Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9691, del 26-09-2023 (2023/9731)

RESOLUCIÓ d'11 de setembre de 2023, de la Direcció General d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe ambiental i territorial estratègic del Pla especial per a ampliar les instal·lacions de tractament i eliminació de residus no perillosos al terme municipal de Caudete de las Fuentes. Expedient 59/2441-ZIS.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9691

Data del DOGV
:   26-09-2023

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2023/9731


Data del document
:   11-09-2023

Organisme emissor


Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ d'11 de setembre de 2023, de la Direcció General d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe ambiental i territorial estratègic del Pla especial per a ampliar les instal·lacions de tractament i eliminació de residus no perillosos al terme municipal de Caudete de las Fuentes. Expedient 59/4940-OBA. [2023/9731]  
  
  
De conformitat amb l'article 53.7 del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, que estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de l'informe ambiental i territorial estratègic, resolc:  
  
Únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana l'informe ambiental i territorial estratègic corresponent a l'expedient 59/7318-POX Caudete de las Fuentes (València).  
  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Objecte: Pla especial per a l'ampliació de les instal·lacions de tractament i eliminació de residus no perillosos  
Tràmit: avaluació ambiental estratègica de la modificació del pla.  
  
Promotor: Ajuntament de Caudete de las Fuentes.  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme.  
Localització: Caudete de las Fuentes (València).  
Núm. d'expedient: 059/3531-YIN.  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió realitzada el 28 de gener de 2021, va adoptar el següent  
  
Acord  
Vista la proposta de l'informe ambiental i territorial estratègic del pla especial per a l'ampliació de les instal·lacions de tractament i eliminació de residus no perillosos de Caudete de las Fuentes, en els termes següents:  
A. Fonaments pels quals se sotmet la modificació a avaluació ambiental estratègica.  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE, del Parlament Europeu i del Consell, de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta directiva s'incorpora al dret intern espanyol mitjançant la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret autonòmic mitjançant la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP), en la qual s'estableix (article 46) que són objecte d'avaluació ambiental i territorial estratègica ordinària els plans i els programes, així com les seues modificacions, que s'adopten o s'aproven per una administració pública i l'elaboració i l'aprovació dels quals exigisca una disposició legal o reglamentària o un acord del Consell.  
El Reial decret legislatiu 7/2015, de 30 d'octubre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de sòl i rehabilitació urbana, estableix en l'article 22 que els instruments d'ordenació territorial i urbanística estan sotmesos a avaluació ambiental de conformitat amb el que preveu la legislació d'avaluació ambiental.  
En la LOTUP s'estableix (article 46), que són objecte d'aquesta avaluació ambiental i territorial estratègica ordinària els plans i els programes, així com les seues modificacions, que adopte i aprove una administració pública i l'elaboració i l'aprovació dels quals exigisca una disposició legal o reglamentària o un acord del Consell, complint els supòsits de l'apartat 1 d'aquest article.  
D'acord amb el que estipula l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental determinarà si un pla o programa ha de ser objecte d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada o ordinària, en els supòsits que s'hi preveuen i tenint en compte els criteris establits en l'annex VIII de la Llei, tot això amb la consulta prèvia a les administracions públiques afectades i d'acord amb les fases de la tramitació exposades en l'article 49.  
B. Document inicial estratègic  
B.1. Documentació aportada  
En data 29 de maig de 2019, va tindre entrada en el Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica el Pla especial per a l'ampliació de les instal·lacions de tractament i eliminació de residus no perillosos en la planta de tractament de residus urbans de Caudete de las Fuentes, a l'efecte que es produïsca un pronunciament per part de l'òrgan ambiental:  
  
La documentació remesa en suport informàtic consisteix en:  
- Esborrany del pla especial.  
- Document inicial estratègic.  
- Annexos:  
1. Estudi d'alternatives  
2. Estudi geològic i hidrogeològic  
3. Memòria i plànols de project  
4. Estudi d'integració paisatgística  
5. Estudi de drenatge  
6. Memòria d'impacte patrimonial  
El 3 de juliol de 2019 es comunica l'obertura de l'expedient a l'Ajuntament de Caudete de las Fuentes (expedient 059/9606-FVX).  
B.2. Informació territorial  
El municipi de Caudete de las Fuentes, situat a la comarca de la Plana d'Utiel a la província de València, té una població de 700 habitants (segons l'IVE l'1.01.2019). La superfície del terme municipal és de 34,60 km². Se situa a una altitud de 776 msnm i a una distància de 87,7 km de València.  
Limita amb els termes municipals de Fuenterrobles a l'oest; Utiel, al nord; Requena, a l'est, i Venta del Moro, al sud.  
El relleu del territori és bastant pla, encara que té elevacions que sobrepassen els 900 metres al nord-oest (serra de Bicuerca) i els 850 metres al sud-est (serra de la Ceja), i també es destaca el vèrtex geodèsic d'Atalaya de Caudete (857 m), usualment denominada com La Atalaya. El riu Mare, afluent del Magre, travessa el terme d'oest a est, encara que amb un cabal molt reduït al llarg de l'any.  
Quasi tots els cultius són de secà, i el principal és la vinya. Altres cultius són cereals, oliveres i creïlles. La ramaderia compta amb caps de bestiar de llana i porcí.  
L'accés a la localitat es realitza a través de l'antiga carretera N-III, des de l'A-3 Madrid-València, que travessa el terme municipal.  
  
B.3. Planejament vigent i antecedents  
El planejament urbanístic de Caudete de las Fuentes, en vigor, es defineix a través del Pla general d'ordenació urbana, aprovat provisionalment per l'Ajuntament en acord plenari de 18 d'octubre de 2000 i que va ser aprovat definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme de València mitjançant l'acord del 31 de maig de 2001 i publicat en el DOGV en data 25 d'octubre de 2001.  
El Pla general d'ordenació urbana de Caudete de las Fuentes va ser avaluat ambientalment, mitjançant la declaració d'impacte ambiental positiva amb condicions de data 23 de maig de 2001 (expedient 530/1785-GVO).  
El Consorci València Interior, a través del seu concessionari UTE Ecored, projecta ampliar la instal·lació d'eliminació de residus no perillosos ja existent al municipi, mitjançant la construcció d'un nou vas d'abocament i les seues instal·lacions complementàries, en uns terrenys contigus a la instal·lació existent, que se situen en la denominada zona d'influència que defineix el Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana (PIRCV), dins dels 500 m des del límit de les instal·lacions actuals existents adjudicades.  
D'acord amb la documentació presentada, la instal·lació actual està situada en terrenys que la normativa urbanística municipal qualificava de sòl no urbanitzable d'interés paisatgístic, en què no estan permesos aquests usos. No obstant això, la compatibilitat de l'activitat amb el planejament urbanístic està conferida perquè s'ubica dins d'una zona apta segons el Pla zonal de residus, les determinacions del qual vinculen els diferents instruments municipals d'ordenació urbanística. D'aquesta manera, l'Ajuntament de Caudete de las Fuentes va emetre el desembre de 2007 un informe de compatibilitat urbanística favorable.  
  
