Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 6805, del 27-06-2012 (2012/6197)

RESOLUCIÓ de 26 d'abril de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de Benlloch, les Coves de Vinromà, la Jana, la Salzadella, San Rafael del Río, Sant Mateu, la Torre d'en Doménec, Vilanova d'Alcolea, Xert, Bèlgida, Planes, Xilxes, Sant Jordi, Albalat dels Sorells i Segorbe. Expedients número 325/05 AIA i altres.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6805

Data del DOGV
:   27-06-2012

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2012/6197


Data del document
:   26-04-2012

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Xert
    * Salzadella, la
    * San Rafael del Río
    * Vilanova d'Alcolea
    * Planes
    * Segorbe
    * Coves de Vinromà, les
    * Sant Jordi
    * Chilches
    * Benlloc
    * Torre d'en Doménec, la
    * Jana, la
    * Albalat dels Sorells
    * Sant Mateu
    * Bèlgida
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 26 d'abril de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de Benlloch, les Coves de Vinromà, la Jana, la Salzadella, San Rafael del Río, Sant Mateu, la Torre d'en Doménec, Vilanova d'Alcolea, Xert, Bèlgida, Planes, Xilxes, Sant Jordi, Albalat dels Sorells i Segorbe. Expedients número 325/05 AIA i altres. [2012/6197]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, el qual establix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjuí de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc:  
  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 325/05 AIA Benlloch, les Coves de Vinromà, la Jana, la Salzadella, San Rafael del Río, Sant Mateu, la Torre d'en Doménec, Vilanova d'Alcolea i Xert; 56/06 AIA Bèlgida; 77/06 AIA Planes; 44/07 AIA Xilxes; 45/07 AIA Xilxes; 127/07 AIA Sant Jordi; 243/07 AIA Albalat dels Sorells; 50/08 AIA Segorbe.  
  
València, 26 d'abril de 2012. El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 235/05-AIA  
Títol: autovia de la Plana. CV-10. Tram Vilanova d'Alcolea - San Rafael del Río.  
Promotor: Direcció General d'Obres Públiques de la Conselleria d'Infraestructures i Transport.  
Autoritat substantiva: Direcció General d'Obres Públiques. Conselleria d'Infraestructures i Transport.  
Localització: en els termes municipals de Benlloch, les Coves de Vinromà, la Jana, la Salzadella, San Rafael del Río, Sant Mateu, la Torre d'en Doménec, Vilanova d'Alcolea i Xert (Castelló).  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista  
L'objecte del projecte bàsic és la definició de les obres necessàries en l'àmbit informatiu per a materialitzar la prolongació de l'autovia de la Plana CV-10 des de l'enllaç al futur aeroport de Castelló i accés a Benlloch, fins als voltants del molí de Canet a San Rafael del Río. També s'inclouen en el projecte la definició de la variant de San Rafael del Río i l'adequació de l'antiga CV-10.  
La nova autovia projectada es troba prevista en el programa d'estructuració territorial del Pla d'Infraestructures Estratègiques de la Comunitat Valenciana, que pretén donar continuïtat a l'eix viari interior en la província de Castelló.  
L'11 d'abril de 2005 es firma un protocol de col·laboració entre el Ministeri de Foment i la Generalitat Valenciana per a l'execució de diverses actuacions en les seues respectives xarxes de carreteres i per al canvi de titularitat d'alguns trams de les esmentades xarxes. En l'esmentat protocol s'inclou la prolongació de l'autovia CV-10 en la província de Castelló, la qual cosa implica que estiga previst que l'execució de l'autovia la realitze el Ministeri de Foment, mentres que l'adequació de l'actual CV-10 i la variant de San Rafael del Río corresponga a la Conselleria d'Infraestructures i Transport.  
Al juliol de 2005 el Ministeri de Foment va redactar l'Estudi Informatiu N-340. Autovia. Tram: Castelló - l'Hospitalet de l'Infant. Subtram: la Jana - el Perelló, en el qual planteja tres opcions per al tram corresponent entre la Jana i San Rafael del Río i que definix el traçat en la seua prolongació en la província de Tarragona. Una de les alternatives plantejades s'identifica amb la solució triada per a este tram en el projecte bàsic de referència.  
En data 1 d'octubre de 2007, es publica en el BOE l'aprovació provisional per la Direcció General de Carreteres, per Resolució de 14 d'agost de 2007, de l'estudi informatiu i l'estudi d'impacte ambiental de clau IZ.6-F-427.D autovia A-7. Tram: Castelló - L'Hospitalet de l'Infant. Subtram: la Jana- el Perelló. Nova alternativa San Rafael del Río - el Perelló, i s'inicia el procés corresponent d'informació pública durant trenta dies hàbils.  
Els termes municipals afectats per la nova autovia són els següents: Benlloch, les Coves de Vinromà, la Jana, la Salzadella, San Rafel del Río, Sant Mateu, la Torre d'en Doménec, Traiguera, Vilanova d'Alcolea i Xert.  
La longitud total del tronc d'autovia és de 57.763 metres i el pendent longitudinal màxim adoptat per a esta és del 5%.  
Estan previstos els enllaços següents:  
- Enllaç 1. Origen del projecte, accés a Benlloch i al futur aeroport de Castelló. Inclòs en el projecte del tram precedent: la Pobla Tornesa - Vilanova d'Alcolea.  
- Enllaç 2. PK 8+000. Entorn de la Torre d'en Doménec.  
- Enllaç 3. PK 13+600. A l'altura de la partida mas de Tarragó.  
- Enllaç 4. PK 18+600. Enllaç amb CV-129 (Albocàsser).  
- Enllaç 5. PK 27+600. Entorn de mas de Gregori.  
- Enllaç 6. PK 33+000. Enllaç amb CV-130.  
- Enllaç 7. PK 36+900. Enllaç amb CV-132.  
- Enllaç 8. PK 41+300. Enllaç amb la N-232.  
- Enllaç 9. PK 46+000. Inclou un ramal de connexió amb la N-232.  
- Enllaç 10. PK 57+700. Enllaç amb CV-100 a Rossell i amb la CV-11 a Vinaròs.  
S'han dissenyat un total de 8 viaductes per a salvar els següents cursos d'aigua interceptats per la traça:   
- Barranc de la Pena-roja. PK 10+950. Longitud 180 metres.  
- Barranc de la Pedrallarga. PK 12+000. Longitud 210 metres.  
- Barranc de Valltorta. PK 20+300. Longitud 180 metres.  
- Riu Segarra. En el ramal de connexió entre l'enllaç 5 i l'antiga CV-10.  
- Riu Segarra. PK 29+700. Longitud 90 metres.  
- Rambla de Cervera. PK 38+600. Longitud 180 metres.  
- Riu Cervol. PK 52+400. Longitud 150 metres.  
- Barranc de la Cova Alta (dels Rodejos). PK 52+900. Longitud 150 metres.  
El traçat de l'autovia s'ha dissenyat per a una velocitat de projecte de 120 km/h corresponent al tipus AV-120, segons la Instrucció de Carreteres 8.7.P.Z.  
La secció transversal projectada està formada per dos calçades separades amb dos carrils de 3,50 metres d'amplària cada un, voreres d'emergència exteriors de 2,50 metres i interiors d'1,50 metres, bermes laterals d'1,00 metres i mitjana àmplia de 12,00 metres d'ample.  
Per als camins de servici s'ha projectat una secció d'entre 4,00 i 6,00 metres depenent de les seues característiques i importància.  
Per a la reposició dels trams de carretera que són interceptats per l'autovia, s'ha adoptat en passos superiors i inferiors una secció transversal 7/10 amb bermes de 0,5 metres i una secció 6/8 per als passos superiors de camins.  
Els talussos adoptats per al càlcul dels moviments de terres són de 2H:1V en els terraplens i oscil·len entre 1H:1V i 2H:3V per als desmunts, amb l'excepció d'alguns trams del traçat en els quals s'ha adoptat un valor de 1H:3V.  
Els moviments de terres previstos s'han estimat en 6.950.000 m³ d'excavacions en desmunts i 6.495.000 m³ en terraplens per a l'alternativa seleccionada; s'ha aconseguit una bona compensació de terres i s'han requerit uns 550.000 m³ de préstecs per a la coronació de terraplens.  
La ubicació de les instal·lacions auxiliars d'obra, així com els préstecs i abocadors necessaris, no s'han definit amb el grau de detall exigible per a este tipus d'instal·lacions en el present projecte, i s'ha emplaçat la seua anàlisi i desplegament amb profunditat per al futur projecte de construcció. En l'estudi d'impacte ambiental (d'ara en avant EIA) s'han establit les zones d'exclusió d'estes, i s'ha realitzat una zonificació a partir de criteris ambientals i legals.  
2. Alternatives  
Els condicionants ambientals que s'han considerat en els diferents traçats estudiats han sigut, entre altres, els punts d'encreuament amb els cursos d'aigua interceptats, especialment el barranc de la Valltorta, les afeccions a la via Augusta i a la senda Via Augusta, la compensació del moviment de terres, les afeccions a vies pecuàries, a la fauna i a les formacions vegetals presents al llarg del traçat.  
L'anàlisi d'alternatives realitzat en l'estudi d'impacte ambiental planteja en una primera fase, per a l'elecció de possibles corredors i a escala 1/50.000, quatre alternatives:  
- Alternativa 1: el corredor triat per a esta alternativa discorre per l'oest de la vall, pròxim a la Sierra Engarcerán i en la falda de la muntanya de la Solana, allunyat de l'antiga CV-10 sempre que siga factible.  
  
