel·la industrial objecte del projecte de les parcel·les rústiques on s'ubiquen les eres.  
Les argiles són premsades mitjançant l'ús de premses hidràuliques i, una vegada conformades, les peces s'emmagatzemen en carros mòbils per a, posteriorment, passar als assecadors horitzontals. Després de l'assecat, les peces són sotmeses a cocció en forns monoestrats a corrons i posteriorment s'apilen en contenidors especials i s'envien a la zona de retractilat. Finalment passen al magatzem de producte acabat i d'expedició, que es troba a l'exterior de la nau, a l'espera de ser expedits al client.  
El combustible utilitzat en els forns i els assecadors és gas natural.  
En l'empresa hi ha tres depòsits d'emmagatzematge de gasoil que s'empra per als carretons elevadors i les pales carregadores. Dos dels depòsits són aeris i de 5.000 i 2.000 litres de capacitat, respectivament. El tercer és un depòsit soterrat, actualment en desús, tancat i tapat, on s'emmagatzemava gasoil per als forns, una aplicació que va quedar abandonada amb l'ús del gas natural.   
L'aigua que s'utilitza en l'empresa s'extrau d'un pou propi i s'emmagatzema per a la seua utilització en un depòsit de 2 m.3 Es consumix aigua per a ús sanitari i, durant el procés industrial, s'utilitza per a humectar mitjançant un polvoritzador l'argila que es mol per via seca. La dita aigua s'incorpora íntegrament en el producte, per la qual cosa no es generen aigües residuals industrials.   
Les úniques aigües residuals generades són les d'origen sanitari i s'aboquen al col·lector municipal, i disposen de la corresponent autorització d'abocament a la xarxa de clavegueram municipal.  
Les aigües pluvials es recullen i canalitzen per mitjà d'una xarxa específica i s'aboquen en llit públic.   
L'empresa disposa d'11 focus canalitzats d'emissió de contaminants a l'atmosfera, que corresponen a les ximeneres dels forns, els assecadors i els filtres de mànegues. Les ximeneres dels forns i els assecadors són de tir forçat per a garantir la correcta dispersió dels contaminants en l'atmosfera.  
Es disposa d'un total de 3 filtres de mànegues (FM-1, FM-2, FM-3) en les seccions de recepció d'argiles, premses i sitges, i un filtre de neteja d'alta pressió (FAP-1) per a la zona de premses i de sitges, inclosa la sitja d'emmagatzematge de rebuig del filtre.   
En el projecte presentat s'inclou una còpia de les últimes analítiques dels focus emissors a l'atmosfera efectuades per un organisme de control autoritzat (OCA), pel qual es conclou que els focus emissors complixen els límits que establix la legislació vigent.   
Els residus generats són separats, classificats i identificats per a la posterior entrega a un gestor autoritzat.  
Els residus no perillosos s'emmagatzemen i s'arrepleguen en contenidors específics i senyalitzats. La major part dels residus no perillosos són els produïts per la ruptura de peces cuites i rebutjos, en la secció de selecció, el rebuig dels tamisos i dels filtres, el test cru, etc. Altres residus no perillosos que cal considerar procedixen del manteniment de la maquinària i de les instal·lacions: corrons ceràmics, ferralla, guies de goma, corretges, etc.  
La procedència dels residus perillosos deriva del procés productiu, i la majoria estan originats pel manteniment necessari de les instal·lacions i la maquinària. El magatzem de residus perillosos té una superfície de 55 m² dotat de solera impermeable i teulada, i disposa d'una arqueta cega de possibles lixiviats. L'oli hidràulic s'emmagatzema en bidons de 200 litres i es depositaran en una cubeta estanca de contenció de vessaments que tindrà unes dimensions mínimes de 200 litres o del 10% de la quantitat total emmagatzemada. Per a resoldre els possibles vessaments durant la manipulació dels residus, es disposarà d'absorbent no inflamable.  
Consideracions ambientals   
L'empresa s'ubica en una parcel·la qualificada com a sòl urbà industrial que limita amb àrees forestals, camps de cultiu i amb una altra empresa del sector. L'activitat que es porta a terme en l'empresa consistix en la fabricació de taulells ceràmics sense esmaltar ni decorar.  
Respecte al sòl i les aigües subterrànies, s'ha d'assenyalar que la ubicació de la indústria està en una zona amb una accessibilitat d'aqüífers alta i amb una vulnerabilitat a la contaminació de les aigües subterrànies alta, tot això d'acord amb la Cartografia Temàtica del Territori de la Comunitat Valenciana.   
Les emissions de partícules a l'atmosfera provenen de la combustió del gas natural en forns i assecadors, de les emeses per les ximeneres dels filtres de mànegues i del filtre d'alta pressió, de la molturació de l'argila de mina, de la manipulació i emmagatzematge de matèries primeres pulverulentes i de residus com la pols capturada pels filtres i el test cru. La emissió de partícules i la seua dispersió en l'ambient afecta negativament la qualitat de l'aire, i també a l'activitat fotosintètica de la vegetació forestal i dels cultius existents als voltants de la fàbrica. L'argila atomitzada s'emmagatzema a cobert a l'interior de les sitges d'emmagatzematge.   
L'argila de mina antigament s'emmagatzemava en unes eres ubicades en terrenys pròxims a la parcel·la industrial. Actualment, i atés que la necessitat de consumir argila de mina ha disminuït, l'empresa procedirà a emmagatzemar l'argila de mina sense moldre dins dels graners existents en la parcel·la industrial, i eliminarà tots els abassegaments exteriors. L'argila de mina es sotmet a un procés de molturació en els molins ubicats a l'interior de la nau industrial, amb la qual cosa s'evita la emissió de partícules a l'exterior.   
  
