Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9416, del 31-08-2022 (2022/7812)

RESOLUCIÓ de 12 d'agost de 2022, de la Direcció General de Medi natural i Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració ambiental i territorial estratègica del Pla especial de millores de l'EDAR de Pinedo, modificació de les determinacions del Pla especial de 1990, al terme municipal de València. Expedient 40/2573-XJV.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9416

Data del DOGV
:   31-08-2022

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2022/7812


Data del document
:   12-08-2022

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica
    * València
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 12 d'agost de 2022, de la Direcció General de Medi natural i Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració ambiental i territorial estratègica del Pla especial de millores de l'EDAR de Pinedo, modificació de les determinacions del Pla especial de 1990, al terme municipal de València. Expedient 40/3688-QZF. [2022/7812]  
  
De conformitat amb l'article 56.8 del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, que estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració ambiental, resolc:  
  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració ambiental i territorial estratègica corresponent a l'expedient 40/4175-UIE Pinedo (València).  
  
«Declaració ambiental i territorial estratègica  
Expedient: 40/6545-NUP.  
Promotor: Direcció General de l'Aigua.  
Autoritat substantiva: Direcció General de l'Aigua.  
Àmbit: Pla especial de reserva de sòl per a l'execució de l'estació depuradora d'aigües residuals de Pinedo (GIS-3), (aprovat en 1990).  
  
Objecte: Pla especial de millores de l'EDAR de Pinedo, modificació de les determinacions del pla especial de 1990.  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió extraordinària celebrada el dia 9 de juny de 2022, va adoptar el següent acord:  
Vista la proposta conjunta de resolució de l'avaluació ambiental del Pla especial de millores a l'EDAR de Pinedo i del projecte de millores de l'EDAR Pinedo, pel que fa a la declaració ambiental i territorial estratègica, en els termes següents:  
  
Fonaments i justificació de la tramitació conjunta de l'avaluació ambiental del Pla especial i del projecte de millora de l'EDAR de Pinedo  
La tramitació del Pla especial és promoguda per la Direcció General de l'Aigua de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Canvi Climàtic i en virtut de l'article 44.3 de la LOTUP com a òrgan competent matèria de recursos hidràulics i comporta la tramitació conjunta de la modificació del Pla especial per a l'execució del sistema general metropolità, depuradora d'aigües residuals de Pinedo (aprovat en 1990) i el projecte de millores de l'EDAR Pinedo.  
La motivació de la tramitació del present pla i projecte és la Sentència núm. 633 de la secció primera de la Sala Contenciosa Administrativa del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, de data juny de 2016, dictada per raó de la demanda presentada per diversos veïns de la zona sol·licitant el tancament de l'estació depuradora d'aigües residuals de Pinedo. La Generalitat Valenciana va ser codemandada juntament amb l'Ajuntament de València l'UTE-AVSASAV-DAM Pinedo III i l'EMSHI (Entitat Metropolitana de Serveis Hidràulics).  
Es resumeix a continuació el contingut de la citada sentència:  
L'estació depuradora d'aigües residuals de Pinedo està formada per les instal·lacions següents: Pinedo I, Pinedo II i Pinedo III (també denominada ampliació de Pinedo II).  
Pinedo I va ser construïda per l'antic Ministeri d'Obres Públiques, aproximadament entre els anys 1987 a 1991; Pinedo II va ser construïda per la Generalitat entre els anys 1990 a 1992; i Pinedo III va ser construïda per la Generalitat entre els anys 2003 a 2005.  
La titularitat de les instal·lacions correspon a l'EMSHI (Entitat Metropolitana de Serveis Hidràulics). Pel que fa a la gestió d'aquestes, Pinedo I i II són gestionades per EMSHI, a través d'EMARSA (Empresa Metropolitana d'Aigües Residuals), i Pinedo III és gestionada per la EPSAR (Entitat Pública de Sanejament d'Aigües Residuals).  
Cap de les instal·lacions va obtindre de l'Ajuntament de Valencia les corresponents llicències municipals d'obres o llicència d'activitat o ambiental.  
De conformitat amb l'article 9.1 de la Llei 2/1992, de sanejament d'aigües residuals de la Comunitat Valenciana, l'execució d'obres i instal·lacions de tractament i depuració, per constituir infraestructures d'interés comunitari, no estaran sotmeses a l'obtenció de llicència municipal d'obres. Així doncs, les fases II i III no estaven sotmeses a llicència municipal. Quant a la fase I (Pinedo I), anterior a la Llei de 1992, no consta que obtinguera en el seu moment llicència d'obra, però en qualsevol cas ha transcorregut el termini de 4 anys previst en la legislació urbanística per a l'exercici de l'acció de restabliment de la legalitat urbanística infringida i per a instar la nul·litat de les llicències urbanístiques.  
Respecte de la llicència d'activitat o ambiental, el Decret 2414/1961, de 30 de novembre, d'aprovació del Reglament d'activitats molestes, insalubres, nocives i perilloses, ja considerava, en els articles 16 i 17, les activitats fabrils destinades al tractament d'aigües residuals. Amb posterioritat, la Llei 3/1989, de 2 de maig, de la Generalitat, d'activitats qualificades, disposava que «Les activitats qualificades com a molestes, insalubres, nocives i perilloses per la legislació estatal s'ajustaran, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, a les normes previstes en aquesta llei, independentment que estiguen incloses o no en el nomenclàtor». El nomenclàtor d'activitats molestes, insalubres, nocives i perilloses, aprovat pel Decret 54/1990, de 26 de març, recollia en el seu annex 1, epígraf 160.2, la «depuració d'aigües residuals». La precitada Llei 3/1989 imposava el tancament d'aquelles activitats que estigueren funcionant sense estar en possessió de la corresponent llicència ambiental.  
  
Posteriorment, la Llei 2/2006, de 5 de maig, de prevenció de la contaminació i qualitat ambiental, recollia, així mateix, en la seua annex II, 7.2, les «Plantes de tractament d'aigües residuals la capacitat de les quals siga superior a 10.000 habitants-equivalents». En el seu article 43 sotmetia al règim de llicència ambiental «la construcció, muntatge, explotació, trasllat o modificació substancial d'instal·lacions en què es desenvolupen activitats, de titularitat pública o privada, no sotmeses a autorització ambiental integrada i que figuren en la relació d'activitats que s'aprovarà reglamentàriament». En l'article 74a) regulava el tancament o clausura de les activitats i instal·lacions sotmeses a aquella llei que funcionaren sense autorització o llicència.  
De la normativa exposada es desprén, per tant, la necessitat de comptar les instal·lacions de l'EDAR de Pinedo en totes les seues fases amb la preceptiva llicència d'activitat qualificada, després substituïda en la Llei 2/2006 per la llicència ambiental. No obstant això, la Sala considera que no escau acordar el tancament de l'activitat desenvolupada en les instal·lacions de les fases I i II de l'EDAR, atés el temps transcorregut des de l'inici de l'activitat sense llicència cal insistir en què la fase I es va acabar de construir l'any 1991, i la fase II l'any 1992, aproximadament. D'altra banda, la Sala conclou el tancament de l'activitat exercida en la fase III, que va entrar en funcionament l'any 2005, aproximadament.  
L'òrgan competent va donar trasllat al tribunal dels greus perjudicis que es derivarien del tancament de les instal·lacions de l'EDAR Pinedo III i aquest dicta, el 10 de juliol 2019, acte d'inexecutabilitat per interés públic del cessament d'activitat en l'EDAR de la fase Pinedo III, considerant la proposta de l'administració competent, com a alternativa al tancament de Pinedo III, d'adaptació de la totalitat de les instal·lacions de l'EDAR Pinedo al règim establit en el Decret 201/2008 del Consell, per a la normalització administrativa de l'activitat de depuració.  
El Decret 201/2008, de 12 de desembre, del Consell, dictat a l'empara del previst en la disposició addicional segona de la Llei 2/2006, de 5 de maig, de prevenció de la contaminació i qualitat ambiental, regula la intervenció ambiental de les instal·lacions públiques de sanejament d'aigües residuals.  
L'article 2 del citat Decret estableix que les noves instal·lacions, obres i infraestructures públiques d'evacuació, tractament, depuració i, si és el cas, reutilització d'aigües residuals, així com les obres públiques d'infraestructura per al proveïment d'aigües de caràcter general, es tramitaran com un pla especial, incloent la corresponent avaluació ambiental, i en l'aprovació de la qual es determine que el control de mesures correctores correspon a la Conselleria competent en matèria de medi ambient.  
El Pla especial i projecte bàsic de possibles millores en l'EDAR de Pinedo requerirà per tant la redacció dels documents següents per a satisfer els requisits normatius:  
- Un document inicial estratègic per a la sol·licitud d'inici de l'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla especial i projecte bàsic referits, segons es regula en l'article 50 de la LOTUP.  
- Un projecte bàsic que reproduïsca els que es van utilitzar per a la contractació i execució de les instal·lacions de Pinedo III, que descriga d'una manera sintètica la totalitat del complex i que desenvolupe, a nivell de definició de projecte bàsic, les obres de millores, previstes per al complex.  
- Un pla especial que haurà de redactar-se d'acord amb l'article 43 de la LOTUP.  
En el transcurs de la redacció del Pla especial, es donarà audiència als veïns, que van ser, de fet, els qui van iniciar el procediment legal.  
  
Es pretén evitar totes les molèsties que es generen als veïns del complex de la depuradora en la mesura que siga possible. El format triat donaria cobertura a la Planta en la seua integritat, en considerar-la com un complex que funciona com una unitat.  
  
Documentació aportada  
El 9 de desembre de 2020 el Servei de Planificació de Recursos Hidràulics i Qualitat de les Aigües, de la Direcció General de l'Aigua, remet a l'òrgan ambiental la documentació relativa al Pla especial i projecte bàsic de millores de l'EDAR de Pinedo, indicant el resultat del procés de participació pública i consultes i sol·licitant la declaració d'impacte ambiental, s'adjunta a sol·licitud la documentació següent:  
  
Consultes realitzades a les administracions públiques i públic interessat.  
Respostes rebudes durant la informació pública i les consultes i informe sobre aquestes, concretament:  
Ajuntament de València. Cicle Integral d'Aigua.  
Associació de veïns afectats per l'EDAR de Pinedo.  
Oficina tècnica del Parc Natural de l'Albufera (DG de Medi natural i Avaluació Ambiental).  
Proposta final del Pla especial (desembre 2020).  
Projecte bàsic de millores de l'EDAR de Pinedo (desembre 2020).  
  