- Alternativa 2: pròxim a l'actual CV-10 en el marge oest, excepte en les zones urbanes.  
- Alternativa 3: variant als voltants de la Torre d'en Doménec entre els PK 6+000 i 12+000. Discorre a l'oest de la Torre d'en Doménec.  
- Alternativa 4: variant en la part final del traçat entre la cruïlla amb la N-232 i San Rafael del Río. El seu traçat discorre a l'oest de la serra del Solà.  
El comú denominador de totes estes alternatives ha sigut el plantejament de corredors a l'oest de l'actual CV-10, circumstància que s'argumenta en l'estudi de solucions a causa de les majors afeccions existents en el marge est com a conseqüència de l'orografia més abrupta, l'elevat nombre d'edificacions, indústries i servicis públics existents i la dificultat d'accés a les poblacions interiors.  
  
Després d'una valoració d'estes, en la següent fase es passa a analitzar amb major detall dos alternatives fruit d'una combinació de les plantejades inicialment a una escala gràfica 1/10.000. Estes dos alternatives, denominades A i B, tal com es descriuen en el projecte bàsic, es componen de diversos trams de les anteriors alternatives plantejades:  
  
- Alternativa A: es correspon íntegrament amb l'alternativa 1 plantejada inicialment.  
- Alternativa B: es correspon amb l'alternativa 2 i la variant que discorre per l'oest de la Torre d'en Doménec.  
L'anàlisi de les alternatives es realitza dividint el traçat en quatre grans trams:  
- Entre l'enllaç al futur aeroport i el barranc de la Valltorta.  
- Entre el barranc de la Valltorta i la carretera N-232.  
- Entre la carretera N-232 i l'enllaç a San Rafael del Río.  
- Tram corresponent amb la variant de San Rafael del Río.  
Després d'una valoració qualitativa i quantitativa de les dos alternatives en els diferents trams en què s'ha dividit el traçat, es conclou que globalment les dos alternatives presenten afeccions semblants, i hi ha tan sols lleugeres diferències en alguns trams de la carretera. L'alternativa finalment seleccionada és l'alternativa A per criteris tècnics i funcionals.  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 7 de desembre de 2005, la Direcció General d'Obres Públiques de la Conselleria d'Infraestructures i Transport va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental (EIA), corresponents al projecte bàsic autovia de la Plana CV-10. Tram: Vilanova d'Alcolea - San Rafael del Río (Castelló), i es va incoar el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
2. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del projecte bàsic autovia de la Plana CV-10. Tram: Vilanova d'Alcolea - San Rafael del Río, ha sigut sotmés a informació pública per mitjà de sengles anuncis publicats en el BOE núm. 309, de 27 de desembre de 2005, i en el DOGV núm. 5.164, de 28 de desembre de 2005, i es van presentar un total de 33 al·legacions, de les quals 8 són institucionals i 25 de particulars, segons consta en el certificat emés pel cap del Servici de l'Oficina del Pla de Carreteres, que pertany a la Direcció General d'Obres Públiques de la Conselleria d'Infraestructures i Transport.  
En data 4 de maig de 2006, el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental sol·licita a la Direcció General d'Obres Públiques la remissió del certificat de la informació pública, còpia de les al·legacions presentades de caràcter ambiental, així com les respostes donades a estes i l'informe emés per la Conselleria de Cultura, Educació i Esport sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, d'acord amb el que disposa l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià.  
  
