Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 8598, del 24-07-2019 (2019/7511)

RESOLUCIÓ de 18 de juliol de 2019, del secretari autonòmic d'Educació i Formació Professional, per la qual es dicten instruccions per a l'organització i funcionament dels centres docents específics d'Educació Especial sostinguts amb fons públics per al curs 2019-2020.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8598

Data del DOGV
:   24-07-2019

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2019/7511


Data del document
:   18-07-2019

Organisme emissor
:   Conselleria d'Educació, Cultura i Esport

Tipus de document
:   Resolució

Correcció d'errades

 Descriptors 

:   * Conselleria d'Educació, Cultura i Esport
    * Conselleria d'Educació, Cultura i Esport
    * centre d'ensenyament

RESOLUCIÓ de 18 de juliol de 2019, del secretari autonòmic d'Educació i Formació Professional, per la qual es dicten instruccions per a l'organització i funcionament dels centres docents específics d'Educació Especial sostinguts amb fons públics per al curs 2019-2020. [2019/7511]  
ÍNDEX  
  
Primer. Àmbit d'aplicació  
Segon. Alumnat  
Tercer. Escolarització  
Quart. Escolarització combinada  
Cinqué. Organització d'etapes i àrees d'intervenció  
Sisé. Pla d'actuació personalitzat (PAP)  
Seté. Programes de transició a la vida adulta (TVA)  
Huité. Programes formatius de qualificació bàsica adaptada a alumnat amb necessitats educatives especials permanents  
Nové. Avaluació del procés d'aprenentatge i ensenyament  
Desé. Certificació final d'estudis  
Onzé. Centres d'Educació Especial com a centres de recursos  
Dotzé. Plantilles  
Tretzé. Horari del personal  
Catorzé. Funcions de coordinació  
Quinzé. Horari del centre  
Setzé. Disposicions supletòries  
Disseté. Calendari d'aplicació  
  
La Llei orgànica 2/2006 de 3 de maig, d'Educació, estableix que l'escolarització de l'alumnat que presenta necessitats educatives especials s'ha de regir pels principis de normalització i inclusió i assegurar la no discriminació i igualtat efectiva en l'accés i la permanència en el sistema educatiu, i sols s'ha de dur a terme en unitats o centres d'Educació Especial quan les seues necessitats no puguen ser ateses en el marc de les mesures d'atenció a la diversitat dels centres ordinaris.  
  
La Llei 9/2018, de 24 d'abril, de la Generalitat, de modificació de la Llei 11/2003, de 10 d'abril, de la Generalitat, sobre l'estatut de les persones amb discapacitat, estableix com a actuació en matèria educativa, que les conselleries amb competències en matèria d'educació i formació, vetlaran pel gaudi efectiu del dret de les persones amb discapacitat o diversitat funcional a una educació pública, inclusiva i de qualitat, com també a la formació al llarg de la vida, sense discriminació per motiu o per raó d'aquesta circumstància i sobre la base de la igualtat d'oportunitats, i seran les encarregades de garantir una política de foment que assegure el procés educatiu adequat, l'adopció d'ajustos raonables en funció de les necessitats individuals i facilite les mesures de suport personalitzades i efectives en entorns que fomenten al màxim el desenvolupament acadèmic i social, de conformitat amb l'objectiu de la plena inclusió.  
El Reial decret legislatiu 1/2013, de 29 de novembre, pel qual s'aprova el Text Refós de la Llei General de drets de les persones amb discapacitat i de la seua inclusió social, explicita que correspon a les administracions educatives assegurar un sistema educatiu inclusiu en tots els nivells educatius, prestant atenció a la diversitat de necessitats educatives de l'alumnat amb discapacitat, mitjançant la regulació de suports i ajustos raonables per a l'atenció d'aquells que precisen una atenció especial d'aprenentatge o d'inclusió.  
  
El Decret 104/2018, de 27 de juliol, del Consell, pel qual es desenvolupen els principis d'equitat i d'inclusió en el sistema educatiu valencià, té per objecte establir i regular els principis i les actuacions encaminades al desenvolupament d'un model inclusiu en el sistema educatiu valencià per a fer efectius els principis d'equitat i igualtat d'oportunitats en l'accés, participació, permanència i progrés de tot l'alumnat, i aconseguir que els centres docents es constituïsquen en elements dinamitzadors de la transformació social cap a la igualtat i la plena inclusió de totes les persones. En la mateixa línia de les disposicions referides abans, remarca l'excepcionalitat de l'escolarització en un centre d'Educació Especial i defineix, entre altres, les tasques complementàries que aquests centres han de desenvolupar com a centres de recursos.  
  
L'Ordre 20/2019, de 30 d'abril, de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport, per la qual es regula l'organització de la resposta educativa per a la inclusió de l'alumnat en els centres docents sostinguts amb fons públics del sistema educatiu valencià, té per objecte regular l'organització de la resposta educativa en els centres docents, en el marc de l'educació inclusiva, a fi de garantir l'accés, la participació, la permanència i el progrés de tot l'alumnat, com a nucli del dret fonamental a l'educació i des dels principis de qualitat, igualtat d'oportunitats, equitat i accessibilitat universal.  
  
És una realitat que el desenvolupament d'un model d'educació inclusiva ha propiciat un increment de l'alumnat amb necessitats educatives especials que s'escolaritza en els centres docents ordinaris, bé siga en l'aula ordinària o en una unitat específica. Com a conseqüència d'això, s'ha produït una variació dels perfils de l'alumnat que s'escolaritza en els centres d'Educació Especial, principalment en les etapes d'Educació Infantil i Educació Primària, que presenta necessitats educatives especials més greus i, per tant, requereix suports especialitzats d'alta intensitat i individualització durant tota la jornada escolar.  
  
