Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 6636, del 24-10-2011 (2011/10618)

RESOLUCIÓ de 20 de setembre de 2011, del director general d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació de les declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis de Santa Pola, Alquerías del Niño Perdido i Riba-roja de Túria.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6636

Data del DOGV
:   24-10-2011

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2011/10841


Data del document
:   20-09-2011

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Santa Pola
    * Alqueries, les
    * Riba-roja de Túria
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 20 de setembre de 2011, del director general d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació de les declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis de Santa Pola, Alquerías del Niño Perdido i Riba-roja de Túria. [2011/10289]  
De conformitat amb l'article 28 de Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, el qual estableix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que hagen plantejat discrepàncies, i sense perjudici de la notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental s'ha de publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc,  
  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 66/0203 OOP Santa Pola, 75/05 AIA Alquerías del Niño Perdido i 147/07 Riba-roja de Túria.  
  
València, 20 de setembre de 2011.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.  
  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 66/1932-LGM  
Títol: Pla general d'ordenació urbana del municipi de Santa Pola  
  
Promotor: Ajuntament de Santa Pola  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Santa Pola i DT d'Alacant.  
  
Localització: Terme municipal de Santa Pola  
  
Descripció del projecte   
1. Objecte del projecte  
L'Ajuntament de Santa Pola redacta aquest nou pla general amb el qual pretén adaptar el planejament municipal a l'actual legislació urbanística i sectorial d'aplicació; d'aquesta manera canviaria els criteris o plantejaments del pla vigent de 28 de març de 1985.   
Amb això es pretén complir els objectius següents:  
- Finalitzar la trama actual del nucli urbà mitjançant la qualificació de sòl urbà.  
- Connectar els principals nuclis urbans (ciutat amb Gran Alacant).  
- Preservar les zones del terme amb més valor ambiental, restringint-ne els usos.  
- Crear sòl urbanitzable residencial facilitant el desenvolupament ordenat d'aquest.  
- Delimitar el sòl urbà i urbanitzable industrial.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Es persegueix un model de ciutat amb un creixement residencial que potencie l'activitat turística, sense oblidar els sectors econòmics tradicionals. Es té en compte el paper de Santa Pola en l'entorn comarcal i territorial més pròxim com a possible punt d'atracció d'oci i turisme.  
  
Un dels pilars de l'ordenació proposada és la connexió del nucli urbà i del sector Gran Alacant, mitjançant una via urbana que done continuïtat a aquests nuclis. També es pretén dotar els eixamples de Llevant, Ponent i Gran Alacant dels serveis necessaris per a aconseguir una població estable i pal·liar l'estacionalitat.  
S'han de definir i valorar els espais ambientals, i jerarquitzar-ne la protecció segons el significat i la importància de cadascun d'aquests.  
  
El model territorial proposat es fonamenta en els criteris següents:  
  
3642932868  
  
  
\* \* \* \* \*  
  
  
  
1. Es limita el creixement del nucli tradicional als desenvolupaments del pla general del 85.  
2. El nucli de Gran Alacant es manté en la classificació actual, i s'estableixen nous mecanismes de gestió.  
3. S'estableix la continuïtat entre aquests dos sectors mitjançant una franja entre l'actual carretera i la nova via prevista, destinada a ús d'oci i esbargiment, i altres usos terciaris.  
4. Els nous desenvolupaments se situen entre l'antiga i la nova carretera Elx-Santa Pola i la connexió amb la proposta del camp de golf, que es recolza en la CN-332 i l'assegador de les Cendres, i dóna accessos i permeabilitza el Gran Alacant.  
5. Les tipologies edificatòries i els usos proposats són funció del paper i significat que cada zona ha de jugar en el context de la ciutat.  
  
6. La xarxa viària es dissenya com a element vertebrador de les distintes zones, es pretén adaptar-la a les característiques de cadascuna d'aquestes, de manera que s'aconseguisca un entorn continu.  
7. Es delimiten i defineixen les àrees del sòl no urbanitzable que han de ser protegides.  
A continuació es presenta el quadre comparatiu de superfícies i classificacions del sòl entre el planejament vigent i el proposat en el pla general:  
  
A continuació es presenta un quadre on es pot observar de manera esquemàtica la classificació de sòl urbanitzable proposada en aquest pla general:  
  
  
  
  
\* \* \* \* \*  
  
  
  
  
3. Alternatives  
L'examen de les alternatives tècnicament viables es basa en la discussió per al disseny de l'alternativa definitiva amb el fi últim de fusionar la zona industrial i la residencial amb el nucli urbà, així es deixaria vacant la part sud i est del territori municipal.  
Per a assolir aquest objectiu, l'estudi d'impacte ambiental (en endavant, EIA) se centra en el debat sobre el model extensiu o la remodelació del disseny plantejat a partir de valorar la situació dels sectors actuals i les alternatives de connexió entre els diferents sòls urbans.   
Cal destacar que en aquest estudi d'alternatives no s'introdueixen valors ambientals en la presa de les decisions. Únicament es considera l'impacte futur en l'estudi d'alternatives per a la connexió del nucli urbà i Gran Alacant. El pla general proposa una connexió més blana per la part amb menys qualitat ambiental, però en qualsevol cas que origine sòl urbà en continuïtat.  
  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 29 de març de 2007 es rep documentació relativa al Pla general d'ordenació urbana del municipi de Santa Pola, remesa per la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta Conselleria, composta per expedient administratiu, l'informe d'al·legacions i informes sectorials, document tècnic, estudi d'impacte ambiental, inventari ambiental i estudi per a la descatalogació parcial de la forest pública, i es va incoar l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental corresponent.  
  
2. Informació pública  
L'expedient de revisió del pla general, juntament amb l'estudi d'impacte ambiental, es van exposar al públic, segons anuncis publicats en el DOGV núm. 5101, de 27 de setembre de 2005 i en el diari Información del dia 23 de setembre de 2005.  
Durant el període d'informació pública es van presentar 3.055 escrits d'al·legacions, segons consta en els certificats que emet la Secretaria de l'Ajuntament de Santa Pola, acompanyat per la certificació d'aprovació provisional per acord del Ple en sessió celebrada el dia 14 de desembre de 2006, en què s'acorda resoldre les al·legacions formulades en el sentit recollit en els informes tècnics de l'expedient, i resulten: 2.552 al·legacions desestimades, 460 al·legacions estimades parcialment i 43 al·legacions estimades.  
  
Sol·licitud d'informes sectorials  
En l'expedient incoat s'inclouen els informes següents sol·licitats durant la tramitació del pla general:  
1. Informe forestal desfavorable, de data 12 de desembre de 2005, del tècnic de forests de la Direcció Territorial d'Alacant, que «no estima compatible, exceptuant-ne criteri millor fonamentat, la classificació com a sòls urbanitzables de terrenys que pertanyen a forests d'utilitat pública, per la qual cosa s'emet informe desfavorable». «D'una altra banda, s'ha d'assegurar, en els termes que preveu la Llei 3/95, de camins ramaders, la continuïtat i idoneïtat d'itineraris amb l'amplada legal dels camins ramaders que travessen terrenys qualificats com a urbanitzables».  
  
2. Informe de l'EPSAR, de data 12 de març de 2008, sobre les obres d'ampliació de l'EDAR de Santa Pola, que permeten assumir els cabals generats en el municipi. L'informe hi diu «...durant l'any 2007 s'ha tractat una mitjana de 8.058 m³/dia, amb una punta durant el mes d'agost de 13.517 m³/dia, per la qual cosa hi ha capacitat de resguard per a tractament de nous cabals».  
3. Informe del tècnic de protecció d'espècies de la Direcció Territorial d'Alacant, de 6 de febrer de 2006, que estima que: «resulta completament inadequada la classificació del sòl denominat xarxes estructurals en sòl no urbanitzable: front litoral ARD, s'hauria de classificar com a sòl no urbanitzable d'especial protecció. Els sòls limítrofs proposats com a zones dotacionals hoteleres i terciàries haurien de ser classificades també com a sòl no urbanitzable d'especial protecció. La qualificació com a sòl urbanitzable no edificable (camp de golf) també és del tot inadequada, s'hauria de classificar també com a sòl no urbanitzable d'especial protecció».  
4. Informe de l'Àrea de Planejament Urbanístic de la Subdirecció General de Gestió Integrada del Domini Públic Marítim i Terrestre de la Direcció General de Costes del Ministeri de Medi Ambient, de data 6 d'agost de 2007, que presenta una sèrie de consideracions que es resumeixen en: s'han d'esmenar totes i cadascuna de les deficiències assenyalades en l'apartat 3r (8 deficiències relatives a la zona de servitud de protecció i zones de domini públic marítim i terrestre) d'aquest informe, i s'ha de tenir en consideració el que indica l'apartat 4t (relatiu a l'existència d'edificacions i instal·lacions que ocupen zones de servitud de protecció i fins i tot s'ubiquen en el domini públic marítim i terrestre, i són incompatibles amb la llei de costes).  
  
5. Informe desfavorable, de data 21 de novembre de 2005, de la Divisió de Carreteres de la Direcció General d'Obres Públiques de la Conselleria d'Infraestructures i Transport, pels motius següents:  
  
- «S'ha de proposar una rotonda en la inserció actual de la N-332 al nucli urbà, a més s'ha de duplicar la carretera entre aquesta inserció i la rotonda d'entroncament de la futura carretera CV-865.  
- Les zones de protecció de les carreteres s'han de qualificar com a espai lliure de reserva viària, l'únic ús compatible del qual és l'enjardinament.  
- Els accessos als sectors urbanitzables han de ser finançats i construïts per aquests, i s'han de reflectir en les fitxes de gestió o planejament d'aquests.  
- S'ha de demanar un estudi de mobilitat, i específicament un estudi de trànsit tant actual com el previst quan s'haja desenvolupat tot el planejament urbanístic.»  
6. Segon informe favorable de la Divisió de Carreteres de la Direcció General d'Obres Públiques de la Conselleria d'Infraestructures i Transport, de data 27 de març de 2007, que conclou que ja s'han vist recollits els anteriors aspectes de l'informe de 21 de novembre de 2005, núm. inf. 5576/2005.  
7. Informes de la Direcció General d'Indústria i Comerç de la Conselleria d'Empresa, Universitat i Ciència, de dates 30 de setembre de 2005 i 26 de juny de 2006, que conclouen que: «en cap cas aquesta Conselleria està vinculada per a concedir autorització a la implantació de grans superfícies de venda a la menuda que poden resultar emparades pel pla general».  
8. Informes desfavorables, de dates 17 de març de 2006, 12 de febrer de 2007 i 20 de juny de 2007, de la Unitat de Carreteres a Alacant de la Direcció General de Carreteres del Ministeri de Foment, pels motius següents:  
«...La zona afectada pel projecte de duplicació de la calçada entre els punts quilomètrics 88,000 al 93,500 de la carretera N-332, es considera la zona d'afecció a una distància de 50 m, per tant no s'ajusta a les observacions formulades anteriorment per la Unitat de Carreteres a Alacant, on s'establia la zona d'afecció a una distància de 100 m. La línia d'edificació ha reculat fins a 50 m de l'actual traça (costat est) i a 75 m de l'actual traça (costat oest)...»  
«...L'accés directe del sector Roques Blanques a la carretera N-332 en el punt quilomètric 82,270, ha de ser eliminat. L'accés a l'esmentat sector s'hauria de poder fer per l'enllaç que es pretén executar en el punt quilomètric 88,600 de la carretera N-332. A aquest fi seria convenient que, si és possible, es puga preveure la unió de les glorietes interiors existents entre el sector Roques Blanques i les Perdius.»  
9. Informe, de data 25 d'abril de 2007, de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, que determina que:  
«Respecte a afecció al domini públic hidràulic: no s'aporten plànols on es delimiten les zones d'afecció dels cabals assenyalats. Els sectors: els Bassars, Mirador de Tabarca, polígon industrial OP2, la Bassa, els Xiprerets, Badia, les Perdius I, la Cadena i el Calvari són travessats per distints barrancs sense nom. Pel detall escàs de la documentació aportada no es pot comprovar que es respecten les zones de domini públic hidràulic i de servitud. Ha de tenir l'autorització administrativa. No es presenta autorització administrativa prèvia a l'actuació per al vessament directe o indirecte d'aigües i productes residuals al domini públic hidràulic. No s'indica la destinació de les aigües recollides de l'escorrentia de pluvials procedents de la zona d'actuació, ni es presenta autorització administrativa prèvia per al vessament de pluvials.  
Incidència en el règim de corrents: Segons les dades aportades pel Pla d'acció territorial sobre prevenció del risc d'inundació de la Comunitat Valenciana, la zona on s'han d'ubicar les actuacions no constitueix una zona de risc d'inundació.  
Respecte a disponibilitat de recursos hídrics: S'ha de justificar l'origen de l'aigua amb què s'abastirà l'increment de consum previst, necessàriament mitjançant la concessió administrativa o dret d'aigua que l'empara, com també el volum d'aquest increment, amb l'aportació de dotacions justificades mitjançant consums reals d'activitats similars a la projectada. No s'aporta estudi de demandes; convenen destacar les demandes derivades del mateix pla general pel fet que aquest en preveu l'ordenació detallada, el dret d'aprofitament de les quals ha d'estar acreditat per a missió d'informe favorable. La CHX estima la demanda en 3.417.537 m³/any per a ús industrial i residencial.  
  