Estudi d'impacte ambiental (desembre 2020).  
El 29 d'abril de 2021, es rep informe desfavorable del Servei Territorial d'Urbanisme de València al Pla especial de millores de l'EDAR de Pinedo.  
Revisada la documentació administrativa i tècnica que obra en l'expedient, l'òrgan ambiental va sol·licitar, el 26 de juny de 2021, en virtut l'article 54 de la LOTUP, l'esmena de determinats aspectes relatius tant al Pla especial com al projecte bàsic i al document tècnic d'avaluació ambiental, la remissió de la documentació no rebuda (estudi d'integració paisatgística) i els informes de les administracions públiques afectades que es van considerar determinants per a la resolució de l'expedient d'avaluació.  
El 20 de maig de 2022, el Servei de Planificació de Recursos Hidràulics i Qualitat de les Aigües remet la documentació que a continuació es detalla en contestació al requeriment de juny de 2021 de l'òrgan ambiental:  
1. Versió actualitzada del pla i projecte  
- Estudi d'impacte ambiental, modificat l'01.12.2020.  
- Estudi d'integració paisatgística, modificat el 08.06.2020.  
- Proposta final del Pla especial.pdf. Proposta de Pla especial, modificat el 13.04.2022.  
- Projecte bàsic.pdf. Projecte bàsic, modificat l'01.12.2020.  
2. Documentació remesa per l'EPSAR  
- Nota interna aclariments projecte Pinedo.  
- Informe resum aclaridor de l'escenari adoptat en l'estudi d'olors de l'EDAR de Pinedo (València), signat el 03.03.2022.  
- Addenda aclaridora de mesures ambientals concernents al projecte constructiu, signat el 03.03.2022.  
- Informe favorable de supervisió del projecte constructiu, signat el 24.12.2021.  
- Projecte constructiu, signatura del cap de Servei de Supervisió en data 27.12.2021.  
- Cronograma del Pla d'obra del projecte constructiu.  
3. Informes i oficis emesos i rebuts en relació amb l'expedient amb posterioritat a l'anterior remissió al Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica. SEAE.  
- Informe del Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits. SGENP (de setembre de 2020 i.03.2021).  
- Servei de Lluita contra el Canvi Climàtic i Protecció de l'Atmosfera. SLCCPA de 22.10.2020.  
- Subdirecció General d'Ordenació del Territori i Paisatge. Territori (informes d'11.03.2021; 18.04.2022 i 12.05.2022.  
- Servei Territorial d'Urbanisme de València (de 0 08.03.2021 i 18.03.2022).  
- Nota que detalla les correccions sol·licitades en l'informe anterior, que ja s'han incorporat en l'última versió del Pla especial i projecte bàsic; s'exceptua la confecció del Catàleg de proteccions. S'acompanyarà a l'ofici informatiu que es remetrà al servei territorial d'Urbanisme, on s'informarà que s'ha procedit a sol·licitar la declaració ambiental estratègica i d'impacte del Pla especial i projecte bàsic.  
  
4. Programa de vigilància i control de l'abocament de les aigües residuals de l'emissari submarí EDAR de Pinedo dels anys 2019, 2020 i 2021.  
  
A. Anàlisi del procés d'avaluació.  
A.1) Dades més rellevants del procés d'avaluació  
  
Presentació de la sol·licitud d'inici 03.07.2017  
Requeriment esmena deficiències de documentació 28.07.2017  
Remissió de documentació 22.11.2017  
14.12.2017  
Emissió del document d'abast de l'estudi ambiental i territorial estratègic i del projecte de millores de l'EDAR de Pinedo 24.01.2019  
Participació pública i consultes de la versió preliminar del pla, del projecte, de l'EATE-EIA i resta de documentació exigible, durant un període mínim de 45 dies.  
Data de publicació en el DOGV:   
14.07.2020  
Sol·licitud d'emissió de DATE (amb deficiències) 09.12.2020  
Requeriment per a esmena deficiències en la sol·licitud d'emissió DATE 21.06.2021  
Remissió de documentació i sol·licitud de pronunciament ambiental 20.05.2022  
  
  
  
A.2) Instrument urbanístic i projectes actuals  
A.2.1) Pla especial per a l'execució de l'estació depuradora d'aigües residuals EDAR Pinedo, aprovat en 1990.  
El Pla general de València aprovat definitivament el 28 de desembre de 1988 va establir una reserva de sòl GIS-3 en sòl classificat com a no urbanitzable (full 3 sèrie A) per a la implantació d'en superfície suficient, però sense determinacions concretes que permeteren l'execució directa de les obres d'ampliació d'aquesta, sent aquest precisament l'objecte del Pla especial que estava delimitat al sud pel nou llit del Túria i l'actual Planta depuradora (referida a l'any 1990), a l'est per l'autovia del Saler, al nord per l'horta i l'oest pels blocs d'usos industrials del P.R.I. Mercavalencia, amb una superfície total ordenada de 408.975 m².  
  
El Pla especial preveia el desenvolupament en dues fases establint el quadre de superfícies següent:  
Superfície total ordenada: 408.975 m²  
En la fase primera: 227.625 m²  
En la fase segona: 181.350 m²  
Superfície destinada a vials: 52.088 m²  
Superfície destinada a allotjament de les instal·lacions de depuració : 301.677 m²  
Corresponents a les instal·lacions existents: 65.353 m²  
D'ampliació de les existents en 1a fase : 91.415 m²  
En la segona fase: .144.909 m²  
El Pla especial es va tramitar abans de la de l'entrada en vigor de la legislació sectorial d'impacte ambiental i per tant no va estar sotmés a aquest procediment.  
A.2.2.) Instal·lacions EDAR actuals  
El sistema de tractament i depuració d'aigües residuals de Pinedo consta actualment de tres fases de construcció que es descriuen en la taula resum següent (taula 2 del document de síntesi del EIA).  
D'acord amb les dades recaptades en la situació actual es produeixen durant tot l'any i de manera contínua males olors afectant greument els habitatges confrontants i l'entorn pròxim. També s'incompleixen els nivells sonors nocturns i existeixen altres aspectes relacionats amb l'abocament que poden ser millorats.  
A.3) Alternatives, objectius, abast i contingut de la Planificació (Pla especial que modifica el Pla especial 1990). Inicialment es van estudiar 4 alternatives:  
Alternativa 0: No tramitar el Pla especial  
Això suposaria el tancament definitiu de les instal·lacions de Pinedo III quan s'execute la sentència 633. En aquest cas es tindrien dues alternatives 0.A: Manteniment de la infraestructura, però no utilització, o alternativa 0.B: Desmantellament de la infraestructura.  
En tots dos casos existeixen no solament els costos ambientals d'abocar aigües molt contaminades sobre el medi, sinó també costos legals per sancions per incompliment de les directives europees anteriorment citades.  
Alternativa 1: Tramitar el Pla especial  
La tramitació del Pla especial suposarà el tràmit adequat per a la regularització de la instal·lació conforme al Decret 201/2008, de 12 de desembre, del Consell, pel qual es regula la intervenció ambiental en les instal·lacions públiques de sanejament d'aigües residuals.  
Es permetrà que la fase III de l'EDAR, sistema de Pinedo seguisca en funcionament evitant abocar 303.758 m³/dia d'aigües residuals insuficientment tractades per a assolir els objectius de qualitat d'abocament segons la Directiva 91/271/CEE.  
A més, al costat d'aquesta tramitació s'incorporen una sèrie de mesures de millora sobre les instal·lacions a fi de reduir els problemes de principalment olors i també sorolls al·legats pels veïns.  
Dins de l'alternativa 1, es poden identificar dues alternatives diferents:  
Alternativa 1A: Pla especial aprovat en 1990  
La hipòtesi en la alternativa 1A: suposa respectar la delimitació del Pla especial aprovat l'any 1990 i continuar reservant àmplia superfície per a futures ampliacions.  
Alternativa 1B: Reduir la delimitació del Pla especial a l'EDAR de Pinedo  
La hipòtesi en l'alternativa 1B suposa realitzar una delimitació del Pla especial d'acord amb la totalitat del territori ocupat per les instal·lacions de l'EDAR sistema de Pinedo.  
L'opció triada en la versió preliminar del Pla especial exposat a informació pública i a consulta de les administracions afectades va ser l'alternativa 1A.  
Aquesta alternativa resultava incompatible amb els instruments de Planificació de rang superior (PATIVEL i PAT de l ?Horta) i finalment s'ha dissenyat una nova alternativa Pla especial de millores a l'EDAR de Pinedo, març de 2022) que proposa mantindre la delimitació del Pla especial de 1990, ajustant la classificació i zonificació dels terrenys situats en el seu àmbit a la situació legal vigent, d'acord amb la taula i pla d'ordenació següent (Pla O.1 classificació i zonificació)  
  
  
ZONA CLASSIFICACIÓ DEL SÒL  
Zona definida en el PATODHV com H1 Sòl no urbanitzable protecció agrícola (SNUP-AG)  
Instal·lacions de l'EDAR Sòl no urbanitzable comú (SNU-C)  
Franja oest a l'EDAR Sòl urbanitzable (SUZ)  
Zona confrontant V-15 Sòl no urbanitzable protecció carreteres (SNUP-CR)  
  
  
  
  
  
D'acord amb la memòria justificativa el Pla especial es redacta com una adaptació a la LOTUP del Pla especial de l'any 1990, sense que l'objectiu siga incorporar modificacions en les seues determinacions, mantenint el límit d'aquest.  
El Pla especial servirà per a l'execució de les obres de millora de l'EDAR, en el projecte bàsic adjunt s'estudien les millores que s'estima convenient escometre en tot el sistema de Pinedo i que, per comportar l'execució d'obres, hauran de programar-se per al futur, preveient una successió d'etapes de projecte constructiu de les millores, contractació i execució de les obres i posada en marxa i explotació de les noves instal·lacions.  
Es pretén evitar les molèsties que es generen als veïns del complex de la depuradora en la mesura que siga possible.  
En la redacció del Pla especial també es preveu en la seua franja oest una zona de connexions viàries, amb l'execució d'un vial de connexió en la zona oest de l'EDAR, que compte amb una amplària de 18 metres i que vorejarà les instal·lacions de sanejament.  
També es Planteja en el Pla especial una zona de transició entre l'EDAR i la zona d'horta, on cuidar la transició entre la trama urbana i l'horta, ja que amb això es revalora la qualitat de la imatge visual percebuda des d'espais adjacents. Per a això és important com a idees generals:  
- Dissenyar zones enjardinades integrades en l'entorn. Es tracta d'una zona consolidada, per la qual cosa les mesures es limiten a la millora dels paviments, mobiliari urbà i jardineria en la zona d'accés a l'EDAR.  
- Limitar altures d'edificació màxima: el PATODHV limita les característiques de les edificacions, per la qual cosa no es tracta en el present Pla especial.  
- Mitjançant la infraestructura verda de la ciutat, ordenar els espais de transició entre els usos urbans i l'horta. Potenciar els recorreguts per als vianants i ciclistes de l'entramat urbà, que permeten acostar els ciutadans als paisatges d'alt valor de l'àrea metropolitana i completar així la infraestructura verda de la ciutat de Valencia. En l'àmbit del Pla especial no es localitzen itineraris patrimonials, als quals poder donar continuïtat, per la qual cosa no es Plantegen nous itineraris per als vianants o ciclistes.  
Per tant, per a la zona de transició entre l'EDAR i la zona d'horta des del present Pla especial es proposa que es milloren tant paviments com jardineria i mobiliari urbà.  
  