L'escola inclusiva també ha fet valdre el paper dels centres d'Educació Especial com a centres de recursos d'àmbit sociocomunitari que donen assessorament i suport als centres ordinaris en la resposta educativa a l'alumnat amb necessitats educatives especials i en els processos de transformació cap a la inclusió, tot aprofitant l'ampla experiència, compromís i competència que tenen en aquest àmbit.  
  
Això requereix que els centres d'Educació Especial s'hagen d'adaptar a aquesta realitat, i plantejar un marc més flexible i participatiu que implica el disseny i desplegament del Projecte educatiu, del currículum i l'organització i funcionament del centre, a fi de facilitar la resposta a la diversitat de l'alumnat, la implicació dels diferents agents i la vinculació al seu entorn. A més, la resposta educativa ha de propiciar l'assoliment dels majors nivells possibles d'autodeterminació, finalitat essencial de l'educació de les persones amb discapacitat.  
  
De conformitat amb el Decret 5/2019, de 16 de juny, del president de la Generalitat, pel qual es determinen el nombre i la denominació de les conselleries, i les seues atribucions, i el Decret 7/2019, de 20 de juny, del president de la Generalitat, pel qual es determinen les secretaries autonòmiques de l'Administració del Consell, resolc:  
  
Primer. Àmbit d'aplicació  
1. L'àmbit d'aplicació són els centres específics d'Educació Especial sostinguts amb fons públics ubicats en l'àmbit geogràfic de la Comunitat Valenciana, sense perjuí de les competències discrecionals reservades a la titularitat dels centres privats concertats en supòsits concrets que afecten determinats aspectes organitzatius i de gestió.  
  
2. Aquesta resolució també és d'aplicació a les unitats específiques que, per raons geogràfiques o d'una altra índole, es constituïsquen com a unitats substitutòries dels centres d'Educació Especial.  
  
Segon. Alumnat  
És destinatari de l'escolarització en els centres d'Educació Especial l'alumnat que compleix els requisits següents:  
a) Presenta necessitats educatives especials derivades d'alguna de les discapacitats següents:  
- Trastorn de l'espectre autista  
- Trastorn de conducta, psicòtic i/o de personalitat amb discapacitat intel·lectual  
- Plurideficiència amb discapacitat intel·lectual  
- Discapacitat intel·lectual greu i profunda  
- Discapacitat intel·lectual moderada (excepcionalment, en l'etapa d'educació secundària i Transició a la Vida Adulta)  
L'alumnat que no està inclòs a cap de les situacions anteriors, s'ha d'assimilar, als efectes administratius, al tipus de discapacitat que més s'ajusta a les seues característiques.  
b) La situació de discapacitat està acreditada pels serveis i equips mèdics de valoració, mitjançant informes mèdics o certificat de discapacitat.  
c) Disposa d'una valoració sociopsicopedagògica i d'un informe sociopsicopedagògic, elaborats pels serveis especialitzats d'orientació, que proposa l'escolarització en un centre d'Educació Especial.  
  
d) Requereix, d'acord amb l'informe sociopsicopedagògic, mesures de resposta educativa de nivell IV i suport de grau 3 (necessita suport amb personal especialitzat en la majoria d'àrees o entorns durant pràcticament la totalitat de la jornada escolar).  
e) Té un nivell d'autonomia i competència personal i social molt baix en relació a la seua edat, valorat mitjançant instruments objectius i fiables, cosa que dificulta la inclusió efectiva en un centre ordinari.  
f) Disposa d'una resolució de la Direcció Territorial d'Educació que proposa l'escolarització en un centre d'Educació Especial, d'acord amb les modalitats d'escolarització que estableix l'article 45.2 de l'Ordre 20/2019, de 30 d'abril.  
  
Tercer. Escolarització  
1. Els criteris per a l'escolarització de l'alumnat amb necessitats educatives especials són els que s'indiquen en l'article 20 del Decret 104/2018, de 27 de juliol, i en l'article 45 de l'Ordre 20/2019, de 30 d'abril.  
2. Correspon als serveis especialitzats d'orientació la valoració i identificació de les necessitats educatives especials i l'emissió de l'informe sociopsicopedagògic per a l'escolarització.  
3. Per a l'alumnat que s'escolaritza en un centre d'Educació Especial s'ha de tramitar, de forma preceptiva, un dictamen per a l'escolarització, d'acord amb el procediment descrit en l'article 46 de l'Ordre 20/2019, de 30 d'abril.  
4. Els centres d'Educació Especial han de col·laborar amb els serveis especialitzats d'orientació en la valoració de l'alumnat amb necessitats educatives especials per al qual s'ha de proposar o revisar la modalitat d'escolarització, d'acord amb el que disposa l'article 23.3.f. del Decret 104/2018, de 27 de juliol.  
5 La direcció del servei psicopedagògic escolar (SPE) ha de supervisar el procés de valoració sociopsicopedagògica i visar els informes dels gabinets psicopedagògics autoritzats que proposen l'escolarització en un centre d'Educació Especial.  
6. L'escolarització de l'alumnat en un centre d'Educació Especial s'ha de considerar, excepcionalment, quan l'informe sociopsicopedagògic justifica amb evidències que l'alumnat requereix suports i mesures d'alta intensitat i individualització que, en el moment en què es troba, poden ser prestats en millors condicions en aquests centres, després d'haver valorat i aplicat les mesures necessàries per a l'eliminació de les barreres del context que possibiliten la inclusió en el centre ordinari, tot considerant els ajustaments raonables que poden dur-se a terme.  
  