Conclou: Mentre no s'aporte la documentació adequada, aquesta Confederació no pot emetre l'informe relatiu al Pla general de Santa Pola, conforme amb els articles 25.4 del Text refós de la llei d'aigües i l'article 19.2 de la Llei 4/2004 d'OTPP.»  
10. Informe, de data 7 d'agost de 2007, de l'arquitecta municipal de l'Ajuntament de Santa Pola, com a coordinadora dels treballs de redacció del Pla general de Santa Pola, en contestació a l'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer emés en data 25 d'abril de 2007, el qual, respecte a la disponibilitat de recursos hídrics, respon concloent el que segueix:  
«...Tornant a les dades relatives a l'origen de l'aigua, i conforme amb les previsions i amb el compliment del programa AGUA del Ministeri de Medi Ambient (en el marc de les actuacions prioritàries i urgents de l'annex 4 del Reial decret llei 2/2004, la planta dessaladora actual Aigua Amarga I està en fase d'ampliació), amb un horitzó temporal de l'any 2009, els 2.240.000 m³/any més que en l'actualitat provinents de la dessaladora d'Aigua Amarga són suficients per a cobrir l'increment de la demanda. Fins i tot són molt superiors a les necessitats de la població, l'ordenació de la qual estableix el pla general en tramitació.»  
  
11. Informe favorable, de data 4 de març de 2008, del Servei d'Ordenació Sostenible del Medi, referent a la classificació del sòl prevista en el Pla general d'ordenació urbana de Santa Pola, que indica el que segueix:  
«...D'acord amb la documentació consultada, la cartografia de classificació i usos globals del sòl previstos en l'esmentat document per a l'àmbit del Parc Natural de les Salines de Santa Pola i la seua àrea perifèrica d'ordenació, coincideix amb el que hi estableix el Decret 60/2003, de 13 de maig, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova l'ordenació de les zones perifèriques de protecció del sistema de zones humides del sud d'Alacant. Igualment, aquesta cartografia coincideix amb la que preveu el projecte de Pla d'ordenació dels recursos naturals del sistema de zones humides del sud d'Alacant, actualment en tramitació.»  
12. Informe, de data 4 de març de 2008, del Servei de Parcs Naturals de la Direcció General de Gestió del Medi Natural d'aquesta Conselleria, que informa del que segueix:  
Respecte al Parc Natural de les Salines de Santa Pola  
«...La cartografia de classificació i usos globals del sòl previstos en l'esmentat document per a l'àmbit del Parc Natural de les Salines de Santa Pola i la seua àrea perifèrica d'ordenació coincideix amb el que hi estableix el Decret 60/2003, de 13 de maig, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova l'ordenació de les zones perifèriques de protecció del sistema de zones humides del sud d'Alacant. Igualment, aquesta cartografia coincideix amb la que preveu el projecte de Pla d'ordenació dels recursos naturals del sistema de zones humides del sud d'Alacant, actualment en tramitació.»  
Respecte a la zona humida catalogada núm. 11 els Bassars-Clot de Galvany  
«...Com que des d'aquest Servei de Parcs Naturals s'utilitza la pràctica de matisar l'àmbit dels 500 metres en zones humides catalogades, s'ha de reservar una franja de 100 metres, si és possible, lliure d'edificacions i d'altres infraestructures; els altres 400 metres restants s'han d'ajustar al que estableix el pla general d'ordenació urbana del municipi.  
Dins dels primers 100 metres del perímetre de protecció es poden distingir dues zones ben diferenciades:  
- Zona més occidental on ha d'estar lliure d'edificacions i infraestructures i on s'hi ha de recrear un bosc de ribera que ha d'actuar com a zona tampó de la zona humida catalogada.  
- Zona més oriental, si no es troba en l'actualitat consolidada, s'ha d'actuar com en el cas anterior, és a dir, lliure d'edificacions i infraestructures. Però en el cas contrari i com s'observa en l'annex cartogràfic esmentat, almenys la zona entre el vial i la zona humida catalogada s'ha de recrear, com en el supòsit anterior, un bosc de ribera per a minimitzar tant com siga possible les futures afeccions.  
Com el PGOU en la zona septentrional (límit amb la zona humida catalogada) preveu la construcció d'un camp de golf, i en consonància amb el que s'ha exposat anteriorment, aquest s'hi ha de construir a partir dels primers 100 metres del perímetre de protecció de la zona humida catalogada.  
En tot cas, i a fi d'executar el manteniment dels requeriments hídrics de la zona humida catalogada, s'ha de preveure l'elaboració dels estudis redactors del PGOU següents i que han d'incloure entre els documents els que segueixen:  
- Sol·licitar l'elaboració d'un estudi hidrogeològic de detall firmat per tècnic competent, amb una previsió de totes les entrades i eixides en el moment actual i amb l'execució del PGOU i la seua possible repercussió a la zona humida catalogada. A més, aquest balanç hídric ha de tenir en compte tots els consums previstos en les reclassificacions proposades del municipi que es nodreixen hídricament d'aquest mateix aqüífer.  
- L'estudi hidrogeològic s'ha d'adequar al que disposa l'Ordre de 13 d'agost de 1999, per la qual es disposa la publicació de les determinacions de contingut normatiu del Pla hidrogeològic de la conca del Xúquer, aprovat pel Reial decret 1664/1998, de 24 de juliol, pel qual s'aproven els plans hidrològics de conca.»  
  
Afeccions legals ambientals  
1. Espais naturals protegits  
El Pla general de Santa Pola proposa uns nous sectors que afecten directament els espais naturals següents:  
- Parc Natural de les Salines de Santa Pola  
- Zona humida Clot de Galvany  
- LIC illa de Tabarca i la serra de Santa Pola  
El planejament proposat en el Pla general de Santa Pola ha de seguir els criteris que estableix la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, com també les distintes reglamentacions que regulen els distints usos dins dels àmbits d'aquests espais naturals.   
2. Camins ramaders  
Al terme municipal hi ha els camins ramaders següents, la majoria dels quals es veuen afectats de manera directa o indirecta pel Pla general de Santa Pola:  
- assegador de Dolores  
- assegador de Crevillent a Santa Pola  
- assegador de Ballesteros o del Camí Vell de Santa Pola a Alacant  
  
- assegador de Monforte a Santa Pola o del Camí dels Cabrers  
- assegador del Castell  
- assegador de la Canyada  
- assegador dels Bassars  
- assegador de la Torre de Pep  
- camí del Far  
- el canalet de les Xurres  
El Pla general de Santa Pola ha d'assegurar, en els termes previstos en la Llei 3/95, de camins ramaders, la continuïtat i idoneïtat d'itineraris amb l'amplada legal dels camins ramaders que travessen terrenys qualificats com a urbanitzables. De totes maneres, tots els camins ramaders del municipi han de ser respectats a tot el traçat i amplada legal d'acord amb el que disposa la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders. Segons la Llei 11/1994, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, han de ser considerats d'interés natural, per l'interés recreatiu i natural, perquè poden servir per a connectar els distints espais naturals de Santa Pola i municipis veïns.  
3. Inventari forestal de la Comunitat Valenciana  
Al terme municipal de Santa Pola hi ha catalogades dues forests d'utilitat pública:   
- Serra de Santa Pola núm. 51 del CUP, propietat de l'Ajuntament de Santa Pola  
- Serra de Santa Pola núm. 68 del CUP, propietat de l'Ajuntament d'Elx.  
El Pla general de Santa Pola proposa la classificació com a sòl urbanitzable de terrenys que pertanyen a aquestes forests d'utilitat pública. En concret afecten el MUP núm. 51 els sectors: la Cadena, l'Ermita i la Calera, i afecten la forest d'utilitat pública núm. 68 els sectors: les Perdius I, les Perdius II, les Perdius III, Badia, els Xiprerets, la Bassa, Polígon Ampliació i Cendres II.  
El pla general proposat ha de ser compatible amb el que disposa la Llei 3/1993, de 9 de desembre, forestal de la Comunitat Valenciana, com també el reglament d'aquesta, aprovat pel Decret 98/1995, de 16 de maig, del Govern Valencià.  
4. Rambles i llits  
Els sectors: els Bassars, Mirador de Tabarca, Polígon Industrial OP2, la Bassa, els Xiprerets, Badia, les Perdius I, la Cadena i el Calvari els travessen distints barrancs sense nom. A causa del detall escàs de la documentació aportada no es pot comprovar que es respecten les zones de domini públic hidràulic i de servitud. Ha de tenir l'autorització administrativa corresponent.   
S'han d'entendre subjectes al que disposa el Reial decret legislatiu 1/01, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text refós de la llei d'aigües i el Reial decret 849/86, d'11 d'abril, pel qual s'aprova el Reglament del domini públic hidràulic que desenvolupa els títols preliminar, I, IV, V, VI i VII de la Llei 29/85, de 2 d'agost, d'aigües.  
  
5. PATRICOVA  
Segons el Pla d'acció territorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), la zona de les Salines de Santa Pola i els voltants estan afectats per risc d'inundació de nivell 3 (freqüència alta (25 anys); calat < 0,80 metres).  
Segons les dades del PATRICOVA la zona on s'ubiquen les actuacions no constitueix una zona de risc d'inundació (segons informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, de data 25 d'abril de 2007).   
  
6. Incendis  
Consultada la cartografia temàtica d'aquesta Conselleria, s'observa que al terme municipal de Santa Pola als últims 10 anys han ocorregut 22 incendis.  
D'acord amb l'article 14 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'ordenació del territori i protecció del paisatge, els terrenys forestals classificats com a sòl no urbanitzable que hagen experimentat els efectes d'un incendi no es poden classificar o reclassificar com a sòl urbà o urbanitzable.   
Aquestes zones s'han d'ajustar al que disposen la Llei 3/1993, de 9 de desembre, forestal de la Comunitat Valenciana, i a la Llei 10/2004, de 9 de desembre, de la Generalitat, del sòl no urbanitzable; com també a altres normatives aplicables.  
7. Infraestructures de transport  
Segons l'informe de la Unitat de Carreteres a Alacant de la Direcció General de Carreteres del Ministeri de Foment, es proposen cinc sectors de sòl urbanitzable sense ordenació detallada en les zones adjacents a la carretera N-332, que són: les Perdius I, II i III, la Calera i Badia, el desenvolupament dels quals ha d'estar supeditat a l'execució dels vials interiors que han d'unir el sector Gran Alacant sense els esmentats sectors sense ordenació detallada i a la definició dels accessos a la carretera N-332, els quals s'han d'ajustar al que disposa l'Ordre ministerial de 16 de desembre de 1997, per la qual es regulen els accessos a les carreteres de l'Estat, amb especial atenció als sectors les Perdius I, II i III, l'ús global dels quals és terciari (zones d'oci i serveis), cosa que pot provocar incompatibilitats amb la seguretat vial. En el tram entre els punts quilomètrics 88,000 i 93,500 de la carretera N-332, amb projecte de duplicació de la calçada, el pla general ha de considerar una zona d'afecció i una línia d'edificació d'acord amb la pròxima conversió en autovia de la carretera esmentada, és a dir, de 100 i 50 metres, respectivament.  
Segons l'esmentat informe, les normes urbanístiques del pla general s'han d'ajustar exclusivament al que disposa la Llei 25/1988, de 29 de juliol, de carreteres i al Reglament general de carreteres. A més, l'accés directe del sector Roques Blanques a la carretera N-332 en el punt quilomètric 88,270 ha de ser eliminat, i s'ha de fer per l'enllaç que es pretén executar en el punt quilomètric 88,600 de la carretera N-332.  
  
