Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 1779, del 11-05-1992 (1992/824754)

ACORD de 16 de març de 1992 del Govern Valencià, pel qual s'autoritza l'Institut Valencià d'Habitatge, SA, per a la constitució d'una societat d'economia mixta denominada Gestió del Sòl d'Alacant, SA, en anagrama GSA, SA .
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   1779

Data del DOGV
:   11-05-1992

Secció del DOGV
:   ALTRES DISPOSICIONS

Número del document
:   1992/824754


Data del document
:   16-03-1992

Organisme emissor
:   Conselleria d'Obres Públiques,Urbanisme i Transports

Tipus de document
:   Acord

Acord de 16 de març de 1992, del Govern valencià, pel qual s'autoritza l'Institut Valencià d'Habitatge, Societat Anònima per a la constitució d'una societat d'economia mixta denominada Gestió del Sòl d'Alacant, Societat Anònima, en anagrama GSA, SA.  
El Govern valencià, en la reunió del dia 16 de març de 1992, adoptà l'acord següent:  
A petició del Consell d?Administració de l?Institut Valencià d'Habitatge, SA, de 27 de febrer de 1992, es trameté a la junta general d'accionistes la proposta de constitució d'una societat de caràcter mixt, com a societat anònima, d'acord amb els estatuts socials aportats, juntament amb l?empresa Compañía Levantina de Edificaciones y Obras Públicas, SA (CLEOP, SA) cotitular junt amb l?IVH SA de la quasi totalitat dels terrenys que integren el PAU 2 d'Alacant, i si escau, de l'Ajuntament d'Alacant, per a urbanitzar i preparar el sòl del PAU, número 2, d'Alacant i adjudicar posteriorment les obres d'execució en règim de lliure concurrència, sense que en cap cas l?esmentada societat puga executar-les directament.  
Per tot això, el Govern valencià  
ACORDA:  
Primer  
Autoritzar la constitució, mitjançant l'Institut Valencià d'Habitatge, SA, d'una societat d'economia mixta, com a societat anònima, amb la denominació Gestió del Sòl d'Alacant SA, en anagrama GSA, SA, depenent de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, per a urbanitzar i preparar el sòl del PAU número 2, d'Alacant, i adjudicar les obres d'execució en règim de lliure concurrència sense que, en cap cas, aquesta societat puga executar-les directament. L?Institut Valencià d'Habitatge, SA, participarà, en el capital social de la GSA, SA, amb el 51% i CLEOP SA cotitular amb l'IVH SA de la quasi totalitat dels terrenys que integren el PAU-2 d'Alacant i, si escau, l?Ajuntament d'Alacant que hi participaran en la resta del capital. La societat es regirà pels estatuts socials proposats, pel Consell d?Administració, incorporats com a annex a aquest acord.  
Segon  
Constituir-se, a l'empara de l'article 99 de la Llei de Societats Anònimes vigent, com a junta general universal d'accionistes de l'Institut Valencià d'Habitatge, SA, per a aprovar la proposta del Consell d?Administració de l'Institut Valencià d'Habitatge, SA, del 27 de febrer de 1992, de constitució d'una societat de caràcter mixt, amb forma d'anònima, d'acord amb els estatuts socials aportats, per a urbanitzar i per a preparar el sòl del PAU-2 d'Alacant, juntament amb l'empresa CLEOP SA cotitular junt amb l'IVH SA de la quasi totalitat dels terrenys que integren el PAU-2 d'Alacant i, si escau, de l?Ajuntament d'Alacant, al temps que accepta com a ordre del dia de la sessió el punt únic següent:  
«Constitució d'una societat d?economia mixta en forma d'anònima amb una participació de l?Institut Valencià d'Habitatge en el seu capital social del 51%.  
Com que es tracta d'una societat pública de la Generalitat Valenciana, i aquesta n'és l?únic soci, i com que s'hi troben presents tots els accionistes de la societat, aquests acorden per unanimitat donar caràcter de junta general Universal a aquesta sessió.»  
Després de la deliberació dels assumptes de l'ordre del dia i sense haver-se sol·licitat constatació de cap de les intervencions dels assistents, el Govern valencià, després del debat escaient, com a junta general universal, ratifica els acords adoptats en el punt primer de l?ordre del dia del Consell d?Administració de l?IVH SA, del 27 de febrer de 1992 i  
ACORDA  
Primer  
Aprovar la constitució d'una societat d'economia mixta, denominada Gestió del Sòl d'Alacant SA, en anagrama GSA, SA, per a urbanitzar i per a preparar el sòl del PAU, número 2, d'Alacant i adjudicar posteriorment les obres d'execució en règim de lliure concurrència, sense que, en cap cas, aquesta societat puga executar-les directament. L?lnstitut Valencià d'Habitatge SA participarà, en el capital social de la GSA, SA, amb el 51% i CLEOP SA cotitular amb l?IVH SA de la quasi totalitat dels terrenys que integren el PAU-2 d'Alacant, i si escau, l'Ajuntament d'Alacant, hi participaran amb la resta del capital.  
