Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9451, del 18-10-2022 (2022/8897)

RESOLUCIÓ de 27 de setembre de 2022, de la Direcció General de Medi natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració ambiental i territorial estratègica del Pla d'ordenació detallada de Daya Vieja. Expedient 108/4562-TVN.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9451

Data del DOGV
:   18-10-2022

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2022/8897


Data del document
:   27-09-2022

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Correcció d'errades

 Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica
    * Daya Vieja
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 27 de setembre de 2022, de la Direcció General de Medi natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració ambiental i territorial estratègica del Pla d'ordenació detallada de Daya Vieja. Expedient 108/7974-EIB. [2022/8897]  
De conformitat amb l'article 56.8 del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració ambiental, resolc:  
  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració ambiental i territorial estratègica corresponent a l'expedient 108/5904-KGU Daya Vieja (Alacant):  
«Declaració Ambiental i Territorial Estratègica del pla general estructural i del pla d'ordenació detallada de Daya Vieja  
  
Tràmit: Avaluació Ambiental de Pla.  
Promotor: Ajuntament de Daya Vieja  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme d'Alacant  
  
Localització: Terme municipal de Daya Vieja (Alacant)  
Expedient: 108/2009 € EAE  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió celebrada el 23 de juliol de 2020, va adoptar el següent acord:  
Vista la proposta de declaració ambiental i territorial estratègica del pla general estructural i del pla d'ordenació detallada de Daya Vieja, en els següents termes:  
A la vista de la data d'informació pública (que més endavant es detalla) i conforme al que s'estableix en la disposició transitòria primera de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge (LOTUP) a aquest pla li és aplicable la Llei 21/2013, de 9 de desembre d'avaluació ambiental, desenvolupada a la Comunitat Valenciana per l'esmentada LOTUP.  
L'objecte de la declaració ambiental estratègica i territorial és avaluar la integració dels aspectes ambientals en la proposta de pla o programa subjecte a avaluació ambiental estratègica ordinària conforme a la LOTUP. Per a això verificarà tot el procediment seguit i analitzarà els impactes que es deriven per l'aplicació del pla, establint en el seu cas, les condicions finals que s'hagen d'incorporar en el mateix prèviament a la seua aprovació.  
En un primer moment l'avaluació ambiental del pla es va tramitar conforme a l'estipulat en la Llei 9/2006, de 28 d'abril, sobre avaluació dels efectes de determinats plans i programes en el medi ambient (LEAE) i en aquest sentit l'Ajuntament, el 10 de desembre de 2014, va remetre una proposta de memòria ambiental amb la finalitat que es procedira a la seua avaluació. A la vista del resultat de l'informe sobre afecció del risc d'inundació es va aportar el 9 d'abril de 2015 una nova proposta de planejament.  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió de 17 de desembre de 2015, va acordar emetre un informe ambiental en el qual s'assenyalaven diferents aspectes que havien de ser revisats.  
El 8 de gener de 2019 l'Ajuntament remet la documentació d'esmena en què dona resposta a aquest informe ambiental, i adaptant-la a la LOTUP, i sol·licita l'emissió de la declaració ambiental i territorial estratègica del pla general estructural (PGE) i del pla d'ordenació detallada (POP). Després de comprovar la documentació remesa es va observar que estava incompleta realitzant-se un requeriment d'esmena. El 14 de febrer de 2019 s'entrega la documentació completa consistent en:  
Expedient d'avaluació ambiental i territorial:  
- Estudi ambiental i territorial estratègic  
- Document de participació pública (relació de les consultes realitzades a les administracions afectades, persones interessades i empreses subministradores, reunions explicatives...)  
- Còpia dels informes rebuts a les consultes efectuades.  
- Al·legacions presentades durant el termini legalment establit  
- Resultats del pla de participació pública.  
- Document de participació pública en el qual se sintetitzen els seus resultats i es justifica com s'han pres en consideració en la proposta de pla o programa.  
- Descripció de com s'han integrat en el pla o programa els aspectes ambientals, funcionals i territorials, i de com s'han pres en consideració el document d'abast i l'estudi ambiental i territorial estratègic.  
  
- Descripció de la previsió dels efectes significatius sobre el medi ambient que es derivaran de l'aplicació del pla.  
- Certificat d'aprovació de la proposta de pla.  
  
Proposta de pla general estructural (juliol 2018):  
Memòria informativa. Annex amb plànols d'informació.  
Memòria justificativa.  
Plans d'ordenació.  
Normes urbanístiques.  
Fitxes de zona.  
Fitxes de gestió.  
Catàleg de proteccions.  
Informe de viabilitat econòmica.  
Informe de sostenibilitat econòmica.  
Estudi de gènere.  
- Estudis complementaris:  
Estudi d'inundabilitat.  
Estudi de paisatge.  
Estudi acústic. (inclòs com a annex en la pàg. 193 de l'EATE).  
Estudi de mobilitat.  
Justificació del creixement del municipi.  
Indicadors de seguiment.  
  
Proposta de pla d'ordenació detallada (juliol 2018):  
Memòria informativa.  
Memòria justificativa.  
Normes urbanístiques particulars.  
Plans d'ordenació detallada.  
  
A. Anàlisi del procés d'avaluació.  
Les dates més rellevants del procés d'avaluació ambiental seguit han sigut:  
  
Presentació del document consultiu.  
Esmena de deficiències documente consultiu. 06.10.2008  
05.10.2010  
Emissió del document de referència 08.11.2011  
Fase de consultes: Posada a la disposició del públic durant 45 dies, mitjançant publicació en el DOGV, de l'informe de sostenibilitat ambiental, de la versió preliminar del pla (d'ara en avant VPP) i dels seus estudis complementaris. (El 06.11.2014 es va ampliar 20 dies més). 14.05.2013  
Ple municipal d'aprovació de la proposta de memòria ambiental i de la VPP 09.12.2014  
Sol·licitud d'emissió de la memòria ambiental. 09.04.2015  
Emissió d'informe ambiental per la Comissió d'Avaluació Ambiental 17.12.2015  
Fase de consultes: Posada a la disposició del públic durant 45 dies, mitjançant publicació en el DOGV de: 27.02.2017  
Ple municipal d'aprovació provisional de la VPP, i documentació annexa 17.07.2018  
Fase de consultes: Posada a la disposició del públic durant 45 dies, mitjançant publicació en el DOGV, de l'EATE, de la versió inicial del pla (tant el PGE com el POP) i dels seus estudis complementaris. 01.08.2018  
Sol·licitud d'emissió de la declaració ambiental i territorial estratègica (DATE) 08.01.2019  
Esmena deficiències per a emissió DATE 14.02.2019  
  
  
  
