Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 8854, del 10-07-2020 (2020/5457)

RESOLUCIÓ de 8 de juliol de 2020, de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport, per la qual s'incoa expedient per a declarar la col·lecció Ulkes d'orfebreria antiga com a col.lecció de béns mobles d'interés cultural
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8854

Data del DOGV
:   10-07-2020

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2020/5457


Data del document
:   08-07-2020

Organisme emissor
:   Conselleria d'Educació, Cultura i Esport

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Educació, Cultura i Esport
    * Conselleria d'Educació, Cultura i Esport

RESOLUCIÓ de 8 de juliol de 2020, de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport, per la qual s'incoa expedient per a declarar la col·lecció Ulkes d'orfebreria antiga com a col.lecció de béns mobles d'interés cultural   
 [2020/5457]  
Segons l'article 49 1. 5a de l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana, la Generalitat té competència exclusiva sobre patrimoni històric, artístic, monumental, arquitectònic, arqueològic i científic, sense perjuí d'allò que disposa el número 28 de l'apartat 1 de l'article 149 de la Constitució Espanyola.   
Segons l'article 62 de l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana:  
1. La Generalitat, a través del Consell, podrà participar en l'acció exterior de l'Estat quan aquesta incidisca en l'àmbit de les seues competències; també haurà de ser escoltada en aquells casos en els quals, sense ser de la seua competència, puguen afectar-la directament o indirectament. En aquest sentit, d'acord amb el que determine la legislació espanyola i europea, podrà:  
e) Executar, en el seu propi àmbit territorial, els tractats i convenis internacionals, així com les resolucions i decisions de les organitzacions internacionals de les quals Espanya siga part, en tot allò que afecte les matèries que la Comunitat Valenciana tinga atribuïdes en aquest Estatut d'Autonomia.  
2. La Generalitat exercirà la seua acció exterior, en la mesura que siga més convenient a les seues competències i sempre que no comprometa jurídicament l'Estat en les relacions internacionals, ni supose una ingerència en els àmbits materials de les competències reservades a l'Estat, a través d'activitats de relleu internacional de les regions.  
  
L'article 1.2 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, estableix que:   
El patrimoni cultural valencià està constituït pels béns mobles i immobles de valor històric, artístic, arquitectònic, arqueològic, paleontològic, etnològic, documental, bibliogràfic, científic, tècnic, o de qualsevol altra naturalesa cultural, existents al territori de la Comunitat Valenciana. A l'efecte de tutela del Patrimoni Cultural Valencià, predomina doncs el criteri de la territorialitat sobre altres estatuts que puguen resultar d'aplicació.  
En data 23 de setembre de 2015 es va sol·licitar a instància de part la inscripció ?en l'Inventari de Béns Culturals que corresponga, o bé de la Comunitat Valenciana o bé del Ministeri de Cultura- com a béns mobles de l'antiga col·lecció Ulkes d'orfebreria antiga, i també expressament l'avaluació de la seua significació i rellevància patrimonial, de la qual el promotor de l'expedient, resident a Espanya, es manifestava propietari legítim invocant, com a títol adquisitiu, ser-ne legatari i, per tant, successor testamentari a títol particular de qui, pel que sembla, va ser-ne l'últim amo, més enllà de la simple tinença o possessió en l'àmbit de la Comunitat Valenciana d'aquells objectes dels quals es pretenia el reconeixement patrimonial. Amb independència de la causa manifestada davant de l'Administració de la Generalitat en promoure l'expedient d??inclusió en l'Inventari de Béns Culturals que corresponga, o bé de la Comunitat Valenciana o bé del Ministeri de Cultura?, l'interessat exterioritzava el domini que li corresponia sobre aquests béns per fets concloents, en pretendre disposar-ne per a engrossir l'aportació no dinerària al capital d'una mercantil.  
  