Amb tot això, atés que l'Ajuntament no va considerar la necessitat de tramitar cap pla especial per a ampliar-lo posteriorment, l'entitat concessionària UTE Ecored va iniciar la tramitació de l'ampliació de l'àrea d'abocament en què sol·licita la determinació de l'abast de l'estudi d'impacte ambiental a través de l'òrgan competent en matèria d'autorització ambiental integrada, com a òrgan substantiu.  
Aquest expedient es va obrir en el Servei d'Impacte Ambiental (57/2023-QXS) per a determinar l'abast i va concloure amb l'informe de 20 de desembre de 2018, pel qual es va concloure que no podia determinar-se l'abast de l'estudi d'impacte ambiental del projecte perquè l'avaluació ambiental d'aquest requeria l'avaluació ambiental de l'instrument urbanístic corresponent (en aquest cas, un pla especial) que permetera la compatibilitat de l'ús en els sòls objecte de l'ampliació (en aquest cas, tant SNU comú com protegit). En aquest informe s'oferia una doble alternativa de procediment:  
1. L'Ajuntament de Caudete de las Fuentes promourà el pla especial i sol·licitarà l'avaluació ambiental i territorial estratègica per a aquest. Una vegada aprovat i amb l'ús permés, el promotor podrà sol·licitar l'avaluació ambiental del projecte, o  
2. El promotor del projecte pot instal·lar a l'òrgan sectorial competent per a iniciar la tramitació conjunta del pla especial i el projecte.  
Amb tot això, es tria com a adequada l'alternativa primera i l'Ajuntament de Caudete de las Fuentes inicia aquest procediment per a l'avaluació ambiental estratègica del pla especial.  
B.4. Objectius de la proposta  
Justificació i problemàtica a resoldre  
En el document inicial estratègic es justifica la capacitat de l'abocador que es planteja amb l'ampliació en què, després d'exposar l'estat actual amb la gestió de diversos consorcis de residus i tenint en compte el criteri de proximitat, s'estima que, atés que molts d'aquests consorcis per a l'execució dels corresponents plans zonals tramiten els projectes de gestió o les instal·lacions d'eliminació corresponents, hi ha una necessitat en l'àmbit de la Comunitat Valenciana de disposar d'instal·lacions per a donar cabuda a eliminar els rebutjos produïts com a solució transitòria en les seues instal·lacions de valorització.  
  
S'hi descriuen les necessitats d'acord amb la situació de diferents àrees de gestió, estimades en 720.000 m³/any (648.000 Tn/any), de les quals s'estima que tindran entrada unes 526.500 Tn en 2022 i a partir d'ací amb un ritme decreixent. S'estimen unes necessitats de 4.353.000 Tn, la qual cosa representa una capacitat bruta aproximada de 4.800.000 m³.  
L'abocador actual ocupa 206.651 m² i un volum brut d'1.997.450 m³ segons l'autorització ambiental integrada, amb un volum net d'1.483.087 m³, i se li estima una vida útil de 20 anys.  
En l'abocador s'eliminen els rebutjos que genera la planta de tractament, que poden ser a granel o conformats en fardells, que s'apilen en tongades de 3,25 m i es cobreixen amb 25 cm de terres.  
Es divideix en tres cel·les diferenciades de construcció successiva en un sistema d'explotació per fases. Quan s'aconsegueix la cota final de l'abocament, s'efectua un segellament parcial mitjançant la col·locació d'una capa d'argila sobre la capa de cobertura.  
L'autorització actual compta amb dues basses d'«aigües grises», una bassa de lixiviats, una zona per a la cremada del biogàs (torxa) i un apilament de terres per a la fase del segellament.  
De les instal·lacions d'eliminació es troba a punt de reblir la cel·la 1; en explotació, la cel·la 2, i pendent d'execució, la cel·la 3. Es troba executada una de les basses de pluvials i la bassa de lixiviats. Es troba pendent la bassa de pluvials corresponent a la cel·la 3 i la torxa.  
  
L'estimació respecte a la cel·la 1 és que es podria reblir en un termini inferior a 2 anys i la cel·la 3 quedaria reblida en 2 anys més. Per tant, s'estima necessari preveure la instal·lació d'eliminació per a 10 anys més, amb les previsions d'entrades de residus esmentades.  
En principi, a pesar que la classificació urbanística és la de sòl no urbanitzable, la instal·lació que hi ha se situa en sòl no urbanitzable d'interés paisatgístic d'acord amb el PGOE vigent (article 4.24) on, malgrat no estar permesa l'activitat inicialment, es va atorgar la compatibilitat de l'activitat amb el planejament urbanístic per la ubicació com a zona apta dins del Pla zonal de residus, les determinacions del qual vinculen els diferents instruments municipals d'ordenació urbanística.  
En el cas dels terrenys que proposa l'ampliació, encara que les característiques del subsol són adequades des del punt de vista de la proposta presentada, no estan situats íntegrament en zona apta segons el Pla zonal de residus, ja que una part se situa com a sòl protegit, ja siga per interés paisatgístic o per llits o barrancs, d'acord amb la zonificació establida pel pla general. Respecte al sòl protegit corresponent a la via pecuària que voreja els terrenys pel costat nord, queda fora de l'actuació i, per tant, no es veu afectat.  
La resta de sòl corresponent a l'ampliació no està subjecta a cap protecció i figura com a sòl no urbanitzable comú, que d'acord amb l'article 4.7.1 de les NU vigents i segons la proposta presentada, permet les obres i instal·lacions requerides per les infraestructures i serveis públics estatals, autonòmics o locals, que requerisquen col·locar-se en aquests terrenys.  
Objectius de la proposta  
D'acord amb la proposta presentada, l'objecte del pla especial és la creació d'una reserva de sòl dotacional i l'ordenació d'aquest, a fi de satisfer els fins públics que es pretenen amb l'ampliació de la instal·lació d'eliminació de residus de Caudete de las Fuentes, en concret:  
  
1. Actualitzar el planejament urbanístic a la realitat que va suposar la implantació, quan va ser el moment, de les instal·lacions previstes en el Pla zonal de residus, considerant els terrenys ocupats per aquestes com a dotacions en sòl no urbanitzable.  
2. Crear les reserves de sòl dotacional públic destinat a l'execució de l'ampliació de les infraestructures esmentades, i modificar la delimitació de sòl no urbanitzable d'interés paisatgístic i del sòl no urbanitzable de protecció per llits i barrancs en l'àmbit de la infraestructura, per a adequar-la a la realitat existent actualment. Això inclou també el vial d'accés a aquesta dotació pública.  
3. Regular les condicions d'ús i aprofitament dels terrenys corresponents, fixant els paràmetres urbanístics de control corresponents.  
  