Segons l'informe de 23 d'agost de 2006, del Departament d'Obres Públiques de l'Àrea d'Infraestructures de la Diputació Provincial d'Alacant, respecte a l'afecció del pla general a la carretera CV-851, ronda sud d'Elx a la ctra. CV-85 i N-332, en el pla general s'ha de recollir la necessitat d'incloure una reserva viària per a la duplicació de la calçada de 20 metres en total que anirà a càrrec dels sectors limítrofs plantejats i ha d'estar degudament seqüenciada per a permetre'n la funcionalitat.  
Per tant, s'ha de tenir en compte la normativa quant a limitació d'usos i el domini públic, servitud i afecció, la Llei 6/1991, de 27 de març, de la Generailtat Valenciana, de carreteres de la Comunitat Valenciana, la Llei 25/1988, de 29 de juliol, de carreteres de l'Estat; com també els reglaments que les regulen.  
8. Disponibilitat de recursos hídrics, residus urbans i aigües residuals  
Respecte a la disponibilitat de recursos hídrics: D'acord amb l'estudi d'impacte ambiental i la memòria del pla general s'extrau que l'aigua d'abastiment del municipi de Santa Pola prové, fonamentalment, del transvasament Tajo-Segura, servida per la Mancomunitat dels Canals del Taibilla. Segons la documentació esmentada anteriorment, els cabals d'abastiment són deficitaris en època estival o de sequera, la qual coincideix amb l'augment de població per segona residència. D'una altra banda, l'informe de l'arquitecta municipal de l'Ajuntament de Santa Pola, de data 7 d'agost de 2007, conclou que «la viabilitat de l'abastiment depén de les previsions i el compliment del Programa AGUA del Ministeri de Medi Ambient (en el marc de les actuacions prioritàries i urgents de l'annex 4 del Reial decret llei 2/2004, la planta dessaladora actual Aigua Amarga I, que està en fase d'ampliació), amb un horitzó temporal de l'any 2009, els 2.240.000 m³/any més que en l'actualitat provinents de la dessaladora d'Aigua Amarga són suficients per a cobrir l'increment de la demanda. Fins i tot són molt superiors a les necessitats de la població, l'ordenació de la qual estableix el pla general en tramitació».  
  
- Respecte a la gestió de les aigües residuals  
L'expedient conté informe de l'EPSAR, de 12.03.2008, amb el tenor següent:  
«...Les obres de l'EDAR van ser rebudes en data 31.01.2008; no obstant això, van ser posades en servei anticipadament en juny de 2007.  
Les instal·lacions de la nova EDAR s'ubiquen en la part inferior de la bassa F-1 de l'antic sistema de llacunatge.  
L'aigua residual arriba a la planta depuradora en dos vessants independents, un de dolç i un altre de salí, i es distingeixen dues línies independents per a tractar-los per separat, però amb el mateix tractament, basat en un procés d'aeració prolongada, capaç de tractar un cabal mitjà diari de 12.000 m³/d en hivern, i, 24.000 m³/d en estiu, entre les dues línies. El tractament terciari tracta un cabal de 6.000 m³/d de la línia d'aigua dolça.  
L'EDAR està dissenyada amb tecnologia avançada tenint en compte les corresponents mesures correctores respecte a sorolls, olors, i integració paisatgística.  
Encara que en la DIA de data 24.07.2003 s'assenyala la necessitat de complir paràmetres de zona sensible per possible vessament a aquestes, l'EDAR no està dissenyada per a obtenir paràmetres de vessament a zones qualificades com a sensibles, ja que tot l'efluent es reutilitza per a reg i també que, segons la Resolució de 10.07.2006 de la Secretaria de Territori i Biodiversitat, per la qual es declaren les zones sensibles de les conques intercomunitàries, la llacuna de Santa Pola no té aglomeració associada de més de 10.000 habitants.  
Durant l'any 2007 s'ha tractat una mitjana de 8.058 m³/dia, amb una punta durant el mes d'agost de 13.517 m³/dia, per la qual cosa hi ha capacitat de resguard per a tractament de nous cabals.  
En el cas que aquests cabals provinguen de nous desenvolupaments urbanístics i d'acord amb el que disposa la Llei 16/2005, de 30 de desembre, de la Generalitat Valenciana, urbanística valenciana, en l'article 124.1.d, en el cas de no resoldre per compte propi les necessitats de sanejament i depuració que generen els programes urbanístics i sol·liciten la connexió a sistemes públics de sanejament i depuració, han de cobrir l'objectiu imprescindible de suplementar les infraestructures públiques en tot allò necessari per a no minvar ni desequilibrar els nivells de qualitat, quantitat o capacitat de servei existents. Així mateix, l'article 349.1 del Decret 67/2006, de 19 de maig, del Consell, pel qual s'aprova el ROGTU, estableix l'obligació de l'agent urbanitzador d'incloure en el projecte d'urbanització del PAI corresponent, entre altres coses, les obres de la xarxa de clavegueram per a aigües residuals, i, les del sistema de depuració.  
La connexió efectiva dels sectors de sòl urbanitzable que es facen al municipi s'ha de fer amb l'abonament previ a l'Entitat de Sanejament d'Aigües, mitjançant les oportunes transferències de capital a favor seu, del suplement d'infraestructura. En el cas contrari, aquests sectors han de disposar d'un sistema alternatiu de sanejament i depuració privat, s'entenen que aquestes actuacions no s'han de connectar al sistema públic de tractament d'aigües objecte d'aquest conveni.  
  
De conformitat amb el que disposa l'article 119.1 de la Llei 16/2005, l'Ajuntament, quan adjudica un PAI, està obligat a exigir de l'urbanitzador el dipòsit de la garantia a la qual es refereix l'article 140.3 de la mateixa llei, que ha de respondre, entre altres obligacions, de la cobertura del suplement d'infraestructures.»  
- Respecte a la gestió dels residus sòlids urbans  
No es presenta cap informe o certificat sobre la capacitat per a la recollida i gestió per a admetre els residus sòlids urbans generats pel Pla general de Santa Pola. No està degudament justificada l'esmentada capacitat de gestió.  
El Pla general de Santa Pola ha de complir, en relació amb la recollida i gestió dels residus sòlids urbans generats per l'actuació proposada, el que estableixen la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'ordenació del territori i protecció del paisatge; el Decret 67/2006, de 12 de maig, del Consell, reglament d'ordenació i gestió urbanística valenciana; com també la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus de la Comunitat Valenciana.  
9. Jaciments arqueològics  
En la documentació aportada no hi ha cap informe a l'efecte patrimonial que preveu l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià relatiu a l'estudi d'impacte ambiental del PGOU de Santa Pola.  
  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5è de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu reglament, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits que preveu el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat; la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i la resta de disposicions aplicables.  
3. L'art. 16.2. m) del Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot el que s'ha exposat anteriorment, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent:  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Primer  
S'emet informe desfavorable, i per tant s'exclouen d'aquesta declaració d'impacte ambiental, sobre els sectors front litoral ARD i l'Ermita AR6 pel fet de situar-se entre dos espais naturals protegits, al costat del LIC Illa de Tabarca i dins de l'àmbit de la forest d'utilitat pública catalogada núm. 51. A més, se situa dins de l'àmbit de la zona de servitud de protecció de 100 metres del domini públic maritimoterrestre.  
  
  
Segon  
Estan pendents d'avaluació, i, per tant, s'exclouen d'aquesta declaració d'impacte ambiental, els sectors la Cadena, la Calera, les Perdius I, les Perdius II, les Perdius III, Badia, els Xiprerets, la Bassa, Polígon Ampliació i Cendres II, que estan pendents de la resolució de l'expedient de descatalogació, actualment en tràmit, de part de les forests núm. 68 Serra Santa Pola i núm. 51 Serra Santa Pola, del Catàleg de forests d'utilitat pública de la província d'Alacant.   
En el cas que l'esmentat expedient de descatalogació siga desfavorable, també s'haurà d'entendre aquesta declaració d'impacte ambiental dels esmentats sectors, i haurà de mantenir la classificació com a sòl no urbanitzable de protecció forestal.  
  
Tercer  
Els terrenys previstos com a sòl urbanitzable no edificable del sòl destinat a equipament privat zona verda per a camp de golf situat en el sector els Bassars OV1 s'han de classificar com a sòl no urbanitzable comú.  
El procediment per a la implantació del camp de golf proposat s'ha d'ajustar al que determina el títol III de la Llei 9/2006, de 5 de desembre, reguladora de camps de golf a la Comunitat Valenciana.  
  
  
Quart  
Estimar acceptable, al sol efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials aplicables, la resta dels sectors del Pla general d'ordenació urbana de Santa Pola (Alacant), sempre que s'hi desenvolupen d'acord amb el que estableix la documentació presentada i supeditats al compliment dels condicionants següents:  
  
1. D'acord amb l'informe de data 4 de març de 2008, del Servei de Parcs Naturals de la Direcció General de Gestió del Medi Natural d'aquesta Conselleria:  
a) Dins de l'àmbit dels 500 metres del perímetre d'afecció de la zona humida catalogada núm. 11 els Bassars-Clot de Galvany, s'ha de reservar una franja de 100 metres si és possible, lliure d'edificacions i altres infraestructures, i els restants 400 metres queden al que estableix el Pla general d'ordenació urbana del municipi.   
b) Dins dels primers 100 metres del perímetre de protecció s'han de distingir dues zones ben diferenciades:  
- La zona més occidental (color violat en l'annex cartogràfic adjunt) on ha de quedar lliure d'edificacions i infraestructures i on s'ha de recrear un bosc de ribera que ha d'actuar com a zona tampó de la zona humida catalogada.  
- La zona més oriental (color roig de l'annex cartogràfic adjunt), si no es troba en l'actualitat consolidada, s'ha d'actuar com en el cas anterior, és a dir lliure d'edificacions i infraestructures. Però en el cas contrari i com s'observa en l'esmentat annex cartogràfic, almenys la zona entre el vial i la zona humida catalogada s'ha de recrear com en el supòsit anterior: un bosc de ribera per a minimitzar tant com siga possible les futures afeccions.  
c) A més, el camp de golf que limita amb la zona humida s'ha de construir a partir dels primers 100 metres del perímetre de protecció de la zona humida catalogada.  
d) Així mateix, s'ha de presentar estudi hidrogeològic de detall firmat per tècnic competent, on estiguen previstes totes les entrades i eixides en el moment actual i amb l'execució del PGOU i la seua possible repercussió a la zona humida catalogada. A més, aquest balanç hídric ha de tenir en compte tots els consums previstos en les reclassificacions proposades del municipi que es nodreixen hídricament d'aquest mateix aqüífer. L'estudi hidrogeològic s'ha d'adequar al que disposa l'Ordre de 13 d'agost de 1999, per la qual es disposa la publicació de les determinacions de contingut normatiu del Pla hidrogeològic de la conca del Xúquer, aprovat pel Reial decret 1664/1998, de 24 de juliol, pel qual s'aproven els plans hidrològics de conca.  
En conseqüència, es considera que el camp de golf previst en la urbanització del sector els Bassars OV1 únicament és un ús previst en la normativa urbanística del sector, sense que hi haja cap compromís sobre la tramitació posterior d'aquest projecte pel que fa tant a la viabilitat com a la distribució i, per a la seua aprovació definitiva cal el procediment d'avaluació d'impacte ambiental establit per la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, com també pel seu desenvolupament reglamentari.  
S'adjunta còpia de l'annex cartogràfic que forma part de l'informe.  
2. Les edificacions i instal·lacions existents a la vora litoral que ocupen zones sobre les quals recau la servitud de protecció, fins i tot n'hi ha algunes que s'ubiquen en domini públic maritimoterrestre, s'han de desenvolupar, juntament amb la Direcció General de Costes del Ministeri de Medi Ambient, els mecanismes urbanístics necessaris que asseguren una substancial transformació de les zones més problemàtiques del litoral del municipi.   
3. Prèviament a l'inici de les obres d'urbanització dels sòls urbanitzables, amb ordenació detallada o sense, i així s'ha de disposar en les fitxes de planejament i gestió corresponents, s'ha de presentar davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme la documentació següent:  
- Informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià i Museus, d'acord amb l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, en el supòsit que aquest informe resulte desfavorable, també s'ha d'entendre així aquesta declaració d'impacte ambiental.  
- La justificació de la disponibilitat de recursos hídrics necessaris per a abastir totes les necessitats que es plantegen amb el Pla general de Santa Pola proposat, amb el compliment de la legislació vigent.   
  
