Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 8273, del 13-04-2018 (2018/2620)

RESOLUCIÓ de 2 de març de 2018, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 55/14-AIA, Llíria i Marines.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8273

Data del DOGV
:   13-04-2018

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2018/2620


Data del document
:   02-03-2018

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural
    * Marines
    * Llíria
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 2 de març de 2018, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 55/14-AIA, Llíria i Marines. [2018/2620]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, el qual estableix la publicació, en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
  
  
Publicar, en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 55/14-AIA, Llíria i Marines.  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 55-2014-AIA.  
Títol: Millora en la xarxa de captació i transport de la Comunitat de Regants de Llíria des de la presa VII del Canal Principal del Camp de Túria (València).  
Promotor: Comunitat de Regants de Llíria.  
Òrgan substantiu: Direcció General de l'Aigua de la Conselleria de Presidència i Agricultura, Pesca, Alimentació i Aigua.  
Localització: termes municipals de Llíria i Marines.  
  
Descripció del projecte  
L'objecte del projecte és procedir a executar les infraestructures necessàries per a la millora dels regadius de les zones Marines II, Caramello i Benissanó que comprenen un total de 1.477,17 ha pertanyents a la zona regable de la Comunitat de Regants de Llíria.  
La totalitat de la zona regable afectada pel projecte compte ja amb reg per goteig; no obstant això, cal escometre accions de modernització per a realitzar el reg d'una manera més eficaç.  
Les obres que es contemplen són: bassa de reg i xarxa de transport.  
Es plantegen dues alternatives. En ambdós casos la longitud de la xarxa de transport és semblant (5.000 metres) així com els diàmetres (entre 400 i 900 mm), es proposa, per a la bassa a executar, dues ubicacions distintes: aigües amunt del Canal Principal del Camp de Túria o aigües avall del dit canal.  
Analitzades les dues alternatives, es conclou que les afeccions ambientals d'ambdues són semblants, per això s'opta per l'alternativa segona de menor complexitat tècnica en permetre l'ompliment de la bassa directament del canal i evitar majors afeccions en la realització del projecte.  
En la xarxa de transport no poden plantejar-se alternatives pel fet que els capçals a abastir ja existeixen. Per tant la xarxa de transport s'adapta al camí annex als capçals.  
  
Per a l'alternativa triada es proposen les actuacions següents:  
1. Construcció d'una bassa de regulació de 61.118 m³ de materials solts que s'ubicarà en la parcel·la 25, del polígon 22, de Marines (bassa VII). La bassa s'executarà semienterrada amb l'objecte de compensar els volums de desmunt i excavació.  
Les característiques principals de la bassa són les següents: perímetre del vas en coronació de 407 metres, inclinació del talús interior de 2:1, alçària màxima del talús exterior de 5,25 metres i inclinació del talús exterior d'1:1.  
El vas interior de la bassa s'impermeabilitzarà per mitjà de geotèxtil de propilé sobre el qual s'instal·larà la làmina impermeabilitzant de geomembrana de PEAD de 2,0 mm de grossària.  
Com a mesura de seguretat es muntaran en el vas de la bassa 4 escales de xarxa de corda en els quatre cantons per a facilitar l'eixida, en cas necessari, d'animals i persones així com rampa de fusta ancorada en coronació i amb flotador en part inferior per a permetre l'eixida de la fauna que puga caure a l'interior del vas.  
En compliment de la legislació vigent, s'ha realitzat la classificació de la bassa en funció del risc potencial que puga derivar-se de la seua possible ruptura o funcionament incorrecte en la categoria B (preses o basses el funcionament incorrecte de les quals puga afectar greument nuclis urbans o a serveis essencials, o produir danys materials o mediambientals molt importants). En aquesta classificació s'ha considerat de manera fonamental el possible augment de nuclis habitats que puguen ser en un futur afectats per qualsevol situació anòmala del funcionament de l'embassament.  
2. Conducció d'ompliment: per a l'abastiment d'aigua de reg de la nova bassa, es preveu una conducció d'ompliment per gravetat des de la presa VII del Canal del Camp de Túria fins a aquesta. Es projecta el seu inici després de l'arqueta de repartiment existent en la presa VII.  
Presentarà una longitud de 245 metres, un diàmetre nominal de 900 mm i s'executarà en formigó posttesat amb camisa de xapa (HPCC). El traçat discorre quasi en la seua totalitat per un camí rural.  
3. Conducció de transport: la conducció d'eixida parteix de la bassa VII i abastirà d'aigua de reg a les zones de Benissanó Marines II, i Caramello I i II, i s'interconnectarà amb les infraestructures existents.  
  