En data posterior i com a conseqüència de la instrucció de l'expedient, s'hi va personar qui es va acreditar com a hereu únic i successor en la universalitat dels béns, drets i accions de qui, pel que sembla, va ser-ne l'anterior titular amb base en el testament sota la vigència del qual aquest últim va morir.   
Posteriorment, de resultes de la contesa suscitada sobre la titularitat d'aquestes peces d'orfebreria es van obrir diligències prèvies tramitades amb el núm. 000123/2017 davant del Jutjat de Primera Instància i Instrucció núm. 2 de Benidorm, en les quals ha recaigut acord de sobreseïment provisional i arxivament, que ha sigut objecte d'impugnació davant de la instància judicial superior.  
La litigiositat dels béns que integren la col·lecció de joies sobre la base dels dubtes que suscita el títol adquisitiu de la propietat d'aquestes i, per tant, la precarietat a què estan sotmeses; que s'accentua, en tractar-se de béns mobles, la possessió o la tinença dels quals sempre podria ser objecte de cessió a tercers mitjançant el simple lliurament o desplaçament possessori, les més de les vegades sense subjecció a cap forma, la qual cosa podria suscitar una controvèrsia simplement civil sobre el millor dret a la possessió mitjançant l'exercici de la denominada acció publiciana i no reivindicatòria, que exigiria la possessió acreditada i anterior en el temps del demandant i la posterior privació d'aquesta per un tercer davant de la jurisdicció ordinària; no comporta obstacle ni impediment perquè s'avaluen els excepcionals valors que incorpora aquesta, propiciant-ne el reconeixement patrimonial al màxim nivell, en haver-se expertitzat les peces que la integren, la majoria com a autèntiques de l'antiguitat grega i una part molt xicoteta d'aquesta com a falsificacions d'altíssim nivell, pel que sembla, reunides en un afany de col·leccionisme d'antiguitats que abundava sense cap control temps pretèrits, i garantir-ne la conservació i tutela. A això se suma la circumstància que la transmissió dels títols representatius del capital social de la mercantil a la qual es pretén transmetre la col·lecció en propietat com a aportació no dinerària, amb subjecció a l'àgil llei de circulació d'aquests últims, propiciaria amb facilitat el seu desplaçament i deslocalització i faria il·lusòria l'efectivitat dels drets legals d'adquisició preferent que incumbeixen a les administracions publiques sobre els béns culturals.  
  
Sense perjudici de la restitució dels béns culturals que puga, si és el cas, resultar procedent, és procedent reconéixer aquesta col·lecció com a bé cultural al màxim nivell als efectes que preveu la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià  
Vista la sol·licitud formulada i l'informe dels Serveis Tècnics d'aquesta Direcció General favorable a la incoació d'expedient per a declarar la col·lecció Ulkes d'orfebreria antiga com a col.lecció de béns mobles d'interés cultural mitjançant la inventariació i descripció detallada dels objectes preciosos que la integren i la determinació dels valors que incorpora aquesta.  
Considerant el que disposen els articles 49.1.5a i 62.1.d) de l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana, els articles 27 i 28 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, aquesta Conselleria d'Educació, Cultura i Esport, en el que és matèria de la seua competència, ha resolt:  
  
Primer  
Incoar expedient per a declarar la col·lecció Ulkes d'orfebreria antiga com a col.lecció de béns mobles d'interés cultural, i encomanar-ne la tramitació a la Direcció General de Cultura i Patrimoni d'aquesta conselleria.  
  
Segon  
De conformitat amb el que disposa l'article 28 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, enumerar i inventariar les peces històriques que conformen la col·lecció Ulkes d'orfebreria antiga, determinar-ne els valors acreditats i singulars que justifiquen la seua declaració com a béns mobles d'interés cultural i descriure-les amb exhaustivitat per a la seua més perfecta identificació, en l'annex que s'acompanya a aquesta resolució.  
  