En data 27 de novembre de 2006, l'Oficina del Pla de Carreteres va remetre el certificat de la informació pública, còpia de les al·legacions presentades de caràcter ambiental i les respostes donades a estes.  
3. Resum d'al·legacions  
S'han rebut les al·legacions següents: Asociación Protectora de la Naturaleza Levantina - Ecologistas en Acción - Vinaròs (APNAL-EA), Colla Ecologista La Carrasca - Ecologistes en Acció - Alcoi, Ajuntament de Sant Mateu, Ajuntament de la Salzadella, Ajuntament de les Coves de Vinromà, Ajuntament de Vilanova d'Alcolea, Ajuntament de la Torre d'en Doménec, Ajuntament de San Rafael del Río, Ajuntament de Tírig i la Diputació Provincial de Castelló.  
D'entre les al·legacions abans indicades es dóna una síntesi de les més significatives, en funció dels aspectes ambientals a què fan menció, i solament del que es referix als dits aspectes ambientals.  
L'Ajuntament de Sant Mateu indica que per al dimensionament del drenatge transversal hauria d'adoptar-se un període de retorn de 500 anys també per a les vies secundàries. A més, indica que s'hauria de garantir la permeabilitat territorial de la zona donant continuïtat a tots els camins interceptats per la traça, i estos haurien de ser dissenyats amb el gàlib necessari per al trànsit de camions i maquinària agrícola. De la mateixa manera, considera insuficient la secció transversal projectada per als camins de servici paral·lels a la traça. Finalment, assenyala l'afecció a un pou d'aigua potable i a la canalització d'este, per la qual cosa sol·licita un lleuger desplaçament de la traça d'uns 50 metres cap al nord-oest.  
L'Ajuntament de les Coves de Vinromà sol·licita una modificació de l'enllaç 4 per a minimitzar l'afecció a la masia d'Atanasio, la implantació de mesures correctores d'impacte acústic al costat de la granja existent en l'encreuament del barranc de la Valltorta, la continuïtat del camí de la Coloma per mitjà de pas superior i la minimització dels terraplens existents entre el PK 13 i el PK 15,5.  
L'Ajuntament de Vilanova d'Alcolea assenyala l'absència d'accés directe i sol·licita la continuïtat de camins i l'accés a les finques afectades.  
L'Ajuntament de Tírig sol·licita un nou enllaç en el tram que discorre entre el mas d'en Rieres i el mas del Tonto, en el terme de les Coves de Vinromà.  
L'Ajuntament de la Torre d'en Doménec manifesta la seua preferència per un traçat alternatiu en el seu entorn més pròxim que discórrega a l'est de l'actual CV-10.  
L'Ajuntament de la Salzadella considera necessari la implantació de pantalles acústiques en dos zones de la traça a causa de la proximitat d'edificacions. La resta de l'informe s'expressa en els mateixos termes que el descrit anteriorment de l'Ajuntament de Sant Mateu.  
Posteriorment, en data 24 de gener de 2008, es reben en la Direcció General de Gestió del Medi Natural dos al·legacions addicionals per part de l'Ajuntament de la Salzadella, en què es proposa un ajust del traçat tenint en consideració el corredor utilitzat per la línia d'alta velocitat al seu pas per esta localitat.  
L'Ajuntament de San Rafael del Río indica l'afecció d'una via pública amb vegetació de ribera i al paratge denominat molí de Canet als voltants del tram final del projecte. Sol·licita que es modifique el traçat cap a l'est en aproximadament quatre quilòmetres.  
L'Asociación Protectora de la Naturaleza Levantina - Ecologistas en Acción (APNL-EA) assenyala l'omissió en l'estudi d'impacte ambiental de la microreserva la cova Alta, la presència de rouredes (Quercus faginea), en què destaca els exemplars afectats pel traçat en el barranc de Benifarguell, a Sant Mateu. Pel que fa a la selecció d'espècies per a la revegetació de diferents zones del traçat, indica la deficiència en el treball de camp efectuat, i realitza algunes consideracions respecte d'això dels exemplars triats per a la revegetació dels talussos del riu Cervol i la mescla d'espècies utilitzada en alguns barrancs. De la mateixa manera, considera insuficients les mesures correctores proposades en l'EIA en relació amb les afeccions sobre la vegetació, fauna, paisatge, etc. De l'estudi de patrimoni cultural inclòs en l'EIA assenyala la contradicció entre part del contingut i les conclusions d'este.  
La Colla Ecologista la Carrasca - Ecologistes en Acció es manifesta en els mateixos termes anteriorment descrits per l'APNL-EA.  
3. Peticions d'informes sectorials i documentació complementària  
  
En data 23 de febrer de 2007, es va efectuar consulta als servicis territorials de Medi Ambient de Castelló.  
Informes sectorials  
A continuació es fa un breu resum de la informació obtinguda dels informes rebuts.  
Informe del Servici Territorial de Medi Ambient  
En data 17 de maig de 2007, es rep informe respecte d'això del projecte de referència del Servici Territorial de Medi Ambient de Castelló.  
  
