Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9840, del 02-05-2024 (2024/3358)

RESOLUCIÓ de 28 de gener de 2024, del director general d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del projecte d'explotació de recursos de la secció A) La Fontfallà, en el terme municipal de Villena. Expedient: (2537818) 031/2022/AIA.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9840

Data del DOGV
:   02-05-2024

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2024/3358


Data del document
:   28-01-2024

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 28 de gener de 2024, del director general d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del projecte d'explotació de recursos de la secció A) La Fontfallà, en el terme municipal de Villena. Expedient: (2537818) 031/2022/AIA. [2024/3358]  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: (2537818) 031/2022/AIA.  
Títol: projecte d'explotació de recursos de la secció A) La Fontfallà.  
  
Promotor: Mineralis Lucentum, SL.  
Autoritat substantiva: Servici Territorial d'Indústria, Energia i Mines d'Alacant.  
Ref. òrgan substantiu: MIEXPA/2015/4/03.  
Localització: terme municipal de Villena (Alacant).  
1. Objecte i descripció del projecte  
a) Objecte del projecte  
El projecte consistix en una nova explotació a cel obert que permeta extraure els recursos guixencs existents en la parcel·la 34 del polígon 41 del terme municipal de Villena, en el paratge denominat Cabezo de la Segundina o la Fontfallà, dins del perímetre delimitat en el projecte.  
  
L'objecte de l'aprofitament són els algeps blancs i grisos amb intercalacions de dolomia pertanyents al Triàsic, fàcies Keuper, considerada, segons la legislació vigent, una explotació minera de recursos de la secció A.  
b) Principals característiques del projecte  
El perímetre previst per a l'explotació ocupa una superfície de 5,9269 ha, ve definit per una poligonal tancada els vèrtexs de la qual posseïxen les següents coordenades UTM ETRS-89 referides al fus 30:  
  
Vèrtex X Y Vèrtex X Y Vèrtex X Y  
0 363565 8971777 92 260316 6720336 94 502516 4273751  
1 227559 6576488 65 222795 2287262 94 024991 4273758  
2 759444 1938447 11 187794 1657532 14 144576 4273765  
3 509206 2787086 61 477136 0554076 84 376839 4273772  
4 417683 3329582 83 097309 2993057 34 891544 4273779  
5 439443 2571898 91 360680 2505552 00 463024 4273787  
6 636929 9426310 21 739261 6831439 43 519268 4273796  
7 488793 3533245 19 579173 6132095 19 894392 4273806  
8 767085 3961913 43 943977 3804710 25 334806 4273816  
9 107794 2319903 16 808229 5488013 70 244098 4273826  
03 910127 6749664 18 141357 2979697 31 407507 4273836  
15 451215 8749230 11 195135 9165127 86 888667 4273846  
30 059308 9825604 54 674883 8404238 40 435530 4273855  
70 623030 7318850 52 968340 0149923 943 039776 4273862  
54 230773 2032661 78 927626 7443810 376 074934 4273867  
58 471653 2951086 34 610786 2878905 503 936592 4273871  
74 983063 2197786 92 592307 2355114 282 378522 4273874  
44 008419 0796117 76 845658 8932755 899 709458 4273876  
82 744956 5863538 45 195607 0462258 111 739334 4273878  
89 006528 6011034 44 221253 0612300 672 075952 4273879  
31 027979 4535534 24 081543 2331496 371 514742 4273880  
03 347118 2233213 49 594901 4871480 659 085902 4273883  
99 237280 5373826 94 801411 2579869 820 835726 4273888  
50 286454 8498022 24 373163 8863382 055 225377 4273894  
32 750498 4160971 89 210553 2351503 014 928206 4273901  
47 503783 1290596 60 489575 7586236 496 394573 4273909  
51 232597 2345044 22 544083 3871267 358 931138 4273917  
54 470255 3434915 87 000000 9528092 908 641032 4273923  
41 996196 2207986 11 216440 2023081 922 844930 4273928  
53 750381 1582285 06 667807 8340747 749 305341 4273934  
70 740183 9058741 03 455750 4162257 713 282116 4273940  
01 859624 1344024 48 395179 3171653 623 426792 4273946  
88 721917 5125262 57 684057 4333330 957 899736 4273952  
75 273442 5313614 64 477091 4979850 909 240782 4273958  
34 438945 8646652 01 432303 0363708 462 649926 4273964  
82 547424 6097679 50 503103 5081881 039 165087 4273969  
39 361928 0956419 00 653590 5073527 944 436883 4273975  
22 337856 9252911 82 891656 3557161 959 494975 4273981  
57 542340 0859635 73 484005 1042908 864 396976 4273979  
66 402409 6366104 96 817390 3982554 485 573304 4273983  
22 609315 9355740 34 347731 9195341 601 271990 4273989  
67 051528 9955466 37 738859 7849971 573 298870 4273986  
54 699782 7940326 59 004913 0157230 010 565567 4273982  
12 338567 5777640 28 254098 4273744   
  
