Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 4981, del 08-04-2005 (2005/3010)

RESOLUCIÓ de 10 de març de 2005 del director general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   4981

Data del DOGV
:   08-04-2005

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2005/3010


Data del document
:   10-03-2005

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Altea
    * Elda
    * Riba-roja de Túria
    * Pedralba
    * Olleria, l'
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 10 de març de 2005 del director general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. [2005/X3010]
  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1.302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental
  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En virtut d'això, he resolt:
  
Article únic
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent a 041/03-AIA, 049/03-AIA, 067/03-AIA, 070/03-AIA i 071/03-AIA, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.
  
València, 10 de març de 2005.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 41/03-AIA
  
Títol: Vial de connexió de l'av. de Ronda amb l'autovia del Mediterrani
  
Promotor: Ajuntament d'Elda
  
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Elda
  
Objecte: Connectar l'av. de Ronda amb l'autovia del Mediterrani
  
Localització: Terme municipal d'Elda (Alacant)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista
  
L'objecte del projecte és definir les obres necessàries per a la connexió de l'av. de Ronda amb l'autovia del Mediterrani a través de la ronda sud d'Elda, que es troba en construcció.
  
L'esmentada connexió es materialitza amb l'execució d'un vial bidireccional que parteix d'una rotonda situada en l'av. de Ronda, supera la rambla del Bateig i a continuació es bifurca en dos vials unidireccionals, un per a cada sentit de circulació, que enllacen amb la ronda sud. Per a això, el ramal en sentit cap a l'autovia ha de passar sobre la ronda sud a distint nivell, i girar a continuació a l'esquerra continuant fins a convergir amb la calçada de la ronda, per mitjà d'un carril addicional, fins a arribar a la rotonda de l'est, amb l'optimització de les condicions de circulació i seguretat vial.
  
En el pas sobre la rambla de Bateig es projecta un pont de 51 m de longitud, compost per dos buits isostàtics. El tauler recolza sobre els dos estreps i un suport intermedi compost per tres piles. El tauler té ample variable entre 12 i 14,5 m.
  
Per al pas sobre la ronda sud d'Elda es construeix un pont de 14,90 m de longitud, compost per un sol buit isostàtic recolzat sobre els dos estreps. El tauler té 12,30 m d'ample, superior al necessari en previsió de futures ampliacions del viari, fet que permetrà el pas en el seu dia de dos carrils de calçada més voreres.
  
La secció tipus del ramal bidireccional està formada per calçada de 7 m (un carril de 3,50 m per sentit de circulació), voreres d'emergència d'1,50 m i bermes de 0,5 m. La secció tipus dels ramals unidireccionals està formada per calçada de 4 m en recta i 4,3 m en revolta, vorera d'emergència dreta d'1,5 m, vorera d'emergència esquerra de 0,5 m i bermes de 0,5 m.
  
Per a millora de l'esplanada se sobreexcavarà 50 cm en els desmunts i s'estendrà una capa de 50 cm de sòl seleccionat sobre tots els fons de l'excavació i en la coronació de tots els terraplens.
  
S'han obtingut les següents quantitats:
  
- Excavacions en desmunt: 14.240 m3
  
- Terraplens: 21.560 m3 dels quals s'ha previst que uns 6.990 m3 provinguen de la mateixa excavació i 14.570 m3 de préstecs
  
- Sòl seleccionat: 3.460 m3, procedents de préstecs
  
Per a la categoria de trànsit T2 i classificació de l'esplanada E2, s'ha seleccionat la secció de ferm 222, formada per les següents capes:
  
- 20 cm de mescles bituminoses
  
- 25 cm de base granular de rebliment artificial
  
- 25 cm de subbase granular
  
2. Alternatives
  
S'han considerat diverses alternatives de traçat per al vial de connexió, que difereixen pel que fa a la incidència sobre la ronda Sud, incidència sobre la rotonda en l'origen de la ronda Sud, localització, longitud i esbiaixada del pont sobre la rambla del Bateig i característiques del traçat dels vials.
  
Les diferents alternatives s'han proposat i discutit tant amb l'Ajuntament d'Elda com amb l'oficina del pla de carreteres i amb el Servei de Construcció de la Divisió de Carreteres de la COPUT, i la solució proposada és aquella que salva la rambla de Bateig més cap a l'oest, d'aquesta forma la convergència amb la ronda es produeix a alguna distància de la rotonda de l'est per mitjà d'un carril addicional, de manera que es millora la seguretat vial.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 14 de febrer de 2003 la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental (EIA) corresponents al projecte vial de connexió de l'av. de Ronda amb l'autovia del Mediterrani.
  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del projecte, vial de connexió de l'av. de Ronda amb l'autovia del Mediterrani, ha sigut sotmés a informació pública per mitjà d'anunci publicat en el BOP núm. 293 de data 23 de desembre de 2003, sense que s'hi hagen presentat al·legacions i informes corresponents.
  
2. Peticions d'informes sectorials i documentació complementària
  
En data 28 d'abril de 2003 es va efectuar consulta al Servei Municipal d'Arqueologia d'Elda, el qual exposa que:
  
?La zona on es projecten les obres no sembla inclosa en cap de les denominades zones d'interés arqueològic del Pla general d'ordenació urbana d'Elda (1985). Les dades històriques i arqueològiques de l'entorn geogràfic s'associen a jaciments i àrees no relacionats directament amb el lloc on s'han projectat les obres.-
  
Afeccions legals
  
Segons l'estudi d'impacte ambiental existeix, per part de les obres projectades, afecció a:
  
- Segons l'art. 2 del Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text refós de la llei d'aigües, hi ha afecció a la rambla del Bateig.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació
  
- La circulació de maquinària provocarà un augment temporal de la contaminació atmosfèrica a causa de la pols, fums i soroll.
  
- La construcció també afectarà a la textura del sòl ja que produeix una compactació pel pes d'aquestes. Aquesta alteració del nivell edàfic anirà acompanyada d'una eliminació d'espècies vegetals i de fauna present.
  
- El paisatge es veurà alterat per la intrusió visual deguda a la presència de maquinària i al moviment de terres.
  
- La hidrologia superficial també es veurà afectada, a causa de la disminució de la capacitat de desguàs de la rambla del Bateig, per l'ocupació parcial del llit a conseqüència de l'execució dels terraplens que s'han de realitzar en ambdues riberes del llit.
  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants
  
En aquest epígraf es pretén recalcar els efectes generats per l'actuació que, d'entre els estudiats en l'EIA, presenten major rellevància.
  
En línia amb l'anterior, ens centrarem primerament en les pertorbacions pròpies de la fase de construcció i en les conseqüències més destacables de cadascuna d'elles.
  
- Els treballs de condicionament del terreny i demolició dels habitatges afectats generaran un augment de la contaminació atmosfèrica, pols i sorolls, a més d'escombreres.
  
- La vegetació afectada correspon aproximadament al 20% a hortes i camps de cultiu d'oliveres i ametllers, també cal tenir en compte la presència d'alguns exemplars de figueres i altres arbres fruiters, a més d'arbres ornamentals com xiprers (Cupressus Sempervirens), pins (Pinus Halepensis), pebrers bords (Schinus Molle) i moreres (Morus Alba).
  
També hi ha terrenys incultes d'antics oliverars que han sigut abandonats, la vegetació del qual és la pròpia d'aquestes zones.
  
- El moviment de terres provocarà la desaparició de nius i caus, tant en espècies de vertebrats de vida subterrània com d'espècies d'aus. Aquestes modificacions puntuals en l'hàbitat terrestres suposarà el desplaçament d'aquestes espècies a llocs de les mateixes característiques situats en les proximitats.
  
L'escassa superfície afectada i les característiques de la zona molt humanitzada i degradada no requereixen un exhaustiu inventari de fauna, per la qual cosa s'han considerat les següents espècies i subespècies catalogades d'interés especial segons l'annex II del Reial decret 439/1990, de 30 de març, pel qual es regula el Catàleg nacional d'espècies amenaçades.
  
- Amfibis com:
  
- Gripau corredor (Bufo calamita)
  
- Rèptils com:
  
- Sargantana cua-roja (Acanthodacthylus)
  
- Sargantana cuallarga (Psammodromus algirus)
  
- Aus com:
  
- Cuereta blanca (Motacilla alba)
  
- Durant aquesta fase el curs natural de les aigües superficials podria veure's afectat tant pel moviment de terres com per la implantació d'instal·lacions auxiliars en el mateix llit de la rambla de Bateig.
  
