Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 8073, del 29-06-2017 (2017/4902)

RESOLUCIÓ de 17 de maig de 2017, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació dels informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedients 71/16-EAE Novelda i 72/16-EAE Benaguasil.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8073

Data del DOGV
:   29-06-2017

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2017/4902


Data del document
:   17-05-2017

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 17 de maig de 2017, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació dels informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedients 71/16-EAE Novelda i 72/16-EAE Benaguasil. [2017/4902]  
De conformitat amb l'article 51.7 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de l'informe ambiental i territorial estratègic, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana els informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedients 71/16-EAE Novelda i 72/16-EAE Benaguasil.  
  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Objecte: modificació puntual núm. 4 de les normes subsidiàries.  
Tràmit: avaluació ambiental estratègica de la modificació de pla.  
Promotor: Ajuntament de Novelda.  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme i Ajuntament.  
Localització: Novelda (Alacant).  
Núm. Expedient: 071/6976-TWT.  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió realitzada el 23 de març de 2017, va adoptar l'acord següent:  
Vista la proposta de l'informe ambiental i territorial estratègic de la modificació puntual núm. 4 de les normes subsidiàries de planejament de Novelda, en els termes següents:  
A. Fonaments pels quals se sotmet la modificació a avaluació ambiental estratègica.  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE del Parlament Europeu i del Consell de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta Directiva s'incorpora al dret intern espanyol mitjançant la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret autonòmic mitjançant la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP), en la qual s'estableix (art. 46), que seran objecte d'avaluació ambiental i territorial estratègica ordinària els plans i programes, així com les seues modificacions, que s'adopten o aproven per una administració pública i l'elaboració i aprovació de la qual vinga exigida per una disposició legal o reglamentària o per acord del Consell.  
El Reial decret legislatiu 7/2015, de 30 d'octubre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de sòl i rehabilitació urbana, estableix en l'article 22 que els instruments d'ordenació territorial i urbanística estan sotmesos a avaluació ambiental de conformitat amb el que preveu la legislació d'avaluació ambiental.  
En la LOTUP s'estableix (art. 46), que seran objecte d'aquesta avaluació ambiental i territorial estratègica ordinària els plans i programes, així com les seues modificacions, que s'adopten i aproven per una administració pública i l'elaboració i aprovació dels quals vinga exigida per una disposició legal o reglamentària o acord del Consell, complint els supòsits de l'apartat 1 de l'article esmentat.  
D'acord amb allò que s'ha estipulat en l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental determinarà si un pla o programa ha de ser objecte d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada o ordinària, en els supòsits allí previstos i tenint en compte els criteris establits en l'annex VIII de la llei, tot això amb consulta prèvia a les administracions públiques afectades i d'acord amb les fases de la tramitació exposades en l'article 49.  
  
B. Document inicial estratègic.  
B.1. Documentació aportada.  
En data 8 de setembre de 2016, el Servei Territorial d'Urbanisme d'Alacant va remetre al Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica la modificació puntual núm. 4 de les normes subsidiàries de Novelda motivada per la proposta de l'ajuntament de desafectar la banda de sòl no urbanitzable de protecció de vies de comunicació, corresponent a la reserva de sòl denominada ronda nord-oest de Novelda (entre la A-31 i la N-325), ja que, segons l'Ajuntament, el Ministeri de Foment no preveu la seua incorporació a la xarxa viària.  
La documentació remesa en suport paper i digital consisteix en:  
- Document inicial estratègic i esborrany del Pla de la modificació puntual núm. 4 de les normes subsidiàries de Novelda.  
El 28 de setembre de 2016 es comunica l'obertura de l'expedient a l'Ajuntament de Novelda (71/1155-BYO), si bé per a continuar amb el procediment es requereix:  
- Còpia en format digital (CD) de tota la documentació aportada.  
- Documentació del Ministeri de Foment sobre la possible desafectació rebuda per l'Ajuntament de Novelda.  
El 14 de desembre es rep escrit de l'Ajuntament de Novelda amb la còpia de la documentació en format digital (CD).  
Finalment, el 30 de gener de 2017 es rep des de l'Ajuntament de Novelda la còpia de l'escrit de la Unitat d'Alacant de la Demarcació de Carreteres de la Comunitat Valenciana referit a la no previsió de realització cap d'actuació com a variant de la N-235 en el municipi de Novelda.  
B.2. Informació territorial.  
El municipi de Novelda, situat en la comarca del Vinalopó Mitjà en la província d'Alacant, té una població de 26.146 habitants (segons l'IVE a 01.01.2015). La superfície del terme municipal és de 75,65 km². Se situa a una altitud de 241 msnm i a una distància de 28 km d'Alacant. Limita amb els termes municipals de Monforte del Cid a l'est, Elda al nord i Monòver i la Romana a l'oest i Asp al sud.  
Novelda, municipi de la comarca del Vinalopó Mitjà, situat en el corredor d'enllaç que travessa les valls del Vinalopó i de les subbètiques valencianes. El límit septentrional del terme el constitueixen les serres de les Pedrisses i el Cid i l'occidental la serra de Forna.  
El clima de Novelda és clima mediterrani sec. L'agricultura noveldera gira entorn del monocultiu del raïm de taula. L'activitat industrial més important és la fabricació i elaboració de marbre i de pedra natural.  
  