  
L'accés a la zona d'explotació es realitza des de l'A-31 a partir de la xarxa de camins existents i la via de servici de l'AVE; no requerix l'execució de vials nous ni l'adequació dels existents, compatibles estos amb el trànsit de camions.  
L'explotació es localitza sobre una lloma amb orientació SO - NE. La cota màxima és de 555 msnm i la cota mínima se situa entorn dels 520 msnm. A l'est es localitza el serral de la Segundina, amb una cota de 581 msnm, i el Collado de Terlinques, pel qual passa el corriol de Carboneras. El pendent mitjà de les parcel·les objecte d'estudi se situa entre el 5 i el 10 %.  
El front d'excavació es desenvoluparà des de la cota màxima 544 fins a la mínima 524 msnm, sense esgotament del recurs. Presentarà una longitud de front de 510 m amb una amplària màxima de 206 m i un desnivell màxim de 20 m.  
Es programen 4 fases en les quals es compaginen els treballs d'explotació-restauració, dividint l'àmbit en 4 zones de manera que, mitjançant mineria de transferència, els estèrils generats en cada una de les zones i fases es reutilitzaran en la restauració geomorfològica, evitant, així, la formació de grans fronts d'explotació abandonats i la generació d'apilaments i runars. Cada fase presenta una duració estimada entre 1 i 2 anys, amb un termini global d'entre sis i set anys, més dos anys de plantació i reposició de falles.  
L'explotació s'iniciarà en la zona sud, amb l'actuació en cada una de les fases de sostre a peu de talús constituint un front d'explotació amb dos bancs d'altura màxima de 10 m i amplària de berma mínima de 20 m, amb angles individuals de 60°. L'arrancada de la coberta vegetal es farà amb mitjans mecànics. Per a la perforació del material guixenc serà necessària la perforació mitjançant vagó perforador i voladura, a fi d'obtindre grandàries de pedra adequades per a ser carregades mitjançant retroexcavadora sobre erugues, que alimentarà directament una planta mòbil de tractament. El material resultant després de la molta es carregarà mitjançant pala carregadora frontal a camions tipus banyera per a ser traslladat a la seua destinació.  
El material estèril sense aprofitament econòmic, inclosa la terra vegetal, s'apilarà fins a la seua reutilització en la generació del perfil de restauració o per a la fabricació de sòls in situ.  
El volum de material per extraure s'estima en 307.725 m³, dels quals 23.707 m³ seran de terra vegetal, 8.521 m³ d'estèrils i 275.497 m³ d'algeps.  
Una vegada s'avance de fase, es procedirà a la restauració morfològica de la fase abandonada, que consistirà en l'escapçat i estesa de cada un dels bancs d'explotació de 10 m, conformant 2 talussos amb 5 m de desnivell i berma intermèdia de 5-6 m amb pendent individual inferior a 35°. La plataforma d'explotació es restaurarà mitjançant depòsit dels estèrils generats durant l'explotació i l'aportació externa de 41.115 m³ de terres naturals procedents d'excavació.  
L'espai es projecta mitjançant el programari Geofluv, amb el qual es modelitzen una sèrie de geoformes i s'establixen xarxes de drenatge naturalitzades, que faciliten la revegetació i la integració paisatgística.  
L'estat litològic i edàfic de la parcel·la, després de la seua restauració, no diferirà de l'actual. Això garantix la restauració de la vegetació pròpia d'estos ambients gipsícoles i, per tant, la conservació de l'hàbitat existent.  
No es preveu l'execució d'instal·lacions fixes per al personal o maquinària. Per al control de pesatge, s'instal·larà una bàscula pont electrònica, i, per al primer tractament del material, s'instal·larà una planta de molta mòbil.  
2. Tramitació administrativa  
a) Antecedents i contingut de l'expedient  
En data 27 de novembre de 2015, s'emet, per part del servici d'avaluació d'impacte ambiental, un document d'abast de l'estudi d'impacte ambiental de projecte d'explotació de la secció A) d'aprofitament d'algeps en el TM de Villena, emés de manera conjunta respecte de tres projectes promoguts per Mineralis Lucentum, SL, amb objecte i ubicacions pròximes en el TM de Villena, entre els quals s'inclou La Fontfallà.  
  