Per ajustos raonables s'entenen, d'acord amb la Llei 9/2018, de 24 d'abril, de la Generalitat, les modificacions i les adaptacions necessàries i adequades que no imposen una càrrega desproporcionada o indeguda, quan es requerisquen en un cas particular, per a garantir a les persones amb diversitat funcional o discapacitat el gaudi o l'exercici, en igualtat de condicions amb les altres, de tots els drets humans i les llibertats fonamentals.  
7. Amb caràcter general, l'alumnat d'Educació Infantil s'ha d'escolaritzar en la modalitat ordinària en una aula ordinària, llevat que, excepcionalment i de manera molt justificada, les circumstàncies aconsellen l'escolarització en una unitat específica o en un centre d'Educació Especial.  
8. En qualsevol cas, les decisions sobre l'escolarització estan subjectes a un seguiment continuat pels centres docents i pels serveis competents, a fi de garantir el seu caràcter revisable i reversible, fet que és preceptiu en el canvi d'etapa, sense perjuí que la direcció o titularitat del centre, oït l'equip educatiu, i les famílies o representants legals de l'alumnat, poden sol·licitar la revisió en qualsevol moment de l'escolaritat.  
9. Totes les decisions i accions que es realitzen referides a l'escolarització d'aquest alumnat s'han de coordinar amb les famílies o representants legals, a les quals se'ls ha d'oferir un acompanyament i assessorament integral, especialment en l'escolarització inicial i en els moments de transició, que tinga en compte els aspectes emocionals, l'opinió i punts de vista. Així mateix, s'ha de fomentar la participació de totes les persones implicades, amb l'objectiu de conformar un procés col·laboratiu i sistèmic, que situe l'alumnat en el centre de les decisions.  
  
10. D'acord amb allò que disposa el Decret 104/2018, de 27 de juliol, l'alumnat pot romandre en un centre d'Educació Especial fins als vint-i-un anys, fet que pot prolongar-se fins als vint-i-quatre anys si el centre disposa de programes formatius de qualificació bàsica adaptada a les persones amb necessitats educatives especials derivades de discapacitat o qualsevol altre programa que la normativa preveja per a aquest alumnat.  
  
Quart. Escolarització combinada  
1. L'escolarització combinada és una de les modalitats d'escolarització que pot adoptar-se per a facilitar la inclusió de l'alumnat amb necessitats educatives especials, d'acord amb allò que indica l'article 45 de l'Ordre 20/2019, de 30 d'abril, i està destinada a afavorir la participació de l'alumnat dels centres específics d'Educació Especial en entorns més normalitzats socialment i acadèmicament.  
  
2. L'escolarització combinada entre un centre d'Educació Especial i un centre ordinari es determina mitjançant el corresponent dictamen d'escolarització, atenent les característiques i circumstàncies de l'alumnat. S'ha de tindre en compte que aquest tinga un desenvolupament de les competències personals i socials, en relació a la seua edat, que faciliten la interacció, participació i aprofitament de l'escolarització combinada amb el centre ordinari.  
3. L'alumnat que està escolaritzat en aquesta modalitat està matriculat simultàniament en el centre ordinari i en el centre d'Educació Especial, per tant la planificació, desenvolupament, seguiment i avaluació de la resposta educativa i dels resultats del procés d'aprenentatge-ensenyament s'ha de realitzar i coordinar de manera conjunta entre els dos centres.  
4. L'alumnat escolaritzat en la modalitat combinada ha de disposar d'un grup de referència en el centre ordinari pròxim a la seua edat cronològica amb què participar en les diferents activitats escolars, extraescolars i complementàries. El tutor d'aquest grup ha d'assumir la funció de cotutoria.  
5. La distribució del temps que l'alumnat ha de participar en cadascun dels centres es realitza de manera conjunta entre tots dos, tot considerant les característiques i necessitats de l'alumnat, l'organització dels centres, les àrees, matèries, àmbits o activitats més adequades, les adaptacions i suports necessaris i altres variables rellevants, a fi de garantir la resposta educativa més adient i personalitzada a cada cas, i s'ha de reflectir en el Pla d'actuació personalitzat (PAP).  
  
6. Els centres ordinaris han d'organitzar els horaris i suports, i realitzar els ajustos necessaris amb l'objecte de facilitar al màxim la participació d'aquest alumnat en totes les activitats que es desenvolupen durant el temps que romanga en el centre.  
7. El personal del centre d'Educació Especial ha de col·laborar amb el centre ordinari, aportant informació de l'alumnat, facilitant assessorament al professorat i, quan siga necessari, donant suport educatiu l'alumnat que està escolaritzat en la modalitat combinada, sempre que això no repercutisca negativament en l'atenció de l'alumnat escolaritzat en el centre d'Educació Especial.  
8. En cas que l'alumna o l'alumne requerisca l'atenció de personal de suport especialitzat de Pedagogia Terapèutica, Audició i Llenguatge o Fisioteràpia per a treballar programes individualitzats, aquests es desenvoluparan preferentment en el centre d'Educació Especial, amb l'objectiu d'aprofitar al màxim el temps dedicat a la realització d'activitats amb el seu grup de referència del centre ordinari.  
  