L'empresa disposa de filtres de mànegues per a capturar les partícules en suspensió en les seccions de recepció, les cintes transportadores, els catúfols, les sitges i les premses. Hi ha un risc de dispersió de les partícules capturades pels filtres com a conseqüència d'un emmagatzematge i/o manipulació inadequats. Així mateix, durant l'emmagatzematge del test cru hi ha un risc de dispersió de trossets i de partícules en l'ambient o la dilució i l'arrossegament per l'aigua de pluja.   
  
El projecte presentat indica que el transport de materials pulverulents a l'interior de les instal·lacions es farà en les condicions següents:  
  
- Control a l'eixida dels camions, que van coberts i tancats.  
  
- Recobriment amb capa asfàltica o de formigó de les zones de circulació de camions dins de l'empresa.  
- Instal·lació de sistemes de neteja passius (via seca o via humida) dels camions a l'eixida de l'empresa.  
- Limitació de la velocitat de circulació dins del recinte de l'empresa.   
L'exercici de l'activitat comporta el consum d'energia, de recursos i de matèries primeres (argila atomitzada procedent d'atomitzadora i argila procedent de mina), i la generació de residus. El consum d'aigua en la indústria no és significatiu, ja que s'utilitza per a humectar l'argila de mina, que es mol a l'interior de la fàbrica, en les neteges i als vestuaris. Així mateix, les úniques aigües residuals generades són les sanitàries, que són abocades al col·lector municipal.  
La gestió dels residus en la indústria consistix en una separació, una identificació i un emmagatzematge temporal fins a la recollida per un gestor autoritzat. L'empresa disposa de magatzem de residus perillosos a l'interior de la nau industrial, que disposa de solera impermeable i d'arqueta cega per a la recollida de possibles lixiviats. Les mesures correctores enumerades en l'estudi d'impacte ambiental relatives a l'emmagatzematge dels residus consistixen en l'establiment d'àrees diferenciades per a cada tipus de residu i la disposició de contenidors específics i estancs per a evitar lixiviats.  
A les instal·lacions hi ha un depòsit soterrat en desús en el qual s'emmagatzemava gasoil. Hi ha un risc de contaminació del sòl com a conseqüència de fugues, a través de clavills i fissures, de possibles restes de combustible emmagatzemat, i també durant les operacions d'excavació en cas de desmantellament.   
En l'estudi d'impacte ambiental s'avalua l'impacte per soroll. Per a evitar impacte acústic, l'empresa ha previst l'execució d'aïllament acústic d'equips i instal·lacions emissores de soroll a l'exterior, i també la realització d'auditories acústiques per part d'organismes d'inspecció reglamentaris. L'estudi d'impacte ambiental indica que els ventiladors i els motors estaran dotats d'encapsulat de material acústic, que les màquines transmissores de vibracions s'equilibraran dinàmicament i estàticament, i que s'instal·laran els suports flexibles necessaris.  
  
En cas de cessament i desmantellament de l'activitat, l'estudi d'impacte ambiental identifica com a impactes previsibles la producció de soroll, pols i residus, i establix les mesures correctores a adoptar.  
  
