Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 4896, del 02-12-2004 (2004/11707)

RESOLUCIÓ de 15 de novembre de 2004 del director general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   4896

Data del DOGV
:   02-12-2004

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2004/11428


Data del document
:   15-11-2004

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Biar
    * L'Alcalatén
    * Petrer
    * Pinós, el
    * L'Alt Millars
    * Banyeres de Mariola
    * Castalla
    * Elda
    * Monòver
    * Villena
    * La Plana Alta
    * Camp de Mirra, el
    * Onil
    * La Plana Baixa
    * Beneixama
    * Cañada
    * Salinas
    * Sax
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 15 de novembre de 2004 del director general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. [2004/X11808]
  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1.302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1.131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'Impacte ambiental
  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En virtut d'això, he resolt:
  
Article únic
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent als expedients 245/04-AIA i 246/04-AIA, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990, estableix l'obligatorietat de publicar-les.
  
València, 15 de novembre de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 245/04-AIA
  
Promotor: Conselleria de Territori i Habitatge
  
Autoritat substantiva: Direcció General de Qualitat Ambiental. Conselleria de Territori i Habitatge
  
Objecte del projecte: Pla Zonal de Residus Urbans de les zones II, IV i V del Pla Integral de Residus de la Comunitat Valenciana
  
Localització: Part de les comarques de l'Alcalatén, la Plana Alta, la Plana Baixa i el Alto Mijares
  
Descripció del projecte
  
Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació
  
L'àmbit d'aplicació del pla zonal comprén el sector central del territori de la província de Castelló de la Comunitat Valenciana. El pla zonal comprén un total de 44 municipis, dels quals 21 pertanyen a la zona II (s'exclouen les Alquerías del Niño Perdido, Cabanes i Orpesa), 10 a la zona IV (s'exclou Villanueva de Viver) i 13 de la zona V.
  
La superfície de l'àmbit d'aplicació del pla és de 1994 km² dels quals, 1170 km² pertanyen a la zona II, 588 km² a la zona IV i 236 km² a la zona V.
  
El present pla de residus afecta únicament els residus urbans municipals definits per la Llei 10/2000, de residus de la Comunitat Valenciana, i queden exclosos els residus amb normativa específica.
  
L'objectiu final del pla zonal és dotar la Generalitat Valenciana d'un instrument actualitzat per al desenvolupament de les estratègies i les prescripcions de la Unió europea i de l'Estat espanyol en matèria de residus i per al desenvolupament i la millora de les previsions de Pla Integral de Residus de la Comunitat Valenciana (PIR).
  
Per a aconseguir els esmentats objectius, el pla zonal du a terme en primer lloc una anàlisi i un diagnòstic de la situació actual en la gestió dels residus urbans, residus d'obra menor de construcció i reparació domiciliària, residus de zones verdes i àrees recreatives públiques, residus perillosos domèstics i residus voluminosos.
  
En segon lloc, estableix una proposta de gestió basada en criteris de prevenció i reducció en la generació de residus, valorització dels materials continguts en els residus, inclosa la reutilització i l'eliminació controlada dels rebutjos no valoritzables.
  
Aquesta proposta de gestió es basa en una recollida de residus a nivell municipal, en la recepció de residus a ecoparcs i punts verds i la construcció o l'adequació d'infraestructures de valorització o eliminació de residus.
  
1) Recollida municipal
  
Recollida domiciliària tot-u a voreres.
  
Recollida selectiva a àrees d'aportació de: paper-cartó, vidre i envasos lleugers.
  
Recollida selectiva de matèria orgànica en productors singulars (hospitals, restaurants, menjadors, mercats, grans superfícies, etc.) .
  
2) Recepció a ecoparcs i punts verds
  
Runes d'obres menors domiciliàries (RCD).
  
Residus voluminosos i efectes domèstics (electrodomèstics, mobles, matalassos, etc.).
  
Residus especials de producció domèstica (bateries esgotades, olis usats, fluorescents, medicaments, etc.).
  
3) Infraestructures previstes
  
2 estacions de transferència, una a la zona IV i una altra a la zona II. L'actual estació de transferència d'Almassora s'haurà d'adaptar per a acollir els residus dels municipis de la zona II que actualment no s'inclouen i que es troben a una distància superior en temps a 30 minuts en trajecte d'anada al complex de valorització d'Onda.
  
Un complex de valorització. Adaptació de la planta que existeix a Onda per a rebre tots els residus dels municipis que comprén el pla. La planta haurà d'incorporar una línia de tractament de residus de poda i jardineria i una línia d'incineració d'animals domèstics morts.
  
Un dipòsit controlat de residus. Atés que l'actual abocador annex a la planta d'Onda no disposa de capacitat suficient per als 20 anys de vigència del pla, haurà d'ampliar-se o construir-se una nova instal·lació.
  
Un centre de classificació de residus voluminosos integrat en la planta d'Onda o bé en les seues proximitats.
  
Construcció d'ecoparcs en cada un dels municipis del pla que no en disposen.
  
En tercer lloc, el pla proposa una sèrie de mesures compensatòries a favor d'aquells municipis al terme municipal dels quals s'ubiquen les instal·lacions d'eliminació i valorització dels residus (mesures econòmiques, de caràcter ambiental i mesures de promoció i educació ambiental).
  
Des dels ajuntaments i mitjançant ordenances municipals, s'adoptaran les mesures necessàries per a acomplir els objectius del pla, per a això es durà a terme una campanya de conscienciació social a nivell municipal mitjançant promoció i educació ambiental.
  
Estudi d'alternatives
  
El pla zonal assenyala la necessitat de millorar la gestió actual dels residus i per a això indica la necessitat de dotar de major nombre d'infraestructures de tractament o eliminació de residus. Per a seleccionar les diferents alternatives d'ubicació d'instal·lacions d'eliminació de residus s'han estudiat una sèrie de variables: afeccions territorials, variables ambientals, afeccions legals i accessibilitat des de la planta d'Onda.
  
