Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 7909, del 03-11-2016 (2016/8615)

RESOLUCIÓ de 21 d'octubre de 2016, de la directora general de Justícia, per la qual es resol inscriure els nous Estatuts del Consell Valencià de Col·legis d'Advocats.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   7909

Data del DOGV
:   03-11-2016

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2016/8615


Data del document
:   21-10-2016

Organisme emissor
:   Conselleria de Justícia, Administració Pública, Reformes Democràtiques i Llibertats Públiques

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria de Justícia, Administració Pública, Reformes Democràtiques i Llibertats Públiques

RESOLUCIÓ de 21 d'octubre de 2016, de la directora general de Justícia, per la qual es resol inscriure els nous Estatuts del Consell Valencià de Col·legis d'Advocats. [2016/8615]  
Vist l'expedient de modificació estatutària, instruït a instàncies del Consell Valencià de Col·legis d'Advocats, inscrit amb el número 8 de la Secció Segona del Registre de Col·legis Professionals i de Consells Valencians de Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana, en el qual se sol·licita la inscripció dels nous Estatuts en aquest registre, atenent als següents  
  
Fets  
  
Primer  
El secretari tècnic de l'esmentada corporació va presentar, en data 9 de setembre de 2015, una sol·licitud d'inscripció en el Registre de Col·legis Professionals i de Consells Valencians de Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana dels nous Estatuts d'aquest en compliment del que preveu la Llei 6/1997, de 4 de desembre, de Consells i Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana.  
  
  
Segon  
Els actuals Estatuts del Consell Valencià de Col·legis d'Advocats van ser aprovats mitjançant una resolució, de 27 d'octubre de 2014, del director general de Justícia de la Conselleria de Governació i Justícia (DOCV 7398, 07.11.2014).  
  
Tercer  
El nou text estatutari va ser aprovat pel Ple del Consell Valencià d'Advocats, en la seua sessió del 7 de setembre de 2015, segons la certificació expedida el 8 de setembre de 2015, per la secretària, amb el vistiplau del president.  
  
Quart  
El text final dels nous Estatuts, la inscripció dels quals se sol·licita, figura com a annex de la present resolució, i, doncs, es considera reproduït ací.  
  
Fonaments de dret  
  
Primer  
Revisats els nous estatuts del Consell Valencià de Col·legis d'Advocats, aquests respecten totes les determinacions exigides per l'article 10 de la Llei 6/1997, de 4 de desembre, de Consells i Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana.  
  
Segon  
Els nous Estatuts han sigut aprovats amb els requisits i formalitats establerts en aquest article i en els mateixos Estatuts del Consell.  
  
Tercer  
L'expedient ha sigut tramitat pel Servei d'Entitats Jurídiques, adscrit a la Direcció General de Justícia de la Conselleria de Justícia, Administració Pública, Reformes Democràtiques i Llibertats Públiques, competent perquè així ho disposa l'article 6.1 de l'esmentada Llei 6/1997, tenint en compte allò que s'ha establit per la disposició final del Decret 4/2002, de 8 de gener, en virtut de les atribucions que té conferides pel Decret 103/2015, de 7 de juliol, del Consell, pel qual s'estableix l'estructura orgànica bàsica de la Presidència i de les conselleries de la Generalitat, i pel Decret 154/2015, de 18 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Justícia, Administració Pública, Reformes Democràtiques i Llibertats Públiques.  
  
Vists l'article 36 de la Constitució i l'article 49.1.22a de l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana; la Llei 2/1974, de 13 de febrer, de Col·legis Professionals, amb les seues modificacions posteriors, en els seus preceptes bàsics; la Llei 6/1997, de 4 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Consells i Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana; el Decret 4/2002, de 8 de gener, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Reglament de desplegament d'esta última; i la resta de disposicions complementàries de pertinent aplicació, es dicta la següent  
  
Resolució  
1. Inscriure els nous Estatuts del Consell Valencià de Col·legis d'Advocats en el Registre de Col·legis Professionals i de Consells Valencians Professionals de la Comunitat Valenciana.  
2. Publicar la present resolució en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
  
Contra la present resolució, que posa fi a la via administrativa, es podrà interposar, potestativament, un recurs de reposició davant d'aquest òrgan que ha dictat l'acte, en el termini d'un mes comptat des de l'endemà de la notificació, o bé, un recurs contenciós administratiu davant la Sala Contenciosa Administrativa del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana en el termini de dos mesos comptats des de l'endemà de la seua notificació. Tot això de conformitat amb el que estableixen els articles 123 i 124 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del Procediment Administratiu Comú de les Administracions Públiques, i els articles 10, 14, i 46 de la Llei 29/1998, de 13 de juliol, reguladora de la jurisdicció contenciosa administrativa, sense perjudici que s'utilitze qualsevol altra via que es considere oportuna.  
  
  
València, 21 d'octubre de 2016.- La directora general de Justícia: Maria Àngels Garcia Vidal.  
  
  
Estatut del Consell Valencià de Col·legis d'Advocats  
  
Preàmbul  
La Generalitat té competència exclusiva en matèria de col·legis professionals i professions titulades (art. 49.22 de la Llei Orgànica 5/1982, d'1 de juliol, de l'Estatut d'Autonomia de la Generalitat). La regulació dels col·legis professionals va ser realitzada per la Llei 6/1997, de 4 de desembre, de Consells i Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana, desenvolupada pel Decret 4/2002, de 8 de gener.  
L'Estatut General de l'Advocacia Espanyola aprovat pel Reial Decret 658/2001, de 22 de juny, reconeix les competències autonòmiques en matèria de col·legis professionals. La disposició final primera del Reial Decret diu que «el que disposa l'Estatut s'entendrà sense perjudici del que sobre aquesta matèria, d'acord amb la constitució, la legislació estatal i els estatuts d'autonomia, dispose la legislació autonòmica».  
L'Estatut General de l'Advocacia Espanyola es refereix als consells de col·legis d'advocats de les comunitats autònomes en els seus articles 65 i 66.  
La Llei 6/1997 i el Decret 4/2002, de la Comunitat Valenciana, regulen en els seus articles els consells professionals de la Comunitat Valenciana.  
De conformitat amb aquesta normativa, s'ha procedit a la modificació de l'Estatut del Consell Valencià de Col·legis d'Advocats.  
  
  
TÍTOL I  
Del Consell Valencià de Col·legis d'Advocats  
  
CAPÍTOL I  
Disposicions generals  
  
Article 1. Naturalesa jurídica  
El Consell Valencià de Col·legis d'Advocats és una corporació de dret públic amb personalitat jurídica pròpia i plena capacitat d'obrar per al compliment dels seus fins, constituït a l'empara de la Llei 6/1997, de 4 de desembre, de la Generalitat, de Consells i Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana.  
L'estructura interna i el funcionament del Consell hauran de ser democràtics.  
  