Tercer  
En compliment del que preceptua l'article 27.3 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, notificar aquesta resolució incoadora als interessats en el procediment, al MARQ, institució museística en la qual es troben depositats els béns, a l'Ajuntament de l'Alfàs del Pi, a l'Ajuntament de Benidorm, a la Direcció General de Belles Arts del Ministeri de Cultura i Esport, al Jutjat d'Instrucció núm. 2 de Benidorm, i fer-los saber l'íntegra aplicabilitat en relació amb els béns que formen la col·lecció del règim tutelar que articulen els articles 41 a 44 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, des del moment de la present incoació, de conformitat amb el que estableix l'article 27.4 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, sense perjudici, a més, de l'exigibilitat del règim general que resulta d'aplicació als béns culturals inventariats en els articles 18 i següents de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, i del que disposa la Llei 16/1985, de 25 de juny, de Patrimoni Històric Espanyol i normativa de desenvolupament.  
  
  
Quart  
De conformitat amb el que estableix l'article 56 de la Llei 39/2015, de 30 de desembre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques, tenint en compte l'excepcional valor historicoartístic de la col·lecció de joies de l'antiguitat, l'interés públic de la conservació de la col·lecció com un tot acumulat en època pretèrita en la qual abundaven pròcers amb afició pel col·leccionisme d'objectes de l'antiguitat, la litigiositat d'aquesta, l'efectivitat de l'acció de restitució que, si és el cas, puga exercir un altre estat, la liquidació i exigibilitat a qui corresponga, si és el cas, del cost de les perícies o expertitzacions practicades, que s'han revelat com a imprescindibles per a calibrar la rellevància patrimonial de les peces únicament als efectes de conducta a la seua inclusió ?en l'inventari de béns culturals que corresponga?, és procedent com a mesura cautelar DECRETAR el depòsit provisional d'aquestes peces en el Museu Arqueològic Provincial d'Alacant, amb la particularitat que podran exhibir-se temporalment al públic, únicament en la seu del Museu, els béns que la integren, tenint en compte que abans d'extingir-se el present depòsit provisional caldria liquidar i satisfer, si és el cas, per qui corresponga l'import a què ascendeixen les perícies practicades per a calibrar-ne la rellevància patrimonial i, si és el cas, la plusvàlua o millora que han experimentat aquestes de resultes de la seua autenticació, i reintegrar-lo a la Generalitat i restaurar el desequilibri patrimonial que aquesta ha experimentat de resultes de la instrucció de l'expedient d'inclusió promogut a instància de part, a la qual es confereix per la present resolució tràmit d'audiència en relació amb la mesura cautelar esmentada.  
  
A això se suma com a motivació addicional la circumstància que la transmissió dels títols representatius del capital social de la mercantil a la qual es pretén transmetre la col·lecció en propietat com a aportació no dinerària, amb subjecció a l'àgil llei de circulació d'aquests últims, propiciaria amb facilitat el seu desplaçament i deslocalització i faria il·lusòria l'efectivitat dels drets legals d'adquisició preferent que incumbeixen a les administracions publiques sobre els béns culturals.  
  
  
Cinqué  
En compliment del que disposa l'article 27.3 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, notificar aquesta resolució al Registre General de Béns d'Interés Cultural, dependent de l'Administració general de l'Estat, per a la seua anotació preventiva.  
  
Sisé  
Publicar aquesta resolució amb els seus annexos en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana i en el Boletín Oficial del Estado.  
  
València, 8 de juliol de 2020.- El Conseller d'Educació, Cultura i Esport: Vicent Marzà i Ibáñez.  
  
  
  
ANNEX I  
RELACIÓ I DESCRIPCIÓ DE LES PECES DE LA COL·LECCIÓ ULKES I DETERMINACIÓ DELS VALORS SINGULARS QUE JUSTIFIQUEN LA SEUA DECLARACIÓ COM A BÉNS MOBLES D'INTERÉS CULTURAL  
  