B.3. Planejament vigent.  
El planejament vigent a Novelda, correspon a les normes subsidiàries aprovades per la Comissió Territorial d'Urbanisme el 22 de desembre de 1986, on inicialment no estava prevista la protecció de reserva viària que la present modificació pretén eliminar.  
La classificació com a sòl no urbanitzable de protecció de vies per a la traça de la futura circumval·lació, va ser introduïda en les NS a través de la revisió de les normes subsidiàries de planejament de Novelda aprovada definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme d'Alacant, en sessió realitzada el 16 d'octubre de 1992, i publicada en el Butlletí Oficial de la Província d'Alacant núm. 262 de 14 de novembre de 1992. La revisió de les NS va ser avaluada ambientalment mitjançant declaració d'impacte ambiental (Exp. 087/92-AIA).  
  
En la proposta del nou Pla general de Novelda amb document de referència emés en data 8 de novembre de 2011 (Exp. 85/09-EAE), ja no s'inclou la reserva i protecció de la traça de la circumval·lació. No obstant això, l'expedient esmentat va ser objecte d'arxiu per Resolució del director general de Medi Natural i Avaluació Ambiental de data 8 de març de 2017.  
B.4. Objecte de la proposta de la modificació.  
En la revisió de les normes subsidiàries, hui vigent, es van establir dues bandes de 50 m d'amplària qualificada de «sòl no urbanitzable de protecció de vies de comunicació» addicionals al seu ample en coincidència amb l'eix del traçat del projecte de «Circumval·lació oest» redactat pels serveis del llavors Ministeri d'Obres Públiques.  
  
La present modificació, amb el vistiplau del Ministeri de Foment, pretén resoldre la innecessarietat de restricció d'edificacions i la zona de reserva i protecció, i donar així continuïtat al sòl no urbanitzable, hui existent, a un costat i a un altre de la traça vial que se suprimeix per no estar prevista la seua construcció d'acord amb la proposta del document inicial estratègic d'aquesta manera es tornaria a la preexistència com a sòl no urbanitzable, amb ús fonamentalment agropecuari ajustant la compatibilitat d'usos.  
B.5. Justificació de la proposta de la modificació.  
L'interés municipal amb la present modificació puntual és desafectar la banda, prevista com a sòl no urbanitzable de reserva per a vies de comunicació, atés que (segons la proposta) aquesta via no es va a materialitzar, continuant amb la seua classificació de sòl no urbanitzable, i la seua qualificació idèntica als sòls contigus, és a dir:  
- Zona sud de l'eix viari Novelda-Monòver (CV-835): es mantindrà la seua continuïtat com SNUC agrícola, hui existent a un costat i a l'altre de la traça de circumval·lació a eliminar.  
- Zona nord de l'eix viari Novelda-Monòver (CV-835): continuïtat de SNUC rústic, sense cap interrupció en suprimir-se la traça de la circumval·lació, que en estar hui mateix qualificada de sòl de protecció impedeix la realització d'habitatges aïllats/construccions agrícoles.  
  
La classificació com SNUC agrícola o comú rústic en les NS només distingeix els sòls agrícoles en producció d'aquells on per la seua menor capacitat productiva són compatibles altres usos permesos en SNU.  
  
D'acord amb el document inicial estratègic, la proposta no té cap afecció mediambiental i només permetrà la construcció d'edificacions agropecuàries o habitatges unifamiliars, d'acord amb les NU vigents per al SNU i en compliment de la normativa que se li aplique.  
  
B.6. Selecció d'alternatives proposades.  
L'única dualitat d'alternatives és la que s'ha mantingut, a hores d'ara, des de l'aprovació de la revisió de les NS de planejament de Novelda a l'octubre de 1992.  
L'equip redactor de la revisió de 1992 coneixedor de l'existència del projecte del Ministeri d'Obres Públiques, va qualificar l'esmentada banda de «protecció de vies de comunicació», diferenciant-lo dels seus entorns rurals immediats, qualificats de «comú rústic» o «comú agrícola» i ha sigut una de les classificacions urbanístiques, que més problemàtica i al·legacions ha creat en el municipi de Novelda.  
En 24 anys, que han passat des de la seua aprovació (tal com indica la proposta de modificació de les NS), s'ha desistit del projecte esmentat de via de circumval·lació per l'administració que la va projectar (hui en dia Ministeri de Foment). Per tant, aquest document urbanístic, amb el vistiplau del Ministeri de Foment, pretén resoldre tan ràpidament com siga possible, la innecessarietat de restricció d'edificacions.  
  