En el cas que els informes o certificats per a l'esmentada justificació siguen desfavorables, també s'ha d'entendre així aquesta declaració d'impacte ambiental.  
- Certificat de l'Ajuntament, o entitat gestora, que determine la gestió dels RSU, amb la indicació del volum de residus sòlids urbans que comportarà el desenvolupament del sector, el tractament que rebran i la destinació final d'aquests, de conformitat amb el pla zonal corresponent.  
- Estudi sobre el paisatge que necessàriament ha d'identificar les fites geogràfiques i les característiques del territori que constitueixen referents del paisatge de l'àmbit de la planificació i ordenació del terme de Santa Pola, d'acord amb l'article 11 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'ordenació del territori i protecció del paisatge.  
Correspon a l'òrgan competent en paisatge determinar la idoneïtat de l'estudi presentat en relació amb les determinacions establides en l'esmentada Llei 4/2004, com també amb la resta de la normativa aplicable.  
4. Abans de la recepció de la urbanització dels sectors de sòl urbanitzable amb ordenació detallada o sense, i així s'ha de disposar en les fitxes de planejament i gestió, l'Ajuntament de Santa Pola s'ha d'encarregar de:   
- Obtenir autorització administrativa de la CHX per al vessament de les aigües pluvials a vies públiques, d'acord amb l'article 9 del Text refós de la llei d'aigües.  
- Obtenir, si escau, de la CHX la corresponent concessió de reutilització d'aigües depurades amb destinació a regs, d'acord amb els articles 104, 128 i 130 del RDPH.  
- Autorització administrativa de la CHX per a l'actuació en les zones de policia dels barrancs que travessen els sectors els Bassars, Mirador de Tabarca, polígon industrial OP2, la Bassa, els Xiprerets, Badia, les Perdius I i el Calvari. S'ha d'adjuntar un projecte de regeneració de riberes i llits dels diferents barrancs existents al municipi, com també, de recuperació de boscos, en el qual s'ha de recollir una llista amb les diferents espècies vegetals que s'han d'utilitzar en l'enjardinament de totes les zones verdes, tant naturals com urbanes, s'ha d'optar sempre per espècies autòctones i amb sistemes radiculars no agressius.  
- Tots els camins ramaders del municipi han de ser respectats en tot el traçat i l'amplada legal d'acord amb el que disposa la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders. Segons la Llei 11/1994, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, han de ser considerades d'interés natural, per l'interés recreatiu i natural que tenen, ja que poden servir per a connectar els distints espais naturals de Santa Pola i municipis veïns.  
5. Les mesures correctores s'han de completar amb els aspectes següents:  
- Durant la fase d'execució s'ha de preveure i identificar una zona per a l'amuntegament dels materials que s'han d'utilitzar en les obres d'urbanització i edificació, s'ha d'evitar l'ocupació dels terrenys limítrofs.  
- Durant la fase d'execució s'ha de definir l'àrea on estarà aparcada temporalment la maquinària d'obra i s'ha d'indicar, si escau, el lloc on es duran a terme les tasques de neteja i manteniment d'aquesta. Així mateix, es recorda que els canvis d'oli, filtres i qualsevol altre residu de manteniment de maquinària i vehicles han de ser degudament gestionats per taller o gestor de residus tòxics i perillosos degudament autoritzat.  
  
- El sistema de reg ha de ser independent de la xarxa de subministrament municipal, s'ha d'evitar la creació de zones verdes que exigeixen una gran quantitat d'aigua, i preferiblement s'ha d'optar per les espècies autòctones o els cultius ja existents.  
- En el supòsit que afecte serveis i infraestructures de reg s'ha de garantir la continuïtat de totes les canalitzacions i canonades que travessen el sector i tenen una funcionalitat més enllà dels límits d'aquest. Qualsevol desviament o alteració d'aquestes instal·lacions ha de tenir l'autorització de la comunitat de regants o de l'òrgan competent, qui determinarà la manera en què s'han de dur a terme les actuacions proposades.  
- La terra vegetal extreta durant la fase de moviment de terres, i que siga susceptible d'aprofitament, s'ha de mantenir en condicions agrícoles adequades, atesa l'elevada qualitat agrària d'aquestes, i s'ha de destinar al rebliment de les zones verdes previstes en l'actuació, o si no n'hi ha cap, a altres àrees del municipi on en siga susceptible la utilització. S'ha de definir el lloc i les condicions d'emmagatzematge del sòl eliminat, a fi de garantir que aquesta terra no perda les condicions d'humitat i les característiques edàfiques.  
- Els residus vegetals originats amb la tala de l'arbrat i el desbrossament dels terrenys s'han de gestionar de manera adequada a la seua naturalesa, i està prohibida la incineració in situ d'aquests o de qualsevol altre tipus de residu.  
- L'Ajuntament de Santa Pola ha de vetllar perquè les indústries que no puguen connectar-se a la xarxa de clavegueram municipal -i per tant aboquen a via pública- tinguen un sistema de tractament d'aigües residuals individual apropiat i la preceptiva autorització per al vessament d'aigües residuals i pluvials que, si escau, atorga la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
- El vessament generat pels desenvolupaments urbanístics que genere el PGOU ha de complir els límits de vessament que estableix l'Ordenança de vessaments de l'Entitat de Sanejament d'Aigües, a fi de preservar la integritat del sistema de sanejament i la qualitat de l'efluent.  
- Estan prohibits els vessaments als barrancs presents al terme municipal de Santa Pola sense depuració prèvia.  
6. És obligatori instal·lar en totes les activitats aïllades o habitatges familiars aïllats no connectats a xarxes de sanejament, per als nous usos, sistemes d'oxidació total, i es prohibeix l'ús de sistemes individuals d'eliminació com ara els pous morts i fins i tot les foses sèptiques, com també prohibir el vessament de les aigües residuals sobre el terreny o en les rambles i els barrancs adjacents.  
L'Ajuntament de Santa Pola ha de fer estudis que acrediten l'absència d'incidències en la contaminació i en el consum de recursos hídrics provocada per les urbanitzacions disperses en el municipi que no estiguen connectades a la xarxa municipal de col·lectors d'aigües residuals.  
7. S'observa error en el plànol 1 Model Territorial. Ordenació Estructural, en el qual la zona verda que limita amb el sòl no urbanitzable protegit del Parc Natural de les Salines de Santa Pola la denominació IN-3, quan hauria d'estar classificat com a zona verda.  
8. Correspon a l'òrgan competent en l'aprovació del pla el seguiment i la vigilància del compliment dels condicionants de la declaració d'impacte ambiental. L'òrgan ambiental hi pot demanar informació i fer les comprovacions necessàries per a verificar el compliment del condicionat, per a la qual cosa la Comissió Territorial d'Urbanisme ha de remetre còpia de l'acord d'aprovació del Pla general de Santa Pola.  
  
9. Són nuls de ple dret les resolucions o els acords d'autorització o aprovació de qualsevol projecte, pla o programa que s'adopten sense observar, totalment o absoluta, els procediments d'avaluació ambiental que regula la llei.   
10. Tota la normativa específica d'ordenació de zones industrials, totes les mesures preventives i correctores proposades i pressupostades i els condicionants exposats han de ser recollits per la normativa urbanística del pla general, tant pel que fa al mateix plantejament en si, com pel que fa a les respectives fases d'execució i funcionament.  
  
  
Cinquè  
Notificar a les parts interessades que contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè es puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
  
Sisè  
Aquesta declaració d'impacte ambiental s'ha de publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
  
  
València, 7 de març de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: María Ángeles Centeno Centeno.  
  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
  
Expedient :75/4350-NFF  
Títol:modificació núm. 14 de les normes subsidiàries  
Promotor: Ajuntament d'Alquerías del Niño Perdido (Castelló)  
  
Autoritat substantiva: Ajuntament i CTU  
Localització: al sud del nucli urbà al sector el Caixer  
  
Descripció del projecte  
1. Objecte de projecte  
L'objecte d'aquesta modificació és la classificació com a sòl urbanitzable residencial amb ordenació detallada, amb xarxa primària adscrita, d'una zona actualment classificada, en part, com a sòl no urbanitzable comú, situada al sud del nucli urbà i, en part, com a zona d'equipament educativocultural en sòl no urbanitzable.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
a) L'àmbit de la modificació comprén una superfície de 170.093 m², classificada com a sòl urbanitzable residencial, més 4.0391 m² de xarxa primària adscrita.  
b) Els límits del sector són:  
- Al nord, el carrer de Betxí, a la vora de sòl urbà  
- A l'est, l'av. Caixer, a la vora de sòl no urbanitzable comú  
- Al sud, sòl no urbanitzable comú  
- A l'oest, sòl no urbanitzable comú  
c) L'edificabilitat total privada del sector serà de 52.541 m²/sostre, dels quals 51.027 m²/sostre seran d'ús residencial i 1.514 m²/sostre seran d'ús terciari. Al sector es podran edificar 340 habitatges, i si considerem un total de tres habitants per habitatge comportarà un increment de població de 1.020 habitants.   
d) A les zones qualificades amb ús global residencial els usos permesos són: habitatge, hoteler, comercial (tipus A i B), oficines, esportiu, sanitari, religiós, recreatiu i aparcament. Els usos prohibits són: artesanal, magatzems, industrial i estacions de servei.  
e) Les zones per a ús terciari es destinen a ús educativocultural, i s'hi permet la ubicació de centres de transformació d'energia elèctrica.3.   
3. Alternatives  
No s'hi han presentat.  
  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 13 d'abril de 2005 es rep en la Direcció General de Gestió del Medi Natural documentació, remesa pel Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial de Castelló, la qual inclou la documentació tècnica del projecte, estudi d'impacte ambiental i l'expedient administratiu on s'inclouen els informes, el resultat de la informació pública i l'aprovació provisional, i s'incoa el corresponent expedient administratiu.  
2. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el periòdic Mediterráneo, amb data 31 de juliol de 2001, i en el DOGV núm. 4073, de 28 d'agost de 2001, per un període d'un mes.  
Durant el període d'informació pública no s'hi va presentar cap al·legació, segons consta en els certificats emesos pel secretari de l'Ajuntament d'Alquerías del Niño Perdido.  
En data 8 de setembre de 2004 l'Ajuntament aprova provisionalment la modificació introduïda en el projecte d'acord amb el dictamen de la Comissió Informativa d'Urbanisme, per a la qual l'Ajuntament va atorgar audiència per un termini de 10 dies als 9 titulars cadastrals afectats per l'ampliació de l'àmbit d'actuació, i s'hi van presentar 6 al·legacions, de les quals cap de caràcter ambiental.  
  
3. Petició d'informació o documentació complementària   
En data 15 d'abril de 2005 es rep en la Direcció General de Gestió del Medi Natural la documentació següent remesa pel Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial de Castelló:  
  
- Certificat del consorci d'aigües-xarxa de proveïment de la Plana.  
  
- Informe de la Cooperativa d'Aigües Potables el Molí sobre la captació, distribució i subministrament d'aigua.  
- Informe tècnic municipal justificatiu de la suficiència de recursos hídrics.  
Amb data 24 de maig de 2005, es requereix a l'Ajuntament d'Alquerías del Niño Perdido que complete la documentació presentada segons els punts que, de manera resumida, s'exposen a continuació:  
- Informe d'acord amb l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
- Còpia en suport informàtic de la documentació presentada.  
Amb data 22 de novembre de 2005 s'adverteix a l'Ajuntament d'Alquerías del Niño Perdido la caducitat de l'expedient d'estudi d'impacte ambiental si en el termini de tres mesos no realitza els actes requerits per a impulsar la consecució d'aquest.  
En data 7 de desembre de 2005 es rep en la Direcció General de Gestió del Medi Natural la documentació següent remesa per l'Ajuntament d'Alquerías del Niño Perdido:  
- Escrit que indica que s'ha enviat a la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià el projecte redactat per un arqueòleg a fi d'obtenir informe d'acord amb l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
  
- Còpia en suport informàtic de la documentació presentada.  
Amb data 18 de maig de 2006 es remet al Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial de Castelló un escrit en el qual se sol·licita que es complete la documentació presentada segons els punts que, de manera resumida, s'hi exposen a continuació:  
- Informe d'acord amb l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
- Certificats que justifiquen la capacitat de gestió de residus sòlids urbans i inerts.  
- Certificat de l'entitat gestora de l'estació depuradora d'aigües residuals que justifique la capacitat de l'EDAR que hi ha al terme municipal per a admetre les aigües residuals generades pel desenvolupament dels usos proposats per al sector d'estudi.  
- Quadre resum de les necessitats hídriques del sector.  
- Document en què es reculla el traçat del col·lector d'evacuació d'aigües pluvials com també el punt d'abocament d'aquest.  
- Autorització prèvia per part de l'organisme competent per a l'abocament de les aigües pluvials a la Séquia Major de Baix o Jussana.  
- Identificació i tractament de les séquies que hi ha al sector.  
En data 12 de setembre de 2006 es rep en la Direcció General de Gestió del Medi Natural la següent documentació remesa pel Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial de Castelló:  
  