Aquesta conducció es divideix en quatre trams de diàmetres de 900, 600 i 400 mm amb una longitud total de 2.875 metres que transcorren per camps agrícoles i un camí rural.  
4. Conducció de desaigüe: la bassa comptarà amb sobreeixidor de coronació que descarregarà en arqueta en peu del talús exterior de la bassa i desaigüe. Els cabals que, si és el cas, siguen arreplegats per aquestes es conduiran a llit públic (rambla Primera). La longitud de la canonada de desaigüe serà de 888 metres i s'executarà amb PVC corrugat. Es projecta quasi en la seua totalitat seguint el traçat de l'actual séquia de la Comunitat de Regants.  
Totes les conduccions aniran soterrades.  
5. S'executarà una tanca perimetral de 2,0 metres d'alçària amb malla metàl·lica galvanitzada cobrint la totalitat de la parcel·la ocupada per la bassa.  
6. S'executaran les connexions necessàries amb els capçals de reg existents i es procedirà a la instal·lació de tots els elements que faran possible el funcionament del sistema: arquetes, estació de filtratge, valvuleria, etc. així com l'automatització de tot el sistema per mitjà d'un sistema de telecontrol.  
  
Tramitació administrativa  
Antecedents: es mencionen els següents:  
· Resolució de 3 d'octubre de 2006, de la Secretaria General, per a la prevenció i contaminació i el canvi climàtic, per la qual es formula una declaració d'impacte ambiental sobre el projecte Modernització dels regs del Camp de Túria, modernització dels regs de la Comunitat de Regants de Llíria (València).  
· Resolució annex II del Reial decret llei 1/2008, de la Direcció General de Gestió del Medi Natural, referent a l'avaluació d'impacte ambiental del projecte Xarxa de transport des de bassa presa VII fins a l'inici de la xarxa de les zones de Marines, Caramello i Benissanó.  
· Informe del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental de 9 de març de 2010, referent al projecte Modernització dels regadius del Camp de Túria, bassa i conduccions de la presa VII.  
L'actual projecte constitueix una nova modificació dels anteriors que no han sigut executats, per la qual cosa es requereix un nou pronunciament ambiental.  
  
Fase I  
Expedient 23/10-CON: el 21 de maig de 2013 es rep, en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental documentació relativa al projecte Actuacions de millora en la xarxa de captació i de transport de la Comunitat de Regants de Llíria des de la presa VII del Canal Principal del Camp de Túria als efectes de la seua tramitació ambiental, i s'inicia el 8 de juliol de 2013, d'acord amb el procediment establit en l'article 8 del Reial decret llei 1/2008, la fase de consulta als organismes afectats per la realització del projecte.  
En la dita fase van ser emesos els següents informes (síntesi):  
·El Servei de Vida Silvestre per mitjà d'informe emés el dia 2 d'agost de 2013 indica, respecte a la possible afecció a àguila de panxa blanca, que no consten nidificacions pròximes a l'àrea d'actuació per això no és probable afecció sobre l'espècie i no hi ha constància de cap altra espècie que puga resultar afectada per l'actuació proposada.  
· El Servei Territorial de Medi Ambient de València remet, en data de 19 d'agost de 2013, els informes següents:  
· Unitat de Vies Pecuàries: no es preveu afecció.  
· Secció forestal: indica que no s'afectarà terreny forestal, ja que no pareix afectada la subparcel·la b, parcel·la 24, del polígon 22 del cadastre de Llíria ni forests gestionades per la Conselleria d'Infraestructures, TMA.  
Per un altre costat la bassa pot resultar un recurs estratègic per a la seua utilització en cas d'incendi forestal, per això proposa una sèrie de mesures a incorporar al projecte per a facilitar aquest ús. Així mateix se suggereixen mesures a incorporar al projecte a fi de previndre l'ofegament de fauna.  
L'informe adverteix que hauran de respectar-se els decrets 213/2009 i 15/2006, del Consell, en relació amb la restauració de la coberta vegetal i el compliment del Decret 7/2004, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals.  
  