  
B) Anàlisi de l'estudi ambiental i territorial estratègic.  
B.0) Antecedents. Resum del document de referència.  
B.0.1) Informació territorial:  
El terme municipal de Daya Vieja se situa a la comarca de la Vega Baixa (Alacant) i compta amb una superfície de 3,10 km². Limita al nord amb San Fulgencio; a l'est i sud amb Formentera del Segura; i a l'oest amb Daya Nueva i Dolores.  
El terme municipal de forma sensiblement quadrada i molt reduïdes dimensions, se situa en els terrenys al·luvials de la plana d'inundació del riu Segura, de molt elevada capacitat agronòmica (classe A), ocupats per cultius d'horta.  
El nucli de població se situa en el centre del municipi, la carretera CV-901 que el nucli de població en direcció oest-est, i entronca amb circumval·lació de San Fulgencio o comarcal CV-860, que permet la connexió interior amb Elx i costanera amb Guardamar del Segura.  
La principal via de comunicació és la via ràpida comarcal CV-91, d'Orihuela a Guardamar del Segura, que discorre pel límit sud del municipi, amb un nus d'enllaç en el vèrtex sud-est amb la CV-860, que travessa de nord a sud per l'est.  
Daya Vieja tenia 713 habitants en 2017. El municipi ha tingut un important creixement demogràfic en els últims anys, amb més del 60 % dels residents procedents de la Unió Europea i una població en la qual destaquen els majors de 60 anys.  
B.0.2) Planejament vigent:  
El municipi de Daya Vieja es regeix en l'actualitat, per un pla general l'aprovació definitiva del qual va tindre lloc el 30 d'octubre de 2003.  
El territori es classifica en sòl urbà (60.495 m²), sòl urbanitzable en tres sectors (442.159 m²) i sòl no urbanitzable (2.598.229 m²). Els sectors residencials S-1 i S-3 s'han urbanitzat, estant aquest últim ocupat per l'edificació. El S-2 d'ús industrial/terciari s'indica que té pla parcial aprovat, redactat el projecte d'urbanització i contractat el projecte de reparcel·lació.  
L'any 2008 l'Ajuntament va subscriure un conveni amb l'IVVSA per a desenvolupar un nou sector S-4 destinat a habitatge protegit. En aquest sentit l'IVVSA va remetre el 12 de maig de 2010 el pla especial per a la seua avaluació ambiental (expedient 37/3391-HPQ). L'any 2017 es va caducar el conveni i es va tancar l'expedient d'avaluació ambiental.  
B.0.3) Alternativa proposada en el document consultiu.  
A més de la 0, es va plantejar una única alternativa de nova ordenació:  
El sòl destinat a activitats econòmiques manté la seua localització i es conserva el sector S-2 del planejament vigent. Aquest s'amplia cap al sud fins a l'enllaç, distingint la localització del sòl terciari, zona sud, de la d'ús industrial.  
Els sectors residencials S-1 i S-3 es consideren sòl urbà. Es plantegen nous creixements residencials de manera compacta al costat del teixit existent definint 6 nous sectors.  
Els nous sectors permetran la creació d'una circumval·lació envoltant tot el sòl residencial.  
Quant al sòl no urbanitzable, la proposta classifica com a sòl de protecció un àmbit al sud del terme municipal que es vol destinar a PNL a efectes urbanístics. Els sòls agrícoles al nord i sud es classifiquen com a sòl no urbanitzable comú, incloent-hi dins d'aquest dues zones d'habitatges familiars i aïllats.  
No s'inclou un quadre de superfícies en la documentació, però aproximadament són:  
  
S. urbà S. urbanitzable  
Residencial 166.911 Residencial 451.923  
Dotacions 25.828 Industrial-Terc. 359.211  
 Dotacional 30.314  
Total 192.738 Total 841.449  
Sòl no urbanitzable  
Comú 1.236.493   
Protegit 721.301   
Total SNU 1.957.795  
Total terme municipal 2.991.982  
  
B.0.4) Resum de determinacions a tindre en consideració assenyalades en el document d'abast (abans document de referència).  
- Els valors ambientals més destacables resideixen en la capacitat agronòmica dels seus sòls i en el paisatge rural i obert de l'horta productiva i de cultius de cítrics. I les seues limitacions són degudes als riscos ambientals presents en el territori i a l'escassetat de recursos hídrics.  
  
- El creixement residencial ha de reduir-se. Cap al nord es considera més adequat, i en menor mesura cap al sud. Els creixements cap a l'est són inadequats.  
- El sector industrial s'ha de justificar aptitud, magnitud i compatibilitat amb el risc d'inundació.  
- La ronda de circumval·lació no es considera adequada perquè no aprofita ni els camins ni la parcel·lació existent. Hauria de justificar-se la necessitat.  
- Els assentaments rurals, els habitatges vinculats a l'explotació agrícola i els nuclis d'habitatge consolidat han de justificar les dotacions i infraestructures necessàries.  
- El sòl no urbanitzable es destinarà a ús agrícola d'horta, amb una regulació d'usos i aprofitaments que limite les activitats i instal·lacions productives diferents al cultiu hortofrutícola, i compatible amb el risc d'inundabilitat existent.  
- S'ha d'ordenar en continuïtat el territori garantint la connectivitat territorial sense aïllar els espais de valor ambiental.  
B.0.5) Alternativa proposada en la sol·licitud d'emissió de memòria ambiental.  
El 9 d'abril de 2015 es va presentar una proposta de pla general en què se sol·licitava l'emissió de la memòria ambiental conforme a la Llei 9/2006. L'alternativa d'ordenació que es proposava era la següent:  
- Tot el sòl no urbanitzable es considera comú, si bé les zones nord i oest es diferencien per a incloure-les dins de la infraestructura verda. No s'han establit diferents zones dins del SNU.  
- El sector S-2 d'usos industrial/terciari s'amplia cap a l'oest fins a aconseguir la CV-860.  
- El sòl urbà s'amplia al nord de l'antic sector S-1 mitjançant unitat d'execució denominada S-1.1.  
- Entorn al nucli urbà, envoltant-lo, es creen cinc sectors d'ús residencial, els S-4, S-5, S-6, S-7 i S-8.  
- Es preveuen diversos equipaments en sòl urbanitzable que aniran amb càrrec dels sectors (camp de futbol, centre docent, parc públic Les Palmeres, hípica en finca Villa Vera).  
B.1) Continguts concordes amb el document d'abast.  
El 8 de gener de 2019 es presenta una nova alternativa adaptada a la LOTUP que es descriu en l'apartat B.3. En línies generals aquesta proposta s'ha ajustat a l'indicat en el document de referència (ara document de abast).  
En aquest sentit, s'ha protegit el sòl no urbanitzable amb la finalitat de preservar el seu valor agronòmic i caràcter obert.  
S'ha tingut en compte el risc d'inundació per a situar els creixements en els sòls amb menor nivell de risc (s'ha de recordar que el municipi és considerat com d'elevada perillositat d'inundació, en el PATRICOVA).  
Els creixements s'han plantejat cap al nord, excepte el SR-6, que es realitza cap al sud. S'han delimitat permetent la connectivitat territorial.  
La circumval·lació creada aprofita els límits dels nous sectors classificats.  
La qüestió més rellevant que ha quedat pendent és el tema de la justificació de la suficiència de recurs hídric que es descriu amb major profusió més endavant en l'apartat D.  
B.2) Continguts de l'EATE concordes amb l'annex VII de la LOTUP.  
L'EATE presentat conté tots els epígrafs i continguts assenyalats en l'annex VII de la LOTUP, amb el mateix ordre i denominació similar de capítols.  
No obstant això cal aclarir un parell de qüestions:  
L'anàlisi de la incidència en les determinacions de la ETCV no s'inclou en un apartat propi sinó dins de l'apartat que descriu la relació amb altres plans i programes (apartat 2.4 de l'EATE).  
El mateix succeeix amb l'estudi de les alternatives que s'ha inclòs dins de la descripció del pla general (apartat 2.2 de l'EATE)  
Les alternatives del pla responen a les successives propostes conforme evolucionava la seua tramitació. L'alternativa 1 és l'aportada en el document consultiu i que corresponia al concert previ, l'alternativa 2 s'elabora en 2012 després de l'emissió del document de referència, l'alternativa 3 deriva d'ajustos realitzats per la incidència del risc d'inundació. L'alternativa 4 s'elabora després de l'emissió de l'informe ambiental i és la que finalment s'ha presentat sol·licitant la DATE.  
  