4. Limitar les instal·lacions i desenvolupaments urbanístics que puguen resultar pertorbadors per a l'ús de les infraestructures esmentades, establint les determinacions necessàries en cada zona.  
5. Establir les mesures de reintegració paisatgística i el manteniment a aplicar en totes les fases d'implantació de l'activitat.  
L'ampliació que es proposa en una superfície de 422.631 m² està determinada per la necessitat de l'augment de la capacitat d'eliminació de residus, és a dir, del volum dels abocadors i instal·lacions de valorització associades que poden requerir-se (per exemple, per a l'aprofitament de podes, per a evaporació-concentració de lixiviats o tractament de lixiviats propis i externs). Això comporta la implantació de noves basses d'emmagatzematge tant d'aigües pluvials com de lixiviats, i noves zones d'apilaments de terres. També seran necessaris alguns nous edificis per a situar equips i instal·lacions, imprescindibles per al funcionament correcte de tots els sistemes. També està prevista l'execució de camins i altres obres d'urbanització que permeten donar servei a tot el complex.  
El nou abocador ocupa una extensió neta de 254.000 m² per a una vida útil estimada de 10 anys, segons l'escenari base. Les bones pràctiques requereixen que s'òmpliga de manera seqüencial i organitzada per a minimitzar els impactes ambientals, així com optimitzar els costos de la gestió d'aquest. S'ocuparà a mesura que les necessitats d'espai sorgisquen, però es disposarà d'un projecte complet autoritzat per a atendre les possibles demandes.  
El desenvolupament de les fases i el programa d'ompliment associat se sintetitzen en 5 fases, que s'expliquen en el pla especial proposat de les quals serà objecte de desenvolupament el projecte corresponent que passarà per avaluació d'impacte ambiental en fases posteriors.  
El tancament per fases de manera seqüencial permetrà avançar la restauració de l'emplaçament. En última instància, quan l'última zona de l'abocador estiga preparada per a tancar-la, només serà necessari instal·lar la coberta final sobre una superfície d'extensió relativament reduïda. Tenint en compte les capacitats parcials indicades, la instal·lació reunirà una capacitat bruta de 4.629.000 m³, i s'estima una duració total de 10 anys. A més, segons els terminis indicats per a la instal·lació existent, i per a l'ampliada, el pla es trobarà plenament desenvolupat en 14 anys.  
Després d'això seguirà un període de postclausura dels abocadors, a executar en el termini de 30 anys després de la clausura de la cel·la A5.  
L'àmbit resumit en els diferents àmbits és el següent:  
  
Superfície de sòl delimitada  
Instal·lació existent 400.095 m²  
Proposta d'ampliació 422.631 m²  
Total 822.726 m²  
  
  
I l'ocupació de les instal·lacions que consumeixen edificabilitat i les que no és la següent:  
  
Edificacions que consumeixen edificabilitat Existent Ampliació Total  
1 Control d'accés i pesatge 115 m² 115 m²  
2 Oficines 320 m² 320 m²  
3 Nau de triatge 3.900 m² 3.900 m²  
4 Nau de compostatge 3.140 m² 3.140 m²  
5 Nau de maduració 4.500 m² 4.500 m²  
6 Nau d'afinament 1.350 m² 1.350 m²  
7 Nau d'apilament de compost 4.040 m² 4.040 m²  
8 Lixiviats 160 m² 160 m²  
9 Nau de taller 775 m² 775 m²  
10 Instal·lacions i equips 559 m² 2.905 m² 3.464 m²  
11 Bàscula de pesatge 80 m² m² 80 m²  
Suma 18.939 m² 2.905 m² 21.844 m²  
  
  
Abocadors Existent Ampliació Apilaments de terres Existent Ampliació  
V1 + V2 65.898 m² C1 5.797 m²   
V3 47.747 m² C2 10.447 m²   
F1 60.392 m² C3 9.488 m²   
F2 51.903 m² C4 10.128 m²   
F3 51.033 m² C5 13.800 m²  
F4 49.213 m² C6 20.475 m²  
F5 56.322 m²   
Suma 113.645 m² 268.863 m² Suma 35.820 m² 34.275 m²  
Basses de lixiviats Basses de pluvials   
B1 3.020 m² A1 5.783 m²   
B2 690 m² A2 3.121 m²   
B3 5.109 m² A3 8.824 m²  
 A4 7.805 m²  
Suma 3.020 m² 5.799 m² Suma 8.904 m² 16.629 m²  
  
  
Consideracions normatives  
La carretera d'accés a les instal·lacions es classifica com a sòl no urbanitzable de protecció del sistema de comunicacions, regulat en l'article 4.20 de les normes urbanístiques del PGOU de Caudete de las Fuentes.  
Els terrenys ocupats actualment per les instal·lacions de valorització i eliminació de residus es classifiquen com a sòl no urbanitzable comú, regulat amb caràcter general en el capítol II del títol quart de les normes urbanístiques del PGOU de Caudete de las Fuentes. Se'ls assigna l'ús dotacional d'infraestructura-servei urbà, P-QI segons l'annex IV d'estàndards urbanístics i normalització de determinacions urbanístiques de la LOTUP, que resulta equivalent al previst en el PGOU com (ID). Pertany a la Xarxa Primària d'Equipaments, regulat en l'article 2.15 de les normes urbanístiques del PGOU.  
Com a usos permesos, es permeten tots els usos vinculats a la valorització i eliminació de residus classificats com a «no perillosos», determinats en les autoritzacions que dispose la concessió del servei.  
Les condicions de l'edificació i instal·lacions consideren edificacions els elements constructius coberts a l'interior dels quals es realitza una activitat i que consumeixen edificabilitat (naus, marquesines, etc.) i instal·lacions als elements constructius, que es troben a l'aire lliure i que són necessaris per a l'exercici de l'activitat (vials, basses, apilaments, abocadors, etc.) i que no consumeixen edificabilitat.  
  
Les condicions exigides a l'edificació s'assimilen a les previstes en les normes urbanístiques del PGOU per al cas d'actuacions en sòl no urbanitzable comú, subjectes a la Declaració d'interés comunitari, regulades en l'article 4.13.3, i en l'àmbit del sòl dotacional P-QI i són les següents:  
1. Parcel·la mínima: 10.000 m²  
2. Coeficient d'edificabilitat màxima: 0,40 m² construïts/m² de parcel·la neta.  
3. Altura màxima ordinària: 7 metres a cornisa. Es podrà incrementar el límit d'altura en totes les instal·lacions que el procés productiu requerisca.  
4. Distància mínima entre edificis: 5 metres.  
5. Nombre màxim de plantes: 2.  
6. Separació mínima a camins i a límits de parcel·la: 5 metres.  
7. No s'admetrà tancar terrenys amb elements d'obra opacs per damunt de 40 cm d'altura.  
8. Coeficient màxim d'ocupació en planta per les edificacions: 60 %.  
Les instal·lacions podran disposar-se en el terreny com convinga millor per al funcionament correcte amb els condicionants següents:  
  
1. Coeficient màxim d'ocupació en planta per les instal·lacions: 100 %.  
2. Separació mínima a límits de parcel·la: 5 metres, en què es podran situar els vials de manteniment de les instal·lacions.  
Així mateix, el pla especial estableix la cota màxima permesa per a apilaments de terres, tant com la cota màxima permesa per a abocadors, per a cadascuna de les cel·les de l'abocador.  
Tant el pla especial com el document inicial estratègic, de cara al desenvolupament posterior del projecte associat, estableixen una sèrie de mesures de prevenció i de seguiment ambiental del pla, que a pesar que rebran un tractament més particularitzat en la fase d'avaluació ambiental del projecte, han de tindre la consideració en l'avaluació del pla tot això abans de la fase de disseny de la instal·lació, com per exemple pel que fa a mesures de protecció paisatgística o de protecció de la qualitat de les aigües superficials o subterrànies. En aquest últim àmbit, d'acord amb la proposta realitzada, abans de la fase de disseny es realitzarà un estudi hidrogeològic exhaustiu que, a més de verificar les condicions d'aptitud del sòl per al projecte, té l'objectiu de determinar les condicions i els límits del disseny a fi de no sols ajustar el disseny a les condicions, sinó també permetre establir i dimensionar les mesures correctores des de les fases inicials del projecte.  
  