L'esmentat informe, després de realitzar una valoració ambiental dels diferents trams del traçat proposat, conclou amb una sèrie de consideracions entre les quals es destaquen les següents:   
«Entre els PK 5+000 i 15+000 el traçat de menor impacte ambiental és l'alternativa 2, per ajustar-se millor a la topografia del terreny i requerir menor moviment de terres. Les alternatives 1 i 3 han de desestimar-se perquè el seu traçat no està justificat, la seua execució comporta un elevat moviment de terres i un impacte paisatgístic elevat. El desenrotllament de l'alternativa 3 suposa, a més, introduir una nova barrera territorial que aïllarà el nucli urbà de la Torre d'en Doménec entre dos vies de comunicació.  
Entre els PK 20+000 i 30+000 resulta més favorable des del punt de vista ambiental l'execució de l'alternativa 2, per discórrer per terrenys de menor pendent i requerir, per tant, menor moviment de terres. L'alternativa 1 que discorre per la serra de la Solana ha de desestimar-se per afectar terrenys de topografia abrupta i substrat rocós.  
Respecte al projecte de reconversió de l'actual CV-10, cal assenyalar que les vores d'esta carretera es troben ocupades en molts trams per exemplars arboris d'oms (Ulmus minor), els quals han de mantindre's i millorar-se, per mitjà de tractaments silvícoles adequats. Així, els usos cicloturistes o de passeig d'esta via es veurien potenciats amb el manteniment i desenrotllament d'esta vegetació arbòria.  
Respecte a les possibles afeccions a les vies pecuàries, haurà de complir-se la Llei 3/1995, de Vies Pecuàries. D'acord amb l'article 13 de l'esmentada llei hauran d'adequar-se passos al mateix nivell per a permetre la continuïtat del pas ramader, ateses les característiques i tipologia del vial, els quals se senyalitzaran convenientment. Haurà de comunicar-se la modificació del traçat de les vies pecuàries en esta Direcció Territorial de Medi Ambient, com a conseqüència d'una obra pública. No obstant això, hauran de modificar-se els passos inferiors projectats amb marcs de 2 metres d'alçària, per ser insuficients per al pas de cavalleries i projectar-los amb un mínim de 3 metres.  
Com a mesura correctora haurà de determinar-se el destí final dels materials sobrants de l'excavació, bé per al seu ús en la mateixa obra com a material reutilitzable o com a residus inerts adequats en el marc del Decret 200/2004, d'1 d'octubre, del Consell de la Generalitat. En cap cas, s'abandonaran els materials sobrants en el mateix emplaçament. També és possible la reutilització del material sobrant com a àrid per empreses de la zona, atés que majoritàriament es tracta de graves i arenes. No hi ha en l'entorn abocadors de residus inerts legalitzats, per la qual cosa este no resulta un destí possible per a l'eliminació dels materials sobrants.»  
Finalment, l'informe assenyala una sèrie de mesures correctores de caràcter general per a la correcta adequació ambiental del projecte.  
Afeccions legals  
Segons els informes rebuts, l'estudi d'impacte ambiental i de les cartografies temàtiques i estudis integrants dels sistemes d'informació territorial, cal assenyalar que hi ha, per part de les obres projectades, afecció a:   
- Segons l'article 2 del Reial Decret Legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Aigües, hi ha afecció a:  
- Barranc de la Font.  
- Barranc de Forcales o de la Font Roja.  
- Barranc de la Carrasqueta.  
- Barranc de la Pena-roja.  
- Barranc de la Pedrallarga.  
- Barranc del Mas Vell.  
- Barranc de la Valltorta.  
- Barranc del Forat.  
- Barranc de la Rambla.  
- Riu Benifarguell de Sant Mateu.  
- Rambla de Cervera.  
- Riu Cervol.  
- Patrimoni Cultural.  
La Direcció General de Patrimoni de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència de la Generalitat Valenciana va concedir el permís de prospecció arqueològica amb el número d'expedient 2005/00549-CS.  
Hi ha afecció a la Via Augusta en diferents punts del traçat.  
No consta en l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental l'informe favorable emés per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià d'acord amb l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià.  
- En virtut de la Llei 3/1995, de Vies Pecuàries, el traçat afecta les vies pecuàries següents:  
- Vereda del Camí de la Fusta (Benlloch). PK 1+300. Ample 20,89 metres.  
- Assagador del Camí dels Romans (Benlloch). PK 1+200. Ample 4 metres.  
- Assagador del Pas Real (Vilanova d'Alcolea). PK 6+700. Ample 20,89 metres.  
- Canyada Real de les Monges i de Carbó (les Coves de Vinromà). PK 17+400. Ample 75,22 metres.  
- Canyada Real de la Bassa Llora (les Coves de Vinromà). PK 18+600. Ample 75,22 metres.  
- Assagador Real (la Salzadella). PK 26+680. Ample 37,5 metres.  
- Assagador de Santa Bàrbara (la Salzadella). PK 30+800. Ample 12 metres.  
- Assagador de la Teuleria (la Salzadella). PK 28+100. Ample 10 metres.  
- Assagador del Puntarro (la Salzadella). PK 28+700. Ample 6 metres.  
- Vereda del Parat (Sant Mateu). PK 32+720. Ample 20,89 metres.  
- Vereda de Madrid a Barcelona (Sant Mateu). PK 36+900 i 37+840. Ample 20,89 metres.  
- Assagador d'Aiguanova (Sant Mateu). PK 32+980. Ample 8 metres.  
- Assagador del Camí Roch i Font de Morella (Sant Mateu). PK 35+200. Ample 4 metres.  
- Assagador del Povet (Sant Mateu). PK 34+260. Ample 5 metres.  
- Assagador d'en Folch (la Jana). PK 45+150. Ample 37,61 metres.  
- Vereda del Camí de les Carretes (la Jana). PK 44+900. Ample 20,89 metres.  
- Canyada Real del Gallo (Traiguera i San Rafael del Río). PK 55+600 i enllaç San Rafael del Río. Ample 75,22 metres.  
- Assagador del Boveral (Traiguera). PK 51+150. Ample 37,61 metres.  
- PATRICOVA: Acord de 28 de gener de 2003, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova definitivament el Pla d'Acció Territorial de Caràcter Sectorial sobre Prevenció del Risc d'Inundació en la Comunitat Valenciana.  
S'han identificat al llarg del traçat les següents zones catalogades amb risc d'inundació d'acord amb el PATRICOVA:  
- Barranc de la Font. Nivell de risc 4 (freqüència 25-100 anys. Calat <0,8m).  
- Barranc de Tornés. Nivell de risc 6 (freqüència 100-500 anys. Calat <0,8m).  
- Barranc de la Pedrallarga. Nivell de risc 3 (freqüència <25 anys. Calat <0,8m).  
- Zona endorreica pròxima al barranc del Bosc. Nivell de risc 6. (freqüència 100-500 anys. Calat <0,8m).  
- Rambla de Cervera. Nivell de risc 6 (freqüència 100-500 anys. Calat <0,8m).  
- Pla d'Acció Territorial de Caràcter Sectorial de Corredors d'Infraestructures. Hi ha afecció als voltants de l'enllaç 1 d'accés a Benlloch al traçat previst en el pla d'acció territorial, en terrenys denominats àmbit d'actuació. El traçat de l'autovia s'ha dissenyat perquè discórrega en terraplè, de manera que permeta el traçat en túnel de la infraestructura hidràulica i evite l'afecció a la bassa de Benlloch prevista.  
- Pel que fa a la classificació i qualificació del sòl, hi ha afecció a sòl no urbanitzable amb protecció en els termes municipals de les Coves de Vinromà, la Jana, Traiguera i San Rafael del Río, coincidint amb les principals vies interceptades, algunes zones de vessant i algun enclavament puntual en el tram final de la carretera. La resta del traçat discorre principalment sobre sòl no urbanitzable.  
  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important per l'actuació.  
Les actuacions compreses en el projecte es troben emmarcades en la província de Castelló, en les comarques de la Plana Alta i el Baix Maestrat, concretament entre l'enllaç amb la CV-152 d'accés a Benlloch i a les instal·lacions aeroportuàries de Castelló, i el molí de Canet en el terme municipal de San Rafael del Río.  
Des del punt de vista geològic, l'àrea d'estudi es troba en la zona d'enllaç de la serralada ibèrica i la serralada costanera catalana.  
  
Al llarg de l'orogènia alpina, a causa de la compressió triàsica s'alça en la part més oriental d'Ibèria la serralada ibèrica, que afecta tant el sòcol hercinià, el triàsic i la cobertora jurassicocretàcica formada per depòsits carbonatats de grossària molt variable.  
Les estructures tenen una orientació dominant NW-SE. Són encavalcaments i plecs de grans dimensions que afecten tant la cobertora com el sòcol.  
Posteriorment, en el període de distensió dels plegaments ibèrics, s'alça la serralada costanera catalana, la característica fonamental de la qual és la presència de grans falles escalonades, subverticals i orientades aproximadament en direcció NE-SW i obliqües a l'orientació del la serralada ibèrica.  
Com a conseqüència d'això, es produïx la intersecció de les falles del sòcol i la cobertora que quartera el modelatge ibèric i dóna estructures d'alts i fosses paral·lels a la línia de costa. Moltes d'estes fosses servixen de vas de recepció de la conca terciària.  
Les falles continuen actives encara després de depositar-se el terciari, perquè es veu com estes afecten els conglomerats terciaris. Estes falles poden arribar a aconseguir salts d'uns 1.000 metres en alguns punts.  
Durant el quaternari els rius han continuat depositant sediments i configurat, juntament amb les erosions de pendent, la morfologia actual de la zona.  
El traçat de l'autovia discorre per una d'estes fosses tectòniques recobertes per materials terciaris i quaternaris, més concretament per la denominada fossa Salzadella-Benlloch de direcció catalànide. Els materials afectats per la traça de l'autovia són les calcàries i margues del Chateniens miocé (terciari) i argiles i graves del quaternari.  
  
Referent als desmunts previstos en el projecte, els talussos previstos en alguns trams no són adequats des del punt de vista de la revegetació, i en els de major altura s'hauria d'estudiar la conveniència d'executar bermes intermèdies.  
Els punts d'interés geològic més pròxims a la traça de l'autovia són el modelatge fluvial de la rambla de Cervera, on es mostren les característiques de la sedimentació al·luvial en clima mediterrani, i l'àrea de la Valltorta, on s'observen importants fenòmens d'erosió fluvial de gran bellesa geomorfològica. En els abrics i coves llaurats per l'erosió es conserva un dels millors conjunts d'art rupestre llevantí.  
  