Segon  
Oferir a l?Ajuntament d'Alacant la participació en l'òrgan d'administració de l'empresa mixta GSA, SA, fins i tot en el supòsit que no subscriga capital social.  
Tercer  
Aprovar els estatuts, proposats pel Consell d?Administració, de 27 de febrer de 1992, en el punt primer de l'ordre del dia, que regiran l'esmentada societat anònima d'economia mixta. Aquests estatuts s'adjunten a aquest Acord i en formen part.  
Quart  
Autoritzar el president del Consell d?Administració per a l?execució dels punts anteriors. Amb aquesta finalitat, atorga les escriptures corresponents i les correccions necessàries fins a aconseguir la inscripció de la societat en el registre mercantil.  
Cinquè  
Autoritzar el secretari del Consell d?Administració perquè certifique el contingut de l'acta d?aquesta junta universal d'accionistes i els acords que s'hi han pres.  
Aquests acords es transcriuen literalment.  
Com que no s'han debatut més assumptes que els assignats en l?ordre del dia, s'aprova aquesta acta de la junta general Universal de l?Institut Valencià d'Habitatge SA.  
Aquest acord es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
València, 16 de març de 1992.  
El Conseller Secretari del Govern valencià,   
EMERIT BONO I MARTINEZ  
Estatuts de la societat mercantil d?economia mixta, Gestió del Sòl d'Alacant, SA  
TITOL I  
Denominació, objecte, durada i domicili  
Article primer. Denominació  
Amb la denominació de Gestió del Sòl d'Alacant, SA (anagrama, GSASA), es constitueix una societat mercantil de forma anònima i nacionalitat espanyola, empresa pública depenent de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, que es regirà per aquests estatuts i, en allò que no s'hi preveja, per la Llei de Societats Anònimes de 22 de desembre de 1989.  
Article segon. Objecte social  
L?objecte social serà l'acompliment d'algun o alguns dels fins que tot seguit s?especifiquen, en l?àmbit del Programa d?Actuació Urbanística núm. 2 del pla general d'ordenació urbana de la ciutat d'Alacant i possibles zones confrontants:  
a) Estudis urbanístics, incloent-hi la redacció de plans i de programes d'ordenació, projectes d'urbanització i la iniciativa per a la seua tramitació i aprovació.  
b) Activitat urbanitzadora, que pot abastar tant la promoció pròpia, la promoció de la preparació de sòl i renovació o remodelatge urbans, com la de realització d'obres d'infrastructura urbana i dotació de serveis, per a l?execució dels plans i programes d'ordenació.  
c) Gestió i explotació d'obres i serveis resultants de la urbanització, en el cas d?obtenir la concessió corresponent, segons les normes aplicables en cada cas.  
d) Adquirir, transmetre, constituir, modificar i extingir tota mena de drets sobre béns mobles o immobles que autoritze l?ordenament jurídic, per la millor consecució de la urbanització, edificació i aprofitament de l'àrea d'actuació.  
e) Signar convenis amb els organismes competents, que hagen de coadjuvar, per raó de la seua competència, al millor èxit de la gestió.  
f) Alienar, fins i tot de bestreta, les parcel·les que donaran lloc als solars que resulten de l?ordenació, en els termes més convenients per assegurar-ne l?edificació en els terminis previstos.  
g) Exercitar la gestió dels serveis implantats, fins que siguen formalment assumits per la corporació local o l?organisme competent.  
L?execució de les obres, l'adjudicarà la societat en règim de lliure concurrència, sense que, en cap cas, puga aquesta societat executar-les directament.  
Article tercer. Durada  
La societat tindrà la durada necessària per a l'acompliment de la finalitat d'aquella, amb un termini màxim de deu anys des de la inscripció de la societat en el registre mercantil, i començarà les operacions des del moment de l?esmentada inscripció.  
Article quart. Domicili social  
La societat té el domicili social a València, al carrer de Sant Vicent, núm. 16. El Consell d?Administració podrà traslladar el domicili social dins del mateix municipi, sense consulta prèvia amb la junta general; també pot establir, suprimir o traslladar sucursals, agències, delegacions i representacions o establiments mercantils o comercials de qualsevol classe.  
TITOL II  
Capital social i accions  
Article cinquè. Capital social  
El capital social es fixa en la xifra de dos-cents milions de pessetes (113.556.496), totalment subscrit i desemborsat al vint-i-cinc per cent (25%) del valor nominal de cada acció, és a dit, cinquanta milions de pessetes. El desemborsament del setanta-cinc per cent (75%) restant es farà mitjançant aportacions dineràries en el termini de divuit mesos comptadors des de l'atorgament de l'escriptura pública fundacional; cada sis mesos s'exigiran els dividends passius.  