Com a resultat de l'estudi s'han seleccionat tres possibles emplaçaments que hauran de ser estudiats detalladament i avaluats mitjançant estudi d'impacte ambiental.
  
Tramitació administrativa
  
Informació pública. Remissió de l'expedient
  
En data 8 d'octubre de 2004, la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge remet els exemplars de document d'informació, el document d'ordenació i l'estudi d'impacte ambiental del projecte de referència.
  
En data 18 d'octubre de 2004, l'Àrea de Residus dóna trasllat a l'informe emés pel Servei d'Ordenació Sostenible del Medi en relació amb els documents del pla zonal. En l'esmentat informe s'indica el següent:
  
- El pla zonal es troba fora de l'àmbit dels LIC i ZEPA proposats per a formar part de la xarxa Natura 2000, si bé algunes de les zones favorables per a la implantació d'instal·lacions d'eliminació i de valorització de residus es troben pròximes a algun d'aquests llocs, de tota manera, és considera poc probable la seua afecció negativa.
  
- El pla zonal no afecta el Parc Natural de la Serra d'Espadà, però sí l'àmbit territorial del Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals (PORN) de la Serra d'Espadà. En aquest sentit, el PORN permet l'establiment a la zona d'amortiment d'impactes (ZAI) d'abocadors de residus i instal·lacions annexes, sempre que es justifique que la seua ubicació és ineludible i es trobe a una distància inferior a 500 m d'una carretera; en qualsevol cas, ha de comptar amb l'avaluació d'impacte ambiental (epígraf 23 de l'article 66).
  
- En el pla zonal no apareix cap referència respecte dels camins ramaders existents a la zona. En aquest sentit, cal considerar les especificacions incloses en la Llei 3/1995, de Camins ramaders i la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana.
  
En data 4 de novembre de 2004, es rep el certificat del resultat de la informació pública de l'expedient on s'indica que el document d'informació, la Conselleria de Territori i Habitatge ha sotmés el document d'ordenació i l'estudi d'impacte ambiental al tràmit d'informació pública durant un mes, mitjançant anunci publicat en el DOGV de data 16 d'agost de 2004, com també en els periòdics El País i Las Provincias segons consta en el corresponent certificat del secretari general de la Conselleria de Territori i Habitatge. S'indica a més, que es van presentar al·legacions al pla però cap d'aquestes es refereix a qüestions de l'estudi d'impacte ambiental.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel pla zonal
  
Les noves ocupacions del territori originades per la instal·lació d'infraestructures de residus poden tenir efectes ambientals molt rellevants, ja que el desenvolupament d'instal·lacions i usos implica, molt sovint, l'eliminació dels recursos naturals que sustenten el territori directament afectat o que es troba relacionat.
  
Per a determinar la localització de zones favorables on ubicar les instal·lacions s'han tingut en compte els criteris tècnics de construcció, explotació i segellament d'abocadors i les variables territorials, ambientals i urbanístiques que condicionen l'elecció d'un emplaçament com a zona apta d'acord amb els criteris establerts en la Llei 10/2000, de residus i al Reial Decret 1.81/2001, per la qual es regula l'eliminació de residus mitjançant dipòsit controlat.
  
Es descriuen a continuació les variables tingudes en compte:
  
Descripció del medi (enquadrament geogràfic, climatologia, geologia, edafologia, hidrologia i hidrogeologia, vegetació i fauna).
  
Espais naturals protegits: xarxa Natura 2000, llocs d'interés comunitari (LIC), zones d'especial protecció per a les aus (ZEPA), parcs naturals i paratges naturals.
  
Zones humides (Catàleg de Zones Humides de la Conselleria de Territori i Habitatge).
  
Microreserves.
  
Medi socioeconòmic (sòl urbà i urbanitzable i vies de comunicació).
  
Riscos geològics.
  
Com a resultat de l'estudi de totes aquestes variables, s'han seleccionat una sèrie d'àrees o zones que encara que falten estudis de detall poden considerar-se favorables per a la ubicació de l'abocador controlat de residus urbans procedents de la planta de valorització d'Onda.
  
Les instal·lacions proposades per a l'eliminació de les fraccions no valoritzables es realitzarà de forma preferent sobre alguna de les zones seleccionades en el pla zonal, sense perjudici dels possibles condicionants urbanístics i mediambientals d'aplicació, com també la idoneïtat dels terrenys que haurà de confirmar l'estudi geològic, geotècnic i hidrogeològic que es realitze. Es podran acceptar ubicacions a zones no seleccionades, sempre que es complisquen els condicionants abans mencionats.
  
De les variables ambientals considerades, no s'ha tingut en compte la possible afecció a forests d'utilitat pública i la seua protecció davant de qualsevol activitat incompatible amb l'ús d'aquests d'acord amb la legislació forestal vigent.
  
S'han de tenir en compte a més de les variables mencionades, les següents: afecció a camins ramaders, patrimoni arqueològic, paleontològic i etnològic, captacions d'aigua, sòls urbanitzables protegits i coves, avencs o altres cavitats.
  
Identificació i valoració dels impactes
  
Efectuada la identificació i la valoració dels impactes derivats de la implantació del pla zonal de residus i de les infraestructures necessàries per a dur-ho a terme, es considera que el pla zonal constitueix en si mateix una millora en la gestió dels residus, la màxima valoració dels residus, reutilització dels recursos, creació de llocs de treball i una millora substancial en les condicions higièniques i sanitàries derivades de l'abocament controlat dels residus.
  