L'àrea d'estudi es troba situada sobre el sistema aqüífer núm. 55 Javalambre-Maestrat, i més concretament dins del subsistema núm. 56/03 Maestrat, que pertany a les comarques del Maestrat i els Ports de Morella. La vulnerabilitat dels aqüífers està classificada quasi en la totalitat del recorregut de la traça com a mitjana-baixa, excepte dos zones situades entre els termes municipals de Sant Mateu - la Jana i Canet lo Roig - Traiguera i la Jana.  
La xarxa hidrogràfica de la província de Castelló està caracteritzada per posseir cursos curts i respondre a un règim típicament mediterrani de fortes avingudes i poca duració. La distribució de les conques hidrogràfiques de la província responen segons els subsistemes aqüífers als quals pertanyen. De la xarxa hidrogràfica de l'àrea objecte d'estudi es destaca especialment la presència del barranc de la Valltorta, la rambla de Cervera i el riu Cervol, a més del barranc de la Font, barranc de Forcales o de la Font Roja, barranc de la Carrasqueta, barranc de la Pena-roja, barranc de la Pedrallarga, barranc del Mas vell, barranc del Forat, barranc de la Rambla i el riu Benifarguell.  
La vegetació potencial en la zona objecte d'estudi s'ha descrit com la corresponent amb la sèrie termomesomediterrània iberollevantina i la sèrie mesomediterrània castellanoaragonesa, que estan caracteritzades per la presència de coscollars, llentiscleres, ginebrars i argelagars, entre altres espècies vegetals.  
Respecte a la vegetació actual de la zona, esta és el resultat de la substitució de la vegetació característica a favor dels cultius de secà, ametlers i oliveres majorment, i en alguns terrenys garrofera, cereals i vinya. La vegetació natural es correspon principalment amb les associades als nombrosos cursos d'aigua presents en la zona d'actuació i amb les zones de vessants i tossals presents en alguns punts del traçat. Hi ha en diferents punts de la traça exemplars d'oliveres i garroferes de gran port que es veuran afectats per l'actuació.  
  
La fauna de la zona ha sigut caracteritzada indicant les espècies i ambients faunístics de major interés. S'han identificat com a àrees d'interés faunístic les corresponents amb la zona de cria de l'esparver cendrós, el riu del Xorro, les àrees inundables llacuna de Sant Mateu i partida de les Llacunes, i els corredors naturals existents en els cursos d'aigua més importants. Es destaca en l'estudi com a espècies de major interés i més habituals en la zona a la tortuga d'estany (Emys orbicularis), esparver cendrós (Circus pygargus), àguila marcenca (Circaetus gallicus), arpella vulgar (Circus aeruginosus), àguila calçada (Hieraaetus pennatus), àguila cuabarrada (Hieraaetus fasciatus), duc (Bubo bubo), enganyapastors (Caprimulgus europaeus), còlit negre (Oenanthe leucura) i tallareta cuallarga (Sylvia undata).  
  
El paisatge en l'àrea d'estudi s'ha descrit en l'EIA a través de la definició de tres unitats de paisatge, corresponents amb el corredor de Cabanes - les Coves de Vinromà, el pla de Sant Mateu i el pla de Vinaròs, i s'ha valorat la qualitat paisatgística com a mitjana per a les dos primeres unitats i baixa per a l'última.  
No es preveu la reposició dels murs de maçoneria de contenció de bancals agrícoles existents en l'àrea d'estudi i que es consideren de gran importància a efectes culturals i d'integració paisatgística.  
  
La reposició de pas de les diferents vies pecuàries interceptades, descrites anteriorment, s'ha previst per mitjà de diferents obres de drenatge, passos inferiors i passos superiors, i s'ha destacat la insuficiència d'estes en les obres de drenatge que es projecten per mitjà de marcs bicel·lulars de tres metres d'amplària per dos metres d'alçària.  
En l'àmbit d'estudi del projecte els espais naturals inclosos en la Xarxa Natura 2000 més pròxims a la traça, encara que a una certa distància, i que no es veuran afectats directament pel traçat projectat són els següents: LIC ES5223002 l'Alt Maestrat, LIC ES5223036 Serra d'Irta, LIC ES5223055 Sierra Engarcerán, LIC ES5233001 Tinença de Benifassà, Turmell i Vallivan, ZEPA ES5233001 la Tinença de Benifassà - Turmell i la ZEPA inclosa en la proposta d'ampliació de la xarxa ampliada de ZEPA Planiols - Calaf i Valentí - Donvals - Benasques.  
  
A més, es localitzen les microreserves del barranc del Mas Roig i toll Negre a Traiguera, barranc de la Cova Alta a Canet lo Roig i pont de la Jana a Sant Mateu, situada la més pròxima a uns 600 metres de la traça.  
S'han identificat en l'estudi els següents hàbitats naturals d'interés comunitari inclosos en la Directiva 92/43/CEE, al llarg del traçat de la carretera: codi 3250 rius mediterranis de cabal permanent amb Glacium flavum, codi 5210 matolls arborescents de Juniperus ssp, codi 5330 matolls termomediterranis i preestèpics, codi 6110 prats calcaris càrstics o basòfils d'Alysso-Sedion albi, codi 6430 formacions d'herbes altes (megaforbios) eutròfiques, codi 92D0 galeries i matollars riberencs termomediterranis (Nerio-Tamaricetea i Securinegion tinctoriae) i codi 9340 alzinars de Quercus ilex et Quercus rotundifolia.  
  
L'estudi de patrimoni cultural s'ha referit a la proximitat del traçat d'uns quants jaciments arqueològics existents en l'àrea d'estudi, així com a la presència de la Via Augusta i senda Via Augusta en gran part de l'àrea d'estudi, i assenyala l'afecció a la senda Via Augusta en la part inicial del traçat. En la memòria de l'estudi i després de la prospecció arqueològica efectuada s'han descrit una sèrie de béns d'interés etnològics i arqueològics situats en l'àmbit de l'actuació.  
  
L'anàlisi de l'impacte acústic de la infraestructura lineal s'ha realitzat per mitjà d'un model teòric de predicció dels nivells acústics en l'entorn de la carretera, utilitzant una metodologia de caràcter genèric i estudiant en detall els trams que queden dins de les distàncies obtingudes i amb nuclis de població. Finalment, es conclou que no cal executar cap mesura correctora, ja que no se superen els valors màxims admissibles en els nuclis urbans de la Torre d'en Doménec, mas d'en Rieres i la Jana.  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants  
Amb este epígraf es pretén remarcar en els efectes generats per l'actuació que, d'entre els estudiats en l'EIA, presenten major rellevància.  
  
Els principals impactes generats durant la fase de construcció són els següents:  
- Increment de la terbolesa de les aigües per aportacions d'elements fins procedents dels moviments de terra i excavacions en la construcció de les fonamentacions de ponts i estructures, com del formigonat i llavat de materials, els efluents de les quals aboquen directament als llits.  
  
