Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9744, del 13-12-2023 (2023/11641)

RESOLUCIÓ de 26 d'octubre de 2023, de la Direcció General d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental per la qual s'ordena la publicació de l'informe ambiental i territorial estratègic del Pla de mobilitat urbana sostenible (PMUS) de Picanya. Expedient 102/2852-HUZ.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9744

Data del DOGV
:   13-12-2023

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2023/11022


Data del document
:   26-10-2023

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 26 d'octubre de 2023, de la Direcció General d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental per la qual s'ordena la publicació de l'informe ambiental i territorial estratègic del Pla de mobilitat urbana sostenible (PMUS) de Picanya. Expedient 102/4667-SKF. [2023/11105]  
De conformitat amb l'article 53.7 del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, pel qual s'estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de l'informe ambiental i territorial estratègic, resolc:  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana l'informe ambiental i territorial estratègic corresponent a l'expedient 102/8094-VQO Picanya (València).  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Tràmit: avaluació ambiental del Pla de mobilitat urbana sostenible  
  
Promotor: Ajuntament de Picanya  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Picanya  
Localització: Picanya (València)  
Expedient: 102/8846-YML  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió celebrada el 15 de juliol de 2021, va adoptar el següent acord:  
Vista la proposta d'informe ambiental i territorial estratègic del Pla de mobilitat urbana sostenible (PMUS) de Picanya, en els termes següents:  
A) Documentació aportada  
Amb data 4 de desembre de 2019 ha entrat al Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica de la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental la sol·licitud de l'Ajuntament de Picanya per a iniciar el procés d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla de mobilitat urbana sostenible (PMUS) de Picanya, acompanyada del document inicial estratègic (DIE) i de l'esborrany del pla.  
La documentació aportada és conforme al que s'estableix en l'article 50 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP), i es formalitza en dos arxius PDF que corresponen als documents següents:  
  
Esborrany del Pla de mobilitat urbana sostenible (PMUS), conformat per:  
- Diagnòstic (fase I)  
- Proposta (fase II)  
- Seguiment (fase III)  
- Annex I. Pla de participació  
- Annex II. Plànols  
Document d'inici, identificat com a:  
- Document ambiental estratègic. PMUS de Picanya  
B) Planejament vigent  
El planejament vigent al municipi és l'homologació modificativa del Pla general aprovat definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme de València el 5 de novembre de 1998 (BOP 19.04.1999), amb Resolució de 14 de setembre de 1999, del conseller d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports. Compta amb declaració d'impacte ambiental acceptable amb condicions d'1 de març de 1999 (expedient 509/98-AIA).  
(Nota: S'aprecia en la documentació discrepància en relació amb el planejament vigent que convé esmenar per a no induir a error: en l'apartat 2.1.5 i figura 16 del PMUS i en l'apartat 8.7 i figura 15 del DIE s'especifica que el planejament vigent al municipi és el PGOU de 1990. En la taula de l'apartat 2.3.1 del PMUS s'indica com a data d'aprovació 1998. En altres apartats s'esmenta com a PGOU/Pla general.)  
  
El pla general vigent va iniciar el tràmit per a la seua revisió en 2009 (expedient 20/3472-YUU) i compta amb document de referència emés el 25 de març de 2010. No es té constància d'actuacions per part de l'ajuntament en dates recents.  
Entre les modificacions del planejament vigent cal esmentar la proposta de modificació puntual núm. 21 del PGOU de Picanya en la qual es proposa modificar el traçat del carril bici, que compta amb IATE emés el 28 de setembre de 2017 (expedient 020-2017-EAE).  
En l'apartat C d'aquest IATE es fa referència a altres plans amb incidència en la mobilitat del municipi.  
C) Pla de mobilitat urbana sostenible: objecte i justificació  
C.1. Objectius  
Tal com s'assenyala en la documentació aportada, amb caràcter general, un PMUS és un conjunt d'actuacions que tenen com a objectiu implantar formes de desplaçament més sostenibles dins d'una ciutat (caminar, bicicleta, transport públic). És a dir, maneres que facen compatibles creixement econòmic, cohesió social i defensa del medi ambient i que garantisquen, d'aquesta manera, una millor qualitat de vida dels ciutadans. Això comporta oferir a la ciutadania alternatives al vehicle privat que siguen més sostenibles, eficaces i confortables i conscienciar de la necessitat d'un ús més eficient del vehicle privat.  
  
Les actuacions municipals per a modificar la tendència en el repartiment modal motoritzat i afavorir un augment del pes del transport públic davant del privat motoritzat se centren en la promoció del transport públic, l'eficiència en les places d'aparcament existents i l'ordenació del trànsit i la promoció del desplaçament en bicicletes o vehicles no contaminants.  
S'indica en la documentació que per a Picanya es considerarà:  
- La jerarquització del viari. Ordenació i explotació de la xarxa principal del viari, en relació amb les diferents formes de transport i la seua funcionalitat.  
- La promoció del transport públic en coordinació amb els ens gestors.  
- Control i reforç de les zones per als vianants, zones 30 o d'accés limitat. Millora de la mobilitat per als vianants i supressió de barreres arquitectòniques en tot el municipi.  
- Foment de la mobilitat amb bicicleta, per mitjà de la construcció i/o reserva d'espais per a la bicicleta, en un entorn adequat, segur i agradable per als usuaris.  
- La regulació de càrrega/descarrega i repartiment de mercaderies en els principals eixos comercials de la població.  
- La integració de les polítiques de desenvolupament urbà i territorial amb les polítiques de mobilitat de manera que es minimitzen els desplaçaments habituals, es garantisca l'accessibilitat als habitatges, centre de treball i llocs d'interés cultural, social, comercial, sanitari, educatiu, esportiu, lúdic…, amb el menor impacte ambiental i de la manera més segura possible.  
- Millorar la mobilitat en general i per mitjà d'actuacions dissuasives de la utilització del vehicle privat i oferint alternatives vàlides i de major qualitat que permeten incidir substancialment en el repartiment modal.  
- Formular propostes i actuacions que contribuïsquen a la millora de la seguretat viària. Pacificació del trànsit i protecció per a vianants i bicicletes.  
S'hi assenyalen com a objectius generals:  
1. Millorar la qualitat de vida de les persones.  
a) Reducció dels temps de viatge en el sistema de transport públic i promoure la intermodalitat.  
b) La recuperació d'espai públic per als vianants i millorar la salut de les persones i la qualitat de l'aire.  
c) Millorar la seguretat viària i col·laborar per a reduir el nombre d'accidents.  
d) Perseguir la igualtat d'accessibilitat a serveis, usos urbans i equipaments per a tots els col·lectius usuaris del transport.  
2. Reduir l'impacte ambiental.  
a) Disminuir les emissions de gasos contaminants.  
b) Reduir el nivell de soroll.  
c) Reduir el consum energètic basat en combustibles fòssils.  
3. Promoure un planejament urbanístic sostenible.  
a) Assegurar una ciutat accessible per a tota la ciutadania.  
b) Establir una jerarquia viària que facilite una millor ordenació dels fluxos de trànsit.  
I s'hi preveueu com a objectius específics:  
1. Fomentar els desplaçaments no motoritzats.  
a) Potenciar l'ús de la bicicleta.  
b) Augmentar l'atractiu de l'espai per als vianants i dels itineraris no motoritzats.  
2. Expandir l'ús del transport públic en els desplaçaments urbans.  
  