B) Anàlisi de l'estudi ambiental estratègic estudi d'impacte ambiental  
B.1 Continguts de l'EATE-EIA concordes amb l'annex amb l'annex VII del TRLOTUP i amb l'annex VIII de la Llei 21/2013.  
L'EATE presentat conté, encara que no amb el mateix ordre i idèntica denominació de capítols, els epígrafs i continguts assenyalats en l'annex VII del TRLOTUP.  
B.2 Contingut de l'EATE-EIA d'acord amb el document d'abast  
El document ambiental i la documentació complementària amb els aclariments efectuats en la contestació al requeriment de l'òrgan ambiental de juny de 2021, inclouen els estudis necessaris per al plantejament d'alternatives i per a la justificació de la selecció de solucions plantejades per a la correcció dels efectes negatius significatius especialment quant a l'anàlisi i avaluació de les olors i sorolls.  
  
En relació amb el programa de vigilància i seguiment ambiental en l'apartat de valoració ambiental, s'apunten les millores a introduir incloent en la part dispositiva de l'acord i de la DIA els aspectes que han de ser modificats o complementats.  
  
C) Avaluació del resultat de les consultes realitzades i com s'han pres en consideració per l'òrgan promotor  
C.1) Fase de posada a la disposició del públic  
La documentació tant del Pla especial com del projecte bàsic de millores de l'EDAR de Pinedo es va posar a la disposició del públic mitjançant anunci en el DOGV de 14 de juliol de 2020, en el periòdic Levante EMV i en Las Provincias, registrant-se tres al·legacions-informes que es recullen en l'apartat següent i que han sigut contestades per l'òrgan substantiu.  
Després del requeriment de l'òrgan ambiental de juny de 2021, es van recaptar la resta d'informes que es detallen en l'apartat següent.  
C.2.) Informes de les administracions afectades sobre el Pla especial-projecte de millores EDAR Pinedo aportats per l'òrgan substantiu  
  
Informe de l'Ajuntament de València (Cicle Integral de l'Aigua 09.09.2020).  
Vista la petició d'informe relativa a la versió preliminar del Pla especial de possibles millores en l'EDAR de Pinedo i del projecte bàsic de possibles millores en l'EDAR de Pinedo, els tècnics que subscriuen els cal informar exclusivament en matèria del Servei del Cicle Integral de l'Aigua que:  
L'objecte del projecte bàsic és establir les possibles millores en l'EDAR de Pinedo fonamentalment pel que fa a l'impacte per olor i a l'impacte per soroll que produeixen aquestes instal·lacions, per al compliment de la Sentència 000633/2016, d'11 de gener de 2017, del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana Sala Contenciosa Administrativa Secció Primera  
1. Matèria de sanejament  
En matèria de sanejament, es preveuen actuacions en matèria mediambiental, optimació, condicionament i fiabilitat de les instal·lacions i eficiència energètica.  
En el grup de mesures mediambientals cal destacar les mesures encaminades a la reducció de l'impacte per abocament, mesures segons el parer d'aquests tècnics que es consideren no suficients. Així es considera que,  
1. Per a la reducció de l'impacte per abocament es preveu:  
A) Millora en la reforma del tractament biològic de la línia de tractament de Pinedo I, que pot millorar sensiblement la qualitat de les aigües depurades en els valors de sòlids suspesos, DBO i DQO. Millora aquesta necessària quant a la qualitat de l'efluent, però no suficient, atés que Pinedo I no disposa de sistema de desnitrificació que permeta el tractament terciari de l'aigua i la seua posterior reutilització o abocament per l'emissari amb qualitat adequada. Per això, es considera que la connexió prevista d'eixida de la impulsió de terciari amb l'emissari ha de preveure la desnitrificació per a garantir una millor qualitat d'aigües de les platges i la qualitat adequada per a la reutilització d'aquestes.  
  
B) Dins de les mesures per a la protecció del litoral per millora de la fiabilitat de les instal·lacions, per a assegurar la qualitat de l'aigua de les platges de la ciutat de València, es consideren insuficients i no garanteixen l'eliminació dels abocaments al medi receptor i amb això la millora de la qualitat de les aigües de les platges del sud de la ciutat.  
Es preveu l'ampliació de la capacitat de bombament de l'elevació de Pinedo I, mitjançant la substitució de les dues bombes existents per altres de 170 KW i l'eliminació del caragol d'elevació per una altra d'igual potència que les anteriors amb el rebaix del fossat de bombes de 50 cm tal com es recull en la memòria, la qual cosa no resoldrà els episodis d'alleujat al litoral d'aigües sense tractar.  
Per això, es considera que aquesta mesura no és suficient atés que el rebaix del fossat no garanteix l'eliminació dels abocaments, mantenint-se la retenció en el col·lector nord, i aquest funciona com a depòsit de laminació i produint-se sedimentació a l'interior dels conductes de2.100 mm. Per això, es proposa la construcció d'un depòsit en el col·lector nord a l'entrada de l'EDAR perquè en el punt de lliurament de l'aigua residual a l'EDAR s'efectue en làmina lliure evitant-se l'emmagatzematge en el conducte.  
C) L'actuació prevista en el sobreeixidor general de l'EDAR a l'assarb mitjançant la substitució de les vàlvules de clapeta antiretorn de DN1500, no garanteix l'eliminació dels abocaments a aquest amb producció constant de perjudicis mediambientals en les aigües receptores.  
Cal indicar que d'acord amb el RD 1290/2012 es fa necessària la instal·lació de mesures correctores encaminades a l'eliminació de gruixos i fins existents en l'aigua bruta previ a l'abocament, que no reduïsquen la capacitat d'alleujament però que produïsquen la retenció d'aquests. Per això, s'haurà de preveure la instal·lació de les mesures correctores necessàries per al compliment de la normativa vigent, ja que amb el que es proposa no es garanteix el compliment total d'aquesta normativa.  
Així mateix, cal recordar que en les al·legacions presentades per aquest ajuntament a l'estudi d'impacte ambiental del projecte d'ampliació de l'EDAR Pinedo II es va sol·licitar la instal·lació de sistemes de control d'abocaments ocasionals a l'assarb amb mesurament de càrregues contaminants en continu, petició que segueix sense recollir-se en el present document.  
De la mateixa manera, en l'informe favorable de la declaració d'impacte ambiental del projecte d'ampliació de l'EDAR Pinedo II, al punt 5 s'exigeix el manteniment d'un cabal ecològic en l'assarb de Pinedo mitjançant l'aportació d'aigües depurades que impedisca l'estancament de les aigües en el canal, acció que no s'està realitzant, que provoque un estat variable de l'aigua del canal.  
Amb tot això es conclou que les accions previstes per a la reducció de l'impacte per abocament al mitjà receptor es consideren insuficients i s'hauran de preveure.  
a) La construcció d'un depòsit de regulació en l'entrada de les instal·lacions que permeten un procés de depuració a cabal constant absorbint-se els pics de les hores vall i punta d'entrada de cabal, amb la qual cosa s'evitaria que es produïsquen abocaments en l'assarb i, per tant, que aquests arriben a la mar com ocorre cada vegada que plou en l'àrea metropolitana de València.  
b) Les mesures correctores necessàries en el sobreeixidor general de l'assarb per a l'eliminació de gruixos i fins presenten en els episodis d'alleujament.  
c) Aportació del cabal ecològic d'aigües depurades per a la millora de les aigües del canal.  
2. Matèria de proveïment d'aigües  
Es preveu afecció de les pantalles fonoabsorbents en la zona de la Carrera del Riu sobre la canonada arterial DN 400 mm que discorre per la mateixa carrera, en alguna zona fins i tot dins del clos de l'EDAR Pinedo o davall just d'aquest.  
Per això, serà necessari el desviament de la citada canonada arterial on concretament corresponga, i en tot cas, el traçat complet de la canonada DN 400 mm citada haurà d'ajustar-se al viari proposat en la revisió del PGOU de 2010.  
Els treballs de desviament de les infraestructures en servei hauran de ser executats per la concessionària EMIVASA en virtut de la reserva establida en la vigent concessió, i seran a càrrec del causant del desviament.  
  
Informe de la Direcció General de Política Territorial i Paisatge (11.03.2021, 1r informe, 2n informe d'Ordenació del Territori de 0 04.05.2022 i 2n informe d'Infraestructura Verda i Paisatge de 28.04.2022)  
11.03.2021, 1r informe.  
Les consideracions finals de l'informe indiquen:  
En relació amb les consideracions d'ordenació del territori i amb les d'infraestructura verda i paisatge és necessari precisar que:  
No existeixen afeccions d'inundabilitat que s'indiquen en l'àmbit del Pla especial EDAR Pinedo.  
No es compleixen les determinacions establides en l'article 13 de la Normativa del PATIVEL en els quals els sòls de la franja de 1.000 metres en estat rural, no podran ser reclassificats i mantindran la situació bàsica rural, especialment els que es troben en l'àmbit estricte (zona de 500 metres), excloent la part ja ocupada per les instal·lacions de l'EDAR. No obstant l'anterior, d'acord amb el article 7.2. d'aquesta normativa, ha de prevaldre el que determine la normativa del PAT de l ?Horta.  
No es compleixen les obligacions derivades dels articles 15 i 17 de la normativa el PAT d'ordenació i dinamització de l'Horta de Valencia, quant a la classificació i zonificació del sòl en estat rural.  
  
Cal considerar les determinacions que estableixen els articles 22 i 24 de la normativa citada, així com la Directriu 444 de l'ETCV, en relació amb els vectors de connexió i els corredors ecològics i funcionals.  
  
El P.E. no és compatible amb la infraestructura verda aprovada en l'àmbit en relació amb l'ocupació de la zona de sòl en estat rural que serveix de corredor amb els àmbits litoral i de l'Horta Sud del nou llit del riu Túria. Hauria d'entendre's com a excepció recollida en la normativa la zona de les instal·lacions que es troba en funcionament.  
  
No pot considerar-se compatible amb el paisatge l'ampliació proposada, ja que afecta una unitat de paisatge d'alt valor i els recursos paisatgístics existents.  
Per tot això s'entén que la continuació del tràmit del P.E. requereix modificar i adequar la descripció justificativa i els Plans d'ordenació a les determinacions exposades i recollides en aquestes consideracions finals o bé donar tràmit, únicament a la part del «Projecte bàsic de possibles millores de l'EDAR de Pinedo a València» entenent com a tal les modificacions necessàries de les instal·lacions existents per a minimitzar els afeccions (sorolls, olor, abocaments, etc.) sobre la població, el medi rural protegit, els recurs hidrològics, el medi litoral i el patrimoni natural i material de l'entorn.  
  
Conclusions  
Per tot l'anterior es considera que la «Versió preliminar del Pla especial i el projecte bàsic de les possibles millores de l'EDAR de Pinedo a Valencia» és incompatible amb la classificació del sòl de l'àmbit en estat rural i compatible en l'àmbit d'aplicació de les millores de les instal·lacions, tenint en compte les consideracions finals exposades, i ateses les determinacions normatives citades i els aparells anteriors de l'anàlisi realitzada.  
  
2n Informe d'Ordenació del Territori (sobre la proposta final del P.E..03.2022).  
Consideracions finals  
Es compleixen les obligacions dels articles 15 i 17 de la normativa del PATODHV quant a la classificació i zonificació del sòl en estat rural.  
Es tenen en compte les determinacions que, respecte dels vectors de connexió i dels corredors ecològics i funcionals, estableixen els articles 22 i 24 de la normativa del PATODHV.  
  