- Destrucció de la vegetació de ribera a causa de l'ocupació del sòl per la infraestructura i les obres complementàries.  
- Contaminació química deguda a l'abocament de residus no inerts, com ara olis de maquinària, combustibles, productes químics, etc., derivats del parc de maquinària i instal·lacions.  
- Interrupcions temporals de llits per a facilitar els processos de construcció.  
- Pèrdua de sòl agrícola.  
- Afecció a nivells freàtics per la necessitat de recórrer a préstecs i pel depòsit de materials sobrants en abocadors.  
- Impacte sobre la fauna, com a conseqüència de la pèrdua de l'hàbitat. Redistribució de la fauna vertebrada.  
- Alteració de les característiques de les vies pecuàries de l'àrea d'estudi.  
Quant als impactes que es generaran durant la fase d'explotació, els més destacables en este cas són els que s'enumeren a continuació:  
  
- La presència de l'autovia representarà un obstacle per a la fauna, a més del risc d'atropellament implícit en este tipus d'infraestructures lineals.  
- Deteriorament de la qualitat de les aigües superficials per l'abocament de substàncies al medi a causa de l'ús normal de l'autovia o com a conseqüència d'accidents de transit.  
- Augment dels nivells sonors.  
- Impactes sobre el paisatge. Intrusió visual.  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental  
L'estudi d'impacte ambiental ha previst les mesures correctores que són d'habitual aplicació en obres lineals. Estes s'encaminen a minimitzar els impactes derivats de les accions que són inherents a la construcció i explotació d'este tipus d'infraestructures viàries.  
  
A continuació, només es farà referència a aquelles més significatives.  
- Interrupció temporal de les obres durant les fases de desbrossament i moviment de terres, des de l'1 de març fins al 31 d'agost, en les possibles zones de cria d'esparver cendrós assenyalades en el mapa d'àrees d'interés faunístic ubicades en el tram inicial des de Vilanova d'Alcolea fins al nord de les Coves de Vinromà i en el tram final al sud de San Rafael del Río.  
- Jalonament temporal en tota la zona d'ocupació de les obres, prestant especial atenció a les zones amb vegetació natural d'interés presents en llits de rius i barrancs, en el tossal del Mas del Rei, vessant de la Solana i la serra del Solà.  
- Seguiment arqueològic de les obres.  
- Trasplantament d'exemplars arboris singulars afectats. S'inclouen els següents: oliveres (Olea europaea), garroferes (Ceratonia siliqua), carrasques (Quercus rotundifolia), roures valencians (Quercus faginea), savines (Juniperus phoenicea) i ginebres (Juniperus oxycedrus). La selecció dels exemplars a trasplantar s'incorporarà en el projecte de construcció, en què s'identifica la seua descripció i localització.  
- S'instal·laran passos canadencs per a impedir la incorporació a l'autovia de fauna de mitjanes i grans mides en totes les eixides o incorporacions a esta en els trams compresos entre PK 25+500 - PK 28+500 i PK 30+500 - PK 33+800.  
- Es realitzarà plantació de barreres vegetals de port elevat a un costat i a l'altre de l'autovia en els trams amb major presència d'esparver cendrós, entre els PK 0+000 - PK 2+700 i PK 56+100 - PK 57+100.  
  
- Sistemes de fuga que permeten l'eixida de l'autovia a animals que queden atrapats en esta. Estos sistemes consistiran en la disposició de portes basculants en els punts més conflictius de la carretera i l'execució de rampes en cunetes i arquetes per a permetre l'eixida d'animals que hi caiguen.  
- Evitar per efecte de l'ocupació del sòl l'existència de parcel·les xicotetes.  
L'EIA ha inclòs una valoració econòmica de les mesures preventives i correctores a disposar, i ha realitzat els mesuraments i pressupostos necessaris per a l'execució d'estes.  
Respecte al programa de vigilància ambiental, cal assenyalar que l'administració que s'haurà de fer càrrec de la vigilància ambiental, tal com està previst en el Protocol de Col·laboració, és el Ministeri de Foment, per la qual cosa l'esmentada administració ha d'establir les partides pressupostàries necessàries per a la realització de l'esmentada vigilància.  
El programa de vigilància ambiental tindrà com a objecte establir un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental, i fer un seguiment d'una sèrie de paràmetres que donen una idea de com evoluciona l'entorn a partir de la construcció i funcionament de l'obra. S'han d'establir en el corresponent projecte de construcció associat a cada variable ambiental a controlar els indicadors d'impacte, els valors llindars, la freqüència de control i les mesures addicionals a implantar.  
  
El programa de vigilància ambiental ha fixat la periodicitat en la realització dels diferents informes, en els quals es donarà compte del compliment del programa, així com dels efectes derivats de l'aplicació de les mesures correctores i del grau de correspondència d'estos efectes amb què van ser previstos en l'EIA.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què és preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament. El projecte es troba inclòs en l'annex I.8.g.3 del Decret 32/2006, que modifica l'annex del Decret 162/1990.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article 5 del Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/89, d'Impacte Ambiental, atribuïx la competència a l'òrgan ambiental per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique esta llei.  
4. L'article 16.2 m) del Decret 131/2007 de 27 de juliol del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot el que s'ha exposat anteriorment, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte bàsic autovia de la Plana CV-10. Tram: Vilanova d'Alcolea-San Rafael del Río promogut per la Direcció General d'Obres Públiques de la Conselleria d'Infraestructures i Transports, sempre que este es realitze amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental, amb els condicionants establits en l'apartat segon i tenint en compte les consideracions que determine l'informe que emeta la Direcció General de Patrimoni Cultural.  
En el cas que com a conseqüència de l'informe de la Direcció General de Patrimoni s'haja de modificar el traçat proposat ara avaluat, s'haurà de remetre el nou projecte per a la seua avaluació i emissió d'una resolució complementària.  
  
Segon  
Com a condicions addicionals a complir s'establixen les següents:  
  
1. Els diversos documents del projecte de construcció (memòria, plans, plec de prescripcions tècniques i pressupost) incorporaran tots els aspectes concernents a les mesures protectores i correctores incloses en l'estudi d'impacte ambiental, així com els derivats dels presents condicionants, tot això amb el grau de detall necessari per a la seua contractació i execució conjunta amb la resta de les obres. Així, el pressupost del projecte de construcció incorporarà, preferentment en una única partida, totes les unitats d'obra que es referisquen a les mesures correctores a emprendre.  
També es valoraran i proveiran pressupostàriament tots els gastos derivats del programa de vigilància ambiental.  
2. La present declaració d'impacte ambiental quedarà supeditada en el tram corresponent entre la Jana i San Rafael del Río a l'avaluació global d'este dins de l'estudi informatiu corresponent a l'autovia A-7. Tram: Castelló - L'Hospitalet de l'Infant. Subtram: la Jana - el Perelló i l'estudi informatiu autovia A-7 Tram: Castelló - L'Hospitalet de l'Infant. Subtram: la Jana - el Perelló. Nova alternativa San Rafael del Río - el Perelló.  
3. En el tram que discorre pel vessant de la serra de la Solana s'haurà d'ajustar el traçat, tant en planta com en alçat, a fi de minimitzar l'afecció a les zones de vegetació natural existents, així com minimitzar els moviments de terra necessaris.  
4. Minimització de l'afecció a les aigües superficials i subterrànies  
  