Pel que fa a les pertorbacions que es generaran durant la fase d'explotació, les més destacables en aquest cas són les que s'enumeren i valoren seguidament:
  
- Durant aquesta fase es produirà un augment de la contaminació acústica i atmosfèrica com a conseqüència del trànsit que es concentrarà principalment en les hores d'entrada i eixida dels llocs de treball dels polígons industrials pròxims.
  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental
  
Les mesures correctores tenen per objecte minimitzar els impactes residuals que no poden ser evitats. A continuació s'indiquen les mesures més significatives que s'han previst en l'estudi d'impacte ambiental:
  
- Es proposa el reg de totes aquelles zones de l'obra on es produïsca un important moviment de maquinària pesant, especialment en aquelles zones limítrofes a les cases de camp.
  
- Les labors de reparació i manteniment de vehicles i maquinària s'han de realitzar en tallers apropiats fora del recinte de les obres.
  
- S'ha d'evitar l'acumulació de residus, runes, restes de materials, etc., com també la dispersió d'aquests pel terreny. Els residus han de ser retirats a un abocador controlat.
  
- Es recomana trasplantar els arbres que necessàriament hagen de ser eliminats a les zones perimetrals de l'esmentada carretera, respectant en la mesura que es puga els peus arboris que no calga eliminar.
  
Pel que fa al programa de vigilància ambiental, ha de tenir per objecte establir un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i les mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental, i fer un seguiment d'una sèrie de paràmetres que donen una idea de com evoluciona l'entorn a partir de la construcció i funcionament de l'obra.
  
Finalment, el programa de vigilància ambiental ha de fixar amb una determinada periodicitat la realització d'informes en els quals s'ha d'informar del compliment del programa com també els efectes derivats de l'aplicació de les mesures correctores i del grau de correspondència d'aquests efectes amb què van ser previstos en l'estudi d'impacte ambiental.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 8-a de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent,
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, al sol efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen d'aplicació, el projecte de construcció del vial de connexió de l'av. de ronda amb l'autovia del Mediterrani, promogut per l'Ajuntament d'Elda, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establerts en l'apartat segon.
  
Segon
  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'estableixen les següents:
  
1. Els diversos documents del projecte de construcció (memòria, plànols, plec de prescripcions tècniques i pressupost) han d'incorporar tots els aspectes concernents a les mesures protectores i correctores incloses en l'estudi d'impacte ambiental, com també els derivats dels presents condicionants, tot això amb el grau de detall necessari per a la seua contractació i execució conjunta amb la resta de les obres. Així, el pressupost del projecte de construcció ha d'incorporar, preferentment en una única partida, totes les unitats d'obra que es referisquen a les mesures correctores a realitzar.
  
També s'han de valorar i proveir pressupostàriament totes les despeses derivades del programa de vigilància ambiental.
  
2. Els materials de farciment i els de rebliment que calguen per a l'execució del projecte, s'han d'obtenir de préstecs o pedreres existents i legalment autoritzades. En el cas de noves obertures aquestes s'han de sotmetre, amb caràcter previ a la seua utilització, al procediment de declaració d'impacte ambiental.
  
De la mateixa manera, el lloc que s'elegisca com a abocador o escombrera, si no es tracta d'un abocador de residus degudament identificat i legalitzat, s'ha de sotmetre, abans de la seua utilització, al procediment d'estimació d'impacte ambiental.
  
3. Durant l'execució de les obres no es poden desenvolupar treballs nocturns que puguen perjudicar el descans de la població que habita els nuclis més pròxims a aquestes, tant per impactes sonors com per vibracions o elevada lluminositat.
  
4. El programa de vigilància ambiental, durant la fase d'explotació, ha d'incorporar campanyes de mesuraments amb l'objectiu d'incrementar les mesures correctores en el cas que, en el futur, se sobrepassen els objectius de qualitat assenyalats en els punts anteriors. Com a part de l'esmentat programa de vigilància ambiental s'ha de presentar, davant d'aquesta Direcció General, informe de les mesures de protecció realitzades, acompanyat dels primers mesuraments efectuats.
  
5. D'acord amb l'estudi d'impacte ambiental, i en el seu apartat de mesures correctores, s'ha de recuperar la capa superior del sòl vegetal que puga estar afectada per l'obra per a la posterior reutilització en els processos de restauració. Els sòls fèrtils així obtinguts s'han d'arreplegar al llarg de la traça en munts, l'alçada dels quals ha de definir-se en el plec de prescripcions tècniques particulars del projecte de construcció, de forma que es garantisca el manteniment de les propietats naturals.
  
6. S'han d'incloure tant les labors de restauració i revegetació, com el seguiment del programa de vigilància ambiental en el pla d'obra, amb l'adequació i reestructuració necessàries per al desenvolupament d'aquesta.
  
El director de les obres ha d'estar informat de l'execució de les unitats d'obra que puguen tenir repercussions ambientals. Així mateix, se li ha de notificar amb antelació la situació dels talls o llocs on s'actuarà i el període previst de permanència, de forma que siga possible establir els punts d'inspecció oportuns, d'acord amb els indicadors a controlar establits en aquest programa.
  
7. La direcció d'obra ha d'exigir, una vegada executades i acabades les obres, la retirada a abocador controlat de totes aquelles runes, materials sobrants i la resta de restes d'obra que hagen sigut dipositats, abocats o abandonats en qualsevol àrea de terreny que s'haja vist afectada per les obres executades.
  
Així mateix, es recorda al promotor la prohibició de realitzar qualsevol abocament no autoritzat en la zona. En tot cas, els canvis d'oli, filtres o qualsevol altre residu procedent del manteniment de la maquinària i vehicles, han de ser degudament gestionats per taller o gestor autoritzat de residus tòxics i perillosos.
  
8. La direcció d'obra ha d'exigir el compliment de les mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental com també dels condicionants de la present estimació d'impacte ambiental, per a això s'han d'establir en el pressupost del projecte de construcció, com ja s'ha indicat, les partides pressupostàries necessàries.
  
9. Si durant l'execució de les obres es produeix qualsevol troballa arqueològica, el fet s'ha de posar en coneixement de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, de forma immediata, i s'han d'adoptar les mesures pertinents en ordre a la seua protecció i conservació, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.
  
Així mateix, prèviament a l'aprovació definitiva del projecte, s'ha de requerir que s'informe favorablement sobre aquest per part de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, en informe preceptiu emés pel mencionat organisme, en compliment de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià
  
10. Igualment, si durant la fase d'execució de les obres apareixen coves, avencs o altres cavitats subterrànies, el fet s'ha de comunicar a la Conselleria de Medi Ambient, atés que aquest tipus de formacions es troben protegides per l'article 16 de la Llei 11/94, de 27 de desembre, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.
  
Tercer
  
Notificar a les parts interessades que, contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 del citat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 9 de febrer de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Dades de l'expedient
  
Expedient: 049/9226-BRP
  
Títol: Homologació modificativa i pla parcial sector Baló
  
Promotor: Ajuntament de Riba-roja de Túria
  
Autoritat substantiva: Ajuntament i Conselleria de Territori i Habitatge
  
Localització: En l'extrem sud-oest del terme municipal, afrontant amb Loriguilla, Cheste i Chiva, al costat de la rambla del Poio
  
Descripció del projecte
  
1. Objecte del projecte
  
Es persegueix l'objectiu d'atendre la demanda de sòl industrial que es genera com a conseqüència de les importants vies de comunicació existents en la zona com són l'autovia de Madrid i la circumval·lació de València.
  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
I. La superfície del sector és de 875.218 m², qualificats pel vigent instrument de planejament com a sòl no urbanitzable de règim comú o de grau 0.
  
II. El sector s'ordena detalladament segons la documentació presentada.
  
III. L'ús global principal és l'industrial en polígon II, segons els articles 10.2.B i 10.6 de les normes urbanístiques del Pla general d'ordenació urbana, i resulta incompatible l'ús residencial excepte habitatges de guarda o conserge vinculades a activitats industrials del menys 1.000 m².
  
IV. S'estableix la necessitat d'implantar una estació depuradora d'aigües residuals. Aquesta infrastructura ha d'arreplegar les aigües residuals del sector i una vegada depurades les abocarà a la rambla del Poio. Les aigües pluvials, en utilitzar-se una xarxa separativa, es conduiran directament a aquesta rambla.
  
V. Les connexions viàries s'articularan en dos punts. El primer aquests permetrà la connexió amb l'autovia de Madrid per mitjà de la prolongació de la xarxa viària interior dels sectors Bassa i 12 i la carretera de Loriguilla. El segon permetrà la connexió amb l'autovia de Madrid d'una manera directa per mitjà de la construcció d'un pont sobre la rambla del Poio.
  
