Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 6297, del 25-06-2010 (2010/7246)

RESOLUCIÓ de 11 de juny del 2010, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis de Sant Vicent del Raspeig, Segorbe, Llombai, Teulada i Cinctorres.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6297

Data del DOGV
:   25-06-2010

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2010/7246


Data del document
:   11-06-2010

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Sant Vicent del Raspeig
    * Segorbe
    * Cinctorres
    * Llombai
    * Teulada
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 11 de juny del 2010, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis de Sant Vicent del Raspeig, Segorbe, Llombai, Teulada i Cinctorres. [2010/7246]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, el qual estableix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjudici de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental s'haurà de publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 167/07-AIA Sant Vicent del Raspeig, 176/07-AIA Segorbe, 371/06-AIA Llombai, 220/05-AIA Teulada, i 385/06-AIA Cinctorres.  
València, 11 de juny del 2010.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 167/07-AIA  
Títol: gasoducte APB 49,5 bar. Alacant - Sant Vicent del Raspeig - Alacant  
Promotor: Gas Natural, SDG  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Energia d'Alacant  
Localització: Alacant - Sant Vicent del Raspeig  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
El projecte preveu la implantació d'una conducció subterrània de transport de gas natural mitjançant canonada en alta pressió B, amb una longitud total prevista de 9.097,14 metres, un diàmetre de canonada de 10" (273 mm) en acer al carboni, i pressió de disseny de 49,5 bar.  
L'amplària de pista de treball normal serà de 10 metres.  
Les instal·lacions auxiliars complementàries a la conducció són les següents:  
- Vàlvules de seccionament.  
- Sistema de protecció catòdica: inclou la instal·lació d'una estació de protecció catòdica (EPC) que se situarà a la vora de l'estació de regulació i mesura.  
- Sistema de comunicació i control consistent en la instal·lació de cable de telecomunicacions de fibra òptica.   
L'execució de gasoducte comprén les actuacions següents:  
- Obertura de pista de treball mitjançant operacions mecàniques de desbrossament i explanació.  
- Abassegament selectiu de sòls i terres de capçalera.  
- Excavació de rasa per mitjans mecànics.  
- Distribució, soldadura per trams, corbament i instal·lació de canonada.  
- Posada en la rasa, soldadures i comprovacions.  
- Rebliment de la rasa.  
- Descompactació i restitució de la coberta edàfica.  
- Tractament de punts especials.  
L'encreuament de la rambla del Rambutxar es realitzarà mitjançant encreuament a cel obert amb tub llastat i amb protecció mitjançant llosa de formigó al llit i a les esculleres sobre els marges.  
L'afecció a finques de propietat privada es concreta en la imposició de servitud permanent de pas de gas i instal·lacions auxiliars com també d'ocupació temporal dels terrenys necessaris per a l'execució de les obres.  
Alternatives  
L'estudi d'impacte ambiental descriu tres alternatives, de les quals es jutja com a més idònia l'anomenada alternativa 1 a causa de la menor afecció ambiental, la possibilitat d'aprofitament d'infraestructures existents i els menors problemes tècnics en la construcció d'aquesta. S'assenyala l'afecció de l'alternativa 1 a un hàbitat d'interés comunitari. No obstant això, l'estudi d'impacte assenyala l'afecció mínima o inexistent a l'esmentat hàbitat.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient  
El dia 6 de març de 2007 va tenir entrada en el registre dels serveis centrals de la Conselleria de Territori i Habitatge (actualment Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge) l'expedient relatiu al projecte de Gasoducte APB 49,5 bar Alacant, Sant Vicent del Raspeig, i s'inclou projecte, estudi d'impacte ambiental, document de síntesi i resultat del tràmit d'informació pública procedent del Servei Territorial d'Energia d'Alacant.  
El tràmit d'informació pública es va realitzar mitjançant publicació d'edicte en el Butlletí Oficial de la Província d'Alacant del dia 6 d'octubre de 2006 i mitjançant un anunci en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana del dia 24 d'octubre de 2006.  
Durant el període d'informació pública es van rebre al·legacions entre les quals no se n'inclou cap de caràcter ambiental.  
Informes sectorials  
- Gerència Municipal d'Urbanisme de l'Ajuntament d'Alacant: informa que al terme municipal d'Alacant la construcció del gasoducte no resulta incompatible amb la normativa reguladora de la classificació del sòl que ocupa.  
- Ajuntament de Sant Vicent del Raspeig: informa sobre la compatibilitat de la construcció del gasoducte amb el pla general.  
- Informe favorable de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport a l'efecte patrimonial previst en l'article 11 de la Llei 4/98, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
Afeccions legals  
L'activitat proposada no afecta cap espai protegit de la província d'Alacant ni cap espai actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació o plans rectors d'ús i gestió aprovats o alguna figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/1994, d'espais naturals protegits.  
El traçat del gasoducte discorrerà:  
- Municipi d'Alacant: sòl classificat com a no urbanitzable i sòl urbà de segona residència.  
- Municipi de Sant Vicent del Raspeig: sòl classificat com a urbà, urbanitzable i no urbanitzable.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat  
D'acord amb l'estudi d'impacte ambiental, els factors de l'entorn que patiran alteracions temporals d'alguna importància són: sòls, vegetació, hidrologia, fauna i medi socioeconòmic.  
Aquests factors es veuran afectats de la manera següent:   
- Els sòls són susceptibles de compactació en tot el traçat del gasoducte a causa del pas continuat de vehicles.  
- Els encreuaments de rius i barrancs són, des del punt de vista ambiental, una de les zones més sensibles d'aquest tipus de projectes.  
- Els sectors ocupats per vegetació natural han de ser considerats punts d'interés ambiental, i se n'ha de minimitzar l'afecció. El traçat del gasoducte afectarà un hàbitat d'interès comunitari no prioritari encara que en la zona d'afecció del gasoducte a l'hàbitat, només s'han inventariat cultius abandonats.   
- L'afecció per alteracions sobre la fauna es considera de caràcter potencial i temporal, i no s'han identificat àrees de nidificació o territoris d'espècies protegides en el recorregut afectat pel gasoducte.  
2. Identificació i valoració d'impactes  
L'estudi d'impacte ambiental identifica els impactes que es produiran tant en la fase de construcció del gasoducte com en la fase de funcionament.  
a) Fase de funcionament: els efectes més remarcables estaran associats a l'alteració perceptual, la presència d'instal·lacions auxiliars (armaris de regulació, fites de senyalització) i de xicotetes esculleres a les riberes dels encreuaments amb llits.  
b) Fase de construcció: els efectes més importants prevists són:  
- Eliminació de cobertes vegetals naturals. L'impacte es qualifica com a compatible en restringir-se aquest impacte a espais molt concrets i que seran objecte de mesures específiques de correcció.  
- Alteracions temporals sobre la fauna i els cicles i fluxos ecològics d'aquesta.   
- Afecció sobre el medi fluvial per encreuament de la rambla del Rambutxar.  
- Afeccions sobre el recurs sòl derivades del pas de maquinària (compactació) i de la retirada del la fracció superficial (alteració horitzons del sòl).  
Pel que fa a l'afecció sobre el patrimoni cultural valencià, l'estudi aportat indica la no-existència d'elements del patrimoni cultural valencià dins de la banda d'afecció directa del futur gasoducte APB Alacant - Sant Vicent del Raspeig - Alacant.  
A més dels impactes assenyalats en l'estudi d'impacte ambiental, cal assenyalar que part del traçat del gasoducte discorrerà per terrenys amb risc d'inundació 3 d'acord amb el PATRICOVA (Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció de risc d'inundació a la Comunitat Valenciana) i no està explícitament prohibida la instal·lació de gasoductes en zones amb risc d'inundació. No obstant això, el promotor haurà de tenir en compte aquesta circumstància tant en el desenvolupament de l'obra com en la possible repercussió d'aquesta circumstància en els elements auxiliars de la instal·lació.   
L'afecció a un hàbitat d'interés comunitari (Hammado articulatae - Atriplicetum glaucae Rigual i altres) se circumscriu als terrenys annexos a la rambla del Rambutxar amb un índex de cobertura del 50% i és compatible la construcció del gasoducte amb la protecció de l'hàbitat mitjançant l'adopció de mesures correctores.  
L'impacte sobre el paisatge s'estima escàs a causa de les característica del traçat de la conducció de gas que discorre per àrees ja afectades per altres infraestructures, amb escassa conca visual i topografia d'escàs relleu.  
Consideracions sobre la proposta de mesures protectores, correctores i programa de vigilància ambiental  
L'estudi d'impacte ambiental distingeix entre mesures preventives, mesures minimitzadores d'impactes i mesures correctores.   
En la redacció del projecte es van estudiar diverses alternatives al traçat i es va tractar d'evitar al màxim l'afecció a espais naturals i zones amb vegetació natural.  
Entre les mesures de protecció i correcció d'impactes es proposen (en extracte):  
- S'ha d'efectuar una correcta gestió dels residus i de les aigües residuals generades.  
- Es prohibirà la crema de residus vegetals.  
- No s'utilitzaran voladures.  
- El trànsit de la maquinària s'ha de restringir a la pista de treball i xarxes de camins i carreteres.  
- S'han d'extremar les precaucions per a impedir qualsevol tipus d'abocaments i es prendran les mesures de precaució necessàries per a evitar l'afecció a cursos d'aigua.  
- No es permetrà l'encesa de focs sense l'adequada protecció a la zona de treball.   
- Es garantirà la completa restitució topogràfica de les obres i dels béns i serveis afectats.  
- Protecció de riberes mitjançant esculleres.  
- Descompactació de la pista de treball.  
- Les activitats d'encreuament amb la rambla del Rambutxar es realitzaran en moments en què l'esmentat llit no presente flux superficial.  
El programa de vigilància ambiental proposat té com a finalitat garantir el compliment de les mesures preventives, l'aplicació de les mesures correctores i la correcta realització del projecte de restauració ambiental. El programa inclou la remissió d'informes periòdics a l'òrgan ambiental.  
Es considera que les mesures preventives i correctores d'impactes proposades en l'estudi d'impacte ambiental com també el programa de vigilància ambiental són adequades per a prevenir els possibles impactes ambientals que la realització de l'obra puga causar sobre el medi ambient i hauran -no obstant això- d'aclarir-se alguns dels aspectes de l'estudi d'impacte ambiental mitjançant l'ampliació de les mesures correctores.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta. Annex I .7.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificat pel Decret 32/2006, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 16.2.m) del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, com també de qualssevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars al el territori de la Comunitat Valenciana.   
