Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5131, del 09-11-2005 (2005/11909)

RESOLUCIÓ de 18 d'octubre de 2005, de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental dels expedients 184/04-AIA Fuenterrobles, 185/04-AIA Fuenterrobles, 192/04-AIA Fuenterrobles, 412/02-AIA Llanera de Ranes, 377/03-AIA Benisanó, 028/04-AIA Sinarcas, 003/04-AIA La Pobla de Benifassà i 043/03-AIA Picassent.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5131

Data del DOGV
:   09-11-2005

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2005/11794


Data del document
:   18-10-2005

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Sinarcas
    * Fuenterrobles
    * Llanera de Ranes
    * Pobla de Benifassà, la
    * Picassent
    * Benissanó
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 18 d'octubre de 2005, de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental dels expedients 184/04-AIA Fuenterrobles, 185/04-AIA Fuenterrobles, 192/04-AIA Fuenterrobles, 412/02-AIA Llanera de Ranes, 377/03-AIA Benisanó, 028/04-AIA Sinarcas, 003/04-AIA La Pobla de Benifassà i 043/03-AIA Picassent. [2005/F11884]
  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1.302/1986, de 28 de juny, d'Avaluació d'Impacte Ambiental, i del Reial Decret 1.131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental.
  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana, d'Impacte Ambiental, i del seu reglament, aprovat pel Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En virtut d'això, he resolt:
  
Article únic
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 184/04-AIA Fuenterrobles, 185/04-AIA Fuenterrobles, 192/04-AIA Fuenterrobles, 412/02-AIA Llanera de Ranes, 377/03-AIA Benisanó, 028/04-AIA Sinarcas, 003/04-AIA La Pobla de Benifassà i 043/03-AIA Picassent, que segons el reglament aprovat pel Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.
  
València, 18 d'octubre de 2005.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 184/04-AIA
  
Títol: Legalització d'explotació avícola de broilers
  
Promotor: Rafael Mislata Giménez i Ana Mislata Giménez
  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Fuenterrobles (València)
  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat per a la legalització de l'activitat avícola de broilers
  
Localització: Paratge La Parada, polígon 2, parcel·la 282, del terme municipal de Fuenterrobles (València)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a la legalització d'una explotació avícola les característiques de la qual, segons la documentació aportada, són:
  
L'explotació està constituïda per una única nau d'1.957 m² de superfície, d'una sola planta rectangular i coberta a dues aigües, amb una capacitat total per a 40.000 broilers. Es realitzen 6 cicles/any.
  
Després de cada cicle d'engreixament, una empresa aliena a l'explotació retira la gallinassa (Conrado González Cañada, amb DIF 4604272-V). S'aporta contracte de retirada de gallinassa subscrit en data 20 de desembre de 2000 amb vigència per a cinc anys. Una vegada retirada la gallinassa, s'efectua el buit sanitari. No es disposa de femer en l'explotació.
  
Es genera un total de 735 t de gallinassa l'any.
  
Entre les mesures higienicosanitàries establides en l'explotació, està la dotació de tanca perimetral; entre les mesures que s'han d'adoptar, s'inclou la instal·lació de tela de galliner en les finestres de la nau, com també gual sanitari o sistema de desinfecció equivalent a l'entrada de l'explotació de manera que permeta la desinfecció dels vehicles que hi accedeixen.
  
Els cadàvers que es generen en l'explotació seran retirats per una empresa gestora autoritzada a aquest efecte.
  
El subministrament d'aigua potable procedeix de la xarxa municipal.
  
L'explotació es localitza a 0,6 km. del nucli de població.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient
  
L'expedient es va iniciar el 3 de març de 2003, amb la remissió per la Direcció Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge, del projecte d'activitat, estudi d'impacte ambiental i expedient municipal.
  
La informació pública s'ha realitzat mitjançant la publicació en el BOP núm. 207, de 31 d'agost de 2002, com també als veïns confrontants a l'activitat, sense la presentació d'al·legacions.
  
2. Sol·licitud d'informes sectorials i documentació complementària
  
En data 24 d'abril de 2003 se sol·licita al promotor, a través de l'Ajuntament, la presentació d'un nou estudi d'impacte ambiental, ja que el presentat inicialment no compleix amb els requisits mínims establerts en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
El nou estudi d'impacte ambiental es rep el 15 de juliol de 2004.
  
Informes sectorials
  
L'expedient municipal recull els informes següents:
  
- Informe favorable de l'arquitecte municipal.
  
- Informe favorable de l'enginyer agrònom municipal.
  
- Informe favorable del cap local de sanitat.
  
- Informació pública sense la presentació d'al·legacions.
  
?Autorització prèvia de la COPUT.
  
Afeccions legals
  
El sòl on s'exerceix l'activitat qualifica com a sòl no urbanitzable agrícola (zona VIII), segons normativa urbanística municipal.
  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/94, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'han identificat els elements ambientals susceptibles de ser afectats pel projecte, entre els quals s'inclou: sòl, aigua, flora, fauna i medi socioeconòmic.
  
L'explotació es localitza en una zona agrícola de secà, amb predomini de vinya, cereals, oliveres i ametlers i explotacions ramaderes.
  
La zona on s'exerceix l'activitat, no presenta valors ambientals destacables, i són els elements ambientals més destacables susceptibles de ser afectats pel projecte: el sòl i l'aigua, per la contaminació associada a la incorrecta gestió en la mateixa explotació de residus orgànics o durant la utilització d'aquests per empresa externa a l'explotació; i l'aire, per emissió d'olors associades a la fermentació de residus orgànics i presència d'animals principalment.
  
Segons la cartografia temàtica de la Conselleria de Territori i Habitatge, la superfície on s'exerceix l'activitat es localitza en un sòl amb una elevada vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers, per la qual cosa hauran d'extremar-se les mesures que eviten la contaminació de l'aigua per vessament superficial o percolació associada a la gestió incorrecta de residus orgànics.
  
2. Identificació i valoració d'impactes
  
Els impactes més rellevants que pot causar l'activitat, identificat en l'estudi d'impacte ambiental és sobre l'aire, per l'emissió d'olors, associats a la descomposició de la gallinassa. Ja que no hi ha emmagatzemament exterior de la gallinassa, l'impacte es considera poc rellevant.
  
La valoració d'impactes s'ha realitzat a partir de l'elaboració d'una matriu causa-efecte, proposant una sèrie de mesures correctores sobre els impactes produïts sobre l'aire, sòl i aigua.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i programa de vigilància ambiental
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha proposat, com a mesures correctores, les següents:
  
- Es millorarà la integració paisatgística de l'explotació en l'entorn, mitjançant la creació de barreres vegetals en forma de plantació d'arbres ornamentals.
  
- Es disposarà de gual sanitari a l'entrada de l'explotació, o sistema de desinfecció equivalent.
  
- Haurà de dotar-se a l'explotació de femer i fossa de lixiviats, amb capacitat per a emmagatzemar la producció d'excretes d'un cicle productiu complet (125 t), en previsió de possibles demores de l'empresa encarregada de retirar la gallinassa.
  
Les mesures correctores recollides en l'estudi d'impacte ambiental hauran d'ampliar-se amb les recollides a continuació:
  
- El contracte de retirada de gallinassa té vigència fins a final de 2005. Haurà de disposar-se novament contracte en el moment que finalitze el subscrit actualment, de manera que assegure la retirada periòdica de l'explotació de la gallinassa generada després de cada cicle d'engreixament.
  
- Haurà de realitzar-se un balanç de nutrients per a cada una de les parcel·les en què s'aplica la gallinassa, per a no provocar problemes per contaminació per excés d'adobament orgànic o mineral.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 1.H.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la legalització de la granja avícola, situada en el terme municipal de Fuenterrobles (València), promoguda per Rafael i Ana Mislata Giménez, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establerts a continuació:
  
- Haurà de disposar-se de femer en l'explotació, de manera que puga emmagatzemar-se la producció de gallinassa d'almenys un cicle d'engreixament. El femer serà de formigó impermeabilitzat amb parets d'alçària suficient per a contenir la gallinassa allí acumulada, dissenyat amb lleuger pendent per a recollir els lixiviats en cubeta de recollida de lixiviats.
  
- Tal com estableix la Llei 6/2003, de 4 de març, de Generalitat, de ramaderia de la Comunitat Valenciana, els establiments diferents de les explotacions ramaderes que realitzen activitats de recollida, concentració i tractament de fems i purins, hauran d'efectuar la comunicació de les seues activitats a la conselleria competent, en un termini màxim de tres mesos des de l'entrada en vigor de la llei, comunicació que haurà de realitzar l'empresa a nom de Conrado González Cañada, amb NIF 9751987-I.
  
- S'utilitzarà sistema protector que impedisca l'accés de vectors a les naus, com també malla metàl·lica o semblant.
  
- S'haurà de disposar de tanca perimetral de l'explotació.
  
- S'haurà de disposar de gual sanitari a l'entrada de l'explotació, correctament dissenyat i localitzat, de manera que puga oferir garanties de desinfecció dels vehicles que accedisquen a l'explotació.
  
- S'haurà de gestionar l'eliminació de cadàvers conforme a allò que s'ha estipulat en el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà.
  
- El contracte de retirada de gallinassa té vigència fins a final de 2005. Haurà de disposar-se de la renovació del contracte en el moment que l'actual expire, de manera que s'assegure la retirada periòdica de l'explotació de la gallinassa generada després de cada cicle d'engreixament.
  
- Haurà de realitzar-se un balanç de nutrients per a cada una de les parcel·les en què s'aplica la gallinassa, per a no provocar problemes per contaminació per excés d'adobat orgànic o mineral.
  
Es comunicarà a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 21 de setembre de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 185/04-AIA
  
Títol: Legalització de l'explotació avícola de broilers
  
Promotor: Rafael Mislata Giménez
  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Fuenterrobles (València)
  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat per a la legalització de l'activitat avícola de broilers
  
Localització: Paratge El Calvario, polígon 12, parcel·les 84, del terme municipal de Fuenterrobles (València)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a la legalització d'una explotació porcina, les característiques, de la qual segons la documentació aportada, són:
  
L'explotació està constituïda per una antiga nau de 621 m² i un magatzem de 200 m² i una segona nau de recent construcció, de 1.042 m² de superfície, amb una capacitat total per a 30.000 broilers. Es realitzen 6 cicles/any.
  
Després de cada cicle d'engreixament, es procedeix a retirar la gallinassa de les naus per una empresa aliena a l'explotació (Conrado González Cañada, NIF: 163 38 39-B).
  
S'aporta contracte de retirada de gallinassa subscrit en data 20 de desembre de 2000 amb vigència per a 5 anys.
  
Es genera un total de 625 t de gallinassa l'any.
  
Entre les mesures higienicosanitàries establides en l'explotació, està la dotació de tanca perimetral; entre les mesures a adoptar, s'inclou la instal·lació de tela antiocells en les finestres de la nau, com també un gual sanitari o sistema de desinfecció equivalent a l'entrada de l'explotació de manera que permeta la desinfecció dels vehicles que accedeixen a la mateixa.
  
Els cadàvers que es generen en l'explotació seran retirats per una empresa gestora autoritzada a aquest efecte.
  
L'explotació es localitza a 0,3 km del nucli de població.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient
  
L'expedient es va iniciar el 3 de març de 2003, amb la remissió per la Direcció Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge, del projecte d'activitat, estudi d'impacte ambiental i expedient municipal.
  
La informació pública s'ha realitzat mitjançant la publicació en el BOP núm. 206, de 30 d'agost de 2002, com també als veïns confrontants a l'activitat, sense la presentació d'al·legacions.
  
2. Sol·licitud d'informes sectorials i documentació complementària
  
En data 24 d'abril de 2003 se sol·licita al promotor, a través de l'Ajuntament, la presentació d'un nou estudi d'impacte ambiental, ja que el presentat inicialment no compleix els requisits mínims establerts en el Decret 162/1990 de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
El nou estudi d'impacte ambiental es rep el 15 de juliol de 2004.
  