· El Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge indica que la construcció de la bassa proposada pot tindre efectes significatius sobre el paisatge, i que s'ha d'elaborar un estudi d'integració paisatgística que els analitze. Aquest estudi se centrarà en l'afecció visual generada per la bassa en el seu entorn, no caldrà analitzar la incidència de les canalitzacions soterrades per camins existents, sempre que s'assegure que es reposaran els elements afectats per les obres.  
Després de la finalització del període de consultes va ser emés un informe pel Servei d'Ordenació Territorial en què indica que la documentació del projecte ha de contindre un estudi d'inundabilitat que analitze el risc d'inundació per ruptura de la bassa.  
El 17 d'octubre de 2013 es va emetre un informe d'abast i continguts de l'estudi d'impacte ambiental en què es van incorporar les indicacions efectuades pels distints organismes.  
  
Fase II  
Expedient 55/14-AIA: el 23 d'abril de 2014 té entrada en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental la documentació tècnica del projecte (memòria i plànols del projecte, estudi d'inundabilitat) i ambiental (estudi d'impacte ambiental, estudi d'integració paisatgística).  
  
La informació pública es va realitzar per mitjà de publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana del dia 28 de maig de 2014.  
Segons els certificats dels Ajuntaments de Marines de 3 de juliol de 2014, de Llíria de 4 de juliol de 2014, i de la Comunitat de Regants de Llíria de 3 de juliol de 2014 així com del Registre de la Conselleria de Presidència, i Agricultura, Pesca, Alimentació i Aigua de 7 de juliol de 2014, durant el període d'informació pública no s'han produït al·legacions.  
Simultàniament es va realitzar el tràmit de consultes als organismes prèviament consultats el resultat del qual va ser el següent:  
El 4 de juliol, el Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge emet un informe en què indica que el contingut de l'estudi d'integració paisatgística és suficient per a valorar la incidència de la instal·lació projectada de conformitat amb el que estableixen els articles 52 i 57 del Decret 120/2006, d'11 d'agost, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de paisatge de la Comunitat Valenciana.  
En relació amb les mesures d'integració paisatgística, la instal·lació de vegetació en els talussos de la bassa per mitjà d'hidrosembra es considera suficient i el programa d'implementació ha d'incloure la valoració econòmica d'aquesta mesura.  
  
Consideracions ambientals  
L'entorn de la modernització proposada comprén importants zones agrícoles emmarcades per la rambla Primera, situada a l'oest, el municipi de Llíria al sud a l'oest i a uns 500 metres de l'actuació el barranc del Carraixet i al nord, el barranc de Safra.  
El dit espai agrícola es veu interromput per la presència de xicoteta àrea seminatural forestal i per la presència de nuclis de població.  
  
L'embassament afectarà terreny agrícola que caldrà i desarborar i, si bé limitarà amb terrenys de característiques seminaturals i forestals, no s'espera sobre ells cap tipus d'afecció directa.  
Ha de fer-se menció al fet que la parcel·la on s'ubicarà la bassa limita al nord i a l'est amb terrenys compresos en l'àmbit del Pla d'ordenació de recursos naturals de la serra Calderona (àrea de predomini agrícola) sense presentar afecció a aquest.  
Quant als espais de la Xarxa Natura 2000 més pròxims se cita el LIC de la serra Calderona i ZEPA del mateix nom que se situen a més de 3 km de l'actuació per això no s'esperen impactes sobre aquests.  
  