Per tot l'anterior formule la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte de gasoducte d'APB 49,5 bar Alacant - Sant Vicent del Raspeig - Alacant, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
1. Si en el transcurs de les obres apareixen restes emparades per la Llei 4/1998, del patrimoni cultural valencià s'haurà d'actuar d'acord amb els preceptes establits en els articles 63 i 65 de l'esmentada Llei.  
   
2. En el desenvolupament de les obres s'han de respectar els preceptes continguts en la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, contra la contaminació acústica i les ordenances municipals dictades respecte d'això.   
3. S'han d'habilitar rampes per a facilitar l'eixida de la fauna que haja pogut quedar atrapada dins de la rases realitzades per a l'execució de l'obra. Les esmentades rases s'han de revisar diàriament a fi d'evacuar la possible fauna atrapada en aquestes.   
4. S'ha de disposar dels permisos pertinents per a la captació de l'aigua emprada en la prova hidràulica de les canonades. S'han d'implantar mesures per a evitar l'absorció de la fauna per la força de succió de les bombes d'aigua. En el cas d'emprar algun producte químic en la prova hidràulica, s'ha de realitzar una bassa de decantació de manera que els sobrants tinguen les característiques adequades per a l'abocament a llit públic. Els productes químics sobrants, s'han de derivar a un gestor autoritzat.  
5. En l'encreuament de la rambla del Rambutxar s'ha de tenir especial precaució davant de la possibilitat d'aparició de poblacions d'amfibis o altres espècies d'interés i s'ha de vetlar per l'adequada preservació d'aquestes.  
6. S'han de senyalitzar les zones on apareguen espècies d'interés comunitari a fi d'evitar afeccions innecessàries sobre l'hàbitat.  
7. S'han de respectar els condicionants establits per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en l'autorització emesa per a encreuament de llit públic.  
8. Qualsevol operació de reparació o manteniment de la maquinària emprada en l'obra que per les característiques d'aquesta puga originar qualsevol tipus d'abocament contaminant s'ha de realitzar en un taller degudament autoritzat.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.   
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 28 de setembre de 2007.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 176/07-AIA  
Títol: explotació avícola d'engreix  
Promotor: Ana Sofía Bolumar Bolumar  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Segorbe  
Objecte del projecte: obtenció de la llicència ambiental per a l'activitat avícola d'engreix  
Localització:partida Rascaña, polígon 4, parcel·les 17 i 18 del terme municipal de Segorbe (Castelló)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Es pretén obtenir la llicència ambiental per a una explotació avícola d'engreix, les característiques de la qual, segons la documentació aportada, són:  
Es pretén iniciar l'activitat de pollastres d'engreix per a una capacitat de 34.000 aus. Es disposa d'una superfície de 4.265 m², en la qual es construirà una nau d'engreix i instal·lacions annexes (oficina i lavabos-vestidors) amb una superfície total de 1.925 m². La solera de la nau serà de formigó armat impermeable a lixiviats. A l'exterior de la nau es construirà un moll de descàrrega i emmagatzemament de residus orgànics fins a la retirada per l'empresa corresponent, mitjançant solera d'argila compactada. Les dimensions del femer seran de 100 m² amb alçària d'emmagatzemament d'1,5 m.  
L'activitat consistirà en l'engreix de pollastres sobre llit de pellorfa d'arròs, des d'un dia de vida fins a assolir uns 2,5 kg PV moment en què es destinen a escorxador. Es realitzaran 5-6 cicles/any. Després de cada cicle d'engreix es realitzarà un buit sanitari de dues setmanes.  
La gallinassa serà retirada per una empresa aliena a l'activitat, després de l'extracció al femer, i s'evitarà l'acumulació dins de la nau. S'aporta contracte de retirada de gallinassa, subscrit entre la promotora i l'empresa Montecarrillo, SL, amb CIF B-16181562, amb domicili fiscal a Casasimarro (Conca) com a gestor de residus no perillosos de Castella-La Manxa (inclòs en la llista de gestor de residus no perillosos de la Conselleria de Medi Ambient i Desenvolupament Rural de Castella-la Manxa amb número de gestor 08/16/CLM/RNP-GAN-AGR/126).  
Les mesures higienicosanitàries que s'hi han d'aplicar a l'explotació es basen en la instal·lació de tanca perimetral, pediluvis a l'entrada de la nau, gual sanitari per a vehicles a l'entrada de l'explotació, tela antiocells a les finestres de les naus, com també mesures de desinfecció, desratització o desinsectació de les instal·lacions, sobretot en el període de buit sanitari.  
Les aigües residuals que es generaran en l'explotació procediran dels lavabos, i aniran a parar a una fossa sèptica de fermentació anaeròbia de 2 m³, i els llots seran buidats una vegada a l'any, mitjançant cisterna d'extracció per aspiració.  
El proveïment d'aigua potable es realitzarà des de pou propi als voltants de la parcel·la.  
Els cadàvers seran gestionats per una empresa gestora autoritzada a aquest efecte.  
L'explotació es localitza a més d'1 km del nucli de població.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient  
En data 5 de febrer de 2007 l'òrgan substantiu remet a aquesta Direcció General l'estudi d'impacte ambiental relatiu a l'actuació, el qual es torna en data 5 de març de 2007 per considerar-se que no s'ajusta al contingut mínim que per a explotacions ramaderes preveu l'annex A.2. de l'Ordre de 3 de gener de 2005 de la Conselleria de Territori i Habitatge per la qual s'estableix el contingut mínim dels estudis d'impacte ambiental que s'hagen de tramitar davant aquesta Conselleria.  
En data 20 de juny de 2007 es rep de nou expedient relatiu a l'actuació, el qual es torna a l'òrgan substantiu (data entrada Ajuntament de 16 de juliol de 2007) per no tenir l'informe urbanístic municipal; l'informe preceptiu i vinculant regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià; l'informe regulat en l'article 19.2. de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'ordenació del territori i protecció del paisatge, que serà evacuat per l'organisme de conca competent; la justificació del pou que proveeix l'explotació; la justificació del volum de gallinassa generat en cada cicle d'engreix; el disseny del femer, localització, detalls constructius i característiques d'aquest; el pla de localització de la nau a la parcel·la, i la resta d'infraestructures que constitueixen l'explotació. En data 21 d'agost de 2007 es rep de nou l'expedient.  
L'expedient s'inicia el 21 d'agost de 2007, amb la remissió per part de l'Ajuntament de Segorbe de projecte d'activitat, estudi d'impacte ambiental i expedient municipal.  
La informació pública s'ha realitzat en el tauler d'edictes de l'Ajuntament, als veïns limítrofs a l'explotació i en el BOP núm. 149, de 14 de desembre de 2006 (per a l'estudi d'impacte ambiental), sense la presentació d'al·legacions.  
Informes sectorials  
L'expedient municipal recull els informes següents:  
- Informe de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport relatiu a la prospecció arqueològica (sense s'hagen documentat jaciments arqueològics; pel que fa al patrimoni etnològic, els resultats de la prospecció fan referència a què l'únic element localitzat és una caseta-refugi de pedra seca que queda al límit del projecte però sense afecció).  
- Sol·licitud a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer d'aprofitament d'aigües subterrànies de nova implantació per a cabal de 3.723 m³/any, per a ús d'explotació ramadera de pollastres de carn, de data 16 de gener de 2006.  
- Contracte de retirada de gallinassa subscrit amb l'empresa Montecarrillo, SL registrada com a gestor de residus no perillosos de la Conselleria de Medi Ambient i Desenvolupament Rural de Castella-la Manxa, de data 24 d'agost de 2006.  
- Informe favorable de l'enginyer tècnic municipal.  
- Informe favorable del cap local de Sanitat.  
- Informe favorable de l'arquitecte tècnic municipal.  
- Informació pública sense la presentació d'al·legacions.  
Afeccions legals  
El sòl on s'exerceix l'activitat es qualifica com a sòl no urbanitzable comú, segons la normativa urbanística municipal.   
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de Castelló ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat i identificació d'impactes:  
En l'estudi d'impacte ambiental s'inclouen les principals accions potencialment impactants, tant per a la fase de construcció com per a la de funcionament.  
La descripció del medi aporta informació relativa a la climatologia, fisiografia, classificació litològica, classificació edàfica, classificació hidrològica, vegetació, fauna i medi socioeconòmic, de manera general per al terme municipal. No s'utilitza una altra escala major, per la qual cosa el reduït grau de detall provoca que no es proporcione informació adequada del medi referida a la zona on pretén ubicar-se l'explotació.  
La zona on s'exerceix l'activitat no presenta valors ambientals rellevants, els elements ambientals més destacables susceptibles de ser afectats pel projecte són: l'aigua superficial i subterrània, per lixiviació de residus orgànics o percolació d'aquests associada a una incorrecta gestió a l'explotació durant la fase d'emmagatzemament; el sòl, per contaminació associada a una gestió incorrecta de la gallinassa a l'explotació i l'aire, per emissió d'olors associades a la gallinassa generada.  
La identificació d'impactes s'ha realitzat creuant les accions que s'han de realitzar i les possibles alteracions que poden produir sobre el medi, tant per a la fase de construcció com per a la de funcionament. Amb aquest fi s'ha elaborat una matriu causa-efecte, a partir de la qual s'aprecien les accions que interactuen amb els factors del medi.  
Dels impactes identificats, cal destacar-ne per a la fase de funcionament:  
- Sobre l'aire, per emissions associades a la generació de gallinassa i a la presència d'animals.  
- Sobre l'aigua, per lixiviacions associades a l'emmagatzemament de la gallinassa al femer, per existència de possibles fissures per mala compactació del sòl, després de dies de pluja.  
- Sobre el sòl, per contaminació associada a l'emmagatzemament de la gallinassa al femer, per existència de possibles fissures per mala compactació durant la construcció d'aquesta o bé pel deteriorament patit en el temps.  
S'ha realitzat una valoració d'impactes mitjançant la utilització de la matriu d'importància, i s'ha obtingut, en última instància, la valoració quantitativa de la importància de l'impacte.  
S'hi adopten mesures correctores per als impactes moderats i severs.  
2. Consideracions sobre les propostes de mesures correctores  
Les mesures correctores que s'han d'aplicar es basen en la minimització de l'impacte que l'activitat causarà sobre el paisatge i sobre l'aigua, recollides a continuació:  
- Per a disminuir l'impacte visual provocat per la construcció de l'edificació, s'utilitzaran materials constructius que harmonitzen amb l'entorn, com també a la plantació d'espècies arbòries.  
- Per a evitar una possible contaminació d'aqüífers per la producció de lixiviats procedents de la zona d'emmagatzemament de la gallinassa, ha de realitzar-se una bona compactació durant la construcció de la solera del femer per a així aconseguir la impermeabilització total perquè no s'hi produïsca impacte per aquest fet.  