L'única alternativa possible és la desafecció plantejada com a modificació puntual de la vigent revisió de les normes subsidiàries de planejament amb l'informe favorable respecte d'això del Ministeri de Foment.  
El seu abast i àmbit com es pot veure en els plans d'ordenació general del territori- qualificació del sòl (Pla 1-1), és el ja explícit i concretat en el punt anterior, és a dir, donar continuïtat als sòls no urbanitzables, hui existents, a un costat i un altre del traçat vial que se suprimeix per no estar prevista la seua construcció.  
No hi ha cap altra alternativa possible, d'acord amb la proposta de modificació de les NS. En el Pla general en tramitació es comptava amb la supressió d'un vial no considerat ni planificat per cap administració.  
  
C. Possibles efectes sobre el medi ambient.  
D'acord amb allò que s'ha exposat en el document inicial estratègic i vistes les característiques de la modificació, que pretén la requalificació com a SNU del sòl inicialment protegit com a reserva de viari, de manera que adquireix la corresponent als sòls adjacents. Aquesta modificació es considera com un efecte sobre el medi ambient positiu, atés que evita afeccions territorials i s'adapta a l'entorn existent ja.  
  
D. Consultes realitzades.  
Per part de la direcció general competent, com a òrgan ambiental, s'ha sotmés a consultes el document inicial estratègic, d'acord amb el que disposa l'art. 51 de la LOTUP, a fi de definir el contingut de l'estudi ambiental i territorial estratègic (EATE), a les següents administracions perquè, si ho estimen oportú, hi formulen suggeriments:  
  
  
  
  
  
Consulta Informe Administració Consultada  
 12.09.2016 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori.  
Servei d'Urbanisme. Direcció Territorial d'Alacant.  
 30.01.2017 Ministeri de Foment. Demarcació de Carreteres Com. Valenciana.  
  
  
  
Nota: els informes rebuts es publicaran en la web http://www.agroambient.gva.es/eae junt amb el document d'abast.  
  
E. Identificació i valoració dels possibles efectes sobre el medi ambient.  
Analitzat el document inicial estratègic i els informes rebuts, s'efectua la valoració dels possibles efectes de la present modificació puntual núm. 4 de les normes subsidiàries de Novelda, seguint els criteris de l'annex VIII de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana.  
Així, tenint en consideració les característiques de la modificació, aquesta pretén eliminar la qualificació del SNUP protecció viària corresponent a la franja de reserva planificada al seu dia pel Ministeri de Foment per a la realització de la variant oest de Novelda, i assignar-li la qualificació de SNUC corresponent al de les zones adjacents.  
  
Dit això, dels informes rebuts s'observen les següents consideracions tant de tipus legal com ambiental que passem a descriure:  
  
- Urbanisme.  
El 12 de setembre de 2016 es rep l'informe del Servei d'Urbanisme de la Direcció Territorial d'Alacant de la Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració, en el qual es considera que la modificació proposada afecta l'ordenació estructural, en establir les condicions de desenvolupament del sector i per tant, d'acord amb l'art. 44 de la LOTUP, la competència per a la seua aprovació és autonòmica.  
Des del punt de vista de les competències del servei, indica que no s'observa que la proposta contravinga la normativa d'aplicació.  
- Ministeri de Foment. Demarcació de carreteres.  
Es rep el 30 de gener de 2017 ofici de l'Ajuntament de Novelda en què s'adjunta l'escrit de la Demarcació de Carreteres de la Comunitat Valenciana del Ministeri de Foment en què es manifesta textualment, referit a la sol·licitud prèvia d'informe per part de l'Ajuntament de Novelda, que «en l'actualitat, la Demarcació de Carreteres de l'Estat a la Comunitat Valenciana no té cap actuació prevista per a una variant de la N-235 en la població de Novelda que discórrega pels terrenys afectats per la reserva de sòl a què fa referència el seu escrit».  
  
F. Determinació de l'existència d'efectes significatius.  
Segons estableix l'article 46 de la LOTUP l'òrgan ambiental ha de determinar si un pla o la seua modificació ha de ser objecte d'avaluació ambiental i territorial si es determina l'existència d'efectes significatius en el medi ambient, tenint en compte els criteris establits en l'annex VIII, si és el cas, amb consulta prèvia a les administracions públiques afectades, i amb les consideracions a què es refereix l'art. 51 de la LOTUP.  
A la vista de la documentació presentada, d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge (LOTUP) considera:  
Que de la modificació puntual núm. 4 de les normes subsidiàries de planejament de Novelda suposa una modificació menor del planejament existent que afecta un àmbit de sòl no urbanitzable que implica l'eliminació d'una previsió d'infraestructura viària en benefici de la requalificació a la tipologia de sòl no urbanitzable existent en els terrenys adjacents, que representa un efecte significatiu positiu sobre el medi ambient respecte al ja avaluat ambientalment en les NS vigents; per tot això no suposa una incidència significativa en el model territorial, ni tampoc representa cap vulnerabilitat enfront de característiques naturals ni consum de recursos.  
Que de la modificació puntual núm. 4 de les normes subsidiàries de planejament de Novelda no es deriven problemes ambientals significatius, segons s'extrau de les dades i cartografia disponibles, i específicament des dels aspectes objecte d'estudi, tal com s'ha informat.  
Així doncs, analitzada la documentació presentada i el seu objecte, els informes sectorials emesos, revisada la cartografia existent en el Sistema d'Informació Territorial d'aquesta conselleria, es pot determinar, respecte de la modificació puntual núm. 4 de les normes subsidiàries de planejament de Novelda que el procediment d'avaluació simplificada és suficient per a determinar que la modificació no presenta efectes significatius sobre el medi ambient.  
G. Proposta d'acord.  
D'acord amb el que estableix l'article 51.2 b) de la LOTUP, i ja que la modificació puntual avaluada no té efectes significatius en el medi ambient i el territorial i se sotmet al procediment simplificat d'avaluació:  
D'acord amb allò que s'ha exposat es resol: emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica de la modificació puntual núm. 4 de les normes subsidiàries de planejament de Novelda d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la LOTUP, per no tindre efectes significatius sobre el medi ambient, i correspon continuar la tramitació de la modificació d'acord amb la seua normativa sectorial, sempre que s'ajuste a allò que s'ha descrit en la documentació presentada així com al que estableix la legislació vigent i en els informes emesos respecte d'això.  
  