VI. El subministrament d'aigua potable es realitzarà per mitjà de la prolongació de la xarxa dels sectors 12, 13, 15 i Bassa, preveient la portada d'una conducció directa des de la carretera de Loriguilla fins al dipòsit a construir en el sector masia de Baló. El subministrament elèctric s'efectuarà igualment per mitjà de la prolongació de les infrastructures dels sòls industrials confrontants.
  
3. Alternatives
  
S'han estudiat tres alternatives de localització per a un nou sòl industrial, si bé únicament s'han identificat els noms de les propostes i el per què s'han desestimat dues d'aquestes; profunditat en aquest sentit es perceb una profunditat escassa.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 25 de febrer de 2003 el Servei Territorial de la Direcció General d'Urbanisme i Ordenació Territorial va remetre projecte tècnic, inclòs l'estudi d'impacte ambiental, relatiu a l'homologació modificativa i Pla parcial sector Baló, amb la incoació del corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.
  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el DOGV núm. 4382, de 20 de novembre de 2002.
  
Durant el període d'informació pública es van presentar sis al·legacions, segons consta en els certificats emesos per la secretària de l'Ajuntament de Riba-roja de Túria, en els quals s'incloïa l'aprovació provisional, l'informe del tràmit d'informació al públic realitzat i un resum de les al·legacions presentades.
  
Per la seua banda, les tres unitats d'execució en què sembla es pretén dividir el sector es van exposar al públic de manera independent en el diari El Mundo de data 12 de març de 2002, 12 d'abril de 2002 i 11 de març de 2002 respectivament, com també en els DOGV núm. 4210, 4226 i 4210, de dates 14 de març de 2002 el primer i l'últim i d'11 d'abril de 2002 el segon, també respectivament.
  
En la primera ocasió es van presentar vuit al·legacions, i es van recollir onze en la segona i, finalment, altres vuit en la tercera.
  
2. Resum de les al·legacions
  
Tant l'exposició al públic de l'homologació i pla parcial com de la unitat d'execució núm. 1 van registrar una única al·legació de caràcter ambiental que posseïa el mateix sentit, que feia referència a l'afecció de la depuradora al cementiri que es localitza entre el sòl urbanitzable proposat i la rambla del Poio.
  
3. Peticions d'informació o documentació complementària
  
En data 6 d'octubre de 2003 es va sol·licitar a l'Ajuntament de Riba-roja de Túria ampliació de la documentació remesa inicialment per entendre que alguns dels aspectes recollits en aquesta no aclarien suficientment la situació ambiental de la proposta.
  
Atés que la documentació que es va remetre en data 3 de novembre de 2003 no esmenava la totalitat dels aspectes relacionats en el primer informe, i que a més aquella no s'havia remés degudament diligenciada, en data 11 de novembre de 2003 es va posar en coneixement de l'Ajuntament de Riba-roja de Túria aquesta circumstància, i es va rebre contestació en data 25 de novembre de 2003.
  
Informes sectorials
  
En data 2 de febrer de 2004, i en relació amb l'afecció del projecte als camins ramaders, es va rebre informe de la Unitat de Camins Ramaders emés després de la consulta efectuada per l'Ajuntament.
  
Afeccions legals
  
1. El sector de sòl urbanitzable es veu travessat de nord a sud en la part central pel camí ramader classificat com assagador d'Andalusia, de 37'61 m d'amplària legal i 15 m d'amplària necessària.
  
El projecte proposa una modificació del traçat original, amb una adaptació a l'ordenació urbanística del sector industrial i oferint una compensació patrimonial dels sobrants alienables per mitjà de l'aportació de terrenys perimetrals amb una superfície de 21.777 m², ubicats al sud del sector masia de Baló al costat de la N-III i confrontants amb l'esmentat camí ramader.
  
2. Pel límit sud del sector discorre la rambla del Poio; s'entén que la totalitat de les edificacions proposades es troba a més de 20 metres de l'aresta superior del llit si bé el polígon s'introdueix puntualment en la zona de policia de llits de 100 metres, circumstància aquesta que haurà de motivar la corresponent autorització per part de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.
  
No s'aprecia risc d'inundació segons el PATRICOVA a l'alçada del llit on es pretén desenvolupar l'actuació, però sí que aigües avall, de manera que l'increment dels vessaments superficials com també la construcció d'un pont per a permetre l'accés directe a la nacional N-III podrien introduir canvis en el comportament hidrològic de la citada rambla.
  
Desconeguda la solució constructiva del pont, però advertida la situació de l'increment del risc derivat de l'augment dels vessaments superficials a l'Ajuntament de Riba-roja de Túria, acompanyada d'un suggeriment tècnic en aquest sentit, en l'escrit de contestació s'informa de les capacitats de desguàs de la rambla del Poio i es conclou que l'increment de cabal que ocasiona l'actuació no incrementa el cabal punta de la subconca i que l'increment del cabal es produeix a l'inici de l'hidrograma de la subconca, moments en què els llits tenen prou capacitat, i es considera adequada la solució de drenatge prevista en el document urbanístic.
  
3. Segons la informació recollida en l'estudi d'impacte ambiental, i en el Catàleg de béns culturals de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport es dedueix que en la zona no hi ha béns culturals d'interés que puguen veure's afectats per les obres.
  
De les dades consultades sobre l'inventari immoble de la Comunitat Valenciana es desprén que l'anterior afirmació no és encertada (vegeu la bassa de la masia de Baló), per la qual cosa en qualsevol cas procediria el compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.
  
Si bé s'ha sol·licitat informe per part de l'Ajuntament de Riba-roja de Túria, la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià no ha remés cap documentació en el moment de la redacció del present document.
  
Consideracions ambientals
  
1. El polígon industrial s'emmarca en una zona eminentment industrial, acabat amb una falca de sòl del terme municipal de Riba-roja de Túria que se situa entre els municipis de Loriguilla, Cheste i Chiva, subjecte a una enorme pressió urbanística especialment des de la vessant oriental. Si bé no cal oblidar els possibles efectes acumulatius, en relació amb els vents dominants i el trasllat de contaminants atmosfèrics el nou sòl es localitza allunyat dels principals nuclis urbans residencials.
  
Respecte a la possible contaminació acústica, o increment d'aquesta, cal partir d'una situació de fort desenvolupament industrial com també de la presència d'una important xarxa de comunicació viària amb un elevat nombre de pas de vehicles lleugers i pesats.
  
2. La naturalesa al·luvial dels terrenys objecte d'estudi els confereix una alta permeabilitat, la qual cosa unida a la presència de la rambla del Poio indica una potencial contaminació tant del subsòl com de les aigües superficials en cas d'inundació o d'abocament accidental de substàncies contaminants.
  
En aquest sentit, el projecte incorpora la construcció d'una estació depuradora d'aigües residuals de manera que, unida a una xarxa de sanejament separativa, es disminuïsca el risc que podria comportar la posada en marxa d'activitats industrials.
  
3. La vegetació dominant en l'àrea d'estudi es correspon amb la característica dels cultius de cítrics, circumstància habitual en la zona. Únicament s'aprecien exemplars ornamentals en l'entorn més pròxim a les tradicionals masies.
  
En la rambla del Poio es poden observar, encara que molt influïts per l'activitat humana, restes de vegetació edafòfila pròpia de llits i barrancs.
  
4. La fauna observada es troba en sintonia amb el predomini del cultiu de cítrics, no apareixent espècies de destacat valor.
  
5. En relació amb el paisatge es pot indicar que es tracta d'una zona de topografia pràcticament plana, àmpliament transformada per l'home en els últims anys i on s'aprecia una enorme densitat d'infrastructures que donen servei a tota una àmplia extensió dedicada a les activitats industrials.
  
6. Segons la informació facilitada el desenvolupament industrial suposarà una demanda d'aigua potable anual de 0'74 Hm³. A aquest respecte, s'han facilitat certificats de l'empresa concessionària del servei municipal d'aigua potable en els quals s'indica l'existència de disponibilitat de cabals per al desenvolupament del polígon industrial.
  
Respecte a la depuració de les aigües residuals, com ja s'ha indicat, es preveu la construcció d'una xarxa separativa i d'una estació depuradora d'aigües residuals. S'inclou, a més, l'obligació d'instal·lar arquetes per a la presa de mostres en cadascun dels punts d'abocament a la xarxa general de clavegueram.
  
A aquest respecte s'acompanya informació tècnica sobre la infrastructura i s'adverteix de la necessitat de predepurar els efluents industrials de manera individual i amb caràcter previ a l'abocament a la xarxa general, i quedar així dins dels llindars d'abocament establerts en la normativa del projecte.
  
Respecte a la gestió de residus sòlids urbans, l'ajuntament certifica que segons la contracta municipal vigent quedarà garantit el servei de recollida de residus sòlids urbans com també el seu transport als centres corresponents per a la seua gestió definitiva.
  