No s'ha valorat econòmicament el cost de l'aplicació de les mesures correctores.  
La mesura correctora d'impermeabilització del femer per compactació de les argiles per a evitar la possible contaminació d'aqüífers ha de modificar-se, ja que es considera que després de cada extracció de la gallinassa es possibilita el deteriorament de l'esmentada solera. Per la qual cosa han d'utilitzar-se materials d'obra que oferisquen aquestes característiques d'impermeabilitat, tant per a la solera com per a les parets del femer, d'alçària d'emmagatzemament 1,5 m.  
No s'ha aportat informació relativa a la destinació de les aigües residuals una vegada extretes de la fossa sèptica. Aquestes aigües residuals han de destinar-se a l'EDAR municipal (com a alternativa econòmica i pràctica més factible), o ser gestionada en la mateixa explotació, de manera que es complisquen els requisits legals establits a aquest efecte, i recollits en els condicionants d'aquesta declaració d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I, apartat 1.h.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 16.2.m) del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, com també de qualsevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars al territori de la Comunitat Valenciana.   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, l'activitat avícola d'engreix, situada al polígon 4, parcel·les 17 i 18, del terme municipal de Segorbe (Castelló) promoguda per Ana Sofía Bolumar Bolumar, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
- Prèviament a l'obtenció de la llicència ambiental, el promotor ha de justificar davant d'aquesta Direcció General, disposar d'informe definitiu favorable, a l'efecte patrimonial, de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport.  
- Prèviament a l'obtenció de la llicència ambiental, el promotor ha de justificar davant d'aquesta Direcció General, que disposa de l'informe favorable de l'organisme de conca competent, sobre la disponibilitat i compatibilitat de l'increment del consum d'aigua derivat de la implantació de l'ús previst en el projecte, amb les previsions dels plans hidrològics, a més de la no-afecció o menyscabament a altres usos existents legalment implantats, establits en l'article 19 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'ordenació del territori i protecció del paisatge.  
- Prèviament a l'obtenció de la llicència ambiental, el promotor ha de justificar que disposa de la Concessió de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a explotar el pou de reg.  
- Prèviament a l'obtenció de la llicència ambiental, el promotor ha de justificar davant d'aquesta Direcció General el trasllat de les aigües residuals procedents de l'explotació, a l'EDAR municipal, i haurà de disposar de certificat d'impermeabilitat, estanquitat i estabilitat estructural del dipòsit soterrat de les esmentades aigües, càlcul justificatiu de les dimensions i materials amb què s'ha construït aquest, tot això signat i visat pel col·legi oficial corresponent. En el cas de justificar el tractament de les aigües residuals en la mateixa explotació ha de disposar d'autorització d'abocament per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
- S'ha de comunicar a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 24 de setembre de 2007.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 371/06-AIA  
Títol: explotació intensiva porcina d'engreix  
Promotor: José Martínez Gimeno  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Llombai  
Objecte del projecte: obtenció de la llicència d'activitat per a l'explotació porcina d'engreix  
Localització: polígon 16, parcel·les 474 i 477, terme municipal de Llombai (València)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a la legalització d'una explotació porcina. Les principals característiques del projecte es resumeixen a continuació.   
La parcel·les 474 i 477 estan connectades per mitjà de la parcel·la 475 propietat del promotor. La superfície de les dues parcel·les, 474 i 477, és de 2.872 m², i la superfície construïda és de 1.191 m², distribuïda de la manera següent:  
Parcel·la 477: nau 1 (513 m²), nau 2 (301,7 m²)  
Parcel·la 474: nau 3 (376,2 m²)   
Disposa, a més, d'un llatzaret entre les naus 1 i 2 de 30 m². Es disposa també d'un dipòsit d'aigua i un lavabo.  
La capacitat està prevista per a 1.335 caps d'engreix (160 UGM) per la qual cosa es classifica dins del grup segon d'explotacions porcines. Entraran porcs amb una massa d'entre 15 i 25 kg i romandran en l'explotació, de 135-140 dies, fins a assolir una massa d'entre 95 i 120 kg. S'espera una mitjana anual de 2,5 cicles.   
El volum de purins estimat puja a 2.870,25 m³/any. Les naus disposaran de fosses per a la recollida de purins amb una capacitat total de 1.400 m³. Les cares internes de les rases estan acabades d'arrebossat de ciment amb lluït fi i la solera està realitzada a base de formigó en massa.  
Els purins s'apliquen com a adob en camp. Serà retirat de l'explotació mitjançant una cisterna i portat directament als terrenys agrícoles de què es disposa. El municipi de Llombai està classificat com a zona vulnerable a la contaminació de les aigües per nitrats. Per la qual cosa la dosi d'aplicació anual ha de ser, com a màxim, de 170 kg N/ha. Per a aquesta dosi la superfície agrícola necessària és de 90 ha.   
L'explotació disposa de gual sanitari i de tanca perimetral. S'indica que en el cas de la tanca, la zona de la parcel·la limítrofa amb la séquia i el barranc no es troba tancada.  
El subministrament d'aigua procedirà de la xarxa de proveïment municipal. Basant-se en l'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, la Societat Espanyola d'Abastiment, SA en certifica la capacitat per a seguir amb el proveïment d'aigua.  
Tant les aigües sanitàries com les aigües de neteja dels locals es condueixen a les fosses interiors de les naus i es gestionen juntament amb els purins.  
La distància al nucli urbà és de 780 metres.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient  
L'expedient es va iniciar el 25 d'octubre de 2006, amb la remissió per la Comissió de Qualificació d'Activitats de la Direcció Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge, del projecte d'activitat, de l'estudi d'impacte ambiental i l'expedient municipal.  
La informació pública es va realitzar mitjançant la publicació en el BOP núm. 245, de 14 d'octubre de 2004, la comunicació als propietaris de les parcel·les limítrofes i mitjançant un edicte exposat en el tauler d'anuncis.  
Es va presentar una al·legació per part d'un dels veïns per les molèsties ocasionades per l'exercici de l'activitat per l'emissió de sorolls i olors i per la proliferació d'insectes.  
El compliment de totes les mesures correctores descrites en l'estudi d'impacte es consideren suficients per a garantir que no es produiran problemes greus per la proliferació d'insectes i emissió d'olors. Si apareixen els esmentats problemes s'hauran de plantejar noves mesures correctores.   
2. Sol·licitud d'informes sectorials i documentació complementària.  
En data 25 d'octubre de 2006 el Servei Territorial de la CTH, Àrea d'Activitats Qualificades, remet a l'Àrea d'Impacte Ambiental l'expedient que consta de la següent documentació per duplicat: expedient municipal, estudi d'impacte ambiental i projecte d'activitat i documentació complementària.  
L'expedient municipal conté la documentació següent:  
Informe tècnic favorable de l'enginyer tècnic municipal, en què indica que respecte a l'emplaçament, sí que està d'acord amb les ordenances municipals i plans d'ordenació urbana.  
Informe tècnic favorable de l'aparellador municipal en què indica que respecte a l'emplaçament, sí que està d'acord amb les ordenances municipals i plans d'ordenació urbana.  
Informe tècnic favorable del cap local de Sanitat.  
Autoritzacions per a l'aplicació dels purins en parcel·les agrícoles amb una superfície total de 90 ha.  
Informació pública en el BOP núm. 245, de 14 d'octubre de 2004, edicte i la notificació als veïns afectats per l'explotació.  
Comunicació de l'Ajuntament amb data 12 de novembre de 2004 en el qual s'indica que s'han presentat al·legacions del Sr. Cornelio Fuster Bisbal, propietari de la parcel·la 480 del mateix polígon. No s'ha trobat la resposta a aquestes.  
No s'ha trobat l'autorització prèvia per a la construcció de l'explotació. En la consulta realitzada a l'Ajuntament es confirma que l'expedient municipal no inclou l'esmentada autorització.   
Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en què es recull:  
"La nau núm. 3 es troba a la zona de policia del barranc de l'Arc, per la qual cosa per a la legalització de la construcció s'ha d'obtenir l'autorització de les obres d'aquest mateix organisme.   
Es recorda que no està permés iniciar obres que afecten la zona de domini públic hidràulic i les zones de protecció d'aquestes sense la preceptiva autorització administrativa de l'organisme de conca"  
Pel que fa a la disponibilitat de recursos hídrics: «L'explotació ramadera no comporta un increment de la demanda de recursos hídrics (...) la Sociedad Española de Abastecimiento, SA, entitat subministradora d'aigua potable, en certifica la capacitat per a continuar abastint (...) aquesta Confederació Hidrogràfica emet informe favorable (...)".  
En data 13 de novembre de 2006 es realitza una consulta al Servei d'Ordenació Territorial sobre el possible risc d'inundació que hi ha per la situació de l'explotació a l'entorn dels llits del riu Magre i el barranc de l'Arc.  
En data 21 de desembre de 2006, l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals remet un informe en contestació a la consulta en què es comunica la necessitat que el promotor realitze un estudi d'inundabilitat per a la concreció del risc d'inundació.  
Amb data eixida 2 de febrer de 2007 se sol·licita al promotor l'ampliació de documentació presentada com també el resultat de la consulta realitzada al Servei d'Ordenació Territorial. Se l'informa sobre la necessitat de realitzar l'estudi d'inundabilitat per a la concreció del risc, sistema de gestió dels purins i de les aigües residuals que realitza.  
En data 8 de juny de 2007 es rep la comunicació interna de l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals. Servei d'Ordenació Territorial en què s'indica:  
"En l'estudi d'inundabilidad del Pla general d'ordenació urbana del terme municipal de Llombai, informat el 15 de maig de 2007 per l'organisme de conca per al sector Sud A"-A1\_Alfarp, tocant al riu Magre, es constata que la delimitació dels nivells de risc són sensiblement coincidents amb els del projecte LÍNDE, per la qual cosa es poden considerar acceptables els nivells de risc de l'esmentat estudi.  
L'estudi d'inundabilitat concreta a una escala major el risc establit pel PATRICOVA (1:1.000); la qual cosa permet verificar-ne amb més precisió la incidència amb el planejament.  
L'àmbit ocupat per les instal·lacions dedicades a l'explotació ramadera es troba en sòl no urbanitzable de protecció agrícola, i no està afectat per risc d'inundació PATRICOVA."  
Amb data 25 de juny de 2007 es realitza consulta al Servei d'Ordenació Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge. Atesa la data de construcció de les naus, l'explotació no disposa de l'autorització prèvia a la construcció. Sí que disposava de llicència d'obres que va ser concedida per l'Ajuntament en data 9 de setembre de 1981. Per la qual cosa es realitza la consulta a l'esmentat Servei sobre la validesa de la llicència d'obres per a justificar la legalitat de les construccions.  