Segons estableix l'article 51.7 de la LOTUP, l'informe ambiental i territorial estratègic perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana no s'ha procedit a l'aprovació de la modificació puntual núm. 4 de les normes subsidiàries de planejament de Novelda en el termini màxim de quatre anys des de la seua publicació. En aquest cas, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada de la modificació.  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic a què es referix l'article 51.2.b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb allò que disposa l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat als efectes d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
E vista del que antecedeix, la Comissió d'Avaluació Ambiental, acorda: emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica de la modificació puntual núm. 4 de les normes subsidiàries de planejament de Novelda, per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en l'informe esmentat.  
Notificar als interessats que contra la present resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret estimen pertinents.  
Cosa que li notifique perquè en prenga coneixement i als efectes oportuns.  
Cosa que se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se'n deriven, segons ho autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
València, 28 de març de 2017.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Expedient: 72/0061-UPI.  
Títol: pla de reforma interior Lloma Llarga.  
Promotor: Ajuntament de Benaguasil.  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme.  
Localització: Benaguasil (València).  
  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió realitzada el 23 de març de 2017, va adoptar l'acord següent:  
Vista la proposta de l'informe ambiental i territorial estratègic del pla de reforma interior Lloma Llarga de Benaguasil, en els termes següents:  
A) Documentació aportada  
En data 6 de setembre de 2016 va tindre entrada, en el Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica de la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental, l'escrit del Servei Territorial d'Urbanisme de València, en què traslladava la sol·licitud de l'Ajuntament de Benaguasil per a iniciar el procés d'avaluació ambiental i territorial estratègica, d'acord amb el que estableix la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana (LOTUP), del pla de reforma interior Lloma Llarga de Benaguasil.  
  
La sol·licitud s'acompanya del document inicial estratègic i de l'esborrany de la modificació puntual. La documentació aportada, en format paper i digital, és concorde amb el que estableix l'article 50 de la LOTUP.  
B) Planejament vigent  
El planejament vigent en el municipi de Benaguasil el constitueixen les normes subsidiàries de planejament que van ser aprovades per la Comissió Territorial d'Urbanisme (CTU) en sessió del 23 de maig de 1995 i publicades en el BOP núm. 113 de 13 de maig de 1996.  
Les normes subsidiàries de planejament de Benaguasil no han sigut objecte d'avaluació ambiental però alguns dels instruments de desenvolupament posterior sí.  
En data 7 d'abril de 2010, té entrada la proposta de l'Ajuntament de Benaguasil per a la revisió del Pla general, respecte d'això, s'emet document de referència en data 20 de setembre de 2010 (expedient 156/1630-VUX).  
C) Pla de reforma interior Lloma Llarga de Benaguasil: Objecte i justificació  
En les normes subsidiàries de Benaguasil s'arreplega com a sòl urbà els corresponents al Pla especial d'ordenació de polígon industrial a Benaguasil, aprovat en data 12 de novembre de 1971 pel llavors Ministeri de l'Habitatge, que queda localitzat al sud-oest del nucli urbà, en les proximitats del límit sud del terme de Benaguasil amb el de Vilamarxant.  
En les normes subsidiàries es delimita un sòl urbà sense ordenar detalladament, si bé estableixen a través de les normes les regulacions corresponents als usos compatibles i els paràmetres específics d'ordenació de l'edificació, encara que no es va incloure documentació gràfica amb els necessaris paràmetres d'alineació i ordenació de vials.  
  