Recordar que d'acord amb allò que han indicat els documents aportats, cadascuna de les infraestructures de tractament i eliminació de residus que es construïsca d'acord amb el pla haurà de presentar un projecte i un estudi d'impacte ambiental que incloga a una escala de detall les característiques naturals de l'emplaçament i el seu entorn més immediat, com també la identificació i la valoració dels impactes que l'esmentada activitat puga generar sobre el medi ambient i propose totes les mesures protectores i correctores necessàries per a garantir el funcionament correcte de les instal·lacions i la mínima afecció al seu entorn.
  
Hauran d'avaluar-se si és el cas, els impactes derivats de les afeccions a camins ramaders, patrimoni arqueològic, paleontològic i etnològic, captacions d'aigua, sòls urbanitzables protegits i coves, avencs o altres cavitats.
  
Haurà d'avaluar-se també l'accessibilitat als emplaçaments i als impactes que puguen derivar-se de la construcció o l'adequació d'aquests ja que les esmentades infraestructures poden generar majors impactes que la mateixa instal·lació d'eliminació de residus.
  
Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental
  
Actualment, la gestió dels residus realitzada en les comarques de l'àmbit del pla presenta deficiències, per la qual cosa el mateix pla zonal és en si mateix una mesura correctora a l'actual gestió dels residus urbans, en adaptar la gestió d'aquests a les més modernes directrius i tecnologies, amb la minimització dels impactes i l'afavoriment del desenvolupament sostenible.
  
Pel que fa a les infraestructures, en l'estudi d'impacte del present pla es recullen una sèrie de directrius que han d'aplicar-se per a minimitzar o eliminar els impactes ambientals que puguen generar-se durant la construcció, el funcionament i l'abandó dels centres de valorització i instal·lacions d'eliminació.
  
Aquestes directrius que resulten adequades quedaran recollides en els estudis d'impacte ambiental que es presenten per a cada una de les instal·lacions de tractament o eliminació del pla zonal.
  
D'altra banda, en el document d'ordenació del pla es defineixen les bases tècniques per a l'elaboració dels projectes de gestió d'acord amb el Reial Decret 1.81/2001 relatiu a l'abocament de residus, annexos I i III, en el qual s'estableixen les mesures correctores que han d'aplicar-se per a minimitzar els impactes i garantir la correcta construcció, el funcionament i la clausura de les instal·lacions.
  
Pel que fa al pla de control i vigilància ambiental proposat en l'estudi, aquest defineix adequadament les directrius que han d'aplicar-se per a garantir el correcte desenvolupament del mateix pla zonal com també les directrius que s'han de seguir durant la construcció, el funcionament i l'abandó de les diferents instal·lacions de tractament i eliminació de residus.
  
No obstant això, indicar que el desenvolupament dels plans de control i vigilància ambiental dels diferents projectes que es tramiten hauran de complir amb l'annex III del Reial Decret 1.81/2001, pel qual es regula l'eliminació de residus mitjançant abocador.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'art. 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu reglament. L'activitat proposada es troba inclosa en l'annex I, apartat 8 g del Decret 162/1990 de 15 d'octubre pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.
  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que s'apliquen.
  
Segons l'Ordre de 9 de setembre de 2003 de la Conselleria de Territori i Habitatge, en la qual es desenvolupa el Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, en l'article 17 s'estableix que correspon a l'Àrea d'Avaluació Ambiental executar la coordinació de l'avaluació i l'estimació d'impactes de plans, programes i projectes.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que siguen d'aplicació, el projecte del Pla Zonal de Residus de les zones II, IV i V del Pla Integral de Residus de la Comunitat Valenciana, que afecta part dels municipis de les comarques de l'Alcalatén, la Plana Alta, la Plana Baixa i el Alto Mijares, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les mesures proposades en la documentació tramitada i en els condicionants establerts en el següent apartat.
  
Segon
  
Tots els projectes i estudis d'impacte ambiental que es tramiten per a cadascuna de les instal·lacions de tractament i eliminació de residus han de complir amb els requisits establerts en la Llei 10/2000, de Residus, i el Reial Decret 1.481/2001, pel qual es regula l'eliminació de residus mitjançant dipòsit a abocador.
  
Pel que fa al pla zonal, cal ajustar-se al que disposa la Llei 3/1993, Forestal de la Comunitat Valenciana, i el seu Reglament d'execució.
  
Quan les instal·lacions proposades ocupen sòl no urbanitzable protegit, s'ha de tenir en compte la normativa urbanística municipal pel que fa als usos permesos o prohibits en aquest tipus de sòl.
  
Els accessos a les instal·lacions de nova execució seran objecte d'avaluació d'impacte ambiental d'acord amb el punt 8 a) de l'annex I i al punt 3 b) de l'annex II del Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'Impacte ambiental.
  
En aquells casos en què existisca afecció a camins ramaders, s'ha de tramitar el corresponent expedient de modificació (o reposició de pas) davant la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València, i obtenir l'autorització corresponent d'acord amb la Llei 3/1995, de 23 de març, de Camins ramaders.
  
En cas d'emplaçar una instal·lació sobre el perímetre de protecció d'una captació d'aigües, ha d'obtenir-se la corresponent autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, d'acord amb el Reglament del domini públic hidràulic de la Llei19/1985, de 2 d'agost, d'Aigües.
  
D'acord amb l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de Patrimoni cultural valencià, l'estudi d'impacte ambiental ha d'incloure l'informe vinculant de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, per la qual cosa en el cas d'aparéixer valors culturals que s'han de protegir es prenguen les mesures correctores oportunes i així siguen previstes en el projecte.
  
Igualment, si es detecta la presència de coves, avencs o altres cavitats subterrànies, el fet s'ha de comunicar a la Conselleria de Territori i Habitatge, atés que aquest tipus de formacions es troben protegides per l'article 16 de la Llei 11/94, de 27 de desembre, d'Espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.
  