Descripció i valoració cultural de la col·lecció  
La col·lecció Ulkes d'orfebreria antiga està integrada per trenta-cinc peces fabricades en aliatges de base or. En la descripció s'utilitza la numeració d'inventari assignada pel Departament de Col·leccions del Museu Arqueològic Provincial d'Alacant (MARQ).   
Les observacions amb lupa binocular i les anàlisis per fluorescència de raigs X de dispersió i amb microscòpia electrònica d'escombratge i microanàlisi efectuades per la doctora Alicia Perea Caveda amb el concurs del doctor David Juanes Barber, tècnic de l'Institut Valencià de Conservació, Restauració i Investigació, han permés a la doctora Perea concloure que dènou d'aquestes són peces originals, íntegrament autèntiques (núm. 1, 3, 4, 11, 12, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 19, 20, 21, 23, 25, 26, 27 i 29); set són peces originals que presenten lleugeres manipulacions i/o afegits de reintegració de parts que faltaven, que no impedeixen apuntar una possible procedència o context arqueològic (núm. 5, 6, 7, 28, 30, 31 i 32); sis són peces molt manipulades (pastitxos) que inclouen parts originals i afegits figuratius orientats a potenciar-ne el valor, a criteri del falsificador, però de les quals es pot apuntar una procedència o context arqueològic (núm. 2, 8, 9, 10, 22 i 24), una d'aquestes és sospitosa de ser íntegrament falsa (núm. 8); mentre que únicament tres són joies totalment falses (núm. 33, 34 i 35), que, per tant, no han sigut objecte de troballa arqueològica sinó fruit enterament del criteri del falsificador.  
Les peces íntegrament autèntiques i lleugerament manipulades configuren un subconjunt de vint-i-sis joies les característiques tipològiques, iconogràfiques i tècniques de les quals permet adscriure-les a diferents àmbits cronoculturals, a saber:  
- Les agulles responen als cànons grecs, però algunes presenten detalls compositius i iconogràfics d'inspiració escita, per la qual cosa són adscribibles a l'horitzó cultural grecoescita de la ribera nord del Mar Negre entre els segles IV i III aC.  
- El collaret de cadenes convergents i penjolls en forma de bellota o capoll és una tipologia de joieria grega freqüent en el Mediterrani oriental, el Pròxim Orient i les riberes del Mar Negre des del segle IV aC.  
  
- El parell d'arracades rematades per corona egípcia tipus Atef, corresponent a models de l'Egipte ptolemaic, va estar de moda al Mediterrani oriental i les riberes del Mar Negre entre els segles III i II aC.  
Les joies originals íntegrament autèntiques, les joies originals lleugerament manipulades i les parts originals de les peces falsificades presenten un extraordinari valor com a testimoniatge de l'obra d'orfebres que dominaven les més avançades tècniques d'orfebreria de l'època, cas de la filigrana i de la granulació.  
Les vint-i-nou agulles ornamentals ?dènou d'originals íntegrament autèntiques, quatre d'originals lleugerament manipulades, i sis pastitxos que incorporen parts originals- constitueixen un conjunt de joies extraordinari i infreqüent, pel nombre, homogeneïtat i raresa d'aquesta mena de conjunts de joieria arqueològica (sense perjudici que un dels pastitxos siga sospitós de ser una falsificació completa).  
  
Els sis pastitxos que incorporen fragments de joies antigues originals i les tres peces enterament falses (per ser íntegrament de nova factura) presenten un gran interés, des de l'òptica de l'estudi de la producció de falsa joieria arqueològica, ja que l'estil, el maneig de la iconografia de referència i les tècniques aplicades contribueixen a la identificació de sofisticats tallers de falsificació.  
  
Inventari descriptiu  
1. Agulla d'una sola peça, formada per una tija de secció circular, treballada a la part superior fins a formar una llengüeta que es doblega en bucle. L'extrem treballat s'afina fins a formar un fil que s'enrotlla per a tancar. Té restes de terra roja als intersticis.  
2. Agulla de capitell. Està formada per una tija de secció circular i un cap en forma de capitell amb roleus de filigrana. Sobre aquest, un cilindre laminar en què reposen dos ocells enfrontats. Probablement aquestes figures són afegits moderns. Lleugera rubefacció a la superfície. Restes de terra roja als intersticis i concrecions blanquinoses.  
3. Agulla formada per una tija i un cap en forma de con invertit sobre el qual descansa una esfera. La tija té secció quadrada torçada sobre si mateixa. L'estructura del cap és buida i presenta ornamentació de rosetes amb pètals balmats i rematades en filigrana. A la part superior de l'esfera, petit granat encastat, envoltat de línia de grànuls. Restes de terra roja als intersticis i concrecions calcàries.  
  