En data 17 de febrer de 2022, el Servici Territorial d'Indústria, Energia i Mines d'Alacant (STIEMA) remet una sol·licitud d'inici per a l'avaluació ambiental del projecte d'explotació de la secció A) La Fontfallà en el TM de Villena promogut per Mineralis Lucentum, SL. Este s'acompanya de projecte d'explotació, projecte de restauració integral (PRI), estudi d'impacte ambiental (EIA), estudi d'afeccions Xarxa Natura 2000, sol·licitud del promotor, certificat d'informació pública i consultes realitzades, a més d'informes de l'Ajuntament de Villena i informe desfavorable del Servici d'Ordenació i Gestió Forestal respecte del PRI (v. maig 2020).  
En data 4 d'abril de 2022, l'STIEMA remet un informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
En data 28 de juny de 2022, l'STIEMA remet un informe del Servici Territorial de Cultura i Esport d'Alacant.  
En data 5 de juliol de 2022, l'STIEMA remet un informe de valoració preliminar de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000 emés per la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental.  
En data 17 de maig de 2023 es fa un requeriment de documentació bàsica a l'STIEMA a fi d'aportar l'última versió del PRI i informes preceptius per a la tramitació de l'avaluació ambiental.  
En data 26 de maig de 2023, l'STIEMA remet un informe desfavorable del Servici d'Ordenació i Gestió Forestal respecte del PRI (v. octubre 2022).  
En data 29 de novembre de 2023, l'STIEMA remet un informe favorable del Servici d'Ordenació i Gestió Forestal respecte de l'última versió del PRI (v. juny 2023).  
En data de 19 de desembre, l'STIEMA remet l'última versió del PRI (v. juny 2023).  
b) Informació pública  
L'STIEMA va sotmetre l'expedient a informació pública i consultes durant un termini de 30 dies hàbils i el va anunciar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 9.251, de 7 de gener de 2022, sense rebre-hi al·legacions.  
c) Consultes a administracions i informes rebuts.  
En l'expedient s'han considerat els següents informes i autoritzacions que formen part de l'expedient remés per l'STIEMA:  
- Durant el tràmit de determinació d'abast es va emetre un informe per part de l'Ajuntament de Villena, en data 27 de febrer de 2015, en relació amb la compatibilitat urbanística, en el qual s'indica que l'activitat és compatible amb el planejament sempre que no s'afecte cap valor específic de la flora, fauna o paisatge, i compte amb els informes favorables de les conselleries competents.  
- Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer de data 28 de març de 2023, en el qual s'informa favorablement del projecte d'explotació de recursos de la secció A) La Fontfallà i es recorda que l'abocament a llits públics de les aigües d'escorrentia arreplegades en l'explotació requerirà autorització administrativa, que l'actuació no afecta cap zona de policia de cap llit, i que el subministrament d'aigua mitjançant camions cisterna tindrà un origen que ha d'estar emparat per un dret a l'ús privatiu.  
- Informe del Servici Territorial de Cultura i Esport d'Alacant, de data 16 de juny de 2022, informant favorablement de les mesures cautelars previstes en l'EIA, tal com s'establixen en la Llei 4/1998, del patrimoni cultural valencià.  
- En data de 4 de juliol de 2022, l'STIEMA remet un informe del Servici de Vida Silvestre-Xarxa Natura 2000 de la DG del Medi Natural i Avaluació Ambiental en el qual s'indica que el projecte no tindrà efectes apreciables sobre la Xarxa Natura 2000 i no ha de sotmetre's a avaluació detallada dels seus efectes sobre esta, de conformitat amb el que establix el Decret 60/2012, de 5 d'abril, del Consell, pel qual es regula el règim especial d'avaluació i d'aprovació, autorització o conformitat de plans, programes i projectes que puguen afectar la Xarxa Natura 2000.  
- Informe del Servici d'Ordenació i Gestió Forestal, de data 20 de novembre de 2023, en el qual s'informa favorablement de la versió de juny 2023 del PRI de l'explotació minera de recursos de la secció A) La Fontfallà, ja que garantix una possible gestió ulterior de la superfície afectada en considerar que la restauració és adequada i compatible.  
  
3. Anàlisi tècnica de l'expedient. Consideracions ambientals  
a) Ubicació  
L'anàlisi d'alternatives inclosa en l'estudi d'impacte ambiental (EIA) conclou que la ubicació triada resulta viable per l'existència de recurs suficient, perquè es constaten activitats prèvies d'extracció d'algeps en la zona fins als anys huitanta del segle xx, i, perquè, paisatgísticament, la parcel·la es constituïx com un vessant de pendent suau i uniforme que limita amb el cabeç de la Segundina de cota 580, per la qual cosa l'activitat resulta imperceptible des del nord-oest. Des del vessant sud-est, la limitada potència dels bancs, les cotes de treball previstes i la tipologia de materials existents en l'entorn contribuïxen a minimitzar la percepció de la pedrera. Resulta, per tant, compatible amb el Decret 82/2005, de 22 d'abril, del Consell, d'ordenació ambiental d'explotacions mineres en espais forestals de la Comunitat Valenciana.  
  