Com a impactes més significatius en la fase d'obres es destaca la disminució de la qualitat de l'aire per la pols generada, l'augment dels contaminants en l'atmosfera emesos per la maquinària emprada i un augment de l'emissió de sorolls. Aquests impactes cessaran una vegada finalitze la fase d'obres. Amb l'aplicació de mesures com ara el reg de la zona d'obres o el control del funcionament correcte de la maquinària s'espera la reducció de la magnitud d'aquests impactes.  
Respecte a les restes vegetals obtingudes després del desbrossament la mesura a aplicar serà la trituració de part de les restes vegetals que es generen per a reutilitzar-les en la restauració del terreny; les restes que no es puguen triturar, es trossejaran i es retiraran i gestionaran de manera adequada.  
El terreny ocupat per la bassa perdrà la seua condició de sòl fèrtil si bé pel fet que les dimensions de la bassa no són excessives, l'impacte es considera compatible. De la mateixa manera, es pot considerar l'impacte sobre la geomorfologia que quedarà alterada durant el període de funcionament del projecte.  
Com a mesura per a minimitzar l'impacte ambiental de les obres quant a la minimització de residus i integració paisatgística hi ha la reutilització de la terra vegetal que s'obtinga de l'excavació del vas per a la formació dels terraplens de la bassa i per a la restauració dels terrenys.  
  
La resta inerta que no puguen emprar-se en les restauracions es derivaran a abocador legalitzat.  
En l'àmbit de la zona d'obres no s'esperen impactes significatius sobre el règim hidrològic superficial o subterrani. En el cas d'abocaments accidentals per part de la maquinària d'obra poden produir-se afeccions a la qualitat de l'aigua.  
Com a mesures preventives per a evitar qualsevol afecció sobre les aigües, es proposa l'habilitació de «punts nets» per a depositar-hi els residus tòxics o perillosos que es generen per a la posterior retirada per gestor autoritzat, la realització de les obres fora d'època de pluges a fi d'evitar l'arribada als llits i canals de reg de matèries que poden estar contaminades així com l'habilitació de cunetes guarda i/o trampes de sediments.  
La construcció de la xarxa de transport se circumscriu a l'àmbit de camins agrícoles majoritàriament i, en menor grau, per parcel·les agrícoles o en encreuament de vials per la qual cosa no hi haurà impactes rellevants sobre el medi.  
Cal assenyalar que es preveu una ocupació temporal de 2 metres a cada costat de l'eix de la canonada i una amplària estimada de servitud d'1 metre a cada costat de la canonada projectada, la qual cosa comportarà un canvi d'ús del terreny.  
Quant a la conducció de desaigüe de l'embassament, en la seua part final afectarà zona de policia de llit de la rambla Primera per això haurà d'obtindre's el permís de l'organisme de conca i assegurar la correcta restauració dels terrenys afectats.  
Quant a la vegetació no s'han detectat impactes de consideració ni afecció a hàbitats catalogats si bé es considera d'interés la conservació de ribassos, marges i xicotetes zones naturals en l'entorn de la modernització per a contribuir a l'augment de la biodiversitat.  
  