• S'impermeabilitzarà el fons del vas mitjançant una solució constructiva amb les capes o una altra solució constructiva que garantisca una impermeabilització del mateix grau.  
  
• Construcció d'una xarxa de drenatge de lixiviats, fins a la bassa estanca de recollida de lixiviats.  
• Construcció d'una xarxa de drenatge que controle les aigües pluvials. S'executarà una cuneta perimetral per a evitar la infiltració de les aigües d'escolament en el vas d'abocament. Les aigües recollides en aquesta cuneta, que no han estat en contacte amb els residus s'abocaran directament al llit.  
• Es construiran basses estanques de lixiviats i de pluvials impermeabilitzades.  
• La instal·lació comptarà amb la seua pròpia depuradora de lixiviats.  
• S'apilarà el material procedent de les instal·lacions en una sola zona d'apilament que posteriorment quedarà completament buida de qualsevol residu propi del desmantellament.  
• El sòl arrancat a la zona d'obra s'emmagatzemarà en munts en forma d'artesa de 2 metres d'altura, als quals se'ls realitzaran pràctiques agrícoles i es reutilitzarà en les zones verdes de la planta i altres llocs, transformacions agrícoles, etc. de cara a la revegetació posterior de la zona. Per a evitar la pèrdua de nutrients, com el nitrogen i el fòsfor, el sòl serà remogut periòdicament.  
• Amb el segellament, es proveiran les capes següents, o una altra solució constructiva que garantisca un segellament del mateix grau:  
  
B.5. Alternatives proposades i selecció  
L'estudi de les diverses alternatives considerades, segons la documentació presentada per a ampliar les instal·lacions es desenvolupa en un document específic i separat denominat «Estudi d'alternatives d'ubicació». Aquest estudi d'alternatives s'ha dut a terme en dos àmbits diferents: l'àmbit regional, que considera la totalitat del pla zonal, i l'àmbit local, que considera les opcions d'ampliació a la ubicació que actualment ja està implantada i en funcionament a Caudete de las Fuentes.  
  
El mateix document proposat descarta l'alternativa 0 que comportaria no actuar, per les conseqüències ambientals, socials, econòmiques i de salut pública que es produirien a mitjà termini. A més, el fet de no actuar no elimina ni mitiga els impactes ambientals globals, ja que l'activitat de gestió de residus, d'una manera o d'una altra, en un lloc o un altre, ha de continuar duent-se a terme.  
Tant en l'esborrany del pla especial com en el document inicial estratègic s'exposen les alternatives en els dos àmbits comentats, i en l'àmbit local particularitza l'estudi de quatre possibles alternatives per a ampliar la infraestructura: nord, sud, est i oest.  
Cada alternativa s'ha analitzat tenint en compte els paràmetres següents:  
• Gestió de les aigües pluvials, identificant diversos nivells de dificultat atesa la complexitat i el cost de la solució per a resoldre l'evacuació de les aigües pluvials en la conca.  
• Aprofitament de les infraestructures existents, determinant el grau d'aprofitament de les infraestructures existents.  
• Condicionants de visibilitat, atés el grau de visibilitat previsible per la situació i l'entorn en què es troben.  
• Condicionants d'estabilitat, determinant les dificultats que puguen entendre's en funció de l'orografia i les circumstàncies morfològiques d'aquesta.  
• Capacitat obtinguda, atesa la capacitat estimada d'acord amb la necessitat d'ocupar més o menys terreny en funció de les característiques topogràfiques i les previsibles necessitats d'excavació per a aconseguir la capacitat requerida.  
• Costos econòmics, atesa una previsió de costos pressupostaris per les obres, instal·lacions i altres treballs a realitzar.  
• Ubicació en zones aptes, segons el grau d'inclusió més alt o més baix en aquestes.  
• Altres condicionants que consideraran altres circumstàncies específiques de la ubicació com ara, per exemple, l'afecció a vies pecuàries, llits, camins, patrimoni històric/cultural, etcètera.  
Del resultat de les valoracions efectuades s'obté la taula-resum següent:  
  
A la vista de l'anàlisi realitzada, la millor alternativa d'acord amb la proposta de pla especial és l'alternativa est, triada, doncs, per a desenvolupar la proposta.  
C. Possibles efectes sobre el medi ambient  
Els efectes previsibles sobre el medi ambient que ha de tindre en compte el pla especial en aquesta fase, abans de l'anàlisi que cal realitzar, si és el cas, en l'execució del futur projecte, se centraran principalment dels efectes determinats sobre el medi ambient per l'emplaçament triat i la seua compatibilitat amb les directrius territorials i urbanístiques.  
  
En aquest sentit, dins de l'anàlisi dels efectes previsibles sobre el medi ambient i sobre els elements estratègics del territori, tenint en consideració el canvi climàtic, es desenvolupen en l'apartat 7 del document inicial estratègic, tenint en compte entre tots els possibles efectes en fase de disseny, construcció, explotació, clausura i postclausura.  
  
D'entre els possibles efectes, l'afecció paisatgística serà palesa en totes les fases, fonamentalment durant la construcció i l'explotació per la visibilitat dels treballs i les instal·lacions i, en particular, des dels recorreguts escènics que constitueixen les vies de comunicació més importants que travessen la zona limítrofa (l'A-3 i la línia d'AVE). Seran especialment sensibles en els moments en què s'efectuen els moviments de terra, perquè resulten els canvis més cridaners quan es refereix a coloració i perfils de l'horitzó. Tot això en funció de l'anàlisi efectuada en el DIE.  
Addicionalment, haurà de tindre's en consideració que la instal·lació es troba dins del paisatge de rellevància regional PRR-28 Vinyes d'Utiel-Requena.  
Una altra consideració important que cal realitzar des del punt de vista de l'explotació de la instal·lació d'eliminació de residus és l'impacte del residu que constitueixen els lixiviats que es produïsquen sobre els aqüífers de la zona. Situat en una zona d'accessibilitat/vulnerabilitat mitjana dels aqüífers, es tindrà en compte tant la geologia de la zona (que s'ha de definir amb detall en l'estudi hidrogeològic que cal presentar) com els elements de protecció i barrera que formaran part de la secció constructiva del vas de les cel·les de l'abocador a fi de contindre la fuita a les aigües subterrànies. Addicionalment, es considerarà la xarxa de drenatge a la zona després de l'execució de la instal·lació i si es pot veure modificada la dinàmica de l'aigua superficial de tal manera que puga provocar contaminació per potencials fuites, que a través de l'escolament puguen afectar els aqüífers.  
Igualment, de l'execució i explotació de l'ampliació de la planta de tractament (tenint en compte, a més, l'efecte acumulat amb l'existent) es poden derivar efectes sobre el medi ambient sobre l'atmosfera per l'emissió de gasos producte del tractament dels residus (i també, en menys mesura, de la pols i els gasos de la maquinària en fase de construcció), les males olors generades per l'explotació de la instal·lació de tractament de residus, així com per la contaminació acústica que pot produir-se en fase d'execució de l'ampliació pels treballs d'obra i en fase d'explotació.  
Entre altres efectes significatius considerats en l'anàlisi del DIE, es tindrà en compte que la instal·lació existent i l'ampliació d'aquesta es troben dins de l'espai cinegètic V-10730, Coto de San Antón, l'adjudicatari del qual és el Club Esportiu de Caçadors Sant Antoni de Caudete de las Fuentes.  
D. Consultes realitzades  
El Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica ha sotmés a consultes la documentació inicial remesa, conforme al que disposa l'article 51 de la LOTUP, amb la finalitat de determinar els efectes significatius en el medi ambient, d'acord amb els criteris exposats en l'annex VIII d'aquesta llei.  
Per això, tenint en consideració les característiques de la proposta de revisió del pla presentada i els aspectes ambientals en què pot incidir, es consulten aquestes administracions:  
  
