Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 8922, del 08-10-2020 (2020/7904)

RESOLUCIÓ de 22 de setembre de 2020, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 134-2017-AIA Montanejos.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8922

Data del DOGV
:   08-10-2020

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2020/7904


Data del document
:   22-09-2020

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica
    * Montanejos
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 22 de setembre de 2020, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 134-2017-AIA Montanejos. [2020/7904]  
De conformitat amb l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 134-2017-AIA Montanejos.  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 134-2017-AIA  
Títol: Recuperació per a ús agrícola de bancals incultes i construcció de pista d'accés  
Promotor: Ovidio Sandalinas Gil  
Òrgan substantiu: Ajuntament de Montanejos  
Localització: parcel·les 96,97,98 del polígon 7 de Montanejos (Castelló)  
  
Descripció del projecte  
1. Construcció de pista d'accés  
L'objecte del projecte és procedir a la recuperació de l'ús agrícola de parcel·les colonitzades per vegetació natural. Per a dotar d'accés a les parcel·les es construirà una pista forestal d'accés.  
  
La pista d'accés tindrà 331,60 metres lineals. L'esplanació necessària per a construir-la tindrà una amplària màxima de 4,23 metres. El pendent mitjà previst serà de 9,75 % i el pendent màxim de 14,9 % en una longitud de 60 metres. L'alçària màxima de talussos en terraplé serà de 0,71 m i d'1,50 m en desmunt. Els talussos seran de 3:2 i de 2:1 en desmunt, de 3:2 en terraplé en sòl trànsit i d'1:1 en roca.  
  
El ferm de la pista estarà format per material procedent de l'excavació degudament anivellat i compactat. Es formigonaran tant els primers 20 m de pista on existeix desnivell en el punt d'accés des de la CV-20 com els passos d'escolament previstos.  
La pista comptarà amb drenatge transversal del 2 %, cavallons de terra transversals a l'eix del camí per a dirigir els escolaments fora del ferm del camí i cuneta de 60 m de longitud amb desguàs a la carretera CV-20.  
Les obres de construcció de la pista començaran amb el replanteig de l'àmbit de l'esplanació, el desbrossament del terreny amb fitació d'arbres existents i eliminació de l'estrat arbustiu. A continuació es procedirà a l'excavació del terreny, formació de caixa i formació i perfilat de talussos.  
2. Recuperació de l'ús agrícola dels bancals  
En un primer lloc es procedirà al marcatge dels bancals, a l'eliminació de la coberta vegetal i la rasclada profunda del terreny. Es condicionaran els bancals existents perfilant el terreny i emplenant les depressions.  
La maçoneria seca que conforma els bancals es repararà per a evitar trencaments que afecten l'estabilitat del mur.  
Les parcel·les afectades per la rompuda tenen les superfícies següents:  
- Parcel·la 96: 2,1043 ha  
- Parcel·la 97: 0,1459 ha  
- Parcel·la 98: 1,0938 ha  
En aquestes parcel·les i segons els plans aportats, es procedirà a la rompuda de tres superfícies discontínues de 0,09 ha, 0,26 ha i 0,27 ha, que fauna superfície total rompuda de 0,62 ha. En aquesta superfície es plantaran oliveres amb marc de plantació 4x5, i fruiteres de secà amb marcs de plantació de 4x4 i 6x4.  
  
Tramitació administrativa  
1. Antecedents:  
a) El 4 de setembre de 2003 la Direcció General de Gestió del Medi Natural emet estimació d'impacte ambiental favorable al projecte de construcció d'alberg per a campament de turisme en les parcel·les 96,98 i 99 del polígon 7 de Montanejos (Expedient 143-2001-AIA).  
  
Segons ortofotos, l'actuació no ha sigut executada ni en les parcel·les coincidents amb el projecte actual ni en la parcel·la 99, no inclosa en l'actual projecte.  
b) El 25 de juliol de 2008 la Direcció Territorial de Medi Ambient de Castelló remet al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental projecte i estudi d'impacte ambiental del projecte d'obertura de pista forestal en les parcel·les 95,96,98,99 del terme municipal de Montanejos (Expedient 254-2008-AIA). L'expedient va ser caducat en data de 26 de novembre de 2009.  
En visita efectuada a la zona en data de 17 de juny de 2009 es va realitzar la següent descripció del terreny: es constata que la zona on pretén construir-se el camí es troba poc abans d'arribar a la zona d'aparcaments de la Font dels Banys. En direcció Montanejos-Arenós, se situaria en el marge esquerre de la carretera. S'accedeix a la zona per mitjà d'una xicoteta senda que s'obri en l'inici de la carretera.  
  