9. Les direccions d'estudis dels centres implicats han de planificar reunions de coordinació i seguiment de l'alumnat i de les pràctiques implementades, amb una periodicitat d'almenys a l'inici de curs i en finalitzar cada trimestre. A aquestes reunions han d'assistir, les tutores i els tutors de l'alumnat, el personal especialista d'Orientació Educativa dels dos centres i, si escau, el personal educatiu que l'atén habitualment en el centre ordinari i en el centre d'Educació Especial, considerant també la informació aportada per les famílies i altres professionals que intervenen habitualment amb l'alumnat. Les conclusions s'han d'incorporar al document del Pla d'actuació personalitzat.  
  
10. Així mateix, d'acord amb l'article 50.4 de l'Ordre 20/2019, de 30 d'abril, els centres d'Educació Especial poden desenvolupar programes grupals d'escolarització combinada amb centres ordinaris i altres programes singulars que promoguen la inclusió de l'alumnat, prèvia autorització de la direcció general competent en matèria d'inclusió educativa, a proposta de la Direcció Territorial d'Educació, Cultura i Esport.  
  
Cinqué. Organització d'etapes i àrees d'intervenció  
1. La distribució de les etapes en els centres d'Educació Especial és la següent:  
- Educació infantil, que comprén el tram d'edat de tres a sis anys, que pot prolongar-se fins als huit anys.  
- Educació primària, que comprén el tram d'edat de sis a dotze anys, que pot prolongar-se fins als catorze anys.  
- Educació secundària obligatòria, que comprén el tram d'edat de dotze a setze anys, que pot prolongar-se fins als dènou anys.  
  
2. L'estructura d'aquestes etapes és equivalent a les dels ensenyaments ordinaris, amb l'objectiu de facilitar l'organització dels centres i l'escolarització combinada de l'alumnat. No obstant això, aquesta organització no implica la necessitat d'assolir els continguts i les competències dels currículums ordinaris de les etapes referides.  
3. Dins el tram de l'edat cronològica corresponent a cada etapa, els centres poden realitzar una distribució flexible de l'alumnat, d'acord amb criteris pedagògics, metodologies de treball, estil d'aprenentatge i necessitats de l'alumnat.  
4. Els centres d'Educació Especial també poden oferir Programes de Transició a la Vida Adulta (TVA), en el tram de setze a vint-i-un anys, i programes de qualificació bàsica adaptats a l'alumnat amb necessitats educatives especials, en les condicions que s'especifiquen en els apartats seté i huité d'aquesta resolució.  
5. Les àrees d'intervenció preferent en les diferents etapes educatives són les següents:  
  
Àrea Infantil Primària ESO  
Autonomia personal / Llar   
Recursos Comunitaris   
Acadèmica - Funcional En funció de l'alumnat   
Comunicació i Llenguatge   
Habilitats Motrius / Educació Física   
Habilitats Socials   
Educació Musical   
Educació Artística -  
Educació Plàstica, Visual i Audiovisual - -   
Destreses Laborals - - En funció de l'alumnat  
Religió / Valors Socials i Cívics   
  
  
6. Els Programes de Transició a la Vida Adulta s'organitzen en les mateixes àrees d'intervenció preferent que en l'etapa d'educació secundària obligatòria, posant especial èmfasi en les competències que faciliten l'autonomia de l'alumnat en la vida quotidiana.  
7. Les famílies o representants legals de l'alumnat han de triar i sol·licitar expressament, per escrit, a l'inici de l'etapa o de la seua escolarització en el centre, que aquest curse l'àrea de Religió o l'àrea de Valors Socials i Cívics, i poden modificar la seua opció a l'inici del següent curs escolar.  
  
Sisé. Pla d'actuació personalitzat (PAP)  
1. Per a l'alumnat escolaritzat en els centres d'Educació Especial o en la modalitat combinada entre un centre d'Educació Especial i un centre ordinari, s'ha de realitzar un Pla d'actuació personalitzat, d'acord amb el que s'especifica en els articles 8 i 9 de l'Ordre 20/2019, de 30 d'abril.  
2. L'elaboració del Pla d'actuació personalitzat és competència de l'equip educatiu que dona suport l'alumnat, coordinat per la tutora o el tutor d'aquest i assessorat pel servei especialitzat d'orientació.  
  