Conclusió  
Per tot l'exposat es considera que la «Proposta final del Pla especial de possibles millores de l'EDAR de Pinedo a València» és compatible en relació amb la classificació del sòl de l'àmbit en estat rural, ateses les determinacions normatives citades en els apartats anteriors i en l'informe anterior respecte del Pla d'acció territorial d'ordenació i dinamització de l'Horta de València.  
  
2n Informe d'Infraestructura Verda i Paisatge (sobre la proposta final del P.E..03.2022).  
Havent-se emés informe referent a la incidència en el paisatge i de la compatibilitat amb la infraestructura verda del P.E. citat, s'aporta nou document d'aquest, denominat «Proposta final del Pla especial de possibles millores en l'EDAR de Pinedo» (març 2022), així com «Projecte bàsic de possibles millores en l'EDAR de Pinedo» (desembre 2020), acompanyats de l'estudi d'integració paisatgística (febrer 2020) i l'estudi d'impacte ambiental (juny 2020) ja aportats en l'anterior sol·licitud d'informe.  
Analitzada aquesta documentació, s'observa la modificació de l'abast del P.E., de manera que l'àmbit zonificat d'aquest com a horta de protecció especial grau 1 (H1) pel Pla d'acció territorial d'ordenació i dinamització de l'Horta de València (PATHV), aprovat pel Decret 219/2018, de 30 de novembre, del Consell, es classifica com a «Sòl no urbanitzable protecció agrícola (SNUP-AG)» i se zonifica com a «Zona rural protegida agrícola (ZRP-AG)». Així mateix, l'àmbit ocupat per l'EDAR, es classifica com a «Sòl no urbanitzable comú (SNU-C)» i se zonifica com a «Zona rural comuna (ZRC)» de la «Xarxa primària d'infraestructures i serveis urbans (PQI)», i l'àmbit lliure a l'oest d'aquesta es classifica com a «Sòl urbanitzable (SUZ)» i se zonifica com a «Zona de nou desenvolupament industrial (ZND-IN)» de la xarxa secundària de dotacions («Zones verdes. Espais lliures (SEL)» i «Comunicacions xarxa viària (SCV)»).  
Per això, i atés que es preserva com a zona rural protegida l'àmbit definit com a tal pel PATHV, no resulten necessàries les modificacions en matèria de paisatge requerides en l'anterior informe emés, considerant-se la proposta del P.E. compatible amb el paisatge i la infraestructura verda de l'àmbit, de conformitat amb el text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, aprovat pel Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell.  
En tot cas, juntament amb els projectes que puguen elaborar-se per a les obres previstes sobre les instal·lacions existents, haurà de justificar-se si existeix incidència en el paisatge o no, a fi de determinar si cal acompanyar cada projecte d'un estudi d'integració paisatgística. En cas afirmatiu, per a l'elaboració d'aquest haurà de tindre's en compte les qüestions plantejades en l'informe tècnic emés en data 11 de març de 2021 per aquesta direcció general, i adoptar-se mesures per a la materialització del vector de connexió de la infraestructura verda previst en el PATHV, en la zona nord-est de l'EDAR.  
A més, qualsevol proposta d'ampliació futura haurà d'atendre igualment l'indicat en aquest informe en relació a la caracterització i valoració del paisatge (que inclourien la participació pública) i garantir en tot cas la seua compatibilitat amb el paisatge i la infraestructura verda.  
  
  
Informe del Servei de Lluita Contra el Canvi Climàtic i Protecció de l'Atmosfera (22.10.2020).  
En relació amb la consulta de la versió preliminar del Pla especial i projecte bàsic de possibles millores en l'EDAR de Pinedo, d'acord amb el Decret 201/2008, de 12 de desembre, així com amb l'article 53 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, aquest servei informa que:  
D'acord amb la informació proporcionada per la Direcció Territorial de València, actualment l'EDAR de Pinedo disposa d'autorització d'emissions a l'atmosfera atorgada al juny de 2020 pel director territorial de València, per a la instal·lació EDAR PINEDO 2 amb número d'identificació mediambiental 9765547615, situada en camí Anouers, s/n, al terme municipal de Pinedo (València), a l'empresa UTE AVSA SAU DAM EDAR Pinedo III, que exerceix l'activitat de tractament d'aigües residuals.  
Amb data 9 de juliol de 2020, el director territorial de València emet resolució de canvi d'empresa gestora responsable del compliment de l'autorització d'emissions a l'atmosfera a favor de l'UTE GOM-SAU-DAM Pinedo IV.  
D'acord amb l'autorització d'emissions de la Direcció Territorial de València actualment l'EDAR de Pinedo desenvolupa les activitats següents d'acord amb l'annex IV de la Llei 34/2007, de 15 de novembre, de qualitat de l'aire i protecció de l'atmosfera.  
  
Activitat grup codi  
Tractament d'aigües residuals en els sectors residencial o comercial entre plantes amb capacitat de tractament 100.000 habitants equivalents Y 92 12 14 04  
Processos industrials amb combustió. calderes de P.t.n.  
<5 MWt i 1 MWt B 55 95 84 78  
Equips de combustió de P.t.n.  
<5 MWt i 1 MWt D 46 24 54 36  
  
  
No obstant això, revisada la documentació del projecte, la utilització de biogàs generat en els processos per a l'obtenció d'energia constitueix una valorització energètica de residus i per tant l'activitat realitzada pertanyeria al grup A del catàleg d'activitats potencialment contaminants de l'atmosfera.  
Atés que les millores suposen l'adaptació de les instal·lacions i, per tant, la substitució d'equips actuals i l'existència de nous focus d'emissió, s'hauran de comunicar els canvis a l'òrgan competent, d'acord amb l'article 7 del Decret 228/2018, de 14 de desembre, del Consell, i per tant remetre la documentació que s'especifica en l'annex I del citat Decret.  
  
Informe del Servei Territorial d'Urbanisme de València  
Es transcriu a continuació l'informe de 22.04.2021 (en cursiva) i l'anàlisi del compliment de cadascuna de les observacions efectuades en l'informe posterior de 0 06.04.2022  
«En referència al Pla especial i projecte bàsic de possibles millores en l'EDAR de Pinedo, al municipi de Valencia, promogut per la Direcció General de l'Aigua, de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, s'emet informe, en matèria d'urbanisme, en els termes següents.  
1. Tramitació  
En l'ofici de sol·licitud d'informe a aquest Servei Territorial d'Urbanisme de València, s'indica que l'informe se sol·licita d'acord amb l'art. 53 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana (d'ara en avant, LOTUP). Per tant, es considera que el pla està en la fase de consulta a les administracions públiques afectades de la versió preliminar del Pla especial.  
El present informe s'emet en compliment de l'informe en matèria d'urbanisme que correspon al Servei Territorial d'Urbanisme de València, en la seua condició d'administració pública afectada, per aplicació de l'art. 48.d), en relació amb l'art. 53.2, de la LOTUP. No obstant això, respecte a la versió final del Pla especial, una vegada realitzada la seua avaluació ambiental, haurà d'emetre's informe en matèria d'urbanisme pel titular de la Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat, a,b l'informe previ de la Comissió Territorial d'Urbanisme de València, per aplicació de l'art. 44.3 de la LOTUP, en relació amb els arts. 3.7, 7.1 i 7.2, del Decret 8/2016, de 5 de febrer, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament dels òrgans territorials i urbanístics de la Generalitat.  
En la documentació analitzada, es justifica la tramitació del Pla especial per aplicació de l'art. 2 del Decret 201/2008, de 12 de desembre, del Consell, pel qual es regula la intervenció ambiental en les instal·lacions públiques de sanejament d'aigües residuals.  
Ara bé, el citat precepte indica: «Les activitats, obres i infraestructures referides en l'article 1 del present Decret es tramitaran com un pla especial, incloent la corresponent avaluació ambiental, i en l'aprovació de la qual es determine que el control de mesures correctores correspon a la conselleria competent en matèria de medi ambient».  
  
És a dir, no hauria sigut necessària la tramitació d'un pla especial, sinó la tramitació del projecte bàsic pel procediment pel qual es tramiten els plans especials.  
En l'apartat 1.1.3 de la memòria informativa i en l'apartat 3 de la memòria justificativa, s'indica que «El Pla especial es redacta com una homologació a la LOTUP del Pla especial de l'any 1990, sense que l'objectiu siga incorporar modificacions en les seues determinacions». Ara bé, no és necessari homologar els Plans vigents a la LOTUP, per aplicació de la disposició transitòria segona, apartat 1, de la LOTUP: «Els municipis no estaran obligats a promoure un expedient d'adaptació del seu planejament urbanístic a la present llei».  
  
En qualsevol cas, atés que s'han d'introduir modificacions en l'ordenació urbanística, com resulta de les observacions que s'assenyalen en el present informe, escau continuar amb la tramitació del Pla especial, i la seua homologació, per aplicació de la disposició transitòria segona, apartat 4, de la LOTUP.  
A més, el Pla especial, amb les modificacions que més endavant es concretaran, és un instrument adequat per a establir l'ordenació de projectes d'obres, serveis o activitats que siguen d'interés general, com preveu l'art. 43.1 de la LOTUP.  
Segons la documentació aportada, es continua la tramitació del Pla especial i s'eliminen les referències a l'homologació de la LOTUP del Pla especial de 1990.  
En conseqüència, es considera esmenada aquesta observació.  
2. Documentació  
Analitzada la documentació que incorpora el Pla especial, s'adverteix que no s'ha presentat una memòria de sostenibilitat econòmica. En l'apartat 8 de la memòria justificativa, s'indica que «en tractar-se d'un equipament dotacional ja consolidat, no es considera necessària la redacció d'una memòria de sostenibilitat econòmica en el present Pla especial». No obstant això, el Pla especial incorpora unes mesures en les instal·lacions existents per a reduir els efectes ambientals, que han de considerar-se en la memòria de sostenibilitat econòmica i justificar que l'organisme públic al qual s'imputen pot assumir-les. A més, ha de valorar-se el cost de manteniment de les millores proposades. D'altra banda, s'han de realitzar obres d'urbanització per a resoldre la transició entre les instal·lacions de l'EDAR i la zona d'horta confrontant, així com nous viaris en el perímetre de les instal·lacions. La memòria de sostenibilitat econòmica ha de determinar a quin organisme públic s'imputen aquestes actuacions d'urbanització i la capacitat de la hisenda pública corresponent per a assumir aquells costos.  
  