Aquest inici, per tractar-se del tall efectuat a la muntanya per a obrir la carretera, és d'elevat pendent. La resta del camí projectat seguiria les corbes de nivell.  
El terreny sembla que en alguns trams va ser bancals cultivats però en els terrenys que ens ocupa només hi ha alguns murs puntuals de pedra que contenen el terreny.  
L'arbratge pot tindre de 30 a 50 anys i es tracta de Pinus halepensis amb substrat arbustiu dispers de P. lentiscus, Juniperus oxycedrus i diferents classes de matoll.  
El pendent del terreny és elevat, sobre el 30 %.  
b) Inici de l'expedient 134-2017-AIA:  
El 6 d'octubre de 2017 té entrada en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental expedient procedent de l'Ajuntament de Montanejos en la seua qualitat d'òrgan substantiu.  
L'expedient inclou informe en matèria forestal del 4 d'abril de 2017.  
  
El Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental realitza anàlisi tècnica de l'expedient i conclou que falta l'informe dels òrgans competents en espais naturals protegits i patrimoni cultural i es determina necessari l'informe de compatibilitat urbanística, per això en data de 10 de novembre de 2017 es requereix a l'òrgan substantiu perquè esmene el tràmit de consultes.  
El 12 de febrer de 2019 té entrada en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental esmena de l'expedient procedent de l'Ajuntament de Montanejos. La documentació remesa va ser la següent:  
- Informe del 22 de febrer de 2018 del Servei de Medi Ambient de la Direcció Territorial de Castelló en el qual es fa referència a un informe emés per la Direcció del Parc de la Serra d'Espadà i informa sobre el terreny forestal afectat pel projecte.  
- Informe de 18 d'octubre de 2017, del Servei Territorial d'Obres Públiques.  
- Informe del 16 de març de 2016 del Servei Territorial d'Urbanisme  
- Informe tècnic de l'Ajuntament de Montanejos del 22 de febrer de 2017.  
- Memòria d'impacte patrimonial juntament amb la justificació de la sol·licitud de l'informe regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, del patrimoni cultural valencià.  
El 14 de febrer de 2019 té entrada en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental informe patrimonial.  
El 14 de juny de 2019 té entrada en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental informe (2n) de la Direcció General de Cultura i Patrimoni.  
  
  
Informació pública  
La informació pública es va iniciar mitjançant anunci en la seu electrònica de l'Ajuntament de Montanejos a partir del 6 de març de 2017.  
  
La publicació en butlletí oficial es va produir mitjançant inserció d'anunci en el Butlletí Oficial de la Província de Castelló del 16 de març de 2017.  
Segons providència d'Alcaldia del 18 de maig de 2017, durant el període d'informació pública no es van produir al·legacions.  
  
Afeccions legals. Informes sectorials  
El projecte afectarà sòl no urbanitzable domini públic d'afecció viària i sòl de protecció paisatgística, forestal i ecològica.  
El projecte es realitzarà en l'àmbit de sòl forestal inclòs en el Pla d'ordenació dels recursos naturals del Parc Natural de la Serra d'Espadà amb la zonificació d'àrees naturals i en l'àmbit dels espais protegits LIC Curs Alt del Riu Millars, i ZEPA Serra d'Espadà. Part de la transformació limita amb la via pecuària Vereda del Colladillo.  
  