Article sisè. Nombre d'accions, valor nominal i classes  
El capital social de dos-cents milions de pessetes estarà representat per dos mil accions nominatives de cent mil pessetes cada una, representades per títols múltiples.  
Les accions seran de dues classes:  
Classe A. Comprèn els números de l?1 al 1.020, tots dos inclosos, representatius de cent dos milions de pessetes de capital social, sobre les quals l'Institut Valencià d'Habitatge, SA, la Generalitat Valenciana o qui aquesta designe, tindran un dret de subscripció preferent, en cas d'ampliació de capital, i d'adquisició preferent, en cas de transmissió.  
Classe B. Comprèn els números 1.021 al 2.000, tots dos inclosos, representatius de noranta-vuit milions de pessetes de capital social.  
En tot moment, fins i tot quan es produesquen increments o disminucions en el capital social, el nombre d'accions de la classe A serà sempre superior, si més no en una acció, al de les accions de la classe B, per la qual cosa la participació en el capital social de les persones o ens distints a l'Institut Valencià d'Habitatge, SA, serà sempre inferior al 50% d'aquest capital.  
Article setè. El Llibre de registre d'accions nominatives  
Els tìtols representatius de les accions nominatives s'estendran en llibres talonaris i contindran els requisits exigits per l'article 53 de la Llei de Societats Anònimes. A banda d'aixà, la societat portarà un llibre de registre d'accions nominatives on s'inscriuran les successives transferències de les accions, amb expressió del nom, cognoms, raó o denominació social; si n'hi haguera, nacionalitat i domicili dels successius titulars, i també la constitució de drets reals i d'altres gravàmens sobre aquelles.  
La societat només considerarà accionista a qui es trobe inscrit en el dit llibre.   
Qualsevol accionista que ho demane podrà examinar el llibre de registre d'accions nominatives.  
La societat només podrà rectificar les inscripcions que considere falses o inexactes quan n'haja notificat als interessats la intenció de procedir d'aquella manera i aquests no hagen manifestat la seua oposició durant els trenta dies següents al de la notificació.  
Mentre que no hagen estat impressos i lliurats els títols de les accions nominatives, l'accionista té el dret d'obtenir un certificat de les inscrites a nom seu.  
Article vuitè. Transmissió inter vivos  
La transmissió de les accions de la classe B s'ajustarà a les regles següents:  
L?accionista que pretenga transmetre inter vivos les seues accions ho haurà de comunicar amb un escrit adreçat al president del Consell d?Administració, on indicarà la identificació de l'adquirent projectat, el nombre d'accions que vol transmetre, el preu o valor de la transmissió i les seues condicions fonamentals.  
El president o, si s'escau, el secretari comunicarà l'oferta a tots els accionistes (classe A i classe B), en els 15 dies següents seguidors a la recepció de la comunicació, els quals podran optar a la compra en els 30 dies següents al de la notificació, i si eren més d'un els que volen adquirir les accions, es distribuirà entre ells a prorrata de les respectives quotes de participació en el capital social.  
Transcorregut aquest darrer termini, el soci estarà lliure per transmetre les seues accions en la manera en què ho considere convenient.  
Per a l?exercici de la fadiga de dret que es concedeix, el preu de venda, en cas de discrepància, serà fixat per un auditor de comptes de la societat i, si no en tingués, pel que designe el registre mercantil o, en defecte seu, el jutge.  
Serà nul·la la transmissió d?accions que no se subjecte al que disposa aquest article.  
Article novè. Transmissió mortis causa  
En el cas de mort o liquidació dels titulars de les accions de la classe B, hom s'ajustarà al que disposa l'article 64 del text refós de la Llei de Societats Anònimes i l'article anterior, pel que fa a legitimació per a l'adquisició, formalitats i terminis, i sistemes de valoració.  
Article deu. Dret de subscripció preferent i dret d'usdefruit  
En cas d'augment de capital, si cap soci o accionista titular de les accions de classe B tractava d'alienar el dret de subscripció preferent, s'aplicaria el que disposa l'article 8 d'aquests estatuts, amb les modificacions següents: el termini per posar-ho en coneixement del president del Consell d?Administració, o si s'escau, del secretari, serà de vuit dies comptadors des del dia que es puga exercitar. El termini per a comunicar l'oferta de venda als accionistes serà de set dies. El termini per a l'exercici del dret de preferència dels accionistes serà de 10 dies.  
D'igual manera, s'aplicarà la fadiga de dret que es considera en l'article 8 en el supòsit de constitució de drets d'usdefruit sobre les accions de la classe B.  