La gestió dels residus sòlids inerts i de la biomassa generada després de la tala dels cítrics existents es realitzarà per part de l'agent urbanitzador; s'han de dipositar en abocadors adequats a la naturalesa dels residus o han de ser lliurats a gestor autoritzat. L'ajuntament requerirà els justificants de lliurament dels esmentats residus a l'agent urbanitzador abans de la recepció de les obres d'urbanització.
  
7. La normativa del pla parcial s'ha refós per a incorporar les mesures correctores de l'estudi d'impacte ambiental com també una ordenança d'abocaments a la xarxa de clavegueram.
  
8. El polígon industrial se situa confrontant a un cementiri, sense haver avaluat la possible interacció amb aquesta dotació en l'estudi d'impacte ambiental.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu reglament, annex I, apartat 8.G del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent,
  
Declaració d'impacte ambiental
  
1. S'estima acceptable, al sol efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen d'aplicació, el projecte sobre l'homologació modificativa i Pla parcial del sector Baló del municipi de Riba-roja de Túria (València), promogut pel mateix Ajuntament, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establerts a continuació.
  
2. Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:
  
I. El pont que s'ha de construir per a permetre l'accés al polígon industrial des de l'extrem sud-oest no ha de suposar una minva de la capacitat de desguàs que derive en un augment del risc d'inundació aigües avall.
  
II. L'Ajuntament ha d'exigir la construcció d'arquetes separadores de greixos i olis en el moment d'atorgar les llicències d'activitat a aquelles indústries susceptibles de generar o manipular aquest tipus de substàncies.
  
III. És necessari el pronunciament de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià amb caràcter previ a l'aprovació definitiva del projecte.
  
3. Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en la via administrativa no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
4. La present declaració d'impacte ambiental s'ha de publicar al Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 26 de febrer de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 67/03-AIA
  
Títol: Modificació de granja marina per a daurada i llobarro
  
Promotor: INDUSTRIAS PESQUERAS BALMAR, SA
  
Autoritat substantiva Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació
  
Localització: Badia d'Altea (Alacant)
  
Antecedents
  
Amb data 8 d'agost de 2000, l'empresa INDUSTRIAS PESQUERAS BALMAR, SA, va obtenir declaració d'impacte ambiental favorable per a la instal·lació d'una granja per al cultiu intensiu de daurada i llobarro al litoral d'Altea. El projecte consisteix en la instal·lació de 12 gàbies de 16 metres de diàmetre i 10 metres de profunditat i 4 gàbies auxiliars de 5,5 metres de diàmetre, que ocupen una superfície total de 98.800 metres quadrats (9,8 ha) i un volum total de cultiu de 24.127 metres cúbics. Aquest projecte té per objecte produir per mitjà d'engreixament intensiu 241 tones anuals de daurada i llobarro.
  
La instal·lació a què es fa referència, va obtenir concessió de domini marítim atorgada per mitjà d'Ordre Ministerial de 6 de febrer de 2001 i va ser autoritzada per la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació el 21 de març de 2001.
  
Amb data 10 de juny de 2002, INDUSTRIAS PESQUERAS BALMAR tramita davant de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, sol·licitud de modificació de l'autorització inicial. L'argument és l'existència d'un canvi d'accionistes en l'empresa, una situació en el mercat que requereix major eficiència productiva en base d'un augment de producció per a reducció de costos. L'objecte del projecte ampliat és crear una instal·lació que permeta incrementar la producció anual de daurada i llobarro des de les 241 t/any previstes en el projecte inicial, fins a les 800 t/any.
  
En la sol·licitud formulada pel promotor es requereix la modificació de l'autorització inicial, atés que no hi ha un canvi significatiu en les condicions ambientals de la nova proposta i no es modifica la superfície de la concessió inicialment autoritzada.
  
No obstant el director general de Pesca i Comercialització Agrària, de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, no admet a tràmit la referida modificació i torna la documentació perquè es realitze una nova avaluació ambiental del projecte, per entendre que hi ha un increment de producció molt significatiu que pot afectar a l'informe d'avaluació d'impacte ambiental emés respecte al projecte inicial.
  
En data 8 de gener de 2003, es rep en la Direcció Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge d'Alacant, documentació relativa al projecte de modificació de granja marina a Altea presentat per l'empresa INDUSTRIAS PESQUERAS BALMAR, que consisteix en projecte tècnic, informe de valoració emés per l'Institut d'Ecologia Litoral, informes de la Capitania Marítima, Comandància de Marina i autoritat portuària d'Alacant, anunci d'exposició pública i escrits d'al·legacions, a fi de realitzar-se avaluació d'impacte ambiental d'acord a la Llei 2/1989, d'avaluació d'impacte ambiental de la Comunitat Valenciana.
  
Admés l'expedient a tràmit d'avaluació d'impacte i atés que aquest no inclou un estudi d'impacte ambiental, amb data 5 de febrer, se sol·licita al promotor l'estudi d'impacte ambiental corresponent al projecte de modificació de la piscifactoria marina.
  
En data 20 de març es rep l'estudi d'impacte ambiental sol·licitat el qual es sotmet a informació pública per la Conselleria de Territori i Habitatge, (DOGV núm. 4478), de 10 d'abril de 2003.
  
Com a resultat de la informació pública es formulen al·legacions per part de la Confraria de Pescadors d'Altea; aquestes van ser contestades pel promotor amb data 1 d'agost de 2003.
  
Descripció del projecte objecte d'avaluació
  
El projecte sotmés a avaluació d'impacte ambiental consisteix en l'ampliació de la instal·lació autoritzada i proposa la substitució de les gàbies de 16 metres de diàmetre per gàbies de 25 metres de diàmetre i 20 de profunditat, tot això sense ampliar la superfície objecte de concessió de domini públic marítim, amb l'augment del volum total de cultiu marí des de 24.127 m2 a 58.904 m2, a fi d'incrementar la producció anual de peix des de les 241 t/any del projecte inicial fins a les 800 t/any del projecte modificat.
  
La instal·lació projectada en el projecte ampliat, encara que no introdueix l'ampliació de superfície de concessió de domini, sí que incrementa notablement producció prevista i per tant la càrrega contaminant conseqüència d'aquesta en la badia d'Altea.
  
De fet, per a l'obtenció d'aquesta producció, el projecte ampliat preveu unes necessitats d'aportació al cultiu de 2,187 tones anuals de pinso (a partir del tercer any) enfront d'unes aportacions de pinso de 600 t anuals previstos en el projecte inicial.
  
Amb el projecte modificat el balanç d'entrades i eixides al sistema constituït per la badia d'Altea, d'acord a les dades del projecte és com segueix:
  
Entrades: Pinso (2.187 t/any).
  
Eixides: Daurada i llobarro (730 t/any) + respiració (73 t/any).
  
Balanç: 2.187 t/any - 730 t/any - 73 t/any = 1.384 t/any.
  
Per tant, la instal·lació realitzarà una aportació neta de residus a la badia d'Altea, en forma d'excrements i pinso no ingerit, de 1.384 tones anuals.
  
Alternatives
  
El promotor no introdueix alternatives d'ubicació. Es planteja una activitat que constitueix un focus important de contaminació amb caràcter permanent en el temps pròxima a ecosistemes marins protegits i de la costa d'Altea.
  
Els documents tècnics aportats no justifiquen les raons que justifiquen l'elecció de la ubicació en un entorn molt sensible ambientalment i de gran importància turística. No es coneix l'existència en l'entorn pròxim, ni una infrastructura de suport portuària capacitada per a donar servei a la instal·lació, ni plantes d'abastament de matèries primeres que justifique l'esmentada elecció.
  
Al·legacions en el període d'informació pública
  
En el període d'informació pública en el que s'ha exposat l'estudi d'impacte ambiental, s'ha presentat una al·legació amb contingut ambiental emesa per la Confraria de Pescadors d'Altea.
  
Aquesta al·legació argumenta bàsicament problemes derivats de l'aportació de 720 tones de detritus a l'any en els fons marins d'Altea que faran augmentar els problemes de fangs del fons i problemes sanitaris.
  
Així mateix la confraria argumenta en les seues al·legacions dubtes sobre la validesa científica i la vigència actual de les dades aportades especialment els referits a la capacitat de transport litoral.
  
En contestació a aquesta al·legació, el promotor exposa que no es produiran perjudicis al trànsit marítim, que l'elevada experiència que els avala en el sector permet que la seua producció maximitze l'aprofitament del pinso amb la minimització de les aportacions al medi, que les deposicions de 720 t de pinso i excrements no afectaran a comunitats d'alt valor ecològic ja que es produeixen en mar obert a 30 metres de profunditat i que a més els excrements permetran el desenvolupament de comunitats detritívores i altres espècies d'ictiofauna i invertebrats que adaptaran progressivament l'equilibri biològic a les noves aportacions.
  