Respecte a la compatibilitat urbanística i les legislacions sectorials d'aplicació derivades de la qualificació del sòl, s'han emés els següents informes:  
- El 22 de febrer de 2017 l'Ajuntament de Montanejos informa (síntesi) que els usos plantejats estan ressenyats en l'article 213 de la LOTUP.  
Quant a la compatibilitat urbanística, es considera que l'actuació és compatible amb el PGOU les actuacions afecten sòl no urbanitzable amb protecció forestal, parc natural protegit, sòl no urbanitzable amb protecció d'infraestructures pública (afecció a carretera CV-20), SNU d'Especial Protecció de Vies pecuàries (via pecuària del Colladillo). Afig l'informe que l'ús agrari és compatible amb la qualificació del sòl segons PGOU.  
Respecte al SNU d'especial protecció forestal, l'informe indica que el PGOU de Montanejos engloba aquells terrenys considerats forestals segons la Llei 3/1993, forestal de la Comunitat Valenciana, incloent-hi les masses forestals englobades en camps de cultiu.  
Els usos agrícoles permesos són els existents en el moment de l'aprovació del PGOU no sent admissibles noves transformacions agrícoles en aquesta mena de sòl.  
Indica l'informe «El que s'està plantejant en aquesta actuació és la recuperació de camps agraris que van existir però que actualment, per la falta de manteniment i ús, s'han mesclat amb la massa forestal pròpia de l'entorn. No obstant això, el caràcter abancalat de les parcel·les pressuposa que en el seu moment van tindre un ús agrícola, anterior a l'aprovació del PGOU de Montanejos».  
Quant a l'SNUEP infraestructures públiques es remet a la legislació sectorial i quant a l'SNUPE vies pecuàries, requerirà autorització de l'organisme autonòmic competent.  
- El 18 d'octubre de 2017 el Servei Territorial d'Obres Públiques emet informe a l'efecte de la Llei de carreteres sobre el projecte d'ús agrícola de bancals incultes i construcció de pista d'accés, que autoritza el projecte amb el compliment de les condicions particulars de l'informe (garantir la continuïtat del canó existent, formigonat de l'inici del camí, senyalització de les obres, entre altres).  
- Informe de 16 de març de 2016, del Servei Territorial d'Urbanisme de Castelló que indica que l'actuació prevista no és un acte d'ús i aprofitament en sòl no urbanitzable a què es refereix la LOTUP, per això no es requereix l'emissió d'informe. No obstant això, ha de tindre's en compte la legislació sectorial d'aplicació, ja que poden ser necessaris uns altres informes i autoritzacions.  
Respecte a les afeccions ambientals s'han emés els informes sectorials següents:  
- Informe forestal i de vies pecuàries de 4 d'abril de 2017:  
Respecte a l'afecció a terreny forestal, l'informe indica que l'actuació prevista no afecta cap forest catalogada.  
Respecte a la via pecuària existent en l'àmbit, l'informe adverteix: «S'observa que en les parcel·les 96 i 98 del polígon 7 de Montanejos, en el seu límit sud-oest limiten amb el traçat de la via pecuària núm. 3, Vereda del Colladillo, de 20 metres d'amplària legal, motiu pel qual i prenent com a eix longitudinal de la via pecuària l'eix de la parcel·la 38579X7362379 (que posseeix forma allargada) resulta que 10 metres a un costat i a un altre del referit eix (i al llarg de la parcel·la) aquesta superfície de terreny no podrà ser alterada ni ser objecte de cap actuació per ser terrenys pertanyents a la via pecuària».  
Consultada la cartografia del Pla d'acció territorial forestal (PATFOR) de la Comunitat Valenciana, s'observa que les parcel·les 96,97 i 98 del polígon 7 de Montanejos tenen caràcter de terreny forestal i es troben colonitzades per una massa de Pinus halepensis.  
Després de descriure les afeccions del projecte i indicar els permisos i informes necessaris per a dur a terme l'actuació, conclou recordant que l'actuació haurà de recollir la normativa vigent sobre prevenció d'incendis forestals, article 45 i següents del Reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, forestal de la Comunitat Valenciana, aprovat per Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants.  
  
- Informe de 22 de febrer de 2018, del Servei Territorial de Medi Ambient de Castelló en el qual es refonen els informes en matèria d'espais naturals protegits i en matèria forestal.  
En matèria d'espais naturals protegits, el 9 de gener de 2018 la Direcció del Parc de la Serra d'Espadà emet informe del qual es resumeix el següent: les parcel·les on es realitzarà el projecte presenten una estructura forestal uniforme amb espècie predominant de Pinus halepensis. En les parcel·les es troben vestigis d'antics bancals i aprofitaments agrícoles (peus dispersos d'ametlers, oliveres i garroferes).  
  