L'objecte del Pla de reforma interior Lloma Llarga és modificar el planejament vigent de tal manera que permeta:  
- Ampliar el sòl urbà delimitat en el Pla especial d'ordenació de polígon industrial (Lloma Llarga) a Benaguasil mitjançant la reclassificació de 30.391,98 m² de sòl no urbanitzable comú a sòl urbà d'ús industrial.  
- Permetre l'ordenació detallada de l'àmbit mitjançant dues àrees de repartiment:  
- L'àrea de repartiment «Lloma Llarga sud», coincident amb la unitat d'execució del mateix nom a desenvolupar mitjançant una actuació urbanística integrada.  
- L'àrea de repartiment uniparcel·lària «Lloma Llarga nord».  
Actualment el polígon industrial del Pla especial es troba consolidat quasi en la seua totalitat per l'edificació i l'ampliació proposada, al sud i sud-oest, també ha sigut ocupada, en la seua gran majoria, per edificació i per les activitats de desballestament allí existents.  
Es justifica la necessitat del Pla de reforma interior per les següents raons que s'extrauen de la documentació aportada:  
- La realitat actual difereix de la del planejament vigent, ja que l'activitat industrial en la zona sud ha sobrepassat el límit de sòl urbà.  
  
- Es requereix adaptar el planejament estructural per a donar seguretat jurídica a les activitats que s'hi desenvolupen.  
- Es requereix major superfície de sòl industrial per les necessitats d'ampliació de les activitats existents.  
- Es requereix un instrument urbanístic que possibilite l'ordenació detallada del sòl urbà proposat.  
  
D) Característiques del Pla de reforma interior Lloma Llarga de Benaguasil  
D.1. Àmbit del PRI. Delimitació.  
L'àmbit territorial del Pla de reforma interior queda configurat per:  
  
- El sòl urbà d'ús industrial que delimitava el Pla especial d'ordenació de polígon industrial a Benaguasil, aprovat en data 12 de novembre de 1971.  
- Incorporació de sòl no urbanitzable comú per a la seua reclassificació a urbà industrial, amb una superfície de 30.391,98 m², que es localitza en la zona sud-oest. Aquesta reclassificació és de l'ordre d'un 42 % del sòl urbà industrial vigent del Pla especial industrial.  
En les imatges núm. 1 i núm. 2 de l'annex I pot apreciar-se l'àmbit del PRI Lloma Llarga, rm què es distingeix entre el sòl urbà industrial vigent i l'ampliació proposada, així com l'estat actual de l'àmbit.  
  
D.2. Estudi d'alternatives.  
En el document inicial estratègic s'exposen tres alternatives:  
- Alternativa 0  
Es correspon amb el planejament vigent i el manteniment de la situació actual, en què les instal·lacions industrials del sud de l'àmbit han consolidat una zona antropitzada on es desenvolupa part de la seua activitat.  
- Alternativa 1  
Es proposa una nova delimitació del sòl urbà que integre l'àmbit consolidat industrial, de les activitats que estan legalment implantades, mitjançant la minoració dels requeriments urbanístics determinats per als usos industrials, en concret, els estàndards relatius a viaris de sòl industrial, alhora que limita el seu creixement i ordena la normativa referent a la integració paisatgística i mediambiental de les activitats.  
  
- Alternativa 2  
Proposa la mateixa delimitació que l'alternativa 1 si bé la principal diferència amb aquesta es refereix a la conveniència del compliment exprés dels estàndards urbanístics (fonamentalment viaris).  
L'alternativa 0 es rebutja per considerar-la una opció sense sentit en relació amb l'ocupació real del territori i no permet una solució real d'integració mediambiental i paisatgística respecte de l'entorn on es relaciona.  
L'alternativa 2, en aplicar estrictament els estàndards urbanístics, limita el creixement de l'ús industrial i, en concret, les condicions establides referents a l'ample de viari per a usos industrials, impliquen l'afecció directa a l'orografia del territori i a la relació amb la interfície urbana-rural. Per això es rebutja.  
L'alternativa 1 és la triada en la proposta del Pla de reforma interior Lloma Llarga.  
D.3. Descripció de l'alternativa 1 triada per al PRI Lloma Llarga  
  
L'esborrany del Pla de reforma interior arreplega la documentació següent:  
- Normes urbanístiques que inclouen:  
- Normes de caràcter estructural  
- Normes de caràcter detallat  
- Fitxes de gestió de la UE Lloma Llarga sud  
- Plans d'informació i ordenació  
- Mesures correctores i protectores i Programa de vigilància ambiental  
- Normes d'integració paisatgística de l'estudi d'integració paisatgística.  
Les imatges núm. 2 i núm. 3 de l'annex I arrepleguen un extracte dels plans P-01 Pla d'ordenació detallada - Àrees de repartiment i P-02 Ordenació detallada - Xarxa secundària de dotacions públiques - Usos detallats i unitats aportats en la documentació.  
  
D.4. Efectes previsibles sobre el medi ambient  
En el DIE es realitza l'anàlisi de l'afecció que el Pla de reforma interior pot provocar sobre el medi ambient i conclou que no hi ha cap acció derivada del PRI que provoque un impacte sever, el 23 % dels impactes són de caràcter irrellevant i la resta són de nivell moderat, es proposa en aquest cas mesures correctores de caràcter general per a mitigar els impactes generats sobre elements del medi ambient.  
  