a) Promoció del transport públic.  
3. Afavorir un ús més racional de l'espai públic urbà.  
a) Ampliar l'autonomia dels xiquets, persones amb discapacitat i persones majors en l'ús de l'espai públic.  
b) Millorar els itineraris per als vianants i la seua connexió amb els centres atractors.  
c) Garantir l'accessibilitat universal.  
4. Contribuir a la planificació sostenible del desenvolupament urbà.  
a) Fomentar l'intercanvi modal com a solució complementària del transport.  
b) Organitzar l'espai, estacionaments dissuasius, en superfície i promoure smart cities.  
S'hi incorpora a més un apartat específic en el PMUS (1.4) per a abordar la inclusivitat i integració a la ciutat incorporant enfocament de gènere.  
C.2. Variables territorials i anàlisi de la mobilitat  
L'apartat 2.1 de l'esborrany del PMUS recull diferents consideracions territorials amb incidència en la mobilitat i les característiques de la xarxa; l'apartat 2.2 inclou la caracterització de la mobilitat (el DIE recull aquests continguts en els apartats 1 i 6).  
S'hi assenyala que Picanya se situa a la província de València, dins de la comarca de l'Horta Sud (l'Horta Oest actualment), a tan sols 6 quilòmetres de València capital. La superfície total del terme és de 7,10 km² i limita amb els municipis Xirivella, Torrent, València, Paiporta, Catarroja i Alaquàs. La seua població ascendeix a 11.606 habitants (FEK 6063), amb creixement anual entorn d'un 0,7 % en els últims anys segons el document (7,2 % acumulat - 10 anys).  
Es tracta d'una comarca essencialment plana, dedicada al cultiu de regadiu d'horts i fruiters en la pràctica totalitat. Es troba travessada pel barranc de Xiva (rambla de Poyo) que drena una extensa conca des de les serres de Xiva i Perenxisa fins a l'Albufera, així com per diverses infraestructures de caràcter regional i nacional: carreteres, línia de metro d'FGV i dues ferroviàries de RENFE, una de les quals d'alta velocitat (però sense parada a Picanya).  
Al centre del terme municipal es localitza el seu nucli urbà, amb disposició compacta i conformat longitudinalment entre el barranc de Xiva (rambla de Poyo) i la línia d'FGV. El barranc suposa una barrera natural entre el nucli principal i el barri de Vistabella (al nord) i el separa també de la major part de sòl industrial (polígon industrial de l'Alqueria de Moret, polígon Alqueria de Raga i polígon Faitanar). La línia d'FGV comporta una barrera física artificial respecte dels creixements existents al sud (edifici Paz i el seu entorn, polígon industrial La Taronja).  
  
Separats del nucli urbà es localitzen, al nord, el poliesportiu municipal i el col·legi La Gavina i, al sud, el cementeri i alguna indústria.  
  
Zona urbana residencial i equipaments  
Zones industrials  
  
En la documentació aportada s'assenyala també que la mobilitat a Picanya no es pot entendre sense considerar la seua ubicació formant part de l'àrea metropolitana de València i inserida en l'entramat de xarxa de transport supramunicipal.  
Travessen Picanya els principals viaris situats a l'oest i sud de l'àrea metropolitana de València, amb accessos directes a la CV-33 i CV-36 des de la població, tres en total, un dels quals enllaça amb el camí de la Pedrera (CV-33, accés Picanya sud) i els altres dos a través de la CV-36 amb polígon industrial Faitanar i L'Alqueria de Moret, i amb la avinguda Travessera de la Diputació. Les autovies indicades connecten al seu torn amb la V-30, A-7 i A-3.  
Les connexions amb municipis veïns es resolen amb la CV-407, que connecta amb la CV-400 (municipis de l'est) i per mitjà de la CV-36, que enllaça amb CV-403 i CV-410 (municipis de l'oest). La mobilitat interurbana presenta major intensitat i facilitat en direcció N-S que en l'E-O a causa de l'efecte que genera la capital.  
L'execució de la CV-33 i CV-36 (les dues autonòmiques) ha suposat la connexió del municipi amb altres xarxes arterials de la xarxa de carreteres i el desenvolupament urbà dels polígons industrials, de manera que s'ha generat un increment significatiu del trànsit rodat, ja que s'han instal·lat en aquests grans empreses de logística, la qual cosa, a més dels desplaçaments laborals (només un 15 % es fan en transport públic i només el 24 % de la població activa ocupada a Picanya treballa al municipi, segons el DIE) suposa, entre altres problemes, congestions en hores punta d'incorporació al treball.  
En l'esborrany del pla (ap. 2.3.2) s'apunten els següents problemes o mancances detectats i s'indiquen algunes actuacions:  
Mobilitat a peu i en transport públic  
Accessibilitat en els itineraris. Excepte en nous desenvolupaments i actuacions recents, les voreres són d'escassa amplària, principalment en part del centre històric i zones d'eixample. Requereix millores en alguns passos zebra i en l'accés a l'andana del metro (estació Picanya Sud).  
  
Seccions viàries desequilibrades. Les seccions viàries urbanes tenen excessiu pes del vehicle davant del vianant/ciclista.  
Incompatibilitat usos. Alguns usos terciaris són difícilment compatibles amb el residencial (tallers i centres educatius).  
Transport públic. Es necessitaria una xarxa transversal de transport públic entre municipis.  
Mobilitat no motoritzada  
Xarxa d'itineraris ciclistes i no motoritzats. Existeix una xarxa d'itineraris ciclistes a l'exterior (del municipi) que interconnecta amb els eixos ciclistes principals de la comarca, es preveu desenvolupar l'anell verd metropolità (passant pel municipi) i s'ha resolt la connexió amb polígons industrials, però s'ha de potenciar la mobilitat interior, actuar en punts concrets de connexió i millora de la xarxa ciclista.  
  
S'haurien d'incorporar plataformes de bicicleta compartida, preferentment amb la mancomunitat i amb la ciutat de València.  
Es proposa compatibilitzar (el document) amb el pla director de la mobilitat ciclista a la mancomunitat de l'Horta Sud - eix Aldaia, Alaquàs, Quart de Poblet i Xirivella i amb les mesures que s'hi preveuen.  
Mobilitat en vehicles de motor  
Dèficit d'aparcament. Provoca moviments a l'interior del municipi en via pública. Es van reestructurar les seccions viàries del centre històric, i això ha millorat la qualitat de vida en generar-se zones més tranquil·les i segures (conversions en zona de vianants), però es requereix millorar la càrrega/descàrrega en alguns punts de l'eixample.  
Transformar carreteres en bulevards. Certs accessos (CV-36, CV-4063) tenen aspecte de carretera, més que aspecte urbà. Requereixen tractament per a pacificar trànsit i garantir la seguretat de vianants i ciclistes. Interessa calmar el trànsit abans d'entrar en la població i es prefereixen actuacions paisatgístiques, per la qual cosa es planteja transformar carreteres en bulevards.  
Congestions en enllaços CV-36 i CV-407. Analitzant el trànsit de la CV-36 que entra en la població i de la CV-407 i CV-33 es comprova que aquests enllaços i carreteres funcionen com a circumval·lació. En hores punta (activitat empresarial) es congestionen i generen dificultats per a l'eixida del municipi.  
Sostenibilitat ambiental  
Contaminació atmosfèrica i acústica. Una utilització del vehicle de motor elevada comporta una major contaminació, tant per la mobilitat com per la recerca d'aparcaments en zones interiors. Es requereix millorar punts conflictius de carrils bici per a accedir a polígons per mitjà de transports no motoritzats, la qual cosa suposarà millora en seguretat i salubritat ambiental. S'esmenta també estudiar «illes» d'emissions 0.  
  
Entre les oportunitats del municipi que esmenta el DIE (apartat 1) hi ha les distàncies curtes, la topografia plana i el clima favorable pràcticament tot l'any.  
En l'apartat 2.4 i següents del pla es descriu la mobilitat per als vianants i el seu potencial, la mobilitat amb bicicleta, la mobilitat en transport públic, la mobilitat en transport privat, aparcament, distribució urbana de mercaderies i les tecnologies aplicades a la mobilitat. Es completa amb un apartat (2.11) en què s'identifiquen les vies pecuàries que discorren pel terme.  
El diagnòstic es detalla en l'apartat 4 de l'esborrany del pla.  
En el PMUS s'esmenten aspectes relatius el consum de combustibles, emissions generades pel transport i es plantegen solucions amb la finalitat de variar el repartiment modal del municipi garantint l'accessibilitat dels vianants i contribuint al desenvolupament econòmic, social i mediambiental.  
En relació amb l'abast temporal es proposen tres terminis per al desenvolupament de les propostes, corresponents a escenaris a curt, mitjà i llarg termini (horitzó pla):  
- Curt (0-2 anys) propostes/actuacions de ràpida implantació, el cost econòmic de les quals no siga elevat ni requerisca estudis preliminars de disseny o treballs complexos, o que estiguen condicionats per la coordinació entre administracions/organismes, si bé s'iniciaran els estudis.  
- Mitjà (2-4 anys) propostes que complementen actuacions prèvies ja dutes a terme immediatament després de la redacció del PMUS i altres, en funció de l'avanç de gestions tècniques i/o administratives prèvies.  
- Llarg (4-10 anys) propostes que no poden abordar-se en els escenaris temporals anteriors.  
S'indiquen com a factors condicionants per a l'ajornament la inversió econòmica inabordable en el moment actual, la necessitat de coordinació amb futurs instruments de planejament no desenvolupats o que es requerisca major difusió de noves tecnologies entre la ciutadania.  
  