3. En la planificació, desenvolupament i avaluació del Pla d'actuació personalitzat, s'ha de fomentar i facilitar la participació activa de l'alumnat i de tots els agents significatius amb qui habitualment es relaciona, especialment la família, tot considerant les seues metes, preferències, capacitats i les característiques i oportunitats de l'entorn, en el marc de les planificacions centrades en la persona (PCP).  
4. El Pla d'actuació personalitzat ha de complir els requisits bàsics següents:  
a) Plantejar els objectius educatius com a competències funcionals que doten l'alumnat del major grau possible d'autonomia i d'independència en la vida quotidiana.  
b) Estar vinculat al context natural i a l'espai vital, des de la consideració que l'escola ha de preparar per a la participació en un conjunt variat d'activitats comunitàries.  
c) Incloure continguts individualitzats per al desenvolupament de les competències que aquest alumnat té més baixes, tenint en compte al mateix temps les seues fortaleses, habilitats i estil d'aprenentatge.  
d) Incorporar activitats adequades a la seua edat cronològica i possibilitats d'assoliment.  
e) Possibilitar la participació de l'alumnat en una ampla varietat d'activitats i entorns, afavorint la pràctica i la transferència de les habilitats bàsiques en diferents contextos de participació.  
f) Seleccionar els materials curriculars d'acord amb els criteris de funcionalitat, vinculació al context natural, personalització, coeducació i respecte al medi ambient. Els materials han de fer un ús no sexista del llenguatge, i en les imatges ha d'haver-hi una presència equilibrada i no estereotipada de dones i homes.  
g) Incloure sistemes de comunicació augmentatius i alternatius (SAAC), com a element essencial per a facilitar l'accés a la comunicació i al currículum de l'alumnat que presenta dificultats per a aconseguir una comunicació verbal funcional.  
h) Incorporar en les diferents àrees i àmbits els principis coeducatius adreçats a l'eliminació dels prejuís, estereotips, comportaments discriminatoris o situacions de violència en relació al gènere, l'orientació sexual i la identitat de gènere, per mitjà de l'aprenentatge de mètodes no violents per a la resolució de conflictes i de models de convivència basats en el respecte a les diferències i la igualtat de drets i oportunitats de totes les persones.  
i) Desenvolupar actituds i conductes que promoguen la seguretat personal, l'equilibri afectiu i la vivència lliure i responsable de la seua sexualitat.  
j) Considerar l'opinió, necessitats, interessos i preferències de l'alumnat.  
k) Implicar les famílies o representants legals en les decisions educatives que afecten les seues filles i els seus fills i en el desenvolupament de pautes en la llar.  
5. Per a l'alumnat que requereix, d'acord amb l'informe sociopsicopedagògic, productes individuals de suport per a millorar la seua autonomia i l'accés al currículum, la direcció o la titularitat del centre ha de fer la sol·licitud a la conselleria competent en matèria d'educació, d'acord amb els criteris i els procediments que dispose la normativa vigent per a aquest tràmit.  
6. El Pla d'actuació personalitzat ha d'incloure l'orientació i acompanyament a l'alumnat sobre l'itinerari acadèmic o formatiu més adequat per a cada alumna o alumne, en funció de les seues capacitats, interessos i possibilitats d'èxit. Sempre que siga possible, se l'ha d'orientar cap a programes formatius de qualificació bàsica adaptada a les persones amb necessitats educatives especials derivades de discapacitat, amb l'objectiu que puga adquirir les competències professionals necessàries per a la seua inclusió sociolaboral.  
L'orientació a l'alumnat l'ha de capacitar perquè puga realitzar eleccions lliures de condicionants basats en els rols i estereotips de gènere socialment arrelats i acceptats, i perquè puga desenvolupar tasques de forma equitativa i paritària.  
7. El Pla d'actuació personalitzat (PAP) de l'alumnat escolaritzat en la modalitat combinada amb un centre ordinari s'ha de realitzar de forma conjunta entre els equips educatius dels dos centres.  
  
  
Seté. Programes de Transició a la Vida Adulta (TVA)  
1. Els centres d'Educació Especial de titularitat de la Generalitat poden impartir Programes per a la Transició a la Vida Adulta destinats a l'alumnat que reunisca els dos requisits següents:  
a) Tindre complits els setze anys.  
b) Haver cursat l'ensenyament bàsic en un centre d'Educació Especial o en un centre ordinari, quan les seues necessitats educatives especials aconsellen continuar el seu procés educatiu mitjançant aquests programes.  
2. Els Programes de Transició a la Vida Adulta s'orienten a la consecució dels objectius següents:  
a) Consolidar i desenvolupar les capacitats de l'alumnat i promoure el major grau possible d'autonomia personal i social.  
b) Mantindre i aplicar a la vida quotidiana les competències instrumentals bàsiques adquirides en les etapes corresponents a l'ensenyament bàsic obligatori.  
c) Fomentar la participació de l'alumnat en tots els àmbits en què es desenvolupa la vida adulta.  
d) Desenvolupar els aspectes relacionals que els defineixen com a membres d'una societat, construir la seua pròpia identitat personal i afavorir la participació i responsabilitat ciutadana.  
e) Adquirir habilitats laborals de caràcter polivalent, la capacitat per a seguir normes elementals i de seguretat en el treball, la motivació davant la tasca i la no discriminació per raó de gènere o qualsevol altra circumstància.  
3. Els Programes de Transició a la Vida Adulta s'estructuren en els àmbits d'experiència següents:  
a) Autonomia personal en la vida diària.  
b) Integració social i comunitària.  
c) Orientació i formació laboral.  
Aquests àmbits han d'incorporar les àrees d'intervenció preferent de l'etapa de secundària obligatòria especificades en el punt 5 de l'apartat cinqué d'aquesta resolució. El contingut i l'horari s'han d'ajustar a les característiques i necessitats de l'alumnat, tot considerant les seues capacitats, les possibilitats de dur-les a terme i l'itinerari formatiu personalitzat.  
4. Els Programes de Transició a la Vida Adulta els han d'impartir mestres de l'especialitat de Pedagogia Terapèutica i professorat tècnic de Formació Professional.  
5. El personal especialista de Pedagogia Terapèutica ha d'assumir, preferentment, la tutoria del grup i la docència dels àmbits d'autonomia personal en la vida diària i d'integració social i comunitària. El professorat tècnic de Formació Professional és el responsable de la docència de l'àmbit d'orientació i formació laboral.  
6. L'equip educatiu, amb l'assessorament de l'especialista d'Orientació Educativa, pot determinar la conveniència que, per les seues capacitats i necessitats, una alumna o alumne no curse l'àmbit d'orientació i formació laboral, prèvia informació a les famílies o representants legals, que han de donar el seu consentiment per escrit.  
7. Els centres privats concertats també poden impartir Programes de Transició a la Vida Adulta, que, en tot cas, han d'organitzar i dur a terme amb el personal de la seua plantilla.  
  