Pla de vigilància ambiental: s'establix un sistema que garantix el compliment de les indicacions, i les mesures protectores i correctores que conté l'estudi d'impacte ambiental, en el qual s'indica que es duran a terme inspeccions periòdiques d'autocontrol de totes les emissions atmosfèriques, d'acord amb el que establix la legislació vigent, que es verificarà periòdicament el bon funcionament dels equips de combustió i dels filtres de mànegues, i que s'asseguraran, per mitjà d'inspeccions periòdiques, les condicions adequades d'emmagatzematge dels residus, tot comprovant l'estat dels residus emmagatzemats i dels recipients que els contenen, per a evitar fugues.  
Tramitació administrativa   
L'expedient d'avaluació d'impacte ambiental s'inicia el dia 29 de febrer de 2008, al remetre l'Àrea de Qualitat Ambiental d'esta Conselleria el certificat d'informació pública del Projecte, en el qual s'indica que no s'hi han rebut al·legacions.  
El dia 8 d'octubre de 2008, el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental va sol·licitar aclariment sobre l'emmagatzematge d'argiles de mina en les eres no incloses en la sol·licitud d'autorització administrativa, i va indicar la necessitat d'incloure eixe emmagatzematge en el tràmit d'avaluació ambiental.  
Després de conversacions mantingudes amb el redactor del projecte, el dia 22 d'octubre de 2008, el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental va emetre un informe pel qual va comunicar que l'exclusió en el procediment d'avaluació ambiental de les eres on s'arrepleguen argiles quedaria supeditada a l'eliminació de la totalitat dels abassegaments.  
  
El dia 2 de gener de 2009 el Servici de Control Integrat de la Contaminació va rebre còpia de l'escrit del promotor del projecte, pel qual el promotor aclaria que les parcel·les rústiques on s'ubiquen les eres d'emmagatzematge d'argila de mina no es pretenen incloure en l'autorització administrativa, per la qual cosa es procedirà a eliminar els abassegaments existents i a fer una separació física i infranquejable que delimite la parcel·la industrial de les parcel·les rústiques. En el mateix escrit, el promotor indica que els abassegaments d'argiles es van a emmagatzemar al graner cobert existent en la parcel·la industrial.  
  
Atés suficient la documentació tramesa i l'aclariment esmenat, es procedix a incoar expedient d'avaluació d'impacte ambiental.   
  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat és un dels supòsits en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, després de la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva del projecte, segons es desprén de l'art. 5 de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament. Tal com establix l'epígraf j) del grup 3.5, de l'annex 1, del RDL 1/2008, d'11 de gener, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Avaluació d'Impacte Ambiental de Projectes, les instal·lacions per a la fabricació de productes ceràmics mitjançant enfornat, en particulars rajoles, amb una capacitat superior a 75 tones per dia, i/o una capacitat d'enfornat de més de 4 m³ i de més de 300 kg/m³ de densitat de càrrega per forn, estan sotmeses al tràmit d'avaluació d'impacte ambiental.   
  
L'expedient ha observat els tràmits que preveuen el Decret 162 1990/, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; la Llei 2 89/, de 3 de març, de la Generalitat, i les altres disposicions que s'hi apliquen.   
  
L'article 5 del Decret 162 1990/, de 15 d'octubre, atribuïx a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique la Llei 2/ 1989, d'Impacte Ambiental.   
L'article16, apartat 2, lletra m), del Decret 217 2007/, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131 2007/, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals, el projecte de fàbrica de taulellets, promogut per l'empresa Pavimentos Betchí, SL, ubicada a la partida Espartera, s/n, del terme municipal de Betxí (Castelló), sempre que es duga a terme d'acord amb el que establix la documentació presentada, amb les mesures correctores propostes en l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants del punt segon de la present resolució.   
  