Es preveu que algunes mesures comprenguen els tres escenaris temporals (com les activitats periòdiques de participació pública) i, d'altra banda, en la taula resum de programació es preveu per a alguna proposta abast a mitjà i llarg termini.  
C.3. Àmbit  
Les propostes es concentren en el nucli urbà en la majoria, principal àmbit d'actuació de competència municipal.  
Excedint aquest àmbit es proposen algunes actuacions en carrils bici existents o vies municipals.  
S'esmenten també propostes que afecten competències autonòmiques com ara millores en el transport públic interurbà o actuacions en la xarxa d'FGV (millores, soterrament).  
Entre les actuacions apareixen referències a una nova infraestructura viària, la ronda sud. Aquesta nova via de caràcter estructural no prevista en el planejament vigent queda fora de l'abast del PMUS de Picanya, plantejat per tramitació simplificada.  
C.4. Marc i coordinació amb altres plans  
En l'apartat 8 del DIE s'indiquen principis, directrius, objectius… recollits en els plans sectorials i territorials que afecten el municipi, que el PMUS ha de considerar. Es fa referència a:  
- Estratègia Territorial de la Comunitat Valenciana. ETCV  
- Estratègia Valenciana de Lluita contra el Canvi Climàtic. EVLCC  
  
- Estratègia Espanyola de la Mobilitat Sostenible. EEMS  
- Pla bàsic de mobilitat de l'àrea metropolitana de València. PMoMe  
- Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana. PATRICOVA.  
- Pla d'acció territorial d'ordenació i dinamització de l'Horta de València. PATODHV  
- Pla general d'ordenació urbana de Picanya  
En l'apartat 1.2 de l'esborrany del PMUS s'indica el marc legal del document (Llei 6/2011, de mobilitat a la Comunitat Valenciana, el seu objecte, objectius, contingut) i diferent normativa estratègica en matèria d'energia, transport, desenvolupament sostenible, medi ambient urbà, qualitat de l'aire, soroll, avaluació ambiental… (estratègies, agendes, programes, etc., a més de directives).  
L'apartat 3.3.5.1 del PMUS inclou també consideracions territorials relatives a riscos (zones inundables segons cartografia de l'SNCZI) i a proteccions de l'horta de València (zones de protecció del PATODHV). Entre els apartats 2.1.5 i 2.3 les referències al PGOU de Picanya difereixen, en el 2.3 s'inclouen referències a guies, normativa o estratègies de diferent abast (Llei 2/2011, EDUSI, guies...) i altres plans supramunicipals, a més d'algun dels ja indicats, que s'esmenten en l'apartat 8 del DIE:  
- Pla d'acció territorial metropolità de València (PATEVAL)  
- Pla d'actuació de la infraestructura verda del litoral (PATIVEL)  
  
C.5. Alternatives estudiades  
En l'apartat 4 del DIE s'indica que no existeix cap document de planificació que proporcione unes pautes d'actuació municipal, per la qual cosa no actuar (alternativa 0) no resoldrà la problemàtica existent.  
  
S'assenyala que l'ajuntament no pretén dirigir les seues actuacions per a resoldre la problemàtica actual de mobilitat en qualsevol sentit. Mantindre el model tradicional de mobilitat amb predomini del vehicle privat motoritzat (alternativa 1) suposarà problemes addicionals de salut per l'emissió de gasos contaminants, contaminació acústica, problemes de seguretat viària, etc., i l'objectiu de l'Ajuntament de Picanya és dirigir el model de ciutat cap a patrons més sostenibles i eficients a través de la proposta d'un conjunt d'estratègies de mobilitat a manera de directrius a seguir en la definició de les mesures d'actuació a realitzar (alternativa 2).  
En l'apartat 7 del DIE es detallen les tres alternatives i se n'indiquen els efectes previsibles.  
L'alternativa 0 (no actuació) i l'alternativa 1 (model tradicional) comportaran un increment de consums i emissions, en augmentar el nombre de vehicles motoritzats, derivat de l'increment poblacional.  
  
L'alternativa 1 (model tradicional, creant noves infraestructures per a adaptar-se a la demanda creixent de vehicles privats motoritzats) comporta noves afeccions sobre sòl, flora, fauna… i previsiblement un major increment de consums i emissions, ja que la mobilitat només millora inicialment.  
Amb l'alternativa 2, corresponent al PMUS, es pretén dirigir cap al model de ciutat cap a patrons més sostenibles i eficients.  
C.6. Característiques de la proposta  
En el DIE es presenten les propostes agrupades com a:  
- Línies estratègiques per a la millora de la mobilitat per als vianants (1, 2 i 3)  
- Línies estratègiques per a la millora de la mobilitat amb bicicleta (4, 5 i 6)  
- Estratègies per a potènciar el transport públic (7, 8 i 9)  
- Estratègies per al vehicle privat (10, 11 i 12)  
- Estratègies per al transport de mercaderies (13)  
- Estratègies transversals de mobilitat sostenible i intel·ligent (14,15 i 16)  
Se sintetitzen també en quadre resum, segons el contingut de l'esborrany del PMUS, a partir de la problemàtica detectada en el diagnòstic.  
  
 Línies estratègiques Propostes  
1 Potenciar els desplaçaments per als vianants a) Millorar l'ample de les voreres i evitar desnivells  
 b) Millorar els passos de vianants en l'avinguda del 9 d'octubre i passeig de la Primavera  
 c) Permeabilitzar les vies del ferrocarril (línia FGV) i Ronda Sud  
2 Millorar la qualitat dels itineraris per als vianants, accessibilitat i seguretat a) Millorar l'accessibilitat en passos per als vianants. Poliesportiu  
 b) Millorar l'accessibilitat de la passarel·la Maria Cambrils  
 c) Millorar l'accessibilitat de la rampa Alqueria Serrador  
3 Recuperar i posar en valor els espais públics urbans amb prioritat per als vianants a) Conversió en zona de vianants de la plaça d'Espanya i el seu entorn  
 b) Conversió en zona de vianants dels carrers de Sant Francesc i de Sant Josep  
 c) Conversió en zona de vianants entorn Casa de la Cultura.  
 d) Plataforma única al carrer del Sol  
4 Facilitar i normalitzar l'ús de la bicicleta com a forma de transport quotidià i habitual dels habitants a) Creació de carril bici avinguda de la Generalitat  
 b) Creació de carril bici carrer de Ricardo Capella  
 c) Continuació del carril bici de l'avinguda de Jaume I  
 d) Creació de carril bici al camí de la Pedrera  
5 Assegurar una infraestructura ciclista adequada mantenint, millorant i consolidant la xarxa de vies per a bicicletes del municipi a) directori carrils bici de Picanya  
 b) Reforçar senyalització de destinació  
 c) Homogeneïtzació dels carrils bici  
6 Potenciar l'ús de bicicletes compartides Implantar un sistema compartit de bicicletes  
7 Millora de l'accessibilitat al transport públic a) Millorar l'accessibilitat entre andanes  
 b) Ampliar l'andana en sentit València  
 c) Millorar accessibilitat en pas a nivell  
8 Potenciar la intermodalitat, la coordinació i la integració del transport públic urbà i interurbà a) Aparcament de bicicletes i parades de bicicletes compartides  
 b) Creació de nous aparcaments dissuasius  
9 Implantar un transport interurbà transversal a l'Horta a) Proposar un transport transversal a l'àrea metropolitana  
 b) Connexió amb l'EMT i METROBUS  
10 Reduir el trànsit del nucli històric del municipi Mesures dissuasives per al trànsit interior. Senyalització i Ronda Sud  
11 Fomentar l'ús racional de l'automòbil a) Limitació velocitat interior - Carrers 30  
 b) Punts de recàrrega en via pública  
12 Organitzar espai destinat a l'estacionament Senyalització de zones d'aparcament dissuasius  
13 Millorar el transport de mercaderies al municipi Proposar itineraris i punts de càrrega i descàrrega  
14 Actuacions des d'una perspectiva de gènere Aplicació del Set de Gènere en els projectes urbans  
15 Promocionar la mobilitat més sostenible i segura a) Promoure en col·legis la seguretat viària  
 b) Itineraris escolars segurs  
 c) Augmentar seguretat al carrer de la Senyera  
16 Aprofundir en els aspectes de la gestió de la mobilitat amb l'ajuda de les noves tecnologies a) Promoure les aplicacions de transport públic  
 b) Informació en la web municipal de les mesures sostenibles  
 c) Promoure l'accés laboral en vehicles sostenibles  
  