Article 2. Integrants  
En el Consell Valencià de Col·legis d'Advocats s'integren els col·legis d'advocats de València, Alacant, Castelló, Alzira, Alcoi, Elx, Orihuela i Sueca, actualment existents a la Comunitat Valenciana i els que pogueren constituir-se en el futur.  
  
Article 3. Representació i coordinació  
1. El Consell Valencià de Col·legis d'Advocats és l'òrgan representatiu i coordinador dels col·legis d'advocats existents a la Comunitat Valenciana.  
2. Són llengües oficials del Consell Valencià de Col·legis d'Advocats el castellà i el valencià.  
  
Article 4. Seu del consell  
La seu del Consell Valencià de Col·legis d'Advocats estarà a València, a la Glorieta General Tovar, Palau de Justícia, sense perjudici de poder celebrar les seues reunions en qualsevol altra localitat d'aquesta comunitat. Per acord del Ple del Consell podrà designar-se una altra seu, sense necessitat de modificar aquest Estatut.  
  
Article 5. Relacions amb el Consell General de l'Advocacia Espanyola  
La representació del Consell Valencià de Col·legis d'Advocats en el Consell General de l'Advocacia Espanyola s'articularà d'acord amb les normes i estatuts d'aquest últim, sense perjudici de l'exclusiva competència del Consell Valencià en les matèries objecte d'aquest Estatut.  
  
  
CAPÍTOL II  
Fins i funcions del Consell Valencià de Col·legis d'Advocats  
  
Article 6. Fins  
Són fins del Consell Valencià:  
a) La coordinació i el foment de les relacions entre els Col·legis d'Advocats de la Comunitat Valenciana, sense perjudici de l'autonomia i competència de cada un d'ells.  
b) La representació de l'advocacia valenciana en qüestions d'àmbit autonòmic i en les que aquest Estatut o els col·legis li atorguen, tot això sense perjudici de les competències particulars de cada col·legi.  
c) La representació dels col·legis d'advocats de la Comunitat Valenciana davant de totes les institucions i administracions, i en particular davant de la Generalitat i davant de l'Administració de Justícia, en quantes relacions, consultes, col·laboracions i gestions siguen necessàries, a fi de facilitar la mútua col·laboració i enteniment per a la millor satisfacció dels interessos socials i professionals la defensa dels quals tenen encomanada.  
d) Vetlar pel compliment de les normes deontològiques i ètiques i defensar el prestigi de la professió d'advocat.  
e) La protecció de la independència de l'advocacia enfront de qualsevol ingerència tendent a restringir-la o menyscabar-la.  
f) La protecció dels interessos dels consumidors i usuaris dels serveis prestats pels seus col·legiats en aquelles qüestions que no siguen competència exclusiva dels col·legis d'advocats en la instància que es tracte.  
  
Article 7. Funcions  
Corresponen al Consell Valencià les funcions següents:  
1) Elaborar, aprovar i modificar el seu propi Estatut i els seus reglaments de règim interior.  
2) Resoldre en via administrativa els recursos que s'interposen contra els actes i acords dels col·legis d'advocats de la Comunitat Valenciana i els de reposició que s'interposen contra el mateix Consell.  
  
3) Conéixer i resoldre els expedients disciplinaris que s'instruïsquen contra membres de les juntes de govern dels Col·legis d'Advocats de la Comunitat Valenciana i del mateix Consell Valencià.  
4) Aprovar els seus pressuposts i regular i fixar equitativament la participació dels col·legis en les despeses del Consell.  
5) Informar sobre els projectes de lleis que es presenten a les Corts Valencianes i els projectes de normes del Consell que es referisquen o afecten els col·legis d'advocats o a l'exercici de l'advocacia.  
6) Informar amb caràcter preceptiu sobre els projectes de fusió, absorció, segregació, canvi de denominació i dissolució dels col·legis d'advocats de la Comunitat Valenciana, excepte aquells casos en què ho impose directament la llei.  
7) Dins de la seua competència, fomentar, crear i organitzar institucions, serveis i activitats que tinguen per objecte la promoció cultural, l'assistència social i sanitària, la cooperació i el mutualisme, el foment de l'ocupació i altres actuacions pertinents.  
8) Homologar les escoles de pràctica jurídica radicades en l'àmbit d'aquesta Comunitat, d'acord amb els criteris que establisca el mateix Consell, i supervisar i comprovar la correcta activitat d'aquestes.  
9) L'elaboració d'una memòria anual de conformitat amb la Llei Estatal de Col·legis Professionals.  
10) Establir relacions de col·laboració i subscriure convenis de cooperació amb les administracions públiques i amb altres corporacions i entitats públiques i privades que afecten la professió de l'advocacia.  
11)   
Conéixer i dirimir els conflictes que puguen suscitar-se entre els col·legis d'advocats valencians, sense perjudici d'ulteriors recursos contenciosos administratius.  
12) Elaborar les normes deontològiques comunes a la professió de l'advocacia i vetlar pel seu compliment, sense perjudici de les competències de cada col·legi.  
13) Coordinar i, en la mesura que es puga, unificar, els criteris orientatius d'honoraris elaborats pels col·legis d'advocats de la Comunitat Valenciana només als efectes de la taxació de costes i de la jura de comptes dels advocats.  
14) Adoptar les mesures necessàries perquè els col·legis complisquen les resolucions del mateix Consell Valencià dictades en matèries de la seua competència.  
15) Procurar la igualtat de l'exercici professional per a tots els advocats col·legiats, dins de l'àmbit autonòmic, evitant qualsevol actuació contrària a aquest principi.  
16) Facilitar l'exercici professional de l'advocacia dins de l'àmbit de la Comunitat Valenciana.  
17) Fomentar la formació professional, programant i desenvolupant a aquest efecte les activitats necessàries.  
18) Editar publicacions i treballs de caràcter jurídic i especialment sobre la legislació de la Comunitat Valenciana i jurisprudència dels seus tribunals.  
19) Perseguir i denunciar l'intrusisme professional en l'àmbit territorial.  
20) Convocar i celebrar jornades, reunions i congressos relacionats amb el dret comú, amb el dret valencià i amb l'exercici professional de l'advocacia.  
21) Fomentar la publicitat institucional de l'advocacia en l'àmbit territorial, i també regular la publicitat personal dels advocats, que en tot cas haurà de respectar les normes deontològiques de la professió.  
22) Adoptar les mesures oportunes per a completar provisionalment les juntes de govern dels col·legis quan es produïsquen les vacants de la mitat o més dels càrrecs d'aquelles. La Junta provisional així constituïda exercirà les seues funcions fins que prenguen possessió els designats en virtut d'elecció.  
23) Conéixer les reclamacions sobre el compliment de les condicions exigides en les lleis i en els estatuts respectius per a la presentació i proclamació de candidats per als càrrecs de les juntes de govern dels col·legis.  
24) Realitzar totes les activitats que es consideren d'interés per a la professió de l'advocacia.  
25) Triar representants de l'advocacia per a participar en els consells i organismes consultius de la Comunitat Valenciana, quan siga requerit per a això o estiga així establert.  
26) Portar un registre de sancions que afecten els advocats incorporats als col·legis de la Comunitat Valenciana.  
27) L'establiment de la finestreta única referida en la Llei Estatal de Col·legis Professionals.  
28) Designar els representants de l'advocacia en la Sala de Govern del Tribunal Superior de Justícia, i en els altres òrgans de l'administració de justícia o del Consell General del Poder Judicial, d'àmbit autonòmic, quan així estiga establert.  
29) Rebre comunicació de les modificacions estatutàries i la composició dels òrgans de govern dels col·legis d'advocats integrats en el Consell, resolent aquelles qüestions que puguen suscitar conflictes.  
  