El r esum no tècnic s'ha inclòs com un annex a l'EATE.  
B.3) Descripció de l'alternativa triada: proposta de pla.  
La documentació conté un estudi d'alternatives. A més de la 0 s'han plantejat cinc alternatives durant tota la tramitació del pla. A continuació es descriu la triada.  
B.3.1) Objectius  
- Preservar de la urbanització i de l'edificació en disseminat les zones més baixes del municipi i per tant més vulnerables al risc d'inundació.  
- Concentrar els usos residencials al voltant del nucli.  
- Ampliar el sòl industrial.  
- Generar dotació pública singular per a promoure el turisme.  
- Generar sòls d'alta densitat com a zona d'expansió del casc orientada a l'atracció de joves.  
- Generar sòl per a habitatge aïllat o adossat.  
B.3.2) Infraestructura verda.  
L'art. 19 bis de la Llei d'ordenació del territori i protecció del paisatge (afegit per la Llei 12/2009, de 23 de desembre) va introduir en la normativa urbanística el concepte de la infraestructura verda i en el Decret 1/2011 de l'ETCV van ser concretats els seus elements. Els art. 4 i 5 de la LOTUP són els que en la legislació vigent defineix el seu concepte, les seues funcions i els espais que la integren.  
Es descriu en l'apartat 6 de la memòria justificativa i s'aporta pla d'ordenació relatiu als seus elements. S'inclou tot el SNU, els assarbs, la via pecuària i els sòls inundables i d'alt valor agrícola.  
  
B.3.3) Principals modificacions introduïdes respecte al planejament vigent.  
El sòl del terme municipal es classifica en urbà residencial, urbanitzable residencial, urbanitzable industrial (inclou terciari) i no urbanitzable.  
- En el sòl no urbanitzable es distingeixen tres zones, una comuna i dues protegides:  
- ZRC-AG rural comuna agropecuària. Si bé el sòl té característiques homogènies, es delimiten tres àmbits per a la futura expansió dels usos residencials i d'activitats econòmiques, així com l'equipament de la Villa Vera.  
- ZRP-AG rural protegit agrari.  
- ZRP-RI rural protegit per risc d'inundació.  
En les tres zones es permeten les construccions i instal·lacions agrícoles, així com l'habitatge aïllat vinculat a l'activitat agrícola. En la ZRP-RI no es requereix aquesta vinculació per a poder implantar-se. Les construccions per a les activitats de transformació i comercialització de productes del sector primari es permeten en ZRP.  
- Els sectors S-1 i S-3 contemplats en el planejament vigent passen a classificar-se com a urbans en considerar que es troben urbanitzats. Ara el primer es denomina ZUR-RE1 i el segon ZUR-RE2. El nucli urbà tradicional s'inclou en la zona ZUR-NH.  
- El sòl urbà s'amplia al nord de l'antic sector S-1 mitjançant un sector propi denominat SR-1.1. Aquest àmbit es representa gràficament com a urbanitzable zona ZND-RE1.  
- A més, com a urbanitzable residencial es contemplen altres tres sectors, dos al nord (SR-4 i SR-5) i un al sud (SR-6). Les zones que es delimiten per a ells són la ZND-RE2 d'edificació en illa tancada, per al primer, i la ZND-RE3 d'edificació aïllada/adossada, per als dos últims.  
  
- El sector S-2 d'usos industrial/terciari, que ja existeix en el planejament vigent, es redueix denominant-se SI-2 (representat gràficament com a zona ZND-IN). La seua superfície és ara de 150.495 m².  
  
Àmbit Superfície (m²) IEB Habitatges Habitants  
SR-1.1 7.376 0,70 44 111  
SR-4 48.179 0,41 064 697  
SR-5 76.268 0,5 381 953  
SR-6 30.090 0,5 150 376  
Total 051.212 990 2.283  
  
  
Les dades de la proposta justifiquen que el sòl a segellar per la urbanització/edificació augmenten respecte al planejament vigent:  
- Es preveuen diversos equipaments nous (72.098 m²) que es realitzaran amb càrrec als sectors residencials:  
- PQD - 2 destinat a camp de futbol de 10.106 m² (inclou l'aparcament PCA-1 de 1.200 m²).  
- PVJ - 3 destinat al pàrquing públic municipal Les Palmeres de 9.270 m².  
- PQM - 1 finca Villa Vera, destinat a hípica, de 95.167 m² (52.722 m² en urbanitzable i 42.445 m² en SNU comú).  
Cal destacar aquest últim, que ocupa l'element catalogat de la finca Villa Vera, per la seua gran extensió, per trobar-se allunyat del nucli urbà i perquè pretén constituir-se en un referent per a promocionar el turisme. Aquesta actuació s'ha inclòs en el document amb posterioritat a l'emissió del document de referència.  
Dins del sector SR-4 s'inclourà un equipament educatiu dins de la reserva de xarxa secundària.  
Es crearà un vial perimetral que delimitarà el sòl urbà residencial.  
  
- S'ha estudiat l'evolució de la població estimant-se en l'escenari més optimista que l'any 2037 hi hauria un màxim de 2.029 habitants. A l'efecte de l'ETCV la població resultant en el 2.030 seria de 892 habitants. Per al càlcul dels recursos hídrics s'estima que la capacitat total del pla serà de 3.374 habitants (superior a la suma de la població de l'any 2017, 713 habitants, i la dels quatre sectors residencials contemplats, 2.283 habitants, que suposen 2.996 habitants, a causa dels solars buits del sòl urbà).  
B.3.4) El pla d'ordenació detallada.  
Com a documentació amb eficàcia normativa es presenten unes normes urbanístiques i 4 plànols d'ordenació.  
S'ha procedit a definir les condicions de la xarxa secundària de dotacions, a definir les tipologies edificatòries del sòl urbà o de nou desenvolupament, els aprofitaments en el sòl rural i les condicions dels closos.  
En la cartografia s'indiquen les tipologies edificatòries per a cada zona, es representen gràficament els equipaments de la xarxa secundària (dels sòls urbanitzables del sector SR1\_1 i del SR4), la infraestructura verda municipal, les alineacions i les rasants.  
  
C) Avaluació del resultat de les consultes realitzades i com s'han pres en consideració.  
C.1) Fase de posada a la disposició del públic.  
La documentació s'ha posat tres vegades a la disposició del públic.  
En la primera (DOGV 14.05.2013) per un període de 45 dies no es van presentar al·legacions.  
En la segona (DOGV 27.02.2017) per un període de 45 dies es van presentar 22 al·legacions (en realitat en són set diferents, ja que es repeteix el contingut en moltes d'elles), totes desestimades. En resum s'al·lega d'una banda que s'ha classificat excessiu sòl urbanitzable i d'una altra es desitja que unes certes parcel·les s'incloguen també com a sòl urbanitzable. A més es qüestiona la necessitat d'obtindre la finca Villa Vera o el camp de futbol, si ja està construït.  
En la tercera (DOGV 01.08.2018), per un període de 45 dies presentant-se dos al·legacions de caràcter ambiental que van ser desestimades. Una reiterava l'excés de creixement i una altra reiterava una al·legació ja presentada en l'anterior informació pública assenyalant que no va ser contestada.  
C.2) Primera fase de consulta a administracions afectades realitzades per l'òrgan promotor.  
- L'Ajuntament, durant la primera tramitació conforme a l'LEAE, va obtindre informe de les següents administracions o empreses subministradores, de les quals es poden destacar els aspectes descrits després del quadre:  
  
Data Informe ADMINISTRACIÓ PÚBLICA CONSULTADA  
04.06.2013  
18.07.2013 CITMA: Subdirecció General d'Ordenació, Planificació i ATE. ETCV  
CITMA: Subdirecció General d'Ordenació, Planificació i ATE. Paisatge  
03.07.2013 CITMA. Servei de Planificació.  
21.05.2013 CITMA. Direcció General de Qualitat Ambiental  
18.06.2013 C. Sanitat. DG Salut Pública.  
22.05.2013 Direcció General del Medi natural. ST Alacant. Secció Forestal  
31.05.2013 C. Governació i Justícia. DG Prevenció, Extinció i Emergències.  
28.06.2013 Entitat Pública de Sanejament d'Aigües (EPSAR)  
05.08.2013 Diputació d'Alacant. Carreteres  
29.05.2013 Ministeri de Foment. Planificació i Infraestructures de Transport.  
19.02.2014 Confederació Hidrogràfica del Segura.  
15.03.2013  
15.07.2013 Aquagest Levante  
Aquagest Levante  
  
  
  