Cal recordar que l'art. 22.4 del Reial decret legislatiu 7/2015, de 30 d'octubre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de sòl i rehabilitació urbana estableix el següent: «La documentació dels instruments d'ordenació de les actuacions de transformació urbanística haurà d'incloure un informe o memòria de sostenibilitat econòmica, en el qual es ponderarà, en particular, l'impacte de l'actuació en les hisendes públiques afectades per la implantació i el manteniment de les infraestructures necessàries o la posada en marxa i la prestació dels serveis resultants, així com la suficiència i adequació del sòl destinat a usos productius». I la memòria de sostenibilitat econòmica també s'exigeix com a documentació dels plans especials, per aplicació de l'art. 43.2.a.4t de la LOTUP.  
S'ha inclòs en la documentació del pla especial una memòria de sostenibilitat econòmica que avalua l'impacte econòmic de l'actuació en l'entitat EPSAR que executarà les obres i realitzarà el manteniment de les instal·lacions.  
En conseqüència, es considera esmenada aquesta observació.  
3. Actuació proposta  
L'objecte del Pla especial i del projecte bàsic és la introducció de mesures correctores en les instal·lacions de depuració d'aigües existents per a millorar la integració en el seu entorn. Es plantegen mesures protectores, mesures compensatòries i mesures preventives, que s'adscriuen a les diferents fases: fase de construcció i fase d'explotació.  
  
Amb caràcter general, el Pla especial classifica els terrenys com a sòl no urbanitzable i els qualifica com a «Xarxa primària dotació d'infraestructures i serveis urbans (PQI)». Aquesta qualificació és equivalent a la d»Infraestructura bàsica i de serveis: depuració d'aigües residuals (GIS-3)», que tenen els terrenys en l'ordenació vigent.  
  
4. Planejament vigent  
En l'àmbit d'actuació estan vigents els instruments següents:  
  
- Pla especial de l'estació depuradora de Pinedo, promogut pel Consell Metropolità d'I'Horta, aprovat definitivament per la Resolució de data 21 de maig de 1990, del conseller d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports. La citada Resolució es va publicar en el DOGV de 25 d'octubre de 1990.  
- Decret 219/2018, de 30 de novembre, del Consell, pel qual s'aprova el Pla d'acció territorial d'ordenació i dinamització de l'Horta de València (d'ara en avant, PATODHV).  
- Decret 58/2018, de 4 de maig, del Consell, pel qual s'aprova el Pla d'acció territorial de la infraestructura verda del litoral de la Comunitat Valenciana i el Catàleg de Platges de la Comunitat Valenciana (d'ara en avant, PATIVEL).  
De conformitat amb l'art. 16.4.b) de la LOTUP, els plans d'acció territorial poden modificar les determinacions de l'ordenació estructural dels plans d'àmbit municipal.  
En conseqüència, en el present cas, el Pla especial que es va aprovar l'any 1990 ha sigut modificat pel PATODHV i pel PATIVEL.  
  
El PATIVEL i el PATODHV s'apliquen des del moment de la seua entrada en vigor, amb les conseqüències, quant a la modificació del planejament municipal, que s'han indicat.  
Per tant, és errònia la justificació que es fa en els apartats 2.7.3.3 i 7.2.7.1 de la memòria informativa que, en ésser el document d'abast anterior a l'aprovació d'aquests plans territorials, no resulten aplicables.  
D'altra banda, en diverses parts del document es fan referències a la revisió simplificada del Pla general d'ordenació urbana de València. No obstant això, aquest document no està aprovat i la seua tramitació va deixar d'estar activa fa diversos anys, per la qual cosa no es poden tindre en compte les seues determinacions a l'efecte del present Pla especial.  
En els apartats 4.3.5.8 i 6.6.8.6. de la memòria informativa, es reconeix l'ampliació en aquest àmbit del PATIVEL i del PATODHV  
En l'apartat 3.9.0.5. de la memòria informativa, es continuen mantenint les referències a les determinacions i a l'ordenació establida en el document de revisió simplificada del Pla general d'ordenació urbana de València. Ja es va indicar en l'anterior informe que aquest document no està aprovat i que no es poden tindre en compte les seues determinacions. Per tant, haurà d'eliminar-se tot el contingut del citat apartat de la memòria informativa  
En conseqüència, no es considera esmenada íntegrament aquesta observació.  
5. Observacions  
1. El Pla especial ha d'adaptar-se als plans d'acció territorial vigents en el seu àmbit (PATIVEL i PATODHV). A aquest efecte, regirà el que informe el departament competent en la gestió d'aquests plans, és a dir, la Direcció General de Política Territorial i Paisatge.  
  
D'acord amb l'indicat en el document denominat «Informe per al Servei Territorial d'Urbanisme« que es presenta juntament amb la nova versió del Pla especial, s'introdueixen canvis en diversos apartats de la documentació del Pla especial per a complir les determinacions que resulten aplicables del PATIVEL i del PATODHV. Tal com ja es va indicar en l'anterior informe, serà la Direcció General de Política Territorial i Paisatge el departament que verifique el compliment dels citats plans d'acció territorial.  
En conseqüència, pel que respecta a les competències d'aquest servei, es considera esmenada aquesta observació.  
2. La qualificació de sòl com a «Xarxa primària dotació d'infraestructures i serveis urbans (PQI)» ha de limitar-se a les instal·lacions de depuració existents; i s'eliminarà aquesta qualificació urbanística dels terrenys classificats com a horta de protecció especial grau 1 (H1).  
Es limita la qualificació PQI a les instal·lacions de l'EDAR i es respecta la qualificació d'horta de protecció especial grau 1 que estableix el PTODHV en la zona aquest de l'EDAR.  
En conseqüència, es considera esmenada aquesta observació.  
3. La classificació del sòl que es reflecteix en el Pla O.1 no compleix els criteris de l'art. 28, en relació amb l'art. 25, de la LOTUP. És incorrecte mantindre la classificació del sòl que es va establir en el Pla especial de l'any 1990, principalment en la zona oest del Pla especial. En aquesta zona, els vials proposats en el Pla especial no estan urbanitzats, per la qual cosa no es poden classificar com a sòl urbà, segons l'art. 28.3 de la LOTUP. S'haurà de reajustar la qualificació PQI a la parcel·la de l'EDAR, i la franja oest haurà de classificar-se com a àmbit de connexions exteriors a l'EDAR, incloent els vials proposats en aquest àmbit; i es classificaran com a sòl urbanitzable.  
La franja oest del Pla especial es classifica com a sòl urbanitzable. No obstant això, no s'ha advertit cap determinació en el Pla especial per a la urbanització d'aquests terrenys, ni com a àmbit de connexions exteriors de l'EDAR ?tal com es plantejava en l'anterior informe- ni com a unitat d'execució. Haurà d'incloure's en la documentació del Pla especial una fitxa de gestió o determinacions en les normes urbanístiques en les quals es concreten els mecanismes urbanístics per a la gestió (obtenció el sòl i programació) i urbanització d'aquest àmbit de sòl urbanitzable.  
En conseqüència, no es considera esmenada íntegrament aquesta observació.  
4. L'ordenació urbanística que establisca el Pla especial ha de resoldre la transició entre les instal·lacions de l'EDAR i la zona d'horta confrontant. El vial que discorre entre l'EDAR i la zona d'horta de la Carrera del Riu, o la franja entre totes dues zones, han de tindre un tractament urbanístic, o incloure en el Pla especial unes directrius, perquè aquella transició siga correcta.  
No s'estableix cap ordenació concreta que resolga la transició entre l'EDAR i la zona d'horta de la Carrera del Riu. La correcció a l'observació indicada en l'anterior informe es limita a reproduir en les normes urbanístiques del Pla especial l'art. 27 de la normativa del PATODHV. Però, no es resol l'adequada transició entre aquelles dues zones.  
  
En tot cas, com es considera una matèria de compatibilitat amb el PATODHV, regirà el que indique la Direcció General de Política Territorial i Paisatge.  
En conseqüència, no es considera esmenada aquesta observació.  
5. En l'àmbit del Pla especial, sí que hi ha elements de la infraestructura verda, en contra del que s'afirma en els apartats 3.7.8 i 3.8 de la memòria justificativa, per la qual cosa hauran de definir-se segons els criteris que, sobre aquest tema, indique la Direcció General de Política Territorial i Paisatge.  
S'incorporen, en diversos apartats de la memòria justificativa i en el pla d'informació I.9, els elements que formen part de la infraestructura verda. Sense perjudici del que informe la Direcció General de Política Territorial i Paisatge, la infraestructura verda és una determinació de l'ordenació estructural (art. 21.1.b de la LOTUP) i, com a tal, ha d'incloure's en els documents amb eficàcia normativa del Pla especial, és a dir, els plans d'ordenació i les normes urbanístiques.  
En conseqüència, no es considera esmenada aquesta observació.  
6. L'apartat 4.5 de la memòria justificativa, referit a la perspectiva de gènere, conté referències genèriques sobre la matèria, però sense analitzar la seua aplicació al Pla especial.  
I no es tracten matèries com a accessibilitat, mobilitat sostenible, seguretat, que sí que han de resoldre's amb criteris de perspectiva de gènere en els espais públics que s'inclouen en l'àmbit del Pla especial, per exigències de l'annex XII de la LOTUP; principalment, en el viari que envolta les instal·lacions de l'EDAR.  
S'han afegit apartats concrets per a desenvolupar aquesta determinació, i tenint en compte la conformació de l'actuació amb un gran equipament d'infraestructura de serveis i una zona agrícola d'horta, es considera suficient la correcció efectuada en aquesta matèria.  
En conseqüència, es considera esmenada aquesta observació.  
7. En l'àmbit del Pla especial, a l'entorn de la Carrera del Riu, existeixen elements que han de ser catalogats, encara que no siguen béns de rellevància local. El Catàleg estructural del Pla general de València no és suficient, a aquest efecte, ja que només inclou béns d'interés cultural i béns de rellevància local, però no els béns catalogats. I, d'altra banda, hui dia, el Catàleg del PATODHV, al qual es remet el Pla especial, no està aprovat. En conseqüència, ha d'elaborar-se un catàleg del Pla especial, que incloga els béns de rellevància local i els elements catalogats, en aplicació de l'art. 43.2.b.2n de la LOTUP.  
  
En la documentació aportada es reitera la informació del Catàleg estructural del pla general de València. Ja es va indicar en l'informe anterior que això no és suficient, ja que aquest catàleg només inclou béns d'interés cultural i béns de rellevància local. L'art. 43.2.b.2n de la LOTUP exigeix que en els plans especials s'incloga un catàleg de béns i espais protegits. Aquest document és un instrument d'ordenació mitjançant el qual es determinen aquells elements territorials, espais o béns immobles que, per raó dels seus especials valors culturals, naturals, paisatgístics o altres, requereixen d'un règim de conservació específic i, en el seu cas, l'adopció de mesures cautelars de protecció o de foment i posada en valor, segons l'art. 42.1 de la LOTUP. Tot això sense perjudici de l'informe que s'emeta per part del departament de la Generalitat competent en matèria de patrimoni cultural valencià.  
  
En conseqüència, no es considera esmenada aquesta observació.  
8. Ha de resoldre's la coordinació amb el Pla especial de la ZAL del port de Valencia, ja que en els plans O.1 i O.2 se superposa l'ordenació del Pla especial de l'EDAR als vials de vora del Pla especial de la ZAL.  
  
S'ajusta el límit del Pla especial al límit del Pla especial de la ZAL.  
  