E) Consultes  
Per part de la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental, d'acord amb l'article 51.1 de la LOTUP, la documentació aportada s'ha sotmés a consulta a les següents administracions públiques afectades.  
  
  
ADMINISTRACIÓ PÚBLICA CONSULTADA CONSULTA INFORME  
ST URBANISME VALÈNCIA 12.09.2016  
C. HABITATGE - SDG DE MOBILITAT 14.10.2016 19.12.2016  
C. HABITATGE - SDG ORDENACIÓ TERRITORI I PAISATGE - Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge 14.10.2016 14.03.2017  
SDG MEDI NATURAL - S. ORD. I GEST FORESTAL 14.10.2016 14.02.2017  
  
  
Els informes relacionats poden consultar-se en l'adreça electrònica www.agroambient.gva.es/eae.  
  
F) Identificació i valoració dels possibles efectes sobre el medi ambient  
D'acord amb allò que s'ha estipulat en l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental i territorial determinarà, tenint en consideració els criteris de l'annex VIII, el sotmetiment al procediment d'avaluació ambiental i territorial ordinari o simplificat, en funció de la certesa en la determinació de l'existència d'efectes significatius sobre el medi ambient, amb consulta prèvia a les administracions públiques afectades a què es refereixen els articles 48.d I 51.1 de la LOTUP.  
L'àmbit del Pla de reforma interior proposat queda configurat aproximadament en un 70 % per sòl urbà industrial arreplegat en les normes subsidiàries de Benaguasil i un 30 % de sòl no urbanitzable comú que es reclassifica a sòl urbà per tractar-se de terrenys contigus i ja ocupats per les activitats industrials del sud.  
El sòl urbà industrial Lloma Llarga vigent en les normes subsidiàries procedeix del Pla especial d'ordenació de polígon industrial a Benaguasil, aprovat en data 12 de novembre de 1971 pel llavors Ministeri de l'Habitatge.  
El dit àmbit del PRI es localitza en una zona plana en la qual destaca el xicotet tossal denominat Lloma Llarga que constitueix el límit físic de l'àmbit per l'oest. Aquest tossal s'eleva uns 35 metres sobre el nivell del terreny. El límit est de l'àmbit el constitueix la carretera CV-50, de la xarxa bàsica del sistema viari de la Comunitat Valenciana i el límit oest una carretera d'àmbit local. Excepte l'elevació muntanyosa a l'oest, la resta de l'àmbit queda rodejat per horts i camps.  
El tossal Lloma Llarga constitueix sòl forestal segons el PATFOR. Atés que l'extrem sud d'aquest tossal és incorporat al sòl urbà industrial del Pla de reforma interior és per això que s'efectua consulta al Servei d'Ordenació i Gestió Forestal, el qual, en el seu informe, rebut en data 14 de febrer de 2017, manifesta que visitada la zona, es verifica que la zona forestal contigua es tracta més aïna d'una zona amb estrat arbustiu i alguns arbres disseminats. És una zona prou degradada, on hi ha una antiga zona d'extracció de material. Per això no es troba inconvenient que es duga a terme el canvi de classificació del sòl no urbanitzable comú a sòl urbà industrial sempre que:  
  
- Es complisca amb la limitació al creixement dels usos ja establits i la seua integració paisatgística  
- Les actuacions que es duguen a terme complisquen el Decret 7/2004, de 23 de gener, de la Conselleria de Medi Ambient pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat i prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució de treballs que es realitzen en terrenys forestals o en els seus voltants.  
El Servei de Planificació de la Subdirecció General de Mobilitat, des del punt de vista de planificació viària, remet informe desfavorable, rebut en data 19 de desembre de 2016, pels motius següents:  
  
- S'hauran de definir els accessos entre Lloma Llarga nord i la unitat d'execució Lloma Llarga sud.  
- Es carregarà a la unitat d'execució Lloma Llarga sud, en la seua fitxa de gestió, la glorieta grafiada en la intersecció de la CV-50 amb la CV-3771.  
El Servei Territorial d'Urbanisme de València, en el seu informe rebut en data 12 de setembre de 2016, indica que la modificació proposada afecta l'ordenació estructural, per això la seua aprovació definitiva serà competència autonòmica de conformitat amb l'art. 44.2.c de la LOTUP. En l'esmentat informe, es realitzen una sèrie de consideracions de caràcter urbanístic que han de ser considerades en la redacció definitiva del Pla de reforma interior Lloma Llarga, entre altres, les següents:  
  