Informes sectorials
  
L'expedient municipal recull els informes següents:
  
- Informe favorable de l'arquitecte municipal.
  
- Informe favorable de l'enginyer agrònom municipal.
  
- Informe favorable del cap local de sanitat.
  
- Informació pública sense la presentació d'al·legacions.
  
- Autorització prèvia de la COPUT.
  
Afeccions legals
  
El sòl on s'exerceix l'activitat qualifica com a sòl no urbanitzable agrícola, segons normativa urbanística municipal.
  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desenvolupament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat.
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'han identificat els elements ambientals susceptibles de ser afectats pel projecte, entre els quals s'inclou: sòl, aigua, flora, fauna i medi socioeconòmic.
  
L'explotació es localitza en una zona agrícola de secà, amb predomini de vinya, cereals, oliveres i ametlers i explotacions ramaderes.
  
La zona on s'exerceix l'activitat, no presenta valors ambientals destacables, i són els elements ambientals més destacables susceptibles de ser afectats pel projecte: el sòl i l'aigua, per la contaminació associada a la incorrecta gestió en la mateixa explotació de residus orgànics o durant la utilització d'aquests per empresa externa a l'explotació; i l'aire, per emissió d'olors associades a la fermentació de residus orgànics i presència d'animals principalment.
  
Segons la cartografia temàtica de la Conselleria de Territori i Habitatge, la superfície on s'exerceix l'activitat es localitza en un sòl amb una elevada vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers, per la qual cosa hauran d'extremar-se les mesures que eviten la contaminació de l'aigua per escorriment superficial o percolació associada a la gestió incorrecta de residus orgànics.
  
2. Identificació i valoració d'impactes
  
Els impactes més rellevants que pot causar l'activitat, identificat en l'estudi d'impacte ambiental és sobre l'aire, per l'emissió d'olors, associats a la descomposició de la gallinassa. Ja que no hi ha emmagatzemament exterior de la gallinassa, l'impacte es considera poc rellevant.
  
La valoració d'impactes s'ha realitzat a partir de l'elaboració d'una matriu causa-efecte, en proposar una sèrie de mesures correctores sobre els impactes produïts sobre l'aire, sòl i aigua.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i el programa de vigilància ambiental
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'han proposat, com a mesures correctores, les següents:
  
- Es millorarà la integració paisatgística de l'explotació en l'entorn, mitjançant la creació de barreres vegetals en forma de plantació d'arbres ornamentals.
  
- Es disposarà de gual sanitari a l'entrada de l'explotació, o sistema de desinfecció equivalent.
  
- Haurà de dotar-se a l'explotació de femer i fossa de lixiviats, amb capacitat per a emmagatzemar la producció d'excretes d'un cicle productiu complet (58 t), en previsió de possibles demores de l'empresa encarregada de retirar la gallinassa.
  
Les mesures correctores recollides en l'estudi d'impacte ambiental hauran d'ampliar-se amb les recollides a continuació:
  
- El contracte de retirada de gallinassa té vigència fins a final de 2005. Haurà de disposar-se novament de contracte en el moment que finalitze el subscrit actualment, de manera que assegure la retirada periòdica de l'explotació de la gallinassa generada després de cada cicle d'engreixament.
  
Haurà de realitzar-se un balanç de nutrients per a cada una de les parcel·les en què s'aplica la gallinassa, per a no provocar problemes per contaminació per excés d'adobament orgànic o mineral.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 1.H.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la legalització de la granja avícola, situada al terme municipal de Fuenterrobles (València), promoguda per Rafael Mislata Giménez, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i les modificacions establerts a continuació:
  
- Haurà de disposar-se de femer en l'explotació, de manera que puga emmagatzemar-se la producció de gallinassa d'almenys un cicle d'engreixament. El femer serà de formigó impermeabilitzat amb parets d'alçària suficient per a contenir la gallinassa allí acumulada, dissenyat amb lleuger pendent per a recollir els lixiviats en cubeta de recollida de lixiviats.
  
- Tal com estableix la Llei 6/2003, de 4 de març, de Generalitat, de ramaderia de la Comunitat Valenciana, els establiments diferents de les explotacions ramaderes que realitzen activitats de recollida, concentració i tractament de fems I purí, hauran d'efectuar la comunicació de les seues activitats a la conselleria competent, en un termini màxim de tres mesos des de l'entrada en vigor de la Llei, comunicació que haurà de realitzar l'empresa amb nom Conrado González Cañada, amb NIF 3636317-K.
  
- S'utilitzarà sistema protector que impedisca l'accés de vectors a les naus, com també malla metàl·lica o semblant.
  
- Es disposarà de tanca perimetral de l'explotació.
  
- Es disposarà de gual sanitari a l'entrada de l'explotació, correctament dissenyat i localitzat, de manera que puga oferir garanties de desinfecció dels vehicles que accedisquen a l'explotació.
  
- S'haurà de gestionar l'eliminació de cadàvers conforme a allò que s'ha estipulat en el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell, de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà.
  
- El contracte de retirada de gallinassa té vigència fins a final de 2005. Haurà de disposar-se de la renovació del contracte en el moment que l'actual expire, de manera que s'assegure la retirada periòdica de l'explotació de la gallinassa generada després de cada cicle d'engreixament.
  
- Haurà de realitzar-se un balanç de nutrients per a cada una de les parcel·les en què s'aplica la gallinassa, per a no provocar problemes per contaminació per excés d'adobat orgànic o mineral.
  
Es comunicarà a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 21 de setembre de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 192/04-AIA
  
Títol: Legalització de l'explotació porcina d'encebament
  
Promotor: Antonio Chaves Arroyo
  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Fuenterrobles (València)
  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat per a la legalització de l'activitat porcina d'encebament
  
Localització: Paratge Hoya Quemada, polígon 4, parcel·la 47, del terme municipal de Fuenterrobles (València)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
Es pretén obtindre la llicència d'activitat per a la legalització d'una explotació porcina, les característiques de la qual, segons la documentació aportada, són:
  
L'explotació està constituïda per tres naus de planta rectangular, que ocupen una superfície total de 896 m², amb capacitat per a 950 porcs d'encebament.
  
Es genera un total de 2.042 m³ de purí/any. El purí queda retingut en fosses de purí amb capacitat per a contenir 837,50 m³, se sotmetran a tractament microbiològic que facilite la fermentació del producte i la disminució d'olors. Així mateix, es proposa l'addició de productes desodorants quan s'estime convenient. Una vegada tractat, el purí generat en l'explotació serà destinat com a adob orgànic a camps de cultiu. Es necessita un total de 40,51 ha de superfície agrícola on aplicar el purí com a adob orgànic (Reial Decret 324/2000, d'ordenació de les explotacions porcines), i es disposa d'un total de 36,07 ha., de les quals s'ha facilitat contracte d'acceptació subscrit pels propietaris que accepten purí en les seues parcel·les.
  
Entre les mesures higienicosanitàries instaurades en l'explotació, està la de disposar de tanca perimetral; entre les mesures proposades, s'inclou la de disposar en l'explotació de gual sanitari o sistema de desinfecció equivalent a l'entrada de l'explotació de manera que permeta la desinfecció dels vehicles que hi accedeixen, com també tela antiocells en les finestres i buits de les naus de manera que s'impedisca l'accés de vectors al seu interior.
  
Els cadàvers que es generen en l'explotació seran retirats per una empresa gestora autoritzada a aquest efecte.
  
El subministrament d'aigua potable procedeix de la xarxa municipal.
  
La superfície agrícola disponible on aplicar purí com a adob orgànic és inferior a la superfície agrícola necessària (segons el Reial decret 324/00, d'ordenació de les explotacions porcines, i el Reial decret 261/1996, sobre protecció contra la contaminació produïda pels nitrats procedents de fonts agràries), per la qual cosa haurà d'ampliar-se fins a aconseguir la superfície agrícola exigible per la legislació vigent.
  
L'explotació es localitza a 0,8 km del nucli de població.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient
  
L'expedient es va iniciar el 3 de març de 2003, amb la remissió per la Direcció Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge, del projecte d'activitat, estudi d'impacte ambiental i expedient municipal.
  
La informació pública s'ha realitzat mitjançant la publicació en el BOP núm. 207, de 31 d'agost de 2002, com també als veïns confrontants a l'activitat, sense la presentació d'al·legacions.
  
2. Sol·licitud d'informes sectorials i documentació complementària
  
En data 24 d'abril de 2003 se sol·licita al promotor, a través de l'Ajuntament, la presentació d'un nou estudi d'impacte ambiental, ja que el presentat inicialment no compleix amb els requisits mínims establerts en el Decret 162/1990 de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
El nou estudi d'impacte ambiental es rep el 15 de juliol de 2004.
  
Informes sectorials
  
L'expedient municipal recull els informes següents:
  
- Informe favorable de l'arquitecte municipal.
  
- Informe favorable de l'enginyer agrònom municipal.
  
- Informe favorable del cap local de sanitat.
  
- Informació pública sense la presentació d'al·legacions.
  
- Autorització prèvia de la COPUT.
  
Afeccions legals
  
El sòl on s'exerceix l'activitat qualifica com a sòl no urbanitzable comú, segons la normativa urbanística municipal.
  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat.
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha identificat els elements ambientals susceptibles de ser afectats pel projecte, entre els que s'inclou: sòl, aigua, flora, fauna i medi socioeconòmic
  
L'explotació es localitza en una zona agrícola de secà, amb predomini de vinya, cereals, oliveres i ametlers i explotacions ramaderes.
  
La zona on s'exerceix l'activitat, no presenta valors ambientals destacables, i són els elements ambientals més destacables susceptibles de ser afectats pel projecte: el sòl i l'aigua, per la contaminació associada a la incorrecta gestió en la mateixa explotació de purí o durant la utilització d'aquest com a adob orgànic; i l'aire, per emissió d'olors associades a la fermentació de residus orgànics i presència d'animals principalment.
  
Segons la cartografia temàtica de la Conselleria de Territori i Habitatge, la superfície on s'exerceix l'activitat es localitza en un sòl amb una elevada vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers, per la qual cosa hauran d'extremar-se les mesures que eviten la contaminació de l'aigua per vessament superficial o percolació de purí.
  
2. Identificació i valoració d'impactes
  
Els impactes més rellevants que pot causar l'activitat, identificats en l'estudi d'impacte ambiental són:
  
- Sobre l'aire, per l'emissió d'olors. Aquest impacte es considera poc rellevant en disposar en l'explotació de ventilació natural, de manera que queda atenuat, i es considera fora de l'explotació d'escassa rellevància.
  
- Sobre la fauna i la vegetació, es considera molt lleu, ja que l'explotació es desenvolupa en una àrea agrícola i a més es tracta d'una explotació tancada i sense abocaments. Per a evitar l'afecció sobre la vegetació forçada de plantacions confrontants, s'han dimensionat les rases de purí de manera que puga cobrir-se una producció de purí superior a tres mesos.
  
La valoració d'impactes s'ha realitzat a partir de l'elaboració d'una matriu causa-efecte, proposant una sèrie de mesures correctores sobre els impactes produïts sobre l'aire, sòl, aigua.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i programa de vigilància ambiental
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha proposat, com a mesures correctores, les següents:
  
- Es millorarà la integració paisatgística de l'explotació en l'entorn, mitjançant la creació de barreres vegetals en forma de plantació d'arbres ornamentals.
  
- Es disposarà de gual sanitari a l'entrada de l'explotació, o sistema de desinfecció equivalent.
  
Les mesures correctores recollides en l'estudi d'impacte ambiental hauran d'ampliar-se amb les recollides a continuació:
  
- A l'hora d'utilitzar el purí com a fertilitzant, es limitarà la zona d'aplicació a camps de cultiu i pastius no naturals, i s'evitaran les proximitats de corrents d'aigua, rius, rierols, barrancs, etc., com també fonts, conduccions subterrànies d'aigua i altres possibles focus de contaminació. No se podrà superarà la quantitat de 170 kg de N/ha i any. S'haurà d'injectar el purí en el terreny per a evitar les possibles pèrdues de nitrogen amoniacal.
  