4. Agulla de cap circular plana i tija de secció circular. El cap presenta una decoració pels dos costats de cinc rosetes de dos pisos amb pètals balmats i filigrana. La vora es remata amb una sanefa de roleus i diverses línies de fils de diferent configuració disposats en paral·lel. Concrecions vermelloses a la superfície.  
5. Agulla amb tija de secció circular. El remat del cap es compon de dues parts, una gemma esfèrica, translúcida i de color melós, que està perforada per a allotjar l'extrem superior de la tija. D'una plataforma circular sorgeix la figura d'Hermes amb tots els seus atributs. Falta una ala del pètasus, probablement per fallada del buidatge a la cera perduda. Al pol inferior de la gemma, remat esfèric amb ornamentació de roseta en filigrana. Restes de terra grossa i vermellosa als intersticis.  
  
6. Agulla amb tija buida de secció quadrangular torçada sobre si mateixa. El cap és pla i s'adapta a la forma d'una doble làmina repujada amb el cap d'un cavall pels dos costats. Les marques de llimat que apareixen a les vores i la seua tipologia atípica fan dubtar de la seua autenticitat total o parcial. Restes de terra roja als intersticis i brutícia.  
  
7. Agulla amb tija de secció circular. El cap es remata en dues parts, una gemma de perfil angular, color ataronjat amb vetes fosques, translúcida i perforada; es remata dalt i baix amb sengles discos, ornamentat l'inferior amb un motiu de triangles en filigrana i granulat. Sobre el disc superior, figura d'Eros amb els seus atributs. La figura està buidada a la cera perduda, i les ales es van afegir mitjançant soldadura. La corda de l'arc és un fil afegit amb posterioritat a la fosa. Tota la superfície presenta marques d'ús, inclosa la gemma que apareix bastant rodada i amb un petit clevill. Restes de terra grossa i vermellosa als intersticis.  
  
8. Agulla amb tija buida de secció circular. El cap es compon d'una estructura buida formada per tres esferes, de major a menor, rematades per una àguila esplaiada. Els detalls tècnics de la filigrana són atípics, com també la iconografia del conjunt, i el color de l'aliatge, raons per les quals pensem que es tracta d'un fals total o parcial. Lleugeres taques superficials que no cobreix els intersticis.  
9. Pastitx format per una agulla de capitell original i una figura moderna afegida damunt. Els elements originals són: tija de secció circular; remat de xanglots de raïm i fulles d'acant en filigrana i granulat; seient de la figura; part posterior del cànter. Els elements moderns són: estructura de roleus del capitell; coll i anses del cànter; figura femenina sedent amb cànter. El modelatge de la figura és molt semblant al de la figura de la peça núm. 10 i 22. S'ha observat cola que fixa alguns dels elements descrits entre la base del seient i l'estructura del capitell. Terra vermellosa als intersticis.  
10. Pastitx format per una agulla original amb remat cònic sobre el qual es va afegir una figura de sàtir que porta una àmfora. Els elements originals són: tija de secció circular; cap en forma de con invertit, buit, amb decoració de filigrana. Els elements moderns són: figura de sàtir assegut sobre escambell, amb àmfora. El modelatge de la figura és molt semblant al de la figura de la peça núm. 9 i 22. Terra vermellosa als intersticis.  
11. Agulla amb tija de secció quadrangular i cap format per una esfera gallonada sobre la qual s'assenta una estructura en caixa cilíndrica. Els laterals del cilindre es decoren amb arcuació de filigrana i sobre el cercle superior una roseta de quatre pisos amb pètals quadrats i brots de filigrana. Rubefacció i restes de terra als intersticis.  
  