Tercer
  
Notificar a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 31.5 del Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 5 de novembre de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 246/04-AIA
  
Títol: Pla Zonal de Residus Sòlids Urbans de la zona XIII del Pla Integral de Residus de la Comunitat Valenciana
  
Promotor: Conselleria de Territori i Habitatge
  
Autoritat substantiva: Direcció General de Qualitat Ambiental. Conselleria de Territori i Habitatge
  
Objecte del pla: Determinació de les zones favorables a la ubicació d'infraestructures d'eliminació de residus urbans, com també el dimensionat de l'estructura de la xarxa d'instal·lacions i infraestructures, entre altres
  
Localització: Banyeres de Mariola, Beneixama, Biar, el Camp de Mirra, Cañada, Castalla, Elda, Monòver, Onil, Petrer, Pinoso, Salinas, Sax i Villena (província d'Alacant)
  
Descripció del projecte
  
Característiques més rellevants de l'actuació
  
Característiques generals. Justificació
  
En primer lloc, el pla zonal ha tingut com a objectiu diagnosticar la situació actual, en matèria de gestió de residus i infraestructures disponibles, de les poblacions esmentades en l'encapçalament de la present declaració.
  
S'ha posat de manifest la problemàtica que existeix actualment a la zona (on, per la pressa de la seua necessitat, ja està en funcionament una planta de reciclatge i compostatge prevista en el PIR de la Comunitat Valenciana):
  
Gestió, independent i separada, de residus per part de cada municipi.
  
Recollida selectiva desenvolupada insuficientment en l'actualitat, com també optimització de les fases en servei.
  
Necessitat de nous ecoparcs.
  
No-existència de tractament de residus voluminosos i RCD domiciliaris.
  
Utilització d'abocadors no autoritzats i abocaments incontrolats.
  
Criteris del pla per a la identificació de zones aptes per a la implantació d'infraestructures de valorització i eliminació
  
Una de les tasques fonamentals desenvolupades a l'empara del pla zonal ha sigut la selecció d'aquells espais amb majors aptituds per a albergar l'ús pretés. És important recordar ara alguns dels criteris territorials més destacables els quals s'han tingut en compte per a la determinació dels emplaçaments idonis, els quals s'enumeren a continuació:
  
Zones d'interés per a la conservació de la natura i espais naturals protegits: xarxa Natura 2000 (LIC i ZEPA).
  
Zones geològiques de baixa permeabilitat aptes per a la implantació d'infraestructures d'eliminació.
  
Protecció de sòls urbans-urbanitzables d'acord amb el PIR, és a dir, on no es permet la ubicació de nous abocadors amb caràcter general, a una distància inferior a 2000 metres de sòl classificat com a urbà, i en cap cas a menys de 500 metres d'aquest.
  
S'entén que és important referir-se als anteriors criteris ja que la conjunció d'aquests ha conduït, necessàriament, a la determinació de variables com l'aptitud i la vulnerabilitat del territori, la combinació de les quals ha portat, finalment, al coneixement de la capacitat d'acollida de tot el territori estudiat.
  
Amb tot, el pla ha especificat una sèrie de zones, de grandària i fisonomia distintes, com a aptes per als usos pretesos. No obstant això, en tots els casos seran necessaris estudis hidrogeològics que, en última instància, confirmen les dades cartogràfiques que han servit de base per a la determinació de les àrees favorables, de manera que els requeriments que existiran per als esmentats estudis hauran de presentar gran rigor.
  
Estructura i determinacions del pla
  
El pla zonal pretén dur a terme un sistema de gestió basat en:
  
Prevenció i reducció en la generació.
  
Valorització dels materials continguts en els residus, inclosa la reutilització.
  
Eliminació controlada dels rebutjos no valoritzables.
  
Així, es disposa el següent:
  
S'establix que no és necessària la construcció d'estacions de transferència, pels temps d'anada a la planta des de la gran majoria dels municipis implicats.
  
L'actual planta de reciclatge i compostatge, gestionada per VAERSA, ha de comptar amb les línies següents:
  
Línia de tractament exclusiva de matèria orgànica recollida selectivament.
  
Línia de selecció i classificació de la fracció restant i residu en massa fins que s'implante plenament la recollida selectiva de matèria orgànica.
  
Línia de condicionament i trituració de residus de poda i jardineria.
  
Línia d'incineració d'animals domèstics morts amb la instal·lació de forn incinerador.
  
No s'ha previst la construcció d'una instal·lació d'eliminació de les fraccions no valoritzables, atés que la planta gestionada per VAERSA ja en té una.
  
Construcció d'un centre de classificació i tractament de residus voluminosos.
  
D'altra banda, s'han determinat les necessitats d'ecoparcs en l'àmbit del pla zonal, al marge dels tres que ja existeixen, els quals són, no obstant, objecte de readaptació per part d'aquest. Així, s'ha disposat l'execució d'un del tipus A, quatre del tipus B, tres del tipus C, juntament amb dos del mateix tipus derivats de la readaptació comentada, i tres del tipus D a més d'un dels readaptats.
  
Tramitació administrativa
  
Informació pública. Remissió de l'expedient
  
Informació pública
  
En data 08 d'octubre de 2004 l'Àrea de Residus de la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental corresponents al Pla Zonal de Residus Sòlids Urbans de la zona XIII del Pla Integral de Residus de la Comunitat Valenciana.
  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del Pla Zonal de Residus Sòlids Urbans de la zona XIII del Pla Integral de Residus de la Comunitat Valenciana, ha sigut sotmés a informació pública mitjançant anunci publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, de data 16 d'agost de 2004, amb la presentació de sis al·legacions.
  
Al·legacions
  
Partit Socialista PV-PSOE: sense contingut ambiental a l'efecte de la present declaració.
  
VAERSA: sense contingut ambiental a l'efecte de la present declaració.
  
Ajuntament de Villena: sense contingut ambiental a l'efecte de la present declaració.
  
Esquerra Unida PV: sense contingut ambiental a l'efecte de la present declaració.
  
Ajuntament de Sax: sense contingut ambiental a l'efecte de la present declaració.
  