30) Crear, regular i atorgar distincions per a premiar els mèrits contrets al servei de l'advocacia o en el seu exercici.  
31) Les que redunden en benefici de la protecció dels interessos dels consumidors i usuaris dels serveis dels seus col·legiats.  
  
  
CAPÍTOL III  
Òrgans de govern: Ple del Consell i Comissió Permanent  
  
Article 8. Òrgans de govern  
1. El Consell Valencià de Col·legis d'Advocats estarà regit pel Ple del Consell i la Comissió Permanent.  
2. La composició d'aquests òrgans respectarà el principi de proporcionalitat, en funció del nombre de col·legiats residents de cada col·legi integrant.  
  
  
Secció primera  
Del Ple del Consell Valencià de Col·legis d'Advocats  
  
Article 9. Proporcionalitat en la composició del Ple  
El Ple és l'òrgan de màxima direcció del Consell i els seus membres seran triats pels col·legis d'advocats d'acord amb els següents criteris de proporcionalitat:  
a) Fins a 1.000 col·legiats, dos representants: el degà i un més.  
b) De 1.001 a 2.000 col·legiats, tres representants: el degà i dos més.  
c) Més de 2.001 a 4.500 col·legiats, quatre representants: el degà i tres més.  
d) Més de 4.501 col·legiats, sis representants: el degà i cinc més.  
  
e) Un representant triat pels degans dels col·legis que no arriben a 1.001 col·legiats, l'elecció del qual serà per un termini de dos anys.  
  
Article 10. Composició del Ple  
1. El Ple del Consell Valencià de Col·legis d'Advocats estarà compost per vint-i-quatre membres:  
a) Huit d'ells seran els que ostenten la condició de degà de cada un dels col·legis d'advocats de la Comunitat Valenciana. En el cas que el lloc de degà estiguera vacant, la Junta de Govern podrà designar un membre de la seua junta perquè intervinga en qualitat de degà.  
  
b) Setze membres més amb la pertinença següent: cinc membres de l'Il·lustre Col·legi d'Advocats de València, tres membres de l'Il·lustre Col·legi d'Advocats d'Alacant, dos membres de l'Il·lustre Col·legi d'Advocats de Castelló, un membre de l'Il·lustre Col·legi d'Advocats d'Alzira, un membre de l'Il·lustre Col·legi d'Advocats d'Alcoi, un membre de l'Il·lustre Col·legi d'Advocats d'Elx, un membre de l'Il·lustre Col·legi d'Advocats d'Orihuela, un membre de l'Il·lustre Col·legi d'Advocats de Sueca, i un membre més triat pels degans dels cinc col·legis no provincials, i que siga membre d'alguna de les seues cinc juntes de govern. Excepte aquest últim, la resta de membres seran designats per elecció directa i secreta de les respectives juntes de govern d'entre els que formen part «o hagen format part» d'aquestes.  
  
Per a l'elecció del membre a designar pels cinc degans dels col·legis no provincials, aquests es constituiran en cos electoral en el dia, hora i en la seu que corresponga per ordre alfabètic, començant la primera reunió en el Col·legi d'Alcoi. Fins a quaranta-cinc hores abans de la reunió, la Secretaria del Consell i la de cada col·legi rebrà les candidatures que es presenten, que seran exposades pels degans en la reunió convocada. Posteriorment es procedirà a l'elecció mitjançant votació directa i secreta dels degans, i resultarà elegit el candidat que obtinguera a favor seu nombre més gran de vots. En cas d'empat, resultarà triat el candidat de major antiguitat en el seu col·legi. Actuarà com a president el degà que ho siga del lloc en què es duga a terme l'elecció i com a secretari el degà de menor edat dels concurrents, i s'alçarà acta de allò que s'ha fet i del resultat que hi ha hagut. S'expedirà certificació de l'acta per a la seua remissió al Consell. Si el candidat triat tinguera un mandat de pertinença a la junta inferior als dos anys, cessarà com a conseller en finalitzar com a membre de la junta, si no, als dos anys de la seua elecció.  
  
  
c) Així mateix tindrà dret a assistir el president de la Federació de Joves Advocats de la Comunitat Valenciana, amb veu però sense vot.  
  
2. Tots els consellers tindran una medalla i carnet que acredite llur condició.  
  
Article 11. Requisits per a ser elegible  
1. No podran formar part del Consell Valencià de Col·legis d'Advocats:  
a) Els col·legiats que hagen sigut condemnats per sentència ferma, que comporte la inhabilitació o suspensió per a càrrecs públics, mentres aquestes subsistisquen.  
b) Els col·legiats als que s'haja imposat sanció disciplinària per falta greu o molt greu, mentres no haja sigut cancel·lada.  
c) Per a poder ser designat conseller haurà de ser col·legiat exercent i resident a la Comunitat Valenciana, amb domicili professional en el territori d'un col·legi integrat en el Consell Valencià.  
  
Article 12. Causes de cessament  
1. Els membres del Consell Valencià cessaran per les causes següents:  
a) Incompliment sobrevingut dels requisits estatutaris per a exercir el càrrec.  
b) Renúncia de l'interessat.  
c) Falta d'assistència injustificada a tres sessions consecutives o cinc alternes en el terme d'un any.  
d) La pèrdua de la condició de membre del Col·legi.  
e) Els que exercisquen el càrrec de degà, amb la finalització del seu mandat, a excepció del que estableix l'article 19.3 d'aquest Estatut.  
f) La resta de consellers, quan ho decidisca aquesta Junta de Govern. El cessament efectiu es produirà en el moment en què es comunique al Consell la nova designació que efectua la Junta de Govern del Col·legi.  
  