- Haurà d'ampliar-se la superfície agrícola disponible on aplicar el purí, de manera que no se sobrepasse la dosi de 170 kg de N/ha i any. Amb aquest fi, serà necessari ampliar la superfície disponible en 4,5 ha com a mínim.
  
- Haurà de realitzar-se un balanç de nutrients per a cada una de les parcel·les en què s'aplica purí, per a no provocar problemes per contaminació per excés d'adobament orgànic o mineral.
  
El programa de vigilància ambiental recollit en l'estudi d'impacte ambiental, proposa la realització d'anàlisis periòdiques del purí per a corroborar la validesa i eficàcia del tractament, proposant la realització d'un anàlisi trimestral durant el primer any, en els quals s'incloga el control del pH, conductivitat, sòlids en suspensió, DBO5, DQO, N total, N amoniacal, fòsfor, potassi, coliformes totals, coliformes fecals i estreptococs fecals, com a mínim.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I apartat 1. H.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la legalització de la granja porcina, situada en el terme municipal de Fuenterrobles (València), promoguda per Antonio Chaves Arroyo, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establerts a continuació:
  
- S'assegurarà la correcta impermeabilització de les edificacions on alberguen els animals, com també de les fosses de purí.
  
- S'utilitzarà un sistema protector que impedisca l'accés de vectors a les naus, com també malla metàl·lica o semblant.
  
- Es disposarà de tanca perimetral de l'explotació.
  
- Es disposarà de gual sanitari a l'entrada de l'explotació, correctament dissenyat i localitzat, de manera que puga oferir garanties de desinfecció dels vehicles que accedisquen a l'explotació.
  
- Haurà d'ampliar-se la superfície agrícola disponible on aplicar purí, de manera que no se sobrepasse la dosi de 170 kg de N/ha i any, tal com estableix el Reial decret 261/1996, sobre protecció contra la contaminació produïda pels nitrats procedents de fonts agràries. Amb aquest fi, serà necessari ampliar la superfície disponible en 4,5 ha com a mínim.
  
- Tal com proposa en el programa de vigilància ambiental de l'estudi d'impacte ambiental, el purí serà tractat amb a complex bacterià, de manera que millore les seues propietats com a adob orgànic, alhora que disminuïsca la càrrega contaminant d'aquest, com també l'emissió d'olors. Es comprovarà l'eficàcia del tractament de purí i es modificarà la manipulació d'aquest o se substituirà per un altre tractament si s'observa la ineficàcia del mateix amb la seua correcta manipulació. Amb aquest fi, s'hauran de dur a terme anàlisis abans de començar el tractament que servisca com a blanc. Aquestes anàlisis hauran de presentar-se davant d'aquesta Direcció General en cas de ser requerides, i es podran aplicar, en cas de ser necessari, les correccions oportunes al tractament. Entre els paràmetres a analitzar es trobaran com mínim: pH, conductivitat, sòlids en suspensió, DBO5, DQO, N total, N amoniacal, P, K, coliformes totals, coliformes fecals i estreptococs fecals.
  
- S'haurà de realitzar un balanç de nutrients en les parcel·les on s'aplica el purí com a adob orgànic, de manera que s'evite la contaminació de sòls o aqüífers.
  
- A l'hora d'utilitzar el purí com a fertilitzant, es limitarà la zona d'aplicació a camps de cultiu i pastius no naturals, i evitar les proximitats de corrents d'aigua, rius, rierols, barrancs, etc., com també fonts, conduccions subterrànies d'aigua i altres possibles focus de contaminació. No se superarà la quantitat de 170 kg de N/ha i any. S'haurà, preferentment, de soterrar immediatament per a evitar les possibles pèrdues de nitrogen amoniacal.
  
- S'haurà de gestionar l'eliminació de cadàvers conforme a allò que s'ha estipulat en el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà.
  
Es comunicarà a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 21 de setembre de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Dades de l'expedient
  
Expedient: 412/7453-UAH
  
Títol: Pla general d'ordenació urbana
  
Promotor: Ajuntament de Llanera de Ranes
  
Autoritat substantiva: Ajuntament i CTV
  
Localització: Terme municipal de Llanera de Ranes (València)
  
Descripció del projecte
  
1. Objecte del projecte
  
Es pretén adequar el vigent planejament del terme municipal de Llanera de Ranes, les normes subsidiàries de tipus A aprovades per la Comissió Territorial d'Urbanisme en data 29 de novembre de 1988, als canvis experimentats en les condicions socioeconòmiques i urbanístiques dels últims anys, i més quan en aquest document no es delimitava cap zona de sòl apte per a urbanitzar en entendre's en el seu moment que bastava el rebliment dels espais intersticials del sòl urbà no desenvolupat per a donar servei a la demanda i necessitats residencials i industrials.
  
A manera de resum, es persegueixen els objectius següents:
  
- L'ordenació detallada dels usos dels terrenys i edificacions en la ciutat, amb l'objectiu d'assegurar la racionalitat i coherència del desenvolupament urbanístic d'aquests.
  
- Definició dels elements fonamentals de l'estratègia d'evolució en el seu territori.
  
- Preservació i protecció del territori i paisatge.
  
El model territorial, és a dir, el model d'ocupació i gestió urbanística del territori que es projecta, no difereix substancialment del que figura en les normes anteriors, que es troba estructurat pels elements següents:
  
- Un nucli de població, format per diverses zones d'ordenació amb diferents usos i aprofitaments. La seua expansió es produeix per l'est i l'oest, ja que el sud ve limitat pel mateix nucli de població de Torrella i el nord pel polígon industrial existent, com també per l'ampliació d'aquest.
  
- Classificació com a sòl urbà dels terrenys recollits en les normes subsidiàries de planejament, ampliant-lo amb sòl urbà inclòs en unitats d'execució, que completa illes parcialment consolidades per l'edificació.
  
- Creació de sòls urbanitzables residencials, partint de les expectatives de creixement, per la proximitat i bona comunicació d'aquests amb Xàtiva, Rotglà i Corberà i amb la mateixa autovia.
  
- Previsió de sòl urbanitzable industrial, en l'extrem nord de la població, ja que tot l'existent està desenvolupat i amb demanda real i constatada, que afavorirà la consolidació d'aquest de forma ràpida i immediata.
  
- La infraestructura viària, formada per la xarxa de carreteres existent.
  
- El sòl no urbanitzable, que manté les seues zones de protecció encara que amb una delimitació actualitzada i normativa més ajustada als valors que s'han de protegir i a la legislació respecte d'això. Les proteccions establides són les següents:
  
- Agrícola en les zones d'horta, situada a l'est de la població.
  
- Natural i paisatgística en les parts més altes del terme, des de la cota 200 cap amunt, i comprén la zona oest, la vessant de l'alt de Carraposa i la zona situada al nord de la carretera VV-3075.
  
?D'infraestructura viària en la xarxa de carreteres.
  
- De camins ramaders, conforme a la legislació específica d'aquests.
  
- De reserva per a la implantació de dotacions, en part ja ordenades en el pla per a facilitar-ne el desenvolupament.
  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
I- El nou document de planejament classifica les següents superfícies en el terme municipal:
  
- Sòl urbà: 24'70 ha
  
- Sòl urbanitzable: 40'68 ha
  
- Residencial: 15'90 ha
  
- Industrial: 24'78 ha
  
- Sòl no urbanitzable: 856'62 ha
  
- No protegit: 480'07 ha
  
- Protegit: 376'55 ha
  
II- Les normes subsidiàries de planejament, actualment vigents, van classificar les superfícies següents:
  
- Sòl urbà: 35'1277 ha
  
- Sòl no urbanitzable: 886'8723 ha
  
III- S'aprecia, per tant, una lleugera reducció del sòl urbà, estimada en 10'43 ha i l'aparició del sòl urbanitzable, que ascendeix a més de 40 ha, tot això a costa d'una reducció de 30 ha de sòl no urbanitzable.
  
IV- El sòl no urbanitzable d'especial protecció es redueix significativament (107'16 ha per a la protecció paisatgística i 81'10 ha per a l'agrícola) en favor del sòl no urbanitzable comú, amb les superfícies següents:
  
- Natural i paisatgística: 220'34 ha
  
- Agrícola: 127'57 ha
  
- Viària: 28'64 ha
  
V- S'estima un potencial de 311 nous habitatges, amb un horitzó poblacional que comportaria, en total, duplicar el nombre d'habitants que presenta l'últim cens.
  
VI- En relació amb el proveïment d'aigua potable a la població, s'indica l'existència d'una mancomunitat que dóna servei a diversos municipis a través de depòsits d'aigua situats a Llanera de Ranes i a Torrella, amb una dotació estimada en 180 litres per habitant i dia. No es disposa de dades més concretes per a l'anàlisi del planejament proposat.
  
VII- El nucli urbà disposa de xarxa de clavegueram públic que recull les aigües pluvials i fecals de la població. Les seccions de la xarxa s'han demostrat suficients per a les necessitats actuals, i no s'esperen problemes ni encara en el cas d'augment de cabals. La xarxa de sanejament estarà connectada a l'EDAR mancomunada emplaçada en el terme municipal de Rotglà i Corberà. L'Ajuntament haurà d'aprovar en un termini immediat una ordenança d'abocaments les especificacions de la qual hauran d'aplicar-se obligatòriament a les activitats a implantar en la zona industrial com a pas previ a la posada en funcionament.
  
VIII- La recollida i transport de residus sòlids urbans està contractada amb una empresa especialitzada que els trasllada a la planta de Guadassuar, en no existir en l'actualitat abocadors en el municipi.
  
3. Alternatives
  
No s'hi presenten.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 19 de novembre de 2002 el servei territorial de la Direcció General d'Urbanisme i Ordenació Territorial va remetre projecte tècnic, relatiu al Pla general d'ordenació urbana, incoant-se el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.
  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el diari Las Provincias, de data 17 de juliol de 2002, i en el DOGV núm. 4298, de 23 de juliol de 2002.
  
Durant el període d'informació pública no s'hi van presentar al·legacions, segons consta en els certificats emesos per la secretària - interventora de l'Ajuntament de Llanera de Ranes, en els quals s'incloïa l'aprovació provisional i l'informe del tràmit d'informació al públic realitzat.
  
2. Peticions d'informació o documentació complementària
  
En data 13 de març de 2003 es va sol·licitar ampliació de la documentació inicialment remesa a l'Ajuntament de Llanera de Ranes, tot això atenent a la impossibilitat d'establir elements de judici suficients a partir d'aquesta per a emetre la preceptiva declaració d'impacte ambiental, especialment en els temes relacionats amb l'inventari del medi natural, l'adequació a determinades disposicions i afeccions legals, la viabilitat del projecte respecte del proveïment d'aigua potable, depuració d'aigües residuals i gestió de residus sòlids inerts.
  
L'Ajuntament de Llanera de Ranes va remetre contestació a l'esmentada sol·licitud en data 7 de juliol de 2004.
  
Afeccions legals
  
1. Segons la documentació consultada existeixen catalogats fins a sis jaciments arqueològics. S'ha detectat una falta de coordinació entre la informació continguda en l'estudi d'impacte ambiental, on s'indica que no hi ha referència documental respecte a l'existència de construccions, assentaments o restes que comporten l'adopció de mesures especials de protecció en aquest sentit, i el pla de classificació del sòl OE-1, on apareix una categoria específica de sòl no urbanitzable d'especial protecció arqueològica. Per la seua banda, la normativa urbanística no recull limitacions d'ús ni estableix condicions per al desenvolupament d'aquests en aquestes zones. Existeixen també sis elements de valor etnològic sense que s'hagen identificat adequadament.
  