Quant a l'afecció a espais protegits Xarxa Natura 2000, l'informe assenyala que el LIC Curs Alt del Riu Millars, comprén el tram alt i mitjà del riu Millars. Els hàbitats que van motivar la seua protecció són els lligats al riu juntament amb una zona muntanyenca caracteritzada per l'interés dels seus ecosistemes forestals (carrascars, rouredes de Quercus pyrenaica, Pinus sylvestris amb Juniperus sabina).  
Quant a la zona ZEPA Serra d'Espadà, es caracteritza per posseir la major densitat d'àguila cuabarrada de tot el territori valencià.  
El Banc de Dades de Biodiversitat destaca la presència en la zona d'àguila cuabarrada (annex I del Catàleg Valencià d'Espècies de Fauna Amenaçades amb la categoria de vulnerable).  
Finalitza l'anàlisi amb la consideració que l'actuació no tindrà incidència apreciable sobre espècies amenaçades.  
D'altra banda l'actuació es localitza en l'àmbit territorial regulat pel Decret 218/1997, de 29 de setembre, del Govern Valencià en àrea natural de la zona d'amortiment d'impactes del Parc Natural de la Serra d'Espadà.  
Entre els usos permesos en àrees naturals es troba la construcció i condicionament de pistes i camins forestals i rurals, amb avaluació prèvia d'impacte ambiental.  
El punt 3 de l'article 15 del PORN (normes generals) prohibeix amb caràcter general la rompuda de terrenys forestals per a l'establiment de noves àrees de cultiu. No obstant això per a terrenys que complisquen les condicions establides en la legislació forestal, la rompuda haurà de comptar amb l'autorització de l'òrgan competent.  
- Informe de 7 de novembre de 2018, de la Direcció General de Cultura i Patrimoni en el següent sentit: el terme de Montanejos té un extraordinari potencial arqueològic. Les parcel·les, objecte del projecte, es troben en una zona estratègica, al costat del riu, al costat de les fonts termals i en la rodalia de la Cova Negra, important jaciment arqueològic prehistòric i d'un abric pròxim amb art parietal.  
  
La Cova Negra dista a penes 220 metres en línia recta de les parcel·les que es pretenen transformar i l'abric amb art rupestre es troba a menys de 150 metres. Aquest abric està declarat bé d'interés cultural amb la categoria de zona arqueològica.  
L'informe continua indicant que ni la cova ni l'abric tenen entorn BIC declarat, per la qual cosa, en compliment de la Llei 4/1998, s'estableix un entorn mínim de protecció de 200 metres considerant que l'entorn mínim de tots dos jaciments hauria de comprendre una superfície mínima que abastara des de la CV-20 fins a la part superior del cingle on s'obrin les dues cavitats, per això s'emet informe desfavorable al projecte.  
En relació amb el patrimoni paleontològic, la zona és susceptible de contindre valors paleontològics de rellevància, fet que es veu confirmat per la presència en àrees annexes a la zona que comprén l'informe i dins de l'àmbit geològic de referència, restes fòssils de Capra Pyrenaica, Sus scrofa, Homo sapiens i altres en l'abric de la Cova Negra a uns 280 metres de l'àrea del projecte.  
La possible incidència del projecte sobre el patrimoni paleontològic és altament significativa, per la qual cosa ha d'estar sotmesa a un seguiment especial per part de l'administració. Per part del promotor haurà d'incloure en la memòria patrimonial la documentació exigida en el Decret 208/2010, realitzar una valoració específica i real del projecte, establir-se el seguiment de la construcció de la pista d'accés en tallar els materials carbonatats carstificats on puguen localitzar-se coves i dolines, trobar-se present en la fase d'obres un paleontòleg amb formació adequada i que puga comprovar que qualsevol aparició de troballes serà comunicada a l'òrgan competent per a protegir-les.  
  
En el cas de detectar restes fòssils de vertebrats haurà d'establir-se com a mesura cautelar una prospecció paleontològica intensiva de l'àrea d'actuació i l'elaboració de col·leccions testimoni. La presència de microrrestes de fòssils d'interés comportarà una prospecció intensiva.  
  
Finalment l'informe conclou desfavorable i és legalment vinculant a l'efecte de l'article 11 de la Llei 4/1998, del patrimoni cultural valencià.  
  
El 6 de maig de 2019, la Direcció General de Cultura i Patrimoni emet un nou informe en el qual es tenen en compte les al·legacions realitzades en data de 28 de febrer de 2019 per l'arqueòleg responsable del projecte. En les al·legacions efectuades s'argumenta que les parcel·les es troben a més de 200 metres dels béns arqueològics i no s'ha pogut localitzar l'abric amb art rupestre.  
Sobre aquest tema els serveis tècnics de la Direcció General de Cultura i Patrimoni consideraren:  
Respecte a la distància entre la futura transformació agrícola i els jaciments es reitera que les distàncies entre aquesta i la Cova Negra és d'uns 220 metres en línia recta i que l'abric amb art rupestre es troba a menys de 150 metres de distància d'aquestes. Aquest abric està inventariat i declarat bé d'interés cultural en la categoria de zona arqueològica (ZA-542- AR).  
Revisats els abrics, s'ha constatat que es troben en un avançat estat de degradació per la qual cosa es modifica l'informe anterior i s'informa favorablement als efectes patrimonials previstos en l'article 11 de la Llei 4/1998, del patrimoni cultural valencià, sempre que es realitze un seguiment paleontològic de les obres.  
  