2. En els supòsits a) i c) de l'apartat anterior, serà necessari un procediment escrit contradictori amb audiència a l'interessat.  
3. En qualsevol dels supòsits anteriors, es procedirà a l'elecció del nou conseller en la forma establerta en els articles anteriors.  
  
Article 13. Funcions del Ple  
Són funcions del Ple:  
a) L'aprovació dels pressuposts d'ingressos i despeses, i també la liquidació del pressupost de l'any anterior.  
b) L'aprovació de les quotes que els col·legis han d'aportar al Consell.  
c) La modificació del present Estatut.  
d) L'exercici de la potestat disciplinària en relació amb les faltes comeses pels membres de les juntes de govern dels col·legis i els membres del mateix Consell.  
e) Aprovar els reglaments de règim interior per al desplegament i aplicació d'aquest Estatut.  
f) L'aprovació de reglaments relatius a les normes deontològiques, a l'assistència jurídica gratuïta, a la publicitat dels advocats, a les normes orientatives dels honoraris professionals, i tots aquells que es referisquen a la regulació de l'exercici de la professió en els aspectes d'interés comú per a tots els Col·legis d'Advocats de la Comunitat Valenciana.  
  
g) La resolució dels recursos interposats contra els acords emanats dels òrgans competents dels Col·legis, inclosos els relatius a la potestat disciplinària, sense perjudici de la Delegació de facultats a favor de la Comissió de Deontologia i Recursos per a la resolució dels recursos disciplinaris.  
h) Organitzar, reglamentar, dirigir i inspeccionar tots els serveis, oficines i la resta de dependències del Consell.  
i) Contractar, nomenar, dirigir, inspeccionar, controlar i separar els empleats, gerents, coordinadors, personal tècnic, mà d'obra i la resta d'auxiliars, assignant les retribucions que considere convenients, determinant les seues competències respectives i facultats i les condicions del seu treball.  
j) Administrar, amb les més àmplies facultats; comprar i vendre (al comptat o a terminis), permutar, arrendar, traspassar, i en general realitzar qualsevol acte d'alienació o disposició sobre mercaderies, béns mobles i immobles, drets, crèdits i títols públics o privats; hipotecar béns o drets, realitzar posposicions i cancel·lar hipoteques, condicions resolutòries o altres garanties reals; obtindre crèdits i préstecs i cancel·lar-los, donant garantia real o personal, de qualsevol entitat bancària, fins i tot del Banc d'Espanya, caixes d'estalvis i altres entitats oficials o particulars; concedir préstecs i crèdits a tercers; subscriure contractes d'arrendament financer, lísing, facturatge i semblants; i, en general, celebrar o renovar qualsevol classe de contractes en nom del Consell, i també formalitzar públicament o privadament qualsevol acte o negoci d'administració (ordinària o extraordinària), conservació, disposició o de rigorós domini sobre béns o drets de qualsevol classe.  
  
k) Obrir comptes corrents, comptes de crèdit i llibretes d'estalvis; retirar i transferir fons, constituir depòsits bancaris, concertar avals ?fins i tot en favor de terceres persones-, portar i seguir la correspondència bancària, donant conformitat a saldos i extractes o oposant inconvenients i formulant reclamacions quan s'estime procedent i en general, realitzar en la banca oficial o privada qualsevol classe d'operacions pròpies d'ella i del moviment de valors, fons de banc i la resta d'establiments de crèdit.  
l) Adquirir, negociar, transmetre o pignorar títols valors, accions o participacions socials, es cotitzen o no en borsa, i formalitzar en aquesta quantes operacions estiguen legalment autoritzades.  
m) Alliberar, acceptar, avalar, endossar, intervenir, negociar, descomptar i protestar per falta d'acceptació o de pagament, lletres de canvi (comercials o financeres), xecs bancaris, pagarés o qualsevol altre document de gir mercantil.  
n) Reclamar, pagar i cobrar, les quantitats que es deguen al Consell, per particulars o organismes públics o privats, amb plenes facultats per a realitzar cobraments, admetre pagaments parcials, firmar actes de lliurament, conferir ajornaments, i renovar les obligacions, amb novació o sense, podent firmar rebuts, liquidacions o cancel·lacions.  
o) Participar en societats civils o mercantils, associacions o fundacions, subscrivint títols, participacions o accions, desembossant el seu import mitjançant l'aportació de qualssevol béns o drets, assistint a les Juntes Generals, acceptant i exercint llocs en l'òrgan d'administració i representació, i amb facultats plenes per a exercitar tots els drets i complir totes les obligacions com a soci o participe inclús en cas de dissolució i liquidació, acceptant i rebent la part del patrimoni comú que s'adjudique al Consell en aquest cas.  
  
p) Promoure, sostindre, desistir i transigir qualsevol classe d'accions civils, criminals, administratives, laborals, contenciós administratives, davant de jutjats, tribunals i autoritats de qualsevol classe, fur i jurisdiccions, conferint a aquest efecte els oportuns poders.  
q) Atorgar i revocar en nom del Consell poders de totes classes.  
  
  
Article 14. Funcionament del Ple del Consell  
1. El Ple del Consell Valencià es reunirà en sessió ordinària una vegada al trimestre. En sessió extraordinària, quan ho acorde el president del Consell o ho sol·liciten almenys huit consellers. En la reunió ordinària del primer trimestre de l'any s'aprovarà la liquidació del pressupost de l'any anterior. En la de l'últim trimestre, s'aprovaran els pressuposts d'ingressos i despeses.  
2. La convocatòria es realitzarà amb almenys set dies d'antelació, i caldrà que hi conste l'ordre del dia i el lloc i la data de la celebració, tant en primera com en segona convocatòria, per mitjà d'un escrit adreçat a tots els membres del Ple.  
  
Article 15. Reunions del Ple del Consell  
1. La vàlida constitució del Ple requerirà l'assistència de la meitat més un dels seus membres presents o representats, però quedarà constituït vàlidament en segona convocatòria siga el que siga el nombre d'assistents i sempre que estiga presents la majoria dels col·legis d'advocats de la Comunitat Valenciana.  
2. El Ple del Consell adoptarà els seus acords per majoria de tres cinquens dels vots i s'exigirà, a més, que voten favorablement almenys cinc degans. Excepte en el cas de modificació del present Estatut, en el qual s'exigirà una majoria de tres quarts dels vots i el vot almenys de cinc degans.  
3. El vot es pot delegar en un altre conseller. La delegació es realitzarà per escrit i per a una sessió concreta.  
  
  
Secció segona  
De la Comissió Permanent  
  
Article 16. La Comissió Permanent  
La Comissió Permanent estarà composta pels membres següents:  
  
a) El president del Consell Valencià.  
b) El secretari.  
c) El tresorer.  
d) Els vocals.  
Aquests càrrecs s'exerciran també en el Ple.  
  