Així mateix exposa que s'han de recolzar en l'estudi de la Universitat d'Alacant que diu que les gàbies d'engreixament exerceixen un efecte d'?atracció sobre abundants peixos salvatges d'alta diversitat?, amb abundàncies mitjanes entorn de 20.000 individus, incrementant la biodiversitat i abundància amb benefici per a la pesca.
  
Finalment en la seua contestació a les al·legacions el promotor exposa que no hi ha dubtes sobre les dades aportades, ja que aquests han sigut presos amb correntímetres, que es porta a terme un pla de vigilància ambiental que aporta informació continuada de l'estat ambiental de la concessió i el seu entorn, que la Confraria de Pescadors denota una falta completa de coneixement sobre el transport litoral, sense aportar cap tipus d'estudi ni consulta a experts, mentre posa en dubte el treball d'un grup de científics amb sobrada experiència en aquest tipus de treballs.
  
Cal fer constar que la quantitat de pinso aportat al cultiu, a pesar constituir l'aspecte més important en aquest procés d'avaluació ambiental, es tracta en la documentació aportada amb escàs rigor; les dades del projecte no coincideixen amb les que figuren en l'estudi d'impacte ambiental .
  
D'una banda el projecte de la instal·lació indica que són necessaris a partir del tercer any fins a 2.100 tones de pinso per a produir 730 tones de peix. D'altra banda l'estudi d'impacte ambiental indica que es precisaran 1.600 tones de pinso per a la producció de les 800 tones de peix. La diferència és important per quant el projecte indica que l'índex de conversió d'aliment és de 3 i l'estudi d'impacte ambiental considera un índex de conversió de 2. La diferència en la quantitat de necessitats de pinso entre estos dos documents, és de 500 tones a l'any.
  
A fi d'aclarir aquesta discrepància existent en la documentació aportada pel promotor, s'han revisat les dades del primer projecte presentat en 1999, en base al qual s'ha emés declaració d'impacte ambiental de 8 d'agost de 2000, la qual va considerar un índex de conversió 2 per als mesos càlids i de 12,5 per als mesos considerant que el 80% de la producció es produeix en els mesos càlids, finalment resulta un índex de conversió mitjà de 3, es necessiten en el supòsit de producció de peix de 200 tones que contemplava el primer projecte tramitat un total de 600 tones de pinso.
  
Per tant, en el procés d'avaluació, s'ha treballat considerant un índex de conversió 3, entenent que les necessitats de pinso se situaran entorn de les 2.100 tones anuals i les necessitats de dispersió i abocament de residus al medi serà pròxima a les 1.400 tones anuals.
  
Conclusions del procés d'avaluació ambiental
  
El promotor argumenta que l'ampliació projectada no tindrà conseqüències negatives, sinó més prompte al contrari un augment de la biodiversitat en peixos en l'entorn de les gàbies i de la fauna detritívora en el sediment, que pot arribar fins i tot a afirmar en el projecte d'ampliació que ?és important destacar, que el present estudi no representa cap canvi substancial respecte al projecte inicial?, afirmació rigorosament incorrecta quan el resultat d'aquesta és la producció de peixos i amb això la producció d'excrements es multiplica per quatre i arriba a una quantitat anual pròxima a 1.400 t/any de residus .
  
Aquest problema és correctament advertit per la Confraria de Pescadors d'Altea i ignorat pel promotor, en escrit de contestació a l'al·legació formulada.
  
Sobre els efectes ambientals derivats d'aquest problema s'ha pronunciat recentment la Junta Nacional Assessora de Cultius Marins (JACUMAR) a través del Protocol a utilitzar per a l'establiment i seguiment mediambiental de gàbies de cultiu en mar a Espanya.
  
Aquest organisme del Ministeri d'Agricultura, Pesca i Alimentació, la funció del qual és la de facilitar la coordinació i cooperació en matèria d'aqüicultura entre les administracions públiques i el sector productor, introdueix les següents consideracions:
  
?Els rebutjos tant orgànics com inorgànics de les piscifactories poden causar un enriquiment en nutrients i fins i tot eutrofització en el cas que les zones de cultiu siguen zones semiconfinades o amb poc d'intercanvi de les seues aigües. Prop d'un 85% de fòsfor i un 80-88% de carboni i un 52%-95% del nitrogen introduït en les gàbies pot passar al medi marí a través dels rebutjos de la menjar, excrecions dels peixos, producció d'excrements i respiració.
  
Estudis portats a terme en diverses piscifactories han demostrat que en determinades ocasions es pot detectar un impacte significatiu en un radi d'1 quilòmetre al voltant de les gàbies de cultiu. Aquest és generalment major en el fons, on es pot observar un increment en la demanda d'oxigen, sediments anòxics, producció de gasos tòxics, canvis en les comunitats, disminució de la biodiversitat del bentos, desenvolupament d'espècies resistents a la contaminació que poden resultar danyoses per a les espècies cultivades i flors de fitoplàncton, entre altres.
  
Continua el protocol amb l'exposició dels problemes derivats de l'ús indiscriminat d'antibiòtics per a controlar i prevenir malalties dels peixos en granges costeres, la qual cosa ha donat com resultat en algunes ocasions al desenvolupament de comunitats microbianes resistents als antibiòtics, amb la descripció de canvis ambientals associats a l'ús de medicaments en aqüicultura, com a canvis qualitatius i quantitatius en la flora microbiana, efectes tòxics en els organismes salvatges, desenvolupament de defenses bacterianes en patògens dels peixos i transferència de resistència antibacteriana a patògens humans.
  
Igualment el protocol incideix en els problemes derivats de l'ús d'agents químics com els pesticides o els antiincrustants com a elements contaminants del medi marí, que poden alterar greument l'ecosistemes en resultar tòxics per a la vida marina i l'espècie cultivada, la qual cosa, a través del seu consum, pot convertir-se en un perill per a la salut humana. A més, cal afegir a tot això la càrrega orgànica deguda a la neteja periòdica de les incrustacions orgàniques de les gàbies.
  
Respecte a criteris d'instal·lació de gàbies el protocol determina preferències per àrees amb bona renovació d'aigües amb corrents que afavoreixen la dispersió difusió i mescla dels residus, i s'eviten per a l'activitat llocs tancats amb poca renovació d'aigua. Igualment proposa ubicacions profundes amb almenys doble profunditat que la longitud dels draps de les gàbies.
  
Respecte a la competència d'usos estableix que s'han d'evitar els usos poc o gens compatibles amb l'aqüicultura com els abocaments, àrees protegides, el turisme a les platges, la pesca i el marisqueig, el bany o la navegació, entre altres. Finalment l'elecció s'ha de realitzar sobre la base de protegir la biodiversitat de comunitats d'interés o espècies protegides.
  
La ubicació projectada per a la piscifactoria que se sol·licita no compleix objectivament els criteris d'emplaçament establerts en el protocol JACUMAR.
  
Existeixen a més diversos estudis presentats recentment sobre els efectes ambientals derivats de les granges marines que han detectat conseqüències negatives als pocs anys de funcionament, especialment derivades de la deposició de brutícia en el fons marí.
  
El problema concret de la deposició sobre el fons de milers de tones d'excrements, a mitjà termini, es tracta en l'estudi d'impacte com un efecte limitat a una distància màxima establida en base a una funció matemàtica que considera quatre variables: profunditat, velocitat de sedimentació de pinso i excrements i velocitat del corrent.
  
Amb aquest argument es determina una distància màxima 272 metres de la instal·lació per al dipòsit definitiu dels excrements produïts, considerant l'esmentada distància com si es tractara d'una barrera física definitiva i permanent en el temps .
  
Aquesta limitació en la dispersió dels residus produïts per la granja marina, és qüestionada per la Confraria de Pescadors d'Altea, en l'escrit d'al·legacions. Davant d'aquesta qüestió determinant en el procés d'avaluació ambiental, el promotor es limita a manifestar que l'argument exposat per la confraria no està avalat per experts, mentre que el límit físic de dispersió màxima de 272 metres, que determina l'estudi d'impacte ambiental està subscrit per experts en la matèria.
  
Novament una qüestió de la màxima importància per al procés d'avaluació ambiental sobre el projecte en qüestió, es tracta amb una inadequada superficialitat pel promotor.
  
En aquest sentit cal considerar que la Confraria de Pescadors està representada per treballadors del mar amb àmplia experiència en tot allò que s'ha relacionat amb l'entorn marí de la badia d'Altea, la seua riquesa biològica, efectes dels temporals i corrents litorals. Les seues consideracions a aquest respecte tenen un indubtable valor ja que estan basades en el coneixement i experiència consolidada de generacions de pescadors, per la qual cosa les seues aportacions no han de ser ignorades, ja que la piscifactoria es troba molt pròxima a les praderies de posidònia millor conservades de la badia i a escassa distància de les platges.
  