S'observen, també, possibles errors en la localització de tres dels sis jaciments, concretament el del Camí Vell d'Enguera, el Fondo i l'Ermita.
  
No s'ha trobat l'informe preceptiu de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià en compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.
  
2. A Llanera de Ranes es troben classificats tres camins ramaders, conegudes com a assagador de Torrent i assagador d'Enguera, de 5 metres d'amplada legal cada una, i assagador Reial de Castella, de 75'22 metres d'amplada legal.
  
Reconeguda la seua existència en el pla de classificació del sòl OE-1, l'article 3.2, apartat 6, de les normes urbanístiques recull al seu torn les característiques principals que des del punt de vista de la seua gestió posseeixen aquests béns de domini públic.
  
Només l'assagador d'Enguera interfereix puntualment amb un sòl urbanitzable, concretament amb el sector R-5, segons es desprén de l'informe d'ampliació remés per l'Ajuntament de Llanera de Ranes, on contràriament al que estableix la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders, s'indica que en aquest punt el camí ramader s'adaptarà al traçat del vial públic resultant de l'ordenació d'aquest sector, tot això sense que hi haja informe de l'òrgan competent relacionat amb la viabilitat de l'esmentada proposta.
  
3. La xarxa de barrancs no presenta una singularitat especial, però després de la sol·licitud d'ampliació s'ha incorporat una nova categoria de protecció en què s'estableix una servitud de 5 metres mesurada des del marge exterior d'aquests.
  
No s'incorpora en la normativa urbanística un apartat específic per a aquest tipus de protecció, encara que sí que un genèric que remet al compliment dels règims específics de cadascun dels béns de domini públic que es localitzen al terme municipal. Tampoc s'ha considerat explícitament l'aplicació de les limitacions aplicables a la construcció d'edificacions derivades de la Llei d'ordenació del territori de 1989.
  
4. Segons es desprén de la informació cartogràfica disponible, i contràriament al que s'indica en l'informe d'ampliació remés per l'Ajuntament de Llanera de Ranes, en l'extrem occidental del terme municipal es trobaria part de la forest d'utilitat pública catalogada amb la referència V1041V159. La ubicació d'aquesta forest presenta determinats problemes atés que no hi ha coincidència entre els límits del terme municipal recollits en el pla de classificació i els límits municipals detectats en la resta de la cartografia consultada.
  
5. Revisats altres aspectes ambientals degudament reglats en les corresponents disposicions normatives d'aquests, s'estima que no hi ha afecció directa sobre aquests atesa la seua inexistència en l'àmbit municipal estudiat o en l'àmbit d'influència d'aquests, o bé l'esmentada afecció no es valora com a significativa.
  
Consideracions ambientals
  
1. L'esquema geològic del terme municipal presenta afloraments de materials pertanyents als períodes triàsic, cretaci, terciari i quaternari.
  
Els nivells triàsics, els més antics, corresponen als contraforts finals de la serra d'Enguera que penetren en el terme municipal pel nord. Els materials identificats pertanyen al període superior del triàsic o Keuper i s'han assenyalat com a argiles i margues variolades guixenques.
  
El cretaci es manifesta de manera aïllada en les zones muntanyoses de l'alt de Carraposa, alt de Morant, Cueva de les Ratas, etc., que constitueixen la prolongació més septentrional de les serres Bètiques de la Comunitat Valenciana. Els materials cretacis s'han identificat com a dolomies i calcàries no diferenciades, dolomies grises, dolimicites i margues dolomítiques, calcàries massives i biomicrítiques amb intraclasts plens i calcarenites.
  
El terciari aflora tancat en la depressió formada entre les ressenyades zones de muntanya. Els materials terciaris s'han identificat com a arenes i arenoses poc compactes i calcarenites i calcàries d'algues.
  
El quaternari finalment és el resultat del depòsit de materials a la vall del Cànyoles, on es localitzen fonamentalment. Els materials identificats són d'origen continental i amb independència d'algunes xicotetes formacions en els peus de muntanya s'han assenyalat com a llims terrosos fluvials i llims arenosos amb cantells.
  
2. La vegetació actual del terme municipal dista molt de la potencial, quedant les espècies enteses com a naturals relegades a xicotetes zones aïllades en les zones de muntanya i vinent al llit del riu, barrancs i rambles, que per l'escarpada orografia d'aquests no han patit transformacions agrícoles i conserven algun grau de vegetació autòctona, i dominen en l'actualitat els matolls degradats. Tan sols roman una determinada massa forestal de pi blanc a la zona nord del terme municipal, confrontant amb els termes d'Anna, Estubeny, Sellent i Rotglà entre la massiva abundància de matoll degradat. La resta del terme municipal està ocupat per camps de cultiu, de regadiu en les zones més planes i pròximes als cursos fluvials, com també de secà en les de major pendent o allunyades d'aquests.
  
Després de descriure els tipus de vegetació que caracteritzen les grans àrees o divisions de la superfície municipal (vegetació de forest, de camps de cultiu i rambles i aiguamolls), es conclou que la totalitat de les comunitats pertanyen a etapes de substitució de les sèries climàtiques potencials, per la qual cosa el seu valor en aquest aspecte s'indica com a molt baix. No obstant això, la valoració sobre les esmentades divisions es concreta un poc més a continuació.
  
Les àrees muntanyoses es corresponen amb els enclavaments coneguts com Pollisà, Cova de les Rates, Alt de Moran i Alt de Carraposa, totes situades al nord i a l'oest, afrontant amb els termes municipals d'Anna, Estubeny, Sellent i Rotglà, respectivament. Conserva restes de vegetació natural de forest litoral. Encara que molt degradada, disposa de possibilitats de regeneració per a donar lloc a un bosc mediterrani. Des del punt de vista de la vegetació presenta algun valor per a la conservació. Aquesta zona apareix com de protecció forestal paisatgística, tant en les normes subsidiàries anteriors com en el nou Pla general d'ordenació urbana.
  
Les zones de cultiu presenten en general activitat agrícola, i hi ha algunes parcel·les en estat improductiu, i se situen en zones de relleu suau, sent comú el secà en la meitat nord-oest i el regadiu en l'est. La vegetació presenta un escàs valor per a la conservació.
  
Finalment, les àrees de rambles i barrancs, situades als voltants del riu Cànyoles principalment, també resulten interessants de cara a la conservació d'aquestes.
  
3. La valoració de la fauna s'adapta a una divisió territorial equivalent a la realitzada per al cas de la vegetació, i és interessant la seua conservació tant en els ambients forestals com en rambles i barrancs.
  
4. En relació amb els riscs ambientals s'estableixen fins a sis categories, és a dir:
  
- Risc d'inundació i avingudes; l'estudi d'impacte ambiental, i concretament l'ampliació d'aquest, distingeix dues zones en el terme municipal. La primera d'aquestes presentaria un risc mitjà en l'entorn del riu Cànyoles que afectaria tota la part est, des de les proximitats del riu fins al nucli urbà. Les inundacions es produirien en períodes de temps molt dilatats, però malgrat això no resultaria apropiada la instal·lació de grans estructures sense els pertinents estudis específics. D'altra banda, la segona zona, corresponent amb la resta del terme municipal, presentaria risc nul a aquest respecte. Havent-se consultat el PATRICOVA no s'ha constatat l'existència de cap risc associat al terme municipal de Llanera de Ranes, si bé no apareix cap menció als possibles riscs induïts aigües avall com a conseqüència del desenvolupament del planejament proposat.
  
- Risc de contaminació d'aqüífers; de nou cal remetre's a una divisió de la superfície municipal en dos grans zones. Aquelles que engloben els relleus carbonatats, adossats i travertins, amb elevada permeabilitat producte de la fissuració i karstificació, presentarien un risc alt. D'altra banda, la zona al·luvial - col·luvial entre la carretera de Llanera a Rotglà, que travessa el nucli urbà de Llanera, i la zona de relleus carbonatats situada a l'oest del terme, presentaria un risc mitjà.
  
- Riscs derivats de l'erosió; es considera que el risc és baix en la totalitat del terme municipal.
  
- Subsidència i col·lapse; Llanera de Ranes presenta un risc nul a aquest respecte.
  
- Riscs d'inestabilitat de vessants; igualment, es considera aquest risc nul.
  
- Riscs associats a processos sísmics; segons la informació facilitada, el terme municipal presentaria un risc mitjà - baix.
  
5. L'anàlisi del paisatge tira cinc grans àrees: el nucli urbà de Llanera de Ranes, la zona agrícola d'horta i tarongerar, els cultius de secà, el matoll i els llits, barrancs i rambles.
  
En general es valoren els diversos ambients amb graus baixos o molt baixos per diverses raons, amb l'excepció dels cultius de secà, que presenten algun interés a nivell comarcal i les fites visuals que corresponen a l'Alt de Carraposa, l'Alt de Morant, la Pollisà, el Boixar Blanc i la Cova de les Rates, elements amb alta significació paisatgística.
  
6. La informació relacionada amb els incendis forestals remesa en el document d'ampliació no conforme amb la documentació consultada. En tot cas, la superfície és lleugerament major a l'hectàrea i mitja que indica l'Ajuntament de Llanera de Ranes però en cap cas es proposa classificar com a urbà o urbanitzable tal sòl.
  
7. La Mancomunitat Costera de Ranes és l'encarregada de la conducció i proveïment d'aigua potable als municipis mancomunats de Llanera de Ranes, Torrella, Vallés, Cerdà i la Granja de la Costera. El municipi de Llanera de Ranes se subministra a través del depòsit de l'Alcúdia de Crespins, amb una capacitat de 1.000 m³ i cabal de 2.200 l/min (36'67 l/seg)
  
En l'actualitat la població de Llanera de Ranes és de 1.100 habitants, i és la previsió de desenvolupament dels sòls urbanitzables la de 364 habitatges i 24'78 ha de sòl industrial. Aquest desenvolupament comportarà, d'una manera estimativa, un consum total de 31'18 l/seg, per la qual cosa quedaria garantit, a priori, el subministrament d'aigua potable per a atendre les necessitats del nou Pla general d'ordenació urbana, tot això segons l'informe subscrit per l'arquitecte municipal de Llanera de Ranes.
  
8. Per la seua banda, l'EDAR de Llanera de Ranes dóna servei, entre altres, a aquest municipi i està dissenyada per a tractar 1.000 m³/dia. Actualment accedeixen durant tot l'any cabals inferiors als de disseny, amb una mitjana de 594 m³/dia. Segons les dades aportades per la memòria del PGOU de Llanera de Ranes, el cabal generat previst és de 518'32 m³/dia. Atés que en el màxim desenvolupament del PGOU s'esgota la capacitat de l'EDAR, haurà de preveure's en el seu moment l'ampliació d'aquesta, en cas de ser necessari.
  
9. La gestió dels residus sòlids inerts es preveu realitzar a través de l'empresa adjudicatària del servei municipal de recollida de residus sòlids urbans, amb posterior transport i tractament en la planta de Guadassuar o a la que l'empresa contracte en el seu moment.
  
10. Les mesures correctores es divideixen en generals i específiques per a les obres d'urbanització, la defensa enfront del risc d'inundació, l'impacte sobre el paisatge, l'impacte sobre el sòl edàfic i la qualitat de les aigües.
  
11. S'hi aporta programa de vigilància ambiental de caràcter general.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.G del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
1. S'estima acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte sobre el Pla general d'ordenació urbana del municipi de Llanera de Ranes (València), promogut pel mateix Ajuntament, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establerts a continuació.
  
2. Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:
  
I- Haurà d'acreditar-se, davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme, la no-afecció del projecte a béns culturals o patrimonials d'acord amb la informació que posseeix la Conselleria de Cultura, Educació i Esport obtenint l'informe favorable en relació amb el compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny. Llevat que la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià expresse la seua disconformitat, haurà de redactar-se una normativa urbanística específica per als sòls no urbanitzables d'especial protecció arqueològica que el Pla general d'ordenació urbana estableix en els plans de qualificació de sòls. S'inventariaran, a més, els béns etnològics existents i es modificaran els errors de localització dels jaciments arqueològics detectats.
  