A excepció dels càrrecs de president i secretari, que podran no ser-ho, els altres membres de la Comissió Permanent hauran de ser a més, durant l'exercici del seu càrrec, degans en qualsevol dels col·legis d'advocats de la Comunitat Valenciana.  
  
Article 17. Funcions de la Comissió Permanent  
Són funcions de la Comissió Permanent:  
a) L'administració, gestió i direcció ordinària del Consell.  
b) L'elaboració i remissió al ple en l'últim trimestre de l'exercici anterior del pressupost d'ingressos i despeses del Consell.  
c) L'elaboració i remissió al ple de la liquidació del pressupost de l'exercici anterior en el primer trimestre de l'any següent.  
d) Totes aquelles altres competències del Consell Valencià que li siguen atribuïdes pel Ple del Consell.  
  
Article 18. Funcionament de la Comissió Permanent  
La Comissió Permanent es reunirà quan el president el convoque o ho sol·liciten dos dels seus integrants.  
La convocatòria es cursarà amb almenys tres dies d'antelació, per escrit i amb l'ordre del dia corresponent. No obstant això, la Comissió Permanent quedarà vàlidament constituïda, inclús sense prèvia convocatòria, quan es troben reunits tots els seus membres i així s'acorde per unanimitat.  
Els acords de la Comissió Permanent s'adoptaran per majoria simple. Tots els membres tindran un sol vot, i els empats es dirimiran amb el vot de qualitat del president.  
  
  
Secció tercera  
Elecció dels càrrecs i tractament  
  
Article 19. Elecció dels càrrecs  
1. El procés electoral per a la designació dels càrrecs de president, secretari i tresorer del Consell serà el de votació directa i secreta dels membres del Ple del Consell constituïts en cos electoral, a raó d'un vot per cada membre. En cas d'empat, se celebrarà una nova votació, en la qual només seran elegibles els que hagen obtingut el mateix nombre de vots. En cas d'igualtat després d'aquesta segona votació, resultarà triat el candidat de major antiguitat en el Col·legi de què es tracte d'entre els més votats.  
2. Les eleccions es convocaran per a ser celebrades en el ple del segon trimestre de cada dos anys, convocatòria la d'aquest ple que s'haurà de realitzar amb almenys trenta dies d'antelació i els consellers que aspiren als distints càrrecs hauran de presentar la seua candidatura en la seu del Consell fins a 10 dies abans de l'assenyalat per a la celebració del ple. Una vegada haja passat el segon trimestre, qualsevol conseller pot instar la convocatòria d'eleccions, que se celebraran per convocatòria del president o dos consellers, conformement amb l'article 15, amb almenys 3 dies d'antelació.  
3. Tots els càrrecs del Consell es triaran per un període de dos anys. En el cas que el càrrec electe cesse com a membre del Consell, a excepció del president, que mantindrà el seu càrrec fins a l'acabament del període esmentat, el Ple decidirà si es convoquen eleccions per a triar una persona pel temps restant, o no es designa a ningú, i llavors actuarà el sistema de suplències establert en la secció quarta.  
  
Article 20. Tractament  
El president del Consell amb el caràcter de degà de l'Advocacia de la Comunitat Valenciana, tindrà tractament d'excel·lentíssim senyor i condició honorífica equivalent a la de president del Tribunal Superior de Justícia d'aquesta Comunitat. I els consellers, el tractament d'il·lustríssims i la de magistrats d'aquest tribunal, llevat que es designen ja amb tractament superior. Aquests tractaments es mantindran amb caràcter vitalici.  
  
  
Secció quarta  
Atribucions dels membres del Consell  
  
Article 21. Atribucions del president del Consell  
1. El president ostenta la representació del Consell en totes les seues relacions amb les administracions públiques, tant fora com dins de la Comunitat Valenciana, i li correspondrà promoure i coordinar les tasques encaminades al millor compliment dels fins del Consell.  
2. Sense perjudici de tot això, tindrà les facultats següents:  
a) Convocar, presidir i dirigir les reunions del ple del Consell, i de la Comissió Permanent, concedint i retirant l'ús de la paraula, i utilitzant el vot de qualitat quan procedisca.  
b) Firmar tots els documents públics i privats que siguen necessaris en representació del Consell, i també les actes de les seues reunions.  
c) Executar els acords que adopte el Consell en l'àmbit de la seua competència.  
d) Visar els pagaments, documents i certificacions que expedisquen el secretari i el tresorer.  
  
Article 22. Atribucions del vicepresident del Consell  
Els membres de la Permanent, per ordre d'antiguitat en l'exercici de la professió d'advocat, supliran per ordre al president en els casos d'absència, malaltia o vacant, tenint en aquests casos les mateixes facultats que el president.  
  
Article 23. Atribucions del secretari del Consell  
1. El secretari tindrà les comeses següents:  
a) Redactar i firmar citacions per a tots els actes del Consell, segons instruccions del president.  
b) Rebre els escrits i correspondència, i donar-ne compte a qui pertoque, i també firmar els escrits que no siguen competència del president.  
c) Autoritzar amb la seua firma, amb el vistiplau del president, les certificacions i la resta de documents, i també les actes del Consell.  
d) Informar al president i a la Comissió Permanent de totes les qüestions d'interés i proposar les mesures que estime convenients.  
e) Custodiar els arxius relacionats amb el Consell durant tot el temps en què poguera ser susceptible d'utilització d'acord amb la legislació vigent en qualsevol dels seus àmbits; això a banda, conservarà sense termini limitat en el temps les actes del ple i comissions del Consell, i també qualsevol altre arxiu que, per raons històriques o estadístiques per a l'advocacia valenciana, el secretari decidisca conservar.  
f) Donar compte dels expedients en curs, en els quals actuarà com a secretari amb l'instructor que designe el Consell.  
g) Exercir la direcció del personal administratiu del Consell.  
h) Portar el llibre registre de sancions dels col·legiats i recursos.  
2. El vocal suplirà el secretari en cas d'absència, malaltia o vacant.  
  
  
Article 24. Atribucions del tresorer del Consell  
1. El tresorer tindrà les funcions següents:  
a) Arreplegar i custodiar els fons del Consell.  
b) Pagar els lliuraments.  
c) Confeccionar anualment el pressupost, balanç i comptes de l'exercici econòmic del Consell.  
d) Mantenir els llibres necessaris d'ingressos i despeses del Consell.  
  