Un problema afegit en aquesta avaluació es produeix pel desconeixement de la composició dels pinsos que s'aporten al cultiu i, per tant, dels residus que es dipositaran en els fons marins de la badia d'Altea conseqüència d'aquesta activitat.
  
Com a conseqüència de tot el que exposa i l'existència de múltiples dubtes sobre els efectes ambientals de la planta fonamentalment derivats de l'increment dóna port de residus a la badia d'Altea i considerant la importància ambiental de l'entorn marí pròxim a la instal·lació procedeix l'aplicació del principi de precaució ambiental, amb la limitació de l'activitat a l'actualment avaluada i autoritzada, que permet la producció de 200 tones.
  
Consideracions socioeconòmiques
  
L'entorn natural que pateix els riscos ambientals derivats de l'activitat, la badia d'Altea, constitueix un sistema litoral la importància turística del qual és excepcional.
  
Enfront d'aquesta importància es projecta una activitat que té un caràcter privat, i la rendibilitat del qual està afavorida significativament per la inexistència de costos de gestió dels residus generats ja que aquests són directament dipositats en el mar.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu reglament, annex I apartat 1.G.
  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar desvaforable, al sol efecte ambiental, el projecte d'ampliació de granja marina per a daurada i llobarro a desenvolupar en la badia d'Altea per INDUSTRIAS PESQUERAS BALMAR, en la seua ubicació proposada, pel fet que l'esmentada activitat alliberarà en l'entorn pròxim de la costa, sense control ni tractament previ una important quantitat de residus orgànics, generant un risc de contaminació de les aigües i els fons marins i com a conseqüència la degradació ambiental progressiva d'un sistema litoral d'extraordinària importància ecològica i paisatgística.
  
Segon
  
Notificar a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord al que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 9 de febrer de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Dades de l'expedient
  
Expedient: 070/1514-XSQ
  
Títol: Modificació núm. 2 de les Normes subsidiàries de planejament de Pedralba
  
Promotor: Ajuntament de Pedralba
  
Autoritat substantiva: Ajuntament i Conselleria de Territori i Habitatge
  
Localització: La modificació puntual núm. 2, que integra la modificació núm. 2 de les Normes subsidiàries de Pedralba es troba situada en la zona est del nucli urbà, després de la línia d'edificació del carrer de Sant Antoni
  
Descripció del projecte
  
1. Objecte i característiques més rellevants del projecte
  
La modificació núm. 2 de les normes subsidiàries engloba diverses modificacions puntuals, de les quals la núm. 2 té per objecte la reclassificació de 9.170 m² de sòl no urbanitzable, per a qualificar-se com a sòl urbanitzable residencial.
  
La modificació puntual núm. 2 es justifica per la necessitat de crear un perímetre urbà més coherent amb la realitat edificatòria existent. S'apunta que la qualificació actual dels terrenys objecte del projecte respon més a un caràcter residual d'aquests que a un interés per mantenir els esmentats terrenys mancats d'edificació.
  
La memòria de la present modificació expressa que es procedeix reclassifiquen 9.170 m² de sòl no urbanitzable a sòl urbanitzable, mentre que el pla de projecte núm. 4 indica en la llegenda d'aquest, que la segona modificació de les normes subsidiàries comporta els següents augments de sòl:
  
- Augment de sòl urbà: 720 m²
  
- Augment de sòl urbanitzable: 8.450 m²
  
Total: 9.170 m²
  
El nou sòl urbanitzable proposat limita a l'oest amb un vial de vora urbana, al nord i est amb un conjunt d'habitatges unifamiliars, i al sud amb un vial asfaltat d'accés a la població. Les zones grafiades en l'esmentat pla de projecte com a augment de sòl urbà se situen al sud-oest del sòl urbanitzable proposat, i consisteixen en xicotets reajustaments de vora urbana.
  
2. Alternatives
  
L'única alternativa de projecte valorada, enfront de la solució adoptada, és la de no realitzar el projecte. La decisió de reclassificar la zona objecte del projecte es justifica en la necessitat d'incorporar edificacions existents a la nova ordenació i ordenar el perímetre de sòl urbà de manera més coherent.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 10 de març de 2003, el Servei Territorial d'Urbanisme de València va remetre el document de modificació núm. 2 de les Normes subsidiàries de planejament de Pedralba, acompanyat d'estudi d'impacte ambiental i certificat d'aprovació provisional del document de modificació puntual, i es va incoar el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.
  
El document de modificació puntual es va exposar al públic en anuncis publicats en el periòdic Levante-EMV, de data 25 de juliol de 2001, i en el DOGV núm. 4073, de data 28 d'agost de 2001.
  
En data 4 de novembre de 2003, es va comunicar a l'Ajuntament de Pedralba la necessitat de sotmetre l'estudi d'impacte ambiental a informació pública durant un termini de 30 dies hàbils, d'acord al que disposa el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, ja que l'esmentat document no havia sigut sotmés a informació pública juntament amb el document de modificació puntual. En data 20 de novembre de 2003 es va traslladar aquest comunicat al Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial de València, per tal d'informar sobre l'estat de l'expedient.
  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic segons un anunci publicat en el DOGV núm. 4642, de data 2 de desembre de 2003.
  
Durant els períodes d'informació pública d'aquests dos documents no es van presentar al·legacions a aquests, segons consta en els certificats emesos per la secretaria de l'Ajuntament de Pedralba. Així mateix s'aporta un certificat sobre l'aprovació de l'estudi d'impacte ambiental, document que esmena les deficiències observades per la Comissió Territorial d'Urbanisme de València.
  
2. Peticions d'informació o documentació complementària
  
No s'ha sol·licitat a l'Ajuntament de Pedralba documentació complementària ni se n'han requerit informes sectorials.
  
Afeccions legals
  
1. La present modificació no afecta llocs d'interés comunitari (LIC), zones d'especial protecció d'aus (ZEPA), ni microreserves.
  
2. L'estudi d'impacte ambiental afirma que l'únic camí ramader existent al municipi, denominat assagador de Castella, no es veu afectat per la present modificació.
  
3. La cartografia temàtica publicada per la COPUT indica que no hi ha llits que es vegen afectats per la modificació de planejament.
  
4. L'estudi d'impacte ambiental afirma que, consultats els inventaris de jaciments arqueològics, paleontològics, de pintures rupestres i de patrimoni etnològic de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, s'hi ha constatat la no-existència de cap jaciment en l'àmbit de la modificació.
  
Consideracions ambientals
  
1. No s'ha realitzat una descripció del tipus de sòl existent en la zona del projecte ni s'ha aportat informació topogràfica d'aquesta. La cartografia temàtica publicada per la COPUT assenyala que els materials predominants en la zona d'estudi són les argiles i les margues. La mateixa cartografia assenyala per a l'esmentada zona una vulnerabilitat mitjana a la contaminació de les aigües subterrànies.
  
L'estudi d'impacte ambiental indica que els impactes ambientals sobre el sòl seran aquells relacionats amb la construcció de les diferents edificacions.
  
2. Els terrenys afectats per l'actuació es troben dedicats a l'ús agrícola. L'estudi d'impacte ambiental aporta una llista de les espècies vegetals que es poden trobar en la zona; s'hi destaca la presència del garrofer. No s'aprecien restes de vegetació natural en aquesta.
  
Igualment, s'hi apunten algunes de les espècies animals presents en la zona.
  
3. L'àmbit d'estudi posseeix una fàcil connexió als diversos serveis urbans, en tractar-se d'una zona de vora urbana, pràcticament consolidada en tots els límits d'aquesta. L'estudi d'impacte ambiental afirma que la xarxa de sanejament, la xarxa d'energia elèctrica i l'enllumenat es troben en bon estat.
  
L'estudi d'impacte ambiental analitza els principals impactes produïts sobre l'aigua; indica que es correspondran amb el consum de l'esmentat recurs com també la contaminació d'aquest a causa del possible abocament d'aigües residuals. Es realitza un càlcul sobre la quantitat d'aigua potable que demanarà el nou sòl urbanitzable; es destaca que la nova classificació de sòl comportarà un increment xicotet del nombre d'habitants en relació amb la totalitat d'habitants de Pedralba. Així mateix, es diu que la depuradora municipal podrà assumir l'increment d'aigua residual generada en el nou sòl residencial.
  
4. Pel que fa a la contaminació atmosfèrica i acústica, l'estudi d'impacte ambiental expressa que les emissions atmosfèriques seran les pròpies de l'ús residencial i les emissions acústiques es donaran principalment en la fase de construcció.
  