Huité. Programes formatius de qualificació bàsica adaptada a alumnat amb necessitats educatives especials permanents  
1. D'acord amb el que disposa l'article 15 de l'Ordre 73/2014, de 26 d'agost, de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport, per la qual es regulen els programes formatius de qualificació bàsica a la Comunitat Valenciana, els centres d'Educació Especial sostinguts amb fons públics poden oferir programes formatius de qualificació bàsica adaptada a persones amb necessitats educatives especials permanents.  
  
2. Aquests programes estan dirigits a l'alumnat que reuneix els requisits següents:  
a) Tindre una edat compresa entre els setze i vint-i-un anys, complits en la data d'inici del programa.  
b) Presentar necessitats educatives especials permanents associades a discapacitat física, intel·lectual o trastorns de la conducta o de la personalitat.  
c) Disposar d'un nivell d'autonomia personal i social que li permet l'accés i el manteniment d'un lloc de treball.  
d) Haver completat els deu anys d'escolarització bàsica, en centres ordinaris o en centres d'Educació Especial.  
3. La durada d'aquests programes és de dos cursos, amb la finalitat de facilitar un procés d'aprenentatge adaptat a les necessitats de l'alumnat i garantir l'adquisició de les competències necessàries.  
4. L'alumnat que no haja assolit els objectius previstos, pot romandre un any més en cada curs, amb un informe previ de l'equip educatiu. En qualsevol cas, l'edat màxima de permanència en aquests programes és fins als vint-i-quatre anys, complits en la data en què hi finalitzen.  
  
5. Els programes formatius de qualificació bàsica adaptada a persones amb necessitats educatives especials permanents es desenvolupen en grups de dotze alumnes com a màxim, sent necessari un mínim de sis alumnes per a poder autoritzar-los.  
6. L'alumnat que cursa aquests programes en els centres d'Educació Especial pot beneficiar-se dels serveis complementaris de transport i menjador escolar, en les mateixes condicions que la resta de l'alumnat matriculat en el centre.  
  
Nové. Avaluació del procés d'aprenentatge i ensenyament  
1. L'avaluació de l'alumnat ha de ser contínua, global, participativa i orientadora, considerant tots els elements, oportunitats i barreres que influeixen en el procés educatiu i en el desenvolupament de l'alumnat, referits al centre, al mateix l'alumnat, a les famílies i a l'entorn sociocomunitari.  
2. Aquesta avaluació s'ha de realitzar en el marc del procediment d'avaluació del Pla d'actuació personalitzat, d'acord amb el que s'estableix en l'article 9 de l'Ordre 20/2019, de 30 d'abril, i prenent com a referent els objectius i criteris d'avaluació establits en aquest. Té com a finalitat conéixer el progrés de l'alumnat, ajustar la resposta educativa, prendre decisions relatives a l'escolarització, afavorint sempre que siga possible l'accés a un règim de major inclusió, i proporcionar l'orientació acadèmica i professional que més s'adeqüe a les seues capacitats, interessos i possibilitats de progrés.  
  
3. L'equip educatiu, coordinat per la tutora i assessorat pel servei especialitzat d'orientació, ha de facilitar a les famílies o representants legals la informació continuada, en format accessible, sobre el procés d'avaluació i les mesures que se'n deriven, així com l'assessorament i les orientacions que contribuïsquen a l'adquisició o a la generalització de les competències treballades a l'àmbit familiar i sociocomunitari.  
  
4. Els informes qualitatius sobre l'evolució de l'alumnat i les conclusions de l'avaluació s'han de facilitar a les famílies o representants legals, en format accessible, almenys en finalitzar cada trimestre i al final de curs escolar.  
5. Així mateix, en el marc dels processos d'avaluació continua, els equips educatius han de valorar el procés d'ensenyament i les pràctiques implementades, a fi de millorar la resposta a l'alumnat, les relacions amb les famílies, la comunitat i altres agents participants, l'organització del centre, la innovació i la qualitat educativa.  
  
Desé. Certificació final d'estudis  
1. En finalitzar la seua escolaritat, l'alumnat rebrà un certificat acreditatiu, conforme al model que s'adjunta en l'Annex únic d'aquesta resolució, en el qual consten les dates d'inici i de finalització d'aquesta, l'assoliment de competències i el consell orientador, que ha d'elaborar la tutora o el tutor amb la informació obtinguda de l'equip educatiu, i lliurar-lo a la família o representants legals.  
2. L'especialista d'orientació educativa ha d'assessorar en el consell orientador i, si escau, realitzar l'acompanyament a les famílies o representants en el procés de transició que corresponga.  
  