Segon  
Com a condicions addicionals a complir s'establixen les següents:  
  
1. No es durà a terme cap operació relacionada amb l'activitat industrial ni l'emmagatzematge de residus o matèries primeres en les eres exteriors a la parcel·la industrial. Els abassegaments exteriors d'argiles de mina s'eliminaran i es restauraran els terrenys afectats. L'argila de mina s'emmagatzemarà als graners habilitats en la parcel·la industrial i en cap cas a la intempèrie.   
2. La molturació de l'argila de mina es farà únicament a l'interior de la nau industrial i es disposarà de sistemes d'aspiració i de filtrat de pols. L'argila mòlta s'emmagatzemarà a cobert a l'interior de les sitges i/o tremuges corresponents.  
3. S'assegurarà que les aigües pluvials abocades a llit públic siguen netes. No es podran emmagatzemar a la intempèrie materials pulverulents i la parcel·la industrial es mantindrà neta i lliure de qualsevol matèria, substància o residu que puga ser arrossegat per les aigües pluvials mentre discorre per la parcel·la industrial.   
4. No s'emmagatzemaran residus de caràcter pulverulent a la intempèrie i s'hauran d'emmagatzemar a cobert a fi d'evitar la dispersió de les partícules en l'ambient. El test cru s'emmagatzemarà, fins que el reculla un gestor autoritzat, en contenidors adequats i de capacitat suficient en zones ensostrades o bé envelats. Les operacions de gestió (emmagatzematge temporal i recollida per un gestor autoritzat) de les partícules capturades pels filtres de mànegues (FM-1, FM-2 i FM-3) i pel filtre d'alta pressió (FAP-1) es faran de manera que s'assegure el confinament de les partícules i s'evite la seua dispersió en l'ambient. Els filtres de mànegues estaran dotats de contenidors o saques adequats per a emmagatzemar les partícules, i se n'evitarà la deposició directa en el sòl.   
  
5. A fi de garantir la disponibilitat de recursos hídrics per a l'activitat, s'haurà de regularitzar l'explotació d'aqüífers davant dels organismes de conca corresponents, d'acord amb el que establix la Llei d'Aigües.   
6. Tots els residus perillosos s'emmagatzemaran a cobert, en zones dotades amb solera impermeable i amb sistemes de recollida de possibles vessaments. L'arqueta cega disposada en el magatzem de residus perillosos per a recollir i emmagatzemar possibles vessaments haurà de ser estanca i impermeable en el transcurs del temps.  
7. En cas de desmantellar el depòsit subterrani de gasoil, actualment en desús, es prestarà una atenció especial a les tasques de desmantellament, i els residus generats es gestionaran adequadament i evitant qualsevol vessament o abocament en el sòl, i en cas de produir-s'hi es procedirà a arreplegar-lo, juntament amb la part afectada de terreny, per al seu posterior tractament o eliminació en centres autoritzats.   
8. Les accions incloses en el programa de vigilància ambiental hauran de documentar-se, als efectes d'acreditar l'adopció i l'execució de les mesures preventives i correctores proposades, i la comprovació de la seua eficàcia.  
9. Altres condicionants ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que hi siguen aplicables.  
10. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també la detecció d'algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a l'òrgan competent en avaluació d'impacte ambiental, el qual establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, contra la present resolució no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que, en defensa dels seus drets i dels seus interessos, consideren pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 30 de gener de 2009. La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno  
  