Consulta Informe Administració consultada  
01.07.19 11.03.20 Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat.  
D. G. de Política Territorial Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge.  
01.07.19 22.06.20 Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat.  
D. G. de Política Territorial Serveis d'Ordenació del Territori. PATRICOVA.  
01.07.19 27.04.20 Cons. Agricultura, Des. Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica.  
SDG. Medi Natural. Servei d'Ordenació i Gestió Forestal.  
01.07.19 Cons. Agricultura, Des. Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica.  
SDG. Qualitat Amb. S. Prevenció i Control Integrat Contaminació.  
01.07.19 16.10.19 Cons. Agricultura, Des. Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica.  
SDG. Qualitat Amb. S. Lluita Canvi Clim. i Protecc. Atmosfera  
01.07.19 22.01.21 Cons. Agricultura, Des. Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica.  
SDG. Qualitat Amb. S. Gestió de Residus.  
01.07.19 Conselleria d'Educació, Cultura i Esport.  
Dir. Territ. València. Unitat Inspecc. del Patrimoni Històric Artístic.  
01.07.19 15.02.20 Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
01.07.19 20.07.20 Institut Geològic i Miner d'Espanya.  
  
Els informes rebuts junt amb l'Informe ambiental i territorial estratègic (IATE) es publicaran en aquesta pàgina web:   
https://breu.gva.es/b/zT0i2xFR7r  
  
E. Valoració dels possibles efectes sobre el medi ambient  
Analitzat el document inicial estratègic i els informes rebuts, s'efectua la valoració dels possibles efectes d'aquest pla especial per a ampliar les instal·lacions de tractament i eliminació de residus no perillosos de la planta de residus urbans de Caudete de las Fuentes, seguint els criteris de l'annex VIII de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana.  
Així, tenint en consideració les característiques de la modificació, per aquesta es pretén actualitzar el planejament vigent creant una reserva de sòl dotacional que incloga tant a la instal·lació de tractament de residus existent com a l'ampliació prevista en els terrenys adjacents, regulant les condicions d'ús i aprofitament i establint les mesures necessàries per a la integració paisatgística i evitar afeccions a l'entorn i subsol.  
Dit açò, dels informes rebuts s'observen les consideracions següents, tant de tipus legal com ambiental, que les descrivim a continuació:  
Infraestructura verda i paisatge.  
D'acord amb l'informe d'11 de març de 2020 del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, analitzada la documentació s'informa, entre altres qüestions que cal tindre en compte, sobre les qüestions següents:  
- Per a la determinació de l'afecció en el paisatge del planejament proposat s'ha elaborat un estudi d'integració paisatgística (EIP), que, de conformitat amb l'abast de l'esborrany de pla especial, es considera un instrument de paisatge adequat per a valorar els efectes sobre el caràcter i la percepció del paisatge en l'àmbit establit.  
Tot l'àmbit del pla especial es troba inclòs en la infraestructura verda, atés que està comprés dins del paisatge de rellevància regional PRR 28 Vinyes d'Utiel Requena, de conformitat amb l'article 5.2.i de la LOTUP. Així mateix, a escala de l'actuació, en el límit nord de l'ampliació proposada es troba la via pecuària Cañada Real de Conca, que també pertany a la infraestructura verda d'acord amb l'article 5.2.m de la mateixa llei.  
- La caracterització del paisatge de l'EIP inclou l'àmbit d'actuació dins de la unitat de paisatge UP2 àrea agrícola. De conformitat amb la metodologia que s'empra en l'EIP, i fins i tot estant pendent d'incorporar els resultats del pla de participació pública, a aquesta unitat de paisatge se li atorga un valor mitjà. No obstant això, atés que l'àmbit es troba en un paisatge de rellevància regional, forma part dels paisatges més valuosos i estimats socialment, per la qual cosa d'acord amb l'article 6.2.a de la LOTUP s'haurà d'atorgar el màxim valor a la unitat esmentada.  
Per tant, l'estudi d'integració paisatgística haurà de modificar la caracterització de la unitat de paisatge UP2 assenyalada i modificar-ne la valoració.  
- Una vegada completada la valoració paisatgística i visual s'haurà de justificar si les limitacions d'altura incloses en el pla especial (punt 3.2.2, «Condicions de l'edificació i instal·lacions») són suficients per a la integració paisatgística i visual esmentada de les edificacions i construccions de la zona denominada esplanada de processos (especialment l'altura de torxa de biogàs, etc.), o, en cas contrari, s'hi han d'incorporar mesures d'integració addicionals quant al límit d'altura, color o altres, dels elements esmentats, incorporant-lo, en conseqüència, a la normativa urbanística del pla especial.  
Ordenació del territori. PATRICOVA.  
D'acord amb l'informe del Servei d'Ordenació del Territori del 22 de juny de 2020, el Pla especial per a l'ampliació de les instal·lacions de tractament i eliminació de residus no perillosos de la planta de tractament de residus urbans de Caudete de las Fuentes (València) no es troba afectat per perillositat d'inundació, segons les determinacions normatives el Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció de risc d'inundació a la Comunitat Valenciana.  
  