En data 2 de juliol de 2007, el Servei de Coordinació Territorial remet la contestació en què es conclou que la llicència municipal d'obres atorgada per l'Ajuntament de Llombai es considera vàlida i les construccions que hi ha legals a l'empara de l'esmentada autorització.  
Afeccions legals  
L'explotació es troba situada en sòl no urbanitzable de protecció agrícola segons les normes subsidiàries i complementàries de 1982. Vist l'article 95, zones de protecció agrícola, la construcció de granges està permesa en aquesta zona.  
L'explotació no disposa d'autorització prèvia per a la construcció. En aquest cas, vist l'informe emés pel Servei de Coordinació Territorial, les construccions es consideren legals a l'empara del permís d'obres atorgat per l'Ajuntament amb data 9 de setembre de 1981.   
Atés que s'ha acceptat el permís d'obres, durant la tramitació de l'expedient, no s'ha realitzat consulta a la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació sobre les condicions generals de l'explotació i de l'emplaçament d'aquesta. Per la qual cosa, no s'ha pogut constatar si l'explotació compleix les distàncies mínimes exigides respecte a altres explotacions ramaderes i a nuclis de població ni tampoc si poguera quedar exonerada dels esmantats requisits.  
Segons l'Ordre de 17 d'octubre de 2005, de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, per la qual es regula l'emissió dels informes de caràcter territorial i urbanístic, article 6, correspon als ajuntaments la sol·licitud i instància a la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, de l'emissió dels informes pel que fa a la construcció i instal·lació d'instal·lacions ramaderes en sòl no urbanitzable.  
Amb les dades proporcionades en l'estudi d'impacte ambiental i vist l'article 53 de la Llei 6/2003, de ramaderia, l'explotació incompleix la distància mínima de 1.000 m que aquestes explotacions han de respectar respecte a nuclis de població superiors als 2.000 habitants, com és el cas del municipi de Llombai.   
Vista la disposició derogatòria tercera, punt 4, de l'esmentada Llei:  
"Les instal·lacions ramaderes que a l'entrada en vigor, amb data 20 de maig de 1995, del Decret 76/1995, de 2 de maig, del Govern Valencià, estigueren inscrites en la llista d'explotacions ramaderes, i que no tinguen llicència municipal d'activitat i no puguen obtenir-la per raons urbanístiques relatives a l'emplaçament d'aquestes, podran continuar exercint provisionalment l'activitat ramadera durant un període màxim de 15 anys, sempre que les instal·lacions complisquen les condicions higièniques, sanitàries, de benestar animal i ambientals legalment exigides (...)".  
La nau núm. 3, parcel·la 474, es troba a la zona de policia del barranc de l'Arc, per la qual cosa per a la legalització de la construcció s'ha d'obtenir l'autorització de les obres de l'organisme de conca.   
El municipi de Llombai està considerat com a zona vulnerable segons el Decret 13/2000, de 25 de gener, del Govern Valencià, pel qual es designen, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, determinats municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries.  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte. Identificació i valoració d'impactes  
L'estudi d'impacte ambiental inclou una descripció del medi que inclou: clima, característiques edafològiques, característiques geològiques, hidrogeologia, aigües subterrànies, flora i fauna i paisatge.   
La zona on s'exerceix l'activitat correspon a una zona agrícola combinació de cultius de secà i regadiu. A les proximitats de la zona es troben situades altres explotacions ramaderes com també altres activitats industrials.   
L'explotació es troba franquejada pel barranc de l'Arc i el llit del riu Magre. Per la qual cosa s'ha de vigilar l'estat de les fosses d'emmagatzemament i extremar les precaucions durant l'extracció i transport dels purins de manera que s'evite l'abocament incontrolat d'abocaments a llit públic, afecció al sòl i a les aigües subterrànies.  
Els elements ambientals més destacables susceptibles de ser afectats pel projecte: el sòl i l'aigua, per la contaminació associada a la incorrecta gestió en la mateixa explotació de residus o durant l'aplicació d'aquests al camp com a adob; i l'aire, per emissions de substàncies nocives, olors, associada a la fermentació dels residus orgànics, partícules, sorolls i vibracions.  
2. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental  
Entre les mesures protectores i correctores proposades:  
- Ventilació estàtica horitzontal a l'interior de la nau  
- Sistema d'abeuradors que evite les pèrdues d'aigua  
- Pediluvis a l'entrada de les naus  
- Col·locació de gual sanitari a l'entrada de l'explotació  
- Buit sanitari en finalitzar el cicle d'engreix  
- Es durà a terme un programa de desratització i desinsectació de les naus  
- Tanca perimetral   
- Contenidors homologats per a l'emmagatzemament de cadàvers  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental, i concordants del Reglament d'aquesta, annex I apartat 1.h.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 16.2.m) del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, com també de qualssevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars al territori de la Comunitat Valenciana.   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la legalització de l'explotació porcina, situada al polígon 16, parcel·les 474 i 477 al terme municipal de Llombai (València) promoguda per José Martínez Gimeno, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:   
1. S'ha de comprovar si la localització de l'explotació porcina ha de complir, o està exonerada, les distàncies de seguretat sanitària i de separació respecte a nuclis de població imposades per la Llei 6/2003, de ramaderia, de la Comunitat Valenciana. La instal·lació, en tot cas, ha de complir les condicions higièniques, sanitàries, de benestar animal i ambientals legalment exigides.   
2. Tal com es recull en l'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer de data 3 d'agost de 2006, la nau 3 es troba a la zona de policia del barranc de l'Arc. Per la qual cosa, per a la legalització de la construcció de la nau 3 ha d'obtenir l'autorització de les obres de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
3. Cal disposar de l'informe favorable definitiu de patrimoni cultural de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport.  
4. Pel que fa a la gestió de purins:   
La distribució dels purins com a fertilitzant s'ha de realitzar amb una dosi màxima d'aplicació per hectàrea de 170 kg N/any. La distribució només es podrà realitzar sobre les parcel·les de què el promotor dispose d'autorització i que es troben en règim d'explotació agrícola. Després de l'aplicació es recomana que se soterre immediatament per a evitar les possibles pèrdues de nitrogen amoniacal.  
S'han de respectar les distàncies mínimes de distribució respecte a altres explotacions ramaderes, cursos d'aigua i nuclis de població que estan recollides en el RD 324/2000, pel qual s'estableixen les normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines.   
Per al càlcul de les dosis d'adob dels diversos cultius i les èpoques adequades per a l'aplicació s'han de tenir en compte les recomanacions que s'estableixen en l'Ordre de 29 de març de 2000, per la qual s'aprova el Codi valencià de bones pràctiques agràries.  
5. Els residus zoosanitaris infecciosos i químics que poden produir-se en l'explotació han de ser manipulats i emmagatzemats com cal, i s'han d'acumular en contenidors homologats a aquest efecte i retirats per un gestor autoritzat.   
6. Totes les fosses, conduccions de purins, aigües fecals i totes aquelles zones de l'explotació que es troben en contacte amb dejeccions han d'estar impermeabilitzades. S'ha de realitzar una comprovació periòdica de l'estat d'aquestes.   
7. S'ha de disposar de contracte actualitzat i subscrit per a la totalitat d'animals, de manera que estiga assegurada la retirada de cadàvers per una empresa autoritzada a aquest efecte. S'ha de disposar d'un dipòsit homologat per a l'emmagatzemament.  
8. Com a mesures higièniques i sanitàries, tot el perímetre de l'explotació ha de tenir una tanca perimetral. S'ha de disposar i mantenir un gual sanitari o sistema equivalent per a la desinfecció dels vehicles que hagen d'entrar a l'explotació. S'han d'instal·lar malles tipus antiocells per a evitar l'entrada de possibles vectors de malaltia a totes les finestres de les naus. S'han de realitzar els programes de desratització i desinsectació proposats.  
9. S'ha de comunicar qualsevol variació que es produïsca en la destinació i el tractament dels residus.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 24 de setembre de 2007.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 220/05-AIA  
Títol: ampliació de pedrera d'àrids Garganta II. Secció A)  
Promotor : Lorenzo Andrés Vallés, SL  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial d'Alacant Conselleria d'Empresa, Universitat i Ciència  
Localització: paratge denominat la Garganta, del terme municipal de Teulada (Alacant)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació  
L'objecte del projecte és l'ampliació de la pedrera d'àrids Garganta II tramitada com a recurs de la secció A) per la Llei de mines.   
La superfície de l'ampliació sol·licitada és de 174.094 m² mentre que el conjunt del sòl no urbanitzable d'aprofitament extractiu (Garganta II i ampliació) és de 244.638 m².   
A més d'ampliar la superfície d'explotació, el projecte tramitat inclou la restauració de l'antiga pedrera Garganta I adjacent a Garganta II, la qual cosa comporta en conjunt la restauració d'una superfície total de 337.491 m².  
S'ha estimat un temps aproximat de 12 anys per a l'explotació i restauració de la zona d'ampliació Garganta II, mentre que la resta dels treballs de restauració del conjunt de la zona d'actuació s'allarguen fins als 18 anys.  
A la zona explotada Garganta II hi ha un abocador de residus inerts de propietat municipal que ocupa un antic buit generat per l'explotació i que disposa de projecte de segellament i restauració final, de manera que aquesta zona queda al marge d'aquest projecte. La cota final d'abocament en aquest abocador és de 140 m.s.n.m.  
Actuacions que s'han de realitzar:  
1. Treballs d'explotació.  
El sistema d'explotació que s'emprarà serà el típic de la mineria a cel obert, i es formaran, mitjançant l'ús d'explosius, bancades i plataformes en sentit descendent.   
El volum d'explotació estimat està en aproximadament 2.255.240 m³ considerant el volum d'estèrils pràcticament menyspreable.  
El ritme d'explotació esperat serà aproximadament de 200.000 m³/any per la qual cosa s'estima que l'explotació dure aproximadament 12 anys.  
El procés d'explotació s'ha dividit en dues fases:  
- Fase I: comprén els 5 primers anys de la vida de l'explotació. Els fronts nord-est i sud-est es comencen a abancalar.  
- Fase II: comprén els 7 anys següents de la vida de l'explotació. En aquesta fase es distingeixen dos fites:  
Fita 1. Comprén els anys 5-8 ambdós inclusivament. Es continua l'explotació mitjançant bancada descendent a la part est de l'explotació (ampliació de Garganta II) fins a arribar a la zona del barranc. En aquesta fita quedarà definida la zona d'exclusió geotècnica, on se situaran la tanca i la senyalització que impedisca el pas de qualsevol persona per risc de caiguda de blocs.  