L'informe de CHS de 19 de febrer de 2014 indica que no existeixen llits considerats com de domini públic i que el risc d'inundació procedeix del riu Segura i de la Rambla d'Abanilla situats fora del terme. Requereix documentació complementària per a pronunciar-se sobre l'existència de recurs hídric.  
L'empresa subministradora d'aigua, Aquagest Levante, indica que els cabals els aporta la mancomunitat Canales del Taibilla, sent els requerits pel nou pla de 2.225 m³/dia.  
Aquagest Levante, en el seu informe també assenyala que la xarxa de sanejament disposa de tres estacions de bombament per a conduir les aigües residuals fins a la depuradora de San Fulgencio. Les noves propostes del pla requeriran ampliar aquests estacions així com el col·lector general.  
L'informe de l'EPSAR assenyala que l'EDAR San Fulgencio té capacitat per a tractar 4.500 m³/d a l'estiu sent el influent actual de 2.275 m³/d. El desenvolupament proposat produirà un increment de 1.442 m³/d. Aquesta EDAR dona servei també a la mateixa San Fulgencio, a Daya Nueva i a la urbanització La Marina.  
L'informe de la Secció de Planificació Territorial de 4 de juny de 2013 relatiu a l'aplicació de l'estratègia territorial de la Comunitat Valenciana indica que se superen àmpliament las recomanacions de l'ETCV tant per a ús residencial com activitats econòmiques, i es contravenen, a més, les característiques pròpies del territori amb elevat risc d'inundació i de sisme i alta capacitat agrícola.  
La Conselleria de Governació i Justícia assenyala que s'ha de tindre en compte el risc d'incendi en el sector industrial a causa del sòl forestal existent en el municipi veí de Formentera del Segura.  
En l'informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge s'assenyalen una sèrie de consideracions perquè es modifique l'estudi de paisatge realitzat. També es marquen tres aspectes relatius a la infraestrutura verda (afecció visual, transició amb el SNU, inclusió de la zona agrícola sud). Respecte al sector industrial S2 s'indica que està en una zona de major exposició visual, fragmenta el territori i crea conurbació; per això s'indica que ha de reduir-se en els seus límits nord i sud, a més de col·locar zones verdes a l'est. També assenyala que s'han de reduir els sectors S6 i S7, així com estudiar la relació entre el PDM-1 i l'element catalogat Vila Vera.  
L'informe de la DG de Qualitat Ambiental referent a l'afecció acústica assenyala que en la zona dotacional se superen en 5 dBA el que s'estableix en la normativa.  
La Diputació d'Alacant considera que el document conté errors en la definició de la zona de protecció d'infraestructures viàries i que hauria de revisar-se la secció tipus proposada.  
L'informe del Servei de Planificació (DG de Transports i Logística) assenyala que s'ha d'elaborar un pla de mobilitat. També indica que s'han de revisar les zones de protecció ja que la zona de protecció de la CV-91 és de 100 metres i en l'enllaç CV-91 amb CV-860 és de 500 metres de ràdio.  
C.3) Primera fase de consulta a administracions afectades realitzades per l'òrgan ambiental.  
Després de la primera sol·licitud d'emissió de memòria ambiental, aquest òrgan ambiental va realitzar algunes consultes a les administracions que van assenyalar que havia de completar-se la documentació per a emetre el seu informe o bé van emetre informe desfavorable. De l'apartat C.3 de l'informe ambiental emés per la Comissió d'Avaluació Ambiental el 17 de desembre de 2015, s'extrau:  
  
Consulta Informe ADMINISTRACIÓ PÚBLICA CONSULTADA  
05.01.2015  
20.04.2015 24.02.2015  
15.05.2015  
14.12.2015  
15.12.2015 CITMA: Subdirecció General d'Ordenació, Planificació i ATE. Inundabilitat.  
CITMA: Subdirecció General d'Ordenació, Planificació i ATE. Inundabilitat.  
CITMA: Subdirecció General d'Ordenació, Planificació i ATE. Paisatge  
CITMA: Subdirecció General d'Ordenació, Planificació i ATE. ETCV.  
07.01.2015 15.04.2015 CITMA: DG de Transports i Logística. Servei de Planificació.  
05.01.2015 19.01.2015 CITMA: Subdirecció General de Qualitat Ambiental  
02.01.2015 18.02.2015 Servei Territorial d'Agricultura  
02.01.2015 01.06.2015 Conselleria d'Educació, Cultura i Esport. DG Patrimoni Cultural  
02.01.2015 27.05.2015 Conselleria d'Educació, Cultura i Esport. Servei d'Infraestructures (Educació)  
02.01.2015 Confederació Hidrogràfica del Segura.  
02.01.2015 14.01.2015 Mancomunitat Canales del Taibilla.  
02.01.2015 Diputació d'Alacant. Departament de Carreteres.  
  
  
Informe del Servei d'Ordenació del Territori de 24 de febrer de 2015, relatiu a l'aplicació del PATRICOVA. Indica que la proposta de pla es troba afectada per risc d'inundació sent l'ordenació proposada incompatible mentre no es complisquen una sèrie de consideracions segons les determinacions normatives del PATRICOVA.  
  
Segon informe del Servei d'Ordenació del Territori relatiu a l'aplicació del PATRICOVA, després de l'estudi de la documentació presentada el 9 d'abril de 2015, assenyala que queda parcialment afectat pel risc però que resulta compatible amb el dit PAT si es tenen en compte una sèrie de consideracions:  
- Sectors S-7 i S-6 d'ús residencial: S'ha de retallar o ordenar el límit est amb calats majors a 0,80 metres.  
- Sectors industrials/terciaris: Situar les zones verdes en la zona sud de la CV-9015, al costat d'aquesta.  
- A fi de minimitzar la vulnerabilitat, hauran de complir-se les estipulacions dels articles 26 i 27, i es recomana el compliment de les de l'art.28.  
Informe en matèria d'ordenació del territori de la Subdirecció General d'Ordenació, Planificació i ATE datat el 15 de desembre de 2015, en el qual assenyala que la proposta no respon a les directrius de l'ETCV quant a creixement de sòl segellat i model territorial proposat, per excedir les expectatives racionals de creixement de població i ocupació.  
  
Informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge de 14 de desembre de 2015 en el qual consideren que ha de garantir-se la connectivitat de la infraestructura verda, entre la zona nord i sud a través de la zona residencial/industrial, reiterant la necessitat d'incorporar les franges d'afecció visual dels elements lineals (assarbs, camins i vies pecuàries).  
Es valora positivament la continuïtat est-oest en eliminar part del sector industrial així com que s'impedisquen els plans parcials reclassificatoris de sòl en la unitat de paisatge d'horta tradicional. No obstant això indiquen que aquest últim aspecte podria resultar incompatible amb una de les directrius del pla, per la qual cosa es considera que s'hauria d'eliminar.  
Informe de 19 de gener de 2015, del Servei de Protecció i Control Integrat de la Contaminació en matèria acústica que assenyala en els sectors pròxims a la CV-901 se superen els objectius de qualitat establits en la normativa; per això l'estudi acústic proposa mesures correctores. Igualment assenyala que els sectors reclassificats hauran de realitzar un nou estudi quan s'elaboren els seus plans parcials.  
  