  
En les fitxes de cada proposta s'inclou informació gràfica (croquis i localització) i descriptiva, amb indicació dels objectius, programació, cost, importància, agents implicats i referència als indicadors de seguiment.  
C.7. Efectes previsibles del PMUS en el medi ambient  
S'indica en el DIE (apartat 2) que en el TM de Picanya no hi ha terrenys inclosos en l'àmbit d'espais de la Xarxa Natura 2000 i que les mesures contribueixen amb l'ús racional del sòl a atendre les demandes de mobilitat i amb el canvi modal, prioritzant-ne les formes més sostenibles i contribuint a la disminució de les emissions de gasos amb efecte d'hivernacle (CO), les emissions de contaminants (NO2, COV, CO, SO2, etc.) i les emissions acústiques originades pel trànsit.  
  
Respecte a la qualitat de l'aire, s'indica en el DIE que en les estacions de mesura de la zona no hi ha superacions (valors de 2018). En relació amb la contaminació acústica, s'apunta que la Llei 7/2002 no obliga, en el cas de Picanya, a disposar de pla acústic municipal.  
En el DIE no es preveuen efectes negatius derivats de l'aplicació del PMUS i, per tant, no s'estableixen mesures específiques per a previndre'ls, reduir-los o compensar-los. Tampoc es preveuen mesures de control i vigilància. Es considera que com que el PMUS no desenvolupa els projectes concrets, aquestes es contindran en els estudis ambientals i plans de vigilància ambiental que acompanyen els projectes per a l'execució de les actuacions que comporten obres. No obstant això, en l'apartat 3.2 del PMUS s'assenyala que la Llei 6/2011 té entre els seus objectius la disminució dels nivells de soroll i estableix que els PMUS incloguen una anàlisi dels paràmetres essencials que defineixen la mobilitat en el moment en què es formulen, i que la definició d'aquests paràmetres s'acompanye dels indicadors que s'estimen pertinents en relació amb el soroll. En el PMUS s'assenyalen com a focus de soroll la CV-36, la CV-707 i la línia d'FGV i s'apunten algunes mesures correctores possibles, executades o previstes.  
Indicadors  
En el document III del PMUS (seguiment) s'inclou una taula d'indicadors i els criteris per a la seua selecció. La majoria es refereixen a paràmetres físics del sistema viari (formulats com a percentatge), altres requereixen presa de dades en camp o informació que han de proporcionar empreses gestores (transport públic).  
S'assigna un o dos indicadors a cada proposta, sense concretar objectius específics. En la taula tampoc es concreten valors a aconseguir.  
D) Consultes  
Per part de la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental, d'acord amb l'article 51.1 de la LOTUP, la documentació aportada s'ha sotmés a consulta a les següents administracions públiques afectades.  
 Administració consultada  
20.04.20  
20.04.20 24.05.2021  
01.07.2020 Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat  
Direcció General d'Obres Públiques, Transports i Mobilitat Sostenible  
Subdirecció General de Mobilitat  
Servei de Planificació  
Servei de Mobilitat Urbana  
20.04.20 06.05.2020  
  
08.07.2021 Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat  
Direcció General de Política Territorial i Paisatge  
Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge  
S. d'Ordre del Territori (actual Servei de Gestió del Territori)  
(informe en matèria PATRICOVA)  
20.04.20 05.05.2020  
07.06.2021 Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica.  
Subdirecció General del Medi natural  
Servei d'Ordenació i Gestió Forestal (matèria forestal)  
Servei d'Ordenació i Gestió Forestal (vies pecuàries)  
20.04.20 29.04.2020 Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica. Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental  
Subdirecció General de Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental.  
Servei de Lluita contra Canvi Climàtic i Protecció de l'Atmosfera  
20.04.20 24.07.0418 SVF  
20.04.20 29.04.2020 ADIF  
20.04.20 07.05.2020 Diputació de València. Àrea de carreteres  
  
  
Els informes rebuts es publiquen, juntament amb l'informe ambiental i territorial estratègic, en la web d'aquesta conselleria en l'adreça electrònica següent: http://agroambient.gva.es/es/web/evaluacion-ambiental/seguiment-d-expedients-d-avaluacio-ambiental-estrategica,  
  
clicant l'etiqueta «Seguiment d'expedients d'avaluació ambiental estratègica», desplegant la província i seleccionant en el municipi (Picanya) el pla corresponent (PMUS).  
E) Identificació i valoració de possibles efectes sobre el medi ambient  
Un poc més de la meitat sud del terme de Picanya queda dins de l'àmbit del Pla d'ordenació de recursos naturals de la Conca Hidrogràfica de l'Albufera, però fora de l'àmbit del Parc Natural.  
A excepció de la zona central, coincident amb el nucli urbà, el terme de Picanya té capacitat d'ús agrícola molt elevada, queda inclòs en l'àmbit estricte de la Llei de l'Horta i està protegit pel PAT d'ordenació i dinamització de l'Horta de València, amb grau 2 (zona nord) i grau 3 (zona sud).  
A més del sòl forestal, que el PATFOR considera ordinari i que coincideix amb el llit del barranc de Xiva i amb una parcel·la localitzada al sud-oest del terme, no hi ha a Picanya espais naturals protegits, ni espais Xarxa Natura 2000, ni muntanyes gestionades per la Conselleria.  
  
En l'informe de 5 de maig de 2020, de la Secció Forestal s'indica el marc legal sectorial d'aplicació i es considera que el PMUS de Picanya no comporta afecció a terreny forestal.  
Vies pecuàries  
Les vies pecuàries constitueixen elements de connexió i formen part de la infraestructura verda. Es regulen en la Llei 3/1995, de 23 de març, de vies pecuàries, i en la Llei 3/2014, d'11 de juliol, de la Generalitat, de vies pecuàries de la Comunitat Valenciana, en la qual se'n regula l'ús característic i prioritari i altres usos, comuns compatibles i comuns complementaris.  
En l'informe en matèria de vies pecuàries de 7 de juny de 2021, de la Secció Forestal s'indiquen les que discorren pel terme i les seues amplàries legals, que són:  
- Vereda del camí de la Pedrera, amb 20 m d'amplària legal quan discorre dins del TM de Picanya i 10 m quan comparteix traçat amb el TM de Torrent.  
- Vereda del barranc de Xiva, amb 20 m d'amplària legal quan discorre dins del TM de Picanya i 10 m quan comparteix traçat amb el TM de Paiporta.  
- Assagador del camí de Florentina, amb 6 m d'amplària legal.  
- Assagador del camí de Faitanar, amb 2,25 m d'amplària legal quan discorre dins del TM de Picanya i amb 3 m d'amplària legal en aquest municipi quan comparteix traçat amb el TM de Xirivella.  
Vista la referència que s'hi fa en el PMUS, així com les propostes i línies estratègiques plantejades (entre les quals es preveu crear un carril bici a la vereda de la Pedrera), s'informa favorablement considerant que no en comporta modificació o alteració i que la previsió d'usos en aquestes és coherent amb els usos compatibles i complementaris previstos en la legislació sectorial indicada.  
Infraestructura verda  
En el seu informe de 6 de maig de 2020, el Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge recorda que la LOTUP defineix la infraestructura verda (IV) com el sistema territorial bàsic compost pels àmbits i llocs de valor ambiental, cultural, agrícola i paisatgístic més rellevant; les àrees crítiques del territori la transformació de les quals implique riscos o costos ambientals per a la comunitat, i l'entramat territorial de corredors ecològics i connexions funcionals que els posen a tots en relació. S'estén també als sòls urbans i urbanitzables i comprén, com a mínim, els espais lliures i les zones verdes públiques més rellevants, així com els itineraris que en permeten la connexió. A escala regional s'inclouen els situats en sòl urbà i urbanitzable que la planificació municipal considere rellevants per les seues funcions de connexió i integració paisatgística dels espais urbans amb els elements de la IV situats a l'exterior dels teixits urbans.  
  