L'emplaçament correspon a la zona especial de protecció per a les aus (ZEPA) serra de Salinas i lloc d'interés comunitari (LIC), raó per la qual es considera Xarxa Natura 2000 i resulta d'aplicació el Decret 60/2012, de 5 d'abril, del Consell.  
En esta, segons la cartografia GVA, es troben presents els hàbitats prioritaris 6220 Zones subestèpiques de gramínies i anuals del Thero-Brachypodietea i 1520 Estepes guixenques ibèriques (Gypsophiletalia). Representació dels hàbitats que prosperen sobre substrats salins i gipsícoles, a més de diversos tipus de matolls esclerofil·les. En l'àmbit segons l'EIA s'identifiquen de manera majoritària Matolls d'albaida (Anthyllis terniflora i A. cytisoides), amb intercalacions d'espècies com Fumana thymifolia, Eryngium campestre, Artemisia lucentica, Brachypodium retusum i Ononis tridentata. Puntualment poden aparéixer també Gypsophila strutium, Teucrium libanitis i espart (Stipa tenacissima).  
Pel que respecta a la ZEPA, alberga poblacions nidificants de fins a 15 espècies incloses en l'annex I de la Directiva 79/409/CEE, entre les quals hi ha l'àguila reial (Aquila chrysaetos), falcó pelegrí (Falque peregrinus), àguila arpella (Hieraaetus pennatus), àguila marcenca (Circaetus gallicus), torlit comú (Burhinus oedicnemus) i gralla becvermella (Pyrrhocorax pyrrhocorax). Consultada la quadricula 1x1 del Banc de dades de la biodiversitat únicament s'identifica la presència de l'espècie prioritària cogullada fosca (Galerida theklae).  
No s'identifiquen en la zona microreserves de flora, reserves de fauna, ni espècies protegides. La parcel·la proposada ocupa 3,8 ha de terreny catalogat com a forestal, la qual cosa suposa un 64 % de la superfície d'explotació.  
La parcel·la és pròxima a la via pecuària Cañada Real de Almansa al Collado Salinas, la qual únicament es travessa en un punt per a l'accés a la pedrera.  
La zona no presenta risc natural per inundació segons el PATRICOVA, ni afecció a cursos d'aigua existents ni aqüífers. No presenta risc de lliscament o despreniments. El risc d'erosió actual i potencial de l'àmbit és alt.  
No s'han detectat altres afeccions territorials a elements naturals o culturals ni derivades d'infraestructures existents. No es localitzen habitatges aïllats o nuclis urbans a menys de 500 m de l'àmbit d'explotació.  
  
Segons el PGOU de Villena, els terrenys afectats presenten la qualificació de sòl no urbanitzable de protecció especial - classe 1 (interés agrològic), amb la qual cosa l'activitat extractiva és compatible.  
b) Impactes i mesures correctores relacionades amb l'explotació-restauració  
Vist l'estudi d'impacte ambiental (EsIA), el pla de restauració integral (PRI) i la resta de documentació aportada, i segons la tipologia dels treballs que s'han d'executar, s'identifiquen, es caracteritzen i es valoren les afeccions potencials inherents a les explotacions d'àrids de manera adequada, i es preveuen les mesures preventives i correctores encaminades a minimitzar els impactes derivats:  
b).1 Contaminació atmosfèrica per emissió de pols en les tasques de rebuig i desbrossament de les zones verges, extracció de material mitjançant voladures i arrancada mecànica, apilament i transport de materials, operacions de molta, així com l'emissió de gasos a l'atmosfera pels motors de combustió interna i el funcionament de la maquinària.  
  
L'activitat queda subjecta al règim previst en la Llei 34/2007, de 15 de novembre, de qualitat de l'aire i protecció de l'atmosfera, i al Decret 100/2011, de 28 de gener, pel qual s'actualitza el catàleg d'activitats potencialment contaminadores de l'atmosfera i s'establixen les disposicions bàsiques per a la seua aplicació.  
Segons l'estudi EsIA, els vents predominants presenten direcció NO i SE-E on es localitzen parcel·les agrícoles. La naturalesa del material que s'extraurà i l'escassa presència de materials amb granulometria fina limiten l'emissió de partícules.  
Es preveu la distribució de depòsits d'aigua amb sistemes manuals o automàtics de reg situats en les zones amb més risc d'emissió de partícules, regs periòdics dels vials i zones de treball, control i limitació de la velocitat del trànsit, manteniment adequat dels vehicles. Les tremuges disposaran de cortines antipols i el molí de molta se sobrealimentarà per a reduir la generació de pols, s'instal·laran descensors en el dispositiu d'abocament.  
Les emanacions de SiO2 es controlaran en els diferents llocs de treball situats en la zona d'explotació. D'acord amb el programa de vigilància, es duran a terme mesuraments dels nivells d'immissió en les zones confrontants a l'explotació i en les àrees que designe l'autoritat competent, i conforme als requeriments que s'establisquen en l'autorització administrativa d'emissions a l'atmosfera.  
Es donarà compliment al reglament d'explosius i la IT. 10.3.01, així com la ITC. 07.1.04. Es faran regs previs que minimitzen la pols generada en les detonacions. L'EsIA preveu la planificació de les voladures perquè estes s'ajusten a les millors condicions meteorològiques.  
  