- Estudi d'impacte ambiental relatiu al patrimoni cultural.  
- Annex d'identificació i tractament de séquies.  
- Annex justificatiu d'evacuació d'aigües pluvials.  
- Informe de la CHX previst per l'article 19.2, de la Llei de la Generalitat Valenciana, 4/2004.  
Amb data 20 de setembre de 2006 es remet al Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial de Castelló un escrit en què se sol·licita que es complete la documentació presentada segons els punts que, de manera resumida, s'hi exposen a continuació:  
- Informe d'acord amb l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
- Informe sobre la gestió de residus sòlids urbans i inerts, com també el certificat per part de l'organisme encarregat d'això, de la capacitat de gestió d'aquests.  
- Certificat de l'entitat gestora de l'estació depuradora d'aigües residuals que justifique la capacitat de l'EDAR que hi ha al terme municipal per a admetre les aigües residuals generades pel desenvolupament dels usos proposats per al sector d'estudi.  
- Autorització prèvia per part de l'organisme competent per a l'abocament de les aigües pluvials a la Séquia Major de Baix o Jussana.  
- Justificació del sistema de reg adoptat.  
En data 6 de novembre de 2006 es rep en la Direcció General de Gestió del Medi Natural la documentació següent remesa pel Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial de Castelló:  
  
- Informe de gestió de RSU i RSI.  
- Certificat sobre la capacitat de gestió de RSU i RSI.  
- Certificat sobre la capacitat de l'EDAR.  
- Escrit de la Comunitat de Regants de Vila-real en referència a la justificació del sistema de reg i l'autorització prèvia per a l'abocament d'aigües pluvials.  
En data 24 de juliol de 2007 es rep en la Direcció General de Gestió del Medi Natural la documentació següent remesa per l'Ajuntament d'Alquerías del Niño Perdido:  
- Informe favorable d'acord amb l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
  
En data 26 de juliol de 2007 es rep en la Direcció General de Gestió del Medi Natural la documentació següent remesa pel Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial de Castelló:  
- Informe favorable d'acord amb l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
  
  
Sol·licitud d'informes sectorials  
Durant el procés d'avaluació ambiental s'han rebut els informes següents:  
- Informe del tècnic municipal de l'Ajuntament d'Alquerías del Niño Perdido justificatiu de la suficiència de recursos hídrics, de 23 de març de 2005, en el qual informa que no hi ha cap problema per a disposar de subministrament d'aigua en quantitat i qualitat suficient per a atendre la demanda d'aigua derivada de la modificació, atés que:  
  
L'increment poblacional derivat d'aquesta modificació preveu un màxim de 340 habitatges i un augment de població estimat de 1.020 habitants.  
Si considerem una dotació de 250 l/hab/dia el desenvolupament del sector originarà un increment del cabal de 255.000 l/dia.  
El subministrament d'aigües potables al municipi gestionat per la Cooperativa d'Aigües Potables el Molí es produeix de dues captacions denominades pous número 1 i número 2 i de l'aigua potable procedent del consorci Plana Baixa.  
El pou número 2 és capaç de subministrar fins a 7.000 l/min o 10.080.00 l/dia, quantitat molt superior a l'estimada per a satisfer la població d'aquesta modificació.  
- Certificat del consorci d'aigües-xarxa de proveïment de la Plana, de 17 de març de 2005, en el qual se certifica que Alquerías del Niño Perdido té la consideració d'usuari del servei d'acord al Reglament del servei, i el cabal de concessió és de 8.000.000 m³/any.  
  
- Informe de la Cooperativa d'Aigües Potables el Molí sobre la captació, distribució i subministrament d'aigua, de data 15 de març de 2005, en el qual s'informa que l'esmentada cooperativa és titular de dues captacions denominades pous número 1 i número 2 que, al seu torn, aquesta cooperativa distribueix al terme municipal aigua potable procedent del consorci d'aigües potables Plana Baixa, i que el pou número 2 és capaç de subministrar fins a 7.000 l/min o 10.080.00 l/dia.  
- Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer d'acord amb el que preveu l'article 19.2 de la Llei de la Generalitat Valenciana 4/2004, sobre la MP núm. 14 de les normes subsidiàries d'Alquerías del Niño Perdido, de 6 de juny de 2005, en el qual s'emet informe favorable a l'actuació plantejada, vist que Alquerías del Niño Perdido disposa d'un cabal suficient per a atendre l'increment de consum estimat d'acord amb la documentació presentada per l'Ajuntament i de la consulta dels antecedents que consten en aquest organisme.  
- Informe del tècnic municipal de l'Ajuntament d'Alquerías del Niño Perdido relatiu a la gestió dels RSU i dels RSI, de 27 d'octubre de 2006, en el qual informa de la gestió que es fa d'aquests i certifica que l'empresa concessionària del servei de recollida de residus sòlids i el buidatge dels contenidors disposa de capacitat suficient per a la seua recollida i tractament.  
- Informe de l'Entidat de Sanejament d'Aigües sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració de la Mancomunitat d'Onda-Betxí-Vila-real per a admetre els cabals residuals generats per la MP núm. 14 de les normes subsidiàries d'Alquerías del Niño Perdido, 20 de juliol de 2005, en el qual es comunica, en funció de la informació remesa pel sol·licitant i de l'estudi del disseny i funcionament de l'actual depuradora, que l'EDAR de la Mancomunitat d'Onda-Betxí-Vila-real està dissenyada per a tractar 22.486 m³/dia. Actualment tracta un cabal mitjà de 13.071 m³/dia i el cabal generat previst, segons dades del sol·licitant, és de 204 m³/dia, per tant, s'emet informe favorable sobre la viabilitat del tractament, sempre que es realitze la corresponent sol·licitud de connexió i les obres necessàries per a aquest fi, i es complisca sempre amb els límits d'abocament establits en l'ordenança municipal d'abocaments.  
- Informe de la Comunitat de Regants de Vila-real, de 23 d'octubre de 2006, en el qual comunica que l'esmentada comunitat disposa de capacitat suficient per a dotar de reg totes les zones verdes del sector i que es concedeix autorització per a efectuar en la Séquia Major de Baix o Jussana l'abocament d'aigües pluvials, amb els punts de connexió a l'esmentada séquia previstos en el projecte.   
- Informe del director general de Patrimoni Cultural Valencià d'acord amb l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià, de 3 de juliol de 2007, en el qual s'emet informe favorable, sempre que prèviament a l'inici de les obres el promotor presente davant d'aquest centre directiu un projecte de seguiment arqueològic firmat per un tècnic competent.  
  
Afeccions legals   
1. En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la xarxa Natura 2000, com també a l'existència d'espais naturals protegits, no s'ha detectat, en l'àrea d'estudi, afeccions directes a cap figura ambiental.   
No obstant això, i segons l'informe emés pel Servei de Parcs Naturals, de data 30 de març de 2007, relatiu al concert previ d'Alquerías del Niño Perdido, s'intueix que l'augment en la demanda de recursos hídrics, la disminució de la superfície d'infiltració i la supressió dels retorns de reg pot afectar, de manera indirecta, les zones humides catalogades (ZHC) següents, i un lloc d'interés comunitari (LIC):  
  
- ZHC núm. 3 Marjal de Nules-Borriana.  
- ZHC núm. 18 Clot de la Mare de Déu que també està declarat com a paratge natural municipal.  
- LIC codi: ES5222005 Marjal de Nules.  
2. L'estudi d'impacte ambiental relatiu al patrimoni cultural afirma que la modificació de planejament presentada respecta tots els edificis que hi ha en l'àmbit d'aquesta, excepte una xicoteta casa d'arreus, per la qual cosa el patrimoni arquitectònic que hi ha no s'hi veurà afectat. Així mateix, estableix que no afecta cap jaciment que conste en l'Inventari general de jaciments arqueològics de la DG de Patrimoni Artístic, i que durant els treballs de camp no van aparéixer restes que determinen l'existència d'algun jaciment.  
D'altra banda, el projecte presenta l'informe favorable del Servei de Patrimoni Arquitectònic i Ambiental relatiu a l'afecció del patrimoni en què s'indica que, realitzada la prospecció arqueològica, no s'ha localitzat cap jaciment a la zona. No obstant això, en l'àmbit bibliogràfic se cita en aquest lloc el jaciment de Bonretorn, per la qual cosa s'ha estimat convenient que l'estudi d'impacte ambiental preveja el seguiment arqueològic de les obres.  
Amb relació als béns immobles, l'informe estableix que no veu cap inconvenient en l'aprovació de la modificació sempre que es mantinga en la totalitat d'aquest el conjunt anomenat el Replà tal com queda reflectit en l'estudi d'impacte ambiental, ja que és un bé de rellevància local.  
Des de la consideració del patrimoni etnològic, l'esmentat informe estableix que la documentació presentada estudia el paisatge i els sistemes de reg tradicional, i especifica la integració dels elements etnològics més representatius en el projecte.  
No obstant això, l'informe estableix, al seu torn, l'obligació per part del promotor de redactar, prèviament a l'inici de les obres, un projecte de seguiment d'obra.  
3. El sector no afecta cap curs d'aigua natural, no obstant això, el sector està travessat d'oest a est, fonamentalment, per tres séquies principals que són la Filla Usó, la Filla Veral i el Braçal Veral, utilitzades per al reg de camps dins i fora del sector.   
La reposició i la no-afecció a aquells sectors que se serveixen d'aquestes séquies, més enllà dels límits del sector, queda garantida sempre que es realitzen d'acord amb el document denominat annex d'identificació i tractament de séquies, d'agost 2006, en el qual es recull quins trams de séquia s'han de mantenir, quins s'han de reposar i quins s'han de demolir.   
4. El sector d'estudi afecta la zona catalogada com a citròpolis pel Pla d'acció territorial de l'entorn de Castelló (PATECAS), sotmés a informació pública el 5 de juliol de 2005.   
El PATECAS, mitjançant la figura de citròpolis, estableix criteris per a l'ordenació de la plana agrícola de Castelló, a fi de salvaguardar l'estructura bàsica d'aquesta enfront de l'ocupació indiscriminada del sòl rústic pel desenvolupament urbanístic i industrial, ja que es considera necessari mantenir aquest cultiu de la plana de Castelló per ser un element definitori tant de la seua història, com de l'activitat econòmica i el paisatge.  
El sector el Caixer, encara que se situa per complet dins d'aquesta zona, és limítrof al nucli urbà, per tant, en principi, és una de les zones de creixement natural.   
D'altra banda, s'observa que el projecte ha respectat quasi totes les edificacions tradicionals que hi ha a la zona, com també el traçat del carrer Sant Ramon, al llarg del qual se situen aquestes edificacions.  
Per tant, s'entén que el desenvolupament del sector, atés que se situa en una de les zones amb major vocació urbana dins de la classificació de citròpolis i que manté els elements tradicionals, afecta de manera lleu l'esmentada classificació, per tant n'és viable el desenvolupament.  
  
Consideracions ambientals  
1. En data 5 de març de 2007 la secretaria autonòmica de Territori i Habitatge evacua informe ambiental relatiu al concert previ del PGOU del municipi d'Alquerías del Niño Perdido, de conformitat amb l'article 216.2 del Reglament d'ordenació i gestió urbanística i territorial, aprovat pel Decret 67/2006, en el qual es conclou, entre altres:  
  
a) Des del punt de vista ambiental, el creixement proposat pel nou PGOU és acceptable, sempre que es deixe fora del procés urbanitzador la unitat ambiental situada a l'oest de l'AP-7, ja que, d'aquesta manera, l'increment poblacional previst està més a prop de la idea de creixement sostenible definida en la legislació vigent i, al mateix temps, el planejament s'adapta als criteris establits pel Pla d'acció territorial que hi ha per a aquesta zona, el PATECAS i a criteris de protecció ambiental.  
  
b) L'Ajuntament ha de considerar en l'aprovació provisional del CP els informes que des d'aquest servei s'han sol·licitat a altres serveis respecte a les figures ambientals que hi ha al terme municipal, a fi de recollir adequadament totes les recomanacions que els tècnics competents presenten respecte d'això. Els serveis consultats seran els inclosos en l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals, pertanyents a la DG d'Ordenació del Territori.  
Posteriorment, amb data 30 de març de 2007, el Servei de Parcs Naturals evacua un informe respecte d'això en el qual, vista la possible afecció indirecta a les dues zones humides, una d'aquestes declarada LIC, sol·licita incloure entre els documents del PGOU l'estudi hidrogeològic de detall firmat per un tècnic competent, on es prevegen totes les entrades i eixides en el moment actual i amb l'execució del PGOU i la possible repercussió d'aquest a les dos ZHC, d'acord amb l'article 6.3 de la Directiva 92/43/CEE, del Consell, de 21 de maig de 1992, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la fauna i la flora silvestre.  
  
El concert previ informat recull el sector d'estudi, per tant en la valoració ambiental realitzada s'han tingut en compte, a escala territorial, les possibles afeccions que el desenvolupament del sector pot ocasionar amb relació a la resta de les actuacions proposades, per tant, tot el que informa respecte d'això serà d'aplicació directa al sector d'estudi.   
  