Les basses de tractament d'aigües residuals han de ser convenientment impermeabilitzades amb geotèxtils o semblants. Les aigües residuals de les casetes d'obra hauran de ser depositades en fosses sèptiques convenientment estanques. En funció del volum, estes aigües seran retirades per una empresa especialitzada i transportades a l'estació depuradora d'aigües residuals més pròxima.  
Respecte al drenatge superficial de la carretera, en el projecte de construcció s'haurà de realitzar un estudi específic on es definisca la disposició dels baixants, els punts d'abocament d'estos, a fi d'evitar en la mesura que siga possible l'abocament directe als llits naturals, especialment sensibles, presents al llarg del traçat. Una de les mesures a implantar consistirà en la disposició de dipòsits d'aigua pluvial o rases filtrants en les zones d'abocament més sensibles. Estes mesures hauran de reflectir-se en el projecte de construcció.  
En cas d'abocament, haurà de sol·licitar-se autorització a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, a fi que este organisme jutge la conveniència o no d'abocar les esmentades aigües.  
Quant a la hidrogeologia, a l'efecte de considerar els possibles impactes sobre les aigües subterrànies s'estudiaran:  
- Localització d'aqüífers, zona de recàrrega i surgència.  
- Qualitat de les aigües i inventari d'abocaments.  
- Evolució estacional dels nivells freàtics i determinació dels fluxos subterranis.  
El terreny sobre el qual se situen els contenidors que continguen residus potencialment contaminants haurà d'estar format per una capa d'argila, sobre la qual se situarà una làmina, de fàcil col·locació i retirada, de material sintètic i impermeable. En tots els casos necessaris s'ha d'habilitar el terreny per a suportar la pressió mecànica dels contenidors.  
5. El disseny i característiques dels viaductes i llits projectats hauran d'adequar-se a les consideracions que respecte d'això emeta la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, prèviament a l'aprovació definitiva del projecte de construcció.  
6. S'haurà de realitzar en el projecte de construcció un estudi de vegetació i flora encaminat a complementar el realitzat en l'EIA i amb major grau de detall, a fi d'adequar la correcta revegetació d'estes i salvaguardar les espècies singulars que puguen veure's afectades per les obres.  
7. S'inclouran tant les labors de restauració i revegetació com el seguiment del programa de vigilància ambiental en el pla d'obra, i s'adequaran i es reestructuraran amb la realització d'esta.  
El director de les obres haurà d'estar informat de l'execució de les unitats d'obra que puguen tindre repercussions ambientals. Així mateix, se li ha de notificar amb antelació la situació dels talls d'obra o llocs on s'actuarà i el període previst de permanència, de manera que siga possible establir els punts d'inspecció oportuns, d'acord amb els indicadors a controlar establits en este programa.  
8. Passos de fauna. El projecte de construcció incorporarà un estudi específic sobre l'efecte barrera que l'obra produirà sobre la fauna. En particular, l'esmentat estudi preveurà l'adequació de les obres de drenatge, com ara passos per a amfibis, rèptils i xicotets mamífers, amb la ubicació, dimensions i característiques dels mencionats passos, de manera que s'assegure la duplicitat funcional.  
El programa de vigilància ambiental, per a la fase d'explotació, incorporarà les campanyes de mostreig necessàries per a verificar l'eficàcia de les mesures aplicades.  
9. Hauran d'executar-se cunetes de guarda en aquells talussos del desmunt que, per les característiques dels materials que els constituïsquen, evidencien un major risc d'erosió. Així mateix, s'hauran de disposar bermes d'ample no major a 1,5 metres en aquells talussos del desmunt que superen els 5 metres d'alçària, i estes es revegetaran amb vegetació arbòria autòctona.  
10. En l'annex corresponent no s'han tingut en compte les reposicions de murs a base de pedra de paredar de pedra seca existents al llarg del traçat. Estos murs es consideren de gran importància a efectes culturals i d'integració paisatgística, i complixen a més funcions d'estabilització de vessants enfront de processos erosius d'escolament. Per tant, la seua reposició haurà de ser pressupostada i especificada en el plec de prescripcions tècniques particulars, així com reflectida en el corresponent pla.  
11. Els materials de rebliment i els reblert de tot-u que siguen necessaris per a l'execució del projecte s'obtindran de préstecs o pedreres existents i legalment autoritzades. En cas de noves obertures, se sotmetran, amb caràcter previ a la seua utilització, al procediment de declaració d'impacte ambiental.  
De la mateixa manera, els llocs que puguen triar-se com a abocadors, d'acord amb el Decret 200/2004, d'1 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual es regula la utilització de residus inerts adequats en obres de restauració, condicionament i rebliment, o amb fins de construcció, els excedents no aprofitats de terres i pedres no contaminades d'excavació i desmunt, codificats d'acord amb la Llista Europea de Residus com a LER 17 05 04 i LER 20 02 02, es consideren residus inerts adequats i queden exempts d'aplicació del Reial Decret 1481/2001, de 27 de desembre, pel qual es regula l'eliminació de residus per mitjà de depòsit en abocador.  
No obstant això, d'acord amb l'article 6 del decret mencionat, els residus inerts adequats estan sotmesos a declaració administrativa, i el titular del residu que pretenga dur a terme la utilització d'este haurà de disposar de la corresponent autorització administrativa de residu inert adequat mitjançant una resolució de la Direcció General per al Canvi Climàtic de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge. En l'article 7 de l'esmentat decret s'especifica com iniciar i tramitar el procediment per a obtindre l'autorització administrativa dels abocadors a projectar.  
12. Durant l'execució de les obres no es realitzaran treballs nocturns que puguen perjudicar el descans de la població que habita els nuclis més pròxims a estes, tant per impactes sonors com per vibracions o elevada lluminositat.  
13. D'acord amb la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Protecció contra la Contaminació Acústica, s'ha de realitzar un estudi acústic de l'entorn de la traça. L'estudi acústic ha d'incloure cartografia, a escala adequada, en què se situen l'isòfon llindar assenyalats per l'esmentada legislació, i s'establiran en conseqüència, si és el cas, les mesures correctores oportunes. S'haurà d'incloure en el pressupost les campanyes acústiques que es duguen a terme durant la fase d'explotació de l'obra, estes campanyes es realitzaran amb l'objectiu d'incrementar les mesures correctores en el cas que, en el futur, se sobrepassen els objectius de qualitat exigits.  
14. D'acord amb l'estudi d'impacte ambiental, i en el seu apartat de mesures correctores, es recuperarà la capa superior del sòl vegetal que puga estar afectada per l'obra per a la seua posterior reutilització en els processos de restauració. Els sòls fèrtils així obtinguts s'arreplegaran al llarg de la traça en muntons, l'alçària dels quals haurà de definir-se en el plec de prescripcions tècniques particulars del projecte de construcció, de tal manera que es garantisca el manteniment de les seues propietats naturals. En cap cas estes recollides temporals es realitzaran tallant la xarxa de drenatge superficial o els sistemes de reg existents. De la mateixa manera, al finalitzar els treballs, es procedirà a la descompactació per subpaviment de tots els terrenys que s'hagen vist afectats per les obres i la maquinària emprada en estes.  
15. La direcció d'obra exigirà, una vegada executades i acabades les obres, la retirada a abocador controlat de totes aquelles runes, materials sobrants i les altres restes d'obra que hagen sigut depositats, abocats o abandonats en qualsevol àrea de terreny que s'haja vist afectada per les obres executades.  
Així mateix, es recorda al promotor la prohibició de realitzar qualsevol abocament no autoritzat en la zona. En tot cas, els canvis d'oli, filtres o qualsevol altre residu procedent del manteniment de la maquinària i vehicles, hauran de ser degudament gestionats per taller o gestor autoritzat de residus tòxics i perillosos.  
16. La direcció d'obra exigirà el compliment de les mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental, així com dels condicionants de la present declaració d'impacte ambiental, per a la qual cosa s'establiran en el pressupost del projecte de construcció, com ja s'ha indicat, les partides pressupostàries necessàries.  
  