Limpiezas Urbanas Mediterráneo, SL (Elx): sense contingut ambiental a l'efecte de la present declaració.
  
Peticions d'informes sectorials i documentació complementària
  
En data 18 d'octubre de 2004 es va rebre escrit de l'Àrea de Residus de la Conselleria de Territori i Habitatge que adjuntava una còpia de l'informe emés pel Servei d'Ordenació Sostenible del Medi al respecte del Pla zonal de la zona XIII. Es passa a continuació a transcriure part de les conclusions de l'informe assenyalat en el paràgraf anterior:
  
El pla zonal de residus no afecta territorialment LIC i ZEPA. No és probable que es produïsca afecció negativa sobre els LIC i ZEPA ubicats a les proximitats de l'àmbit del pla, no obstant això, s'aconsella seguir les mesures per a evitar els danys previsibles sobre els recursos ambientals que figuren en el pla zonal.
  
El pla afecta territorialment el perímetre d'afecció o conca de la zona humida catalogada com Laguna i Saleros de Villena. Es considera que l'esmentat perímetre hauria d'excloure's d'aquelles zones considerades com favorables pel pla.
  
No apareix cap referència sobre els camins ramaders existents a la zona; són assignades zones favorables per a la implantació d'infraestructures de valorització i eliminació de residus, llocs amb presència d'aquests espais naturals protegits, (...).
  
Consideracions ambientals
  
Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important
  
Encara amb la generalitat que que caracteritza els plans zonals de residus, perquè l'etapa de planificació en què s'emmarquen pateix, òbviament, de falta de concreció, l'estudi s'ha referit a una sèrie de factors ambientals, com són l'atmosfera, la geologia, la hidrogeologia, la hidrologia superficial, la vegetació, la fauna, el paisatge i el medi socioeconòmic, els quals són susceptibles de veure's afectats pels usos que pretén el pla zonal.
  
Si bé l'estudi sí que ha tractat els aspectes assenyalats abans, en el present apartat només es farà insistència en els aspectes que, en principi, s'entenen com més destacats en el marc del pla zonal avaluat.
  
En línia amb l'anterior, és important referir-se a la geologia i la hidrogeologia de l'àrea implicada en l'anàlisi. Per això cal indicar que aquesta es localitza en el denominat Prebètic d'Alacant, on les formacions es distribueixen segons una orientació preferent de direcció SO-NE. Respecte de l'estratigrafia, predominen els materials cretacis i terciaris, si bé hi ha importants afloraments triàsics (on s'inclouen els propis del Keuper), i determinades extensions de quaternari d'escassa potència, no obstant. Així, les litografies majorment presents en l'àmbit d'estudi passen per ser materials carbonatats i margues amb algeps. Amb tot, les litografies favorables per a la ubicació de les infraestructures i instal·lacions presentades suposen un percentatge xicotet del total de la superfície de l'àmbit recollit. Les esmentades litografies són les que s'enumeren a continuació:
  
Margues
  
Argiles, margues i algeps
  
Argiles
  
Margues i arenoses
  
La idoneïtat dels materials ara assenyalats està estretament lligada a les seues propietats hidràuliques, segons les quals es tenen els coneguts materials aqüicludes o impermeables (ací poden estar les tres primeres litografies apuntades), aqüitards o semipermeables (inclouria l'última de les litografies apuntades), i aqüífers.
  
En línia amb l'anterior, cal indicar que han sigut 16 les unitats hidrogeològiques afectades per l'àmbit del pla zonal. D'aquestes unitats es pot destacar, com també en general, l'alt grau de sobreexplotació.
  
Respecte de la hidrografia superficial, l'estudi ha destacat en la zona, la presència del riu Vinalopó, el riu Verd i la llacuna de Salinas, com també els embassaments d'Elda i del Cid. No obstant això, ha d'assenyalar-se ara que no s'han descrit les zones humides recollides en el catàleg valencià, la qual cosa donarà lloc a posteriors consideracions.
  
També és necessari recordar que els emplaçaments finals que es trien, òbviament ubicats en algunes de les zones aptes identificades pel pla zonal, han d'observar el que disposa la Llei d'aigües 29/1985, modificada per la Llei 46/1999, i reglaments que la desenvolupen. Igualment, s'obvia dir que ha d'estudiar-se una altra important afecció territorial i legal, com és la corresponent al pla d'acció territorial, de caràcter sectorial, sobre prevenció del risc d'inundació de la Comunitat Valenciana (PATRICOVA).
  
En un altre orde de coses, l'estudi s'ha detingut en la caracterització de la vegetació present a l'àrea d'anàlisi; es realitza un inventari, més o menys general, de les comunitats o espècies vegetals de major presència en l'esmentat àmbit. No obstant això, l'esmentada caracterització no ha transcendit al nivell de planejament en el qual s'emmarca el pla zonal, és a dir, el coneixement que es té de la vegetació existent a través d'allò que ha aportat l'estudi, ja que no es tradueix a criteris territorials corresponents als del rang d'un pla zonal, ha convertit en irrellevant la caracterització de la vegetació que menciona. I és que, el coneixement de la flora de la zona subjecta a l'esmentat pla zonal, al nivell de concreció amb què s'ha exposat, o encara en major detall, es tornarà rellevant en el context dels projectes de gestió, els quals tenen per missió materialitzar i concretar el que s'ha disposat en aquell. Així, serà en aquest cas quan, d'entre els possibles emplaçaments recollits en el pla zonal, es trien aquells que, entre altres aspectes, menys dany suposen per a la flora que els poble (ja siga per la major riquesa relativa, per la presència de comunitats singulars, espècimens d'entitat, presència de flora endèmica, rara o amenaçada, etc.).
  