Vist l'informe ambiental, s'observa que el sector d'estudi és d'acord amb el que estableix aquest, a falta de l'estudi hidrogeològic sol·licitat pels tècnics competents en la matèria.  
2. L'àrea d'estudi es troba enclavada a la conca del riu Millars, concretament en una zona caracteritzada pel desguàs de camps de cultiu de la xarxa de séquies que hi ha.   
Els pendents de la zona oscil·len al voltant de l'1% d'oest a est i quasi nuls de nord a sud, sense cap fondalada ni zona d'acumulació d'aigua. En l'estudi d'impacte ambiental no s'han observat riscos ambientals associats a la localització proposada.  
L'àmbit de la zona d'estudi presenta una vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers mitjana, així la zona és compatible amb l'ús que es pretén implantar. L'estudi d'impacte ambiental afirma que en el subsistema aqüífer en què s'enclava l'actuació, la Plana de Castelló, s'observen actualment problemes de sobreexplotació que es manifesten en la intrusió marina i en la salinització dels pous més litorals.  
  
El desenvolupament del sector produirà un increment en el consum d'aigua potable, una disminució dels retorns d'aigua de reg, com també un increment de l'escorriment superficial, com a conseqüència de la impermeabilització del sector i, per tant, una disminució de la infiltració de l'aigua de pluja; efectes que, en conjunt, s'intueix que pot implicar un augment en les eixides enfront de les entrades que done lloc a un balanç hídric negatiu a l'aqüífer, amb clars problemes ja de sobreexplotació i, al seu torn, indirectament, un mal funcionament de les dues zones humides que hi ha.   
Per tant, cal l'elaboració d'un estudi hidrogeològic que aporte dades suficients per a poder avaluar adequadament la possible afecció sobre l'aqüífer i indirectament sobre les dues zones humides, d'acord amb l'article 6.3 de la Directiva 92/43/CEE del Consell, de 21 de maig de 1992, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la fauna i la flora silvestre.  
3. El sector d'estudi té una llarga tradició d'ús agrari, com a terreny de regadiu, per la qual cosa les sèries naturals han desaparegut per complet, i no s'observa més que la presència d'arbres fruiters, cultius de cítrics, i espècies herbàcies de marcat caràcter nitròfil. Per tant, l'interés d'aquesta vegetació és molt baix, tal com estableix l'estudi d'impacte ambiental, i l'impacte és molt lleu.  
D'altra banda, l'estudi d'impacte ambiental estableix, respecte a la fauna, que a causa de la naturalesa agrària de la zona i la proximitat d'aquesta a nucli urbà important, fa que a penes es troben animals i que aquests siguen de grups molt comuns, i l'impacte compatible està en funció del barem presentat.  
4. El proveïment d'aigua al municipi d'Alquerías del Niño Perdido està gestionat per la Cooperativa d'Aigües Potables el Molí mitjançant el pou que explota l'esmentada entitat i mitjançant l'aportació d'aigua provinent dels pous situats al municipi de Vila-real.   
El desenvolupament del sector originarà un increment del cabal de 255.000 l/dia, com estableix l'informe del tècnic municipal, el qual quedarà garantit pel pou número 2 que és capaç de subministrar fins a 7.000 l/min o 10.080.00 l/dia, quantitat molt superior a l'estimada per a satisfer la població d'aquesta modificació.  
Segons l'estudi d'impacte ambiental, la xarxa de clavegueram serà, en la mesura que es puga, de tipus separatiu. Les aigües residuals seran conduïdes a l'EDAR de la Mancomunitat d'Onda-Betxí-Vila-real, que segons informe de l'EPSAR té capacitat per a absorbir els 204 m³/dia que comportarà el desenvolupament del sector. L'abocament de les aigües pluvials es realitzarà a la Séquia Major de Baix o Jussana per a la qual cosa es disposa d'autorització d'abocament emés per la Comunitat de Regants de Vila-real.  
Així mateix, la Comunitat de Regants de Vila-real certifica que l'esmentada comunitat disposa de capacitat suficient per a dotar de reg les zones verdes incloses en l'àmbit del sector i que es troba en disposició de portar-ho a terme.  
Segons informe del tècnic municipal de l'Ajuntament els residus que es generen al municipi són recollits en contenidors de fem situats a la via pública, on també hi ha contenidors diferenciats per a la recollida de vidres, envasos, paper i cartó.  
La concessió del servei de recollida de residus sòlids i buidatge dels contenidors la té assignada Fomento de Benicassim, SA, empresa que disposa de capacitat suficient per a la recollida i tractament d'aquests. Els RSU es tracten dins del terme municipal en abocadors i plantes de tractament adequats, mentre que per als RSI no hi ha cap abocador al municipi i són transportats a abocadors legalitzats, per a aquest fi, a altres termes municipals.  
5. La zona d'estudi, segons l'estudi d'impacte ambiental, no és altra cosa que un conjunt de parcel·les dedicades al cultiu de cítrics, és per això un paisatge molt artificial en el qual prevalen els signes inequívocs de l'activitat humana, murs, canals i séquies... que recorden que no estem en un medi natural.  
La fragilitat visual és baixa ja que qualsevol actuació humana no ressaltaria excessivament pel fet de ser ja molt comú a la contornada, alhora que els cultius i la posició topogràfica d'aquesta fa que només siguen destacables les actuacions des del pont de l'autopista A-7.  
L'estudi d'impacte ambiental no ha considerat el valor com a paisatge cultural d'aquest enclavament i el seu entorn; valor clau pel qual el PATECAS l'ha inclòs dins de l'àrea denominada Citròpolis, l'objectiu principal del qual és mantenir el cultiu a la Plana de Castelló per ser un element definitori tant de la seua història, com de l'activitat econòmica i el paisatge.  
El desenvolupament del sector comportarà una pèrdua de part d'aquests valors culturals, ja que no s'han identificat i senyalitzat les fites arquitectòniques més significatives del sector, a fi de determinar quins elements haurien d'haver sigut conservats i establir mesures de protecció o rehabilitació que posaren en valor i en ús els esmentats elements, com marca el PATECAS, sobretot a l'entorn del Replà.   
6. De les dades aportades per al concert previ s'extrau que tenint en compte el planejament vigent, normes subsidiàries de 1989, Alquerías del Niño Perdido disposa, entre sòl urbà i sòl urbanitzable, d'un total d'1.340.662 m², dels quals 555.047 m² són sòl urbà i 785.615 m² sòl urbanitzable.  
Del total del sòl urbanitzable, s'observa que el 31% de sòl urbanitzable, 240.999 m², està sense desenvolupar.  
D'altra banda, en data 7 de setembre de 2005, la Direcció General de Gestió del Medi Natural va emetre declaració d'impacte ambiental favorable a la modificació puntual núm. 21 de les normes subsidiàries de planejament d'Alquerías del Niño Perdido, per les quals es reclassifica una superfície total de 57.249 m².  
Per tant, en el moment actual, Alquerías del Niño Perdido disposa d'un total de 298.248 m² de sòl urbanitzable, una quantitat de sòl superior a la demandada mitjançant aquesta modificació, 170.093 m², per la qual cosa es dedueix que aquesta modificació no respon a una demanda real del sòl, ni a una necessitat urgent i inajornable d'aquest tipus de sòl.  
No obstant això, s'observa que la quantitat de sòl que es pretén reclassificar entre la MP núm. 21 i la MP núm. 14 puja a un total de 227.342 m², la qual cosa implica un increment en el consum de sòl del 17%; increment que es pot considerar dins del llindar de sostenibilitat establit en l'annex I del Decret 67/2006, de 12 de maig, del Consell, Reglament d'ordenació i gestió territorial i urbanística.  
  
7. El desenvolupament del sector incrementarà la població en 1.020 habitants, la qual passarà dels 3.866 de l'any 2006 a un total de 4.886, la qual cosa comporta un increment poblacional del 27%, que sumats als 485 de la MP núm. 21, comportarà un increment del 39%.  
Alquerías del Niño Perdido presenta un creixement vegetatiu de tendència positiva, amb un increment de població en els últims 10 anys de 335 habitants, amb una població de 3.508 habitants en 1996 i 3.866 en 2006. Avaluades aquestes dades, s'observa que el creixement proposat per aquesta modificació és prou superior a la tendència natural dels últims anys.  
8. L'estudi d'impacte ambiental identifica i valora els possibles impactes que es deriven del planejament proposat, mitjançant una matriu general d'impactes, i es pot considerar globalment l'impacte de caràcter compatible. No obstant això, no han sigut tinguts en compte els possibles efectes indirectes sobre les dues zones humides que hi ha, d'acord amb l'article 6 de la Directiva 92/43/CEE del Consell, de 21 de maig de 1992, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la fauna i la flora silvestre.  
Les principals mesures correctores i el pla de vigilància ambiental es basen en criteris de prevenció i disminució d'impactes, i les més específiques són les relatives al control sobre les emissions, abocaments i residus, i s'apliquen totes i cadascuna de les mesures proposades que no entren en contradicció amb la declaració d'impacte ambiental.   
  
No s'ha presentat cap tipus de mesura preventiva o correctora dirigida a minimitzar l'impacte que el desenvolupament del sector produirà sobre el paisatge, ni sobre el règim hídric de l'aqüífer, ni sobre les ZHC.  
  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 16, apartat 2, lletra m), del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
4. En data 30 d'abril de 2006 va entrar en vigor la Llei 9/2006, de 28 d'abril, sobre avaluació dels efectes de determinats plans i programes en el medi ambient (LEAE).  
La Llei 9/2006, de 28 d'abril, sobre avaluació dels efectes de determinats plans i programes en el medi ambient i la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, són complementàries.  
D'acord amb la Llei 9/2006, els plans i programes, com també les modificacions d'aquests, que puguen tenir efectes significatius en el medi ambient i que siguen promoguts o aprovats per l'administració, són objecte d'aquesta avaluació ambiental estratègica.  
D'altra banda, la LEAE defineix en l'article 2 com a zones de reduït àmbit territorial les que per les seues escasses dimensions, el nivell de protecció del medi ambient i la integració ambiental pot garantir-se mitjançant l'aplicació de l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
  
El pla presentat, en principi, ha d'ajustar-se al que estableix la LEAE. Vist que l'àmbit de l'actuació urbanística, per les seues dimensions i funció dins del model territorial d'Alquerías del Niño Perdido, com també els efectes previsibles d'aquest sobre el medi ambient, pot considerar-se com una zona de reduït àmbit territorial, resulta possible l'aplicació de l'avaluació d'impacte ambiental.   
Així mateix, la modificació proposada és conforme a l'informe ambiental relatiu al concert previ, de data 5 de març de 2007, en el qual l'esmentada modificació quedava recollida, i s'han valorat, per tant, els efectes acumulatius o sinèrgics del conjunt de les actuacions proposades per al nou model territorial d'Alquerías del Niño Perdido.  
  
Per tot l'anteriorment exposat, el procediment d'avaluació ambiental per a aquest cas serà el corresponent al de l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent:  
  
Declaració d'impacte ambiental   
  
Primer  
S'estima acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte de modificació núm. 14 de les normes subsidiàries del terme municipal d'Alquerías del Niño Perdido (Castelló), sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants següents:  
1. El desenvolupament del sector s'ha de supeditar al resultat de l'estudi hidrogeològic de detall firmat per un tècnic competent, sol·licitat per al concert previ, on s'han de preveure totes les entrades i eixides en el moment actual i amb l'execució de la modificació i la possible repercussió a les dues ZHC, que justifique la no-afecció a les zones humides del Clot de la Mare de Déu i la Marjal de Nules-Burriana.  
  
L'estudi hidrogeològic s'ha d'adequar al que disposa l'Ordre de 13 d'agost de 1999, per la qual es disposa la publicació de les determinacions de contingut normatiu del Pla hidrològic de conca del Xúquer, aprovat pel Reial decret 1664/1998, de 24 de juliol, pel qual s'aproven els plans hidrogelògics.  
En aquest sentit, serà motiu d'una resolució complementària que ha d'emetre la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.  
2. Prèviament a l'inici de les obres, el promotor ha de presentar en la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià el projecte de seguiment d'arqueològic firmat per un tècnic competent el qual ha de ser prèviament autoritzat d'acord amb el que disposa l'article 60 de la Llei 4/98, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
3. El bé de rellevància local denominat el Replà s'ha de mantenir en la seua totalitat com es desprén de l'informe emés per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià.  
4. Abans de la recepció de la urbanització, l'Ajuntament ha de ser l'encarregat de:   
4.1. Exigir a les empreses, després de la realització de les obres, els certificats de recepció de residus sòlids inerts per part d'abocadors o empreses autoritzades per a la gestió d'aquest tipus de residus.  
4.2. Sol·licitar l'autorització d'abocament a la corresponent confederació hidrogràfica.  
4.3. Sol·licitar l'autorització pertinent a la corresponent confederació hidrogràfica si, finalment, s'utilitza per a reg de les zones verdes del sector l'aigua gestionada per la Comunitat de Regants de Vila-real.  
  