Article onze. Adquisició d'accions per procediments judicials o administratius  
L?adquisició d'accions per persona que no siga accionista com a efecte o conseqüència d'un procediment d'execució judicial o administratiu restarà sotmesa a aquestes regles:  
a) Quan el qui en resulte adquirent demane la inscripció en el llibre de registre de les accions així obtingudes, abans de procedir a aquesta inscripció, el Consell d?Administració ho comunicarà per escrit a la resta d'accionistes en el termini de deu dies comptadors des d'aquell en què la sol·licitud haja estat realitzada.  
b) Els socis que hagen rebut aquesta comunicació podran manifestar el desig d'exercir el seu dret d'adquisició preferent dins dels quinze dies següents a aquell en què reberen la comunicació.  
c) En aquest cas, podran exercir el dret d'adquisició preferent els accionistes o la societat en la forma anteriorment exposada, i s'hi podrà aplicar, pel que fa al preu d'adquisició, allò que s'ha exposat anteriorment, per oferir a qui adquirí les accions pel procediment executiu el valor real d'aquestes.  
Article dotze. Drets mínims de l'accionista  
Cada acció concedeix al seu titular la condició de soci i li atribueix com a mínim els drets reconeguts a l'article 48 de la Llei de Societats Anònimes i en aquests estatuts.  
TITOL III   
Organs de la societat  
Article tretze. Norma general  
Els òrgans de la societat són la junta general d?accionistes i el Consell d?Administració.  
El govern i l'administració de la societat correspondrà a la junta general d'accionistes i al seu Consell d?administració, sense perjudici de les delegacions, comissions i apoderaments que aquest puga atorgar segons el que estableix la llei i aquests estatuts.  
CAPITOL I   
De la junta general d?accionistes  
Article catorze. Junta general  
Els accionistes constituïts vàlidament en junta general, convocada com cal, decidiran per majoria, en els assumptes propis de competència de la junta. Tots els socis, fins i tot els dissidents i els no assistents, estan sotmesos als acords de la junta general, tret dels els drets de separació i impugnació reconeguts per la llei.  
Article quinze. Classes de juntes  
Les juntes generals podran ser ordinàries o extraordinàries i han de ser convocades pel Consell d?Administració de, la societat.  
Article setze. Junta ordinària  
La junta general ordinària, prèviament convocada amb aquest efecte, es reunirà necessàriament en els sis primers mesos de cada exercici per censurar la gestió social; aprovar, si escau, els comptes de l?exercici anterior, i resoldre sobre l'aplicació del resultat.  
Article disset. Junta extraordinària  
Cada junta que no siga prevista en l'article anterior es considerarà junta general extraordinària.  
Article divuit. Convocatòria de la junta  
1. La junta general ordinària ha de ser convocada mitjançant anunci publicat al Butlletí Oficial del Registre Mercantil i en un dels diaris de major circulació en la província del domicili social, si més no, quinze dies abans de la data fixada perquè aquesta tinga lloc.  
2. L?anunci expressarà la data de la reunió en primera convocatòria i tots els afers que s'hi hagen de tractar.  
Article dinou. Segona convocatòria  
1. En l'anunci a què es refereix l'article anterior podrà fer-se constar també la data en què, si fóra procedent, s'haguera de reunir la junta en segona convocatòria.  
2. Entre la primera i la segona reunió ha de transcórrer, si més no, un període de vint-i-quatre hores.  
3. Si la junta general convocada com cal no tinguera lloc en primera convocatòria ni s'hagués previst en l'anunci la data de la segona, caldrà que s'anuncie amb els mateixos requisits de publicitat que la primera, en els quinze dies següents a la data de la junta no feta i amb vuit dies d'antelació a la data de la reunió.,  
Article vint. Junta universal  
No obstant el que disposen els articles anteriors, la junta es considerarà convocada i quedarà vàlidament constituïda per tractar qualsevol afer quan hi haja present o representat tot el capital social i els assistents accepten per unanimitat que aquesta es faça.  
Article vint-i-u. Facultat i obligació de convocació  
1. El Consell dadministració podrà convocar la junta general extraordinària d'accionistes quan ho considere convenient per als interessos socials.  
2. També l'ha de convocar quan ho demanen socis que, pel cap baix, siguen titulars d?un 5 per 100 del capital social, i en la sol·licitud han d'expressar els afers que s'hi hagen de tractar. En aquest cas, s'ha de fer la convocació perquè la junta s'aplegue en els trenta dies següents a la data en què s'havia requerit notarialment el Consell d?Administració per convocar-la.  
3. El Consell d?Administració confeccionarà l'ordre del dia, on seran inclosos necessàriament els afers que hagueren estat objecte de sol·licitud.  
Article vint-i-dos. Convocatòria judicial  
1. Si la junta general ordinària no fóra convocada en el termini legal, ho podrà ser, a petició de qualssevol dels socis i amb audiència del Consell d?Administració, pel jutge de Primera Instància corresponent al domicili social d'aquesta, el qual designarà també la persona que ha de presidir-la.  