En conseqüència, es considera esmenada aquesta observació.  
9. En l'apartat 9.9.9.4 de la memòria informativa es fa referència al Pla d'acció territorial de caràcter sectorial de corredors d'infraestructures, que és un document que no està vigent, ja que va ser anul·lat per sentència judicial.  
S'elimina l'anterior apartat 8.3.7.3 de la memòria informativa, que feia referència al Pla d'acció territorial de caràcter sectorial de corredors d'infraestructures.  
En conseqüència, es considera esmenada aquesta observació.  
6. Conclusió  
A la vista de tot el que antecedeix, s'emet informe desfavorable sobre Pla especial i projecte bàsic de possibles millores en l'EDAR de Pinedo, al municipi de València, a causa de la falta de documentació i de les observacions indicades anteriorment.  
  
Conclusió  
A la vista de tot el que antecedeix, s'emet informe desfavorable a la proposta final del Pla especial de possibles millores en l'EDAR de Pinedo, al municipi de València, a causa de les observacions indicades anteriorment (apartats 4, 5.3, 5.4, 5.5 i 5.7).  
  
Veïns interessats EDAR Pinedo (23.09.2020)  
El representant de 35 veïns interessats de Pinedo efectua una sèrie de consideracions generals, exposa la situació actual, analitza els informes pericials odorífers de l'estudi d'impacte ambiental i efectua les conclusions següents:  
«La proposta de millores de la Planta és sens dubte insuficient i no fa possible l'aprovació del Pla especial de la Planta.  
En aquest sentit, l'estudi d'impacte ambiental, almenys pel que fa a emissions odoríferes, principal element considerat per a l'execució de les millores de la Planta, s'allunya totalment dels criteris tècnics establits, ja siga per la legislació comparada, els projectes de lleis existents a Espanya o les mateixes resolucions de la Generalitat Valenciana, per a proposar uns límits d'emissions totalment inacceptables que quasi fan riure, i que la seua convalidació en seu administrativa només seria possible mitjançant el dictat, a gratcient, d'una resolució injusta amb les conseqüències legals que això comporta.  
Per això es demana que es proposen noves actuacions en la Planta que possibiliten que aquestes no emeten olors, sorolls, vibracions molestes, així com emissions perjudicials per a la salut.  
En aquest sentit i en el punt de mesurament d'olors que hauran de ser mesurades en unitats d'olor europees, es demana que qualsevol emissió per part de la Planta tinga el caràcter d'infracció greu i que es publicite com a molt greu quan supere 3 unitats de ouE/m³ en percentil 98.  
Aquest Pla especial, atesa la proximitat de la Planta a un nucli habitat, establirà especials sistemes de control.  
En aquest sentit s'ordenarà el control trimestral, de manera indefinida de les possibles olors emeses per la Planta en el polígon format per la seua fita est de la Planta i l'autopista del Saler (zona on es troben els habitatges dels meus representats).  
Aquest control s'efectuarà en immissió, per mitjà d'olfactometries de camp, realitzades per una per una entitat de reconegut prestigi, l'import de les quals serà satisfet per l'Administració.  
Així mateix, s'instal·laran a costa de l'administració, fora de la Planta i en el polígon abans referit, unitats de control d'emissions d'aquells elements que pogueren ser perjudicials per a la salut, inclosos sorolls, que controlaran aquestes de manera constant i les lectures de les quals puguen ser consultades en temps real pel públic en general via internet.  
L'emissió d'elements nocius es caracteritzarà en el pla especial com a infracció greu o molt greu depenent del seu nivell de lesivitat.  
  
A més respecte del soroll del trànsit rodat que dona servei a la Planta, s'habilitaran nous accessos allunyats el més possible del nucli urbà i es modificarà el paviment per a substituir-lo per un altre de menor impacte sonor.  
Per descomptat les instal·lacions hauran d'adaptar-se al llarg de la seua vida útil a les millors tècniques disponibles en cada moment.  
Si en l'actualitat no existeixen tècniques disponibles que possibiliten el compliment d'aquests límits d'emissió, especialment en punts d'olors, simplement la instal·lació no pot complir amb la legislació vigent i per tant el seu Pla especial, a risc d'incórrer en greus responsabilitats, no pot ser aprovat.»  
  
Servei d'Espais Naturals (Parc Natural de l'Albufera) (04.09.2020 i 18.03.2021, que reitera el contingut de l'informe de 2020).  
Els terrenys de l'EDAR en els quals es realitzaren les obres es troben fora de l'àmbit del Parc Natural de l'Albufera, però part de les aigües de l'estació són reutilitzades dins del seu àmbit, concretament es distribueixen pels terrenys de la comunitat de regants de la séquia de l'Or (termes de València i Alfafar).  
La resta de les aigües les aboca en el Mar Mediterrani, des d'on poden arribar a les platges de Pinedo i El Saler, incloses en el parc natural, i a la franja marina que forma part de la Xarxa Natura 2000, situada enfront de la costa, entre El Saler i Cullera.  
Tant per la quantitat d'aigua que aboca com per la seua proximitat, l'activitat de l'EDAR de Pinedo té una influència notable sobre l'estat dels ecosistemes de la meitat nord del Parc Natural del a Albufera, i especialment del llac del a Albufera. El parc forma part de la Xarxa Natura 2000, ja que està catalogat com LIC i ZEPA, i és una zona humida d'importància internacional.  
Com ja es va informar en 2018, la principal afecció de l'explotació de les obres consisteix en la producció i abocament d'aigües residuals depurades en l'àmbit del parc natural o en àrees on poden afectar les platges del parc o a l'àmbit marí de la Xarxa Natura 2000, i la producció i ús de fangs en l'àmbit del parc.  
Si bé aquest abocament és objecte d'autorització per part de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer i, per tant, entenem ha de ser objecte d'un expedient propi, en el pla especial es detalla la destinació d'aquestes aigües i la DIA que es va realitzar en el seu moment per a aprovar el Pla especial al qual aquest pretén substituir, igualment establia la destinació dels cabals, per tant, entenem que aquest document ha d'entrar a considerar aquesta qüestió.  
Per això, reiterem que el pla especial ha d'expressar de manera clara la destinació de l'aigua depurada, així com els paràmetres de l'abocament. En l'informe de 2018, aquest servei indicava; «Atesa la situació de gran escassetat d'aigua en la conca del Xúquer en general i en la de l'Albufera en particular, les aigües depurades de Pinedo poden jugar un important paper per a la seua utilització (amb els condicionants indicats en les DIA, que regulen el seu ús a l'entorn del parc) per a reg de l'arrossar de l'entorn del llac, així com per a la substitució d'aigües de reg i alliberar cabals de bona qualitat per al parc. Per això, seria de gran interés que el pla especial en redacció en l'actualitat preveja l'ús previst de l'efluent de l'EDAR una vegada aplicats els nous tractaments, a fi de determinar els paràmetres adequats per a l'abocament i per tant els tractaments que han de tindre's en compte a l'hora de redactar el projecte definitiu.»  
No obstant això, el projecte en consideració únicament detalla la reserva d'unes quantitats diàries d'aigua per a ús al parc, obviant que la declaració d'impacte vigent de l'abocament de la depuradora condiciona la seua utilització al parc natural al seu pas pels camps agrícoles quan en aquests es cultiva l'arròs, és a dir, durant 4 mesos a l'any.  
  
Tampoc es realitza cap previsió sobre la destinació de la resta dels cabals, i molt menys a la possible substitució d'altres regs amb la finalitat d'alliberar cabals per al parc natural.  
Tampoc hi ha adequada informació dels paràmetres d'abocament que pretenen aconseguir-se ni dels mecanismes de control d'aquests paràmetres. En l'informe de 2018, insistim en el següent:  
«El projecte bàsic no explica els nivells de fòsfor de l'efluent quan les instal·lacions objecte d'aquest expedient entren en funcionament. El fòsfor és un indicador fonamental de la contaminació de les aigües en el medi natural, sent els seus nivells més reduïts com més gran és la qualitat d'aquesta.   
Si bé la Directiva del Consell 91/271/CEE estableix uns nivells límit de fòsfor total d'un màxim d'1 mg/l, per a EDAR de més de 100.000 e-h, els requeriments en espais sensibles dedicats a la conservació de la biodiversitat han de ser molt majors, especialment en casos com el de l'Albufera en el qual les aigües dels efluents no es dilueixen sinó que es concentren per la falta de suficient flux. Per això, el projecte ha d'estudiar la possibilitat de reduir el fòsfor a una quantitat màxima mitjana de 0,4 mg/l. Igualment, ha d'estudiar la possibilitat d'aconseguir part de l'efluent amb un màxim de 0,1 mg de fòsfor, per a les aigües que pretenguen reutilitzar-se per als fins previstos en el projecte «Ordenació i terminació de la reutilització d'aigües de Pinedo», en compliment de la DIA corresponent, emesa pel Ministeri de Medi Ambient.»  
  
En tot cas, el tractament ha d'assegurar que l'abocament complisca els límits que va establir la DIA, de 10 mg/l de N, el límit de 0,6 mg/l de P establit per al parc pel pla de conca en vigor, i com els límits màxims d'emissió per a altres paràmetres en zones sensibles segons el que s'estableix en el Reial decret 509/1996, de 15 de març, de desplegament del Reial Decret llei 11/1995, de 28 de desembre.  
El projecte presentat no entra a penes a considerar la qualitat de l'efluent, la qual cosa resulta molt impròpia quan es tracta del principal impacte ambiental que causa una depuradora en el medi natural. Sí que preveu, no obstant això, que el límit de concentració de fòsfor en l'efluent serà d'1 mg/l de P, després del tractament terciari. Això incompleix el pla de conca vigent que estableix el màxim d'aquest paràmetre en 0,6 mg/l, per a aigües que puguen aconseguir el parc natural, sent fins i tot excessivament elevat per a aquest medi, molt per damunt del que poden assolir altres EDAR de l'entorn del parc. D'altra banda, el nitrogen total de l'aigua que s'abocarà, equivalent a la suma de nitrogen Kjeldahl total (N orgànic i amoniacal), nitrogen en forma de nitrat i nitrogen en forma de nitrit, no ha de sobrepassar el límit establit pel Reial decret 509/1996, de 15 de març, de 10 mg/l. El projecte sembla preveure 15 mg/l de N després del tractament terciari, la qual cosa no seria permissible, encara que no s'abocara en l'àmbit del parc. Per tot això es reitera la sol·licitud realitzada en 2018.  
D'altra banda, i atés que el futur PORN del parc, la tramitació del qual ja s'ha iniciat, abastarà àrees marines pròxima a l'eixida de l'emissor submarí, zones igualment designades per a formar part de la Xarxa Natura 2000, el pla hauria de determinar les condicions d'abocament a l'àmbit marí, així com les plomes de dilució de l'emissari previstes. En el cas de l'abocament a la mar, el límit no ha de sobrepassar 1 mg/l de fòsfor.  
D'altra banda, l'execució de les obres ha de programar-se de manera que es continuen complint durant aquestes les condicions exigides per la DIA per a l'abocament d'aigües al parc durant l'època de cultiu de l'arròs, amb l'excepció que els límits de paràmetres de qualitat expressats en aquesta, que han d'actualitzar-se a aquells establits per la normativa en vigor, especialment en el cas del fòsfor (màxim de 0,6 mg/l), la qual cosa compleix habitualment l'EDAR, i procurant respectar el proveïment durant l'època de cultiu de l'arròs.  
Tal com exigia la DIA anterior, s'ha de compensar l'abocament de l'efluent de l'EDAR en els cultius del parc, perquè encara que les aigües arribaren a complir amb els paràmetres establits per la normativa, la seua càrrega de fòsfor és superior a la de les aigües del llac, a més de la de contaminants emergents. Aquesta compensació ha de consistir a facilitar l'aportació d'aigües de qualitat al llac en una quantitat aproximada a la d'aigües depurades, amb la finalitat de la dilució de l'abocament.  
D'altra banda, es reitera la necessitat de complir amb els condicionants fixats en l'informe anterior, que no s'han tingut en compte en el projecte bàsic i la versió preliminar del Pla especial.  
Entre aquests, la DIA anterior establia que l'EDAR ha de disposar de sistemes per a realitzar controls analítics automàtics a l'eixida del tractament de depuració dels paràmetres significatius, que detecte qualsevol anomalia en aquest, i el consegüent desviament d'aquests cabals a un mitjà receptor adequat (emissari submarí, etc..). Si no es disposa d'aquests, ha d'incloure'ls en les obres i ser capaços de detectar la presència i concentració dels contaminants emergents més abundants. En qualsevol cas, les obres han d'incloure les actuacions necessàries perquè aquests sistemes aporten dades en temps real de la qualitat de les aigües que s'aboquen, i notificar-les, en la mesura que siga possible de manera regular, tant als gestors de l'EDAR com a aquest servei.  
  