II- Haurà de considerar-se com a condicionant d'execució del pla general d'ordenació urbana proposat l'informe elaborat per Sanejament d'Aigües sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració de Llanera de Ranes per a admetre els cabals d'aigües residuals, que previsiblement comportarà la necessitat ampliar l'actual EDAR o bé construir una altra infraestructura de depuració de nova planta.
  
III- Els camins ramaders no computaran mai a l'efecte d'aprofitament ni estàndards urbanístics en correspondre's amb béns de domini públic. En cap cas s'acceptaran, sense l'informe previ favorable elaborat per l'òrgan competent després de la deguda tramitació a l'empara de la vigent legislació, modificacions de traçat dels esmentats béns per a adaptar-los als desenvolupaments urbanístics, sinó exactament el contrari.
  
3. Es notifica a les parts interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
4. Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 22 de setembre de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Dades de l'expedient
  
Expedient: 377/8843-ZEI
  
Títol: Homologació global a LRAU de les normes subsidiàries de Benisanó
  
Promotor: Ajuntament de Benisanó
  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Benisanó i CTU
  
Localització: Benisanó (València)
  
Descripció del projecte
  
L'objecte del projecte és l'adaptació a la normativa vigent en matèria d'ordenació (LRAU) de les normes subsidiàries del municipi de Benisanó, que van ser aprovades l'any 1987.
  
Es tracta d'una homologació modificativa, ja que es pretén introduir determinacions d'ordenació necessàries de la LRAU i a més introduir canvis en el planejament vigent, com també reflectir les modificacions de les normes subsidiàries hagudes fins a la data, respectant el model de planejament vigent.
  
Les característiques més importants del projecte són les modificacions que es realitzaran del planejament vigent, aquestes són:
  
1. Canvi de classificació de sòl urbanitzable a sòl urbà d'ús industrial en les zones Pedregals i La Cosa i a urbà residencial de l'àrea UHR-1 La Cañaeta.
  
2. Establiment de dos nous sectors de sòl urbanitzable.
  
3. Delimitació d'un àmbit de reforma interior en sòl urbà.
  
4. Canvis en el sòl urbà. Es realitzen alguns canvis de zonificació i de precisió en les alçàries.
  
5. Delimitació d'un parc públic. Es delimita una zona de 27.353 m².
  
6. Modificació de qualificació de sòl no urbanitzable protegit a sòl no urbanitzable genèric, en l'àrea denominada Rascaña.
  
A conseqüència de l'homologació modificativa el sòl urbà s'incrementa de les 37 hectàrees a 43, el sòl urbanitzable s'incrementa de 19 a 28 hectàrees i el sòl no urbanitzable disminueix des de 174 a 156 hectàrees. Per tant, de les 232 hectàrees que posseeix aquest terme municipal, aprovada l'homologació, un 68% serà no urbanitzable, un 13% serà urbanitzable i un 19% es classificarà com a urbà.
  
Tramitació administrativa. Informació pública i al·legacions.
  
En data 19 de desembre de 2003 la Secció de Planejament va remetre l'estudi d'impacte ambiental relatiu a l'homologació global a LRAU de les normes subsidiàries de Benisanó, i es va incoar el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.
  
L'esmentat estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el diari Levante, de data 11 d'agost de 2003 i en el DOGV núm. 4573, de 26 d'agost de 2003.
  
Durant el període d'informació pública s'hi van presentar 9 al·legacions, segons consta en els certificats emesos pel secretari interventor de l'Ajuntament de Benisanó, en els quals s'incloïa l'aprovació provisional, l'informe del tràmit d'informació al públic realitzat i un resum de les al·legacions presentades. Com a resultat de l'esmentada informació pública s'hi han rebut un total de nou al·legacions, relatives a aspectes urbanístics.
  
D'aquesta manera l'Ajuntament de Benisanó sol·licita qualificar l'immoble identificat amb la RC 8278401, adquirit per l'Ajuntament, com a dotacional d'equipaments, elevar l'alçària màxima reguladora, per al solar en concret, en regularitzar-lo amb la resta de l'illa, a 13 m. Sense modificar el nombre d'alçàries permeses, Sr. José M. Navarro Vidal sol·licita, que s'amplie l'ús previst per a la UE-1 permetent també l'industrial atenent a l'existència d'indústries ja consolidades per raó de la vigència de les normes subsidiàries, Sr. José Navarro Gasent sol·licita: que es modifique la classificació i qualificació de sòl no urbà de protecció general prevista a l'oest del nucli urbà, considerant-lo sòl urbà o sòl urbanitzable, Sra. Amparo Zarzo Martí que sol·licita que es modifique la delimitació del sector 3 pel límit sud incloent terrenys compresos en el sector 5, Sra. María Librada Desco Ferrando sol·licita que es resolga motivadament sobre el canvi de classificació de sòl urbà de les parcel·les de la seua propietat atenent a l'estudi d'impacte ambiental que ha portat a reclassificar-les com a sòl no urbanitzable de protecció general per aquesta homologació. En defecte de l'anterior, que s'anul·le l'homologació per vici d'anul·labilitat, Sra. Isabel Carrera Llorca, sol·licita que se la tinga personada en l'expedient d'Homologació i Pla parcial del sector 1 de Benisanó. En concret, respecte a la reparcel·lació, formula diverses peticions atenent a les parcel·les afectades, metres aportats i metres futurs adjudicats, Sr. José Blay Turó, sol·licita: que en el seu moment se li atorgue una altra parcel·la amb els mateixos metres que la de la seua propietat en un lloc no molt llunyà de l'actual, Sr. Vicenta Castellano Bernat, sol·licita que està interessada que li adjudique parcel·la fins i tot en el cas que no arribe a parcel·la mínima i Sr. José Castellano Rioja i Sra. Amparo Castellano Rioja en la qual sol·licita: que se li informe sobre la propietat del camí que discorre entre les parcel·les 48 i 46, com també del camí que discorre entre les parcel·les 49 i 47.
  
L'informe sobre les al·legacions presentades a l'homologació global i Pla parcial del sector UHR-2 Llometa, de Benisanó estima les al·legacions 1 i 2 i en desestima la resta.
  
Des del punt de vista ambiental cal destacar que l'Ajuntament manté sota la qualificació de sòl no urbanitzable protegit l'àrea oest del nucli urbà situada en la colimitació del terme municipal de Llíria, qualificació qüestionada per sengles al·legacions, que en sol·licitaven la desprotecció.
  
Peticions d'informació o documentació complementària
  
Una vegada començat el tràmit d'avaluació d'impacte ambiental, en data 11 d'agost de 2004, el director general de Gestió del Medi Natural va realitzar una sol·licitud d'informació a l'Ajuntament de Benisanó, a fi d'esmenar algunes deficiències detectades en l'estudi de la documentació aportada.
  
Els aspectes més importants d'aquest requeriment fan referència al càlcul de la població sostre a què s'espera arribar per a quantificar les futures necessitats d'aigua potable, els residus sòlids i aigües residuals generades, establiment de mesures protectores i correctores d'aquells impactes que resulten negatius i significatius, programa de vigilància ambiental, suficiència de l'estació depuradora d'aigües residuals de la Mancomunitat de Camp de Túria per a assumir les aigües residuals previstes i capacitat de gestió de residus generats.
  
Finalment s'informava sobre la necessitat d'obtenir l'informe favorable de Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià, en compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, en relació amb la necessitat d'obtenir informe favorable de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià.
  
Amb data 17 de setembre de 2004 es rep en la Conselleria de Territori i Habitatge documentació presentada per l'Ajuntament de Benisanó consistent en l'ampliació de l'estudi d'impacte ambiental requerida, la certificació de l'empresa gestora de residus GIRSA, en el qual se certifica que la planta de tractament de residus sòlids urbans de Guadassuar té capacitat suficient per a la gestió dels RSU que puga generar en un futur el municipi de Benisanó i l'informe sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració del Camp de Túria i per a admetre els cabals d'aigües residuals generats com a conseqüència del desenvolupament urbanístic recollit en l'homologació global a la LRAU de les normes subsidiàries de Benisanó.
  
Afeccions legals
  
El municipi de Benisanó no té espais naturals protegits, llocs d'interés comunitari o zones d'especial importància per a la fauna. Tampoc existeixen microreserves de flora, coves o avencs coneguts o inventariats, forests d'utilitat pública ni rambles o llits públics.
  
Respecte a camins ramaders s'ha identificat el camí ramader denominat assagador de Llíria a Bétera, en el qual la major part del seu traçat coincideix amb l'autovia a Llíria C-234.
  
Existeix en el municipi un jaciment arqueològic catalogat, que en la nova ordenació es qualifica com a sòl no urbanitzable de protecció especial.
  
Consideracions ambientals
  
El terme municipal de Benisanó, en general, no presenta valors ambientals singulars que impliquen l'adopció de restriccions d'ús del territori diferents d'aquelles que exigeixen una raonable i ordenada planificació urbanística.
  
A aquest efecte l'homologació projectada es considera equilibrada ja que l'increment dels sòls urbans i urbanitzable del terme municipal és de 15 hectàrees totals, la qual cosa comporta un 8% de la superfície del terme municipal.
  
Per a la determinació de valors ambientals s'han analitzat els factors següents:
  
- El municipi presenta un paisatge eminentment agrícola, el nucli de població es troba disposat en la part central del municipi el relleu de la qual és pla en la major part i amb algunes ondulacions, com la situada al sud del municipi on es troba situat el parc municipal.
  
- No hi ha en el municipi cap zona que es trobe protegida per cap de les figures existents per a la protecció de la flora i la fauna, no existeix doncs cap zona ZEPA, ni microreserves, ni LIC, ni cap altra zona protegida.
  
- Així mateix el municipi de Benisanó no disposa de cap forest catalogada d'utilitat pública
  
- En l'estudi de les àrees que han patit incendis forestals no se n'ha detectat cap en el municipi.
  
- Pel que fa a la hidrologia superficial no es troben catalogades zones humides ni cap curs d'aigua en el terme municipal. El risc d'inundació és inexistent.
  
- El terme de Benisanó es troba situat en el subsistema aqüífer 53.03.02 de Llíria Casinos, l'accessibilitat està catalogada com a mitjana en tot el terme municipal i la vulnerabilitat és baixa.
  
- El camí ramader assagador de Llíria a Bétera travessa el municipi de N a E, el seu traçat coincideix en la major part d'aquest amb el vial CV-35.
  
- No s'hi han detectat formacions geològiques d'interés.
  
Després de l'anàlisi de les dades conegudes s'observa que no hi ha riscos ambientals conseqüència del desenvolupament de l'homologació, (erosió, incendis forestals, destrucció d'hàbitats d'espècies protegides, destrucció de formacions geomorfològiques, alteració d'aiguamolls o contaminació d'aigües superficials o subterrànies).
  
Respecte a la gestió dels residus sòlids urbans acredita la seua gestió a través de l'empresa GIRSA, i està previst el tractament d'aquests a través de la planta autoritzada existent a Guadassuar.
  
En conseqüència, tant els residus sòlids urbans com els abocaments fecals són exportats a l'exterior del terme municipal.
  
Cal realitzar menció especial sobre la modificació projectada relativa al canvi de qualificació d'un sòl no urbanitzable de protecció a sòl no urbanitzable d'ús comú. Aquesta variació introduïda per l'homologació modificativa ha sigut analitzada específicament amb vista a la necessitat protegir aquells suposats valors existents en el sòl protegit, i no s'ha observat una pèrdua significativa dels valors ambientals representatius de l'àmbit del projecte. L'àrea afectada per aquest canvi es troba al nord-oest del terme municipal, té caràcter agrícola i no hi ha representació de factors naturals concrets que puguen motivar una protecció determinada, (paisatge singular, vegetació, llits, aqüífers, àrees inundables, etc.).
  