2. El vocal suplirà el tresorer en cas d'absència, malaltia o vacant.  
  
  
  
Secció cinquena  
Comissions  
  
Article 25. Comissions ordinàries  
1. El Ple determinarà les comissions ordinàries en què haja de quedar organitzat el funcionament del Consell, però necessàriament es constituiran les comissions següents:  
a) Relacions institucionals.  
b) Formació.  
c) Deontologia i recursos.  
d) Honoraris.  
e) Torn d'ofici i assistència jurídica gratuïta.  
2. I sense perjudici d'això, el Ple podrà acordar la constitució de les comissions, subcomissions i ponències especials que en cada cas estime convenient.  
3. Les funcions de les comissions seran les que els siguen delegades pel Ple, i en els supòsits en què per raons d'urgència hagen d'adoptar acords d'execució immediata n'hauran de donar compte immediatament a la Comissió Permanent per a la seua ratificació.  
4. Únicament la Comissió de Deontologia i Recursos, a fi de tramitar àgilment i eficaçment els recursos que es formulen davant del Consell, i resoldre complint els terminis establerts per a això, té en virtut del present estatut plena facultat per a resoldre els recursos que determine el Ple, amb l'única obligació d'informar després el mateix en la sessió immediata que se celebre. No obstant la Comissió podrà elevar al Ple la resolució d'aquells recursos que estime convenients.  
  
  
Article 26. Adscripció a les comissions  
L'adscripció dels consellers a les distintes comissions, i també la seua composició, règim i funcions serà determinada pel Ple a proposta del president.  
S'estableix la possibilitat d'integració en les distintes comissions de col·legiats no consellers, a excepció de la Comissió de Deontologia i Recursos en què tots els seus membres hauran de tenir la condició de consellers.  
  
  
TÍTOL II  
De la col·legiació i del deure de comunicació  
  
Article 27. Col·legiació única i deure de comunicació  
1. Per a actuar professionalment en l'àmbit territorial de qualsevol altre col·legi d'advocats no podrà exigir-se als advocats pertanyents als col·legis d'advocats de la Comunitat Valenciana cap comunicació o cap habilitació ni el pagament de contraprestacions econòmiques diferents d'aquelles que s'exigisquen habitualment als col·legiats del col·legi on hagen d'intervenir per la prestació dels serveis de què siguen beneficiaris i que no es troben coberts per la quota col·legial.  
  
2. Cada advocat incorporat a qualsevol col·legi d'advocats de la Comunitat Valenciana podrà prestar els seus serveis professionals lliurement en tot el territori de l'estat, en la resta dels estats membres de la Unió Europea i en els altres països, d'acord amb la normativa vigent respecte d'això. Els advocats d'altres països podran fer-ho en l'àmbit territorial del present Consell d'acord amb la normativa vigent a aquest efecte.  
3. En les actuacions professionals que duga a terme en l'àmbit territorial d'un altre col·legi, l'advocat estarà subjecte a les normes d'actuació, deontologia i règim disciplinari d'aquest. Aquest col·legi protegirà la seua llibertat i independència en la defensa i serà competent per a la tramitació i resolució dels expedients disciplinaris escaients, sense perjudici que l'eventual sanció produïsca efectes en tots els col·legis d'Espanya, per a la qual cosa es comunicarà al Consell General.  
  
4. La incorporació o comunicació d'actuació professional acredita l'advocat com a tal, sense que siga necessari cap designació o nomenament del Poder Judicial o de l'Administració pública.  
TÍTOL III  
Del Congrés de l'Advocacia Valenciana  
  
Article 28. Del Congrés de l'Advocacia Valenciana  
El Congrés de l'Advocacia Valenciana és la seua suprema instància consultiva i les seues conclusions tindran caràcter orientador per a tots els òrgans del Consell. Haurà de convocar-se almenys una vegada cada quatre anys.  
El Reglament del Congrés, que determinarà la forma de composició i funcionament del Congrés, l'aprovarà inicialment la Comissió Permanent, que l'enviarà a les juntes de govern de tots els col·legis perquè en termini de trenta dies puguen formular suggeriments o esmenes, i tot això s'elevarà al Ple del Consell que el debatrà i l'aprovarà definitivament.  
  
  
TÍTOL IV  
De la responsabilitat dels col·legiats  
  
CAPÍTOL I  
Amb caràcter general  
  
Article 29. Responsabilitat dels advocats  
1. Els advocats estan subjectes a responsabilitat disciplinària en el cas d'infracció dels seus deures professionals o deontològics.  
2. Les facultats disciplinàries de l'autoritat judicial sobre els advocats s'ajustaran al que disposen les lleis processals. Les sancions o correccions disciplinàries que imposen els tribunals a l'advocat es faran constar en l'expedient personal d'aquest sempre que es referisquen directament a normes deontològiques o de conducta que hagen d'observar en la seua actuació davant de l'Administració de justícia.  
3. Les sancions disciplinàries corporatives es faran constar en tot cas en l'expedient personal del col·legiat.  
  
Article 30. Extensió de la sanció i tipus de correcció  
1. S'estendrà a la sanció d'infracció de deures professionals o normes ètiques de conducta quan afecten la professió.  
2. Les correccions que podran aplicar-se són les següents:  
a) Amonestació privada.  
b) Advertència per escrit.  
c) Suspensió de l'exercici de l'advocacia per un termini no superior a dos anys.  
d) Expulsió del Col·legi.  
  
Article 31. Competència  
1. Competeixen al Consell Valencià de Col·legis d'Advocats les facultats disciplinàries en relació amb els membres de les juntes de govern dels col·legis.  
2. Les facultats disciplinàries en relació amb els membres del Consell Valencià de Col·legis d'Advocats seran competència del Consell, en tot cas.  
  
  
CAPÍTOL II  
Infraccions i sancions  
  
Article 32. Classes d'infraccions  
Les infraccions que puguen comportar sanció disciplinària es classifiquen en molt greus, greus i lleus.  
  
Article 33. Infraccions molt greus  
Són infraccions molt greus:  
a) La infracció de les prohibicions establertes en l'article 21 o de les incompatibilitats contingudes en els articles 22 i 24 de l'Estatut General de l'Advocacia.  
b) La publicitat de serveis professionals amb incompliment dels requisits especificats en l'article 25 de l'Estatut General de l'Advocacia, i qualsevol altra infracció que en aquest Estatut tinguera la qualificació d'infracció molt greu.  
c) La comissió de delictes dolosos, en qualsevol grau de participació, com a conseqüència de l'exercici de la professió, i també els actes i omissions que constituïsquen ofensa greu a la dignitat de la professió, a les regles ètiques que la governen i als deures establerts en l'Estatut General de l'Advocacia.  
d) L'atemptat contra la dignitat o honor de les persones que constitueixen la Junta de Govern quan actuen en l'exercici de les seues funcions, i contra els companys en ocasió de l'exercici professional.  
e) L'embriaguesa o consum de drogues quan afecten greument l'exercici de la professió.  
f) La realització d'activitats, constitució d'associacions o pertinença a aquestes, quan tinguen com a fins o realitzen funcions que siguen pròpies i exclusives dels col·legis.  
g) La comissió d'una infracció greu, havent sigut sancionat per la comissió de dos infraccions més d'aquest caràcter i la responsabilitat de les quals no s'haja extingit conformement amb l'article 90 de l'Estatut General de l'Advocacia.  
h) L'intrusisme professional i el seu encobriment.  
i) La cooperació necessària de l'advocat amb l'empresa o persona a qui preste els seus serveis perquè s'apropien d'honoraris professionals abonats per tercers i que no li hagueren sigut prèviament satisfets, quan d'acord amb el que disposa l'article 44.2 de l'Estatut General de l'Advocacia els tals honoraris corresponguen a l'advocat.  
j) La condemna d'un col·legiat en sentència ferma a penes greus conformement amb l'article 33.2 del Codi Penal.  
k) El deliberat i persistent incompliment de les normes deontològiques essencials en l'exercici de l'advocacia.  
  