12. Agulla formada per una tija de secció quadrangular torçada sobre si mateixa i rematada a la part superior amb un fil enrotllat. Sobre aquest fil es va soldar una anella on s'enganxa una arracada tipus nezem. Restes de terra vermellosa i concrecions blanquinoses.  
13. Agulla formada per una tija de secció quadrangular i cap en forma de brot de fulles allargades. Aquest remat és molt complex i es compon d'un capoll interior de quatre fulles i un altre més gran exterior, que el cobreix quasi per complet, tots decorats amb filigrana. Rematant l'àpex, un tercer capoll més xicotet. Rubefacció en tota la superfície i concrecions vermelloses a l'interior del capoll.  
14. Agulla de capitell amb tija de secció quadrangular torçada sobre si mateixa. El cap adopta la forma d'un capitell amb volutes de cordó de fil i decoració de rosetes de tres pisos i fulles d'acant. Descansa sobre una petita esfera ornamentada que serveix d'unió amb la tija. Sobre el capitell, una esfera rematada en roseta. Rubefacció a la superfície i concrecions vermelloses.  
15. Agulla amb tija de secció quadrangular i cap format per tres esferes gallonades sobre les quals s'assenta una estructura en caixa cilíndrica. Els laterals del cilindre es decoren amb arcuació de filigrana i sobre el cercle superior, una roseta de quatre pisos amb pètals quadrats i brots de filigrana. Rubefacció i restes de terra als intersticis.  
  
16. Agulla d'una sola peça, formada per una tija de secció circular l'extrem superior de la qual es va treballar per a aplanar-la i generar una llengüeta que s'enrotlla sobre si mateixa fins a formar un cilindre. L'anvers del cilindre s'ha decorat amb línies incises fent zig-zag. Restes de terra vermellosa als intersticis.  
17. Agulla d'una sola peça formada per una fina tija de secció circular l'extrem superior de la qual es doblega fins a tancar un trau.  
18. Agulla amb tija de secció quadrangular torçada fins a formar grans ones. El cap està format per un quars blanc, tallat en prisma troncocònic i perforat, lleugerament rodat a la superfície. La gemma es troba encastada en un element cilíndric i un altre esfèric a la part inferior, amb decoració de filigrana. La part superior es tanca amb una llamineta decorada amb aplicacions de rosetes. Aquesta zona s'ha netejat mitjançant algun producte abrasiu, operació que no s'ha realitzat a la zona inferior, on hi ha restes de terra.  
  
19. Agulla d'una sola peça formada per una fina tija de secció circular que s'enrotlla en espiral plana per a formar el cap. Concrecions vermelloses a la superfície.  
20. Agulla d'una sola peça, formada per una vareta de secció quadrangular la part superior de la qual es va treballar i dividir fins a formar dues volutes. La base de les volutes es va rematar amb fil enrotllat i una llàgrima de filigrana. Restes de terra roja als intersticis.  
21. Agulla d'una sola peça, formada per una vareta de secció circular la part superior de la qual es va enrotllar en molla fins a formar un cilindre transversal a l'eix de la peça. Restes de terra vermellosa als intersticis.  
22. Pastitx format per una agulla de capitell original, sobre la que es va afegir una figura d'Hermes. Els elements originals són: la tija de secció quadrangular torçada irregularment; el capitell troncocònic amb ornamentació de rosetes; esfera que descansa sobre el capitell. Els elements moderns són: figura d'Hermes, amb característiques molt similars a les figures que apareixen en les peces núm. 9 i 10. Restes de terra vermellosa.  
23. Agulla amb tija de secció quadrangular i cap format per tres esferes gallonades sobre les que s'assenta una estructura en caixa cilíndrica. Els laterals del cilindre es decoren amb arcuació de filigrana i sobre el cercle superior, una roseta de quatre pisos amb pètals quadrats i brots de filigrana que es troba lleugerament desplaçada del centre. Rubefacció i restes de terra als intersticis.  
24. Pastitx format per parts d'una agulla original a la qual han afegit certs elements ornamentals i una figura d'Atenea. Els elements originals són: tija de secció circular; peça cilíndrica sobre la qual descansa la figura. Els elements moderns són: figura d'Atenea amb els seus atributs, de característiques similars a les de les figures en les peces núm. 9, 10 i 22; element en forma de capoll de pètals allargats que sustenta el cilindre. Restes de terra roja als intersticis.  
  