Fita 2: comprén els últims 4 anys de la vida d'explotació. En aquest temps s'explotarà en la zona denominada esplanada de Pedrera.  
2. Treballs de restauració  
L'alternativa prevista és la creació d'una àrea natural semblant als terrenys forestals limítrofs de manera que no necessite de la intervenció humana per al manteniment d'aquesta una vegada que, a la zona, la coberta vegetal siga capaç de prosperar per ella mateixa.  
Els treballs de restauració afectaran el total de la superfície prevista en el projecte, és a dir, l'explotació Garganta I, Garganta II i ampliació Garganta II.  
La restauració s'ha plantejat en distintes fases que van alternant-se amb l'explotació. Com ja s'ha indicat en el punt anterior (treballs d'explotació), l'explotació té una durada màxima de 12 anys dividida en dues fases: una de 5 anys i l'altra de 7 anys. Mentre es van explotant els diversos bancs d'explotació es van realitzant els treballs de restauració. Des de l'any 12 fins a l'any 18 els treballs que s'han de realitzar en l'àrea d'estudi seran únicament els de restauració.  
La tasca de remodelació de les bancades d'explotació es realitzarà mitjançant excavació i voladura. La restauració general consistirà, per un costat en el desdoblament dels bancs d'explotació actuals a uns de restauració de 9 m d'alçària, separats per bermes de 4 m. d'amplària quedant un pendent mitjà de talús de 35º. En la zona d'ampliació de Garganta II, resulta una xicoteta zona que a causa de les condicions del disseny geomètric del buit d'explotació i de la geometria original del terreny, quedarà amb un pendent major.  
2.1. Restauració geomorfològica  
- Garganta I: en aquesta zona es troben actualment les instal·lacions fixes de l'explotació: oficines, bàscula, planta de matxucament i classificació, abassegaments d'àrids, accessos, etc. No obstant això, els treballs de restauració s'iniciaran reperfilant la superfície de manera que se suavitzen els pendents de les parets dels buits, i s'eliminaran al seu torn els monticles aïllats i es mantindrà únicament un camí principal d'accés, amb l'eliminació de rampes i camins innecessaris. Una vegada finalitzada l'extracció de material, es desmantellaran les instal·lacions i es netejarà la zona de runes i residus. Posteriorment es replantejaran els camins de servei per al manteniment, es procedirà a una escarificació per a la descompactació dels terrenys i s'incorporarà una capa de 30 cm de terra vegetal sobre la qual es realitzarà la sembra i plantació de les espècies vegetals seleccionades.  
- Garganta II: a la zona d'abocador, la restauració s'ha de dur a terme d'acord amb el projecte. Indicar que la cota final d'abocament és de 140 m.s.n.m. A la zona de talussos, atesa la verticalitat d'aquests, s'impossibilita la incorporació de terra vegetal i la recuperació de la coberta vegetal és quasi impossible. A banda, a la zona de precaució geotècnica hi ha un gran risc de caiguda de blocs i pedres, per tant, a la part de baix d'aquesta zona es disposarà de cartells indicatius i tanques que impedisquen el pas a qualsevol persona. També ens trobem amb tres xicotetes plataformes, en les quals s'incorporarà terra vegetal per a la posterior revegetació. Finalment, com que en aquesta zona es disposa de pistes de 20 m d'amplària, es planteja la revegetació de part d'aquestes, i fer-les recular fins a deixar una amplària de 5 m, suficient per a la circulació de vehicles que duguen a terme les labors de manteniment.  
- Ampliació Garganta II: els talussos de restauració d'aquesta zona han de disposar d'un pendent de 45º, una alçària de 8 m i bermes intermèdies de 4 m d'amplària aproximada. De la combinació de les esmentades característiques s'obté un talús general de 35º d'inclinació respecte l'horitzontal. Depenent de l'orientació dels talussos (solana o ombria) s'empraran distintes espècies vegetals en la revegetació. Els bancals de restauració disposaran d'un contrapendent del 2% al capdavall del talús per a facilitar la direccionalitat del flux de les aigües.  
L'esplanada de pedrera es dissenyarà amb un pendent de l'1% cap a la bassa de decantació on seran recollides les aigües d'escorriment. Per la seua morfologia plana, la plantació d'espècies arbòries en aquesta zona serà superior que a la resta de l'explotació.  
Zona d'exclusió geotècnica. En aquesta zona hi ha un gran risc de caiguda de blocs i pedres i a més és una zona molt inestable geotècnicament en la qual està totalment prohibit l'accés a aquests talussos. En la part basal es disposarà de cartells indicatius i tanques que impedisquen el pas a qualsevol persona.   
Per a garantir el manteniment de la coberta vegetal es projecten diversos camins de 6 m d'ample connectats entre ells que permeten dur a terme les labors de manteniment, reposició de marres i manteniment de les instal·lacions de reg.  
Àrees externes. Fora del límit de l'explotació ens trobem diverses zones que cal tenir en compte. Per un costat la pista situada a l'est de la pedrera, pista que queda incomunicada de la resta, en aquesta es planteja la revegetació mitjançant la plantació d'espècies arbustives i arbòries per a evitar un tram de pista sense discontinuïtat. D'altra banda, al nord de la pedrera, se situa la bassa de decantació on seran recollides les aigües d'escorriment de l'explotació.  
2.2. Aportació de terra vegetal  
Per a la instal·lació de la cobertura vegetal és necessari un substrat sobre el qual aquesta s'assente. Per això cal, prèviament a les tasques d'explotació, retirar el sòl edàfic, recollir-lo i mantenir-lo en òptimes condicions per al posterior ús en les labors de restauració.  
El volum de terra vegetal que es pot obtenir de la zona d'explotació és d'aproximadament de 101.248,67 m³ i el necessari per a dur a terme la restauració s'ha calculat en 106.600 m³, per la qual cosa en principi s'ha d'adquirir un volum de terra vegetal de 5.352 m³ aproximadament.  
Les terres retirades prèviament a l'explotació, en cas de ser recollides per a l'ús posterior, se situaran a la zona de Garganta I d'acord amb el que s'ha grafiat en el plànol PR-11.  
2.3. Revegetació  
A l'efecte de selecció d'espècies, s'han distingit diverses àrees en què es disposaran els distints percentatges i densitats. La revegetació es farà en dues fases: en una primera fase es realitzarà una sembra amb una mescla d'espècies herbàcies de creixement ràpid (gramínies i lleguminoses) i en la segona fase es durà a terme la plantació amb espècies arbustives i arbòries. La densitat utilitzada per a les plantacions serà de 2.500 u./ha i la dosi de llavors que s'ha d'emprar en l'hidrosembra serà de 100 kg/ha. La selecció d'espècies està condicionada per la morfologia de la restauració: plataformes i talussos, i per l'orientació d'aquests.  
Bermes solana i plataforma Garganta II. Arbustives: Rosmarinus officinalis (20%), Quercus coccifera (20%), Cistus monspeliensis (15%), Chamaerops humilis (10%) i Thymus vulgaris (15%). Arbòries: Pinus halepensis (20%).  
Bermes ombria i esplanada. Arbustives: Rosmarinus officinalis (20%), Quercus coccifera (20%), Stipa tenicissima (20%), Lavandula latifolia (20%), Anthyllis cytisoides (15%). Arbòries: Pinus halepensis (30%)  
Talussos solana i pista Garganta II: Rosmarinus officinalis (25%), Quercus coccifera (20%), Stipa tenicissima (20%), Lavandula latifolia (20%), Anthyllis cytisoides (15%).  
Talussos ombria: Rhamnus lyciodes (25%), Rosmarinus officinalis (25%), Quercus coccifera (20%), Cistus clusii (15%), Ramnus alaternus (15%).  
2.4 Restauració hidrològica  
Les actuacions previstes són les següents:   
- Execució de drenatges laterals al capdavall de talús. La seua funció és recollir l'escorriment sobre talussos i bermes (pendent cap al capdavall de talús interior entre 1% i 2% i de l'1% mínim longitudinal) i conduir-les fins a la baixant de talús més pròxima.  
- Baixants de talús. La funció d'aquestes és efectuar el desguàs de talussos, canalitzant l'aigua recollida en talussos intermedis i bermes a través dels drenatges laterals cap al punt inferior al capdavall de talús.   
- Baixant principal. Consistirà en un canal trapezoïdal de formigó d'1,2 m d'ample i 0,8 m d'alçària, i la ubicació d'un dissipador d'energia al capdavall de baixant per a mitigar la força de l'aigua.  
- Drenatge principal. Consistirà en un canal trapezoïdal de formigó de 2 m d'ample i 1,5 m d'alçària, situat a la base de la plataforma que comunica el drenatge de les aigües d'ampliació de Garganta II amb la bassa de sedimentació.  
- Drenatge perimetral. Consisteix en un canal trapezoïdal de 0,8 m d'ample i 0,8 m d'alçària excavat a terra, situat al perímetre de restauració que condueix les aigües cap a l'interior del buit miner.  
- Bassa de decantació. S'ha previst la construcció d'una bassa de decantació de sediments que reculla les aigües d'escorriment generat en l'explotació. Aquesta bassa se situa a la zona nord de l'explotació i es dimensiona amb un volum suficient per a emmagatzemar els sediments produïts en 3 anys. Durant l'explotació, la bassa s'ha de netejar anualment després de les pluges tardorenques. Quan s'haja finalitzat la revegetació de la pedrera, la neteja de la bassa serà abandonada fins a aconseguir el rebliment de la bassa.   
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient  
Al març de 2007 el Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial d'Alacant remet la documentació referent al projecte d'ampliació de la pedrera d'àrids, secció A) denominada Garganta II. La documentació remesa consta de projecte d'explotació, projecte de restauració i estudi d'impacte ambiental.  
S'hi adjunta, a més, certificat del resultat de la informació pública de l'expedient en què s'indica que la informació pública va ser realitzada per aquests Serveis Territorials i publicada en el DOGV núm. 5078 de 25.08.05. S'indica que durant la informació pública de l'expedient no es van presentar al·legacions.  
També s'hi adjunta documentació complementària relativa a:  
- Informe de l'Ajuntament de Teulada.  
- Informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
- Informe favorable amb condicionants de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià.  
Amb la documentació disponible, a l'abril de 2007 se sol·licita al Servei de Gestió Forestal informe sobre el projecte de restauració tramitat. En data 3 de juliol de 2007, es rep l'informe sol·licitat en què s'indica la necessitat d'ampliar la documentació en els termes següents:  
- Fases de treball  
- Estudi del paisatge  
- Restauració geomorfològica  
- Inestabilitat geomorfològica   
- Terra vegetal   
- Revegetació  
- Cartografia   
- Hidrologia i drenatge.  