2. Aquesta mateixa convocatòria s'haurà de fer, respecte de la junta general extraordinària, quan ho sol·licite el nombre de socis a què es refereix l'article anterior.   
Article vint-i-tres. Constitució de la junta  
La junta general d?accionistes quedarà constituïda vàlidament en primera convocatòria quan els accionistes presents o representats posseesquen, almenys, el 25 per cent del capital subscrit.  
En segona convocatòria serà vàlida la constitució de la junta qualsevol que siga el capital que hi concórrega.  
Els acords que adopte la junta general requeriran, perquè siguen vàlids, el vot favorable de la majoria absoluta dels accionistes presents o representats.  
Article vint-i-quatre. Constitució. Supòsits especials  
1. Perquè la junta general ordinària o extraordinària puga acordar vàlidament l?emissió d'obligacions, l'augment o la reducció del capital, la transformació, fusió o escissió de la societat i, en general, qualsevol modificació dels estatuts socials, caldrà, en primera convocatòria, la concurrència d'accionistes presents o representats que posseesquen, si més no, el cinquanta per cent (50%) del capital subscrit.  
2. En segona convocatòria serà suficient la concurrència del vint-i-cinc per cent (25%) del dit capital.  
Quan concórreguen accionistes que representen menys del cinquanta per cent (50%) del capital subscrit, els acords a què es refereix l'apartat anterior només podran adoptar-se vàlidament amb el vot favorable dels dos terços del capital present o representat de la junta.   
Article vint-i-cinc. Assistència i vot en la junta general  
Podran assistir i votar a la junta general tots els accionistes que tinguen adequadament inscrites les seues accions en el llibre de registre d'accions nominatives amb cine dies d'antelació al dia en, què s'haja de fer la junta.  
Els membres del Consell d?Administració han d'assistir a la junta general. Així mateix podran assistir-hi el gerent, com a apoderat general en virtut de l'article 42 d'aquests estatuts, els consellers delegats i tècnics de la societat.  
El president de la junta general podrà autoritzar l'assistència de qualsevol altra persona que considere convenient. La junta, això no obstant, podrà revocar aquesta autorització.  
Article vint-i-sis. Presidència de la junta  
La junta general serà presidida pel president del Consell Administració, i si aquest hi mancava, pel conseller triat en cada cas pels socis assistents a la reunió.  
El president estarà assistit pel secretari del Consell d?Administració i, si aquest hi mancava, pel conseller designat pels accionistes assistents a la junta general.  
Al començament de la junta i abans d'entrar en l?ordre del dia es formarà la llista dels assistents, i s'expressarà el caràcter o la representació de cada un d'ells i el nombre d'accions pròpies o alienes amb què hi concorren. Al final de la llista es concretarà i es determinarà el nombre d?accionistes presents o representats i l?import del capital del qual siguen titulars, i s'esmentarà, si escau, el que correspon a les accions amb dret de vot.  
Article vint-i-set. Lloc i temps de reunió  
Les juntes generals tindran lloc en la localitat on la societat tinga el domicili el dia assenyalat en la convocatòria. Les sessions es podran prorrogar un dia o més dies naturals consecutius. Qualsevol que siga el nombre de les sessions amb què es faça la junta, aquesta es considerarà única i s'estendrà una sola acta per a totes les sessions.  
Article vint-i-vuit. Dret d'informació  
1. Els accionistes podran sol·licitar per escrit, abans de la reunió de la junta, o verbalment durant aquesta, els informes o aclariments que consideren necessaris sobre els afers compresos en l?ordre del dia. El Consell d?Administració està obligat a proporcionar-los-els, llevat dels casos que, a judici del president, la publicitat de les dades perjudique els interessos socials.  
2. Aquesta excepció no serà escaient quan, a la sol·licitud, hi donen suport accionistes que representen, si més no, la quarta part del capital.  
Article vint-i-nou. Acta de la junta general  
1. L?acta de la junta, que ha de complir els requisits de l'article 97 del reglament del registre mercantil i podrà ser aprovada per qualssevol d'aquests procediments:  
a) Per la mateixa junta, tot seguit que aquesta s'haja fet.  
b) En defecte de l'aprovació anterior, en el termini de quinze dies, pel president i dos interventors, un en representació de la majoria, i, l'altre, de la minoria.  
2. L?acta aprovada per qualssevol de les formes indicades tindrà força executiva des del moment de l'aprovació.  
3. Les actes es conservaran en un llibre apropiat i legalitzat com cal.  
4. Les actes, una volta aprovades, les firmarà el secretari de l?òrgan o de la sessió, amb el vist-i-plau de qui hi haguera fet de president.  