A fi de no afectar la vegetació forestal s'abalisaran les zones a protegir. En l'execució de la bassa i atesa la proximitat de vegetació forestal, s'adoptaran les mesures de prevenció d'incendis forestals del Decret 163/1998, de 6 d'octubre, així com l'aplicació del plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals establit en el Decret 7/2004.  
D'acord amb allò que ha exposat la Secció Forestal del Servei Territorial de Medi Ambient de València s'habilitaran tres preses ràpides degudament habilitades i senyalitzades amb connexió a la xarxa de transport perquè en cas necessari les utilitzen els serveis d'extinció d'incendis.  
En cas necessari, la bassa podrà ser utilitzada per a la càrrega d'aigua per part dels mitjans aeris d'extinció. A fi d'evitar accidents es procedirà a la senyalització de la tanca de la bassa amb balises de colors cridaners.  
En relació amb la fauna, no és previsible l'afecció a l'espècie àguila de panxa blanca, l'espai vital de la qual pot localitzar-se en l'àmbit de la zona regable.  
La bassa pot ser un punt d'ofegament de fauna, per això es considera necessari habilitar una rampa de fusta per a permetre l'eixida de la possible fauna atrapada.  
Quant al possible impacte sobre la biodiversitat per abandó de les séquies de reg, l'estudi d'impacte ambiental assenyala que aquestes actualment no es troben en ús però que, com a mesura de protecció de la fauna, s'instal·laran dos abeuradors per al bestiar i la fauna al costat de les preses per a vehicles d'extinció d'incendis 1 i 3.  
En relació amb el patrimoni cultural, i estudiats els elements que poden ser afectats per la construcció de la bassa, es conclou que tots es troben a més de 2 km de l'àmbit del projecte per això no s'esperen afeccions en aquest sentit (jaciments de l'Hospitalet, l'Aljub de Gerardo, Mas del Gordet).  
Quant a vestigis d'índole paleontològic, els estudis mostren que el projecte s'ubica sobre terrenys de formació quaternària, no aptes per a albergar-hi restes paleontològiques.  
A l'estudi sobre afeccions a béns del patrimoni cultural s'adjunta informe favorable de la Direcció General de Cultura en què s'indica que han d'adoptar-se en tot cas les mesures preventives proposades respecte a la presència de béns etnològics.  
Respecte a la prospecció arqueològica de l'àmbit de treball afectat per la xarxa de transport s'indica que, atés que el traçat de les conduccions no varien respecte a projectes anteriors, cal referir-se al projecte de prospecció amb autorització administrativa 2006/1296-V per la qual cosa s'haurà d'ajustar als resultats d'aquesta.  
L'afecció de les obres sobre el paisatge s'ha analitzat per mitjà de la realització d'un estudi d'integració paisatgística.  
El dit estudi descriu un paisatge de marcat caràcter agrícola caracteritzat per una fisiografia ondulada, estructura en parcel·les agrícoles cobertes per arbratge d'oliveres, garroferes i cítrics i caracteritzat per la presència d'elements lligats a l'activitat humana: camins, basses, séquies de reg, pous, etc.  
Segons l'Atles de Paisatge de la Comunitat Valenciana, la zona d'estudi es correspon amb la unitat de paisatge regional 06.37, Pla de Llíria-Villar del Arzobispo.  
En l'àmbit d'estudi, s'identifiquen dues unitats de paisatge formades per la unitat de paisatge agrícola del Camp de Túria i la unitat forestal formada pels contraforts de la serra Calderona.  
Els recursos paisatgístics localitzats són els llits naturals (rambla Primera i Barranquet de Safra), els enclavaments de sòl forestal, la via pecuària carrerada de la Garrofera i el Canal Principal del Camp de Túria.  
L'afecció més important del projecte és a la rambla Primera per construcció del desaigüe de la bassa si bé aquesta afecció serà puntual.  
Quant a la capacitat del paisatge per a absorbir la creació d'una nova estructura (bassa de reg), es considera escassa la singularitat dels elements del paisatge i alta la capacitat d'absorbir els canvis per això el grau de sensibilitat es considera baix.  
Les mesures més importants d'integració es dirigeixen a la integració paisatgística i visual de la bassa en l'entorn i consisteixen a realitzar l'estesa de terra vegetal en els talussos exteriors i en el perímetre contigu a la bassa per a realitzar a continuació una hidrosembra.  
A la finalització de les obres es reposaran els serveis afectats i es procedirà a l'adequació de la zona d'obres.  
El control de les mesures preventives i correctores així com el seguiment de la seua efectivitat es detalla en el programa de vigilància ambiental que preveu el seguiment del projecte en fase d'obres i el seguiment de les mesures de restauració emprades.  
Una vegada analitzat el projecte i l'estudi d'impacte ambiental cal assenyalar que s'hi han incorporat les indicacions de l'informe d'abast i contingut de l'estudi d'impacte ambiental de 8 de juliol de 2013 i, en general, amb l'aplicació de les mesures preventives i correctores proposades, no es generarà un impacte significatiu sobre el medi ambient, si bé, en certs aspectes, es considera necessària l'ampliació de les mesures preventives.  
Aspectes que s'han de tindre en compte en l'autorització substantiva.  
En la present tramitació ambiental s'aporta la col·laboració en la tramitació administrativa del risc d'inundació provocat per la infraestructura.  
La dita tramitació no està finalitzada per això abans de l'execució de les obres, el promotor haurà de comptar amb informe positiu del Servei d'Ordenació Territorial, informe que serà remés des del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental.  
Així mateix, haurà de comptar amb totes les tramitacions que corresponguen en relació amb la presentació del corresponent Pla d'autoprotecció (D 32/2014 del Consell, pel qual s'aprova el Catàleg d'activitats amb risc de la Comunitat Valenciana i es regula el Registre autonòmic de plans d'autoprotecció) davant de l'òrgan competent en matèria de protecció civil de la Comunitat Valenciana.  
Per un altre costat haurà de sol·licitar-se l'autorització/permís que pertoque en relació amb l'ocupació de zona de policia i/ o servitud de llit en relació amb la instal·lació de la conducció de desaigüe en la rambla Primera.  
  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu reglament. Annex I.8.e del Decret 162/1990 pel qual es va aprovar el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental de la Comunitat Valenciana i annex II, grup 1.c, del Reial decret llei 1/2008, pel qual es va aprovar el text refós de la Llei d'impacte ambiental de projectes.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificat pel Decret 32/2006, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que se li apliquen.  
  