Assenyala a més que els objectius del PMUS coincideixen amb les funcions de la infraestructura verda i considera que intervindre sobre la xarxa de comunicacions del municipi per a afavorir la mobilitat tindrà influència en la infraestructura verda i al mateix temps aquesta s'ha de tindre en compte en les actuacions que es plantegen.  
Indica que l'àmbit del PMUS inclou terrenys afectats pel PAT de l'Horta (la major part del terme queda inclòs en l'àmbit estricte) i, per tant, hi són aplicables les determinacions del PAT.  
Assenyala a més que part del municipi queda inclòs en l'àmbit del Paisatge de Rellevància Regional PRR 37 Horta de València (que d'acord amb l'article 5 de la LOTUP forma part de la IV a escala regional). En relació amb els PRR es remet al document d'objectius i instruccions tècniques que per a la seua ordenació i gestió s'està elaborant.  
S'indica en l'informe que els objectius indicats en el DIE i PMUS coincideixen amb les funcions de la IV i que els plantejaments de mobilitat sostenible han d'abordar qüestions de mobilitat entre el nucli urbà i la resta del terme, la qual cosa requereix definir la infraestructura verda municipal i l'entramat de corredors i connectors que posen en relació els seus elements, la seua anàlisi i que les mesures que es pretenguen implementar siguen compatibles amb la protecció del territori des de la infraestructura verda que es planteja.  
Per això assenyala que s'ha d'incorporar al PMUS un capítol dedicat a la infraestructura verda que incloga una anàlisi de la infraestructura verda, que permeta analitzar i valorar els efectes de les propostes i que estudie les implicacions sobre aquesta; indicació explicita de quins espais i recorreguts es consideren adequats per a la seua incorporació a la IV municipal (tant pel seu valor actual com potencial); i establiment de mesures efectives per a corregir possibles efectes negatius generats per les propostes (s'ha de garantir el compliment de l'ETCV, en concret de la directriu 118, que estableix principis directors per a infraestructures de mobilitat) tenint en compte el que s'estableix en el PAT de l'Horta (títol VI), que estableix directrius d'integració paisatgística de les infraestructures a l'Horta i indicació de determinacions a adoptar per al control dels elements amb incidència en el paisatge urbà.  
Recorda a més que el municipi està inclòs en l'àmbit del Pla d'acció territorial metropolità de València, en tramitació, per la qual cosa es pot veure afectat per les seues determinacions i que qualsevol actuació present o futura que implique actuacions en itineraris (per als vianants o rodats) de la zona inclosa en l'àmbit del PAT de l'Horta (per exemple, els projectes d'itineraris per als vianants o pedalables que es desenvolupen) requerirà l'emissió d'informe pel Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge.  
Risc d'inundació  
En els documents presentats (apartat 6.1 del DIE, apartat 8.5 del DIE i 2.1.1 del PMUS) es fa referència a les cartografies de l'SNCZI i del PATRICOVA; s'hi inclouen imatges que reflecteixen zones afectades per perillositat d'inundació de diferent nivell. No es preveu l'aplicació de la normativa del PATRICOVA.  
En l'informe de 8 de juliol de 2021, del Servei de Gestió Territorial en matèria de risc d'inundació s'indica la prevalença entre cartografies (SNCZI per la major escala, tal com preveu l'article 10 normativa del PATRICOVA) i s'assenyala que s'ha de considerar la cartografia corresponent al segon cicle, incorporada al Pla de gestió de riscos d'inundació de la Demarcació Hidrogràfica del Xúquer, que ha de ser tinguda en compte per a les actuacions que es proposen, en particular les que tinguen per objecte modificar la morfologia urbana.  
En relació amb la vulnerabilitat de les actuacions a desenvolupar, s'indica en l'informe que es podrien veure afectades (amb caràcter general) les que comporten la construcció de vies ciclistes i per a vianants, nous traçats de vies ciclistes, la millora del disseny urbà per mitjà de la seua reordenació o projectes de conversió en zones preferents per a vianants, per a les quals és aplicable l'article 21 de la normativa del PATRICOVA, que assenyala que qualsevol element superficial que se situe en una zona inundable a una cota superior a 30 cm no ha de provocar un increment del risc d'inundació en els usos urbans actuals o planificats.  
Per tant, les actuacions que comporten una alteració de la rasant actual del viari superior a 30 cm requereixen avaluació dels projectes i plans amb els quals es desenvolupen amb motiu de l'aprovació del Pla de mobilitat. Aquests projectes i plans seran objecte d'informe pel departament competent en matèria d'inundabilitat prèviament a la seua aprovació definitiva.  
Així mateix, cal assenyalar que correspon al departament que instrueix l'expedient sol·licitar informe a l'Administració hidràulica (article 14 bis.5 de l'RD 638/2016, pel qual es modifica el Reglament del DPH) si per les dates de tramitació es considera aplicable.  
Infraestructures lineals  
Pel terme discorren les següents carreteres supramunicipals de titularitat autonòmica:  
CV-36 València-Torrent. Connecta la CV-30 amb Torrent i té dos enllaços a Picanya.  
CV-33. A-3 - V-31. Connecta l'A-3 amb la V-31 i té dos enllaços a Picanya.  
CV-407. CV-36 - CV-400. Connecta el municipi de Picanya i la CV-36 amb la via ràpida CV-400.  
CV-406. Picanya-Paiporta. Connexió entre Picanya-Paiporta i CV-407.  
CV-403. CV-36 - A-3. Connecta la CV-33 amb l'A-7.  
A més de la previsió de pas per Picanya de l'anell metropolità, pel terme discorren diferents ciclorutes: CR-402, CR-403, CR-406, CR-36, CR-33, CR-V40, CR-PC20, CR-PC25, CR-PC30, CR-4067, CR-4068, CR-4069.  
Pel terme municipal de Picanya no discorren carreteres de titularitat provincial i així s'assenyala en l'informe de 7 de maig de 2020, del Servei de Planificació i Projectes de la Diputació de València.  
Per la zona nord del terme de Picanya discorre el traçat ferroviari de dues línies de la xarxa ferroviària de titularitat estatal.  
La línia d'FGV (Bétera-Castelló) travessa el terme municipal d'est a oest, conformat el límit sud del nucli urbà.  
El 24 de maig de 2021, el Servei de Planificació informa en relació amb les matèries de la seua competència: afecció a infraestructures de titularitat autonòmica i xarxa estructural viària. Resumeix les característiques del territori afectat i les propostes que es plantegen i indica estudis a elaborar o aspectes a considerar (a més de la normativa sectorial vigent).  
En relació amb la proposta 1c, que preveu el soterrament de les vies a Picanya i la creació d'una ronda sud Picanya, connectada amb Paiporta, s'assenyala: Respecte a la infraestructura de Metrovalencia, que és de caràcter supramunicipal i que Picanya es troba dins de l'àmbit d'actuacions del Pla de mobilitat metropolitana de València (PMoMe), que determina les actuacions necessàries en matèria de transport i mobilitat en l'àmbit interurbà. Sobre la ronda sud assenyala que l'àmbit/abast del PMUS és el referit al planejament actualment en vigor i és objecte d'una altre tipus d'actuació la planificació de noves infraestructures no incloses en el pla general vigent.  
En relació amb les actuacions de millora per als vianants entorn de la infraestructura de Metrovalencia (7a 7b 7c) recorda que les actuacions són competència de Ferrocarrils de la Generalitat Valenciana (FGV), titular de la infraestructura.  
Respecte a la proposta de millorar les connexions transversals entre municipis (9) assenyala que per a la planificació de nous serveis o línies d'autobusos interurbans s'ha de comptar amb l'aprovació del Servei de Gestió del Transport de la DGOPTMS.  