  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 154/08-AIA.  
Títol: Legalització i ampliació d'engreixadora de corders.  
Promotor: Cárnicas Pérez-Vila, SL.  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Chóvar (Castelló).  
Objecte del projecte: obtindre la llicència ambiental per a l'ampliació d'engreixadora de corders.  
Localització: polígon 4, parcel·les 1, 248, 249, 250, 252 i 253, del terme municipal de Chóvar (Castelló).  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.  
Es pretén obtindre la llicència ambiental per a l'ampliació de l'activitat ovina, les característiques de la qual, d'acord amb la documentació aportada, són:  
L'activitat consistix en la cria i engreixament de corders per a la seua posterior comercialització.  
La finca té una superfície de 8.430,12 m². La superfície construïda és de 913,11 m². L'explotació està constituïda per tres naus adossades. La nau 1, de 373,82 m², i la nau 2, de 442,72 m², distribuïts com a engreixadora (728,38 m²), i magatzem i recepció (88,16 m²), i disposa d'una superfície vallada de 549,47 m². La nau 3, de 96,57 m², s'utilitza com a paller.  
Es projecta augmentar la superfície construïda destinada a engreixadora en 351,82 m², i també la superfície destinada a paller, en 90 m². L'ampliació serà d'un 20% sobre la capacitat actual, i la superfície total construïda, de 1.355,11 m².  
La capacitat de l'explotació és de 1.800 corders. Després de l'ampliació, es disposarà d'una capacitat de 2.160 animals.  
La superfície relativa a les pletes ascendix a 841 m², d'on es retirarà el fem tres vegades a l'any i es destinarà al femer. Es disposarà d'un femer de 120 m² de superfície i una altura de 2,50 m, amb una capacitat d'emmagatzematge de 256,80 m³, constituït per una solera de formigó impermeabilitzada, amb un lleuger pendent cap a una canaleta prefabricada de formigó armat que disposa d'una reixeta metàl·lica que entronca amb la canonada de sanejament, la qual conduirà les dejeccions en forma líquida a una fossa sèptica estanca. El femer es dotarà d'una bomba de buidatge en la fossa sèptica de cara al seu buidatge, la qual s'alimentarà elèctricament. El fem serà retirat de l'explotació per agricultors de la zona.  
El subministrament d'aigua potable procedix de la xarxa d'abastiment municipal.  
No hi ha xarxa de sanejament. Les aigües residuals s'emmagatzemaran en una fossa sèptica estanca i seran arreplegades periòdicament per una empresa autoritzada.  
Els cadàvers generats seran retirats per una empresa gestora autoritzada a este efecte.  
Els residus assimilables a urbans s'eliminaran a través del servici municipal de recollida de fems. La resta de residus (restes de material veterinari, olis de motor i d'altres) es gestionaran a través d'una empresa gestora autoritzada a este efecte.  
Entre les mesures higienicosanitàries, s'inclou disposar d'una tanca perimetral de l'explotació i d'un gual sanitari a l'entrada de l'explotació.   
L'explotació es localitza a més de 300 m del nucli de la població.  
  
En data 27 de gener de 2009 s'hi fa una visita de camp i es comprova que no s'ha iniciat l'ampliació proposada.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Tramesa de l'expedient   
L'expedient s'inicia el 12 de maig de 2008 amb la tramessa per part de l'Ajuntament de Chóvar del projecte d'activitat i els annexos, l'estudi d'impacte ambiental i l'expedient municipal.  
La informació pública s'ha fet als veïns limítrofs a l'activitat, en el tauler d'edictes municipal i en el BOP núm. 8, de data 18 de gener de 2007, i no s'hi han presentat al·legacions.  
2. Sol·licitud d'informes sectorials i documentació complementària.  
- El 3 de novembre de 2008 es sol·licita informe a l'Àrea d'Espais Naturals d'esta Conselleria, ja que les parcel·les que constituïxen l'explotació es localitzen a l'Àrea de Predomini Forestal delimitada en el Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals de la Serra d'Espadà.   
- El 9 de desembre de 2008 es rep l'informe sol·licitat a l'Àrea d'Espais Naturals, en el qual es conclou:  
- Es pretén fer l'ampliació d'una engreixadora de corders que es troba ubicada a les parcel·les 001, 248, 249, 250, 252 i 253 del polígon 4, al paratge Cantalobos, del terme municipal de Chóvar (Castelló).  
  
- Esta engreixadora es troba dins de l'àmbit del Pla d'Ordenació de Recursos Naturals i dins de l'àmbit del Pla Rector d'Ús i Gestió del Parc Natural de la Serra d'Espadà.  
- Respecte del PORN, es troba dins de les àrees de predomini forestal.  
- Respecte del PRUG, s'ubica en part dins de les àrees d'ús agrícola, zones d'agricultura tradicional (AG2), i en part dins de les àrees de protecció ecològica PE2.  
- (...) L'esmentada activitat proposada és compatible amb el PORN i amb el PRUG del Parc Natural de la Serra d'Espadà.  
- (...) Respecte del PRUG, en virtut de la base dels articles 40, 78 i 89, en què s'establix que l'activitat ramadera practicada de forma extensiva es considera compatible amb els objectius de protecció d'este PRUG.  
-Acta d'inspecció de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació del 28 de juliol de 2008, en la qual s'indica que «L'explotació no disposa de la tanca perimetral requerida per la normativa, ni d'un femer adequat a la capacitat de l'explotació; també caldria, en l'accés, un gual sanitari i/o un arc de desinfecció i una zona per a la neteja del camió i la seua adequada desinfecció, atesa l'activitat a què es dedica i les zones d'origen dels animals que alberga".  
  