5. L'Ajuntament és l'encarregat de vigilar que els abocaments d'aigües residuals i pluvials han d'ajustar-se al que disposa la normativa específica vigent i en particular al Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text refós de la llei d'aigües.  
  
6. L'Ajuntament ha d'ajustar la gestió del tractament dels RSU al que disposa Pla zonal III i VIII, en el moment que s'aproven. Mentrestant els RSU han de ser tractats en abocadors legalment autoritzats.  
  
7. El sistema de reg ha de ser independent de la xarxa de subministrament municipal, i s'ha d'evitar la creació de zones verdes que exigisquen gran quantitat d'aigua, i optar, preferiblement, per les espècies autòctones o els cítrics que ja hi són.  
8. No es permeten els murs, els tancaments, les instal·lacions, les plantacions vegetals... que trenquen l'harmonia amb l'entorn rural que hi ha.  
9. Cal reposar, per part de l'urbanitzador, tots els serveis i infraestructures de reg afectats i funcionalment necessaris. S'ha de garantir la continuïtat de totes les canalitzacions i canonades que travessen el sector i tenen una funcionalitat més enllà dels límits d'aquest. Qualsevol desviació o alteració de les esmentades instal·lacions ha de disposar de l'autorització de la comunitat de regants o de l'òrgan competent, el qual determinarà la manera en què s'han de dur a terme les actuacions proposades.   
10. La terra vegetal extreta durant la fase de moviment de terres, i que siga susceptible d'aprofitament, s'ha de mantenir en condicions agrícoles adequades, atesa l'elevada qualitat agrària, i s'ha de destinar al rebliment de les zones verdes previstes en l'actuació o, si no n'hi ha, a altres àrees del municipi on en siga susceptible la utilització. S'ha de definir el lloc i les condicions d'emmagatzematge del sòl eliminat, a fi de garantir que l'esmentada terra no perda les condicions d'humitat i les característiques edàfiques.  
11. Els residus vegetals originats amb la tala de l'arbratge i desbrossament dels terrenys s'han de gestionar de manera adequada a la seua naturalesa, i queda prohibida la incineració in situ de qualsevol altre tipus de residu.  
12. Durant la fase d'execució, s'ha de preveure i identificar una zona per a l'abassegament dels materials que s'han d'emprar a les obres d'urbanització i edificació, i evitar l'ocupació dels terrenys limítrofs.   
13. Durant la fase d'execució, s'ha de definir l'àrea on quedarà aparcada temporalment la maquinaria d'obra i indicar, si és procedent, el lloc on s'han de dur a terme les labors de neteja i manteniment. Així mateix, es recorda que els canvis d'oli, filtres i qualsevol altre residu de manteniment de maquinària i vehicles han de ser gestionats com cal per un taller o un gestor de residus tòxics i perillosos degudament autoritzat.  
  
Segon  
Totes les mesures preventives i correctores proposades, com també aquelles derivades dels condicionants exposats, han de ser recollides per la normativa urbanística de la modificació puntual, tant per a la modificació en si com per a les posteriors fases d'execució i funcionament.  
  
  
Tercer  
Aquesta declaració d'impacte ambiental s'ha de publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
  
València, 22 de novembre de 2007.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient:147/07-AIA  
Promotor: Ploder, SA  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial. Conselleria d'Indústria, Comerç i Innovació.  
Objecte del projecte: explotació de recursos secció A) materials de préstec ZP-2  
Localització: diverses parcel·les del polígon núm. 17 del terme municipal de Chiva i la parcel·la 9001 del polígon 23 del terme municipal de Riba-roja de Túria (València)  
  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació  
L'objecte del projecte és l'obertura d'una extracció de materials de préstec tramitada com a recurs de la secció A) per la Llei de mines. La legalització d'aquest préstec va vinculada al projecte de construcció de la plataforma de la línia d'alta velocitat de llevant. Tram Cheste-Aldaia.  
Segons el projecte, el préstec s'enclava majoritàriament al terme municipal de Chiva a excepció d'un xicotet tram situat al NE de l'explotació que se situa al terme municipal de Riba-roja de Túria (València).   
  
La superfície ocupada per l'explotació és d'aproximadament 382.000 m², de l'esmentada superfície queden sense afectar aquells terrenys situats dins de l'àrea de protecció de l'autovia A-3, Madrid-València (50 m) i els terrenys que ocupen la franja perimetral de protecció a parcel·les limítrofes i a camins veïnals (5 m i 10 m respectivament).  
  
El volum de terra vegetal que s'ha de retirar s'ha estimat en 146.378 m³ i el de materials adequats per a la construcció de la plataforma en 417.373,464 m², la qual cosa equival a un volum total de 563.751,464 m³.  
L'explotació s'inicia mitjançant la preparació del terreny amb la fase de desbrossament, la retirada de la coberta vegetal i l'abassegament del sòl edàfic en cordons perimetrals de màxim 2,50 m d'alçària i pendents 1V:1,5H que se situaran a la zona compresa entre l'àrea de concessió i l'àrea d'explotació.  
Una vegada retirat el sòl edàfic, s'inicia l'extracció del material de préstec a la zona de major cota i descendint mitjançant la formació d'un banc no superior a 2 m d'alçària i 45º d'inclinació fins a assolir la cota més baixa del terreny. D'aquesta manera s'assegura un mínim pendent en el terreny que facilite l'escorriment de l'aigua superficial cap a la rambla de Poio, i s'evita la formació de zones endorreiques a l'explotació.  
Una vegada extret el material mitjançant procediments mecànics, aquest es carrega als camions i es transporta fins a l'obra de construcció de la plataforma de l'AVE.  
Per a permetre la simultaneïtat de l'explotació dels préstecs amb les labors de restauració, s'ha subdividit el total de l'explotació en tres sectors. Una vegada que s'inicie l'explotació del sector núm. 2 es restaurarà el sector núm. 1 i així successivament fins a quedar restaurada tota la superfície explotada.  
  
Sector Superfície  
Núm. 1 134.246 m²  
Núm. 2 61.873 m²  
Núm. 3 176.117 m² - 8.323,53 m² (superfície de la zona de protecció A-3).  
  
Es disposarà dels camins perimetrals necessaris (en el marge oest i en la part nord del sector núm. 1) per a donar continuïtat als camins afectats pels treballs d'explotació.   
S'instal·larà una pantalla antipols als marges pròxims als habitatges que hi ha (marge nord i oest) i a la A-3 (marge sud).  
La restauració de les parcel·les es durà a terme mitjançant el modelatge dels talussos d'explotació i se'n reduirà el pendent fins a assolir un pendent màxim de talús de 35º. Una vegada remodelades les superfícies d'explotació s'estendrà la terra vegetal i es revegetaran les parcel·les.  
  
Per a la revegetació de talussos se sembraran espècies herbàcies de creixement ràpid (gramínies i lleguminoses) i es plantaran espècies arbustives pròpies de la zona. La plataforma, una vegada sembrada, es lliurarà als propietaris per a continuar les labors d'agrícoles originals.  
Pel que fa als drenatges dissenyats, es crearà una cuneta de protecció a la capçalera del talús per a desviar l'aigua d'escorriment cap a la rambla i evitar l'entrada de l'aigua a l'àrea d'explotació. A més, la plataforma d'explotació, una vegada restaurada, es modelarà per a garantir el correcte desguàs de les aigües superficials cap a la rambla de Poio.  
  
Per a protegir el camí que discorre pel marge dret de la rambla de Poio, se'n procedirà a l'emmacat de pedra de pedrera, sense alterar-ne el rasant actual.  
Les parcel·les que es troben dins del perímetre d'explotació sol·licitat i que estan afectades per antigues explotacions, seran integrades en la restauració topogràfica del conjunt de l'explotació. A més, es reposaran els camins afectats, com també els trams de séquies i serveis de reg demolits en els treballs d'extracció del préstec.  
  
Per al reg de camins i plaça de pedrera com també per al reg de sembres i plantacions que s'han de realitzar en les labors de restauració, el projecte proposa l'ús d'un camió cisterna.  
Finalitzada la restauració del total de la superfície, es retirarà la tanca perimetral i les parcel·les seran lliurades als seus propietaris, amb els límits i serveis reposats.  
El pla de vigilància i manteniment de l'obra es prolongarà fins a finalitzar la restauració de les parcel·les i el lliurament als anteriors propietaris. Consistirà en la vigilància i control de l'aplicació de les mesures correctores proposades en la documentació tramitada com també a garantir el compliment de les mesures correctores que puguen establir-se en aquesta declaració d'impacte ambiental.  
  
El compliment, control i seguiment del pla de vigilància ambiental és responsabilitat del GIF, qui ho executarà amb personal propi o mitjançant assistència tècnica.  
2. Estudi d'alternatives i justificació de la solució adoptada  
Consideracions que s'han tingut en compte a l'hora de triar la ubicació de la parcel·la que s'ha d'explotar:  
- Disponibilitat de material.  
- Propietats físiques i químiques del recurs miner.   
- Fàcil accés i proximitat a l'eix del traçat de l'obra.  
- No-afecció a espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
- No-afecció a espais de la Comunitat Valenciana proposats per a formar part de la xarxa Natura 2000.  
- No-afecció a hàbitat naturals, fauna i flora silvestre protegida.  
  
- Permet la laminació de les possibles aigües d'inundació de la rambla de Poio.  
  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient  
Al juliol de 2007, el Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de València remet projecte d'explotació, projecte de restauració, estudi d'impacte ambiental i document de síntesi referent a la sol·licitud d'autorització d'explotació de recursos de la secció A) denominada préstec ZP-2, al terme municipal de Chiva (València).  
  
S'hi adjunta, a més:  
a) Certificat del resultat de la informació pública de l'expedient en què s'indica que després d'haver-se publicat en el BOP núm. 5519, de data 24 de maig de 2007 l'anunci de l'esmentada sol·licitud, i transcorregut el termini de 30 dies hàbils, no s'hi ha presentat cap al·legació.  
b) Informe vinculant favorable emés en data 12 de març de 2007 per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià i Museus.  
  
c) Informe favorable de l'organisme de conca emés en data 27 de desembre de 2006. S'informa el següent:  
- Afecció al domini públic hidràulic i incidència sobre el règim de corrents.  
La zona de préstec ZP-2 afecta la zona de policia de la rambla de Xiva o de Poio. Qualsevol construcció, obres o treballs a la zona de policia necessita autorització administrativa prèvia de l'organisme de conca competent.  
- Disponibilitat de recursos hídrics.  
Origen de l'aigua. Està previst l'aprofitament de l'efluent de l'EDAR del polígon industrial de Cheste per a regar els camins interiors de l'explotació.  
Volum de l'esmentat increment. Se sol·licita un volum de 50 m³.  
S'adjunta autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer a l'empresa Ploder, SA per a la captació d'aigua amb caràcter temporal de l'EDAR del polígon industrial de Cheste, per a l'execució de les obres del Projecte de construcció de la plataforma del nou accés ferroviari d'alta velocitat de llevant. Tram Cheste-Aldaia. La quantitat d'aigua que s'ha de captar serà de 50 m³.  
En data 9 de novembre de 2007, el promotor remet una còpia de l'informe de compatibilitat urbanística emés en data 30 de març de 2007 pel Servei Territorial d'Ordenació del Territori de València, en el qual s'indica com a conclusió el següent:  
«Per la qual cosa, en aplicació de l'article 17 de la Llei 10/2004, del sòl no urbanitzable; l'article 13 del RD 2387/2004, de 30 de desembre, pel qual s'aprova el Reglament del sector ferroviari, i l'article 108/3 de la Llei d'expropiació forçosa s'emet informe favorable a la compatibilitat urbanística sol·licitada sense perjudici que a la finalització de les obres que van originar l'expropiació es reposen els terrenys a l'estat natural primitiu i sempre que no s'alteren els valors que hi van motivar la protecció.»  
S'hi adjunta, a més, informe de compatibilitat urbanística emés per l'Ajuntament de Riba-roja de Túria en data 2 de febrer de 2007. En el qual s'indica que s'han confrontat els plànols amb els que consten en l'arxiu municipal i la parcel·la objecte del certificat no pertany al municipi de Riba-roja, sinó que pertany al municipi de Chiva. S'indica, a més, que l'extracció pot afectar els accessos previstos des de l'enllaç de la A-3 a Chiva cap al pla parcial Masia de Baló, a Riba-roja, i en concret la zona d'una de les rotondes previstes.  
2. Documentació addicional  
Revisada la documentació inicialment tramitada i visitada la zona que es pretén explotar, en data 6 de setembre de 2007 es va requerir al promotor, a través del Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de València, l'ampliació de la documentació en els termes següents:  
  