Informe de 18 de febrer de 2015, de la Direcció Territorial d'Agricultura, que assenyala que atés el que s'indica que el principal valor ambiental de la zona són els sòls agrícoles i la xarxa de séquies i assarbs hauria d'existir un sòl amb protecció agrícola. A més, en aquesta zona haurien de fomentar-se els usos propis del caràcter agrícola i impedir els habitatges unifamiliars. També assenyala un parell de qüestions a tindre en compte en les normes urbanístiques.  
Informe de 15 d'abril de 2015, del Servei de Planificació de la DG de Transports i Logística en sentit favorable, atés que s'han esmenat les deficiències indicades en el seu últim informe.  
Informe de 27 de maig de 2015, del Servei d'Infraestructures de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esports, en sentit desfavorable. S'indica que s'ha d'aportar el nombre d'habitatges en sòl urbà que podrien construir-se en solars vacants a fi de calcular la demanda d'escolarització. Igualment s'han d'aportar els plans on es localitzaran les parcel·les previstes per a albergar l'equipament educatiu, tenint en compte les característiques exigides en el decret 104/2014 de 4 de juliol del Consell.  
L'1 de juny de 2015 s'emet informe del Servei Territorial de Cultura i Esports d'Alacant en què assenyala deficiències que han de ser corregides en catàleg, fonamentalment causades per la falta d'elements etnològics i als béns de rellevància local.  
C.4) Segona fase de consulta a administracions afectades realitzades per l'òrgan promotor.  
L'Ajuntament durant la segona tramitació conforme a la LOTUP va obtindre informe de les següents administracions o empreses subministradores,  
  
Informe ADMINISTRACIÓ PÚBLICA CONSULTADA  
25.10.2017  
18.07.2017  
20.07.2017 C. Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural. (CAMACCDR)  
Subdg. Medi Natural. Servei de Gestió d'Espais Naturals.  
Subdg. Medi Natural. Secció Forestal (Servei Territorial)  
Subdg. Medi Natural. Servei de caça i pesca  
Subdg. Avaluació Ambiental  
DG Prevenció d'Incendis Forestals  
05.10.2017 CAMACCDR: DG Per al Canvi Climàtic i la Qualitat Ambiental.  
Servei de Protecció i Control Integrat de la Contaminació.  
CAMACCDR: Servei de Residus  
Consorci de Residus Zona 11 A6  
05.10.2017  
26.03.2018 CHOPVT. DG Ordenació del Territori, Urbanisme i Paisatge. PATRICOVA  
CHOPVT. DG Ordenació del Territori, Urbanisme i Paisatge. ETCV  
CHOPVT. DG Ordenació del Territori, Urbanisme i Paisatge. Paisatge  
01.06.2017 CHOPVT. Servei Territorial d'Habitatge i Projectes Urbans  
CHOPVT. Servei Territorial d'Obres Públiques  
Institut Valencià d'Habitatge (en l'actualitat EIGE)  
 CHOPVT: Direcció General de Transports, Ports i Costas.  
CHOPVT: Servei de Planificació. (carreteres)  
14.07.2017 Entitat de Sanejament d'Aigües. (EPSAR)  
04.12.2017  
16.10.2017 Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport:  
DG de Cultura i Patrimoni.  
Servei d'Infraestructures Educatives.  
  
06.07.2017 i  
31.08 -17.09.2018  
 C. Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball:  
Servei Territorial d'Indústria i Energia  
  
Servei Territorial de Comerç i Consum  
14.06.0843 AS de Salut Pública  
18.06.2018 Confederació Hidrogràfica del Segura  
04.08.2017  
11.09.2018 Diputació d'Alacant. Departament de Carreteres.  
09.05.2017 Ajuntament de Dolores  
25.05.2017 Ajuntament de San Fulgencio  
29.05.2017 Ajuntament de Formentera del Segura  
25.02.2017 Hidraqua  
  
  
Respecte a la disponibilitat de recursos hídrics, la Confederació Hidrogràfica del Segura ha emés un informe favorable condicionat al compliment d'una sèrie de requisits que més endavant es descriuen.  
  
En relació al risc d'inundació el Servei d'Ordenació del Territori ha emés informe assenyalant que es troba afectat pel mateix però que resulta compatible amb el PATRICOVA.  
En relació a la justificació del creixement establit per l'ETCV, el Servei d'Ordenació del Territori emet un informe favorable el 26 de març de 2018. Indiquen que el creixement màxim per a ús residencial és de 259.876 m² i per a activitats econòmiques és de 115.672 m², sent els proposats pel pla de 181.288 m² de sòl urbanitzable residencial i de 95.064 m² en el sector industrial (la superfície del sector és de 150.495 m² però s'ha justificat que 55.431 ja es troben consolidats per implantacions industrials existents).  
L'informe de l'EPSAR actualitza les dades aportades anteriorment. Assenyala que l'EDAR San Fulgencio té capacitat per a tractar 4.500 m³/d a l'estiu sent l'influent actual de 2.355 m³/d. El desenvolupament proposat produirà un increment de 534,90 m³/d.  
L'Entitat d'Infraestructures de la Generalitat (substituta dl'IVVSA) assenyala que el conveni per a desenvolupar el sector SR-4 està caducat i que per tant s'ha d'eliminar les referències a la GVA per al seu desenvolupament.  
La directora general de Cultura i Patrimoni emet un informe desfavorable i assenyala els aspectes que han de corregir-se en el catàleg.  
El Servei d'Infraestructures Educatives informa en sentit desfavorable a les reserva de sòl dotacional escolar realitzades pel pla.  
El Servei Territorial d'Indústria i Energia indica que les infraestructures energètiques (electricitat i gas) han de cartografiar-se en els plans. Així mateix assenyalen que no consten drets miners i que no cal realitzar una prohibició genèrica d'aquesta activitat.  
L'Ajuntament de San Fulgencio assenyala disconformitat quant a la posició del límit del terme municipal. En el pla general de San Fulgencio la fita discorre al sud de la CV-859 mentre que en el de Daya Vieja discorre pel nord.  
L'Ajuntament de Dolores assenyala disconformitat quant a la posició del límit del terme municipal. L'assarb de la Reina i el seu camí paral·lel no queden inclosos en cap planejament.  
L'Ajuntament de Formentera del Segura al·lega l'afecció que generarà el nou sector industrial SI-2 sobre el sector residencial Urbanització la Vega del seu terme. Sol·licita que en l'ordenació detallada se situen les zones verdes al costat de la CV-903 per a crear una barrera acústica, a més de que s'ha de realitzar un estudi acústic al costat del pla parcial d'aquest sector.  
L'últim informe de la Diputació d'Alacant en matèria de carreteres és en sentit favorable considerant solucionades les incidències interposades en anteriors informes.  
C.5) Segona fase de consulta a administracions afectades realitzades per l'òrgan ambiental.  
Després de rebre la sol·licitud d'emissió de la declaració ambiental i territorial estratègica, des d'aquest òrgan ambiental es va tornar a realitzar consultes als següents departaments:  
  
  
  
Consulta Informe ADMINISTRACIÓ PÚBLICA CONSULTADA  
17.01.2019 24.10.2019 CHOPVT. Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge  
17.01.2019   
06.04.2020  
24.10.2019 CHOPVT. D.G. d'Obres Públiques, Transport i Mobilitat.  
Servei de Mobilitat  
Servei Planificació  
17.01.2019   
16.01.2019  
08.11.2019 Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport:  
DG de Cultura i Patrimoni.  
Servei d'Infraestructures Educatives  
21.10.2019 06.02.2020 Confederació Hidrogràfica del Segura  
  
  
L'informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge analitza si s'han solucionat les determinacions assenyalades en l'informe emés al desembre de 2015 per aquest servei. Aquests qüestions es descriuen en l'apartat D) següent.  
La Direcció General de Cultura i Patrimoni ha informat en sentit desfavorable el 16 de gener de 2019 en el que concerneix la inclusió/exclusió dels béns de rellevància local i al seu règim de protecció.  
  
El Servei de Planificació emet un informe en sentit desfavorable pel fet que l'última documentació no resol les objeccions interposades anteriorment, que bàsicament es refereixen a:  
- Corregir l'estudi de trànsit.  
- Analitzar l'afecció acústica de les carreteres de la Generalitat.  
El Servei d'Infraestructures Educatives ha informat en sentit desfavorable. Segons les previsions poblacionals serà necessari reservar sòl qualificat com a equipament educatiu en una parcel·la de 7.000 m² o bé en dos de 4.500 m². La proposta reserva dues parcel·les que es troben en zona inundable; per això haurà de justificar-se que es compleix el Decret 104/2014. Quant als nivells de soroll, també s'ha de justificar que les parcel·les compleixen la normativa. Igualment assenyala aspectes que s'han d'incloure en les fitxes i en les normes urbanístiques.  
  