Article 34. Infraccions greus  
a) L'incompliment greu de les normes estatutàries o dels acords adoptats pels òrgans col·legials en l'àmbit de la seua competència, i també per l??incompliment reiterat de l'obligació d'atendre les càrregues col·legials establertes en l'article 34, paràgraf a) de l'Estatut General de l'Advocacia, llevat que constituïsca infracció de més gravetat.  
  
b) L'exercici professional en l'àmbit d'un altre col·legi sense l'oportuna comunicació de l'actuació professional, la qual cosa l'haurà de sancionar el col·legi en l'àmbit territorial del qual actue.  
c) La falta de respecte, per acció o omissió, als components de la Junta de Govern quan actuen en l'exercici de les seues funcions.  
d) Els actes de desconsideració manifesta cap als companys en l'exercici de l'activitat professional i la infracció del que disposa l'article 26 de l'Estatut General de l'Advocacia sobre vènia.  
e) La competència deslleial, quan així haja sigut declarada per l'òrgan competent, i la infracció del que disposa l'article 25 de l'Estatut General de l'Advocacia sobre publicitat, quan no constituïsca infracció molt greu.  
f) L'habitual i temerària impugnació de les minutes dels companys, i també la reiterada formulació de minutes d'honoraris que siguen declarats excessius o indeguts.  
g) Els actes i omissions descrits en els paràgrafs a), b), c) i d) de l'article anterior, quan no tingueren entitat suficient per a ser considerats com a molt greus.  
h) L'exercici professional en situació d'embriaguesa, o sota l'influx de drogues tòxiques.  
  
Article 35. Infraccions lleus  
a) La falta de respecte als membres de la Junta de Govern en l'exercici de les seues funcions, quan no constituïsca infracció molt greu o greu.  
b) La negligència en el compliment de les normes estatutàries.  
c) L'incompliment lleu dels deures que la professió imposa.  
d) Els actes enumerats en l'article anterior quan no tinguen entitat suficient per a ser considerats com a greus.  
  
Article 36. Sancions  
1. Les sancions que poden imposar-se per infraccions molt greus seran les següents:  
a) Per a les dels paràgrafs b), c), d), e), f), h) i i) de l'article 33, suspensió de l'exercici de l'advocacia per un termini superior a tres mesos sense excedir dos anys.  
b) Per a les dels paràgrafs a), j) i k) d'aquest article, expulsió del col·legi.  
2. Per infraccions greus podrà imposar-se la sanció de suspensió de l'exercici de l'advocacia per un termini no superior a tres mesos.  
3. Per infraccions lleus podran imposar-se les sancions d'amonestació privada o la d'advertència per escrit.  
  
Article 37. Procediment sancionador  
1. Les infraccions lleus, les sancionarà el Ple del Consell mitjançant expedient limitat a l'audiència o descàrrec de l'inculpat.  
2. Les infraccions greus i molt greus, les sancionarà el Ple del Consell, després de l'obertura de l'expedient disciplinari, tramitat d'acord amb el que disposa el reglament del procediment disciplinari.  
3. El Ple del Consell serà en tot cas l'òrgan competent per a resoldre podent correspondre les facultats instructores a altres que es creuen amb aquest fi.  
4. En tot cas els acords de suspensió per més de sis mesos o expulsió hauran de ser adoptats pel Ple del Consell mitjançant votació secreta i amb la conformitat de les dues terceres parts dels seus components. A aquesta sessió, estaran obligats a assistir-hi tots els components del Ple, de manera que qui sense causa justificada no concórrega cessarà com a membre del Ple i no podrà presentar-se com a candidat en l'elecció mitjançant la qual es cobrisca la seua vacant.  
  
Article 38. Caducitat del procediment  
Si no ha recaigut una resolució, després d'haver transcorregut sis mesos des de la iniciació de l'expedient disciplinari, tenint en compte les possibles interrupcions del seu còmput per causes imputables a l'interessat, es produirà la caducitat a què es refereix l'article 44.2 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre.  
La declaració de caducitat d'ofici o a instància del mateix interessat no impedirà la incoació d'un nou expedient disciplinari en el cas que la falta comesa no haja prescrit.  
  
Article 39. Execució i comunicació al Consell General  
1. Les sancions disciplinàries s'executaran una vegada siguen fermes. Podran ser fetes públiques quan esdevinguen fermes.  
2. Totes les sancions tindran efectes en l'àmbit de tots els col·legis d'advocats d'Espanya, per la qual cosa el Consell preceptivament haurà de comunicar-les al Consell General de l'Advocacia, perquè aquest puga informar als col·legis.  
  
Article 40. Extinció de la responsabilitat  
1. La responsabilitat disciplinària dels col·legiats s'extingeix pel compliment de la sanció, la defunció del col·legiat, la prescripció de la falta i la prescripció de la sanció.  
2. La baixa en el col·legi no extingeix la responsabilitat disciplinària contreta durant el període d'alta, sinó que es conclourà el procediment disciplinari i la sanció quedarà en suspens per a ser complida si el col·legiat causara novament alta.  
  
Article 41. Prescripció de les faltes  
1. Les infraccions molt greus prescriuran al cap de tres anys, les greus als dos anys i les lleus als sis mesos.  
2. El termini de prescripció començarà a comptar-se des que la infracció s'haja comés.  
3. La prescripció s'interromprà per la notificació al col·legiat afectat de l'acord d'incoació d'informació prèvia a l'obertura d'expedient disciplinari, i es reprendrà el còmput del termini de prescripció si en els tres mesos següents no s'incoa cap expedient disciplinari o aquest roman paralitzat durant més de sis mesos, per causa no imputable al col·legiat inculpat.  
  
Article 42. Prescripció de les sancions  
1. Les sancions imposades per infraccions molt greus prescriuran al cap de tres anys; les imposades per infraccions greus, als dos anys; i les imposades per infraccions lleus, als sis mesos.  
2. El termini de prescripció de la sanció per falta d'execució d'aquesta començarà a comptar des de l'endemà del dia en què haja quedat ferm la resolució sancionadora.  
3. El termini de prescripció de la sanció, quan el sancionat trenque el seu compliment, començarà a comptar des de la data del trencament.  
  