5. Els administradors podran requerir la presència de notari perquè estenga acta de la junta i estaran obligats a fer-ho sempre que, amb cinc dies d'antelació al previst perquè la junta es faça, ho demanen accionistes que representen, almenys, l?u per cent del capital social.  
L?acta notarial es considerarà acta de la junta.  
1 La llista d'assistents a què es refereix l'article 26 s'adjuntarà a l'acta firmada pel secretari amb el vist-i-plau del president.  
CAPITOL II   
Del Consell d?Administració  
Article trenta. Nombre de membres i forma de designació  
L?administració i representació de la societat correspon al Consell d?Administració, que l'integraran tres membres com a mínim i nou com a màxim, designats per la junta general en la forma prevista en l'article 137 de la Llei de Societats Anònimes.  
Per al seu nomenament no els caldrà ser accionistes.  
Article trenta-u. President i vice-president del Consell d?Administració  
El Consell d?Administració designarà, d'entre els seus membres, un president i un vice-president; aquest darrer substitueix el president en cas de vacant temporal, absència, malaltia, incompatibilitat o qualsevol altra mena d'impediment.  
Si aquest també hi mancava, n'exerciria les funcions el conseller més antic o el de més edat, per aquest ordre.  
Article trenta-dos. Facultats del president  
Correspon al president del Consell d?Administració:  
a) Representar la societat, tant en judici com fora d'ell, en l?execució dels acords del Consell d?Administració.  
b) Inspeccionar tots els serveis de la societat i vigilar el desplegament de l'activitat social.  
c) Vetlar pel compliment dels estatuts socials.  
d) Convocar i presidir el Consell d?Administració; fixar-ne l?ordre del dia i proposar directrius d'actuació; dirigir-ne les deliberacions; decidir els empats amb el vot de qualitat, i vetlar per l?execució dels acords adoptats.  
e) Proposar al Consell la creació i la dissolució de tots els òrgans que siguen necessaris per la consecució dels fins socials, i també el nomenament, la remoció i les atribucions dels alts càrrecs de la societat.  
f) Visar els certificats que expedesca el secretari i firmar amb aquest les actes de les reunions.  
g) Exercir les facultats que el mateix Consell d?Administració li delegue, d'acord amb el que disposa l'article 141 de la Llei de Societats Anònimes.  
Article trenta-tres. Secretari del Consell d?Administració  
El Consell designarà, d'entre els seus membres, un secretari.  
En els casos de vacant, absència, malaltia, incompatibilitat o impossibilitat de qualsevol classe, el secretari, el substituirà el conseller de menor edat, que serà vice-secretari.  
Article trenta-quatre. Funcionament del Consell d?administració  
El Consell regularà el funcionament propi, acceptarà la dimissió dels consellers i, si s'esdevé el fet de produir-se vacants durant el termini per al qual van ser nomenats els administradors, designarà, d?entre els accionistes, les persones que hagen d?ocupar-les fins que s'aplegue la primera junta general.  
Els acords del Consell s'arreplegaran en una acta el contingut de la qual s'ajustarà al que disposa l'article 97 del reglament del registre mercantil. Aquesta pot ser aprovada al final de la reunió o en la següent, o bé dins del termini de quinze dies, pel president i els interventors.  
Article trenta-cinc. Durada del càrrec  
La durada del càrrec de conseller serà de cinc anys. Podran ser reelegits una volta o més per períodes d'igual durada.  
Article trenta-sis. Retribució del Consell  
La retribució dels consellers serà de 25.000 pessetes per cada sessió a què assistesquen, actualitzades anualment per l'aplicació de la variació experimentada per l'Index de Preus al Consum, publicat per l'Institut Nacional d?Estadística o organisme que el substituesca. Així mateix se'ls retribuirà en concepte d'indemnització per les despeses de desplaçament, manutenció i estatge, generades i justificades com cal, per raó de les reunions del Consell d?Administració.  
Article trenta-set. Reunió del Consell d?Administració  
El Consell d?Administració es reunirà com a mínim una volta al trimestre i sempre que es considere necessari, a proposta del president o d'una quarta part dels que en són membres. El Consell quedarà constituït vàlidament quan concórreguen a la reunió, presents o representats per un altre conseller, la meitat més un dels seus membres. La representació es conferirà mitjançant carta dirigida al president.  
Article trenta-vuit. Acords del Consell  
Ets acords s'adoptaran per majoria absoluta dels consellers concurrents a la reunió, tret del cas que preveu l'article 41 d'aquests estatuts, i es decidirà, en cas d'empat, amb el vot de qualitat del president del Consell.  
Article trenta-nou. Lletrat assessor  
El Consell d?Administració designarà un lletrat assessor, que ha de complir els requisits establerts per la legislació vigent, perquè faça les funcions què s'hi preveuen, en el cas que en la societat concórreguen els requisits legals que així ho exigesquen.  