En data 5 de juliol de 2007, el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental sol·licita a través del Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial d'Alacant l'ampliació del projecte de restauració a fi d'adaptar-se al que indica l'informe emés pel Servei de Gestió Forestal.   
En data 3 d'agost el Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial d'Alacant remet la documentació sol·licitada, és a dir, el projecte denominat Modificacions al pla de restauració integral del projecte d'explotació de recursos de la secció A) Garganta II i l'ampliació d'aquesta, visat en data 30 de juliol de 2007.  
2. Antecedents   
En data 28 de setembre de 2005, el Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial d'Alacant remet documentació relativa al projecte d'ampliació de la pedrera secció A) denominada Garganta II, on l'empresa promotora és Lorenzo Andrés Vallés, SL, i se sol·licita la corresponent declaració d'impacte ambiental. A l'esmentat expedient, s'hi atorga l'expedient número 220/05-AIA.  
En data 21 de març de 2006, el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental sol·licita a través del Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial ampliació de documentació.  
En data 26 de setembre de 2006 la directora general de Gestió del Medi Natural dicta resolució de l'expedient on considera la caducitat i ordena l'arxiu d'aquest per no haver-se rebut la documentació sol·licitada en el termini concedit, de conformitat amb el que es disposa en l'article 92 de la Llei de règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú.  
En data 26 d'octubre de 2006 va tenir entrada a la Conselleria de Territori i Habitatge recurs d'alçada contra la resolució de caducitat de l'expedient.  
En data 15 de gener de 2007, la secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient resol admetre el recurs d'alçada presentat per l'empresa promotora i resol estimar la pretensió formulada en l'esmentat recurs formulat per la Sra. María Gordo Zaplana, en nom i representació de Lorenzo Andrés Vallés, SL, contra la resolució de caducitat dictada per la directora general de Gestió del Medi Natural el 26 de setembre de 2006, i s'acorda la reobertura de l'expedient núm. 220/05-AIA per no tractar-se d'una causa imputable a la persona interessada ja que va presentar la documentació requerida dins del termini i la forma escaient, d'acord amb l'article 38.4, de la Llei 30/92, de 26 de novembre, de règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat  
L'explotació se situa al paratge denominat la Garganta, del terme municipal de Teulada (Alacant). L'accés a aquesta es realitza des de la carretera nacional 332, aproximadament a uns 1.200 m del mateix nucli urbà de Teulada. Els habitatges més pròxims estan a uns 350-400 m.  
L'àrea d'explotació s'emmarca en el domini de les serralades bètiques, i més concretament en el domini del prebètic extern.  
Des del punt de vista geològic, l'explotació es localitza en un paquet estratificat format per capes de calcàries inframètriques de color grisenc, la grossària del qual a la zona d'actuació supera els 50 m. S'observen també tonalitats rogenques procedents de la presència de processos d'oxidació. L'àrea es caracteritza per una intensa fracturació en dues direccions predominants: N40 i N150, encara que també s'observen altres direccions de menys importància. En superfície s'aprecia la presència d'una intensa carstificació, que es materialitza en forma de lapiaz molt desenvolupat.  
Pel que fa a la morfologia, s'han identificat a la zona vessants regularitzats com a conseqüència dels materials menyspreables, on es desenvolupen glacis d'erosió i d'acumulació que caracteritzen els sediments quaternaris. Hi ha també formes d'erosió condicionades per l'encaixament de la xarxa hídrica local, com ara barrancs incidits amb perfil transversal en V i barrancs de fons pla. És notable la intensa fracturació de l'àrea.  
Des d'una perspectiva edafològica estan fonamentalment presents tres tipus de sòls: els leptosòls eútrics a les zones de màxim pendent, els leptosòls lítics en coincidència amb els afloraments de calcàries amb elevat pendent i antrosòls, producte del cultiu de les àrees de menors pendents i topografies més baixes.  
Des del punt de vista hidrogeològic, la zona d'estudi pertany a la unitat hidrogeològica 8.47 Penyal-Mongó-Bèrnia, composta per calcàries, gres i calcarenites amb intercalacions margoses (aqüífer cretaci-terciari) i graves, arenes i gres (aqüífer quaternari o detrític de Xàbia, on el nivell freàtic està situat entre 8 i 10 m.s.n.m.).  
Pel que fa a la hidrologia, l'àrea d'estudi està inclosa en una subconca litoral que pertany al sistema d'explotació de la Marina Alta. Comprén la totalitat de les conques dels rius Girona i Gorgos i les subconques litorals compreses entre el límit nord del terme municipal d'Oliva i el marge esquerre del riu Algar. Pel que fa a l'àmbit de la pedrera, el barranc de Teulada de règim intermitent i que ha obert la denominada Garganta, discorre pel límit nord-oest de la parcel·la. A l'interior de l'explotació hi ha un parell de tàlvegs interceptats que aboquen les aigües cap a aquest barranc.  
Des d'una perspectiva climatològica, l'àrea d'estudi pertany a un ombroclima mediterrani sec i al pis bioclimàtic termomediterrani. El valor total de les precipitacions mitjanes anuals és d'aproximadament 561 mm, amb una temperatura mitjana anual de 16,4ºC, i el mes més fred és gener, amb una temperatura mitjana de 8,4ºC i el mes més calorós és juliol, amb una temperatura mitjana de 24,8ºC.  
La qualitat de l'aire de l'entorn s'ha assimilat a un entorn rural, i pren com a referència les dades subministrades per les estacions de la xarxa automàtica de l'estació de Gandia, on s'aprecien nivells òptims molt per sota dels valors permissibles. Respecte als sorolls, les principals fonts actuals de contaminació a la zona d'actuació serien: el trànsit procedent de la CN-332, l'autopista AP-7, les labors agrícoles de l'entorn i la mateixa planta d'àrids que actualment es troba en funcionament a les instal·lacions de la pedrera.  
A causa de l'escassetat de sòl i vegetació i l'elevat pendent de les vessants, la mateixa pedrera i l'entorn d'aquesta es caracteritzen per presentar graus d'erosió actual i potencial molt alts. El risc de despreniments és elevat en gran part de l'àrea d'actuació a causa de la presència de roques competents amb elevat grau de fracturació i carstificació. D'altra banda, a causa de la permeabilitat de la roca es registra una vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers elevada. Finalment, el risc d'inundació en la pedrera és nul i únicament es constreny al llit del riu Gorgos i la desembocadura d'aquest.  
Pel que fa a la vegetació, la vegetació potencial ha sigut eliminada i substituïda per coscollars amb llentiscle a tot el terme municipal a causa de la forta pressió de l'home (activitat agrícola, incendis, urbanitzacions, etc.) Els coscollars estan integrats per coscoll (Quercus coccifera) associada al llentiscle (Pistacia lentiscus), encara que també té importància el margalló (Chamaerops humilis) i la garrofera (Ceratonia siliqua). Com a estrat herbaci a més de Brachypodium retusum abunda l'Oxyris quadripartita.  
Des del punt de vista faunístic destaquen, per la seua abundància, les aus de dimensió reduïda que nidifiquen en els cultius de secà: gafarró, verderol, cadernera, sit groc, pinsà i pardal roquer. També destaca la presència de mamífers de grandària mitjana, com la rata cellarda i la rabosa. Pel que fa a espècies d'amfibis i rèptils s'ha constatat la presència del tòtil, la granota, el fardatxo i la serp de collar.  
L'única espècie de rapaç rupícola que ha sigut detectada a la zona d'estudi és el xoriguer (Falco tinnunculus)  
La pedrera es localitza a l'interior de la gola que forma el barranc de Teulada en travessar les elevacions calcàries que l'envolten. Aquesta subunitat paisatgística és un corredor d'infraestructures de transport ja que allí es localitzen la carretera nacional CN-232 i la línia de FGV Alacant - Dénia, això fa que la presència d'observadors siga elevada. La conca visual es redueix a la mateixa vall, i des de l'exterior d'aquesta s'aprecien els últims bancals d'explotació situats a les cotes superiors. La degradació visual de la conca ja és important per la presència de les explotacions calcàries ja existents.  
La zona d'estudi no es troba en l'àmbit de cap dels espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, LIC, ZEPA, espais inclosos en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals, ni en el catàleg de zones humides, no es troba pròxima a cap microreserva, i no afecta cap camí ramader, jaciment arqueològic i paleontològic ni forest d'utilitat pública.  
En relació amb els usos del sòl, els límits de l'ampliació proposada estan marcats pel que el planejament urbanístic del municipi de Teulada qualifica com a sòl no urbanitzable d'aprofitament extractiu.   
Hi ha nombroses infraestructures viàries que discorren pròximes a la pedrera, no obstant això, cal destacar el pas de la carretera nacional CN-332 pel límit nord-oest de l'explotació i que es veu afectada per la circulació, entrada i eixida de camions procedents de l'explotació.  
L'activitat econòmica tradicional de Teulada és l'agricultura (cítrics i vinyes) i la pesca. No obstant això, en les últimes dècades el desenvolupament de les activitats industrials i terciàries s'ha vist incrementat i destaca l'auge de la construcció i la indústria del moble. Ara per ara el principal motor econòmic de Teulada és el turisme.  
2. Identificació i valoració dels impactes  
Les principals accions susceptibles de causar impactes seran les següents: obertura de noves pistes d'accés a fronts d'explotació, retirada i abassegament de sòl vegetal, obertura de nous bancals d'explotació, extracció (perforacions i voladures), càrrega i transport del material fins a la planta de tractament, construcció de drenatges, desguassos i bassa de decantació, remodelació de bancals d'explotació i plataformes, revegetació de talussos, bermes i plataformes, abandó i restitució d'antigues pistes, moviments de terres, increment de consum d'aigua, desmantellament d'infraestructures, matxucament, classificació i abassegament de material per a la venda, trasbals de maquinària i entrada i eixida de vehicles.  
El principal efecte ambiental derivat de les accions anteriorment descrites serà: destrucció del sòl i vegetació associada, increment dels processos erosius, discontinuïtat en el paisatge i canvi de color, modificació del relleu, possibilitat de contaminar el subsòl i les aigües superficials, modificació dels drenatges naturals, increment de soroll i emissions gasoses a l'atmosfera, increment de l'impacte paisatgístic, increment del trànsit rodat i producció de pols i soroll, increment del consum d'aigua, generació de residus perillosos, acumulació de runes i abandó de maquinària, afecció al trànsit de la CN-332 i finalment l'arrelament i creixement de la vegetació forestal.  
Actualment, la zona de servitud i la zona de policia del barranc de Teulada ha sigut afectada per l'explotació que ja hi és. No obstant això, la zona d'ampliació proposada, nord-est, dista més de 100 m de l'esmentat barranc.  