Onzé. Centres d'Educació Especial com a centres de recursos  
1. Segons l'article 50 de l'Ordre 20/2019, de 30 d'abril, els centres d'Educació Especial, com a centres de recursos, donen assessorament i suport als centres ordinaris en la resposta educativa i en els processos de transformació cap a la inclusió, conjuntament amb els serveis especialitzats d'orientació i els centres de formació, innovació i recursos educatius (CEFIRE). En aquest sentit, i d'acord amb el Decret 104/2018, de 27 de juliol, han de desenvolupar les tasques següents:  
  
a) Assessorar el professorat i altres professionals dels centres ordinaris en la resposta a l'alumnat amb necessitats educatives especials, mitjançant sessions informatives, actuacions formatives i reunions de coordinació.  
b) Servir de consulta en temes relacionats amb suports materials i equipament didàctic: fons bibliogràfic, documents curriculars, tecnologies de la informació i les comunicacions per a treballar amb l'alumnat amb necessitats educatives especials.  
c) Col·laborar en la valoració i seguiment sobre l'adequació i la utilització dels productes de suport i sistemes de comunicació en els centres ordinaris i en els mateixos centres d'educació especial.  
d) Prestar, amb caràcter ambulatori, els serveis específics que l'Administració determine per a la resposta complementària a l'alumnat amb necessitats educatives especials escolaritzat en centres ordinaris.  
  
e) Oferir una atenció primerenca prèvia a l'escolarització en aquelles situacions en què l'atenció no pot facilitar-se per les entitats autoritzades per la conselleria competent en aquesta matèria.  
f) Col·laborar amb els serveis especialitzats d'orientació en la valoració de l'alumnat amb necessitats educatives especials per al qual s'ha de proposar o revisar la modalitat d'escolarització.  
g) Altres tasques que reglamentàriament li siguen assignades.  
2. Els centres d'Educació Especial poden oferir, amb caràcter ambulatori, suport de fisioteràpia a l'alumnat amb necessitats educatives especials derivades de discapacitat motriu que està escolaritzat en centres docents ordinaris, en qualsevol etapa, quan, per circumstàncies degudament justificades, no pot rebre aquesta atenció en la xarxa pública de salut. La resolució d'escolarització de la Direcció Territorial d'Educació ha d'indicar expressament la necessitat de suport de fisioteràpia i la seua prestació ambulatòria en el centre d'Educació Especial.  
  
3. Així mateix, de forma excepcional, poden prestar el servei d'atenció prèvia a l'escolarització, en les situacions en què aquesta atenció no pot facilitar-se en els centres d'atenció primerenca, públics o privats concertats, autoritzats per la Conselleria d'Igualtat i Polítiques Inclusives o la Conselleria de Sanitat Universal i Salut Pública. Aquest servei s'ha de dur a terme amb el personal de què disposa el centre, sempre que no repercutisca negativament en l'atenció a l'alumnat que té escolaritzat, i requerirà l'autorització, per escrit, de la direcció general competent en matèria d'inclusió educativa.  
  
4. Per a dur a terme les funcions d'assessorament i foment de la inclusió en els centres ordinaris, els centres d'Educació Especial han d'actuar de manera coordinada amb els serveis especialitzats d'orientació i amb els centres de formació, innovació i recursos educatius (CEFIRE).  
5. Totes les actuacions que els centres d'Educació Especial desenvolupen, com a centres de recursos, les han d'incloure en la Programació General Anual (PGA).  
6. D'acord amb l'article 18.5 del Decret 104/2018, de 27 de juliol, la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport, pot adscriure personal addicional especialitzat de caràcter itinerant als centres d'Educació Especial, per a donar suport complementari als centres educatius ordinaris de la zona.  
  
Dotzé. Plantilles  
1. En els centres d'Educació Especial de titularitat de la Generalitat, els llocs de personal docent de Pedagogia Terapèutica i Audició i Llenguatge, i personal no docent educador d'Educació Especial i fisioterapeuta, es determinen en funció del nombre d'alumnat escolaritzat i el tipus de necessitats, d'acord amb les ràtios establides en la normativa vigent per a aquests centres.  
2. Els centres d'Educació Especial privats concertats contracten el personal necessari de les especialitats especificades en el punt anterior, d'acord amb els mòduls econòmics establits en la Llei de pressupostos de la Generalitat, en funció del tipus d'unitat concertada.  
  
3. De conformitat amb l'article 5 de l'Ordre 12/2013, de 14 de març, de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, els centres d'Educació Especial de titularitat de la Generalitat tindran, a més dels llocs de treball d'educació especial de Pedagogia Terapèutica i Audició i Llenguatge que els correspon, un lloc de treball d'Educació Física i un altre d'Educació Musical addicional:  
a) Itinerant amb un altre centre específic, si tenen menys de nou unitats, sempre que la distància quilomètrica permeta l'elaboració d'horari complet per a la plaça afectada, amb un informe previ de la direcció competent en matèria de centres i personal docent.  
b) No itinerant, si tenen entre nou o dèsset unitats.  
Els centres d'Educació Especial que tenen díhuit o més unitats incrementaran un segon lloc de treball, d'Educació Física i Educació Musical.  
4. De conformitat amb el capítol II de la Llei 28/2018, de 28 de desembre, de 2018, de pressupostos de la Generalitat per a l'exercici 2019, els centres d'Educació Especial privats concertats comptaran amb professorat d'Educació Física i d'Educació Musical, fins a un màxim de dos professors en centres que disposen de nou o més unitats. Als centres que compten amb menys de nou unitats, se'ls assignarà la part proporcional de personal d'aquestes especialitats. Així mateix, disposaran d'un professor de suport amb vint-i-cinc hores, quan compten amb set o més unitats.  
5. Els centres d'Educació Especial de titularitat de la Generalitat comptaran amb professorat tècnic de Formació Professional o mestres de taller d'arts plàstiques i disseny, quan no existisquen perfils adequats de professors tècnics de Formació Professional, per a impartir els tallers en els Programes de Transició a la Vida Adulta (TVA) que hagen sigut autoritzats per la direcció general competent.  
6. Els centres d'Educació Especial de titularitat de la Generalitat que tenen autoritzat, per la direcció general competent en matèria de Formació Professional, un programa formatiu de qualificació bàsica adaptat a les persones amb necessitats educatives especials permanents, comptaran amb professorat tècnic de Formació Professional de l'especialitat corresponent. Associat a aquest programa, es dotarà el personal necessari de Pedagogia Terapèutica, en cas que el centre no en dispose del nombre suficient per a cobrir les necessitats que aquests programes requereixen, previ informe de la Inspecció d'Educació de la zona i d'acord amb les instruccions dictades per la direcció general competent.  
  