No obstant això, si bé l'estudi ha considerat, a l'escala d'anàlisi present, les implicacions del pla sobre la vegetació, mentre ha emprat com a criteri territorial la no-afecció a espais naturals protegits, molts dels quals alberguen valors florístics de gran importància, ha obviat determinats aspectes d'importància, com ara la localització de microreserves i zones humides. I és que, a banda d'allò que s'ha exposat del contingut escrit de l'estudi, l'anàlisi detinguda de la cartografia de zones favorables determinades pel pla zonal, diu que s'han disposat algunes de les esmentades zones, és a dir, d'entre les enteses com a aptes, sobre diverses microreserves, com ocorre amb les denominades Cabeçó de la Sal A i Cabeçó de la Sal B, i se suposa que es dóna també, amb l'Arenal de Petrer- Almorxó.
  
El que s'ha esmentat abans per al cas de la vegetació és ara igualment aplicable a la fauna.
  
Seguint amb els punts ja apuntat en anteriors paràgrafs, i respecte de possibles llocs subjectes a protecció, tots aquells que es localitzen, totalment o parcialment, en l'àmbit de les zones que són objecte del pla, s'enumeren a continuació, sense que s'entre ara a destacar aquells valors ambientals que els han fet mereixedors de l'esmentada protecció. Així, es tenen els següents espais naturals protegits:
  
Parc Natural de la Serra de Mariola.
  
LIC i ZEPA serres de Mariola i Carrascar de la Font Roja.
  
LIC els Aforins.
  
LIC Maigmó i serres de la Foia de Castalla.
  
LIC i Zona Humida la Llacuna de Salinas.
  
LIC Serra de Salinas.
  
LIC Saleo i Cabecicos Villena. Inclou la zona humida Laguna i Saleros i Villena.
  
Figura 9 de l'EIA. S'ha localitzat la zona humida omesa (embassament d'Elda), assenyalada mitjançant una circumferència blava amb trama també blava.
  
Paratge Natural Municipal l'Arenal de l'Almorxó (Petrer).
  
7 microreserves: l'Arenal de Petrer-Almorxó, el barranc del Toll, el Cabecico de Villena, la cova del Lagrimal, el cabeçó la Sal A, el cabeçó de la Sal B, i el Recondo de Biar.
  
Encara que ja s'ha avançat parcialment abans, és ara moment d'incidir en algunes omissions importants que s'han donat en el pla zonal presentat. D'un costat tenim la ja comentada abans, i que es refereix a les microreserves, entorn a les quals, si bé s'han apuntat totes les microreserves existents en l'àmbit del pla, no s'han tingut en compte a l'hora de determinar els millors emplaçaments per als usos que l'esmentat pla pretén.
  
D'altra banda, la zona humida núm. 47, l'embassament d'Elda, encara que sí s'ha esmentat dins de l'apartat de l'estudi corresponent a la hidrografia, no s'ha recollit en l'apartat d'àrees d'interés per a la conservació, com demostra la figura que d'aquest s'ha extret i s'adjunta, ni en els plànols d'identificació de zones favorables, la qual cosa s'entén més important si és possible. I és que la seua correcta localització és imprescindible perquè, posteriorment, puguen determinar-se els efectes directes o indirectes que podran derivar-se de les zones favorables més pròximes.
  
A més, l'anterior ha ocorregut igualment amb les forests d'utilitat pública ja que, si bé sí s'han assenyalat en l'estudi, no s'han considerat en la determinació d'emplaçaments favorables que es comenta.
  
Finalment, respecte del medi socioeconòmic, sense entrar en major detall, s'assenyala que l'estudi ha delimitat la naturalesa urbanística de tots els terrenys que conformen l'àmbit del pla, i ha descrit elements de caràcter patrimonial com camins ramaders, jaciments arqueològics, etc.
  
Identificació i valoració dels impactes
  
Primerament, ha d'indicar-se que els mateixos objectius del pla són, en si mateixos, allò que habitualment es considera com a impactes ambientals positius. Açò ho ha assenyalat, s'entén que de forma encertada, l'estudi, quan ha observat, per exemple, que la reutilització i el reciclatge de residus implica una menor utilització de recursos i menor consum energètic, la qual cosa porta, finalment, a una reducció de les emissions i, per tant, a una millor qualitat del factor aire. És a dir, la reducció en la producció de residus, reducció de residus destinats a abocador, etc., són, en aquest cas, fins perseguits per l'actuació promoguda, o actuacions que es promouran a l'empara del pla, i no efectes positius derivats, quasi de forma fortuïta, d'aquestes actuacions. Això converteix el pla en una ferramenta altament positiva, des del punt de vista ambiental.
  
Així, les accions determinades per l'estudi per al pla zonal han sigut les enumerades a continuació:
  
Prevenció, Producció
  
Reducció en la producció de residus
  
Reducció de residus a abocador
  
Recollida selectiva
  
Campanya de comunicació
  
Instal·lació de contenidors
  
Construcció d'ecoparcs
  
Valorització i eliminació
  
Planta de reciclatge i compostatge
  
Planta de classificació i tractament de voluminosos
  
L'estudi ha considerat positius tots els impactes derivats de les esmentades accions sobre els factors ambientals amb què, habitualment, es modela el medi ambient. No obstant això i tot el que s'ha comentat abans entorn del desitjable de disposar d'una ferramenta, des del punt de vista ambiental, com és un pla zonal, ha de dir-se que, en una fase com la present, no poden obviar-se impactes negatius que, de fet i per existir, condicionen una sèrie de criteris territorials que ha sigut necessari emprar, i sobre els quals s'incidirà més avant.
  
D'altra banda, l'estudi ha identificat una sèrie d'impactes ambientals, tant en fase de construcció com d'explotació, que podran derivar-se de les instal·lacions incorporades pel pla. Així, per exemple i per a la primera de les fases assenyalades, s'han descrit impactes com ara l'alteració de la qualitat de l'aire i els nivells de soroll, l'alteració del relleu i el sòl (impacte aquest valorat com a moderat), l'alteració/destrucció de la flora, de la fauna i hàbitats, entre altres.
  