Respecte a les connexions del nucli urbà amb diverses zones exteriors (2a 4b), se n'ha d'adaptar una part al que es preveu en el projecte de l'anell verd metropolità de la Conselleria de PTOPM i tindre present la possible afecció de noves zones urbanitzables. Es proposa elaborar un pla integrat de la xarxa ciclista amb els condicionants de la plataforma compartida.  
En relació amb la continuïtat del carril bici del camí de la Pedrera (4d) per mitjà de plataforma ciclopedestre annexa, el traçat ha de quedar garantit en condicions de seguretat, atés que el camí té un trànsit elevat i en alguns punts traçat estricte.  
Per a les vies ciclistes interurbanes (5b) s'han de considerar les recomanacions de la Conselleria de PTOPM.  
Respecte a jerarquització viària es diferencien les vies que formen part de la xarxa metropolitana (CV-36, CV-33 i CV-407), que distribueixen el trànsit de València, Torrent i Paiporta, de les que constitueixen la xarxa urbana, amb vies estructurants (dirigeixen el trànsit de pas i repartiment a nivell de població, amb major secció transversal i, per tant, major capacitat i intensitat), vies de penetració i rondes interiors. S'indica errata detectada en la denominació de carreteres CV-36/CV-33 en el plànol 6.  
En relació amb les limitacions de velocitat (20, 30 km/h), s'indiquen segons el tipus de via i que s'inclourà senyalització horitzontal i vertical associada i elements d'alentiment del trànsit.  
En el seu informe d'1 de juliol de 2020, el Servei de Mobilitat Urbana estima adequat l'àmbit i contingut, en relació amb les determinacions de la Llei de mobilitat autonòmica, i considera que les propostes no entren en contradicció amb les del Pla bàsic de mobilitat de l'àrea metropolitana de València (aprovat), ni amb la majoria de les del Pla de mobilitat de l'àrea metropolitana de València (PMoMe).  
Assenyala, no obstant això, diferents continguts que han de ser completats, revisats o justificats en el pla perquè aquest servei puga emetre l'informe que la Llei de mobilitat de la GVA preveu amb caràcter previ a l'aprovació del pla per l'Ajuntament de Picanya i indica a més qüestions relatives a l'ordre i organització dels continguts (problemes/diagnòstic), així com propostes que no tenen cabuda en un PMUS amb tramitació simplificada (fitxa P1c, que inclou soterrament de línia FGV i Ronda Sud per terrenys d'horta protegida, també esmentada en la fitxa 10).  
Com a aspectes a completar/concretar assenyala els següents: objectius específics d'electromobilitat, inventari de carrers intransitables per PMR, problemàtica d'itineraris ciclistes en el nucli principal, nivell de saturació d'aparcaments diferenciant zones i hores, existència de zones regulades, demanda de places de càrrega i descàrrega, així com incompliments.  
Es requereix també major concreció en matèria de contaminació acústica i atmosfèrica, amb l'especificació de punts del municipi en els quals se superen els llindars establits per la normativa i s'arbitren, si és el cas, accions en les propostes per a posar-hi remei. També en l'anàlisi de la mobilitat per als vianants i de les propostes corresponents.  
S'ha de concretar la problemàtica més rellevant derivada del repartiment modal, destinació principal dels viatges i el seu potencial per a realitzar-se en formes sostenibles. S'assenyala a més que és errònia la quota de repartiment modal del transport públic a València indicada en el document.  
En l'informe s'assenyala la necessitat de jerarquitzar la problemàtica, per a poder entendre correctament quines són les debilitats més importants del municipi que ha de tallar el PMUS, les seues causes i l'evolució previsible d'aquests problemes en el cas que no s'actue. És a dir, si la tendència és agreujament, manteniment o resolució.  
S'assenyala en l'informe que no s'entén quina oportunitat és la col·laboració entre administracions i nous desenvolupaments urbanístics per al soterrament d'una via que ha de finançar l'urbanitzador i també que s'han de considerar:  
- com a fortaleses, la xarxa ciclista exterior i els anells de ronda viària,  
- com a debilitat, l'accessibilitat actual a PMR, i possiblement la xarxa ciclista interior,  
- com a amenaça a la mobilitat, el creixement del sòl urbanitzable a l'altra banda del ferrocarril.  
S'indiquen, a més, com a mancances o aspectes que haurien de plantejar-se, el teletreball i el desplegament d'una infraestructura de telecomunicacions que permeta laminar, en part, els desplaçaments laborals.  
En relació amb els escenaris i actuacions no es considera adequat caracteritzar el cost en tres rangs (<50.000, entre 50.000 i 200.000 i >200.000). S'han de concretar costos a nivell de pla, encara sabent que són xifres aproximades, que s'hauran d'ajustar successivament a nivell de programa, avantprojecte, projecte, etc. durant la fase posterior de gestió.  
Els indicadors han de figurar en les fitxes d'actuació, s'hi han d'integrar totes les qüestions rellevants a l'hora de concretar, executar i fer el seguiment de cada acció del pla.  
Altres documents o continguts que haurien d'haver-s'hi inclòs són un plànol integrat de la xarxa ciclista que incloga els trams de plataforma compartida amb altres formes i més informació sobre aparcaments subterranis i la seua viabilitat (se suggereix el possible ús transitori de solars no edificats).  
Així mateix, planteja dubtes sobre que hi haja prou demanda de transport transversal en l'àrea metropolitana i assenyala que el nou mapa concessional (per a, com a mínim, 10 anys vista) ja s'està desplegant (sense que hi haguera al·legacions per part de l'ajuntament) i, per tant, aquesta proposta resulta extemporània.  
Respecte a la programació indica que convindria classificar per cost i per agent inversor/finançador, calcular els compromisos inversors de l'Ajuntament en accions i determinar la seua disponibilitat pressupostària per a afrontar-los, allargant l'horitzó temporal del pla, si és el cas, a fi d'encaixar de manera realista el seu desenvolupament.  
En relació amb els indicadors de seguiment es requereix avaluar-los per a l'any 0 i plantejar valors objectiu d'aquests en l'any horitzó. També s'han de proposar xifres objectiu de repartiment modal per a l'any horitzó.  
En l'informe de 24 de juliol de 2020 d'FGV s'assenyala que el pla no conté afeccions sobre el patrimoni d'FGV ni sobre les limitacions d'ús del sòl establides en la Llei 6/2011, d'1 d'abril, de mobilitat de la Comunitat Valenciana (zones de domini públic i protecció i línia d'edificació).  
En relació amb les mesures proposades, en concret les que poden comportar afeccions sobre les instal·lacions d'FGV (infraestructura i superestructura ferroviària, senyalització i instal·lacions fixes), s'informa del següent:  
- Respecte a la millora d'accessibilitat entre andanes, es descriuen les actuacions i fases d'execució previstes, en desplegament del Pla global de millora de les condicions de seguretat i accessibilitat dels passos a nivell i els passos entre andanes de la xarxa d'FGV a València, consensuats amb l'Ajuntament.  
- Respecte a la permeabilització de les vies de ferrocarril, s'indica que FGV estudiarà la mesura, atenent sempre les prioritats establides, en funció dels recursos disponibles i les dotacions pressupostàries que ho permeten.  
En el seu informe de 29 d'abril de 2020, ADIF indica les dues línies d'alta velocitat (Madrid-València, en servei; València-Alacant, sense servei), pertanyents a la Xarxa Ferroviària d'Interés General, que travessen el terme i la normativa sectorial ferroviària de referència bàsica. Assenyala que corresponen a ADIF les funcions assignades a l'administrador d'infraestructures ferroviàries respecte de la Xarxa Ferroviària d'Interés General i que competeix al Ministeri la planificació, establiment i modificació de les línies. L'informe és favorable, condicionat a la inclusió en el PMUS de la Llei del sector ferroviari.  
  