5. L'estudi d'impacte ambiental expressa que l'àmbit del projecte no configura un paisatge de singular bellesa, ja que es tracta d'una zona periurbana, envoltada d'edificacions i d'un viari asfaltat.
  
6. L'estudi d'impacte ambiental no ha analitzat l'existència de riscos ambientals que puguen limitar la implantació del sòl residencial en els terrenys objecte d'estudi. No obstant això, consultada la cartografia obrant en aquesta Direcció General, es constata que la zona d'estudi no es veu afectada per riscos ambientals, especialment per risc d'inundació.
  
7. L'estudi d'impacte ambiental afirma que la present actuació suposarà un augment del benestar de la població.
  
8. Les mesures protectores i correctores propostes consisteixen a dipositar els residus inerts generats en les obres en abocador autoritzat, incloure els residus sòlids urbans generats en un sistema de gestió d'aquests, minimitzar el consum d'aigua evitant fugues i filtracions, i utilitzar part del nou sòl residencial com a zona verda, a fi d'integrar l'actuació proposada en l'entorn.
  
9. El programa de vigilància ambiental proposat consisteix a realitzar una vigilància sobre la gestió dels residus inerts generats durant les obres.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
1. S'estima acceptable, al sol efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació, el projecte de modificació núm. 2 de les Normes subsidiàries de planejament del municipi de Pedralba (València), promogut per l'Ajuntament de Pedralba, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establerts a continuació.
  
2. Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:
  
I. Com a mesura preventiva, si durant la realització de les obres d'urbanització o edificació apareixen restes arqueològiques o qualsevol element mereixedor de protecció, el promotor queda obligat a comunicar-ho a la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural, de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, per a l'adopció de les mesures de protecció necessàries. En qualsevol cas, l'esmentat departament ha d'establir les mesures de protecció que considere necessàries en la Comissió Territorial d'Urbanisme de València.
  
II. En el procés d'avaluació ambiental no s'observen problemes respecte a les infrastructures necessàries per al desenvolupament de l'actuació urbanística projectada, (proveïment d'aigua, sanejament, residus, energia i transport). No obstant això, al respecte, en matèria d'avaluació ambiental s'estableix la necessària reserva a favor dels criteris addicionals de caràcter tècnic i consideracions d'idoneïtat del projecte avaluat que la Comissió Territorial d'Urbanisme puga establir en el marc de les funcions i competència d'aquesta.
  
III. El projecte d'urbanització del nou sòl urbanitzable ha de preveure, com a part integrant del contingut d'aquest, les mesures protectores i correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental, aquelles derivades dels condicionants precedents, com també les consideracions que s'hi exposen a continuació:
  
- S'ha de preveure i identificar una zona per a la recollida dels materials que s'han d'emprar en les obres d'urbanització i edificació, evitar l'ocupació dels terrenys de cultiu confrontant. En cas d'emmagatzematge temporal de materials pulverulents, s'han d'indicar les mesures a adoptar per a evitar la formació de núvols de pols a causa de l'acció del vent.
  
- S'ha de portar a terme una recollida selectiva dels residus generats durant les obres d'urbanització i construcció, i s'han de gestionar cadascun dels residus generats conforme a les característiques fisicoquímiques d'aquests. S'ha de definir una àrea on es dipositen els contenidors destinats a l'efecte, amb la indicació de les mesures a adoptar per a evitar les possibles fugues, abocaments accidentals, vessaments, etc. que puguen produir-se durant l'emmagatzematge temporal d'aquests.
  
- S'ha de definir l'àrea on quedarà aparcada temporalment la maquinària d'obra indicant, si és procedent, el lloc on s'han de portar a terme les labors de neteja i manteniment d'aquesta. Els esmentats treballs han de realitzar-se sobre una solera impermeable, acabada amb un pendent dirigit cap a una cuneta o canaló per a la recollida i abocament de les possibles fugues i vessaments a una cubeta impermeable.
  
- En el cas que els cultius confrontants s'hagen vist afectats durant les obres d'urbanització o edificació, s'han de realitzar els treballs de restitució de la situació inicial d'aquests.
  
- S'ha d'optar per la reutilització de la terra vegetal retirada amb motiu dels moviments de terres realitzats, bé en la zona verda del nou sòl residencial bé per a altres usos externs a aquest. Es definirà el lloc i les condicions d'emmagatzematge d'aquesta, a fi de garantir que l'esmentada terra no perd les condicions d'humitat i les característiques edàfiques pròpies.
  
- Els residus vegetals originats amb la tala de l'arbratge i desbrossament dels terrenys s'han de gestionar de manera adequada a la naturalesa d'aquesta. Queda prohibida la incineració in situ d'aquests o de qualsevol tipus de residu.
  
- Descripció de les espècies vegetals a utilitzar en l'enjardinament de les zones verdes, i optar sempre per espècies autòctones i amb sistemes radiculars no agressius.
  
IV. S'ha de redactar un programa de vigilància ambiental que ha de tenir per objecte establir un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores proposades. Amb aquest fi s'hi proposen, com a mínim, els següents controls:
  
- Control de l'ocupació dels terrenys confrontants al sòl urbanitzable proposat i de les zones no habilitades per a l'emmagatzematge de materials i residus generats.
  
- Control sobre la situació de la maquinària i els treballs de manteniment d'aquesta.
  
- Control sobre el manteniment de les propietats de la terra vegetal.
  
- Control sobre les espècies vegetals plantades en les zones verdes i seguiment del seu creixement.
  
- Control sobre l'aparició de restes arqueològiques o elements mereixedors de protecció.
  
- Control de pols sobre la vegetació adjacent i sobre el sòl urbà confrontant.
  
- Control de la gestió dels distints tipus de residus generats i sobre els materials emprats en les obres.
  
- Control dels nivells sonors durant les obres en l'edifici habitat més pròxim.
  
- Control dels nivells de les emissions de gasos i partícules dels motors de combustió interna utilitzats en les obres.
  
- Control del compliment de les ordenances i normatives urbanístiques.
  
- Control de possibles abocaments, vessaments, fugues, etc. d'aigua residual o productes contaminants al terreny.
  
El programa de vigilància ambiental ha de fixar el tipus de control a realitzar i la periodicitat d'aquests. Així mateix, s'han de realitzar informes periòdics, acompanyats de reportatge fotogràfic, en els quals s'ha d'adonar del compliment del programa com també els efectes derivats de l'aplicació de les mesures correctores propostes.
  
V. S'ha de resoldre la discordança observada entre la memòria i la documentació gràfica pel que respecta a l'augment de superfícies de sòl urbà i urbanitzable derivades de la present modificació, i fer extensives a les àrees de sòl urbà, si és procedent, les mesures protectores i correctores adoptades en l'estudi d'impacte ambiental com també els condicionants recollits en la present declaració d'impacte ambiental.
  
3. Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seuu dret i interessos estimen pertinents.
  
4. La present declaració d'impacte ambiental s'ha de publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 12 de febrer de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Dades de l'expedient
  
Expedient: 071/2419-JLO
  
Títol: Homologació modificativa i Pla parcial del Carrascot
  
Promotor: Ajuntament de l'Olleria
  
Autoritat substantiva: Ajuntament i Conselleria de Territori i Habitatge
  
Localització: A l'est del nucli urbà de l'Olleria, com a ampliació del polígon industrial ja existent conegut amb el mateix nom
  
Descripció del projecte
  
1. Objecte del projecte
  
El projecte persegueix l'ampliació del polígon industrial el Carrascot, ja existent.
  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
I. El sòl sobre el qual es pretén la classificació com a urbanitzable industrial, de 280.113 m² de superfície, es troba qualificat pel vigent instrument de planejament municipal com a sòl no urbanitzable comú.
  
II. D'altra banda, el polígon existent disposa d'una superfície de 659.249 m² i un alt percentatge de consolidació.
  
III. Està previst utilitzar les infrastructures existents per a donar servei al nou polígon.
  
3. Alternatives
  
L'estudi d'impacte ambiental no preveu l'anàlisi d'alternatives, així enteses. No obstant l'anterior, es valora positivament en aquest cas l'ampliació del sòl industrial existent sobre àrees qualificades com a sòl no urbanitzable comú, sense valors ambientals destacables, enfront del desenvolupament de nous sòls sobre els quals necessàriament caldria construir una nova xarxa d'infrastructures.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 18 de febrer de 2003 el Servei Territorial de la Direcció General d'Urbanisme i Ordenació Territorial va remetre documentació relativa al Projecte d'homologació modificativa i Pla parcial d'ampliació del polígon industrial el Carrascot, i s'incoa el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.
  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el DOGV núm. 4281, de 28 de juny de 2002.
  