Per la seua banda, l'àrea que l'Ajuntament proposa com a no urbanitzable protegida ho és per raó de compatibilitat del planejament urbanístic amb el terme municipal confrontant, concretament Llíria.
  
Consideracions legals
  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.G del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.
  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
S'estima acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte sobre l'homologació global a la LRAU de les normes subsidiàries del municipi de Benisanó (València), promogut pel mateix Ajuntament, sempre que es tinguen en consideració els següents condicionants:
  
Primer: condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte
  
1. Haurà d'acreditar-se, davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme, la no-afecció del projecte a béns culturals o patrimonials d'acord amb la informació que posseeix la Conselleria de Cultura, Educació i Esport.
  
2. Haurà d'acreditar-se, davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme, l'existència d'aigua potable en quantitat i qualitat suficient per al proveïment a la població actual i futura.
  
Segon: Recursos
  
Es notifica a les parts interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
Tercer: Publicació
  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 23 de setembre de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 28/04-AIA
  
Títol: Legalització d'explotació avícola de posta
  
Promotor : SAT Núm. 7572 Hermanos Salón
  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Sinarcas (València)
  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat per a la legalització de l'ampliació de l'activitat avícola
  
Localització: Paratge La Relamina, polígon 12, parcel·les 30, 31, 32, 33, polígon 14, parcel·les 171 i 172, del terme municipal de Sinarcas (València)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.
  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a la legalització de l'ampliació d'una explotació avícola de posta, les característiques, de la qual segons la documentació aportada, són:
  
L'explotació disposa actualment de tres naus de posta i un centre de classificació amb capacitat per a 131.000 gallines ponedores. La primera ampliació proposada, consisteix en la construcció d'una nova nau amb capacitat per a 84.600 aus, i segueix a aquesta una altra ampliació consistent en la construcció de dues naus més, amb capacitat per a 84.600 gallines cadascuna. La capacitat final de l'explotació és de 384.800 gallines ponedores.
  
Els cadàvers que es generen en l'explotació són retirats per una empresa gestora autoritzada a aquest efecte (s'hi aporta contracte de retirada de cadàvers). Es disposarà d'un contenidor homologat situat fora de la zona d'activitat ramadera, on es depositaran els cadàvers fins a la retirada d'aquests de l'explotació.
  
Com a mesures higienicosanitàries adoptades, s'inclou el tancat perimetral de l'explotació, disposar de sistema de desinfecció en l'explotació, a base de motxilla amb desinfectant, la col·locació en les finestres de les naus de tela metàl·lica tipus antiocells que evite la possibilitat de l'accés de vectors, com també el projecte de construcció de femer.
  
La gallinassa generada és retirada cada tres dies de l'explotació, la qual serà utilitzada com a adob orgànic en camps de cultiu. Es generen 9.120 t de gallinassa/any, la qual és retirada per una empresa aliena a l'explotació (contracte subscrit amb el Sr. Ginés Antolinos Giménez, amb DNI 97.027.168, en data 15 de maig de 1995, renovable anualment, segons acord de les parts).
  
Es projecta construir un femer en l'explotació, amb una superfície de 800 m², estarà cobert, i proveït d'una solera estanca amb pendent orientat cap a una arqueta o fossa de recollida de lixiviats.
  
El subministrament d'aigua potable procedeix de perforació subterrània realitzada en la mateixa explotació (no s'hi aporta concessió de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer).
  
L'explotació es localitza a 2,43 km del nucli de població.
  
En data 6 d'abril de 2004 es realitza visita de camp, i es comprova que:
  
- S'ha construït una de les tres naus que suposen l'ampliació de l'explotació, com també un femer.
  
- La gallinassa generada en l'explotació, s'acumula de manera incontrolada entre les parcel·les 171 i 172, part de les quals correspon a sòl forestal.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient
  
L'expedient s'inicia el 10 d'abril de 2003, amb la remissió per la Direcció Territorial de Territori i Habitatge, del projecte d'activitat, estudi d'impacte ambiental i expedient municipal, relatiu a l'ampliació de l'explotació avícola de posta. Posteriorment, el promotor comunica la intenció de presentar el projecte d'una altra ampliació, que complementaria a la primera, per la qual cosa s'anul·la el primer expedient presentat, el qual queda refós en un altre, que remet l'Ajuntament de Sinarcas en data 23 de març de 2004 i en el qual queden incloses les dues ampliacions.
  
La informació pública s'ha realitzat mitjançant la publicació en el BOP núm. 97, de 24 d'abril de 2004, com també als veïns confrontants a l'activitat, sense la presentació d'al·legacions.
  
2. Resum d'al·legacions
  
L'al·legació presentada per un veí confrontant a l'activitat, posa de manifest els problemes causats per la presència de mosques en la seua finca.
  
Aquest problema haurà de mitigar-se amb l'adopció de mesures correctores en l'explotació.
  
Informes sectorials
  
L'expedient municipal recull els informes següents:
  
- Informe favorable de l'arquitecte tècnic municipal.
  
- Informe favorable de l'enginyer industrial.
  
- Informe favorable de l'inspector veterinari d'àrea, en el qual s'indica que les mesures correctores reflectides en el projecte d'activitat es consideren suficients, tot i que falta contracte de retirada de cadàvers (que s'hi adjunta posteriorment), com també compromís, amb terminis, de construcció de femer i fins a la construcció d'aquest ha de garantir una adequada manipulació i emmagatzemament (durant tres dies) de la gallinassa, de manera que es minimitze el desenvolupament d'insectes (en aquest cas, el promotor manifesta que el femer es construirà una vegada obtingut el permís d'obres sol·licitat).
  
- Informació pública amb la presentació d'una al·legació (inclosa en l'expedient municipal relatiu a la legalització de la primera ampliació sol·licitada).
  
- Autorització prèvia de la COPUT.
  
Afeccions legals
  
El sòl on s'exerceix l'activitat qualifica com a sòl no urbanitzable comú, aptitud ramadera, segons normes subsidiàries municipals.
  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha identificat els elements ambientals susceptibles de ser afectats pel projecte, entre els quals s'inclou: aire, sòl, aigua, flora, fauna, paisatge i medi socioeconòmic.
  
La zona on s'exerceix l'activitat, no presenta valors ambientals rellevants, corresponents a una zona agrícola de secà, amb la presència d'explotacions ramaderes pròximes, entre la qual s'intercala sòl forestal, constituït per alzinars típics de la zona, vegetació inclosa en l'annex III de l'Ordre de 20 de desembre de 1985, de la Conselleria d'Agricultura i Pesca, sobre protecció d'espècies endèmiques o amenaçades, superfície aquesta que no haurà de ser alterada per l'explotació. Els elements ambientals més destacables susceptibles de ser afectats pel projecte són: el sòl i l'aigua, per la contaminació associada a la incorrecta gestió en la mateixa explotació de residus orgànics o durant la utilització d'aquests per una empresa externa a l'explotació; i l'aire, per emissió d'olors associades a la fermentació de residus orgànics i presència d'animals principalment.
  
2. Identificació i valoració d'impactes
  
L'avaluació d'impactes ser ha realitzat a partir de l'elaboració d'una matriu causa-efecte, una vegada identificades les accions i els factors del medi que presumiblement seran impactats per aquelles. La valoració qualitativa d'impactes permeten valorar-ne la importància i proposar mesures correctores en cas de ser necessàries. L'avaluació d'impactes s'ha realitzat tant per a la fase de construcció com per a la de funcionament.
  
Els impactes s'han considerat en general, de poca rellevància, i es menciona únicament l'impacte visual per la presència del conjunt de l'explotació.
  
L'acumulació de gallinassa que està realitzant-se en les parcel·les 171 i 172 de l'explotació, pràctica habitual (com pot constatar-se a partir de les ortofotos consultades), haurà de cessar i adoptar-se mesures correctores, de manera que s'elimine la zona d'acumulació de gallinassa i es gestione segons allò que s'ha declarat en l'estudi d'impacte ambiental.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i Programa de vigilància ambiental
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'han proposat mesures correctores tant per a la fase de construcció com per a la de funcionament. Entre les mesures recollides per a la fase de funcionament, s'inclou la construcció d'un femer en l'explotació, de 800 m², cobert i proveït d'una solera estanca amb pendent orientat cap a una arqueta o fossa de recollida de lixiviats, per a utilitzar-lo en el cas que no es puga retirar la gallinassa immediatament després de la retirada d'aquesta de les naus.
  
Les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental hauran d'ampliar-se amb l'adopció de les següents:
  
- La gallinassa que està acumulant-se de manera incontrolada en les parcel·les 171 i 172 del polígon 14, haurà de retirar-se previ a l'obtenció de la llicència d'activitat, gestionant-se tal com s'estableix en l'estudi d'impacte ambiental, acumulant-se en femer i retirant-se en camions per una empresa aliena a l'explotació. En cas de comprovar-se que el dimensionat del femer és insuficient per a la gallinassa generada, haurà d'ampliar-se perquè preste els serveis desitjats.
  
- Per a evitar la presència de vectors, haurà d'utilitzar-se un tractament que els combata, i evitar a més l'acumulació de gallinassa durant llargs períodes de temps.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 1.H.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la legalització de la granja avícola, situada en el terme municipal de Sinarcas (València), promoguda per SAT 7.572 Hermanos Salón, sempre que el mateix es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establerts a continuació:
  
- Haurà de disposar-se de femer en l'explotació, tal com estableix l'article 55 de la Llei 6/2003, de 4 de març, de la Generalitat, de ramaderia de la Comunitat Valenciana. En cas de comprovar-se que el dimensionat del femer actual és insuficient per a la gallinassa que es va extraient de les naus, haurà d'ampliar-se perquè complisca les funcions desitjades.
  
- Per a evitar la presència de vectors, haurà d'utilitzar-se tractament que els combata, i evitar a més l'acumulació de gallinassa durant llargs períodes de temps.
  
- La llicència d'activitat estarà condicionada a l'eliminació de la gallinassa acumulada en les parcel·les 171 i 172 del polígon 14, gestionant-se aquest residu tal com s'estableix en l'estudi d'impacte ambiental, acumulant-se en femer el menor temps possible i retirant-se per una empresa aliena a l'explotació.
  
- Tal com estableix la Llei 6/2003, de 4 de març, de Generalitat, de ramaderia de la Comunitat Valenciana, els establiments diferents de les explotacions ramaderes que realitzen activitats de recollida, concentració i tractament de fems i purí, hauran d'efectuar la comunicació de les seues activitats a la conselleria competent, en un termini màxim de tres mesos des de l'entrada en vigor de la llei, comunicació que haurà de realitzar l'empresa a nom de Ginés Antolinos Giménez, amb DNI 81.961.805.
  
- Es disposarà de gual sanitari a l'entrada de l'explotació o sistema de desinfecció equivalent, correctament dissenyat i localitzat, de manera que puga oferir garanties de desinfecció dels vehicles que accedisquen a l'explotació.
  
- S'haurà de gestionar l'eliminació de cadàvers conforme a allò que s'ha estipulat en el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell, de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà.
  
- Es comunicarà a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.
  
- Haurà d'obtenir l'autorització ambiental integrada, tal com s'estableix en la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, dins dels terminis establerts en aquesta.
  
Segon
  
Notificar als interessats que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 27 de setembre de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 3/04-AIA
  
Títol: Pedrera barranc del Pregó núm. 2767-A
  
Promotor: TEYGE SA
  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Indústria i Energia (Mines). Castelló
  
Objecte del projecte: Extracció d'argiles i arenes en secció C
  
Localització: Terme municipal de la Pobla de Benifassà (Castelló)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques del projecte
  
El projecte té com a objecte l'extracció d'argiles de les fàcies Utrillas mitjançant el mètode d'explotació de tallada, consistent en l'excavació de l'estèril i mineral mitjançant escalonament en feixes descendent fins a la cota mínima proposada per a l'explotació.
  
