Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 7845, del 05-08-2016 (2016/5709)

RESOLUCIÓ d'1 de juliol de 2016, de la consellera d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori per la qual s'inicia el Pla d'Acció Territorial Metropolità de València.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   7845

Data del DOGV
:   05-08-2016

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2016/5709


Data del document
:   01-07-2016

Organisme emissor
:   Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori
    * pla d'urbanisme

RESOLUCIÓ d'1 de juliol de 2016, de la consellera d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori per la qual s'inicia el Pla d'Acció Territorial Metropolità de València. [2016/5709]  
Antecedents  
El Pla d'Acció Territorial Metropolità de València és un instrument d'ordenació territorial integral d'escala supramunicipal, tal com es prescriu en l'article 6 de la Llei 5/2014 d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge (LOTUP). Aquest pla pal·lia la falta de coordinació del planejament general estructural dels municipis de l'entorn de València, després de l'abolició l'any 2000 del Consell Metropolità de l'Horta, el qual aplicava les Normes de Coordinació Metropolitanes aprovades en 1986. Aquesta falta de visió conjunta del territori supramunicipal ha suposat l'aparició de grans disfuncions territorials, les quals, sumades a la bambolla immobiliària, han produït efectes negatius sobre el territori com ara: la reducció del 20 % de sòls fèrtils de l'Horta de València, la falta de visió estratègica de l'àrea metropolitana, el creixement del sòl segellat en tres vegades el creixement de la població, la proliferació de sòls de baixa densitat i allunyats dels grans corredors de transport, l'augment de la mobilitat en vehicle privat, la ubicació inadequada d'equipaments públics, la perduda de biodiversitat del mosaic agroforestal, la banalització del paisatge, etc. Però sobretot, s'ha deixat el model territorial de l'àrea metropolitana al lliure joc de les forces del mercat i els interessos privats, la qual cosa ha conduït a una situació de marcada ineficiència del territori i a l'augment de les externalitats negatives que recauen sobre el conjunt de la societat.  
  
Per a resoldre aquests problemes i projectar l'Àrea Metropolitana de València cap al futur com un territori sostenible i capaç de dotar els seus ciutadans d'una elevada qualitat de vida, la Generalitat inicia l'elaboració i tramitació del Pla d'Acció Territorial Metropolità de València, que comprén 90 municipis de l'entorn de la ciutat de València amb dos àmbits: el primer, el metropolità, vinculat a la primera i segona corona metropolitana de València (A-7 i CV-50), i el segon, l'àrea funcional, que inclou a més les comarques dels Serrans i la Foia de Buñol. En total comprén una població aproximada de 1.800.000 habitants i 3.897 km², la qual cosa suposa més del 35 % de la població total de la Comunitat Valenciana. El Pla, que es tramitarà seguint el procediment marcat per la LOTUP, anirà acompanyat de la documentació pertinent per a satisfer el procediment de l'avaluació ambiental i territorial estratègica, el primer document del qual (esborrany de pla i documentació inicial estratègica) és el que s'informa el Consell.  
  