Informes sectorials   
L'expedient municipal recull els informes següents:  
-Informe municipal favorable relatiu a la compatibilitat urbanística de 2 d'octubre de 2006.  
-Informe favorable de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació de 27 de novembre de 2006, que es basa en la Llei 10/2004 del Sòl no Urbanitzable, de 9 de desembre, de la Generalitat Valenciana.  
-Informe de la Conselleria de Cultura i Esport de 10 d'abril de 2008 pel qual se n'autoritza la prospecció arqueològica.  
-Informe municipal de 21 d'abril de 2008, en què s'indica que l'abastiment d'aigua potable de l'explotació procedix de la xarxa d'abastiment municipal.  
-Sol·licitud de 3 de desembre de 2007, a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, d'un informe relatiu a la disponibilitat d'aigua per a abastiment de l'ampliació de l'engreixadora de corders.  
Afeccions legals  
El sòl on es pretén dur a terme l'activitat està qualificat com a sòl no urbanitzable, àrea de granges, nivell C, d'acord amb la normativa urbanística municipal.  
D'acord amb el Decret 218/1997, de 30 de juliol, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals de la Serra d'Espadà i el Decret 59/2005, d'11 de març, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Pla Rector d'Ús i Gestió del Parc Natural de la Serra d'Espadà, l'explotació es troba dins de l'àmbit del Pla d'Ordenació de Recursos Naturals, àrees de predomini forestal, i dins de l'àmbit del Pla Rector d'Ús i Gestió del Parc Natural de la Serra d'Espadà, àrees d'ús agrícola, zones d'agricultura tradicional i, en part, dins de les àrees de protecció ecològica.   
  
L'explotació està inclosa en la zona LIC i la zona ZEPA, la Serra d'Espadà, integrades en la Xarxa Natura 2000, basant-se en la Directiva d'Aus 79 409/CEE/, relativa a la conservació de les aus silvestres i la Directiva d'Hàbitats 92 43/CEE/, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la fauna i flora silvestre.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat i identificació d'impactes.   
L'explotació es localitza al SO del nucli urbà de Chóvar. Correspon a una zona muntanyosa, de relleu abrupte i pendent mitjà. L'ús del sòl pel S, respecte de l'explotació, és predominantment agrícola, i pel N i l'O, correspon a sòl forestal, que no serà afectat per l'ampliació proposada. Segons la cartografia temàtica d'esta Conselleria, la litologia de l'explotació correspon a dolomies i margues, argiles i arenoses. La vulnerabilitat d'aqüífers és baixa pel N i l'E de l'explotació, i alta pel S i l'O. El risc d'erosió actual i potencial és molt alt (>100 Tm/ha/any). No hi ha risc de lliscament ni d'inundació. La capacitat d'ús del sòl és molt baixa.  
  