L'informe de la Confederació Hidrogràfica del Segura assenyala els recursos hídrics assignats al municipi pel pla hidrològic de la seua demarcació i les dotacions que s'han d'emprar per al seu càlcul.  
  
D) Anàlisi de la previsió dels impactes significatius per l'aplicació del pla.  
D.0) Es valora positivament que es propose un model d'urbanització compacte, s'evite la urbanització de les zones amb majors risc d'inundació i s'intente mantindre els valors culturals i paisatgístics de l'horta tradicional, de manera que s'evite a proliferació d'habitatges en el SNU.  
D.1) Com ja s'ha indicat, el 9 d'abril de 2015 es va realitzar una sol·licitud d'emissió de memòria ambiental davant la qual la Comissió d'Avaluació Ambiental va emetre un informe ambiental el 17 de desembre de 2015 en què assenyalava 14 aspectes que havien de ser revisats.  
- D'aquests condicionants s'observa que els següents aspectes no han sigut esmenats, que es descriuen en els apartats següents:  
«2. Haurà de justificar-se que existeix recurs hídric suficient per a satisfer la demanda proposada mitjançant l'informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Segura.»  
«9. Les mesures correctores/protectores assenyalades en l'ISA hauran de reflectir-se en les normes urbanístiques, o bé crear una ordenança específica, perquè puguen resultar aplicables.»  
- Respecte als apartats que si s'han justificat, resulta convenient realitzar les següents puntualitzacions:  
Respecte a la justificació de la quantia del sòl a segellar ajustat a l'ETCV, s'ha aportat un informe favorable del Servei d'Ordenació del Territori de 26 de març de 2018.  
En aquest s'indica que la quantia fixada per l'ETCV és de 259.876 m², i el pla proposa com a sòl urbanitzable residencial 181.288 m², obtingut d'un quadre de la documentació.  
No obstant això, resulta convenient assenyalar que aquest quadre conté un error numèric en sumar les dotacions adscrites als sectors residencials, resultant realment 234.010 m² (161.913 + 72.098) en lloc dels 181.288 m².  
A més, en aquest còmput no s'han tingut en compte els solars pendents d'edificació que existeixen en el sòl urbà. Aquesta dada no s'aporta en la documentació pel que a partir de la cartografia existent s'ha pogut estimar que ascendeix aproximadament a uns 20.000 m², que sumats a l'anterior resulten 254.010 m², que continuen sent inferiors a l'assenyalat per l'ETCV.  
La major part del sòl no urbanitzable s'ha considerat protegit excepte els àmbits en els quals podrien produir-se reclassificacions de sòl en un futur (es deixava oberta aquesta possibilitat en l'informe ambiental emés).  
No obstant això, a la vista que els creixements proposats s'ajusten pràcticament al permés per l'ETCV no serà possible plantejar nous creixements durant la seua vigència; per això no resulta coherent reservar sòl per a realitzar-les. Per això, ha d'eliminar-se el ZRC i classificar-lo com a ZRP. El sòl en el qual se situarà l'equipament PQM 1 finca Villa Vera tindrà la seua pròpia zona.  
El consorci encarregat de la gestió dels residus informa que la generació de residus no ha de ser un condicionant que afecte la tramitació de l'instrument urbanístic. S'estima que es produirà un increment de 1.269 t/any de residus que podran ser gestionats adequadament; no obstant això, sol·liciten que els siga comunicada l'aprovació del pla per a poder realitzar les previsions temporals oportunes.  
En l'article 102 de les normes urbanístiques, s'estableix un termini de cinc anys perquè els habitatges situats en el sòl no urbanitzable adopten mesures per a depurar les seues aigües residuals (connexió xarxa, sistema individual).  
Respecte als informes sectorials que s'indicaven necessaris per a l'aprovació definitiva, la Diputació d'Alacant és l'única que s'ha pronunciat en sentit favorable. Respecte al patrimoni històric i reserva de sòl escolar, els últims pronunciaments aportats continuen sent en sentit desfavorable.  
D.2. Respecte a la suficiència del recurs hídric, cal realitzar la següent anàlisi:  
- En l'apartat 2.4 de la memòria justificativa, s'aporten les dades necessàries per a justificar la disponibilitat de recursos hídrics. S'indica que el subministrament concedit és de 75.498 m³/any procedents de la Mancomunitat Canales del Taibilla (el municipi no és titular de cap concessió).  
L'estimació de la demanda per a la capacitat poblacional total del pla (3.374 h) ascendeix a 350.857 m³/any. Igualment es particularitza per al sector SR-1.1 assenyalant que dins de nou anys requeriran 10.399 m³/any i 11.543 m³/any quan s'execute totalment.  
La Confederació Hidrogràfica del Segura (CHS) emet un informe el 18 de juny de 2018 favorable, però condicionat al compliment d'una sèrie de requisits, sent el més determinant:  
«L'informe és aplicable únicament a les noves demandes de recursos hídrics en el sector SR1\_1, sense perjudici que els seus instruments de desenvolupament hagen també ser analitzats per aquest organisme en posseir major precisió en l'estimació de la demanda».  
És a dir, l'informe de l'organisme de conca es refereix únicament al sector amb ordenació detallada, per la qual cosa la resta de sectors (SI-2, SR-4, SR-5 i SR-6) no s'emmarquen en aquest i, en conseqüència, no queda justificada la disponibilitat de recurs hídric que permeta el seu desenvolupament.  
Més encara, l'informe favorable per al sector SR1\_1 té una validesa temporal de nou anys, termini després del qual serà necessari tornar a requerir l'informe a la CHS i fixa un termini de sis anys des de l'aprovació definitiva del pla general perquè s'inicien les actuacions d'urbanització.  
Així mateix estableix altres condicions per al cas que es paralitze l'execució o si es caduquen els instruments de planejament.  
- Considerant que els recursos hídrics són limitats i la incertesa sobre la seua disponibilitat a llarg termini, la Confederació opta per comprometre només recursos per als sectors que tinguen major garantia de desenvolupament, considerant que aquests són els que compten amb ordenació detallada.  
- Per a determinar que altres sectors podrien disposar de recurs, encara que no es troben ordenats detalladament, cal acudir a les previsions que conté el pla hidrològic (PH) de la Demarcació del Segura (Reial decret 1/2016 de 8 de gener).  
L'horitzó temporal establit en la planificació hidrològica, d'acord amb l'informe de la Confederació és l'any 2027, assignant al municipi de Daya Vieja 120.568 m³. (Annex 3 del PH.)  
Si com s'indica, el subministrament actual és de 75.498, el volum del qual es disposa és de:  
120.568 € 75.498 € 11.543 (del sector SR-1.1) = 33.527 m³ / any  
- Els càlculs realitzats en la memòria justificativa consideren un consum de 284 l/hab/dia, per la qual cosa suposa que hi hauria subministrament per a 323 habitants més, que a raó de 2,5 habitants per vivenda suposen 130 habitatges.  
Aquesta quantia és inferior a la contemplada en els sectors SR-4 (337 habitatges), SR-5 (381 habitatges) o SR-6 (150 habitatges), per això no té disponibilitat de recursos hídrics i, per tant, la delimitació proposada com a sòl urbanitzable no és sostenible.  
- No obstant això, el consum que es considera en el pla hidrològic, i així s'indica en l'informe de la Confederació del 6 de febrer de 2020, és de 533 l/hab/dia, la qual cosa suposa un subministrament per a 172 habitants, és a dir, 69 habitatges.  
Però, a més, cal tindre en compte el sector d'ús industrial SI-2 de 150.495 m². Segons el mateix informe, per a aquest ús s'indica una dotació de 4.000 m³/ha/any, la qual cosa suposa que el sector SI-2 requerirà 60.198 m³/any. No obstant això, s'ha justificat que 55.431 m² ja estan construïts i per tant no requereixen de nou subministrament d'aigua, sent la superfície a computar la de 95.064 m², per la qual cosa es requeririen 38.026 m³/any.  
- Del PAT de la Vega Baixa que està actualment en elaboració es pot extraure el següent paràgraf que posa de manifest la situació dels recursos hídrics:  
«Respecte als recursos hídrics, i com ja s'ha comentat anteriorment, la disminució de les aportacions serà un fet greu i inqüestionable. Segons dades de treball realitzats pel Consell Valencià de Cultura per a la cimera del clima celebrada a París, les aportacions hídriques en la Comunitat tindran una disminució considerable per la no linealitat demostrada entre la disminució prevista de precipitacions del 10 % i la disminució dels escolaments. En el cas de la comarca de la Vega Baixa, amb rangs de precipitacions entorn dels 250-300 litres per metre quadrat i any, el descens pot ser dramàtic, ja que les aportacions dels llits fluvials per davall d'aquesta precipitació són insignificants. Això pot comportar un augment de la pressió i una deterioració de la qualitat dels aqüífers en un espai altament deficitari en recursos hídrics i que necessita d'aportacions externes per a satisfer les seues demandes. Cal doncs desenvolupar models urbans i territorials eficients en el consum d'aigua tal com proposa aquest PAT, evitant creixements urbans de baixa densitat i aplicant sistemes de gestió de la demanda per als recursos hídrics.»  
  