  
  
  
Article 43. Cancel·lació de les sancions  
1. L'anotació de les sancions en l'expedient personal del col·legiat es cancel·larà quan hagen transcorregut els següents terminis, sense que el col·legiat haja incorregut en cap responsabilitat disciplinària nova: sis mesos en cas de sancions d'amonestació privada o advertència escrit; un any en cas de sanció de suspensió no superior a tres mesos; tres anys en cas de sanció de suspensió superior a tres mesos, i cinc anys en cas de sanció d'expulsió. El termini de caducitat es comptarà a partir de l'endemà del dia en què haguera quedat complida la sanció.  
  
2. La cancel·lació de l'anotació, una vegada complits aquests terminis, podrà fer-se d'ofici o a petició dels sancionats.  
  
  
CAPÍTOL III  
Responsabilitat civil i penal dels advocats  
  
Article 44. Àmbit  
1. Els advocats estan subjectes a responsabilitat penal pels delictes i faltes que cometen en l'exercici de la seua professió.  
2. Els advocats, en el seu exercici professional, estan subjectes a responsabilitat civil quan per dol o negligència danyen els interessos la defensa dels quals se'ls haja confiat, responsabilitat que serà exigible d'acord amb la legislació ordinària davant dels tribunals de Justícia; això no obstant podrà establir-se legalment el seu assegurament obligatori.  
  
  
TÍTOL V  
Del règim jurídic dels actes dels col·legis  
 i del Consell i de la seua impugnació  
  
Article 45. Subjecció al dret administratiu  
El Consell Valencià de Col·legis d'Advocats, com a corporació de dret públic, està subjecte al dret administratiu, quan exercisca potestats públiques. La resta de la seua activitat es regeix pel dret privat.  
  
  
Article 46. Coneixement i resolució dels recursos d'alçada  
1. Els acords emanats dels òrgans competents dels col·legis subjectes al dret administratiu, els actes definitius i els de tràmit que produïsquen indefensió o determinen la impossibilitat de continuar el procediment, seran impugnables davant el Consell Valencià, amb caràcter previ a la via contenciosa administrativa, dins del termini d'un mes, comptat des de la seua adopció o, si és el cas, notificació als col·legiats o persones als quals afecte.  
2. El recurs serà presentat davant de la Junta de Govern del Col·legi l'òrgan del qual va dictar l'acord, que l'elevarà, amb els seus antecedents i l'informe que procedisca, al Consell Valencià dins dels quinze dies següents a la data de presentació. El Consell, després dels informes que estime pertinents, resoldrà el recurs en el termini màxim de tres mesos des de la recepció del recurs i els seus antecedents. El recurrent podrà acudir a la via contenciosa administrativa per desestimació, expressa o presumpta, del recurs pel transcurs dels tres mesos.  
  
Article 47. Executivitat dels acords recorreguts en alçada  
La interposició de recurs d'alçada davant del Consell autonòmic no suspén l'executivitat dels acords excepte en els casos següents:  
  
a) Quan es recórrega contra una sanció disciplinària.  
b) Quan a instància de part així ho acorde el Consell Valencià, perquè hi concorren circumstàncies que puguen causar danys difícilment reparables, o desproporcionats respecte a l'interés públic tutelat per l'acte.  
En el primer cas, la simple interposició del recurs suspendrà automàticament l'executivitat l'acte. La suspensió s'alçarà una vegada es resolga el recurs.  
  
Article 48. Recursos contra actes i resolucions del Consell  
1. Els actes dictats pel Consell Valencià de Col·legis d'Advocats, en resolució de recursos interposats contra els acords dels col·legis d'advocats, esgoten la via administrativa, i poden ser impugnats davant l'ordre jurisdiccional contenciosa administrativa en els termes, amb els terminis i les condicions establertes en la Llei reguladora de la jurisdicció contenciosa administrativa.  
2. A excepció del que disposa el següent punt d'aquest article, els actes dictats en única instància pel Consell Valencià seran potestativament recurribles en reposició, per qui hi tinga un interés legítim, davant del mateix Consell Valencià de Col·legis d'Advocats en el termini d'un mes. La resolució del recurs haurà de ser dictada i notificada en el mateix termini i contra aquesta resolució no podrà interposar-se un recurs de reposició nou.  
No podrà interposar-se cap recurs contenciós administratiu fins que no s'haja resolt expressament el recurs de reposició o s'haja produït la seua desestimació presumpta.  
3. Les resolucions dels expedients de naturalesa disciplinària, dictats en única instància pel Consell Valencià de Col·legis d'Advocats, seran recurribles davant del Consell General de l'Advocacia Espanyola. A aquests exclusius efectes, el Consell Valencià de Col·legis d'Advocats atorga expressa legitimació a la part denunciant d'aquests expedients.  
  
  
  
TÍTOL VI  
Del règim econòmic i forma de control de despeses  
  
Article 49. Recursos econòmics del Consell  
Els recursos econòmics del Consell seran els següents:  
a) Els procedents de les quotes aprovades pel Ple.  
b) La participació que corresponga en la quota que els col·legis d'advocats d'aquest Consell aporten al Consell General de l'Advocacia Espanyola i altres ingressos d'aquest.  
c) El producte de certificacions, dictàmens o impresos de caràcter professional que puguen establir-se.  
d) Les contraprestacions que puga percebre pels serveis que preste.  
  
e) Les subvencions que puga percebre per atendre els serveis d'assistència jurídica i torn d'ofici.  
f) Les subvencions, donacions i llegats, i també qualsevol altra quantitat que el Consell puga rebre.  
  
Article 50. Aportacions col·legials  
Les despeses que ocasione el funcionament del Consell seran sufragades a través de les aportacions econòmiques que realitzaran els col·legis, que seran proporcionals al nombre de col·legiats de cada col·legi. L'import de les aportacions i la periodicitat del seu abonament serà fixada pel Ple del Consell Valencià de Col·legis d'Advocats.  
  
  
DISPOSICIÓ ADDICIONAL  
  
En el cas que haja d'alterar-se el nombre de representants d'algun dels col·legis, es procedirà a modificar la composició del Consell Valencià de Col·legis d'Advocats d'acord amb els criteris de proporcionalitat establerts en l'article 9 del present Estatut.  
  
  
DISPOSICIÓ FINAL  
  
El present Estatut entrarà en vigor després de la seua aprovació pel Consell Valencià de Col·legis d'Advocats, sense perjudici de la seua comunicació a la conselleria de la Generalitat competent en la matèria i la seua inscripció posterior en el Registre de Col·legis i Consells Valencians de Col·legis Professionals.