3. L'article 15 del Decret 85/2013, de 28 de juny, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, atribueix, a la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, la competència sobre avaluació ambiental estratègica i de projectes.  
Per tot això formule la següent:  
  
Declaració d'impacte ambiental.  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, especialment les referides a la generació de riscos de les infraestructures previstes, sempre que es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
1. Patrimoni cultural: qualsevol troballa d'índole arqueològica o paleontològica haurà de ser comunicada de forma immediata a l'administració competent.  
Totes les remocions de terres que puguen afectar àrees amb restes arqueològiques o paleontològiques han de comptar amb autorització de la Direcció General de Cultura i s'han de respectar els termes de les autoritzacions emeses.  
En relació amb la construcció de la conducció de transport, atesa la proximitat al jaciment de l'Hospitalet, se seguiran les mesures preventives i correctores de la intervenció arqueològica 2006/1296-V.  
2. En la construcció de desaigüe es tindrà en compte que pot donar-se la presència d'espècies invasores i s'ha de respectar el sistema de gestió d'aquestes, establit en el Decret 213/2009, del Consell, pel qual s'aproven mesures per al control d'espècies exòtiques invasores així com, si és el cas, el Decret 14/2003 i Ordre 10/2014, de modificació de l'anterior.  
Tenint en compte la presència de vegetació natural, s'aplicaran les mesures de prevenció d'incendis forestals descrites en la present declaració d'impacte ambiental.  
3. Es vetlarà per l'ús sostenible del recurs aigua respectant els detalls del document concessional de les aigües no superant ni en hectàrees ni en volum els paràmetres fixats o altres aspectes fixats en el document.  
4. En l'àmbit de la zona de regs a millorar, se seguiran bones pràctiques culturals i es respectaran les xicotetes àrees seminaturals que hi ha en zones marginals o entre parcel·les de cultiu a fi de contribuir a la conservació i millora de la biodiversitat, així mateix es procurarà el manteniment d'un cert caràcter obert dels cultius, la seua extensivitat.  
  
5. S'incorporarà la valoració econòmica de les mesures d'integració paisatgística en el pressupost d'execució del projecte.  
6. En cas d'abandó de la bassa es procedirà a la retirada de materials artificials i restauració de la zona.  
7. Es tindrà en compte l'apartat Aspectes que s'han de tindre en compte en l'autorització administrativa, de la present declaració d'impacte ambiental.  
  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit, no es pot interposar cap recurs, sense perjudici que puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa dels seus drets s'estimen pertinents.  
  
Tercer  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
  
  
València, 11 de juliol de 2014.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.»  
  
València, 2 de març de 2018.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.