  
D.3. En relació al paisatge, el Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge ha emés informe en ell que de manera resumida s'assenyala:  
- Catàleg: S'han de completar les fitxes de la secció de patrimoni amb les qüestions paisatgístiques.  
- En la proposta queda garantida la continuïtat de la infraestructura verda.  
- Es considera necessari en el SNU protegit eliminar com a ús permés l'habitatge unifamiliar no vinculat a activitat agrícola.  
- Es reitera la necessitat d'incloure en les fitxes de planejament i gestió els condicionants paisatgístics.  
- Incloure els programes de paisatge en les fitxes de Planejament i gestió.  
Respecte a l'ordenació detallada, consideren necessari completar l'estudi de paisatge.  
  
D.4) Les mesures correctores/protectores assenyalades en l'EATE no s'han contemplat en les normes urbanístiques. En l'apartat 2.1 de la memòria justificativa s'indica que s'inclouen en el tom II de les normes urbanístiques (pertanyent al pla ordenació detallada), encara que en realitat no han sigut incorporats.  
  
D.5) Respecte als usos permesos en el sòl no urbanitzable, no resulta coherent que els usos permesos siguen més restrictius en el sòl comú que en el protegit. (Se suposa que s'efectuen aquests restriccions amb vista a evitar incompatibilitats en futurs creixements, malgrat les limitacions per la falta de recursos hídrics).  
En el sòl no urbanitzable comú (art.103 NNUU) es permeten unes certes construccions agrícoles i l'habitatge vinculat a l'activitat agrícola. I no obstant això en el protegit (art. 104 NNUU) es permeten els aprofitaments agropecuaris, qualsevol tipus d'habitatge unifamiliar, les activitats de transformació i comercialització del sector primari i l'extracció de recursos hidrològics.  
Si la finalitat és protegir el caràcter agrícola del sòl no resulta ambientalment adequat permetre usos que li són impropis, com qualsevol mena d'habitatge.  
Donades la dimensió i la posició central del nucli de població, tampoc tindrien cabuda els usos ramaders, ni els usos extractius per l'afecció que generen sobre els usos residencials, en particular les instal·lacions del sector porcí que d'acord amb la legislació sectorial vigent requereixen guardar una distància mínima d'1 km a sòls urbans.  
  
En conseqüència, resulten afectats els següents articles de les normes urbanístiques:  
L'art. 103 de les normes urbanístiques ha de suprimir-se, ja que tal com s'ha argumentat en l'apartat D.1. s'ha d'eliminar el ZRC, que es considera com a ZRP.  
En els arts. 104 i 105 s'eliminaran com a usos permesos la ramaderia intensiva i l'habitatge aïllat i familiar.  
A més, s'ha d'incloure una remissió als usos permesos en la finca Villa Vera.  
Per a autoritzar l'habitatge rural vinculat a l'explotació agrícola, serà necessari l'informe de la conselleria amb competència en matèria d'agricultura. Aquest condicionant s'ha incorporat en l'art. 30 de les normes urbanístiques d'ordenació detallada però ha d'incloure's en el 104 i 105, ja que és un requisit pertanyent a l'ordenació estructural.  
L'art.113 de les normes urbanístiques ha d'adaptar-se als usos permesos contemplats en els art. 104 i 105.  
Art.159 i 160: La regulació d'usos, intensitats i edificabilitat de la finca Villa Vera és una qüestió de caràcter estructural que no ha de diferir-se al pla d'ordenació detallada, tal com s'indica en el text de l'articulat. D'altra banda, es desconeix aquesta regulació, ja que el POP no la conté.  
  
D.6) El pla d'ordenació detallada té les seues pròpies normes urbanístiques. En el sòl no urbanitzable s'ha observat que es permet la implantació d'un major nombre d'usos que la contemplada en el pla general estructural i això no és possible, ja que el POP ha d'ajustar-se al marc establit en el PGE.  
L'abast d'aquestes normes urbanístiques han de regular, únicament, els aspectes de l'ordenació detallada que indica la LOTUP. Per al sòl no urbanitzable són:  
«art. 35.1.d....En el sòl no urbanitzable, estableix les condicions tipològiques dels edificis i construccions permeses i les característiques dels closos. Així mateix, determina normes tècniques concretes per a la reposició d'arbratge, ampliació de camins, neteja dels predis, depuració de residus i abocaments, així com altres normes d'anàloga finalitat?»  
  
La major part del text dels art. 29 a 41 regula aspectes pertanyents a l'ordenació estructural i per tant han de traslladar-se (o eliminar-se, segons els casos) a la normativa del pla general estructural.  
  
A més, diversos articles regulen usos que no estan contemplats en el pla general estructural, i per això han d'eliminar-se. (art. 33, 34, 41 i 42).  
Així mateix han d'eliminar-se els articles dels usos assenyalats en l'apartat anterior. (art.29)  
  
D.7) Almenys s'han observat un parell d'errors materials en la documentació que convé solucionar:  
En el Pla OE-3 s'ha representat gràficament part de la finca Villa Vera com a SNU protegit quan en la proposta s'ha qualificat com a sòl no urbanitzable comú.  
En la memòria justificativa la zona S1\_1 es considera com a urbana (pàg. 81) mentre que en els plans d'ordenació es classifica com a urbanitzable SR-1\_1. En l'art. 90 de les normes urbanístiques novament es considera com a urbà.  
  
D.8. El Servei de Mobilitat assenyala en el seu informe que conforme a la Llei 6/2011 s'ha de redactar un pla de mobilitat municipal quan es propose un creixement superior al 50 % de les unitats residencials.  
  
En el seu informe indica que es proposa un creixement del 297 %, atés que existeixen 583 i es proposen 1.729 nous habitatges.  
No obstant això, a causa de l'escassetat del recurs hídrics ja no es pot contemplar aquest creixement, per la qual cosa és necessari refer els càlculs.  
Tal com es descriu en l'apartat D.2, només resulta admissible el sector SR-1.1 amb 44 habitatges més un possible creixement addicional de 71 habitatges, que sumen 115 habitatges. Com aquesta quantia resulta inferior al 50 % de 583, no resultaria necessari elaborar el pla de mobilitat municipal.  
  
E) Accions de seguiment de l'aplicació del planejament.  
S'ha aportat un annex amb el seguiment ambiental del pla. Es descriuen 15 indicadors amb les seues corresponents fitxes de descripció, freqüència i mesures.  
Els informes de seguiment els realitzarà l'Ajuntament i inclouran el control dels indicadors, els informes de vigilància dels projectes d'obres públiques i els informes rebuts dels promotors privats dels sòls urbans/urbanitzables.  
En l'EATE s'inclou el mateix annex.  
  