Haurà d'ampliar la justificació de la classificació de sòl urbà d'acord amb el que preveu l'article 28 i 25.2. B de la LOTUP.  
Haurà de sintetitzar-se en un pla d'ordenació els elements de l'ordenació estructural i la seua connexió amb la resta de la ciutat.  
Haurà de justificar els estàndards dotacionals de qualitat urbana de la xarxa secundària de conformitat amb l'art. 35 i l'annex IV de la LOTUP, com ara les zones verdes, secció viària i la reserva mínima de places d'aparcament públiques ajustant l'art. 28 de la normativa proposta. Així com afavorir l'ús del transport públic i la mobilitat no motoritzada (art. 7.2.i LOTUP) i millorar la qualitat de vida a través de la infraestructura verda urbana que contribuïsca a la millora dels accessos al polígon industrial (art. 4 LOTUP).  
Haurà de detallar-se els usos industrials (dominants i compatibles) en relació amb la normativa vigent, elaborant un document únic que refonga tota la normativa en el polígon industrial que integre tant el Pla especial d'ordenació del polígon industrial com la de l'instrument de planejament que es proposa.  
El límit de separació amb la carretera CV-50 haurà de fixar-se en el PRIM i no podrà posposar-se a l'estudi de detall, tal com es preveu en l'article 21 de la normativa proposta.  
El Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge emet un informe, de data 14 de març de 2017, en el que posa de manifest que es considera adequat l'estudi d'integració paisatgística redactat, per quant s'ajusta a l'objecte i abast del Pla de Reforma Interior (PRI), si bé la valoració definitiva del paisatge requerirà la integració dels resultats del procés de participació pública a realitzar en la fase següent de la tramitació de l'instrument de planejament.  
L'informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge considera:  
- El PRI proposat sí que tindrà incidència en el caràcter del paisatge i en la seua percepció, en tant que s'amplia la superfície industrial mitjançant la reclassificació de sòl no urbanitzable pertanyent a una unitat de paisatge de valor alt (arreplegada també en l'estudi de paisatge del municipi, en tramitació).  
- Les mesures i normes d'integració paisatgístiques que s'estableixen es consideren, en general, suficients per a evitar o mitigar els efectes negatius, així com per a millorar la qualitat visual de l'entorn. Es comprova la seua inclusió en la normativa urbanística o en la fitxa de gestió del sector, com a condicionants per al seu desenvolupament.  
No obstant això, el Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge realitza l'observació que determinades mesures d'integració visual de l'estudi d'integració no es troben arreplegades ni en la normativa d'integració ni en la urbanística i que algunes de les normes d'integració establides no concorden amb els paràmetres establits en les normes urbanístiques, per això s'haurà de modificar o completar la normativa urbanística atenent les consideracions que s'arrepleguen en el seu informe. En aquest sentit, es destaca que, en l'apartat justificatiu de la valoració de la integració visual, s'inclou com a mesura la delimitació «d'un carril bici-de vianants que discorre paral·lel al vial» de vora »i que actua d'element de transició entre el vial i la zona agrícola», mesura que no es troba arreplegada ni en la normativa d'integració ni en la urbanística.  
  
En relació amb la incidència del PRI en la infraestructura verda, s'indica que aquesta no serà significativa pel que fa a la definida a escala municipal, sempre que les actuacions derivades d'aquest garantisquen que no s'afecta negativament el recurs paisatgístic «Catxirulo de la Lois» ni a l'accessibilitat a aquest, així com a l'elevació topogràfica que dóna nom a l'àmbit, elements que a priori en formarien part. La zona verda de la xarxa secundària junt amb els itineraris que la connecten i donen continuïtat al conjunt de la infraestructura verda, si és el cas, s'integraran en aquesta amb l'aprovació de l'ordenació detallada de l'àmbit. En particular, s'indica que la zona verda de la xarxa secundària junt amb els itineraris que la connecten i donen continuïtat al conjunt de la infraestructura verda s'integraran en aquesta amb l'aprovació de l'ordenació detallada de l'àmbit.  
Analitzada la documentació aportada, considerant els informes rebuts i la situació mediambiental de l'àmbit, cal indicar que les principals incidències ambientals en l'àmbit de la proposta de Pla de reforma interior Lloma Llarga es deriven, fonamentalment, dels aspectes següents:  
- Encara que es tracta d'un sòl urbà no es justifiquen en la documentació aportada els aspectes següents:  
- Sistema actual de col·lectors de pluvials i el seu punt d'abocament.  
- Sistema actual d'arreplega d'aigües residuals o de processos industrials, el seu tractament, transport i abocament.  
- Dotació i forma de subministrament d'aigua per a l'activitat industrial.  
- L'afecció al paisatge i, en concret, a la Lloma Llarga («Catxirulo de la Lois») pot veure's minimitzada amb l'adopció de les mesures d'integració paisatgística i de connectivitat d'espais verds de la infraestructura verda en l'àmbit municipal.  
- L'afecció al sòl forestal ubicat al nord de l'ampliació proposada no pareix significant sempre que en la redacció definitiva de l'instrument de planejament es prevegen les dotacions públiques de zones verdes, la seua adequada integració i transició cap al sòl forestal i el manteniment d'aquestes amb reg suficient i adequat al tipus de plantacions.  
- Es produeix afecció a l'àrea de reserva viària prevista en el planejament vigent per a la rotonda de la intersecció de la CV-50 amb la CV-3771.  
- La zona d'ampliació proposada ja es troba antropitzada.  
G) Consideracions jurídiques  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE del Parlament Europeu i del Consell de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta Directiva s'incorpora al dret intern espanyol mitjançant la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret autonòmic mitjançant la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
El Reial decret legislatiu 7/2015, de 30 d'octubre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de sòl i rehabilitació urbana, estableix en l'article 22 que els instruments d'ordenació territorial i urbanística estan sotmesos a avaluació ambiental de conformitat amb el que preveu la legislació d'avaluació ambiental.  
H) Proposta d'acord  
Analitzada la proposta de «Pla de reforma interior Lloma Llarga de Benaguasil», cal considerar que aquesta actuació quedaria emmarcada en l'article 46.3 de la LOTUP per considerar que es tracta d'una modificació menor del Pla general.  
Per això, segons estableix l'article 51.2.b de la LOTUP, i considerar, d'acord amb els criteris de l'annex VIII de l'esmentada llei, que la proposta de Pla de reforma interior Lloma Llarga de Benaguasil no té incidència significativa en el model territorial del municipi, ja que incideix fonamentalment sobre sòl urbà industrial aprovat, no suposa afecció sobre elements del patrimoni cultural i natural i, havent tingut en compte les consultes realitzades, es pot concloure que el procediment d'avaluació ambiental simplificada és suficient per a determinar que la proposta de la «Pla de reforma interior Lloma Llarga de Benaguasil» no presentarà efectes significatius sobre el medi ambient tenint en compte les determinacions que més avant s'assenyalen.  
  