b).2 Contaminació atmosfèrica per sorolls, vibracions ocasionades pels motors de combustió interna, el funcionament de la maquinària, les voladures, la presència humana, etc.  
Segons l'EsIA, el nivell sonor produït per l'activitat, tenint en compte els límits establits per la legislació i considerant els usos dominants en el perímetre de les instal·lacions, complix el que s'establix en la legislació vigent. Les vibracions derivades de l'activitat i de les explosions previstes, segons l'EsIA, no resulten significatives.  
Es farà un manteniment preventiu de la maquinària, ús de silenciosos i organització dels treballs per a evitar el solapament de les activitats més sonores. Autocontrol de les emissions acústiques i vibracions amb la periodicitat establida en el pla de vigilància ambiental.  
  
Es disposarà d'un sistema de senyalització i ordenació del trànsit tant en vials d'accés com en l'interior de la plaça de pedrera.  
b).3 Alteració del drenatge superficial i erosionabilitat.  
La pedrera se situa en una regió semiàrida amb períodes de sequera de més de 4 mesos, amb dèficit de precipitacions i característiques d'estes de tipus torrencial, coincident amb un clima de tipus mediterrani.  
Durant la fase d'explotació s'establirà un sistema de drenatge perimetral mitjançant cuneta de guarda, que derivaran l'escorrentia a les zones de drenatge natural. No es preveu la intercepció de cap aqüífer; no s'ha detectat la seua existència en cotes superficials en els sondejos realitzats, segons s'indica en l'EsIA.  
Els desmunts produïts en l'àrea de nova explotació produiran l'alteració permanent dels drenatges superficials. Es tracta d'un impacte permanent que, amb la xarxa de drenatge projectada, es considera que tindrà un impacte compatible sobre el sistema hídric.  
La fase de restauració hidrològica de l'espai preveu bermes en contrapendent, dic al cap de talús, executat mitjançant biorotlle, cunetes perimetrals i en bermes, baixants de talussos i canals d'evacuació. S'instal·laran dissipadors d'energia en els punts de descàrrega de les baixants i en els punts de desguàs de la cuneta perimetral protegits amb emmacat de pedra. Es projecta una bassa de decantació a cota 524 i basses intermèdies aigües amunt.  
La xarxa de drenatge prevista permetrà arreplegar l'increment de sòlids en suspensió en les aigües d'escorrentia i reconduir-los a la plaça de pedrera.  
b).4 Impacte sobre les aigües superficials i subterrànies i la seua possible contaminació.  
El consum d'aigua serà necessari en els processos productius de l'explotació. Per a usos auxiliars, regs de pistes i plataformes i posterior revegetació, s'empraran aigües procedents d'origen, emparat per un dret a l'ús privatiu de les aigües.  
b).5 Afecció i restauració de sòls.  
L'activitat no és generadora de residus, ja que es preveu l'aprofitament integral del jaciment, els materials de menys valor comercial com ara les margues, arenes i argiles s'empraran en el farciment del buit miner mitjançant mineria de transferència.  
No es produïxen residus líquids ni lixiviats contaminants en el tractament dels materials, ja que estos es transporten directament a fàbrica per a la seua transformació, per la qual cosa no es produirà cap afecció sobre les aigües subterrànies i superficials.  
Els límits de la pedrera s'abalisaran per a evitar afecció a terrenys fora dels límits autoritzats.  
La zona definida com a fase 4 s'emprarà com a zona d'apilaments temporal del material i terra vegetal retirada per a emprar-la en la restauració i revegetació. Esta es delimitarà amb cuneta perimetral per a evitar les perdudes per erosió hídrica, l'orografia d'esta la protegix de l'erosió eòlica.  
Prèviament a l'inici de les activitats d'explotació, es procedirà a la recuperació dels talussos liquènics presents en l'àmbit, es retiraran juntament amb una capa superficial de sòl d'una grossària mínima de 5 cm, les plaques de sòl es conservaran fins a la restauració de la cada fase en la zona de la fase 4, sobre geotèxtil.  
L'explotació preveu una explotació sostenible del recurs guixenc de manera que no s'arribe a l'esgotament d'este, garantint la conservació de les condicions geològiques actuals que caracteritzen l'hàbitat gipsícola.  
La plataforma es restaurarà mitjançant el depòsit dels estèrils miners generats en explotació i l'aportació externa de terres naturals procedents d'excavació.  
La restauració edàfica consistirà en la formació d'un substrat amb característiques similars al predominant en la zona (gipsisols), a partir de les margues procedents de l'explotació, mitjançant l'addició de matèria orgànica en un 10 % i algeps molt amb diverses granulometries en un 15 %. La mescla resultant s'estendrà sobre la superfície de restauració amb una grossària mitjana de 30 cm. Per a la preparació del terreny es farà un subsolatge lineal mitjançant buldòzer en bermes i talussos, conforme a les línies de nivell, i subsolatge ple en plans i plataforma mitjançant tractor.  
El pendent individual previst per als talussos de restauració, inferior a 35°, juntament amb el contrapendent de la plataforma de 2° i les mesures de restauració hidrològica propostes resulten adequades per a minimitzar la pèrdua de sòl i facilitar l'arrelament de la revegetació prevista.  
El sòl original conservat s'estendrà sobre el substrat restaurat en una grossària mínima de 2 cm, i rastellada posterior fins a una profunditat d'entre 3 i 5 cm.  
b).6 Generació de residus.  
Els residus inerts a produir seran, la majoria, argiles comunes que suposen entorn d'un 3 % del volum total per extraure. Estes s'apilaran en la zona nord de la pedrera, fase 4, en apilaments de manera prismàtica d'altura màxima de 2 m amb talussos inferiors a 45° i no es mantindran per períodes superiors als tres anys fins a la seua reutilització en el farciment del buit miner.  
Els residus urbans produïts pel personal de la plantilla seran emmagatzemats en contenidors estancs i tancats amb tapa, localitzats en una àrea reservada per a ells on no dificulten les labors mineres.  
No es produiran aigües residuals sanitàries emprant-se sistemes químics de la gestió dels quals s'encarregaran empreses especialitzades.  
El manteniment de la maquinària es farà en tallers autoritzats. El subministrament de combustible es farà mitjançant camió cisterna, sense emmagatzemar-se en l'explotació.  
L'EsIA preveu la neteja dels vials d'accés per a retirar els abocaments involuntaris. En cas de vessaments o fuites, es disposarà una barrera d'arena o material absorbent que posteriorment es retirarà gestionant-se com un residu perillós fins al seu lliurament a un gestor autoritzat, i es disposarà material net en el seu lloc.  
Les restes de desbrossament i poda de grandària reduïda, s'usaran com a mulch protector de sòls i sembres. Així, doncs, es trituraran i mesclaran amb la terra vegetal extreta, per a ser usades posteriorment durant la restauració. L'apilament i emmagatzematge temporal d'estos residus vegetals es farà prenent les mesures necessàries per a minimitzar el risc d'incendi, amb una separació almenys de 13 metres de zones amb continuïtat vegetal.  
b).7 Afecció flora i fauna. Xarxa Natura 2000. Revegetació.  
Durant la fase d'explotació, els accessos a la pedrera i a les zones limítrofes es barraran mitjançant un tancat cinegètic lliure en els primers 30 cm i amb pas de malla de 40 x 40, de manera que permeta l'eixida de fauna en cas que esta ingresse en els límits interiors de l'explotació.  
  