Així també, per a la fase d'explotació s'han assenyalat, com a únics impactes, el soroll generat per la circulació de vehicles (s'entén que generat en les vies d'accés a les instal·lacions) i el derivat de la deposició dels residus. No obstant això, pel grau de detall de l'estudi, no és possible ometre les alteracions que podran implicar-se sobre la qualitat de l'aire, a raó de la generació d'olors, o el paisatge, entre altres, totes les que no s'han considerat.
  
No obstant això, s'entén que la identificació d'impactes realitzada no és característica de la fase de planejament actual, és a dir, no és característica dels plans zonals, sinó que correspon a fases més avançades, fases que es desenvolupen a escala local, com ara l'atribuïble als projectes de gestió. És a dir, serà en el moment en què es desenvolupen els esmentats projectes quan els seus estudis d'impacte ambiental hauran de detenir-se en els impactes que generen les instal·lacions o infraestructures que promoguen, impactes que s'assemblaran molt als descrits en els anteriors paràgrafs.
  
De tota manera, en el cas actual, entenem, haurien d'estudiar-se els impactes derivats de l'ús que es pretén donar als sòls de les àrees implicades, és a dir, aquells que es desprenen de l'alteració de les qualitats d'un terreny en assignar-li un ús determinat, segons la seua capacitat per a acollir l'esmentat ús, i no analitzar els derivats de les plantes de tractament, ecoparcs, etc., ni quan siga de forma genèrica. D'aquesta manera, s'assumeix que els impactes més rellevants que podrien generar-se, en el cas present, passarien per ser aquells que pogueren afectar els següents factors ambientals:
  
- hidrologia i hidrogeologia del medi
  
- paisatge
  
- sòl
  
- afecció a comunitats vegetals i espais naturals protegits
  
- nuclis residencials
  
Tots els anteriors són impactes que, no obstant i a malgrat el que s'ha dit abans, sí que ha tingut en compte el pla en forma de criteris territorials.
  
Amb tot, el pla ha definit, com s'ha comentat en anteriors apartats de la present declaració, les àrees que millor s'ajusten als referits criteris territorials per a la ubicació de les instal·lacions i infraestructures que hauran d'executar-se en el seu àmbit d'aplicació, però ha omés els que hauran de decidir els corredors de les vies de comunicació que facilitaran l'accés a aquelles, coneguda la importància de l'accessibilitat en un context com el present.
  
S'entén, doncs, que haurà de ser en etapes posteriors a la present, quan s'hauran de definir tots els corredors possibles d'accés als emplaçaments que es discutisquen en els corresponents estudis d'alternatives, de manera que, quan es procedisca a estimar la major o menor idoneïtat d'unes opcions de localització enfront d'altres, hauran de prendre's com a condicionants de gran pes la major o menor afecció ambiental de cadascun dels corredors implicats. És a dir, una alternativa de localització serà més o menys desitjable segons el major o menor impacte ambiental que generen els corredors viaris que la facen accessible.
  
Cal ressenyar que cadascuna de les infraestructures de tractament i eliminació de residus que es construïsca d'acord amb el pla zonal haurà de presentar un projecte i un estudi d'impacte ambiental que haurà de mostrar, a escala de detall, les característiques naturals de l'emplaçament i el seu entorn més immediat, com també la identificació i valoració dels impactes que l'esmentada activitat puga generar sobre el medi ambient, es proposaran totes les mesures protectores i correctores necessàries per a garantir el funcionament correcte de les instal·lacions i la mínima afecció al seu entorn.
  
Consideracions sobre la proposta de mesures correctores, preventives i compensatòries
  
L'estudi s'ha referit, a excepció d'unes poques, a mesures que condueixen a pal·liar danys derivats tant de la fase de construcció com d'explotació de les instal·lacions i infraestructures previstes pel pla.
  
L'anterior no es considera encertat perquè, com s'ha exposat anteriorment, els efectes que s'han d'estudiar, en el marc present, són aquells que es deriven, als factors ambientals, del nou ús donat al territori, mentre aquest siga més o menys capaç d'acollir l'esmentat ús, ja que les alteracions vingudes de les instal·lacions i infraestructures s'han d'identificar i valorar durant la fase de realització dels projectes de gestió.
  
Amb tot, les mesures disposades per a minimitzar els impactes generats sobre el medi que, s'entenen, sí que responen a la fase de planejament en què s'emmarquen els plans zonals, són les que es descriuen, de forma sintetitzada, a continuació:
  
Es preferiran aquelles zones considerades com a favorables pel pla que es troben més degradades, com també aquelles que impliquen menor variació en la seua configuració.
  
Si bé, com s'ha exposat en l'anterior apartat, no s'ha tingut en consideració l'obertura de nous vials per a l'accés a les zones estimades com a aptes, sí s'ha implementat una mesura preventiva la qual es podrà tenir en compte en la realització dels projectes de gestió. L'esmentada mesura es refereix a la conveniència que els accessos s'ajusten, en la mesura que siga possible, als traçats previs que pogueren existir.
  
Ha d'assenyalar-se que, com pareix propi d'aquesta fase de planejament, se troben a faltar mesures de compensació davant de la inevitable afecció a determinats valors ambientals d'entre els ressenyats en l'apartat anterior. Així, la pèrdua de sòl agrícola o l'afecció a la vegetació hauria de ser objecte d'aquestes.
  
D'altra banda, respecte de l'afecció que podrà generar-se sobre el paisatge, s'entén que podria haver-se emprat la major o menor conca visual dels emplaçaments possibles com un altre criteri territorial que s'ha de considerar. No obstant això, la dificultat de l'ara expressat potser podria aconsellar que això es realitzara durant els processos de selecció d'alternatives propis dels projectes de gestió, en els quals l'escala de treball afavoriria la generació de models digitals d'elevació que permeteren conéixer, amb la major exactitud possible, la magnitud de l'impacte visual en les diferents opcions que es remenaren.
  