La comunicació de tals dades de manera automàtica, regular, amb la major freqüència possible, i adequada, als responsables del parc natural resulta imprescindible per a determinar el compliment no només dels condicionants de la DIA que li permet abocar en l'àmbit del parc, sinó dels límits establits per la normativa en matèria ambiental i de qualitat d'aigües.  
A més, han d'incloure's dades dels cabals enviats a l'arrossar del parc i a l'assarb del sistema de Pinedo, que impedisca l'estancament de les aigües en el canal.  
Tal com establia la DIA anterior, els fangs tractats han de tindre una destinació adequada d'acord amb les característiques que presenten, en compliment de la legislació sectorial aplicable. Es recorda la prohibició del seu ús al parc natural.  
Per fi i conforme es va exposar en l'anterior informe, «El projecte constructiu haurà de tindre en compte totes les precaucions habituals per a pal·liar els impactes de la seua execució, en particular possibles abocaments accidentals i tall de subministrament als regants. D'altra banda, és previsible que la seua execució genere una quantitat ingent de residus inerts, majoritàriament enderrocs. Atesa la proximitat de l'obra a l'àmbit del parc natural, i l'ús irregular que ocasionalment realitzen els particulars d'aquests per a la restauració de motes o camins, ja siga comprant-los o apropiant-se'n, i en compliment de la normativa vigent en matèria de residus, el projecte ha d'incorporar mesures perquè l'entitat contractista assegure el transport d'aquests residus a un abocador autoritzat».  
El projecte estima que l'obra produirà uns 4.550 m³ de residus inerts i quantitats significatives de residus perillosos. No es preveuen mesures que eviten que aquests acaben sent sostrets o cedits per a la seua reutilització incorrecta, tal com es va sol·licitar en l'anterior informe.  
  
Atesa la freqüència amb què restes de residus procedents d'obres públiques acaben com abocaments al parc natural, considerem convenient insistir en la presa de mesures que eviten aquestes circumstàncies.  
C.3) Presa en consideració dels informes AP i al·legacions  
Les qüestions relatives al pla especial apuntades pel ST de Urbanisme i per la DG de Política Territorial i Paisatge han sigut ateses elaborant una nova versió del Pla especial de millores de l'EDAR de Pinedo (març de 2022), exceptuant l'exigència d'elaboració el Catàleg de protecció per les raons apuntades en els informes remés sobre aquest tema.  
  
Tal com s'ha apuntat en l'apartat C.1, la consideració de les al·legacions-informes rebudes per l'òrgan promotor-substantiu es reflecteix en la resposta a aquestes (Parc Natural de l'Albufera, veïns interessats de Pinedo i Cicle de l'Aigua de l'Ajuntament de València).  
  
D) Valoració i consideracions de l'òrgan ambiental  
La Sentencia núm. 633 de la Secció Primera de la Sala Contenciosa Administrativa del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, de juny de 2016, dictada sobre la demanda presentada per diversos veïns de la zona sol·licitant el tancament de l'estació depuradora d'aigües residuals de Pinedo, va evidenciar la falta de llicència d'activitat qualificada (substituïda successivament per la llicència ambiental en la Llei 2/2006 i pel Decret 201/2008, del Consell) dels projectes de les diferents fases de l'EDAR de Pinedo (Pinedo I, II i III), si bé el tribunal va sentenciar únicament el tancament de l'activitat exercida en la fase III, que va entrar en funcionament l'any 2005 aproximadament.  
Des del punt de vista ambiental aquesta Sentència, a més de la falta d'autorització, va posar de manifest la incompatibilitat de l'ús de tractament d'aigües residuals de l'àrea metropolitana de València (EDAR Pinedo) amb l'ús residencial preexistent en el seu àmbit i per tant la necessitat de revisar tant l'instrument de planejament (que determinava l'àmbit superficial a ocupar per l'EDAR i unes normes mínimes en la seua execució) com l'estat i condicions d'actuals del conjunt de la instal·lació, a fi d'escometre una alternativa al tancament de la fase III.  
  
El Pla especial per a l'execució del sistema general metropolità depuradora d'aigües residuals de Pinedo, aprovat en 1990 (d'ara en avant Pla especial 1990), va ser l'instrument urbanístic tramitat per a complementar les determinacions del Pla General de València de 1988, que delimitava una àrea d'aproximadament 30 ha per a les instal·lacions de tractament de les aigües residuals de l'àrea metropolitana de València. El Pla especial 1990 abastava a més la superfície per a la reposició d'accessos, àrea de protecció oest amb Mercavalencia i altres àrees confrontants en les quals era necessària la rectificació del Pla general per a l'adequat desenvolupament de la totalitat del sistema general.  
El Pla especial 1990 incloïa la superfície de sòl necessària per al desenvolupament de dues fases. La fase 1 abastava la superfície de les instal·lacions denominades Pinedo I, Pinedo II i Pinedo III, (executada entre els anys 1988 i 2005). La fase 2 no s'ha desenvolupat ni existeix cap previsió, per part de l'òrgan competent, de desenvolupament futur. Els terrenys de la fase 2 mantenen l'estat de sòl rural i a més estan situats en l'àmbit de dues Pla es d'acció territorial aprovats: el PATIVEL i el PAT de l'Horta que estableixen per a aquests un règim de protecció i tal com s'indica en els informes de la DG de Política Territorial i Paisatge i del Servei Territorial d'urbanisme de València, la classificació que el Pla especial 1990 assigna aquests terrenys és incompatible amb les determinacions de dites PAT.  
La proposta d'alternativa al tancament de les instal·lacions de l'EDAR Pinedo III requeria, per tant, la modificació del Pla especial 1990 en dos aspectes:  
1r) Reducció de l'ús GIS-3, depuració d'aigües residuals al recinte ocupat per les instal·lacions de tractament actuals, eliminant la reserva per a ampliació de les instal·lacions de tractament, així com les modificacions del sistema viari prevista en la segona fase i adequant la classificació i qualificació del sòl a les determinacions dels instruments de planificació de rang superior (PAT)  
2n) Atesos els usos existents en l'entorn pròxim de l'EDAR i els possibles efectes dels abocaments sobre el Parc Natural de l'Albufera i el seu front litoral, és necessari establir paràmetres concrets a les normes mínimes del Pla especial 1990, i introduir normes relatives a altres aspectes ambientals no previstos inicialment en el Pla especial (contaminació atmosfèrica, abocament d'efluents, etc...), atesa la legislació ambiental vigent. Aquestes normes constitueixen el marc dels projectes de desenvolupament i per tant hauran de ser complides per les instal·lacions de l'EDAR a fi de compatibilitzar els usos que coexisteixen en el territori (EDAR-usos residencials) i garantir que no es produeixen efectes perjudicials sobre àrees ambientalment sensibles.  
  
D'altra banda, les molèsties a la població confrontant amb l'EDAR que han motivat la sentència judicial abans citada, requereix la introducció de millores en el conjunt de les instal·lacions actuals (no solament en Pinedo III), de manera que es complisquen les normes establides en el Pla especial, per la qual cosa resulta totalment pertinent la tramitació simultània de l'instrument urbanístic (Pla especial i del projecte de millores de l'EDAR de Pinedo).  
El 20 de maig de 2022, la Direcció General de l'Aigua contesta el requeriment efectuat al juny de 2021 per l'òrgan ambiental aportant, entre altres documents, una nova versió del Pla especial, acompanyant un informe en el qual s'especifiquen les modificacions introduïdes en la versió del Pla especial remesa al desembre de 2020, considerant els informes emesos tant per la DG de Política Territorial i Paisatge com pel Servei Territorial d'Urbanisme de València.  
  
Des del punt de vista ambiental es consideren esmenades les qüestions relatives a la classificació i qualificació del sòl, vist que es pot procedir a la formulació dels pronunciaments ambientals del Pla especial i del projecte de millora, i adoptant com a mesura preventiva la supeditació de l'execució de les actuacions exteriors a l'EDAR (zona de transició entre l'EDAR i el sòl rural a l'est, vials, etc.) a l'elaboració i aprovació del catàleg de protecció, ja que en la resta de l'àmbit del Pla especial no és previsible que es produïsquen efectes sobre els elements patrimonials perquè la proposta final del Pla especial no només no preveu transformacions del sòl rural extern a l'EDAR, sinó que s'ajusta al que s'estableix en els PAT vigents.  
  
No obstant l'anterior és necessari introduir modificacions en les normes proposades o normes addicionals per a completar la normativa de l'article 6 corresponent a les normes mínimes que haurà de complir l'EDAR en la fase de funcionament:  
El valor límit establit de l'objectiu de qualitat en relació amb les olors està incomplet: on diu «16 uoE/m³» ha de dir «inferior a 16 uoE/m³ en el percentil 98».  
D'acord amb la Llei 34/2007, de 15 de novembre, de qualitat de l'aire i protecció de l'atmosfera, són activitats potencialment contaminadores de l'atmosfera, aquelles que per la seua pròpia naturalesa, ubicació o pels processos tecnològics utilitzats constituïsquen una font de contaminació les característiques de la qual poden requerir que siguen sotmeses a un règim de control i seguiment més estricte. Les EDAR de més de 100.000 habitants equivalents són activitats potencialment contaminadores del grup B però podrien ser del grup A, d'acord amb del Catàleg d'activitats potencialment contaminadores de la atmosfera (CAPCA) (Reial decret 100/2011 de 28 de gener). Caldrà, per tant, incloure com norma específica del Pla especial per a l'àmbit de l'equipament EDAR, l'obligació que la construcció, muntatge, explotació modificació substancial i trasllat de les seues instal·lacions compten amb l'autorització de l'òrgan competent en matèria de protecció atmosfèrica, d'acord amb el que es preveu en el Decret 228/2018, de 14 de desembre, del Consell, pel qual es regula el control de les emissions de les activitats potencialment contaminadores de l'atmosfera.  
  