Consideracions ambientals  
1. Identificació i valoració d'impactes.  
- Nivell de sorolls: durant la fase d'execució del projecte es produirà un augment en l'emissió de sorolls a causa del funcionament de la maquinària pesant.  
En la fase de funcionament la contaminació acústica es produirà de manera molt esporàdica, quan es transite la pista o es realitzen labors agrícoles mecanitzades. L'impacte és de caràcter negatiu encara que de baixa intensitat i puntual.  
- Estabilitat de vessants. L'obertura de la pista exigeix moviment de terres que suposen la destrucció i remoció d'alguna capa de sòl al llarg del traçat. També el perfilat dels bancals requereix moviment de terres, si bé no implica la seua destrucció. La utilització dels sobrants de terra com a rebliment en la mateixa via i en els bancals, minimitzarà la pèrdua de sòl que d'aquesta manera no afectarà altres àrees. La xicoteta secció de la via facilita la seua adaptació a la morfologia del terreny sense necessitat de grans desmunts o terraplens. L'impacte serà negatiu, però de baixa intensitat i de caràcter puntual, encara que els seus efectes seran permanents i irreversibles.  
- Compacitat dels sòls: el trànsit de la maquinària produirà compactació del sòl fora de l'àmbit estricte de l'actuació. L'impacte és negatiu, encara que molt puntual i d'afecció mínima per al medi natural de l'entorn.  
- Contaminació dels sòls: l'aplicació de fitosanitaris pot donar lloc a contaminació de sòls en la fase d'explotació per la qual cosa serà necessari habilitar mesures correctores.  
- Erosió i pèrdua de sòl: les fallades de funcionament dels drenatges i la desprotecció del sòl durant els primers anys en què la planta a penes té copa, pot provocar erosió i pèrdua de sòl. L'impacte serà negatiu però pot procedir-se a la restauració del sòl i aquesta restauració tindre efectes immediats.  
- Vegetació: el desbrossament del matoll i fitació dels arbres produirà un impacte negatiu, puntual en el temps i permanent.  
- Fauna: durant la fase d'obres els sorolls i el trànsit de la maquinària pesant pot produir desplaçament temporal de la fauna. Durant la fase de funcionament es crearà un entorn agrícola-forestal amb efecte positiu per a la fauna, en millorar les condicions tròfiques prop de la zona refugi del bosc.  
  
L'impacte de la pista és negatiu, puntual i de caràcter fugaç. L'impacte de la recuperació de l'ús agrícola és positiu, puntual i permanent.  
  
- Paisatge: la presència d'una pista suposa una agressió visual al medi, ja que li resta naturalitat al paisatge. La capacitat d'absorció visual és moderada. La recuperació per a l'ús agrícola de xicotetes superfícies de bancals entremesos en el bosc, es considera positiu per a la qualitat visual de l'entorn (mosaic agroforestal).  
L'impacte de la pista en el paisatge és moderat. L'impacte de la recuperació de l'ús agrícola en el paisatge és positiu.  
- Patrimoni Cultural: es destaquen com a elements que poden ser afectats la Vereda del Colladillo, la Font dels Banys i les construccions de pedra en sec. Respecte als dos primers elements, no hi ha afecció. Quant als bancals, el traçat de la pista travessa un ribàs de pedra en sec.  
  