L'impacte paisatgístic generat per les explotacions Garganta I i II és alt i l'ampliació de Garganta II incrementarà l'esmentat impacte en ampliar la conca visual de l'explotació.  
Pel que fa al patrimoni cultural valencià, la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià va emetre un informe favorable en què indicava la no-afecció al patrimoni.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental  
Com a mesures protectores, el projecte de restauració (maig de 2006) i el projecte de restauració modificat (juliol de 2007) han introduït una sèrie de millores pel que fa a: avanç d'explotació - restauració, treballs d'explotació - restauració mitjançant fases definides en espai i temps, identificació i aplicació de mesures de seguretat a les zones geotècnicament inestables, projecte de revegetació, disseny i construcció de drenatges, neteja de residus i condicionament per a la restauració de la pedrera Garganta I, desmantellament de les instal·lacions una vegada finalitzada l'explotació, restauració de camins i pistes abandonades.  
El projecte de revegetació proposa la sembra i plantació d'espècies vegetals de caràcter forestal, de manera que es recupere el caràcter forestal de la serra prèviament a l'explotació. Per a l'elecció d'espècies i la distribució d'aquestes s'ha tingut en compte, a més de la caracterització de la vegetació actual i potencial de la zona, l'orientació de les vessants (solana i ombria), els pendents (talussos i bermes) com també el consum d'aigua necessari per al desenvolupament d'aquestes.  
En la cartografia aportada es recullen les diverses zones d'actuació, tant les d'explotació com les de restauració, zones geotècnicament inestables, drenatges, instal·lacions, accessos i la resta d'infraestructures.  
Per a pal·liar l'increment del consum d'aigua s'ha previst utilitzar per al reg de les instal·lacions i de la revegetació l'aigua d'escorriment recollida en la bassa de decantació. En èpoques d'estiu, si fóra necessari, podria complementar-se el proveïment mitjançant camions cisterna.  
La contaminació acústica i l'emissió de pols queda limitada a l'interior de la gola on se situa l'explotació. Entre la carretera CN-332 i l'explotació s'han deixat uns xicotets relleus sense explotar que fan de pantalles visuals i acústiques i protegeixen els vehicles de les possibles emissions.   
L'impacte paisatgístic es veurà incrementat en augmentar la superfície d'explotació. Actualment l'impacte paisatgístic és elevat ja que els fronts d'explotació de la pedrera Garganta I i II no han sigut restaurats i la conca visual de l'explotació és elevada.   
Si bé el projecte dissenyat genera impactes ambientals de gran magnitud, les mesures correctores proposades en el projecte de restauració aconseguiran minimitzar els esmentats impactes i integrar en el mateix projecte dues antigues explotacions mineres, ara per ara sense restaurar.  
El projecte de restauració tramitat es considera des del punt de vista ambiental acceptable, però és necessari garantir-ne la correcta execució.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta. L'activitat proposada es troba inclosa en l'annex I, apartat 3.c.1. del Decret 162/1990 de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/89, d'impacte ambiental.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 16.2.m) del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, com també de qualssevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pel particulars al territori de la Comunitat Valenciana.   
A la vista de tot l'anterior, i basant-me en les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la present:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar favorable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte d'ampliació de l'extracció d'àrids tramitat com a secció A) per la Llei de mines denominat ampliació de Garganta II, al terme municipal de Teulada (Alacant) l'empresa promotora del qual és Lorenzo Andrés Vallés, SL, sempre que l'activitat s'exercisca de conformitat amb el compliment de les mesures proposades en el projecte d'explotació, projecte de restauració i estudi d'impacte ambiental (maig de 2006) i les modificacions al projecte de restauració (juliol de 2007) com també els condicionants establits en el següent apartat.  
Segon   
Com a condicions que s'han de complir en l'execució de l'esmentat projecte s'hi estableixen les següents:  
1. Qualsevol construcció, obres o treballs de restauració a la zona de policia del barranc de Teulada necessita autorització administrativa prèvia de l'organisme de conca d'acord amb l'article 9 del Reglament de domini públic hidràulic, RD 849/1986.  
2. Durant els mesos d'estiu, en el cas de ser necessari incrementar el consum d'aigua, aquesta ha de procedir de proveïment degudament legalitzat.  
3. En els camins d'accés i pistes d'accés als fronts d'explotació-restauració han de realitzar-se labors d'adequació com ara la construcció de cunetes, aiguavessos i restauració de talussos de terraplé, sobretot al tram inicial.  
4. Als bancals de l'explotació Garganta II, que l'ample de berma actual ho permeta, han de ser desplegats a fi d'aconseguir els paràmetres de restauració establits en el projecte.  
5. La bassa de recollida de pluvials ha d'estar encerclada de manera que s'evite el lliure accés a persones i animals, i evitar així el risc d'accidents.  
6. La planta de tractament i classificació de l'àrid ha d'estar equipada amb dispositius que eliminen o disminuïsquen l'emissió de pols: filtres de mànega que aspiren els focus emissors (trituradores, garbells, etc.) regs polvoritzats situats a les trituradores i a les eixides de les cintes a estocs, acarament de cintes transportadores, protecció dels estocs de fins (<10 mm) amb obres de fàbrica o sitges.  
7. Es recorda al promotor la prohibició de realitzar a la zona qualsevol tipus d'abocament no autoritzat i, en particular, dels produïts pels canvis d'oli, combustible i manteniment de la maquinària, que han de ser gestionats per un taller o gestor de residus degudament autoritzat, d'acord amb el que preveu la Llei 10/1998, de residus, i en el Reial decret 833/1988, relatiu a la gestió de residus tòxics i perillosos.  
8. La possible aparició de coves o avencs durant l'avanç de l'explotació ha de ser comunicada a l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals de la Conselleria de Territori i Habitatge, a fi que puguen ser inspeccionades, atesa la condició d'espais naturals protegits d'aquestes, mitjançant l'article 16 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana.  
9. Ha de garantir-se la correcta execució del pla de restauració projectat. Amb aquest fi, el promotor queda obligat a presentar davant del Servei Territorial d'Indústria i Energia, abans del 31 de gener de cada any, un informe anual, per duplicat, on queden recollits el balanç i l'estat actual de l'activitat en relació amb els volums extrets i aprofitables, amb els rebliments realitzats i amb l'aplicació de les mesures protectores i correctores previstes en el pla de restauració - estudi d'impacte ambiental i en aquesta declaració d'impacte ambiental, com també qualsevol possible incidència de caràcter ambiental sorgida al llarg de l'activitat. Aquest servei ha de remetre una de les còpies a aquesta Direcció General.  
Tercer  
Es notificarà a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Es publicarà aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 31.5 del Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 28 de setembre de 2007.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 385/06-AIA  
Títol: legalització explotació porcina d'engreix  
Promotor: Enriqueta Tena Borrás  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Cinctorres (Castelló)  
Objecte del projecte: obtenir la llicència d'activitat per a la legalització d'explotació porcina d'engreix  
Localització: partida la Capellania, polígon 5, parcel·la 150, del terme municipal de Cinctorres (Castelló)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a legalitzar una activitat porcina d'engreix, les característiques de la qual, segons la documentació aportada, són:  
- L'explotació, amb capacitat per a 1.100 porcs, es dedica a l'engreix de porcs des dels 20 kg fins a 100 kg PV, moment en què es destinen a escorxador.   
- L'explotació ocupa un total de 25.265 m², dels quals 2.000 m² (segons l'autorització prèvia de la Direcció General d'Urbanisme i Ordenació Territorial, de data 22 de desembre de 1997) està ocupada per 1.600 m² destinats a l'explotació porcina i 400 m² de magatzems.   
- No s'han calculat els purins produïts en l'explotació conforme al Reial decret 324/2000, d'ordenació de les explotacions porcines, segons el qual el volum de purins produït anualment puja a 2.365 m³, corresponent a 7.975 kg de N/any. Els purins queden retinguts en fosses, amb una capacitat total d'emmagatzemament de 1.051,2 m³, i fossa exterior de purins de 15 x 10 x 2,2 m amb capacitat per a 330 m³, i disposa d'autonomia suficient per a emmagatzemar els purins durant més de 3 mesos, tal com estableix el Reial decret 324/2000.  
- La destinació dels purins no queda ben definida, ja que d'una banda es declara que serà recollit per camions de la Cooperativa Comarcal Sant Antoni Abad Coop. V., i s'emmagatzemarà en les basses que la Conselleria va construir amb aquest propòsit. D'altra banda s'indica que els purins s'utilitzaran com a adob orgànic en camps de cultiu. Per a aquesta segona opció, es calcula el volum de purins generats conforme al Reial decret 324/2000, per a una capacitat de 950 porcs, i es presenta la justificació de la disponibilitat de 56,8 ha de superfície parcialment agrícola i la resta de superfície forestal, al terme municipal de Forcall.  
- El purins seran sotmesos a tractament prèviament a l'ús com a adob orgànic, amb producte enzimàtic de manera que en rebaixe la càrrega contaminant i en millore les propietats com a fertilitzant.  
- Els cadàvers són retirats per una empresa gestora autoritzada a aquest efecte.   
- Entre les mesures higienicosanitàries, s'inclou disposar de tanca perimetral i gual sanitari a l'entrada de l'explotació.  
- El subministrament d'aigua potable procedeix de la xarxa de proveïment municipal.  
L'explotació es localitza a menys de 1.000 m del nucli urbà de Cinctorres, distància superior a la mínima exigida per a condicions semblants en la Llei 6/2003, de 4 de març, de la Generalitat, de ramaderia de la Comunitat Valenciana.  
Segons el Reial decret 324/2000 i per a una capacitat de 1.100 porcs d'engreix, es necessitaran 47 ha de superfície agrícola per a no superar la dosi màxima de 170 kg de N/ha que estableix el Reial decret 261/1996, de 16 de febrer, sobre protecció de les aigües front a nitrats procedents de fonts agràries. Encara que la superfície en què es justifica aplicar els purins és superior a la necessària, no es considera acceptable ja que part d'aquesta correspon a sòl forestal, i no a superfície agrícola, tal com estableix el Reial decret 324/2000.  
La superfície construïda que apareix en l'autorització prèvia de la COPUT no coincideix amb la superfície construïda que apareix en el projecte d'activitat i estudi d'impacte ambiental, en el qual s'indica que és inferior de 1.306 m². La capacitat de l'explotació també difereix en la documentació tècnica presentada, entre 1.100 animals i 950.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient  
L'expedient es va iniciar el 16 de novembre de 2006 amb la remissió per part de l'Ajuntament de Cinctorres del projecte d'activitat, estudi d'impacte ambiental i expedient municipal.  