7. En els centres d'Educació Especial de titularitat de la Generalitat, l'atenció d'Orientació Educativa i, si és el cas, de Treball Social, la facilita el servei psicopedagògic escolar del sector corresponent, sense perjuí de l'atenció que en el segon cas hi poden prestar els serveis socials municipals o mancomunats entre diferents municipis. En qualsevol cas, s'ha d'assegurar la coordinació interdisciplinària dels serveis implicats.  
  
8. D'acord amb l'article 59.8 de la Llei 10/2014, de 29 de desembre, de la Generalitat, de Salut de la Comunitat Valenciana, els centres docents específics d'Educació Especial estaran dotats de personal d'infermeria, que dependran orgànicament del departament sanitari corresponent.  
  
Tretzé. Horari del personal  
1. L'horari del personal docent és el que disposen les instruccions d'inici de curs per a les etapes d'Educació Infantil i Primària i d'Educació Secundària, en funció del cos a què pertany el professorat.  
  
2. L'horari de treball del personal no docent s'ha d'adaptar a les característiques dels centres i als llocs de treball, i ajustar-se al Decret 42/2019, de 22 de març, del Consell, pel qual es regulen les condicions de treball del personal funcionari de l'administració de la Generalitat, i els acords laborals i els convenis col·lectius d'aquestes o aquests professionals.  
  
Catorzé. Funcions de coordinació  
1. La direcció del centre designarà entre el professorat del Claustre, per un període màxim de quatre anys, una persona per cadascuna de les funcions de coordinació següents:  
a) Tecnologies de la informació i la comunicació (TIC).  
b) Formació del professorat.  
c) Igualtat i convivència.  
2. Les condicions aplicables a aquestes figures de coordinació són les mateixes que, per a aquestes funcions, estableixen les instruccions per a l'organització i el funcionament dels centres que imparteixen Educació Infantil de segon cicle i Educació Primària durant el curs 2019-2020.  
3. La direcció o la titularitat del centre, a proposta del Claustre i dins l'àmbit de la seua autonomia pedagògica, organitzativa i de gestió, pot designar altres figures de coordinació per a desenvolupar els diferents projectes o accions establits en la Programació General Anual, que en aquest cas no comportaran una reducció horària.  
  
Quinzé. Horari del centre  
1. Amb caràcter general, l'horari del centre es distribueix en sessions de matí i de vesprada, entre les quals ha d'haver-hi un interval d'entre una hora i mitja i dues hores, amb les consideracions generals següents:  
a) El centre ha de romandre obert del mes d'octubre al mes de maig, com a mínim, des de les 9 hores fins a les 17 hores.  
b) Als centres públics i privats concertats la jornada escolar diària començarà, amb caràcter general, a les 9 hores i finalitzarà a les 17 hores.  
c) L'horari lectiu setmanal per a cada un dels cursos ha de ser, incloses les hores d'esplai, de 25 hores lectives, distribuïdes de dilluns a divendres, que es poden desenvolupar en jornada continuada o partida.  
  
d) Durant els mesos de juny i setembre les activitats escolars de l'alumnat es duran a terme amb caràcter general durant el matí, en jornada continuada de 9 hores a 13 hores.  
e) Excepcionalment, les direccions territorials d'Educació, Cultura i Esport poden autoritzar altres hores de començament i finalització per motius de coordinació del transport a la zona.  
2. Els centres d'Educació Especial que vulguen aplicar un horari especial durant el curs següent, han de sol·licitar l'autorització a les direccions territorials d'Educació, Cultura i Esport corresponents, abans del 15 de juny. La sol·licitud ha d'estar degudament justificada i anar acompanyada de l'informe del Consell Escolar.  
3. Per al Pla específic d'organització de la jornada escolar (PEOJE) és d'aplicació l'Ordre 25/2016, de 13 de juny (DOGV 7806, 15.06.2016), de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport, per la qual es regulen les condicions i el procediment de sol·licitud i d'autorització d'un Pla específic d'organització de la jornada escolar als centres sostinguts amb fons públics, modificada per l'Ordre 2/2018, de 16 de gener (DOGV 8214, 17.01.2018) i desplegada en la Resolució de 8 d'octubre de 2018, del director general de Política Educativa (DOGV 8405, 18.10.2018) amb la seua correcció (DOGV 8407, 22.10.2018).  
  
Setzé. Disposicions supletòries  
En tots aquells aspectes no regulats mitjançant disposicions administratives respecte a l'organització i funcionament dels centres d'Educació Especial, són subsidiàries les disposicions referents als centres d'Educació Infantil i Primària.  
  
Disseté. Calendari d'aplicació  
La present resolució té efectes durant el curs escolar 2019-2020.  
  
  
València, 18 de juliol de 2019.- El secretari autonòmic d'Educació i Formació Professional: Miguel Soler Gracia.