- Xarxa Natura 2000: en l'àmbit de l'obra no hi ha cap hàbitat de la Directiva 92/43/CEE relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la flora i fauna silvestre ni espècies protegides.  
- PORN d'Espadà: l'actuació se situa a 7 km del Parc Natural de la Serra d'Espadà però dins de la seua zona d'amortiment d'impactes. La recuperació de l'ús agrícola de bancals es realitza l'empara de l'article 30.3 del Decret que el regula i en el qual es considera autoritzable la recuperació de cultiu agrícola de terrenys forestals a través dels procediments establits en matèria forestal.  
- Socioeconomia: l'actuació facilitarà l'obtenció de rendes dels aprofitaments agrícola i forestal. L'impacte en aquest factor socioeconòmic serà molt positiu per al conjunt de la finca rústica de manera immediata i permanent.  
2. Establiment de mesures protectores i correctores.  
- Disseny de la pista: inclou la construcció de drenatges i la formigonada del ferm en els primers metres per a evitar erosió, la formació de pantalla vegetal per a disminuir l'impacte sobre el paisatge. Aquesta pantalla vegetal es realitzarà des del pK-236,1 al pK-331,6 per mitjà de la plantació a peu de talús de Pinus halepensis.  
- Delimitació de franja de desbrossament i afecció: per a evitar la compactació del sòl així com l'afecció a vegetació fora de l'àmbit de les obres, s'abalisarà la franja de desbrossament i la zona per on haurà de transitar la maquinària.  
- Control de les operacions de manteniment de la maquinària d'obra: la mesura està dirigida a evitar la contaminació de sòl i aigües subterrànies. Per a això, i llevat que ocórreguen circumstàncies excepcionals, les labors de manteniment de la maquinària es realitzaran fora de la zona d'obres. En cas que es produïsca algun tipus d'abocament es recollirà i s'entregarà a gestor autoritzat.  
- Construcció de rematada lateral en els marges de pedra seca afectats per les obres, així com manteniment de l'estructura de la resta amb la finalitat d'evitar pèrdues de sòl i minimitzar l'afecció sobre el patrimoni.  
- Fixació de calendari de treball adequat a cicles biològics de la fauna amb la prospecció prèvia d'espècies de l'entorn.  
- Aplicació d'un pla de cultiu que contemple el cultiu, adobaments, i ús de plaguicides de manera que es realitzen pràctiques d'agricultura ecològica amb la finalitat d'evitar l'impacte sobre sòl i aigües.  
3. Programa de vigilància ambiental.  
Durant la fase d'obres es vigilarà que la pista quede oculta per la pantalla vegetal prevista. En cas necessari s'augmentarà la pantalla vegetal. Es pararà atenció al desbrossament del traçat de la pista i bancals perquè no s'afecte més vegetació de la necessària. Es comprovarà l'eliminació efectiva dels residus vegetals de l'àmbit de l'obra, es comprovarà de manera prèvia l'estat de conservació dels bancals de pedra seca.  
Durant la fase de funcionament es vigilarà l'arrelament efectiu de les plantacions realitzades i es reposaran en cas necessari les marres, es comprovarà l'efectivitat de les mesures per a contindre l'erosió implementant-se totes les mesures que siguen necessàries perquè es complisquen les previsions realitzades.  
4. Consideracions de l'òrgan ambiental  
Analitzada la documentació tècnica, estudi d'impacte ambiental i informes sectorials emesos es pot concloure que es realitzarà una afecció que no tindrà repercussió sobre hàbitats o espècies d'interés, que pot tindre repercussions sobre el paisatge per la pista d'accés i que, la recuperació del cultiu agrícola, pot contribuir a la formació d'un mosaic agroforestal beneficiós per a la biodiversitat atés que, en general, es respectarà la major part de massa forestal de les parcel·les afectades.  
La superfície de cultiu està dividida en tres zones discontínues el que contribueix també a la disminució de l'impacte sobre la vegetació i el paisatge. De les tres zones de cultiu, la que presenta actualment i històricament major densitat de vegetació és la superfície de 0,27 ha en la parcel·la 98 i situada íntegrament en sòl de protecció forestal. Tenint en compte el vessant ambiental dels planejaments urbanístics, ha de considerar-se aquesta zona com a zona amb majors valors ambientals que la resta.  
Ara bé, les parcel·les afectades pel projecte estan afectades per normativa de caràcter legal. L'anàlisi conjunta de la normativa i dels valors ambientals de la zona obliguen a realitzar l'anàlisi següent:  
  
- Patrimoni cultural: l'informe vinculant finalment s'ha emés amb caràcter favorable si bé com a mesura preventiva haurà de realitzar-se un seguiment paleontològic.  
La Cova Negra no sols és BIC, sinó que també forma part del catàleg de coves de la Comunitat Valenciana aprovat i regulat en el Decret 65/2006 del Consell.  
L'article 9 del Decret 65/2006 estableix un perímetre de protecció d'1 ha de superfície al voltant de la cavitat (56,4 m de radi) on no es permeten les activitats que puguen representar un menyscapte per a les característiques geològiques i biològiques.  
L'activitat a realitzar se situa fora de perímetre de protecció de la cova establit en el Decret, per això en principi i en aquest sentit no es podrien esperar efectes negatius sobre aquesta.  
No obstant això, ha de tindre's en compte la possible afecció paleontològica del projecte i l'obligació de complir amb les determinacions de l'informe vinculant de l'òrgan competent en patrimoni cultural.  
- Zona d'amortiment d'impactes del PORN del Parc Natural de la Serra d'Espadà:  
a) Rompudes: l'estudi d'impacte ambiental es basa en l'article 30.3 del Decret 218/1997 d'aprovació del PORN de la Serra d'Espadà, per a afirmar que la rompuda de terrenys antigament agrícoles és una activitat compatible amb aquest.  
L'article 15 de la normativa del PORN prohibeix amb caràcter general la rompuda de sòls per a l'establiment de noves àrees de cultiu mentre que l'article 30.3 prohibeix l'ampliació de les àrees actualment existents dedicades a l'activitat agrària quan afecten terrenys forestals. Sembla indicar l'article que quan aquests terrenys hagen adquirit signes inequívocs de la seua vocació forestal, es podrà autoritzar el cultiu d'acord amb el que s'exigeix en el Reglament de la Llei 3/1993, forestal, de la Comunitat Valenciana.  
L'informe emés per l'òrgan competent en espais naturals protegits no interpreta la normativa en relació amb el projecte i viceversa ni es pronuncia en cap sentit respecte a la valoració particular de les afeccions sobre el PORN.  
b) Pista d'accés: l'article 13 del Decret 218/1997 estableix que la construcció de qualsevol via d'accés no podrà realitzar-se quan es generen arracades superiors al 7 % en terrenys blans o 15 % en sòls durs.  
  