L'extracció de material es planteja amb la utilització de pala retroexcavadora mitjançant ripat, d'aquesta manera s'hi aniran realitzant bancs escalonats l'alçària màxima dels qual serà de 5 metres amb les corresponents bermes de 10 metres. Una vegada extret, el material útil és apilat en els voltants per a ser carregat a un camió per al trasllat d'aquest fins als diversos centres de consum.
  
La present sol·licitud de pas a concessió directa del permís d'investigació, redueix a 2 quadrícules mineres la sol·licitud de les 7 que conformen el permís d'investigació. No obstant això, l'esmentada superfície corresponent a la concessió minera d'aquestes dues quadrícules s'enquadren dins d'una de les zones amb major valor ambiental de la comunitat valenciana.
  
De les 60 hectàrees que suposen la concessió minera, l'explotació que es presenta inicialment és de menor superfície, aproximadament 84.000 m² i amb un volum a extraure previst en 486.099 M3, dels quals el 25% aproximadament és estèril. La duració prevista de l'activitat extractiva és de 6 anys i mig, i es preveu que la restauració finalitze 2 anys després de l'explotació.
  
La zona d'explotació es troba junt amb la carretera d'accés a la població de Fredes, a 400 m d'aquest nucli i passada la urbanització Colonia Europa, en les parcel·les 3.B, 3.C i 4.A del polígon 16 de la Pobla de Benifassà.
  
2. Alternatives
  
En l'estudi d'impacte ambiental no es presenta estudi d'alternatives, aquesta és la principal eina per a l'elaboració dels estudis d'impacte ambiental, la qual cosa demostra una falta d'objectivitat per part de l'equip redactor, perquè l'examen d'alternatives s'ha centrat exclusivament en les diverses opcions de restauració de les parcel·les afectades per l'explotació i no sobre les diverses alternatives al projecte que s'està avaluant.
  
Tramitació administrativa
  
1. Tramitació administrativa
  
En data de 2 de febrer de 2004 té lloc l'entrada de la documentació corresponent a estudi d'impacte ambiental sobre el pas a concessió derivada del permís d'investigació barranc del Pregó sítia en el terme municipal de la Pobla de Benifassà (Castelló) remesa per la Direcció Territorial d'Indústria de Castelló.
  
En data de 14 d'abril de 2004 es va rebre informe de l'àrea de Recursos forestals i conservació ambiental, mitjançant el qual s'informa dels valors ambientals de la zona de l'explotació proposada i els voltants.
  
Informació pública
  
No s'ha realitzat la informació pública.
  
Informe de la Direcció Territorial de Medi Ambient
  
En l'informe sol·licitat pel Servei de Conservació de la Biodiversitat referent al projecte d'explotació derivat del permís d'investigació barranc del Pregó, s'informa, del següent:
  
La zona on es pretén situar l'explotació està situada en el lloc d'interés comunitari serres del Turmell, Vallivana i la Tinença, aprovat pel Consell de la Generalitat Valenciana de 10 de juliol de 2001, a fi de complir el que disposa la Directiva 92/43/CEE, del Consell, de 21 de maig, relativa a la conservació d'hàbitats naturals de flora i fauna silvestre susceptible de formar part en la xarxa Natura 2000. Els hàbitats que han motivat la inclusió d'aquesta en la xarxa són, entre altres: pastius calcaris càrstics de l'Alysso-sedion albi (codi Natura 2000: 6110\*), pastius seminaturals del Festuco-Brometalia, rics en espècies d'orquídies (codi Natura 2000: 6210\*), pseudoestepes amb gramínies i espècies anuals de Thero-Brachypodietea (Codi Natura 2000: 6220\*), praderies amb Molinia (codi Natura 2000: 6410), brolladors carbonatats amb formació de tosques calcàries del crantoneurion (codi Natura 2000: 7220\*), vegetació casmofítica de pendents rocosos calcaris (codi Natura 2000: 8210), boscs de barrancs Tilio-Acerion (codi Natura 2000: 9180\*), boscs ibèrics de Quercus faginea (codi Natura 2000: 9240), carrascars i alzinars (codi Natura 2000: 9340), pinedes (sub) mediterranis amb pins negres endèmics, Pinus nigra spp salzmanii (codi Natura 2000: 9530\*), boscs mediterranis ibèrics amb Juniperus spp. (codi Natura 2000: 9560\*), boscs de teix, Taxus baccata (codi Natura 2000: 9580\*), dels quals, els marcats amb asterisc són prioritaris en la Directiva.
  
La zona on es pretén iniciar l'explotació es troba situada en la zona d'especial protecció per a les aus (ZEPA), Tinença de Benifassà, aprovat en reunió del Consell del Govern Valencià de 9 de maig de 2000, amb l'objecte de complir amb la Directiva 79/409/CEE, de Consell, de 27 de desembre, relativa a la consideració d'aus silvestres com un patrimoni comú que necessita protecció.
  
Les espècies d'aus existents en aquesta zona que estan incloses en l'annex I de la Directiva 92/43/CEE són voltor comú (Gyps fulvus), àguila serpera (Circaetus gallicus), àguila reial (Aquila chrysaetos), àguila de panxa blanca (Hieraetus fasciatus), falcó pelegrí (Falco peregrinus), duc (Bubo bubo), còlit negre (Oenanthe leucura) i merla roquera (Monticola saxatilis).
  
L'esmentada legislació europea preveu que aquestes zones s'integren en la xarxa Natura 2000, a fi de constituir una xarxa ecològica europea coherent que garantisca la conservació de la biodiversitat de la Comunitat Europea.
  
Es té coneixement que la Direcció General de Planificació i Ordenació del Territori de la Conselleria de Territori i Habitatge, s'han iniciat treballs per a l'elaboració del Pla d'ordenació dels recursos naturals de la Tinença de Benifassà.
  
No existeixen microreserves de flora declarades, presenyalitzades o en projecte en l'àrea d'actuació del projecte. En l'entorn immediat, hi ha declarades nou microreserves de flora, a causa de l'elevat interés florístic que presenta la zona.
  
La zona proposada afecta els camins ramaders núm. 3 denominat Sendera de Fredes, classificat amb una amplada legal necessària de 20 a 8 metres, i el núm. 33 denominat assagador de la Teuleria classificat amb una amplada legal de 4 metres, aprovats mitjançant una Ordre de 29 de setembre de 1995, publicada en el DOGV núm. 2617. Per tant, haurà de respectar i quedar situat fora del domini públic constituït per aquests camins ramaders, que en el polígon de referència vénen delimitats mitjançant murs de pedra en sec.
  
La vegetació de la zona d'actuació està constituïda per un mosaic de diverses etapes evolutives de la sèrie de vegetació dels alzinars maestracenses de l'Hedero helicis-Querceto rotundifoliae sigmentum, resultat de l'abandó d'antics bancals dedicats al cultiu de cereals.
  
En la moleta del Monjo, límit nord-occidental de l'explotació, la vegetació correspon majoritàriament a pinedes negrals i carrascars supramediterranis dominats respectivament en l'estrat arbori pel pi negral mesclat amb pi roig i carrasca, acompanyats per ginebre, sanguinyol, savina negral, arç i boix en les zones més rocoses. Corresponen, a més, als hàbitats naturals de l'interés comunitari per a la conservació dels quals és necessari designar zones especials de conservació, definides com a codis xarxa Natura: 9340 i 9530. I és aquest últim prioritari en la Directiva Europea per a la conservació i protecció d'hàbitats naturals, la flora i la fauna silvestres.
  
En els bancals abandonats, acompanyant la pineda en regeneració, el matoll es caracteritza per la presència d'eriçó (Erinacea anthyllis), i altres espècies que corresponen a diverses etapes serials de la transició entre les sèries de vegetació dels alzinars maestracenses de l'Hedero helicis-Querceto rotundifoliae sigmentum i les suredes del Violo wilkommii-Quereto fagineae sigmentum en les ombries, la ginesta, la fetgera blanca i el marxívol. En les zones mes solejades acompanyen a l'eriçó la sàlvia, l'espígol i l'argilaga. Les zones més obertes corresponen amb els hàbitats naturals d'interés comunitari per a la conservació definits amb els codis de la xarxa Natura 2000: 6220 i 6210, en els quals cal destacar l'abundància d'espècies de pastius humits i orles de boscs caducifolis com la saxifraga corsa i la primavera.
  
En els límits dels antics bancals dedicats al cultiu del cereal, apareixen formacions corresponents a la vegetació d'orla de bosc caducifoli representades per exemplars de bon port d'arç blanc, auró, corner, aranyoner i exemplars de roure valencià.
  
Pel que fa a espècies protegides destaca la presència en la zona d'alzina i roure valencià, que apareix dispers entre els límits dels bancals i la zona de la moleta del Monjo; el boix, l'alzineta, el timó i la boixerola, espècies incloses en l'annex III de l'Ordre de 20 de desembre de 1985, de la Conselleria d'Agricultura i Pesca sobre protecció d'espècies endèmiques o amenaçades, per a les quals queda sotmesa a autorització prèvia l'arrancada o desarrelament d'aquestes.
  
Afeccions legals
  
Vist el que disposa l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, l'estudi d'impacte ambiental haurà d'incloure l'informe vinculant de la Direcció General corresponent, referit al patrimoni arqueològic, etnològic, arquitectònic i paleontològic, el qual no ha sigut presentat amb l'estudi d'impacte ambiental.
  
Consideracions ambientals
  
L'entorn on se situa l'explotació proposada presenta valors ambientals molt significatius i importants, entre ells, faunístics, florístics, forestals, paisatgístics, hidrològics, etnològics, turístics, culturals, rurals i un gran potencial com a zona natural, proposada per a ser protegida mitjançant un pla d'ordenació dels recursos naturals, la figura de protecció del qual s'està estudiant, i que forma juntament amb els Ports de Tortosa i Beseit, un dels millors exponents del bosc mediterrani, amb una òptim grau de conservació.
  
La localitat de Fredes és un xicotet nucli urbà pertanyent a la Pobla de Benifassà, és un poble privilegiat per la seua situació en plena natura a més de 1000 m d'altitud. És la porta que dóna pas als Ports de Beseit per les rutes de sendes. El poble de Fredes es troba assentat damunt d'una vall o foia, envoltat d'extenses pinedes. Prop de la població hi ha una zona urbanitzada coneguda com Colonia Europa. La Tinença de Benifassà és una antiga comunitat formada per xicotets nuclis al voltant del monestir de Santa Maria de Benifassà, és un monestir cistercenc. Unes 17 monges cartoixanes habiten des de 1967 el Reial Monestir de Santa Maria de Benifassà que el rei Jaume I va ordenar construir l'any 1233 amb la primera fundació cistercenca. Durant segles, el monestir va dominar la Tinença i els abats tenien seient en les Corts Valencianes.
  
Aquesta comarca, actualment ha vist un desenvolupament econòmic amb indicis de recuperació demogràfica i del patrimoni cultural, i són abundants els habitatges en restauració per a fins turístics amb una oferta d'allotjament per al turisme rural directament relacionada amb els valors naturals, gastronomia de la comarca i les peculiaritats de tranquil·litat i escassa densitat dels nuclis fugint del turisme de masses. D'aquests valors, els relacionats amb la flora i fauna, s'han posat de manifest en l'informe de la Direcció Territorial de Medi Ambient, per la qual cosa no es reiteren en aquest apartat.
  
El fet que el mateix Consell del Govern Valencià, haja encarregat els estudis i informes per a la redacció del Pla general d'ordenació dels recursos naturals de la Tinença de Benifassà, a més d'estar inclosa en la proposta de la xarxa Natura 2000 i ser una zona d'especial protecció per a les aus, són motiu suficient per a no exposar mes raons en vistes a la conservació d'aquest espai.
  