- Com a mesura protectora s'ha de mantenir un perímetre de protecció en tota l'àrea extractiva de 5 m a parcel·les limítrofes i 10 m a camins veïnals De la mateixa manera, l'explotació s'ha de mantenir a una distància de 50 m de la carretera N-III i s'ha de respectar la zona de protecció establida per a aquest tipus de vies d'acord amb la Llei estatal 25/1988, de 29 de juliol, de carreteres.   
- Els camins veïnals i les séquies de reg que estiguen afectats per l'explotació, han de ser reposats o desviats durant i després de l'explotació.  
- Els talussos de restauració han de reduir el pendent fins a un màxim de 35º respecte a l'horitzontal.  
- En la fase de restauració de les parcel·les ja explotades, cal dissenyar un sistema de drenatge que garantisca el correcte desguàs de les aigües superficials cap a la rambla de Poio. Ha de garantir-se que les aigües d'escorriment drenen cap a la rambla sense generar fenòmens erosius ni acumulacions d'aigua i integrar la topografia resultant amb la morfologia de la rambla.  
- La revegetació de l'àrea explotada s'ha de fer de manera immediata una vegada finalitzada l'explotació. Per a la revegetació de talussos es considera adequat a més de sembrar espècies herbàcies de ràpid creixement (gramínies i lleguminoses) plantar espècies arbustives característiques de la zona. No obstant això, per a la revegetació de la plataforma d'explotació es considera més adequat dur a terme una sembra d'espècies herbàcies de ràpid creixement i lliurar les parcel·les als propietaris sense dur a terme altres plantacions tal com s'ha plantejat en el projecte tramitat.  
- Pel que fa a la valoració d'impactes i aplicació de mesures correctores:   
a) S'ha de valorar adequadament el possible impacte derivat de l'arrancada del sòl i vegetació existent i l'acció del vent. Amb aquesta finalitat, s'ha de tenir en compte la intensitat i direcció del vent i la possible afecció a habitatges pròxims o a la carretera N-III. Autovia Madrid-València. Depenent de la magnitud d'aquest impacte s'aplicaran les mesures correctores que s'estimen oportunes (pantalles tallavents, regs, etc.) per a compatibilitzar l'actuació amb les possibles afeccions.  
b) S'ha de valorar, a més, el possible impacte paisatgístic que l'actuació puga ocasionar des dels nuclis de població pròxims i des de la carretera N-III. Autovia Madrid-València. Si es considera oportú s'aplicaran mesures correctores adequades (pantalles visuals) per a minimitzar l'esmentat impacte.  
En data 19 d'octubre de 2007 té entrada en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental l'ampliació de documentació requerida al Servei d'Indústria i Seguretat Industrial de València. Revisada la documentació es comprova que s'ha aportat tot el que s'ha sol·licitat en el requeriment d'ampliació de documentació.  
  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat  
El préstec queda situat al nord de l'autovia A-3 (Madrid-València), al nord del traçat de l'AVE i al sud de la rambla de Poio. Encara que el traçat de l'AVE no el tallat, dista únicament uns 300 m d'aquest, al nord del PK 5 + 400.   
El sòl que ocupen les parcel·les que s'han d'explotar segons el Pla general d'ordenació urbana del municipi de Chiva estan classificades com a sòl no urbanitzable de protecció agrícola (50%) i la resta sòl no urbanitzable sense protecció.  
Al nord-oest de l'explotació hi ha una xicoteta urbanització que pot veure's afectada per l'explotació.   
El paisatge de la zona correspon a una àrea de topografia plana dedicada majoritàriament a l'agricultura i que està travessada per la rambla de Poio. També poden observar-se antigues extraccions de terra sense restaurar, urbanitzacions i diverses vies de comunicació que la travessen, entre aquestes la A-3 (Madrid-València).  
Les parcel·les que seran explotades es troben comunicades per diversos camins agrícoles i disposen de séquies de reg que subministren l'aigua necessària per al desenvolupament dels cultius.  
La fauna que habita la zona és la característica dels hàbitats alterats on s'alternen els camps de cultiu amb la vegetació natural com també la presència humana. La proximitat de l'autovia A-3 ha fet desaparéixer les espècies més sensibles a la presència humana. Així apareixen com a dominants espècies comunes i d'àmplia distribució geogràfica: xicotets mamífers, avifauna i rèptils.  
La qualitat del paisatge ha sigut considerada mitjana per l'elevat nivell d'antropització, la substitució de la vegetació natural per cultius productius, l'obertura de camins, la construcció de grans vies de comunicació pròximes i l'extracció il·legal de material.  
El clima d'aquestes terres pot ser classificat com a mediterrani encara que presenta trets de continentalitat generats per l'altitud i l'allunyament del mar. Les temperatures mitjanes disminueixen respecte de la costa per la major altitud, però s'incrementa l'oscil·lació tèrmica, tant la diària com l'anual. Les precipitacions són escasses i irregulars. A l'estiu les precipitacions solen presentar caràcter tempestuós amb granissades.  
Des del punt de vista geològic els materials explotables es corresponen amb depòsits al·luvials quaternaris disposats subhoritzontalment i constituïts per graves de composició calcària amb matriu llimoargilosa i arenollimosa amb intercalacions de llims.   
La rambla de Poio talla els sediments quaternaris i genera xicotets escarpes laterals que deixen el llit de la rambla diversos metres per sota de la cota de les parcel·les que s'han d'explotar. El fons d'aquesta és pla i ample i es poden observar al seu llit nivells de conglomerats.   
  
Hidrològicament la zona està englobada a la conca de la rambla de Poio, de caràcter torrencial, que porta un gran cabal en èpoques de tempestes i que desemboca en la llacuna de l'Albufera de València.  
Des del punt de vista hidrogeològic, els materials que van a ser explotats no constitueixen cap aqüífer d'interés a nivell regional, encara que sí que poden constituir per la seua permeabilitat aqüífers d'interés a nivell local.  
Des del punt de vista socioeconòmic, la població s'ha dedicat tradicionalment al sector agrícola (regadiu i secà: olivera i vinya) i al sector ramader (boví, oví i porcí). Actualment hi ha diversos polígons industrials pròxims a l'autovia A-3 i nombroses urbanitzacions de segona residència.  
2. Afeccions legals  
El 50% del sòl ocupat per l'explotació del préstec ZP-2 es troba classificat com a sòl no urbanitzable de protecció agrícola i l'altre 50% es classifica com a sòl no urbanitzable comú.  
La Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià ha emés un informe vinculant en sentit favorable al projecte de referència.  
Part de l'explotació ocupa la zona de policia de la rambla de Poio.  
  
La zona d'estudi no es troba en l'àmbit de cap dels espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, LIC, ZEPA, espais inclosos en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals, ni en el catàleg de zones humides, no es troba pròxima a cap microreserva, i no afecta cap camí ramader ni forest d'utilitat pública.  
  
3. Identificació i valoració dels impactes. Propostes de mesures correctores  
El projecte tramitat afectarà directament el paisatge, el sòl, la geomorfologia, la hidrologia, l'aire, la vegetació i la fauna com també les infraestructures d'accés i regadiu.  
Les accions que originaran impactes són: arrancada de la vegetació que hi ha a la parcel·la, moviment i abassegament de terres, extracció, càrrega i transport de material en la fase d'explotació i en la de restauració, increment del trànsit rodat pels camins d'accés, desviació de camins i séquies, rebaix de la cota topogràfica de les parcel·les i manteniment de la maquinària.  
Els efectes més destacables que originarà l'explotació seran el deteriorament dels camins d'accés i parcel·les limítrofes; el deteriorament paisatgístic; l'alçament de pols i producció de sorolls; el canvi morfològic de les parcel·les afectades per l'explotació; modificació de l'escorriment superficial; modificació del drenatge a la rambla de Poio; contaminació d'aigües superficials per arrossegament de sediments; possible contaminació del sòl i les aigües subterrànies per mala gestió dels residus perillosos generats en l'explotació, i l'increment dels fenòmens erosius.  
Les mesures protectores i correctores proposades per a minimitzar aquests possibles impactes seran entre altres: la retirada del sòl edàfic; abassegament i manteniment d'aquest per a l'ús posterior en les tasques de restauració; minimitzar la producció de pols en reduir la velocitat dels camions aplicant riscos periòdics en camins d'accés i fronts d'explotació; ubicació de pantalles visuals i tallavents; reparació i manteniment periòdic de la maquinària; garantir la correcta gestió dels residus generats en l'explotació; prohibir la circulació de vehicles a través de la rambla de Poio; disminuir el consum d'aigua; remodelar els fronts d'explotació i suavitzar els pendents de la plataforma d'explotació; garantir l'estabilitat dels fronts d'explotació-restauració; construcció de cunetes de recollida d'aigües d'escorriment; restituir camins veïnals i infraestructures de reg afectades per l'explotació, i la revegetació de totes les superfícies restaurades per a protegir el sòl de l'erosió.   
  
4. Consideració sobre l'aplicació de les mesures correctores proposades  
El conjunt de mesures correctores proposades en el projecte són considerades adequades, no obstant això és necessari introduir una sèrie de millores pel que fa a l'afecció de la pols, afecció a la rambla de Poio, restauració de les infraestructures de regadiu i camins veïnals danyats o modificats com també la revegetació amb espècies vegetals més apropiades que garantisquen la correcta revegetació de la superfície i que frenen els processos erosius que puguen ocasionar-se als talussos i a la plataforma.  
El programa de vigilància ambiental, a més de garantir el correcte desenvolupament de l'explotació i de garantir l'aplicació de les mesures correctores establides en la documentació tramitades, s'ha d'implementar d'acord amb els condicionants establits en aquesta declaració d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta. L'activitat proposada es troba inclosa en l'annex I, apartat 3 c.1. del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/89, d'impacte ambiental.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 16, apartat 2, lletra m), del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
A la vista de tot l'anterior, i basant-se en les competències que tinc legalment atribuïdes, formule la següent;  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Primer  
Estimar favorable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte d'obertura de l'extracció de préstecs, secció A) denominada préstec ZP-2, a diverses parcel·les del polígon núm. 17 del terme municipal de Chiva i la parcel·la 9001 del polígon 23 del terme municipal de Riba-roja de Túria (València) promogut per Ploder, SA, sempre que l'activitat s'exercisca de conformitat amb el compliment de les mesures proposades en la documentació tramitada i els condicionants establits en l'apartat següent, com també les modificacions introduïdes per aquests.  
  
Segon  
Com a condicions que cal complir en l'execució d'aquest projecte s'estableixen les següents:  
1. Els accessos a l'explotació des de l'enllaç de la A-3 a Chiva han de tenir en compte la possible afecció a una de les rotondes previstes en el desenvolupament del Pla parcial Masia de Baló del terme municipal de Riba-roja de Túria.   
2. Ha de garantir-se la compatibilitat urbanística del sòl ocupat per l'explotació amb l'ús extractiu.  
3. Cal respectar distàncies de seguretat entre l'explotació i els límits de camins i parcel·les limítrofes com també reposar totes aquelles infraestructures de reg que puguen veure's afectades per l'explotació. L'empresa promotora serà la responsable de reparar qualsevol dany ocasionat tant als camins d'accés com als límits de finques limítrofes a l'explotació. Ha de garantir-se durant l'explotació i fins que les parcel·les es troben de nou cultivades el manteniment del camí que discorre pel marge dret de la rambla de Poio.  
  
4. Cal garantir que els camions que transporten material des de l'explotació a l'obra circulen amb la caixa tapada per una lona.  
5. Els abassegaments de material, els fronts d'explotació i els vials interns i externs a l'explotació s'han de mantenir al llarg de tot el temps que dure l'activitat en condicions òptimes d'humitat per a evitar l'alçament de pols.  
6. Per a la revegetació de les parcel·les s'aconsella emprar les espècies arbustives següents: Pistacia lentiscus, Stipa tenacisima, Rosmarinus officinallis i Antillys cytizoides.  
7. Qualsevol construcció, obres o treballs a la zona de policia necessita l'autorització administrativa prèvia de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
8. Es recorda al promotor la prohibició de realitzar a la zona qualsevol tipus d'abocament no autoritzat i, en particular, els produïts pels canvis d'oli, combustible i manteniment de la maquinària, que han de ser gestionats per un taller o gestor de residus degudament autoritzat, d'acord amb el que preveu la Llei 10/1998, de residus i en el Reial decret 833/1988, relatiu a la gestió de residus tòxics i perillosos.  
  
9. El programa de vigilància ambiental s'ha d'implementar d'acord amb els condicionants establits en aquesta declaració d'impacte ambiental.  
  
Tercer  
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
  
Quart  
Aquesta declaració d'impacte ambiental s'ha de publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 31.5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
  
  
València, 16 de novembre de 2007.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.