25. Agulla d'una sola peça, formada per una tija de secció quadrangular torçada sobre si mateixa en un petit tram de la seua longitud. L'extrem superior es va doblegar per a formar un trau. Restes de terra vermellosa.  
26. Agulla amb tija de secció circular i cap en forma de con invertit rematat per una gran roseta de dos pisos el centre de les quals és un cercle de fil enroscat en molla i una piràmide de grànuls. El con s'ornamenta amb línies i triangles de filigrana i granulat. Lleugera rubefacció a la superfície.  
27. Agulla amb tija complexa composta per quatre varetes buides de secció circular, torçades juntament amb un fil de filigrana i treballades a la part inferior fins a formar un element apuntat únic. El cap, igualment complex, inclou un cos central amb tres bulbs, rematat per una caixa triangular, realitzada en fils de filigrana, que allotja a l'extrem superior un granat. La zona que separa el cap de la tija es resol amb elements cilíndrics filigranats i un anell de semiesferes. La peça presenta marques de desgast per ús en diferents zones. Restes de terra vermellosa als intersticis.  
28. Agulla amb tija de secció circular i cap amb gemma esfèrica, translúcida, de color melós, encastada mitjançant 10 arpes en forma de llàgrima. L'encast es remata dalt i baix amb sengles elements cònics ornamentats per rosetes de dos pisos. Concrecions vermelloses i blanquinoses.  
29. Agulla amb tija de secció circular i cap en forma de raqueta al centre de la qual apareix el rostre frontal repujat d'una dona, per anvers i per revers simètricament. S'adorna amb pentinat delineat per cordons, arracades i diadema de grànuls. A la zona inferior del coll, una roseta. La vora de la raqueta es remata amb sanefa de roleus, fils de filigrana en paral·lel i, finalment, línia de grànuls. Restes de terra vermellosa.  
  
30. Collaret amb cadenes convergents i capolls. Està format per una cinta de malla de la qual pengen cadenetes convergents rematades per bellotes o capolls formant un triangle de quatre nivells. En total es compten 34 bellotes distribuïdes en 12, 11, 6 i 5 exemplars per alineació. Les del nivell superior, més xicotetes, conserven restes d'esmalt a les fulles de la cúpula, i alterna el color verd i el blau. Les dels nivells inferiors, que van augmentant en grandària, s'ornamenten ressaltant les parts del fruit mitjançant cisellat, filigrana i granulat. Tots els encreuaments de cadenetes, dels quals pengen les bellotes, es cobreixen amb un disc o una roseta de dos pisos. Els extrems de la cinta de malla es rematen amb sengles peces ovalades ornamentades amb una palmeta de pètals apuntats i llàgrima d'esmalt verd; a l'extrem, una anella per a facilitar la subjecció. Concrecions blanquinoses a la superfície.  
  
31 i 32. Parella d'arracades amb corona Atef. Cada una es compon de dos cossos articulats mitjançant xarnera i pern. El cos superior forma la corona egípcia Atef, amb dues plomes d'àgata coronant el disc solar en pedra blava, tot això rematat per un caboixó circular de pedra verda, i roseta baix. El cos inferior té forma de llàgrima i allotja un granat cordiforme, envoltat de sanefa de fulles esmaltades que alternen el verd i el blau, molt perdut. Del vèrtex inferior penja una petita esfera de pedra ataronjada perforada amb remat inferior ovalat en or. El revers és de làmina llisa, i el sistema de suspensió en ganxo. Restes de terra vermellosa.  
33. Collaret format per una cadena tipus ?loop-in-loop- al centre del qual s'intercalen quatre penjolls en forma de cavall dels quals pengen cadenetes amb àmfores. En les interseccions dels penjolls se situen rosetes i palmetes de pètals allargats. Els extrems de la cadena es rematen amb pròtomes zoomorfes.  
34 i 35. Parell d'arracades amb el cos en forma de creixent del qual penja una parella de cavalls que sustenten al seu torn cadenetes i penjolls en forma d'àmfores. En les interseccions dels penjolls se situen rosetes i palmetes de pètals allargats.