No obstant això, en l'estudi d'impacte ambiental presentat, no s'aprecia l'estat real de la zona, s'han omés valors ambientals i s'ha falsejat la realitat existent. Entre altres aspectes, pel que fa a la vegetació actual, se cita textualment que: En la zona ha existit una intensa activitat humana, que s'ha traduït en importants alteracions; així, el cultiu, el sobrepasturatge i les tales per carboneig han reduït i modificat l'estructura de la vegetació... Encara que, paradoxalment, a continuació cita que la vegetació de l'entorn està constituïda per: carrascar-alzinar, pinedes, matoll i cultius (dins de la descripció d'aquests es diu que molts d'ells en abandó, i que la vegetació silvestre ha començat a colonitzar-los).
  
Pel que fa a la descripció de la fauna presentada en l'estudi d'impacte ambiental, posa de manifest la gran abundància faunística i existència d'espècies d'interés i protegides, i algunes amb escassa representació en la comunitat valenciana, amb diferents graus de protecció d'acord amb les normatives actuals.
  
Quant a l'estudi hidrogeològic, no s'ha fet referència a l'estudi local dels materials de la vall que es pretén explotar, i pot comportar un xicotet nivell aqüífer d'importància local per a l'agricultura, ramaderia i proveïment a la població de Fredes.
  
El paisatge no ha sigut tractat de forma correcta, en cap moment s'ha indicat en l'estudi el valor paisatgístic ni la qualitat del mateix, i s'ha limitat a fer una xicoteta descripció orogràfica i cromàtica. És aquest un dels valors ambientals de major importància de la zona d'estudi, junt amb els valors de flora i fauna. A més de la singularitat d'aquest, únic en tot el territori valencià, per la seua distribució de grans massissos calcaris abruptes i valls, que conformen la unitat geològica de connexió entre la serralada Ibèrica i la serralada Costanera Catalana.
  
Un altre dels aspectes que no s'han considerat en l'estudi d'impacte ambiental, de gran importància, és l'accés a l'explotació i el trànsit generat. Aquesta dificultat dels accessos, l'increment del trànsit, soroll, vibracions, pols i alteració de la carretera poden comportar un greu risc per a la població per no tenir vies alternatives d'accés, ja que es tracta d'una carretera de muntanya de xicotetes dimensions, en la qual difícilment podria accedir la maquinària per a l'explotació ni circular els camions amb el material cap a la zona de consum, els quals haurien d'haver sigut avaluats perquè fan pràcticament inviable l'explotació.
  
D'altra banda, no podem admetre que en l'estudi d'impacte ambiental, dins de la valoració de singularitats i espais d'interés ecològic, s'aferme que en la zona no hi ha cap d'aquests valors ambientals, i que es tracte d'una zona molt degradada. Ni de bon tros, que la comarca de la Tinença de Benifassà siga una comarca de tradició minera, com també s'ha descrit en l'estudi d'impacte ambiental.
  
Pel que fa a la valoració d'impactes, no es pot analitzar l'estudi presentat, perquè la matriu d'impactes presentada no avalua tots els factors del medi, a més, l'esmentada matriu no té sentit sense les corresponents fitxes d'avaluació de cada un dels factors per a cada acció susceptible de produir algun impacte. D'altra banda, si l'estudi de medi i l'inventari ambiental no han sigut definits correctament, com ja s'ha dit prèviament, la valoració dels impactes ambientals no pot ser correcta.
  
Per tot això, considerem que l'estudi d'impacte ambiental presentat falseja la realitat. Els possibles impactes ambientals que puguen generar una explotació minera en la zona, serien molt greus per a la població, paisatge, fauna, flora i els valors socioculturals del municipi.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una estimació d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordant amb el Reglament d'aquesta. L'activitat extractiva de minerals no metàl·lics troba I apartat 3 C1 del Decret 162/1990 pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/1990 d'impacte ambiental.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació, per a l'activitat d'explotació derivada del permís d'investigació barranc del Pregó, núm. 2767-A, localitzada en Fredes, la Pobla de Benifassà (Castelló).
  
3. Segons l'article 17 de l'Ordre, de 9 de setembre de 2003, de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual es desenvolupa el Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, s'atribueix l'avaluació d'impacte ambiental a la Direcció General de Gestió del Medi Natural.
  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar no acceptable, només als efectes ambientals, el projecte d'explotació derivada del permís d'investigació denominat barranc del Pregó núm. 2767-A, promogut per TEYGE SA, corresponent a l'expedient 3/04-AIA, atés que els valors ambientals de l'entorn són molt elevats, de manera que l'activitat proposada genera impactes ambientals molt greus, segons s'ha posat de manifest en aquesta declaració.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser un tràmit en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret s'estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 30 de setembre de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 43/03-AIA.
  
Promotor: Bouygues Ingeniería y Construcción, SA.
  
Autoritat substantiva: Servei Territorial. Mines.
  
Objecte del projecte: Explotació de graves i arenes. Secció A). La Mareta.
  
Localització: Parcel·les núm. 2, 3, 4, 299, 62, 271, 382, 131, 397, 396, 127, 354 i 177 del polígon núm. 21.
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació
  
L'objecte del projecte és l'obertura d'una extracció de graves i arenes tramitada com a recurs de la Secció A) de la Llei de mines per a comercialitzar les arenes en el sector de l'obra pública i construcció.
  
S'accedeix a les parcel·les per la nacional N-340 en prendre l'eixida d'Alfarp, i des d'ací mitjançant camins veïnals s'arriba a l'explotació. El trajecte queda indicat clarament en els plànols adjunts.
  
La superfície total de les parcel·les és aproximadament 180.700 m², mentre que l'explotació ocuparà 123.085 m² aproximadament.
  
La superfície de les parcel·les i dels confrontants d'aquestes és pràcticament plana amb un pendent aproximat d'un 2,5% cap al NE. Les cotes entre les quals es troba la parcel·la són 55 i 47 m.s.n.m. Estan destinades a ús agrícola on predomina el cultiu de tarongers i ametlers tot i que algunes de les parcel·les es troben sense cultivar.
  
L'explotació pretén explotar les graves i arenes fins una profunditat mitjana de 7 m. Les arenes seran seleccionades i venudes per a la seua comercialització mentre que les graves seran reservades per a la seua utilització en la restauració de les parcel·les afectades, omplint parcialment el buit miner.
  
D'acord al projecte la restitució del buit serà parcial quedant 3 m. Per davall de la cota natural de les parcel·les confrontants.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient.
  
A l'agost de 2004, el Servei Territorial d'Indústria, va traslladar a l'expedient d'autorització d'explotació de recursos de la Secció A) en la partida Escopalls del terme municipal de Picassent.
  
Prèvia a la tramitació duta a terme per l'òrgan substantiu, l'Ajuntament de Picassent remet projecte d'explotació, restauració i estudi d'impacte ambiental juntament amb el certificat del resultat d'informació pública de l'expedient on s'indica que després d'haver publicat l'expedient en el DOGV Núm. 4411, de 3 de gener de 2003, i exposat en el tauler d'anuncis de l'Ajuntament no van ser presentades al·legacions al projecte.
  
En data 17 de juny de 2004, la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, remet informe vinculant favorable a l'efecte patrimonial.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat
  
La zona objecte d'explotació se situa en una àrea eminentment agrícola on predominen les parcel·les de xicoteta superfície dedicades al cultiu de fruiters, principalment cítrics. Aquestes parcel·les es troben delimitades per séquies de regadiu i camins veïnals que permeten als agricultors l'accés a aquestes.
  
El paisatge que antigament era purament agrícola s'ha vist hui en dia modificat per la proliferació d'urbanitzacions de primera i segona residència. Hi ha diverses urbanitzacions en la contornada però que no es veuen afectades per la circulació dels camions en estar ubicades en sentit oposat a l'accés a l'explotació.
  
El terreny d'acord al PGOU de Picassent es troba qualificat i classificat com a sòl no urbanitzable, no protegit.
  
Els materials que s'han explotar es corresponen amb arenes i calcàries arenoses terciàries, cobertes per un depòsit de glacis quaternari.
  
2. Identificació i valoració dels impactes. Propostes de mesures correctores.
  
Els impactes que es deriven del projecte d'explotació tramitat són fonamentalment l'increment de trànsit rodat pels camins veïnals, el deteriorament d'aquests, possible deteriorament de séquies de reg, l'increment de pols que pot afectar els camps de cítrics confrontants, l'increment del soroll i la modificació de la topografia original de les parcel·les.
  
Com a mesures correctores el projecte proposa la construcció de cunetes perimetrals que eviten l'entrada d'aigües d'escorriment a l'explotació, retirada, recollida i manteniment del sòl fèrtil en condicions òptimes per a utilitzar-lo en les tasques de restauració, mantenir en condicions òptimes d'humitat les superfícies d'extracció de material, utilitzar un camió cisterna per a mantenir amb humitat el front de càrrega i els camins d'accés, cobrir els camions de transport amb una lona, explotació d'un únic banc de 7 m,m d'alçària amb un pendent de 45º, es col·locaran senyals indicatius del trànsit de camions, tancar tot el perímetre d'explotació i limitar l'accés a l'explotació a vehicles autoritzats.
  
A més es dissenya un pla de restauració basat en la restitució parcial del buit miner mitjançant l'aportació de material estèril procedent de la mateixa extracció. Una vegada restituït parcialment el buit s'estendrà una capa de terra vegetal i s'hi plantaran tarongers.
  
Restaurada l'àrea explotada, es dotarà del pendent adequat perquè les aigües d'escorriment drenen cap a la zona NE i no es produïsquen entollades.
  
Es dissenya un Pla de vigilància ambiental que té com a objecte garantir el compliment de les mesures correctores proposades en el projecte. Amb aquest fi, es proposa un seguiment del Pla d'explotació, un control de les aigües superficials, control de qualitat atmosfèrica, control dels efectes sobre el medi biòtic, els processos i riscs, i el seguiment i avaluació de les labors de restauració.
  
A priori les mesures correctores i el Pla de vigilància ambiental es consideren adequats, no obstant això, hauran d'incrementar-se determinades mesures correctores pel que fa a la contaminació atmosfèrica derivada de la mateixa activitat extractiva i del trànsit de camions a través de camins de terra per una zona eminentment agrícola.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta. L'activitat proposada es troba inclosa en l'annex I, apartat 3c.1, del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/89, d'impacte ambiental.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 56, del Decret 81/2003, de 27 de juny, del Consell de la Generalitat, pel qual estableix l'estructura orgànica de les conselleries de l'administració de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule aquesta
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar favorable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte d'obertura de l'extracció de graves i arenes situat en les parcel·les núm. 2,3,4,299,62,271,382,131,397,396,127,354 i 177 del polígon núm. 21 del terme municipal de Picassent (València), promogut per Bouygues Ingeniería y Construcción, SA, sempre que l'activitat s'exercisca de conformitat amb el compliment de les mesures proposades en la documentació tramitada i els condicionants establerts en el següent apartat, com també les modificacions introduïdes per aquests.
  
Segon
  
1. Per a la restitució del buit miner s'utilitzaran únicament els estèrils generats en la mateixa explotació. En cas d'utilitzar un altre material (inert adequat) per al farciment del buit, l'empresa promotora haurà de disposar de l'autorització corresponent per part del Servei de Residus d'aquesta Conselleria.
  
2. En cap cas l'explotació aprofundirà més dels 7m dissenyats en el projecte d'explotació.
  
3. Els talussos que separen l'àrea restaurada de les parcel·les confrontants no superaran en cap cas els 3 m d'alçària i els 35º d'inclinació respecte a l'horitzontal.
  
4. Els camins d'accés hauran de mantenir-se en òptimes condicions per al trànsit de vehicles. En cas de danys, l'empresa promotora serà la responsable de la seua reparació. Aquests camins hauran de condicionar-se amb una capa de grava, perquè l'alçament de pols siga mínim.
  
5. Atés que els camions d'eixida de l'explotació travessen un barranc en el recorregut d'aquests, l'empresa promotora haurà de disposar de l'autorització corresponent per part de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.
  
Tercer
  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 31.5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.