L'actuació se situa sobre terreny forestal, i, per tant, enfront del risc d'incendi, s'haurà de preveure la redacció d'un pla de prevenció d'incendis forestals. Este pla inclourà, entre altres mesures, les següents: extintors de pols, extintors d'aigua.  
Tal com s'indica en l'informe de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000, la superfície d'explotació proposada en el projecte és resultat de les diverses converses entre el promotor i el Servici de Vida Silvestre, amb l'objectiu de minimitzar l'afecció sobre l'hàbitat 1520. Com a conclusió, únicament 2,45 ha de les incloses en la nova zona d'actuació es troben realment ocupades per l'hàbitat 1520\*, la major part d'estes (2,29 ha) en un estat de conservació desfavorable, sense haver-se detectat en cap de les àrees prospectades la presència d'espècies rellevants més enllà dels matolls característics d'esta mena de substrats dominats per formacions de Keuper.  
  
L'estudi d'afeccions quantifica raonablement que només un 1,73 % de la superfície total de la representació actual de 1520\* en el LIC es veuria afectat per l'explotació; justifica que, en cas que es duga a terme sota les condicions previstes, l'explotació proposada no hauria d'afectar de manera significativa la integritat dels llocs afectats, i que, fins i tot, podria comportar una millora de l'estat de conservació de la zona una vegada executada la restauració prevista sota la supervisió de tècnics especialistes, la qual cosa suposaria una oportunitat de dur a terme una experiència de restauració en un hàbitat sobre el qual hi ha escassa informació disponible.  
La revegetació prevista en el PRI preveu la sembra d'espècies autòctones adaptades a les característiques d'aridesa climàtica i salinitat dels sòls predominants dels hàbitats prioritaris identificats. Així, doncs, es preveu la recol·lecció de llavors de les espècies Helianthemum squamatum, Teucrium libanitis, Herniaria fruticosa, Gypsophila strutium i Ononis tridentata, en zones pròximes a la restauració i la posterior sembra manual d'estes mesclades amb arena i matèria orgànica en una proporció de 500 unitats de llavors per m², així com la recol·lecció manual de liquens de la zona i reposició manual de les plaques de sòl amb liquens i fixació de pedres, fins a esgotar les existències recol·lectades.  
  