D'acord amb allò que s'ha exposat, es resol: emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica del «Pla de reforma interior Lloma Llarga de Benaguasil», d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la LOTUP, per no tindre efectes significatius sobre el medi ambient, i correspon continuar la tramitació de la modificació del pla d'acord amb la seua normativa sectorial, amb el compliment de les determinacions següents:  
1) El document definitiu del Pla de reforma interior Lloma Llarga de Benaguasil haurà de redactar-se tenint en compte:  
1. Les consideracions del Servei Territorial d'Urbanisme de València que s'arrepleguen en el seu informe rebut en data 12 de setembre de 2016.  
2. Els requeriments establits en l'informe del Servei de Planificació de la Subdirecció General de Mobilitat, rebut en data 19 de desembre de 2016.  
3. Les determinacions establides en l'informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, de data 14 de març de 2017 a fi de corregir i incorporar en la normativa urbanística les mesures i normes d'integració visual i, en particular, incorporaran en l'ordenació detallada de l'àmbit els itineraris que connecten la zona verda de la xarxa secundària prevista en el PRI amb la infraestructura verda del municipi.  
  
4. Les determinacions establides en l'informe del Servei d'Ordenació i Gestió Forestal, rebut en data 14 de febrer de 2017  
5. Ha d'incloure's documentació i plans dels sistemes actuals de subministrament d'aigua, energia, arreplega d'aigües residuals i punts d'abocaments. De la mateixa manera, s'arreplegaran, es valoraran i plasmaran en plans les propostes per a satisfer aquests recursos, així com garantir, si és el cas, l'arreplega, tractament, transport i abocament de les aigües residuals i industrials.  
2) Amb caràcter previ a la seua aprovació definitiva haurà d'aportar-se:  
1. La justificació de sòl urbà d'acord amb el que preveu l'article 28 i 25.2.b de la LOTUP.  
2. Acreditació de la suficiència i disponibilitat de recursos hídrics per l'òrgan de conca.  
3. Si és el cas, autorització d'abocament de les aigües residuals que puguen generar-se en l'àmbit per l'organisme de conca  
4. Informe favorable del Servei de Planificació de la Subdirecció General de Mobilitat.  
Segons estableix l'article 51.7 de la LOTUP, l'informe ambiental i territorial estratègic perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana no s'ha procedit a l'aprovació del «Pla de reforma interior Lloma Llarga de Benaguasil» en el termini màxim de quatre anys des de la publicació. En aquest cas, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada de la proposta.  
  
  
  
ANNEX I  
Imatge núm. 1 i núm. 2: Àmbit PRI Lloma Llarga - Ampliació de sòl urbà industrial  
Situació actual  
Imatge núm. 3: Extracte del Pla P-01 Pla d'ordenació detallada - Àrees de repartiment del PRI Lloma Llarga  
Imatge núm. 4: Extracte del Pla P-02 Pla d'ordenació detallada - Xarxa secundària de dotacions públiques - Usos detallats i unitats d'execució del PRI Lloma Llarga  
  
  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic a què es refereix l'article 51.2.b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb allò que disposa l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat als efectes d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
E vista del que antecedeix, la Comissió d'Avaluació Ambiental, acorda: emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla de reforma interior Lloma Llarga de Benaguasil, per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en l'esmentat informe.  
Notificar als interessats que contra la present resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret estimen pertinents.  
Cosa que li notifique perquè en prenga coneixement i als efectes oportuns.  
Cosa que se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se'n deriven, segons ho autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
València, 28 de març de 2017.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 17 de maig de 2017.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.