F) Acord d'emissió. Determinacions finals.  
De conformitat amb el que es disposa en l'art. 54 de la LOTUP, d'acord amb els fonaments que han exposat, es proposa emetre la present declaració ambiental i territorial estratègica del pla general estructural de Daya Vieja, sempre que s'incorporen en aquest, abans de la seua aprovació definitiva, les següents determinacions:  
1. Conforme assenyala l'informe de 18 de juny de 2018, de la Confederació Hidrogràfica del Segura (CHS), únicament es disposa de recurs hídric per a atendre la demanda del sector SR1-1. En la fitxa de gestió d'aquest sector s'hauran d'incorporar els següents condicionants:  
  
La urbanització haurà de començar en el termini de 6 anys des de l'aprovació definitiva del pla general estructural. En cas que se supere aquest termini, o que les obres es paralitzen durant més de tres anys, haurà de sol·licitar-se un nou informe a la CHS que ratifique la disponibilitat de recurs hídric.  
Es comunicarà a la Confederació Hidrogràfica les dates d'aprovació dels instruments urbanístics, així com les d'inici, paralització i finalització de les obres d'urbanització.  
2. La resta de sectors proposats (sectors SI-2, SR-4, SR-5 i SR-6) no es consideren viables des del punt de vista ambiental, ja que els recursos hídrics disponibles (33.527 m³/any) són clarament insuficients per a atendre la demanda. Aquest volum resulta de restar el consum actual i el volum compromés per al sector SRR1, a l'assignació establida per al terme de Daya Vieja per l'organisme de conca per a l'any horitzó de la planificació hidrològica (2027).  
El PGE haurà, per tant, d'ajustar la capacitat dels nous creixements al volum de recurs hídric disponible per a l'any horitzó de la planificació hidrològica, utilitzant per a la seua conversió a ús residencial i industrial els consums indicats per la Confederació, és a dir, 533 l/hab/dia i de 4.000 m³/ha/any, respectivament (aquest ajust no necessitarà una nova avaluació ambiental del pla general estructural si es localitza en la superfície proposada en aquesta versió com a sòl urbanitzable). En la fitxa d'aquests sectors s'haurà d'indicar l'instrument urbanístic de desenvolupament haurà de sol·licitar informe de Confederació sobre suficiència de recurs hídric.  
3. El sòl proposat com a ZRC ha de classificar-se com a protegit i zonificar-se com a ZRP perquè en un futur se superaria la quantia de sòl segellat permés per l'ETCV. Si algun dels sòls proposats com a urbanitzables s'opta per classificar-los com a sòl no urbanitzable si que podria en aquest cas zonificar-se com a ZRC.  
4. Respecte als usos permesos en el sòl no urbanitzable, han de corregir-se els articles de les normes urbanístiques en els termes expressats en l'apartat D.5 i D.6.  
5. Les mesures correctores/protectores assenyalades en l'EATE hauran de reflectir-se en les normes urbanístiques, o bé crear una ordenança específica perquè puguen resultar aplicables.  
6. Correspon a l'òrgan substantiu la verificació de l'aplicació del Decret 74/2016 (reglament pel qual es determina la referenciació cartogràfica i els formats de presentació dels instruments de planificació urbanística i territorial de la Comunitat Valenciana).  
7. S'hauran d'atendre les determinacions assenyalades en l'informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge de 24 d'octubre de 2019.  
8. Prèviament a l'aprovació definitiva, s'hauran d'atendre les determinacions assenyalades en l'informe del Servei de Planificació (carreteres GVA) de 24 d'octubre de 2019.  
9. En el cas que es puga justificar la classificació parcial del sector industrial SI-2 i es mantinga la seua contigüitat amb la urbanització La Vega de Formentera del Segura, en les seues fitxes s'especificarà que haurà de destinar-se a zona verda o usos terciaris les parcel·les confrontants amb aquesta urbanització.  
10. Abans de l'aprovació definitiva haurà de quedar clara la posició del límit de terme municipal respecte a San Fulgencio i Dolores sobre la base de les al·legacions presentades.  
11. Haurà d'assenyalar-se un termini concret per a elaborar els informes de seguiment i verificació dels indicadors, establint-lo cada quatre anys. Aquest informe periòdic es complementarà amb uns altres que s'elaboren en les fites de desenvolupament del pla.  
12. Hauran de corregir-se els errors materials observats en els termes indicats en l'apartat D.7.  
13. Prèviament a l'aprovació definitiva del pla, haurà d'obtindre's un pronunciament definitiu del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, de la Direcció General d'Obres Públiques, Transport i Mobilitat, de la Direcció General de Cultura i Patrimoni i de la Direcció General d'Infraestructures Educatives referents a l'afecció paisatgística, a l'estudi de mobilitat, sobre el patrimoni cultural i reserves de sòl dotacional escolar, respectivament.  
14. Respecte al pla d'ordenació detallada, únicament s'han supervisat els aspectes relatius al sòl no urbanitzable (apartat D.6) i a la infraestructura verda (apartat D.3), ja que són les matèries la competència de les quals pertany a la Generalitat Valenciana.  
No obstant l'anterior, en la seua elaboració es tindrà en compte en l'àmbit de competència municipal:  
- El risc sísmic i d'inundabilitat en les ordenances o normes d'edificació i construcció tant en l'àmbit urbà com en el sòl rural.  
  
- Els objectius de la normativa sectorial per a la implantació de la recollida selectiva dels residus sòlids urbans.  
- Foment de l'eficiència energètica en l'edificació i de la instal·lació d'energies renovables d'autoconsum.  
- El condicionament dels vials existents i l'execució dels nous, incorporant progressivament les maneres de mobilitat sostenible en l'àmbit urbà.  
- Preveure l'execució de xarxes separatives d'aigües pluvials i aigües residuals i garantir l'adequada recollida, evacuació i tractament d'aquestes.  
15. A la vista de les inundacions produïdes al setembre de 2019 es recomana que s'adopten mesures per a protegir-se de futurs fenòmens d'idèntiques característiques amb càrrec a la gestió del pla.  
La declaració ambiental i territorial estratègica té naturalesa d'informe preceptiu i determinant i no és susceptible de cap recurs, sense perjudici dels que, si escau, siguen procedents en via judicial contenciosa administrativa enfront de la disposició de caràcter general que haja aprovat el pla o programa, o bé, sense perjudici dels que corresponguen en via administrativa o judicial enfront de l'acte, si és el cas, d'aprovació del pla o programa.  
La declaració ambiental i territorial estratègica perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'ha procedit a l'adopció o aprovació del pla o programa en el termini màxim de dos anys des de la seua publicació, llevat que s'acorde la seua pròrroga en els termes establits en l'art. 56 de la LOTUP.  
Aquesta declaració ambiental i territorial estratègica serà publicada en el DOGV i posada a la disposició del públic en la pàgina web de la Generalitat. Es traslladarà a l'òrgan promotor i a l'òrgan substantiu.  
  
  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre la declaració ambiental i territorial estratègica a què es refereix l'article 54.6 de la 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que es disposa en l'article article 3.1 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat a l'efecte d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
A la vista del que precedeix, la comissió d'avaluació ambiental acorda: emetre la declaració ambiental i territorial estratègica del pla general estructural i del pla d'ordenació detallada de Daya Vieja. Caldrà incorporar al pla les determinacions finals assenyalades.  
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte de definitiu en via administrativa, no cap cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret estimen pertinents.  
El que notifique perquè en prenga coneixement i efectes oportuns.  
El que certifique amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que es deriven d'aquesta, conforme ho autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
València, 27 de juliol de 2020.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 27 de setembre de 2022.- El director general de Medi Natural i Avaluació Ambiental: Julio Ramón Gómez Vivo.