Altres consideracions indicades o derivades en els informes emesos  
  
El Servei de Lluita contra el Canvi Climàtic i Protecció de l'Atmosfera informa el 29 d'abril de 2020, partint de la consideració que el municipi s'engloba dins de l'àmbit estricte del Pla de mobilitat sostenible de l'àrea metropolitana de València, aprovat per la Resolució de 29 de novembre de 2018, del director general d'Obres Públiques, Transports i Mobilitat, i s'està coordinant amb aquest pla, i indica en el seu informe aspectes normatius i mesures que cal tindre en compte en el desenvolupament del PMUS en matèria de contaminació acústica i qualitat de l'aire.  
En relació amb la qualitat de l'aire s'indica en l'informe que en la zona en la qual s'inclou el terme (ES1007: Túria [àrea costanera]) es registren superacions dels valors previstos en l'RD 102/2001 del valor d'ozó, en el període 2013-2018 (en estacions de Vilamarxant i Paterna-CEAM).  
S'assenyala a més que s'aprecia una tendència creixent en les emissions, davant de la tendència dels valors a complir que, encara que sense data concreta, és cada vegada més restrictiva.  
Es conclou en l'informe que les mesures establides en el PMUS, que tenen per objecte reduir l'ús del vehicle privat motoritzat i potenciar l'ús de formes menys contaminants, contribuiran amb la reducció d'emissions.  
En relació amb les emissions acústiques caldria fer les observacions següents:  
- En la documentació s'esmenten problemes derivats del soroll originat en diferents vies de comunicació, CV-36 i CV-407 entre altres, i de la línia d'FGV, sense que aquests es delimiten ni quantifiquen en la documentació.  
- El municipi té menys de 20.000 habitants, el planejament vigent és de 1998 i la seua revisió no ha completat la tramitació; per tant, Picanya no disposa, a priori, de PAM o estudi acústic aprovat.  
- La Llei 7/2002 preveu, a més d'altres instruments de planificació i gestió acústica, l'elaboració de PAM (article 22.3) quan se superen determinats llindars de soroll derivats del trànsit en vies de comunicació, entre altres, per a determinar actuacions destinades a la reducció d'aquests nivells sonors.  
- En l'informe del Servei de Mobilitat d'1 de juliol de 2020, atenent els objectius de la Llei 6/2011, es requereix major concreció en matèria de contaminació acústica i atmosfèrica, amb especificació de punts del municipi en els quals se superen els llindars establits per la normativa i s'arbitren, si és el cas, accions en les propostes per a posar-hi remei.  
  
En relació amb el canvi climàtic cal fer referència a l'Estratègia Valenciana davant el Canvi Climàtic 2013-2020, per a la seua consideració, segons els informes d'altres PMUS.  
El PMUS ha de ser coherent amb aquest document, com també amb el document per a la seua revisió, que inclou l'energia i està pendent d'aprovació (nova Estratègia Valenciana de Canvi Climàtic i Energia 2030).  
El document conté les directrius a seguir en matèria de mitigació i adaptació al canvi climàtic durant els pròxims anys a la Comunitat Valenciana. Defineix mesures en tres línies (reducció de la mobilitat obligada/recurrent, distribució modal, vehicles) dirigides a la reducció d'emissions, entre les quals destaquen:  
- fomentar els usos mixtos per mitjà d'ordenances municipals i modificacions dels PG,  
- promoure una densitat mínima en els PG,  
- fomentar la instal·lació de taquilles per a la recollida de compres en línia,  
- proposar la restricció dels vehicles més contaminants en els centres urbans.  
Determinació de l'existència d'efectes significatius i valoració  
Tenint en compte les qüestions indicades i analitzades les propostes del PMUS de Picanya, s'entén que, en conjunt, les mesures:  
- Col·laboren amb un ús més racional de l'espai públic per a atendre les necessitats socials i econòmiques del municipi.  
- Afavoreixen un canvi modal cap a mitjans més sostenibles (trànsit a peu, amb bicicleta) amb la reducció consegüent de consums energètics i d'emissions.  
- Desincentiven l'ús del vehicle privat en favor del transport públic i/o col·lectiu.  
- Afavoreixen a llarg termini la reducció dels impactes associats als modes motoritzats (emissions contaminants, gasos amb efecte d'hivernacle, emissions acústiques).  
- Promouen la descarbonització del sistema de transport del municipi.  
No es preveu que les propostes plantejades en el PMUS puguen suposar afecció significativa sobre espais naturals protegits, atenent, d'una banda, el sòl considerat forestal i la localització del terme en relació amb l'àmbit del Parc Natural de l'Albufera i, d'una altra, les propostes previstes en l'esborrany del PMUS, que queden dins del sòl urbà o urbanitzable, a excepció de:  
- Alguns itineraris ciclopedestres, respecte dels quals cal considerar que les actuacions de conformació d'itineraris ciclistes o per als vianants per vies existents no pressuposen afecció ambiental significativa encara que es desenvolupen fora de l'àmbit urbà o urbanitzable. No obstant això, si els itineraris requeriren actuacions d'ampliació o recorreguts de nova creació hauran de ser objecte d'avaluació ambiental de projecte si queden dins dels supòsits previstos en la legislació vigent d'impacte ambiental (Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental; Llei 2/1989, d'impacte ambiental de la Comunitat Valenciana, i Decret 162/1990, de desplegament de la Llei 2/1989).  
- La Ronda Sud, que es localitza en sòl d'horta protegida, no es troba entre les determinacions del planejament vigent (suposa una modificació de planejament d'ordre estructural i aprovació autonòmica) i, tal com s'indica en els informes del Servei de Planificació i del Servei de Mobilitat Urbana la planificació de noves infraestructures comporta un altre tipus d'actuacions i no té cabuda en el PMUS de Picanya, ja que en actuar en sòl no urbanitzable l'ajuntament no és competent per a la seua aprovació.  
La resta de propostes (aparcaments dissuasius, de bicicletes, zones de càrrega/descàrrega…) es localitzen en entorns urbans i/o urbanitzables i, per tant, no és previsible una afecció ambiental negativa, sempre que es considere el que s'assenyala en matèria d'inundabilitat, que indica que per a les actuacions a desenvolupar, en el cas que haja de modificar-se la morfologia urbana, han de tindre en compte la cartografia de l'SNCZI i per a les quals comporten una alteració de la rasant actual del viari superior a 30 cm, requereixen avaluació dels projectes i plans amb els quals es desenvolupen amb motiu de l'aprovació del Pla de mobilitat, i aquests projectes i plans seran objecte d'informe pel departament competent en matèria d'inundabilitat prèviament a la seua aprovació definitiva (possible construcció de vies ciclistes i per a vianants, nous traçats de vies ciclistes, la millora del disseny urbà a través de la seua reordenació o projectes de conversió en zones preferents per a vianants, per a les quals seria aplicable l'article 21 de la normativa del PATRICOVA). Correspon al departament que instrueix l'expedient sol·licitar informe a l'Administració hidràulica (article 14 bis.5 de l'RD 638/2016, pel qual es modifica el Reglament del DPH) si per les dates de tramitació es considera aplicable.  
Així mateix, las actuacions que incidisquen en infraestructures, instal·lacions o serveis prestats per administracions diferents de la local han de consensuar-se amb les administracions titulars corresponents: trams de xarxa ciclista planificada per l'Administració autonòmica (connexions amb l'Anell Verd Metropolità), línia d'FGV...  
El PMUS proposa, per al seu seguiment una col·lecció d'indicadors, i assenyala que són resultat de la diagnosi. Indica que un primer paquet està relacionat amb paràmetres físics (longituds i superfícies d'elements i formulats com a percentatge). En un segon grup, els valors del qual requeriran campanya de presa de dades en camp, hi hauria indicadors relatius a la intensitat de trànsit en els principals eixos viaris del municipi i nombre i percentatge de desplaçaments a peu per habitant i dia, però no es concreten valors objectiu a aconseguir, ni de la situació inicial. No hi ha indicadors ambientals, ni sobre contaminació acústica, ni sobre emissions. Tampoc relatius a la petjada de carboni, per als quals s'haurà d'especificar el procediment/metodologia per al seu seguiment.  
  