Cal mencionar, com ja s'ha comentat en altres apartats de la present declaració, que per a alguns valors ambientals, com són, per exemple, la hidrologia superficial i la hidrogeologia, no s'han disposat mesures pal·liatives atés que aquests s'han emprat en qualitat de criteris territorials per a la millor selecció dels emplaçaments, la qual cosa constitueix, en si mateixa, una important mesura preventiva.
  
Finalment, assenyalem que el pla zonal, en si mateix, constitueix una molt important mesura preventiva, com, d'altra banda, és fàcilment comprensible.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte es troba sotmés a declaració d'impacte ambiental en trobar-se inclòs dins dels supòsits previstos en l'annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte ambiental.
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que siguen d'aplicació.
  
L'art. 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent,
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que siguen d'aplicació, el Projecte del Pla Zonal de Residus Sòlids Urbans de la zona XIII del Pla Integral de Residus de la Comunitat Valenciana, promogut per la Conselleria de Territori i Habitatge, l'àmbit d'aplicació del qual s'estén a Banyeres de Mariola, Beneixama, Biar, el Camp de Mirra, Cañada, Castalla, Elda, Monòver, Onil, Petrer, Pinoso, Salinas, Sax i Villena (província d'Alacant), sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les mesures proposades en la documentació tramitada com també als condicionants assenyalats en el punt segon.
  
Segon
  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'estableixen les següents:
  
- El pla hauria d'haver disposat de mesures compensatòries en aquelles afeccions territorials més flagrants. Així, es disposa que els projectes de gestió han de recollir les esmentades mesures, en els seus respectius estudis d'impacte i pressupostos, si més no per als casos d'afecció a sòls agrícoles i forestals, s'han d'aplicar aquelles a superfícies iguals o majors a les danyades a raó de les actuacions.
  
- Els estudis d'alternatives i impacte ambiental que acompanyen els projectes de gestió han de prendre en consideració allò que ha assenyalat l'apartat de consideracions ambientals de la present declaració, on, es recorda, s'indicava que una alternativa de localització (d'instal·lacions o infraestructures de tractament de residus) deu ser més o menys desitjable segons el major o menor impacte ambiental que generen els corredors viaris que la fan accessible.
  
- D'acord amb l'informe emés pel Servei d'Ordenació Sostenible del Medi, al qual s'ha fet referència anteriorment, cap de les àrees admeses com a aptes per a la implantació d'instal·lacions o infraestructures pel pla no pot afectar el perímetre de protecció de la zona humida catalogada Laguna i Saleros de Villena.
  
A més, s'afig que tant la zona humida esmentada com la denominada embassament d'Elda, omesa per l'estudi, han de ser objecte d'una anàlisi molt detinguda sobre els efectes indirectes que poden derivar-se de les suposades activitats que s'han de realitzar sobre zones aptes pròximes, si fóra el cas. D'aquesta manera, els estudis d'impacte ambiental que se susciten han d'incloure un apartat especialment dedicat a delimitar els esmentats efectes (ha de procedir-se a l'estudi, així mateix, del possible dany procedent d'eventuals accidents). En tot cas, sempre seran preferibles els emplaçaments que es troben més allunyats de les dues zones protegides mencionades.
  
- En aquells casos en els quals existisca afecció a camins ramaders, ha de procedir-se a la tramitació del corresponent expedient de modificació (o reposició de pas), si és el cas, davant de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València, per tal d'obtenir l'autorització corresponent d'acord amb la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders.
  
Així mateix, vista la presència de terrenys amb la consideració de forests d'utilitat pública que es dóna en l'àmbit del pla, i atés que, com s'ha explicat al llarg de la declaració, s'han localitzat zones aptes sobre forests així catalogades, les esmentades zones no seran preferibles enfront d'altres identificades pel pla. No obstant això, si, d'acord amb l'argumentació desenvolupada en els estudis d'impacte dels projectes de gestió, s'estimara adequada, finalment, la localització d'instal·lacions o infraestructures del pla sobre forests d'utilitat pública, ha de sol·licitar-se a l'abans referida Direcció Territorial la descatalogació dels terrenys afectes així considerats.
  
- En cap cas s'admeten com a zones favorables a l'emplaçament infraestructures o instal·lacions corresponents a les microreserves Cabeçó de la Sal A i Cabeçó de la Sal B?, localitzades al sud del nucli urbà de Pinoso, ni en un perímetre de seguretat de 500 metres al voltant d'aquestes. Ha de corregir-se el pla zonal en aquest sentit.
  
Atés que pareix que poden existir altres microreserves en les mateixes circumstàncies que les ara descrites, com, per exemple, així es considera per a la denominada l'Arenal de Petrer-Almorxó, el pla zonal ha d'incorporar a la seua cartografia, és a dir, a la cartografia que recull les zones aptes, la localització de totes les microreserves presents en l'àmbit del pla, a fi d'anul·lar la seua presumpta aptitud als usos pretesos per l'esmentat pla, la qual cosa s'ha de fer en l'àrea que aquelles comprenguen, com també en un perímetre de 500 metres.
  
Es recorda que, prèviament a l'aprovació definitiva dels projectes de gestió que es realitzen, es requereix que s'informe favorablement sobre aquests per part de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, en informe preceptiu emés per l'esmentat organisme, en compliment de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni cultural valencià
  
Igualment, si es detecta la presència de coves, avencs o altres cavitats subterrànies, el fet s'ha de posar en coneixement de la Conselleria de Territori i Habitatge, atés que aquest tipus de formacions es troben protegides per l'article 16 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, d'Espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.
  
Tercer
  
Notificar a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 31.5 del Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte ambiental.