Ordenació i gestió forestal - Vies pecuàries.  
L'òrgan competent en ordenació i gestió forestal emet un informe el 27 d'abril de 2020, referent fonamentalment a la via pecuària Cañada Real de la Manxa o de Conca, que voreja el límit nord de l'actuació.  
L'informe assenyala que les actuacions previstes no envairan els terrenys d'afecció d'aquestes i, a més, està prevista la realització d'una tanca perimetral que, d'acord amb els plans presentats, respecta la banda d'afecció de la via pecuària.  
En definitiva, l'informe assenyala la necessitat del compliment legal i reglamentari, tant del trànsit de vehicles per la via pecuària compatible amb els usos ramaders, el tractament de les superfícies i de la senyalística, seguint les directrius desenvolupades en l'informe.  
Qualitat ambiental - contaminació atmosfèrica i acústica.  
L'informe del Servei de Lluita contra el Canvi Climàtic i Protecció de l'Atmosfera de 16 d'octubre de 2019, entre altres qüestions, assenyala, en relació a la contaminació atmosfèrica, la influència de la presència de l'ozó troposfèric (generat a partir de contaminants primaris emesos com els òxids de nitrogen o els compostos orgànics volàtils). En aquest sentit, l'informe assenyala els requisits que estableix l'RD 1481/2001, pel qual es regula l'eliminació de residus mitjançant depòsit en abocador, establint els requisits específics per al control de gasos de l'abocador:  
1. Es prendran les mesures adequades per a controlar l'acumulació i emissió de gasos d'abocador.  
2. En tots els abocadors que reben residus biodegradables es recolliran els gasos d'abocador, s'hi tractaran i s'hi aprofitaran. Si el gas recollit no pot aprofitar-se per a produir energia, s'haurà de cremar.  
  
3. La recollida, tractament i aprofitament de gasos d'abocador es duran a terme d'una manera que es reduïsca al mínim el dany o la deterioració del medi ambient i el risc per a la salut humana.  
En aquest cas, la proposta plantejada haurà de constar que l'abocador haurà d'incloure com a mesura correctora que minimitze les emissions de gasos de l'abocador la connexió de les ximeneres de desgasificació a una torxa amb un sistema de monitoratge en continu que en garantisca el funcionament correcte.  
Es farà un estudi estimatiu de la generació de biogàs des de l'inici de l'explotació, incloent-hi el dimensionament de les torxes i plànols de detall dels focus d'emissió a l'atmosfera.  
Respecte a la contaminació acústica que produirà l'ampliació de l'abocador, l'informe assenyala que és una causa important d'alteració de les condicions de vida en la població. Aquesta ampliació suposarà un augment dels impactes ambientals derivats de l'activitat, principalment del soroll produït tant en fase de construcció com d'explotació.  
  
S'assenyala d'acord amb el DIE que es realitzarà un estudi acústic a l'inici de l'activitat; depenent dels resultats, s'aplicarà la legislació vigent en contaminació acústica, així com altres periòdics cada 5 anys a partir d'aquest moment. Es limitarà als valors establits com a VLE per l'AAI (VLE: valors límit d'emissió, AAI: autorització ambiental integrada).  
Aquest estudi haurà d'incloure un pla de comprovació, quan es posa en ús, del compliment dels objectius de qualitat de les zones confrontants, segons els valors reals de trànsit. Així mateix, s'hi inclourà un pla de manteniment de les mesures correctores, i s'hi especificarà el seu responsable.  
Confederació Hidrogràfica del Xúquer  
La Confederació Hidrogràfica del Xúquer, com a organisme de conca i competent en la matèria, en l'informe de 15 de febrer de 2020 assenyala, entre altres qüestions:  
• Pel que fa a l'afecció al domini públic hidràulic i les seues zones de servitud i policia, no s'adverteix cap afecció a llits, encara que respecte a les aigües pluvials es recorda que, encara que la documentació presentada assenyala que no hi haurà abocament perquè les aigües recollides en tancs i aljubs s'utilitzen en el funcionament de la instal·lació, l'organisme de conca recorda que, en cas d'abocament al domini públic hidràulic, haurà de comptar amb l'autorització d'abocament.  
  
• Quant a la incidència en el règim de corrents, l'actuació se situa fora de la zona de policia i no es troba afectada per la zona de flux preferent. En tot cas, a fi de garantir la no afecció a aigües d'escolaments s'haurà de garantir la recollida correcta d'aigües per a impedir l'eixida d'aigües pluvials contaminades, es limitaran els pendents dels talussos i l'altura entre bermes, i s'afavorirà la infiltració de l'aigua i se'n reduirà la velocitat per a disminuir la pèrdua de sòl.  
• Com indica l'informe, tant les aigües sanitàries una vegada tractades com les procedents de la depuradora de lixiviats són reutilitzades per a l'ús industrial i, en aquest sentit, l'òrgan de conca assenyala l'existència d'un expedient d'autorització complementària a la d'abocaments per a reutilitzar aigües depurades de l'estació depuradora de lixiviats i de les aigües depurades de l'EDAR, inscrit per a un volum de 4.482 m³/any per a ús industrial.  
Així mateix, s'assenyala que la documentació proposada indica que part de les aigües pluvials recollides són emprades per a ús industrial, per la qual cosa es podrà usar dins de les fites de la finca amb una inscripció prèvia en el registre d'aigües de conca.  
Institut Geològic i Miner d'Espanya. IGME.  
L'informe d'aquest organisme oficial dependent del Ministeri de Ciència i Innovació de data 22 de juliol de 2020 es basa fonamentalment, a l'efecte de la determinació de l'adequació del sòl/subsol de l'àmbit de l'ampliació de l'abocador, en l'estudi geològic i hidrogeològic de l'emplaçament de l'abocador per a les fraccions no valoritzables dels residus al terme municipal de Caudete de las Fuentes.  
  
Analitzat el document i realitzades les consideracions pertinents per part de l'IGME, entre altres qüestions, es constata que l'àrea definida per a l'ampliació de l'abocador d'RSU de Caudete de las Fuentes se situa sobre una formació geològica potent de grossària mitjana de 300 m composta majoritàriament per argiles i margues, en la qual s'intercalen aleatòriament passades d'arenes, gresos, graves i conglomerats, l'origen dels quals és atribuït a paleocanals.  
Des del punt de vista hidrogeològic, tal com assenyala l'informe, aquest avala l'existència d'una certa continuïtat dels paleocanals, la qual cosa justificaria la presència del tram saturat existent per damunt del nivell piezomètric regional, així com del xicotet flux subterrani associat a aquests materials.  
A més, en el mateix estudi presentat, a causa de les condicions hidrodinàmiques de la formació geològica, s'indica la necessitat d'executar mesures correctores perquè l'obra puga ser viable des del punt de vista de la protecció de les aigües subterrànies.  
  