Article quaranta. Facultats del Consell  
El Consell d?Administració tindrà respecte a l'administració de la societat les facultats i els deures que els atribueix la legislació vigent i, en especial, les següents, les quals tenen un caràcter merament anunciadors i no mai limitatiu:  
A) Les expressades en aquests estatuts.  
B) Realitzar les convocacions de les juntes generals.  
C) Interpretar i executar els acords de les juntes generals, i atorgar, si s?escau, les escriptures públiques i altres documents que siguen necessaris o convenients.  
D) Organitzar, dirigir o inspeccionar la marxa i serveis de la societat.  
E) Nomenar i separar el director o directors gerents per a tots i cada un dels negocis que s'exploten.  
F) Nomenar el personal, formar plantilles i determinar els deures, les atribucions, les fiances, els sous, les gratificacions, i tot allò que faça referència a la Seguretat Social i a qualsevol mena d'assegurança que considere pertinents.   
G) Representar la societat en judici i fora d'ell en tots els afers relatius al gir o tràfic de l?empresa que constituesca el seu objectiu.  
Aquesta representació comprèn, entre altres, les facultats que tot seguit s?expressen amb caràcter enunciatiu:  
a) Celebrar tots els actes i signar els contractes necessaris o convenients per a la realització de l?objecte social, fins i tot, els que es relacionen amb l'adquisició i l'alienament de béns mobles i immobles, compresos la maquinària, vehicles, automòbils de tota mena, mercaderies, estris, instal·lacions i existències; constituir, modificar, extingir i cancel·lar hipoteques mobiliàries o immobiliàries, penyores ordinàries o sense desplaçament, contractes d'obres o d?empresa, arrendaments de coses, transport, treball; fer declaracions d'obra nova; intervenir com a cedent o cessionari dels traspassos de locals de negoci.  
b) Disposar dels fons o diners de la societat que siguen a les caixes.  
c) Lliurar, acceptar, avalar, endossar, protestar, descomptar, renovar, intervenir, cobrar i pagar lletres de canvi, tant comercials com financeres, talons i xecs.  
d),Sol·licitar, obrir, continuar, renovar o prorrogar, fiançar, liquidar i tancar comptes d'estalvi, corrents o de crèdit, tant personals com amb garantia hipotecària o pignoratícia; disposar-ne mitjançant transferències, xecs, talons o lletres de canvi, donant o negant-ne la conformitat als extractes de comptes de bancs, fins i tot el d'Espanya, caixes d'estalvi i cooperatives de crèdit, tant en les oficines principals com en les sucursals i agències. I fer tot allò que la legislació i les pràctiques bancàries permeten.  
e) Manllevar diners; prestar garanties personals en favor d'altri; cobrar crèdits i pagar deutes; transferir crèdits no endossables; llogar en qualsevol establiment caixes de seguretat, abonar-ne el lloguer, obrir-les quan ho considere convenient, dipositar-hi títols, valors i qualssevol altres objectes mobles adequats, retirar-los en tot o en part i rescindir el lloguer; obrir, renovar, modificar o extingir crèdits documentaris.  
f) Constituir, modificar, retirar i cancel·lar dipòsits en metàl·lic, mercaderies, efectes públics i valors industrials o mercantils de qualsevol classe.  
g) Reclamar, percebre i cobrar, judicialment o extrajudicialment, les quantitats que es deguen o corresponguen a la societat, per qualsevol concepte, tant se val que es tracte d?oficines, centres i dependències de l?Estat, comunitats autònomes, les provincials i els municipis o de qualsevol entitat pública i privada i, en general, de tota mena de persones naturals o jurídiques, i que, a fi d'això, practique liquidacions, accepte o impugne saldos i subscriga tots els rebuts, resguards, lliuraments i cartes de pagament que calga per als fins expressats.  
h) Constituir, modificar o extingir fiances, avals hipoteques, penyores, anticresis en garantia de tota mena d?obligacions sempre que tinga relació directa o indirecta amb l?objecte social.  
i) Celebrar actes de conciliació, interposar recursos d'alçada o de reposició i qualsevol altre acte abans del procés.  
j) Comparèixer com a actor, demandat, tercera persona, coadjuvant o en qualsevol altre concepte, davant jutjats, magistratures o tribunals de qualsevol classe, grau o jurisdicció, siguen civils, criminals, arbitrals, laborals o de treball, polítics o constitucionals, contenciosos administratius, administratius, econòmico-administratius o d'altres; comparèixer davant l'Administració central, provincial, municipal, capítols insulars, entitats locals menors, comunitats autònomes, entitats estatals autònomes i les dependències de qualssevol de les anteriors i davant instituts o òrgans de mediació i conciliació. En tots aquests casos, presentar escrits, formular demandes o exercir tota mena d?accions en defensa de qualsevol pretensió, oposant s?hi i seguint el procediment o expedient fins que es resolga el judici amb tots els tràmits fins a l?execució de la sentència. Apel·lar i interposar la resta de recursos ordinaris i extraordinaris.  