Durant el període d'informació pública s'hi van presentar cinc al·legacions, segons consta en el certificat emés pel secretari de l'Ajuntament de l'Olleria, en el qual s'incloïa l'aprovació provisional i l'informe del tràmit d'informació al públic realitzat.
  
2. Resum de les al·legacions
  
Les al·legacions no presenten en cap cas caràcter ambiental, per la qual cosa no són tingudes en compte per a l'elaboració del present document.
  
3. Peticions d'informació o documentació complementària
  
En data 25 de març de 2003 es va sol·licitar a la Direcció General d'Urbanisme i Ordenació Territorial informació complementària a la remesa inicialment i que feia referència als certificats de disponibilitat d'aigua potable i de capacitat de depuració com també al contingut de les al·legacions presentades durant el període d'exposició al públic.
  
En data 15 d'abril de 2003 l'Ajuntament de l'Olleria va remetre contestació a la sol·licitud requerida incorporant informes de les empreses encarregades de la gestió del proveïment d'aigua a la població i de la depuració d'aigües, com també còpia del contingut de les al·legacions presentades al projecte.
  
Informes sectorials
  
Atés que de la informació disponible se'n derivava una clara contradicció entre l'informe de l'empresa suposadament responsable del correcte funcionament de l'estació depuradora d'aigües residuals a la qual es conduirà l'efluent del polígon industrial i la informació tècnica sobre l'estat de l'esmentada infrastructura, que indicava un funcionament per damunt dels paràmetres de disseny d'aquesta, en data 15 de juliol de 2003 es va sol·licitar informe de l'entitat de sanejament d'aigües de la Generalitat Valenciana.
  
En data 11 de desembre de 2003 es va rebre informe de l'esmentada entitat on es corroborava que el cabal tractat en l'actualitat superava el cabal de disseny, i concloïa que, si no es construïa una estació depuradora d'aigües residuals en el mateix polígon industrial o fora d'ell, però amb motiu del desenvolupament, la connexió a l'EDAR mancomunada d'Alfarrasí hauria de posposar-se a la futura ampliació d'aquesta, prevista en el II Pla director de sanejament de la Comunitat Valenciana, com també complir una sèrie de requisits addicionals.
  
Afeccions legals
  
1. Pel límit sud-oest de l'actual polígon industrial discorre una xarxa de barrancs en forma de Y en la qual els coneguts com del Grau i del Convent conformen el denominat barranc de la Canal. Aquest barranc és afluent del riu Clariano, que entre els termes d'Alfarrasí i Montaverner pren el nom de riu Albaida. Aquest riu es troba interceptat per l'embassament de Bellús, i conforma en les riberes d'aquest el lloc d'interés comunitari denominat Curs Mitjà del Riu Albaida que presenta, segons les dades disponibles, minves ambientals aigües amunt de l'embassament a causa principalment dels abocaments industrials.
  
La zona industrial que es pretén desenvolupar es troba dins dels 100 metres de policia de llits, i els abocaments a la xarxa de sanejament es condueixen a la depuradora mancomunada d'Alfarrasí, on una vegada tractats s'aboquen al llit del riu Albaida.
  
2. L'estudi d'impacte ambiental descriu els camins ramaders classificats al terme municipal de l'Olleria com també els jaciments arqueològics catalogats, indicant que el projecte no afecta cap d'aquests béns patrimonials per causa de la localització d'aquests.
  
No obstant l'anterior, no s'ha remés el preceptiu informe de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià, circumstància que ha de tenir-se en compte amb caràcter previ a l'aprovació definitiva del projecte.
  
Consideracions ambientals
  
1. Segons la localització del projecte respecte al nucli urbà de l'Olleria, i creuant la informació de la freqüència, direcció i sentit dels vents en l'àrea d'estudi, les emissions atmosfèriques de l'activitat industrial es dirigeixen directament a les àrees d'habitació.
  
2. Respecte a la possible contaminació del subsòl i dels aqüífers subjacents, la baixa permeabilitat dels terrenys fa que resulte més preocupant la contaminació causada pels abocaments sobre la xarxa de llits i barrancs, com també els possibles efectes sobre els llocs de valors ambientals destacats aigües avall.
  
3. En la zona dominen els cultius de secà, si bé cada vegada és més comú observar terrenys abandonats i erms principalment a causa dels baixos rendiments econòmics enfront de les activitats industrials. Entre els cultius més estesos es troben les vinyes, els ametlers, fruiters de llavor i oliveres. L'aparició de les tècniques de reg per degoteig permeten, en altres casos, la implantació de cítrics i caquis. De forma esporàdica apareixen xicotets grups de coníferes, mentre que als llits hi ha vegetació típica de ribera.
  
4. L'estudi d'impacte ambiental considera que no és probable l'existència d'espècies vegetals o animals d'interés objecte d'algun criteri de protecció. Aquesta afirmació s'estén als espais naturals i hàbitats protegits i a les zones sensibles.
  
5. Segons la informació facilitada, l'entorn no presenta una qualitat paisatgística elevada per l'efecte de l'activitat humana i els cultius de secà, i té capacitat suficient per a absorbir els canvis que es proposen.
  
6. D'altra banda, s'estima que l'entorn no és una font important de generació de sorolls per l'activitat industrial existent com també per la baixa intensitat de trànsit de vehicles que suporta.
  
7. Les principals vies de comunicació rodada amb la zona són la nacional N-340, l'autovia Alcoi - l'Alcúdia de Crespins (CV-40) i la via ràpida l'Olleria - Castelló de Rugat, actualment en construcció. Segons s'indica, l'existència d'una ronda permet que el trànsit pesant no travesse el nucli urbà.
  
8. Segons el certificat remés, hi ha capacitat suficient per a proveir d'aigua potable el sector de sòl urbanitzable industrial.
  
9. De l'informe emés en relació amb el sanejament d'aigües es desprén que el polígon industrial, segons està previst realitzar-se, pot suposar un risc elevat de cara a la contaminació de les aigües superficials atesa la incapacitat de l'EDAR a la qual es pretén derivar l'efluent que s'ha de depurar.
  
10. No s'ha trobat informació suficient sobre el caràcter separatiu o unitari de la xarxa de sanejament del polígon industrial.
  
11. En la normativa urbanística es regulen els paràmetres d'abocament a la xarxa de clavegueram.
  
12. No s'ha tractat adequadament la problemàtica de la gestió dels residus, entre ells els inerts.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
1. S'estima acceptable, al sol efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació, el Projecte sobre l'homologació modificativa i Pla parcial el Carrascot del municipi de l'Olleria (València), promogut pel Ajuntament mateix, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establerts a continuació.
  
2. Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:
  
I. Ha d'obtenir-se, amb caràcter previ a l'aprovació del projecte, informe favorable de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià, en compliment de la legislació vigent i, en qualsevol cas, per a acreditar que el projecte no afecta elements patrimonials.
  
II. L'Ajuntament, amb caràcter previ a l'atorgament de llicències, ha de revisar amb especial insistència les mesures correctores i de prevenció de la contaminació atmosfèrica atesa la situació del sector de sòl urbanitzable en relació amb el nucli urbà de l'Olleria.
  
III. La xarxa del polígon industrial ha de ser separativa, amb arquetes de registre per a permetre la presa de dades en cadascun dels punts de connexió de les xarxes privades amb la xarxa general municipal.
  
IV. L'Ajuntament ha d'exigir, amb caràcter previ a l'atorgament de llicències, la construcció d'arquetes separadores de greixos i olis en aquelles activitats susceptibles de generar o manipular aquest tipus de substàncies.
  
V. No es poden atorgar llicències d'activitat, i per tant de començar les activitats industrials, fins al moment en què es produïsca l'ampliació de l'estació depuradora d'aigües residuals a la qual es condueixen els efluents i s'emeta informe favorable de la situació de funcionament de l'esmentada infrastructura per part de l'entitat de sanejament de la Generalitat Valenciana. També resultaria ambientalment acceptable la reserva d'una parcel·la en l'àmbit del polígon industrial per a construir una estació depuradora d'aigües residuals autònoma. En qualsevol cas, la posada en marxa de les indústries ha de supeditar-se a la construcció d'aquesta infrastructura, i s'ha de certificar el correcte funcionament.
  
VI. Ha d'acreditar-se adequadament la correcta gestió dels residus sòlids inerts durant la fase de construcció del polígon industrial, i preferiblement dipositar-los en un abocador existent autoritzat. En cas contrari, ha d'habilitar-se'n un o bé contractar-se'n la gestió a una empresa autoritzada.
  
3. Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos, estimen pertinents.
  
4. La present declaració d'impacte ambiental s'ha de publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.