La valoració ambiental de l'àrea pròxima a l'explotació es considera alta, i l'àmbit d'estudi de les parcel·les incloses en el projecte és de qualitat ambiental mitjana.  
De la identificació d'impactes recollida en l'estudi d'impacte ambiental, cal destacar l'impacte sobre el sòl, per contaminació associada a la generació de residus durant la fase de funcionament.  
La valoració d'impactes s'ha efectuat mitjançant una matriu d'impactes, que ha obtingut una valoració qualitativa, i s'ha considerat com a compatible la valoració global d'impactes.  
2. Mesures preventives i correctores. Programa de vigilància ambiental.  
Entre les mesures preventives i correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental per a previndre o minimitzar els efectes de l'activitat sobre el medi, s'inclou:  
-Es plantarà vegetació pròxima a la tanca perimetral de la granja que serà d'acord amb la vegetació natural de la zona, i es destinarà una partida del projecte per a jardineria.   
-Es trasplantaran els 3 peus d'oliveres de la parcel·la 252 a la parcel·la 253, i es plantaran en les proximitats de l'edificació, procurant així una millor adequació amb el paisatge natural de l'entorn.  
-El fem es retirarà tres vegades a l'any i s'emmagatzemarà en un femer, el qual tindrà una solera i un desnivell cap a una canaleta prefabricada de formigó armat, que disposarà d'una reixeta metàl·lica que entroncarà amb la canonada de sanejament, la qual conduirà les dejeccions en forma líquida fins a una fossa sèptica estanca de la qual els extraurà una empresa autoritzada per a la recollida i l'abocament d'estos residus.  
-Es realitzarà un gual sanitari a l'entrada de l'explotació, i també una tanca perimetral.  
-Les aigües residuals domèstiques s'acumularan en una bassa coberta (fossa sèptica) que disposarà d'una trapa d'accés de tancament hermètic, per a la seua utilització en el moment de buidatge per una empresa de retirada de residus autoritzada.  
-Els residus assimilables a urbans s'eliminaran a través del servici municipal de recollida de fems.  
-Els envasos de medicaments i altres residus veterinaris es gestionaran a través d'un gestor autoritzat.  
-Les aigües residuals domèstiques s'acumularan en una bassa coberta (fossa sèptica) que disposarà d'una trapa d'accés de tancament hermètic, per a la seua utilització en el moment de buidatge per una empresa de retirada de residus autoritzada.  
-Es gestionarà l'eliminació de cadàvers d'acord amb el que estipula el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu, i del Consell de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'establixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats a consum humà, per la qual cosa es disposarà d'un contracte actualitzat i subscrit per a la totalitat dels animals, de manera que estiga assegurada la retirada de cadàvers i la seua gestió per una empresa autoritzada a este efecte.  
-Per a evitar els problemes d'olors s'evitarà la manipulació del fem els dies de vent d'una certa intensitat.  
No s'ha inclòs en les mesures correctores el tractament de talussos associat al moviment de terres necessari per a anivellar el terreny, ja que es tracta d'una zona amb risc d'erosió actual i potencial elevat (>100 Tm/ha/any). Així mateix, el Decret 218/97, de 30 de juliol, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals de la Serra d'Espadà, en relació a les pràctiques de conservació de sòl, indica en l'art. 15.6. que «Sempre que la realització d'una obra vaja acompanyada de la generació de talussos per desmunt o terraplè, serà obligatòria la seua fixació mitjançant repoblació vegetal amb espècies pròpies de la zona o elements naturals. Excepcionalment, quan no hi haja altres solucions, es podran permetre les actuacions d'obra civil sempre que siguen tractades per mitjà de tècniques d'integració paisatgística". Atenent a les característiques del terreny, serà convenient condicionar el talús resultant del moviment de terres mitjançant la construcció d'un mur de maçoneria semblant als presents a la zona, de manera que se n'aconseguisca la integració paisatgística i es possibilite l'estabilitat del terreny.  
Es considera viable mediambientalment l'execució de l'ampliació de l'explotació, sempre que es duga a terme d'acord amb les consideracions exposades en l'estudi d'impacte ambiental i en la proposta de mesures correctores, les quals s'hauran d'ampliar amb l'adopció dels condicionants que recull esta declaració d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat és un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, després de la resolució administrativa que s'adopte per a la seua aprovació definitiva, d'acord amb l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament, annex I, apartat 1.h.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits que preveuen el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i les altres disposicions que s'hi apliquen.  
3. L'article 16.2 m) del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, i també de qualssevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars en el territori de la Comunitat Valenciana.  
Per tot això, i fent ús de les facultats legalment establides, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que s'hi apliquen, la legalització i l'ampliació de l'engreixadora de corders localitzada en el polígon 4, parcel·les 248, 249, 250, 252 i 253, del terme municipal de Chóvar (Castelló) promoguda per Cárnicas Pérez-Vila, SL, sempre que es duga a terme d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
  
- Romandrà inalterada la superfície forestal present en la finca, sense que es procedisca a l'eliminació de cap espècie forestal existent, tret d'autorització expressa de l'agent forestal de la zona.  
- Haurà de disposar de l'informe favorable de la Conselleria de Cultura i Esport, en relació amb la Llei 4/1998, d'11 de juny, de Patrimoni Cultural Valencià.  
- Haurà d'assegurar-se l'estabilització dels talussos resultants de l'anivellació del terreny per a l'ampliació, mitjançant la construcció d'un mur de pedra seca de característiques semblants als existents en les terrasses agrícoles incloses en la finca.  
- Els residus zoosanitaris infecciosos i químics que es produïsquen en l'explotació han de ser manipulats i emmagatzemats degudament, s'acumularan en contenidors homologats a este efecte i seran retirats per un gestor autoritzat. Així mateix, les aigües residuals domèstiques seran gestionades d'acord amb la legislació vigent.  
- Es comunicarà a esta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.  
  
Segon  
Notificar als interessats que, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, contra la present resolució no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que, en defensa del seu dret, consideren pertinents.  
  
Tercer  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
  
València, 30 de gener de 2009. La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno»  
  
València, 19 de juny de 2012.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.