Segons la documentació tècnica aportada, el pendent mitjà de l'accés als futurs camps de cultiu serà del 9,75 % i el pendent mitjà màxim serà del 14,9 %.  
En sòls durs el pendent seria admissible, però no en terrenys blans. La memòria tècnica no especifica les característiques dels terrenys afectats encara que sí que delimita de manera genèrica les característiques de talussos en funció de les característiques del terreny afectat.  
No obstant això d'acord amb la cartografia de l'IGME, sèrie MAGNA 50 (full 639) el material geològic en el vessant on se situen les parcel·les objecte del projecte és consolidat (calcàries dolomítiques, dolomies i calcàries juràssiques del Lias inferior i mitjà) pel que el projecte tècnic s'ajustaria a la normativa del PORN i no es produirien processos erosius considerant les dimensions dels talussos d'acord amb el projecte tècnic.  
- Planejament urbanístic: respecte a la zona de protecció de carreteres, els usos de les quals segons el PGOU, seran les admissibles en la legislació sectorial, l'òrgan competent estableix mitjançant informe, les condicions de realització de l'accés previst.  
En relació amb les rompudes, l'informe urbanístic municipal transcriu la normativa urbanística per al sòl protegit en el qual els usos agrícoles permesos són els existents en el moment d'aprovació del PGOU, i no són admissibles noves transformacions agrícoles en aquesta mena de sòl.  
L'informe urbanístic interpreta que l'actuació que es pretén és la recuperació de camps agrícoles que van existir però a causa de la seua falta de manteniment i ús s'han mesclat amb la massa forestal de l'entorn. No obstant això, el caràcter abancalat de les parcel·les pressuposa que en el seu moment van tindre un ús agrícola, anterior a l'aprovació del PGOU de Montanejos.  
Consultada la fototeca digital del Ministeri de Foment de l'any 1957, ja en aquesta època les parcel·les tenien característiques forestals. La documentació ambiental aportada descriu la formació vegetal existent formada per Pinus halepensis d'edat mitjana 50 anys amb una part que es va tallar fa 5 anys i inclou fotografia de l'IGN que documenta la presència de cultius l'any 1945.  
El PGOU de Montanejos va ser aprovat provisionalment en data de 25 de febrer de 2009 i definitivament el 22 de febrer de 2012 per la Comissió Territorial d'Urbanisme.  
Tant l'any 2009 com l'any 2012, segons ortofotos històriques, les parcel·les objecte de la rompuda tenien caràcter forestal i estaven dedicades a usos forestals. Els usos forestals estan documentats en l'estudi d'impacte ambiental en el qual es descriu l'aprofitament forestal mitjançant tala de pineda d'edat mitjana de 50 anys realitzat en les parcel·les objecte del projecte el que confirma el seu ús i característiques forestals i descriu la presència de restes de cultiu amb caràcter testimonial. Atés que el PGOU no parla d'usos existents anteriorment a l'aprovació del PGOU sinó d'usos en el moment de la seua aprovació la transformació a cultiu de terreny forestal no compleix els criteris ambientals de protecció establits en el PGOU.  
Per tant, es pot concloure que les rompudes en sòl protegit de caràcter forestal no compleixen els criteris de protecció ambiental establits en el PGOU i no s'adapten a la seua normativa. Les rompudes en sòl protegit d'infraestructures, ho són d'acord amb la legislació sectorial. En aquest aspecte l'òrgan competent no ha mostrat cap objecció i per tant s'entén com un ús admissible per la legislació sectorial. Quant a la normativa establida en el PORN per a aquests terrenys, d'acord amb l'informe del Servei Territorial de Medi Ambient de Castelló, requeriria autorització en matèria forestal.  
  