La informació pública s'ha realitzat mitjançant la publicació en el BOP núm. 124, de 17 d'octubre de 2006, com també als veïns limítrofs a l'activitat, sense la presentació d'al·legacions.  
2. Sol·licitud d'informes sectorials i documentació complementària  
En data 17 de febrer de 2006 es requereix al promotor, a través de l'Ajuntament, informació relativa a:  
- Còpia dels informes tècnics municipals.  
- Informe vinculant de conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, segons la Llei d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià, tal com s'estableix en l'Ordre de 3 de gener de 2005, de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'estableix el contingut mínim dels estudis d'impacte ambiental que s'han de tramitar davant d'aquesta Conselleria.  
- Justificació de les necessitats d'aigua potable i de la justificació legal de la disponibilitat d'aquesta.  
- Justificació de la gestió de les aigües sanitàries.  
- Justificació de la destinació final dels purins, ja que en la documentació aportada apareix informació contradictòria.  
En data 18 de juliol de 2007 el promotor remet la documentació següent:  
- Justificació firmada per l'alcalde, del fet que la procedència d'aigua potable prové de la xarxa general d'aigua potable.  
- Justificació de la destinació dels purins, que s'utilitzaran com a adob orgànic, i seran gestionats per la Cooperativa Comarcal Sant Antoni Abad Coop. V. de Morella que els dipositarà en basses d'homogeneïtzació d'ús comunitari. El transport i distribució es realitza a càrrec de l'empresa Monfort Monfort SCP.  
- Informe de l'arquitecte municipal de data 14 de febrer de 2007, en el qual s'indica:  
a) Que segons el PGOU vigent, aprovat en data 29 de febrer de 2000, no es pot concedir llicència per estar a menys de 1.000 m del sòl urbà.  
b) Que l'actuació té llicència d'obres de 27 de març de 1998.  
c) Que l'actuació té autorització prèvia de 30 de desembre de 1997.  
- Informe de l'arquitecte municipal de data 7 de setembre de 2006 en el qual s'indica que «Atés que aquesta actuació té llicència d'obres de data 27 de març de 1998, es pot traslladar per a la sol·licitud de la llicència d'activitat a l'organisme competent".   
- Certificat del gerent de la cooperativa Sant Antoni Abad, en el qual s'indica que no disposa de cisterna de purins des de l'any 2006, però continua gestionant el sistema de bassa per a emmagatzemament de l'excedent de purins dels socis, i recau el servei de retirada dels purins en l'empresa Monfort Monfort SCP. La promotora és sòcia de la cooperativa Sant Antoni Abad.  
- El consum d'aigua de l'explotació serà de 5.813 m³/any.  
- Sol·licitud d'informe la Conselleria de Cultura, Educació i Esports.  
En data 7 de febrer de 2007 es realitza una consulta a l'Àrea d'Ordenació Sostenible del Medi, ja que l'explotació es localitza dins del LIC l'Alt Maestrat. En data 5 de març de 2007 es remet informe en què s'indica que no és probable que es produïsquen afeccions negatives indirectes sobre els hàbitats o espècies localitzades a l'entorn del LIC l'Alt Maestrat.  
Informes sectorials  
L'expedient municipal recull els informes següents:  
- Autorització prèvia de la COPUT favorable de data 22 de desembre de 1997. L'informe favorable de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació indica que les instal·lacions són necessàries i adequades a la correcta explotació ramadera dels terrenys del peticionari. Que les referides instal·lacions són estrictament indispensables per als fins agropecuaris que el sol·licitant vol assolir, però en aplicació del que disposa l'Ordre de 14 de febrer de 1996, haurà de dotar-se a aquestes de:  
- Gual sanitari de suficient longitud i profunditat en l'accés.  
- Tela antiocells en buits que impedisca l'accés a l'interior de les naus d'animals que puguen ser vectors de malalties.  
- Tanca perimetral de les instal·lacions.  
- Fossa de purins construïda amb materials que en garantisquen l'estanquitat i d'unes dimensions acords amb l'explotació agrícola.  
- Informació pública sense la presentació d'al·legacions.  
Afeccions legals  
El sòl on s'exerceix l'activitat qualifica com a sòl no urbanitzable comú segons el PGOU.  
La finca on se situa l'activitat es troba localitzada dins del LIC l'Alt Maestrat que figura en la llista de llocs d'importància comunitària de la regió biogeogràfica mediterrània, amb número de codi ES5223002, publicada en el Diari Oficial de la Unió Europea, el 21 de setembre de 2006, per Decisió de la Comissió de 19 de juliol de 2006, de conformitat amb la Directiva 92/43/CEE, del Consell de 21 de maig, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la flora i fauna silvestres.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat i identificació d'impactes  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha realitzat una descripció de les característiques naturals del territori amb la utilització una escala àmplia, la qual cosa provoca que siga insuficient el grau de detall. S'ha descrit breument el paisatge (que correspon a una zona agrícola on predominen els cultius de secà), la morfologia, hidrologia, geologia i flora.  
Els elements ambientals susceptibles de ser afectats pel projecte, recollits en l'estudi d'impacte ambiental, es refereixen al sòl, per contaminació associada a l'abocament de purins o per problemes de percolació per impermeabilització deficient; l'aigua, per contaminació associada a una gestió incorrecta dels purins; l'aire, per emissió d'olors i pols; la flora i fauna, sobre possible incidència sobre espècies protegides o singulars; el paisatge, per introducció d'elements estranys permanents; el medi socioeconòmic i cultural, per afecció a la població o a béns del patrimoni historicoartístic etnològic i arqueològic. L'apartat relatiu a la identificació i valoració dels impactes previsibles derivats de l'actuació sobre cada un dels elements del medi no aporta dades rellevants, ja que fa al·lusió als impactes que, de manera genèrica, pot provocar una explotació d'aquestes característiques sobre els elements naturals del medi, sense que s'hi haja utilitzat cap metodologia respecte d'això.  
Segons la cartografia temàtica de la Comunitat Valenciana, la vulnerabilitat a la contaminació de les aigües subterrànies de la zona és mitjana, litològicament correspon a sòls calcaris, amb una fisiografia de pujols. No hi ha afecció a camí ramader catalogat al terme municipal. No s'hi aporta estudi hidrogeològic.  
La zona on s'exerceix l'activitat, agrícola de secà, no presenta valors ambientals rellevants; els elements ambientals més destacables susceptibles de ser afectats pel projecte són: el sòl i l'aigua, per la contaminació associada a la incorrecta gestió en la mateixa explotació de purins o durant la utilització d'aquests com a adob orgànic en camps de cultiu per una empresa aliena a l'explotació; i l'aire, per emissió d'olors associades als purins generats i a la presència d'animals principalment.  
2. Consideracions sobre les propostes de mesures correctores  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha proposat una sèrie de mesures correctores, entre les quals s'inclou:  
- L'aplicació de purins es realitzarà tenint en compte com a factor limitador el nitrogen contingut en aquest.  
- Per a disminuir l'emissió de gasos amb efecte hivernacle, s'haurà de limitar al màxim el temps d'emmagatzemament dels purins en fosses, s'hauran de cobrir les basses per a evitar l'emissió d'amoníac i es llauraran o soterraran els purins aplicats a les finques agrícoles a fi de minimitzar la propagació de males olors a l'atmosfera.  
- Per a disminuir l'emissió d'olors associades als purins, es realitzarà tractament enzimàtic d'aquest, com també una neteja de les instal·lacions després de cada cicle d'engreix.  
- Per a impedir l'entrada d'animals estranys a l'explotació, es dotarà de tanca perimetral.  
- Per a desinfectar els vehicles que accedisquen a l'explotació, es disposarà de gual sanitari a l'entrada d'aquesta.  
De les mesures correctores proposades, cal indicar:  
- En gestionar-se els purins fora de l'explotació, no es poden aplicar mesures correctores respecte d'això. Les empreses gestores, tant l'encarregada del transport com la de l'emmagatzemament, hauran de disposar de l'autorització com a gestor de residus, tal com estableix la Llei 10/1998, de 21 d'abril, de residus, com també la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus, de la Comunitat Valenciana.  
- Malgrat haver presentat justificació de les parcel·les on aplicar els purins com a adob orgànic, és l'empresa gestora d'aquests residus la que ha de justificar-ne la destinació.  
Es considera favorable el projecte, des del punt de vista ambiental, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix l'estudi d'impacte ambiental i amb l'adopció dels condicionants establits en aquesta declaració d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I apartat 1.h.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 16.2.m) del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, com també de qualssevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars al territori de la Comunitat Valenciana.   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar favorable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la legalització de l'activitat de porcí d'engreix, situada a la partida la Capellania, polígon 5, parcel·la 150, del terme municipal de Cinctorres (Castelló) promoguda per Enriqueta Tena Borrás, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:   
- Prèviament a l'obtenció de la llicència ambiental, el promotor haurà de presentar davant d'aquesta Direcció General i davant de l'òrgan substantiu la justificació de la gestió de purins. En cas de justificar-ne el transport i gestió per empreses externes a aquesta explotació, haurà de presentar-se, tal com estableix la Llei 10/1998, de 21 d'abril, de residus, com també la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus de la Comunitat Valenciana, la inscripció en el registre de transportistes de residus no perillosos per a l'empresa Monfort Monfort, SCT, mentre que per a la Cooperativa Comarcal Sant Antoni Abad Coop. V. de Morella haurà de presentar-se l'autorització com a gestor de residus no perillosos, ja que cap de les dues empreses consten en la llista d'empreses gestores de residus disponible en aquesta Conselleria.  
- En el cas de justificar la gestió de purins com a adob orgànic, directament de l'explotació a parcel·les agrícoles, ha de presentar-se superfície agrícola suficient, tal com estableix el Reial decret 324/2000, d'ordenació d'explotacions porcines, i no s'acceptarà superfície que no s'explote agrícolament. Ha de presentar-se en aquest cas, davant d'aquesta Direcció General i davant de l'òrgan substantiu, cèdules cadastrals, contracte d'acceptació de purins i plànols cadastrals, d'una superfície agrícola superior a 47 ha.  
- Prèviament a l'obtenció de llicència ambiental el promotor ha de justificar davant d'aquesta Direcció General i davant de l'òrgan substantiu que disposa de l'informe definitiu favorable, a l'efecte patrimonial, de la Conselleria de Cultura i Esport.  
- Els residus zoosanitaris infecciosos i químics que es produïsquen en l'explotació han de ser manipulats i emmagatzemats degudament, i s'han d'acumular en contenidors homologats a aquest efecte i retirats per un gestor autoritzat.  
- S'ha de comunicar a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.   
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 24 de setembre 2007.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.