La instal·lació de EDAR té la condició de productor de residus, per tant, haurà d'observar les obligacions que establisca la legislació vigent en matèria de residus, particularment les previstes en els articles 17 i 18 de la Llei 22/2011, de 28 de juliol, de residus i sòls contaminats respecte a la gestió dels residus que genere i a les condicions del seu emmagatzematge, envasament i etiquetatges.  
Els fangs tractats que es destinen a l'ús agrícola s'hauran d'ajustar als establit en el RD 1310/1990, de 29 d'octubre, l'Ordre AAA/1072/2013, de 7 de juny, que regulen la utilització dels llots de depuració en el sector agrari.  
Així mateix s'ha d'incloure normativa específica en relació amb els paràmetres a complir pels efluents de l'EDAR. S'hauran d'ajustar al que s'estableix en el RD 509/1996, de 15 març, de desenvolupament del RDL 11/1995, de 28 de desembre, pel qual s'estableixen les normes aplicables al tractament de les aigües residuals urbanes, si bé per a les aigües tractades la destinació de les quals siga el reg de terrenys del Parc Natural de l'Albufera es compliran els criteris establits específicament en el pla hidrològic de conca del Xúquer vigent en cada moment i, si és el cas, aquells límits més restrictius establits en projectes específics aprovats.  
En aquest sentit, tal com s'assenyala en l'informe del Parc Natural de l'Albufera, el pla hidrològic vigent estableix límits màxims per a reg en l'àmbit de l'Albufera de 10 mg/l N i 0,6 mg/l P, i de 0,1 mg/l P per a la incorporació d'aigua al llac a través dels camps d'arròs, d'acord amb el projecte d?«Ordenació i terminació de la reutilització de les aigües residuals de la Planta de Pinedo« de l'any 2006, promogut per la societat estatal d'aigües de les conques mediterrànies (d'acord amb les limitacions marcades en l'estudi per al desenvolupament sostenible de l'Albufera de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer de 2004).  
  
La reutilització d'efluents per al llac de l'Albufera queda supeditada al compliment del que s'estableix en la Resolució de 23 de juny de 2006, de la Secretaria General per a la Prevenció de la Contaminació i el Canvi Climàtic, per la qual es formula la DIA sobre l'avaluació del projecte «Ordenació i terminació de la reutilització de les aigües residuals de la Planta de Pinedo«, promogut per la societat estatal d'Aigües de les Conques Mediterrànies, SA.  
El Pla hidrològic de conca per al període 2022-2027, en tramitació, inclou en l'apartat 4.4.6 de l'annex 8 de la memòria en el cas particular d'estudi la Albufera que té com a objectiu principal la manera d'aconseguir el potencial establit per a la massa d'aigua. Entre les conclusions d'aquest apartat s'inclou la necessitat de restringir els límits de fòsfor total per als abocaments majors de 10.000 habitants equivalents en l'àmbit del PORN del parc natural de l'Albufera, fixant-lo en 0,3 mg /l de fòsfor total.  
Aquest apartat de la memòria es basa principalment en el Pla especial de l'Albufera (febrer de 2019), elaborat en compliment de l'article 31 «objectius ambientals» del text normatiu del Pla hidrològic de la demarcació hidrogràfica del Xúquer vigent (aprovat pel RD 1/2016, de 8 de gener) que estableix que en el cas específic del llac d'Albufera les administracions públiques, en l'àmbit de les seues competències, impulsaran la realització i desenvolupament d'un Pla especial el principal objectiu del qual siga aconseguir el potencial ecològic establit per a la massa d'aigua.  
El Pla Especial de l'Albufera de febrer de 2019, indica que en els estudis realitzats sobre la variació de la qualitat de les aigües en l'àrea de reg de l'arrossar en la zona regable de la Séquia de l'Or, s'ha comprovat el paper de l'arròs en el consum de part del fòsfor i del nitrogen aportat amb les aigües de reg (aigües regenerades provinents de l'EDAR de Pinedo), amb la reducció del contingut de fòsfor i nitrogen en les aigües de drenatge. No obstant això també s'apunta la importància que el pla d'adobament d'aquesta comunitat de regants tinga en compte el contingut de N i P de les aigües regenerades per a garantir que no s'incrementa el contingut d'aquests elements en l'aigua de retorn de reg al llac de l'Albufera. Per tant l'abocament d'aigua regenerada a la comunitat de regants de la Séquia de l'Or (i en el seu cas altres comunitats que compten amb la corresponent concessió) haurà d'acompanyar-se del trasllat de les dades de contingut de nitrogen i fòsfor de l'aigua regenerada per a reg, per a això resulta imprescindible que es complisca el condicionant 1.3 de l'apartat segon de la part dispositiva de la DIA del projecte de Pinedo III (Resolució de la directora general de Planificació i Gestió del Medi de 18 de gener de 2001, Exp. 160/00-AIA), que va establir: «Haurà de realitzar-se un control analític automàtic a l'eixida del tractament de depuració dels paràmetres significatius, que detecte qualsevol anomalia en aquest i consegüent desviament d'aquests cabals a un mitjà receptor adequat (emissari submarí, etc..)» i en l'apartat 9 de la Resolució de 23 de juny de 2006, de la Secretaria General per a la Prevenció de la Contaminació i el Canvi Climàtic, per la qual es formula la DIA sobre l'avaluació del projecte «Ordenació i terminació de la reutilització de les aigües residuals de la Planta de Pinedo«, promogut per la societat estatal d'Aigües de les Conques Mediterrànies, SA: «Control de la qualitat dels efluents: el sistema de control de les estacions de mesurament paramètric de la qualitat de l'efluent tant a l'eixida del filtre verd com en l'eixida del tractament terciari per a reg, estarà integrat en el mateix sistema d'automatització i control de l'EDAR de Pinedo, de manera que davant qualsevol anomalia del sistema es detecte en temps real i evitar l'eixida d'efluents fora del rang de qualitat especificat cap als sistemes de reg o cap a l'Albufera.»  
  
Sobre la base de l'anteriorment exposat, s'acorda:  
  
Acord d'emissió. Determinacions finals.  
De conformitat amb el que es disposa en l'art. 56 del TRLOTUP, d'acord amb els fonaments que han exposat, es proposa emetre la present declaració ambiental i territorial estratègica del Pla especial de millores de l'EDAR de Pinedo (proposta final de març 2022), sempre que s'incorporen a aquest, abans de la seua aprovació definitiva, les determinacions següents:  
1) L'execució de les actuacions exteriors a l'EDAR (zona de transició entre l'EDAR i el sòl rural a l'est, vials, etc.) queda supeditada a l'elaboració i aprovació del Catàleg de protecció.  
2) Es modificarà l'article 6 del Pla especial (normes mínimes) d'acord amb els condicionants següents.  
2.1) Es completarà la dada del llindar dels objectius de qualitat en relació a les olors: inferior a 16 ouE/m³ per al percentil 98.  
2.2) S'afegiran a les normes proposades els punts següents:  
La construcció, muntatge, explotació modificació substancial i trasllat de les instal·lacions de l'EDAR hauran de disposar l'autorització de l'òrgan competent en matèria de protecció atmosfèrica, d'acord amb el que es preveu en el Decret 228/2018, de 14 de desembre, del Consell, pel qual es regula el control de les emissions de les activitats potencialment contaminadores de l'atmosfera.  
La instal·lació de EDAR té la condició de productor de residus, per tant haurà d'observar les obligacions que establisca la legislació vigent en matèria de residus, particularment les prevista en els articles 17 i 18 de la Llei 22/2011, de 28 de juliol, de residus i sòls contaminats respecte a la gestió dels residus que genere i a les condicions del seu emmagatzematge, envasament i etiquetatges.  
Els fangs tractats que es destinen a l'ús agrícola s'hauran d'ajustar a l'establit en el RD 1310/1990, de 29 d'octubre, l'Ordre AAA/1072/2013, de 7 de juny, que regulen la utilització dels llots de depuració en el sector agrari.  
En relació amb els efluents de l'EDAR.  
- S'ajustaran al que s'estableix en l'RD 509/1996, de 15 març, de desplegament del RDL 11/1995, de 28 de desembre, pel qual s'estableixen les normes aplicables al tractament de les aigües residuals urbanes, excepte les que tinguen com a destinació el Parc Natural de l'Albufera que s'ajustaran als paràmetres següents:  
· Els nivells màxims de N i P seran de 10 mg/l N i 0,6 mg/l P per al reg, excepte per al reg de l'arrossar quan siga per a la incorporació directa al llac o través dels camps d'arròs (reg de l'arrossar).  
  
· La reutilització d'efluents per al llac de l'Albufera queda supeditada al compliment del que s'estableix en el punt 9 de la Resolució de 23 de juny de 2006, de la Secretaria General per a la Prevenció de la Contaminació i el Canvi Climàtic, per la qual es formula la DIA sobre l'avaluació del projecte «Ordenació i terminació de la reutilització de les aigües residuals de la Planta de Pinedo», promogut per la societat estatal d'Aigües de les Conques Mediterrànies, SA.  
- A l'eixida del tractament terciari de l'EDAR s'instal·larà, abans de la seua incorporació al sistema de col·lectors, un control automàtic i continu. Es facilitarà, en temps real, l'accés a les dades de l'aigua regenerada per a reg a la comunitat de regants de la Séquia de l'Or (o a qualsevol altra que compte amb la corresponent concessió de l'organisme de conca) a fi que ajusten els continguts de N i P en els seus plans d'adobament.  
La declaració ambiental i territorial estratègica té naturalesa d'informe preceptiu i determinant i no és susceptible de cap recurs, sense perjudici dels que, si escau, pertoquen en via judicial contenciosa administrativa davant de la disposició de caràcter general que haguera aprovat el pla o programa, o bé, sense perjudici dels que pertoquen en via administrativa o judicial en contra de l'acte, si escau, d'aprovació del pla o programa.  
La declaració ambiental i territorial estratègica perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera procedit a l'adopció o aprovació del pla o programa en el termini màxim de dos anys des de la seua publicació, llevat que s'acorde la seua pròrroga en els termes establits en el art 59 del TRLOTUP.  
  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre la declaració ambiental i territorial estratègica a què es refereix l'article 56.6 del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de conformitat amb el que es disposa en l'article 3.1 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat a l'efecte d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
A la vista de tot el que antecedeix, la Comissió d'Avaluació Ambiental, acorda: emetre la declaració ambiental i territorial estratègica al Pla especial de millores de l'EDAR de Pinedo i caldrà incorporar al pla les determinacions finals assenyalades.  
Notificar als interessats que contra la present resolució, per no ser un acte de definitiu en via administrativa, no és possible cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret estimen pertinents.  
Cosa que li notifique perquè en prenga coneixement i tinga els efectes oportuns.  
El que se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i amb reserva dels termes precisos que es deriven d'aquesta, conforme ho autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
València, 14 de juny de 2022.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 12 d'agost de 2022.- El director general de Medi Natural i Avaluació Ambiental: Julio Ramón Gómez Vivo.