  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental modificada per la Llei 9/2018 i annex I.1.i del Decret 162/1990 pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental de la Comunitat Valenciana i annex II.1.b del Decret 162/1990.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en la Llei 21/2013, d'avaluació ambiental modificada per la Llei 9/2018 i en les altres disposicions que li són aplicables.  
3. El Decret 105/2019, de 5 de juliol, del Consell, pel qual s'estableix l'estructura orgànica bàsica de la Presidència i de les conselleries de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre avaluació d'impacte ambiental de projectes. Mitjançant Resolució de 9 d'agost de 2019, el director general de Qualitat i Educació Ambiental delega la competència d'avaluació d'impacte ambiental de projectes en el director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental.  
Per tot això es resol:  
  
Primer  
Estimar parcialment acceptable, als sols efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, el projecte de recuperació d'ús agrícola de bancals incultes i construcció de pista d'accés en sòl protegit per afecció de carreteres, sempre que es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
1. La transformació de terreny forestal en terreny agrícola es realitzarà amb les condicions següents:  
a) Només podrà considerar-se la transformació en sòl que no tinga la qualificació de protegit forestal cartografiat amb l'epígraf de favorable en el pla de l'annex I.  
b) En sòl considerat com a apte per a la seua transformació (cartografiat amb la llegenda de favorable en el pla de l'annex I), es requerirà autorització en matèria forestal.  
2. Construcció de pista d'accés:  
Només es construirà la part de pista destinada a donar accés a les parcel·les a rompre considerades en sentit favorable per la present DIA i sempre que compten amb l'autorització prèvia de l'òrgan competent en matèria forestal.  
3. a) Amb caràcter previ a l'inici de les obres es presentarà memòria davant la Direcció General de Patrimoni Cultural en què es valorarà de manera específica i real l'afecció del projecte sobre el patrimoni paleontològic.  
b) Totes les intervencions sobre el sòl hauran de comptar amb paleontòleg especialitzat qui adoptarà les mesures preventives establides en l'informe primer de la Direcció General de Patrimoni Cultural respecte a la protecció de patrimoni paleontològic i actuarà assumint mesures de vigilància en matèria arqueològica i etnològica  
4. El projecte d'obra haurà d'incorporar el plec general de condicions establit en el Decret 7/2004 d'aprovació d'aquest plec i la resta de legislació, plans o ordenances en matèria de prevenció d'incendis.  
  
5. Es respectaran els 20 metres d'amplària de la via pecuària Vereda del Colladillo prenent com a eix de la via pecuària l'eix de la parcel·la 12229U6118644 respectant 10 metres a un costat i a l'altre d'aquest eix on la superfície del terreny no podrà ser alterada.  
6. Per a concedir la llicència d'obres l'Ajuntament de Montanejos comprovarà que el projecte s'ha modificat respectant la present DIA, s'ha obtingut el permís en matèria forestal i es compleixen la resta de determinacions de la present resolució.  
7. Les condicions de la present declaració d'impacte ambiental podran modificar-se quan concórrega qualsevol de les circumstàncies previstes en l'article 44 de la Llei 21/2013, de 9 desembre d'Avaluació Ambiental.  
8. Qualsevol modificació del projecte serà objecte d'avaluació ambiental quan siga un supòsit exigit per la normativa sectorial d'avaluació ambiental vigent en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, i s'aplicarà el procediment d'avaluació d'impacte ambiental previst en aquesta.  
  
  
Segon  
Considerar no acceptable la transformació agrícola en sòl d'especial protecció forestal per no complir els criteris de protecció ambiental establits en el PGOU i assenyalat amb la llegenda de no acceptable (NA), segons el pla de l'annex I.  
  
Tercer  
La declaració d'impacte ambiental no serà objecte de cap recurs sense perjudici dels que, si escau, pertoquen en via administrativa i judicial enfront de l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Quart  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que es disposa en l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental modificada per la Llei 9/2018.  
La regulació de la vigència de la present declaració d'impacte ambiental serà l'establida en l'article 43 de la Llei 21/2013 modificada per la Llei 9/2018.  
  
València, 17 de gener de 2020.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental (p. d. R 09.08.2019 del director general de Qualitat i Educació Ambiental; DOGV 8614, 16.08.2019): Francisco Javier Quesada Ferre.  
  
València, 22 de setembre de 2020.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental (p. d. R 09.08.2019 del director general de Qualitat i Educació Ambiental; DOGV 8614, 16.08.2019): Benjamín Pérez Rocher.