En definitiva, conclou l'informe de l'IGME en l'existència d'una gran heterogeneïtat de la formació geològica, amb una distribució aleatòria de materials de permeabilitat variable que constitueixen els paleocanals, i la presència de flux subterrani associat a aquests materials, es conclou que la zona proposada per a l'ampliació de l'abocador d'RSU de Caudete de las Fuentes no arriba a aconseguir de manera natural les condicions necessàries que permeten garantir adequadament la protecció dels recursos subterranis enfront de la contaminació potencial derivada d'aquesta mena d'instal·lacions.  
Qualitat ambiental- gestió de residus.  
El Servei de Residus emet un informe amb data 21 de gener de 2021 en el qual conclou que:  
• Respecte a la superfície del Pla especial, l'ordenació proposada en aquest no és incompatible amb la legislació sectorial vigent en matèria de residus, atés que els terrenys afectats corresponen a una formació geològica de permeabilitat baixa/molt baixa fonamentalment constituïda per margues roges, ocres i marrons amb intercalacions de paleig, llits fluvials de gresos i conglomerats menys abundants en la part superior de la sèrie.  
• Els materials margoargilencs es comporten com a aqüicludes (impermeable) des del punt de vista hidrogeològic i es considera que constitueixen una barrera geològica natural suficient, mentre que els nivells canaliformes de conglomerats i gresos es classificarien com aqüitards i no compleixen de manera natural els requeriments de permeabilitat i grossària de la barrera geològica. No obstant això, i donades les característiques del conjunt del substrat geològic, es considera que poden implementar-se mesures correctores en la fase de disseny i construcció de l'abocador per a garantir el compliment del Reial decret 646/2020, de 7 de juliol, pel qual es regula l'eliminació de residus mitjançant un depòsit en abocador, respecte als requeriments de permeabilitat i grossària de la capa mineral.  
• Des del punt de vista de les competències en matèria de gestió de residus l'estudi d'impacte ambiental que es desenvolupe haurà d'incidir de manera detallada en les possibles afeccions sobre les aigües superficials i subterrànies en les fases de disseny, construcció i explotació de l'abocador, tot això amb l'objectiu de complir els condicionants de l'RD 646/2020.  
• Les mesures correctores en la fase de disseny i construcció de l'abocador i la superfície concreta per a l'activitat principal de depòsit de rebutjos de residus no perillosos hauran d'avaluar-se detalladament en el procediment d'avaluació corresponent d'impacte ambiental del projecte concret en el qual s'haurà d'incloure un estudi d'alternatives.  
  
F. Determinació de l'existència d'efectes significatius  
Segons estableix l'article 46 de la LOTUP, l'òrgan ambiental ha de determinar si un pla o la modificació d'aquest ha de ser objecte d'avaluació ambiental i territorial si es determina l'existència d'efectes significatius en el medi ambient, tenint en compte els criteris establits en l'annex VIII, si és el cas, amb la consulta prèvia a les administracions públiques afectades, i amb les consideracions a les quals es refereix l'article 51 de la LOTUP.  
La proposta de Pla especial engloba tant el projecte executat com l'ampliació proposada en la mesura en què es busca la regularització urbanística dins de l'ordenació del Pla general, atés que la compatibilitat urbanística de l'existent es va derivar, quan va ser el moment, de la seua inclusió dins de la zona permesa pel pla zonal 4 (ordenació supramunicipal) i l'avaluació posterior del projecte a través de l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental corresponent (176/09-AIA), mentre que per a l'àmbit proposat ha de determinar-se, atés que es troba en SNUC (en què s'admet l'ús d'acord amb el PGOU) i en SNUP (en què no s'admet), si hi ha efectes significatius i a partir del pla especial, considerar tot l'àmbit afectat com un equipament dotacional dins de l'SNU comú.  
  
El Pla especial, per tant, per la seua consideració i sobre la base de l'alternativa exposada pel Servei d'Impacte Ambiental a l'expedient 57/8460-PXC ja arxivat (tal com es va exposar en l'apartat B.3 d'aquest document), pot ser considerat com a marc de projectes, i d'acord amb l'alternativa proposada l'Ajuntament de Caudete de las Fuentes el sotmet a avaluació ambiental estratègica per a determinar per part de l'òrgan ambiental si pot tindre efectes significatius sobre el medi ambient i sotmetre'l al procediment d'avaluació corresponent.  
  
En principi, sobre la base de la cartografia oficial del visor GVA i als informes rebuts, excepte els condicionants que s'establisquen, no hi ha afecció a espais naturals protegits o Xarxa Natura 2000, hàbitats d'interés de flora i fauna, zones forestals, zones de domini públic o afeccions per riscos naturals o induïts. En aquest sentit, la possible afecció està determinada per la consideració del sòl fora de l'àmbit de les zones considerades com a aptes per a abocadors pel pla zonal 4, la compatibilitat de les quals ha d'estar determinada pel servei competent de gestió de residus, dins de les directrius del pla zonal mateix i del PIRCVA.  
  
Dins dels criteris establits en l'annex VIII de la LOTUP per a determinar si el pla especial ha de sotmetre's a avaluació ambiental i territorial ordinària o si, per contra, per no tindre efectes significatius, se sotmet a avaluació simplificada, el pla es considera pertinent quan contribueix al desenvolupament sostenible, ja que incorpora, sense generar efectes significatius, un àmbit que permeta la implantació d'una instal·lació de tractament de residus d'àmbit supramunicipal (i en la mesura de la gestió integrada, de residus regional) atés el criteri de proximitat.  
  
La generació de possibles efectes significatius sobre el medi ambient es deriva bàsicament, sense deixar de costat altres consideracions que s'incorporaran en els condicionants, de dos àmbits fonamentalment: a vulnerabilitat dels aqüífers existents davant de possibles abocaments no controlats a l'escolament superficial i al subsol de les aigües generades en la instal·lació (pluvials, residuals i del lixiviat propi del tractament) i, d'altra banda, els possibles efectes derivats de les emissions a l'atmosfera i contaminació acústica produïts tant en fase de construcció com en l'explotació de la instal·lació, fonamentalment. Independentment dels efectes que es consideren a la llum dels pronunciaments dels òrgans competents, per a l'àmbit que s'amplia en la proposta del pla especial, hauran de tindre's en compte tant els efectes acumulatius que podrien produir-se amb la implantació de l'ampliació de l'abocador com les mesures implantades a aquest efecte (de cara a la futura avaluació d'impacte ambiental del projecte d'ampliació) en la instal·lació existent tant de prevenció com de correcció dels possibles efectes significatius i que en permeten la implantació adequada, i el seguiment d'aquella és una font d'informació de les mesures que cal prendre per a considerar tant la compatibilitat territorial com la futura implantació del projecte.  
  