Atesos els criteris exposats i a la vista dels informes emesos, es realitza l'avaluació ambiental estratègica del PMUS de Picanya en funció de les propostes realitzades, partint de la consideració, tal com recull la documentació aportada, que la pràctica totalitat de totes les propostes es plantegen en sòl urbà i urbanitzable del municipi (amb l'única afecció a sòl no urbanitzable de la configuració d'itineraris ciclopedestres per vials existents i considerant excloses les propostes de la fitxa P1c (soterrament de vies i ronda sud), sense perjudici de la incardinació ulterior del PMUS de Picanya amb altres instruments de mobilitat de caràcter supramunicipal com puguen ser el Pla d'acció territorial metropolità de València o el Pla de mobilitat metropolità de València (PMoMe), les previsions i les actuacions dels quals no són objecte del PMUS (encara que s'hi esmenten) i, per tant, la seua avaluació ambiental, així com la de les actuacions que se'n deriven, quedaran sotmeses d'acord amb la legislació vigent al procediment d'avaluació ambiental corresponent.  
  
F) Consideracions jurídiques  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE, del Parlament Europeu i del Consell, de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta directiva s'incorpora al dret intern espanyol per mitjà de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret autonòmic per mitjà de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
La Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, estableix en l'article 6 quins plans i programes, així com les seues modificacions, estan sotmesos a avaluació ambiental estratègica de conformitat amb els procediments establits en la legislació d'avaluació ambiental. En concordança, l'article 46 de la LOTUP especifica els plans i programes que seran objecte de l'avaluació ambiental i territorial estratègica. En aquest context, l'avaluació ambiental estratègica és aplicable als plans de mobilitat.  
  
Da'cord amb el que s'estipula en l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental determinarà si un pla o programa ha de ser objecte d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada o ordinària, en els supòsits allí previstos i tenint en compte els criteris establits en l'annex VIII de la llei, tot això amb consulta prèvia a les administracions públiques afectades i d'acord amb les fases de la tramitació exposades en l'article 49.  
G) Proposta d'acord  
Analitzada la proposta del Pla de mobilitat urbana sostenible de Picanya, cal considerar que aquesta actuació, excloent-ne la proposta P1c relativa al soterrament de les vies i la ronda sud, així com la consideració d'aquesta ronda en la proposta 10, quedaria emmarcada en l'article 46.3.c de la LOTUP per considerar que es tracta d'un pla que estableix un marc per a l'autorització en el futur de projectes i no compleix els altres requisits esmentats en l'apartat 1 de l'article 46.  
Per això, tal com estableix l'article 51.2.b de la LOTUP, i per considerar, d'acord amb els criteris de l'annex VIII d'aquesta llei (desenvolupats en l'últim ítem, «Determinació de l'existència d'efectes significatius i valoració», de l'apartat E), que la proposta del Pla de mobilitat urbana sostenible de Picanya no té incidència significativa negativa en el model territorial del municipi de Picanya, no afecta espais protegits de la XN2000 ni sòls forestals, i que les seues actuacions (excepte determinats itineraris per als vianants i/o ciclistes que es preveuen per vies existents) se centren en l'àmbit del sòl urbà o urbanitzable, tenint en compte les consultes realitzades, es pot concloure que el procediment d'avaluació ambiental simplificada és suficient per a determinar que la proposta del Pla de mobilitat urbana sostenible de Picanya no presentarà efectes significatius negatius sobre el medi ambient.  
  
D'acord amb el que s'ha exposat, es resolc:  
  
Únic  
Emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla de mobilitat urbana sostenible de Picanya, d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la LOTUP, per no tindre efectes significatius negatius sobre el medi ambient, i correspon continuar la tramitació del programa d'acord amb la seua normativa sectorial, amb el compliment de les determinacions següents:  
1. S'ha d'eliminar la proposta P1c relativa al soterrament de les vies i la ronda sud, ja que aquest pla no és l'àmbit de l'avaluació ambiental que hi correspon.  
2. El PMUS incorporarà el que assenyala el Servei de Mobilitat Urbana (Subdirecció General de Mobilitat) en el seu informe de data 1 de juliol de 2020 i se li remetrà, com a òrgan competent en matèria de mobilitat de la Generalitat, per a l'emissió de l'informe previ a l'aprovació definitiva del pla per l'Ajuntament, i caldrà incorporar, si és el cas, les determinacions que s'hi indiquen.  
3. Han de concretar-se els punts o zones del municipi on puga haver-hi superacions dels llindars de contaminació acústica/atmosfèrica establits per la normativa, amb els estudis/anàlisis oportuns i arbitrar les mesures i indicadors per a la seua correcció i/o seguiment.  
4. El PMUS ha d'atendre les consideracions assenyalades pel Servei de Planificació (Subdirecció General de Mobilitat) en el seu informe de 24 de maig de 2021, relatives a les vies de caràcter supramunicipal que discorren pel terme, i cal corregir i completar el PMUS amb les indicacions de l'informe. Comptar amb una xarxa de transport públic entre municipis requereix aprovació del Servei de Transport.  
  
5. S'atendran els requeriments recollits en l'informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge de data 6 de maig de 2020 incorporant un capítol dedicat a la infraestructura verda amb els continguts que s'indiquen en aquest informe.  
6. Els projectes/plans que desenvolupen les actuacions del PMUS i que estiguen situats en àmbits afectats pel risc d'inundabilitat que puguen suposar una alteració morfològica de la rasant en més de 30 centímetres han de requerir informe del Servei d'Ordenació del Territori, competent en matèria d'inundabilitat, ateses les consideracions realitzades en el seu informe rebut amb data 8 de juliol de 2021.  
  
7. El PMUS recollirà i representarà gràficament les vies pecuàries al terme municipal tenint en consideració el que s'indica en l'informe de 7 de juny de 2021, de la Secció Forestal.  
8. En la redacció definitiva del PMUS de Picanya es concretaran els aspectes següents:   
8.1. Incorporar indicadors per al seguiment mediambiental del PMUS. En particular, incorporar metodologia i càlcul de la petjada de carboni derivada del model de mobilitat proposat i els indicadors de seguiment de caràcter mediambiental que s'estimen adequats.  
8.2. Incorporar procediment per al seguiment de la contaminació acústica derivada del model de mobilitat proposat i l'indicador corresponent del nivell sonor extern.  
8.3. Completar la proposta d'indicadors de seguiment amb els valors inicials i els valors objectius a aconseguir (valors numèrics, no sols previsió d'increment o reducció).  
Tal com estableix l'article 51.7 de la LOTUP, l'informe ambiental i territorial estratègic perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera procedit a l'aprovació del Pla de mobilitat urbana sostenible de Picanya en el termini màxim de quatre anys des de la publicació. En aquest cas, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada de la proposta.  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic a què es refereix l'article 51.2.b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que es disposa en l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat a l'efecte d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
A la vista de tot el que antecedeix, la Comissió d'Avaluació Ambiental acorda: emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla de mobilitat urbana sostenible de Picanya, per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en l'informe esmentat.  
  
Notificar als interessats que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no és possible cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que estimen pertinents en el seu dret.  
Cosa que li notifique perquè en prenga coneixement i als efectes oportuns.  
Cosa que se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se'n deriven, tal com autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
València, 27 de juliol de 2021.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas»  
  
València, 26 d'octubre de 2023.- El director general d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental: Miguel Ángel Ivorra Devesa.