Es proposen en l'EsIA mesures tendents a facilitar l'establiment d'espècies faunístiques: 10 bevedors per a avifauna, 50 caixes niu per a aus, caseta per a rates penades.  
b).8 Patrimoni cultural  
D'acord amb el projecte d'explotació, no s'afecta cap jaciment de caràcter patrimonial.  
L'EIA aportat assenyala que, en la zona, es localitzen dos forns tradicionals molt deteriorats, del segle xvii-xviii, que van ser emprats fins al segle xx. Per a complir el que s'establix en l'art. 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, la Direcció General de Cultura i Patrimoni va emetre, en data 22 de juny de 2016, una resolució favorable amb el condicionant que es documentaren els forns d'algeps del segle xix.  
b).9 Població i paisatge  
Durant la fase de funcionament de l'explotació, s'espera un impacte positiu en el desenvolupament econòmic de la zona, atés que es generarà ocupació directa en el sector de la mineria i, d'altra banda, de manera indirecta, en el sector de la construcció, que abastaria un major àmbit territorial.  
La minimització de la qualitat paisatgística de l'àrea afectada dependrà de l'adequada planificació i restauració mediambiental prevista amb el cessament de l'activitat. El programa de labors proposat preveu la restauració de manera simultània a l'explotació, per la qual cosa es reduïx el temps transcorregut des que s'explota fins que es restaura i, per tant, la possibilitat de tornar a revegetar els terrenys i reconstruir els hàbitats. El disseny de l'explotació evita la formació de depressions, mantenint el turó existent i generant mitjançant feixe descendent una esplanada amb pendents que facilita la integració paisatgística.  
  
Des dels punts d'observació més pròxims, situats a una distància superior a 5 km, l'activitat és pràcticament imperceptible. Des del punt de vista de la infraestructura verda present en la zona, l'activitat i la restauració previstes resulten compatibles amb els valors que la caracteritzen.  
b).10 Riscos  
No es preveu la formació d'apilaments, bancs o basses que puga suposar un risc greu per col·lapse o pèrdua d'integritat estructural.  
c) Pla de vigilància ambiental  
El Pla de vigilància ambiental de l'EsIA establix les pautes que cal seguir en els controls, els mesuraments i l'anàlisi dels paràmetres que permetran verificar la correcta execució del projecte d'explotació conforme a les condicions establides en este i en la normativa vigent, la correcta aplicació de les mesures correctores dels impactes previstos, així com la detecció de nous impactes no previstos que permeten l'aplicació de mesures noves.  
Totes les actuacions i/o mesuraments que es realitzen en l'aplicació del pla de vigilància tindran constància escrita en forma d'informes ordinaris, especials i finals, així com en actes, lectures o butlletes d'estat. Esta documentació arreplegarà totes les dades avaluables des de l'inici de l'activitat, es comptarà amb la col·laboració dels servicis i òrgans d'inspecció i de vigilància amb competències mediambientals, i la documentació generada romandrà a la seua disposició.  
El programa continuarà en la fase postoperacional fins 2 anys després del cessament de l'activitat, mitjançant el seguiment de l'eficàcia de la restauració efectuada.  
4. Consideracions jurídiques  
El projecte constituïx un supòsit d'avaluació d'impacte ambiental ordinària conforme al: annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual es va aprovar el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat, d'impacte ambiental, grup 3, c) extracció de minerals no metàl·lics ni energètics; c.1. Materials de construcció (substàncies argilenques, roques i pissarres, àrids naturals i per picament, algeps, roques ornamentals). I, en concordança amb l'article 7 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, en l'annex 1, grup 9 (altres projectes), l'epígraf a.15 del qual inclou les explotacions i els fronts d'una mateixa autorització o concessió a cel obert de jaciments minerals i altres recursos geològics de les seccions A, B, C i D, l'aprofitament dels quals està regulat per la Llei 22/1973, de 21 de juliol, de mines i normativa complementària quan es desenvolupen en espais naturals protegits, Xarxa Natura 2000 i àrees protegides per instruments internacionals, segons la regulació de la Llei 42/2007, del patrimoni natural i de la biodiversitat.  
  