Quant a la vulnerabilitat dels recursos hídrics, l'informe de l'Institut Geològic i Miner, competent en l'àmbit de la caracterització hidrogeològica del terreny de l'àmbit d'actuació, sobre la base de l'estudi hidrogeològic presentat, determina que la zona proposada no arriba a aconseguir de manera natural les condicions necessàries que permeten garantir adequadament la protecció dels recursos subterranis enfront de la contaminació potencial derivada d'aquesta mena d'infraestructures. No obstant això, el Servei de Residus informa que, per les característiques del conjunt del substrat geològic, es considera que poden implementar-se mesures correctores en la fase de disseny i construcció de l'abocador per a garantir el compliment del Reial decret 646/2020, de 7 de juliol, pel qual es regula l'eliminació de residus mitjançant un depòsit en abocador, respecte als requeriments de permeabilitat i grossària de la capa mineral.  
L'informe de l'organisme de conca, entre altres qüestions, determina la necessitat de recollir tant les aigües pluvials, com les sanitàries després de passar per l'EDAR, el mateix que els lixiviats. Totes aquestes, en principi, es reutilitzaran en un ús industrial dins de la planta de tractament, bé a través de les autoritzacions actualment inscrites o bé a les que en resulten d'acord amb aquest informe.  
Quant al manteniment dels objectius de qualitat ambiental associats a l'afecció a l'aire, sense perjudici del que considere l'avaluació d'impacte ambiental del projecte, s'hauran d'incloure mesures correctores que minimitzen els gasos de l'abocador, com ara torxes amb sistemes de monitoratge en continu connectades a la ximenera de desgasificació, i per a fer-ho serà necessari, a més en fase de planificació, realitzar un estudi estimatiu de la generació de biogàs, així com de les possibles afeccions per les olors produïdes en la planta.  
Així mateix, atés que l'ampliació en fase d'execució com la planta de tractament ampliada en fase d'explotació poden produir efectes derivats de la contaminació acústica, tal com assenyala el DIE, es farà un estudi acústic abans d'aprovar el pla especial, que determine la compatibilitat, incloent-hi com assenyala l'informe de l'òrgan competent un pla de comprovació després de la posada en ús del compliment d'objectius segons valors de trànsit i les mesures correctores que es desprenguen del pla de manteniment.  
S'evitarà, finalment, a pesar que els límits de l'ampliació no l'afecten, que la Cañada Real de la Manxa no es veja afectada pel trànsit de vehicles cap a la planta, per la qual cosa es reforçarà la senyalística a fi d'establir la condició de via pecuària i el manteniment i tractament adequats per part dels usuaris de la instal·lació.  
Finalment, i encara que una superfície xicoteta de les parcel·les cadastrals que formen part de l'ampliació correspon al terme municipal de Requena, com assenyala la documentació presentada, aquest document, des del punt de vista de l'avaluació ambiental, analitza el pla especial promogut per l'Ajuntament de Caudete de las Fuentes i, per tant, pren en consideració únicament la superfície corresponent al seu terme municipal.  
En vista de la documentació presentada, de conformitat amb els criteris de l'annex VIII de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge (LOTUP), considera:  
Que del Pla especial per a ampliar les instal·lacions de tractament i eliminació de residus no perillosos de la planta de tractament de residus urbans de Caudete de las Fuentes, suposa una modificació amb una incidència menor sobre el model territorial, ja que proposa l'ampliació d'una instal·lació ja existent i avaluada ambientalment, incrementant en tot cas els sòls dotacionals a fi d'obtindre equipament necessari d'ús supramunicipal, que no suposa una modificació del model territorial; tampoc representa cap vulnerabilitat, enfront de característiques naturals ni infraestructures existents ni a qüestions de mobilitat, i, en definitiva, el pla tal com es presenta és pertinent quant a la integració de consideracions mediambientals, a fi de promoure el desenvolupament sostenible en el seu àmbit.  
  
Per tant, del Pla especial per a ampliar les instal·lacions de tractament i eliminació de residus no perillosos de la planta de tractament de residus urbans de Caudete de las Fuentes no es deriven problemes ambientals significatius, segons s'extrau de les dades i la cartografia disponibles, i específicament des dels aspectes objecte d'estudi, tal com s'ha informat i ateses les directrius exposades.  
  
Així doncs, analitzats la documentació presentada i l'objecte d'aquesta, els informes sectorials emesos, revisada la cartografia que hi ha en el Sistema d'Informació Territorial d'aquesta conselleria, es pot determinar, respecte del Pla especial per a ampliar les instal·lacions de tractament i eliminació de residus no perillosos de la planta de tractament de residus urbans de Caudete de las Fuentes que el procediment d'avaluació simplificada és suficient per a determinar que la modificació no presenta efectes significatius sobre el medi ambient.  
  
G) Proposta d'acord  
Atenent el que estableix l'article 51.2.b de la LOTUP, i com que la modificació puntual avaluada no té efectes significatius en el medi ambient i el territorial i se sotmet al procediment simplificat d'avaluació:  
D'acord amb el que s'ha exposat, es RESOL:  
Emetre un informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica del pla especial per a la reserva de sòl dotacional que possibilite l'ampliació de les instal·lacions de tractament i eliminació de residus no perillosos de la planta de tractament de residus urbans de Caudete de las Fuentes d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la LOTUP, per no tindre efectes significatius sobre el medi ambient, i correspon continuar la tramitació d'aquesta modificació seguint la normativa sectorial, sempre que s'ajuste al que descriu la documentació presentada amb el compliment de les determinacions següents:  
  
Primer. Abans de l'aprovació definitiva:  
• Es modificarà i completarà l'estudi d'integració paisatgística presentat, atenent les indicacions que s'han assenyalat en l'Informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, de data 11 de març de 2020, i s'obtindrà un nou informe d'aquest servei que haurà d'incorporar, si escau, les determinacions que s'indiquen en aquest estudi.  
• Es tindran en compte, en la normativa del pla, les directrius del servei competent en contaminació pel que fa a les emissions de gasos, basant-se en el seguiment realitzat en la instal·lació en funcionament, tenint en compte l'efecte acumulatiu de l'ampliació.  
  
• El pla haurà d'indicar expressament que s'haurà d'elaborar un estudi acústic abans de començar l'activitat, que tinga en compte tant la fase d'execució com els efectes acumulatius en fase d'explotació, que haurà de ser informat pel servei competent en acústica.  
• Implantació d'un sistema de senyalística adequat als requeriments del servei competent a la Cañada Real de la Manxa o de Conca.  
  
Segon. L'ampliació de l'abocador de residus no perillosos és un supòsit sotmés a una avaluació d'impacte ambiental.  
En la documentació del projecte s'hauran d'implementar les mesures correctores per a garantir el compliment del Reial decret 646/2020, de 7 de juliol, respecte als requeriments de permeabilitat i grossària de la capa mineral que indica l'informe del servei de residus, i, així, es garantirà la protecció dels recursos hídrics subterranis.  
  
Tercer. Addicionalment com a consideració a tindre en compte en la fase de projecte, sense perjudici de la que corresponga quan siga el moment, s'obtindran les autoritzacions i inscripcions davant de l'organisme de conca que procedisquen respecte al tractament de les aigües que cal evacuar per la instal·lació (pluvials, residuals o lixiviats) tant en el tractament com en la possible reutilització posterior d'aquestes en la instal·lació.  
Segons estableix l'article 51.7 de la LOTUP, l'Informe ambiental i territorial estratègic perdrà la vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'ha procedit a aprovar el pla especial per a ampliar les instal·lacions de tractament i eliminació de residus no perillosos de la planta de tractament de residus urbans de Caudete de las Fuentes en el termini màxim de quatre anys des que s'ha publicat. En aquest cas, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada del Pla especial.  
  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'Informe ambiental i territorial estratègic a què es refereix l'article 51.2.b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, d'acord amb el que disposa l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat a l'efecte d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
En vista de tot el que s'ha dit anteriorment, la Comissió d'Avaluació Ambiental acorda: emetre un informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla especial per a l'ampliació de les instal·lacions de tractament i eliminació de residus no perillosos de Caudete de las Fuentes, per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en l'informe esmentat.  
Notificar als interessats que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè es puguen utilitzar els mitjans de defensa que en el seu dret es consideren pertinents.  
Us ho notifique perquè en tingueu coneixement i als efectes oportuns.  
El que se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a la reserva dels termes precisos que se'n deriven, tal com ho autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
València, 4 de febrer de 2021.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 11 de setembre de 2023.- El director general d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental: Miguel Angel Ivorra Devesa.