k) Renunciar a drets i reconèixer-ne. Transigir, avenir-se al plet principal o als recursos interposats o desistir.  
l) Promoure, continuar i tancar processos de suspensió de pagaments, fallides, quitació i esperes, concursos.  
ll) Instar embargaments, segrestaments, dipósits, anotacions preventives, inscripcions o d'altres mesures de seguretat, conservació i l?extinció d'aquests.  
m) Instar actes notarials i contestar requeriments i també expedients de domini i autoritzacions judicials i altres actes de jurisdicció voluntària.   
Article quaranta-u. Conseller delegat. Comissió executiva  
L?administració i direcció efectiva de la societat hom la podrà encomanar a una comissió executiva o a un o més d'un consellers delegats, nomenats pel Consell d?Administració entre els seus membres, als quals correspondrà, per delegació, la totalitat o part de les facultats que, tot i ser competència del dit Consell i delegables, els les designe aquest mateix òrgan en fer el nomenament. L?acord de delegació ha d?expressar, a més, si aquesta es fa, de quina manera i amb quina extensió el poder de representació es delega, i també com seria el règim d'actuació en el supòsit que foren diversos els consellers delegats.  
Tot això sense perjudici dels apoderaments que puga conferir el mateix Consell, per a la qual cosa fornirà als designats dels corresponents poders que han de ser inscrits al registre mercantil en els casos en què legalment siga preceptiu.  
La delegació permanent de les facultats del Consell en la comissió executiva o en un o diversos consellers delegats i, si s'escau, la designació dels consellers que hagen d'assumir aquests càrrecs, requeriran per a la seua validesa el vot favorable de les dues terceres parts dels membres components del Consell i no produirà cap efecte fins a la inscripció en el registre mercantil.  
El Consell d?Administració podrà revocar la delegació conferida als consellers delegats nomenats, i també als apoderaments atorgats.  
Article quaranta-dos. Apoderaments  
El Consell d?Administració podrà designar un o mes apoderats, amb facultats mancomunades o solidàries, segons els termes del seu nomenament, i amb la denominació de gerent, director, director general, -o qualsevol altra que considere convenient. Tindran les atribucions, la competència i les facultats que el mateix Consell els assenyale.  
Article quaranta-tres. Comissió executiva  
El Consell d?Administració, en el cas que nomenarà una comissió executiva, fixarà el nombre de membres i els consellers que en formen part, entre els quals estaran, necessàriament, el president i el secretari del Consell, els quals hi exerciran aquests càrrecs.  
TITOL IV   
Comptes anuals i aplicació del resultat  
Article quaranta-quatre. Exercici social  
L?exercici social començarà el dia u de gener i acabarà el trenta-u de desembre.  
Article quaranta-cinc. Comptes anuals  
El Consell d?Administració formularà en el termini màxim de tres mesos, comptadors des del tancament de l'exercici social, els comptes anuals, que comprenen el balanç, el compte de pèrdues i guanys i la memòria, l'informe de gestió i la proposta d'aplicació del resultat.  
Article quaranta-sis. Aprovació dels comptes anuals  
Els comptes anuals, els aprovarà la junta general d'accionistes, la qual resoldrà sobre l'aplicació del resultat de l'exercici d'acord amb el balanç aprovat i les disposicions legals en matèria de dotació a la reserva legal,  
Article quaranta-set. Dipòsit dels comptes anuals  
Els comptes anuals seran dipositats en el registre mercantil en la manera prevista als articles 218 i següents del text refós de la Llei de Societats Anònimes.  
Article quaranta-vuit. Fiscalització econòmica  
A més de l'auditoria de comptes prevista en el text refós de la Llei de Societats Anònimes, hom s'ajustarà al que disposa la Llei d'Hisenda Pública de la Generalitat Valenciana i tota altra normativa concordant de general aplicació, quan la composició de la societat ho exigirà.  
TITOL V  
Dissolució i liquidació de la societat  
Article quaranta-nou. Dissolució de la societat  
La dissolució de la societat tindrà lloc en els casos que preveu la llei.  
Un camí acordada la dissolució, la junta general d?Accionistes resoldrà detalladament sobre la forma de portar a efecte la liquidació, la divisió i el pagament de l?haver social conformement al que estableix la llei.  
No obstant això, a les concessions d'obra i serveis, se'ls aplicaran les regles sobre extinció contingudes en els respectius títols i en les normes que els regulen.  
Article cinquanta. Designació de liquidadors  
La designació dels liquidadors, sempre en nombre senar, correspondrà en tot cas a la junta general d'accionistes.