En aquest marc descrit, les principals propostes del Pla d'Acció Territorial Metropolità de València són:  
La definició i caracterització de la infraestructura verda del territori amb els objectius de conservar i posar en valor els sòls amb majors valors ambientals, territorials, paisatgístics, productius i culturals, així com el conjunt de connexions territorials i biològiques que permeten la conservació dels processos ecològics permetent, al mateix temps, un ús recreatiu sostenible del territori. En aquest àmbit és fonamental connectar l'horta de València, de la que ja hi ha un Pla d'Acció Territorial, amb la resta del territori de les comarques interiors per a garantir la seua continuïtat visual i paisatgística.  
També aquesta infraestructura verda ha de dissenyar-se i gestionar-se per a potenciar els seus serveis ambientals: adaptació i lluita contra el canvi climàtic, producció d'aliments de proximitat, millora de la qualitat dels aqüífers, absorció de contaminants atmosfèrics, funció d'espai lliure metropolità, etc.  
Finalment, la infraestructura verda ha de proporcionar qualitat al territori, orientant els possibles creixements cap a les zones menys vulnerables i de menors valors ambientals, deixant cinturons verds en torn dels nuclis urbans i proporcionant alternatives viables a les extensions dels nuclis.  
En segon lloc estan les propostes en matèria de sistema de ciutats. Ací, el Pla treballa en una doble direcció, identificant sectors de sòl planificats però amb una marcada insostenibilitat, i la definició i regulació d'àmbits estratègics de caràcter supramunicipal. En el primer cas es definiran els sectors de baixa densitat allunyats dels corredors de transport públic, aquells que superen manifestament els índex màxims de l'estratègia territorial o afecten la infraestructura verda. En aquests casos, s'analitzarà la situació jurídica de cada sector i s'actuarà en conseqüència.  
En el cas dels àmbits estratègics, s'identificaran els espais que poden jugar un paper rellevant en el desenvolupament sostenible de l'àrea metropolitana, i reforcen les potencialitats del territori: àrees d'oportunitat, nova centralitat, àrees de millora de dotacions, centres i eixamplaments, àrees d'activitat econòmica a potenciar, etc. Totes elles podran desenvolupar-se amb una sèrie d'avantatges quant a la celeritat de la seua tramitació, i seran no computables als efectes d'índexs màxims de creixement, sense perjudici d'acollir-se a altres avantatges de naturalesa econòmica.  
El tercer tipus de propostes es desenvoluparà sobre les infraestructures de mobilitat, on s'adoptaran les infraestructures de vertebració externes i internes necessàries perquè l'àrea metropolitana de València es connecte amb els grans nodes globals, i s'eliminen els problemes de congestió de la xarxa metropolitana reforçant el model productiu i l'accessibilitat universal. Totes les propostes passen per l'augment de la quota de captació de viatges per part dels sistemes de transport públic, posar en relació les polítiques sobre els usos del sòl amb l'accessibilitat o fomentar la mobilitat de vianants i ciclista en les ciutats. Per a tot això, la Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori està elaborant un Pla de Mobilitat Sostenible Metropolitana, el qual conté una enquesta metropolitana que farà molta llum en el coneixement dels desplaçaments de la població en funció dels mitjans i els motius de viatge. Tots els resultats d'aquest pla s'incorporaran al Pla d'Acció Territorial Metropolità de València amb la seua adequada contextualització territorial.  
El quart tipus de propostes deriva de l'estudi de paisatge-catàleg de paisatge de l'àrea metropolitana, el qual delimitarà les unitats de paisatge adequades per a zonificar el sòl no urbanitzable dels plans generals estructurals dels municipis. A més s'identificaran tots els recursos paisatgístics d'escala supralocal, i s'establiran directrius específiques d'integració en la morfologia del territori i del paisatge de tots els projectes que tinguen un reflex espacial.  
L'últim tipus de determinacions serà una normativa per a coordinar el conjunt dels plans municipals en aspectes tan rellevants com la regulació del sòl rural, les polítiques d'habitatge, els equipaments públics supramunicipals, el transport públic, els creixements urbanístics, etc. El Pla comptarà, a més, amb un pla de participació pública molt ambiciós, que es desenvoluparà a diverses escales del territori i seran consultats tots els agents públics i privats que estan involucrats en el desenvolupament sostenible de l'àrea funcional de València.  
  
  
Fonaments jurídics  
L'article 44.1 de la LOTUP estableix que el Consell és l'òrgan competent per a aprovar mitjançant un decret els plans d'acció territorial promoguts per la Generalitat.  
D'acord amb l'article 44.2 de la LOTUP, la conselleria competent en matèria d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge pot formular i tramitar els plans d'acció territorial que atenguen les seues competències.  
Segons el Decret 8/2016, de 5 de febrer, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament dels òrgans territorials i urbanístics de la Generalitat, la consellera competent en matèria d'ordenació del territori és competent per a ordenar l'inici de l'elaboració i formulació, així com elevar per a la seua aprovació pel Consell, els plans d'acció territorial.   
  
D'acord amb el que s'ha exposat, resolc:  
  
Primer  
Iniciar el procediment d'elaboració del Pla d'Acció Territorial de l'Àrea Metropolitana de València i del projecte de decret per a la seua aprovació.  
  
Segon  
Facultar la Direcció General d'Ordenació del Territori, Urbanisme i Paisatge per a elaborar el pla i el projecte de decret, i per a la realització dels tràmits necessaris per a la seua aprovació pel Consell per mitjà del corresponent expedient administratiu tramitat segons el procediment legalment previst.  
  
València, 1 de juliol de 2016. La consellera d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori: María José Salvador Rubert.