L'article 119 del Decret 112/2023, de 25 de juliol, del Consell, pel qual s'establix l'estructura orgànica bàsica de la Presidència i de les conselleries de la Generalitat, atribuïx a la Direcció General d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental la competència d'avaluació ambiental estratègica i impacte ambiental, incloent-hi els sistemes indicadors i les avaluacions ambientals.  
Per tot el que s'ha esmentat anteriorment, a proposta del Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental i en ús de les atribucions que tinc, resolc:  
Primer  
En relació amb el projecte d'explotació de recursos de la secció A) La Fontfallà, promogut per Mineralis Lucentum, SL, en el terme municipal de Villena (Alacant), es resol estimar-lo acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, i sempre que es desenvolupe d'acord amb el que s'establix en l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic, projecte de restauració integral i altra documentació aportada, així com els condicionants que es relacionen a continuació:  
  
1. El promotor del projecte haurà de justificar que les actuacions de restauració previstes en el Pla de restauració integral seran adequadament supervisades per personal amb coneixements tècnics específics sobre conservació de l'hàbitat afectat, hàbitat prioritari 1520\* Vegetació gipsícola ibèrica de Gypsophiletalia. Igualment, i amb caràcter anual, haurà de remetre's a l'òrgan competent en medi natural un informe específic de les actuacions de restauració dutes a terme i de l'efectivitat d'estes actuacions respecte a les previsions incloses en el Pla de restauració integral.  
2. S'incorporaran al pressupost del projecte partides per a la valoració del pla de seguiment mediambiental i de les mesures correctores de l'EsIA.  
3. Hauran de respectar-se els límits de l'explotació i no podran ocupar-se terrenys fora de l'àmbit d'actuació recollit en la documentació avaluada. En la mateixa línia, no ha d'acumular-se material extret fora del perímetre de l'explotació i restauració; este ha de depositar-se en llocs que no generen afeccions ambientals sobre l'entorn.  
  
4. S'haurà de complir l'annex IX plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals que s'han d'observar en l'execució d'obres, treballs i aprofitaments que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants, del Decret 91/2023, de 22 de juny, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, forestal de la Comunitat Valenciana.  
5. Les restes de desbrossament i poda de grandària reduïda es trituraran i mesclaran amb la terra vegetal extreta, per a ser usades posteriorment durant la restauració. L'apilament i emmagatzematge temporal d'estos residus vegetals es farà prenent les mesures necessàries per a minimitzar el risc d'incendi, amb una separació almenys de 13 metres de zones amb continuïtat vegetal  
6. El subministrament d'aigua ha de realitzar-se des d'un origen emparat per un dret a l'ús privatiu de les aigües. D'acord amb l'article 52 del text refós de la Llei d'aigües, el dret a l'ús privatiu de les aigües s'adquirix per disposició legal (art. 54) o per concessió administrativa.  
  
7. La promotora vigilarà que la naturalesa dels materials aportats com a farciment tinguen característiques ambientalment compatibles amb els presents en la zona d'explotació, per a la qual cosa haurà de portar un llibre de registre sobre el volum i la procedència, que estarà disponible en les oficines adjuntes a l'explotació. L'aportació de residus inerts adequats (RIA) o sòls naturals excavats, d'origen externs a l'explotació, haurà de tramitar-se d'acord amb els procediments establits en el Decret 200/2004, d'1 d'octubre, del Consell de la Generalitat, i en l'Orde APM/1007/2017, de 10 d'octubre, o norma que les substituïsca.  
8. Si, durant l'execució de les obres, es trobaren restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el promotor haurà de posar el fet en coneixement de l'òrgan competent en patrimoni cultural de manera immediata, i adoptar les mesures pertinents per a la protecció i conservació d'estes, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
9. Les accions incloses en el Programa de vigilància i seguiment ambiental s'hauran de documentar per a acreditar l'adopció i l'execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de l'eficàcia que tenen. El pla de vigilància ambiental haurà de prolongar-se almenys dos anys des de la finalització de la restauració total de la pedrera.  
En els termes que preveu l'article 43 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, esta declaració d'impacte ambiental perdrà la vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'ha començat l'execució del projecte en el termini de quatre anys. A este efecte, el promotor haurà de notificar a l'òrgan ambiental el començament de les obres.  
  
Segon  
D'acord amb el que preveu l'article 41 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
a) Publicar esta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, així com en la seu electrònica.  
b) Esta declaració d'impacte ambiental no serà objecte de recurs sense perjuí dels que, si és el cas, siguen procedents en via administrativa i judicial contra l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu haurà de tindre degudament en compte, en el procediment d'autorització del projecte, l'avaluació d'impacte ambiental efectuada segons els criteris establits en l'article 42 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, referits tant al contingut de l'autorització com a la publicitat de la decisió.  
  
València, 28 de gener de 2024.- El director general d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental: Miguel Ángel Ivorra Devesa.»