17. El programa de vigilància ambiental, durant la fase d'explotació, incorporarà campanyes de mesuraments amb l'objectiu d'incrementar les mesures correctores en el cas que, en el futur, se sobrepassen els objectius de qualitat assenyalats en els punts anteriors. Com a part de l'esmentat programa de vigilància ambiental es presentarà, davant d'esta direcció general, un informe de les mesures de protecció realitzades, acompanyat dels primers mesuraments efectuats.  
18. El promotor de la infraestructura realitzarà les labors de seguiment i vigilància contingudes en el programa de vigilància ambiental, i plasmarà els resultats obtinguts de l'esmentada vigilància en informes tècnics ambientals que elaborarà amb caràcter trimestral durant el període de garantia de les obres i que traslladarà a esta direcció general per al seu vistiplau. El primer dels dits informes es remetrà en el termini de 30 dies des de la finalització de les obres, i s'hi plasmaran, amb reportatge fotogràfic complementari, les mesures executades, així com el resum de les incidències que hagen pogut aparéixer durant el període de construcció. Els successius informes arreplegaran ja el seguiment i vigilància de l'eficàcia de les mesures adoptades i proposaran, en funció dels resultats obtinguts, les mesures correctores complementàries que es consideren necessàries.  
19. Atesa l'afecció a les vies pecuàries vereda del Camí de la Fusta, assagador del Camí dels Romans, assagador del Pas Real, canyada Real de Les Monges i del Carbó, canyada real de la Bassa Llora, assagador Real, assagador de Santa Bàrbara, assagador de la Teuleria, assagador del Puntarro, vereda del Parat, vereda de Madrid a Barcelona, assagador d'Aiguanova, assagador del Camí Roch i font de Morella, assagador del Povet, assagador d'en Folch, vereda del Camí de les Carretes, canyada Real del Gallo, assagador del Boveral, haurà d'iniciar-se, prèviament al començament de les obres, la tramitació del corresponent expedient de modificació (o reposició de pas) davant de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge d'Alacant, d'acord amb el que disposa la Llei 3/1995, de 23 de març, de Vies Pecuàries.  
D'acord a l'informe del Servici Territorial de Medi Ambient de Castelló, s'haurà de disposar d'una altura de pas mínima de tres metres en els encreuaments de vies pecuàries.  
20. Si durant l'execució de les obres es produïx qualsevol troballa d'elements pertanyents al patrimoni historicoartístic, el fet s'informarà a la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura i Esport, de manera immediata, i s'adoptaran les mesures pertinents amb vista a la seua protecció i conservació, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià.  
21. Igualment, si durant la fase d'execució de les obres apareixen coves, avencs o altres cavitats subterrànies, el fet es comunicarà a la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atés que este tipus de formacions es troben protegides per l'article 16 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.  
  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret consideren pertinents.  
  
Quart  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana en la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
  
València, 30 de maig de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 56/0576 UYR.  
Títol: Pla General d'Ordenació Urbana de Bèlgida.  
Promotor: Ajuntament de Bèlgida.  
Autoritat substantiva: Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.  
Localització: Terme municipal de Bèlgida (València).  
Descripció del projecte.  
Objecte del Projecte  
El Pla General d'Ordenació Urbana de Bèlgida planifica el terme i ordena el seu nucli urbà.  
Les directrius de l'ordenació del PGOU són les següents:  
a) En el nucli urbà.  
Protegir l'ambient urbà del nucli històric.  
Millorar la integració d'este nucli en el seu entorn.  
Propiciar la creació de vivendes de protecció pública, d'acord amb les condicions assenyalades en la Llei 16/2003 i en l'article 18.1.d de la LOTPP.  
Millorar els accessos a la població, amb càrrec als nous sectors.  
  
Completar la urbanització i edificació en les zones del contorn urbà, i donar continuïtat a la xarxa viària i regularització de l'entorn.  
Completar les dotacions urbanes, amb els nivells de qualitat i integració ambiental adequats.  
Millorar la dotació de places d'aparcament.  
b) Les àrees destinades a usos industrials.  
Evitar la seua extensió cap a les zones residencials, i concentrar-se en els polígons de nova creació, allunyats de la població. Evitar que el trànsit que estos originen haja de travessar les zones residencials, per mitjà d'accessos independents connectats directament a les carreteres principals.  
Reduir els seus impactes paisatgístics i les molèsties per soroll per mitjà d'àmplies zones verdes en el contorn amb la CV-667 que servisquen com a barrera acústica i visual. Per a això, es proposa incloure en la vegetació arbratge de port alt i fulla perenne (no coníferes), i terraplens amb pendents del 25% al 30% perpendiculars a la carretera.  
Separar la xarxa de sanejament que arreplega les activitats industrials de la de la resta de la població, i establir per a aquelles un sistema separatiu d'aigües pluvials i fecals.  
Facilitar el control de la no-superació dels paràmetres d'abocament establits per mitjà d'arquetes prèvies a la connexió a la xarxa, i imposar en cas contrari la depuració prèvia necessària.  
c) La infraestructura viària.  
d) El sòl no urbanitzable.  
Establir la protecció adequada per a la conservació dels valors ambientals, en funció de les característiques de cada sòl.  
Evitar la implantació d'activitats qualificades susceptibles de produir perjuís a la població. A este efecte l'ajuntament podrà rebutjar la proposta si es considera que estos perjuís superen els beneficis que estes actuacions puguen reportar.  
Fomentar la conservació i el coneixement dels elements d'interés cultural; incloure'ls en el Catàleg de Béns i Espais Protegits, i evitar actuacions que puguen danyar els béns.  
Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
- Localització  
El municipi de Bèlgida està situat en el límit sud de la comarca de la Vall d'Alba, a escassa distància d'Albaida, Ontinyent i l'Olleria, i a uns 81 km de València capital. El seu límit sud arriba a la cresta de la serra del Benicadell, que limita amb la província d'Alacant.  
El nucli urbà de Bèlgida està situat en la part central i plana del terme, sobre una lloma que contínua en direcció nord-sud, entre els barrancs del Molí de Bèlgida i del Rabosar, i al costat de la carretera CV-667.  
En conjunt, el terme ocupa una extensió d'uns 17,25 km², i mesura de nord a sud 8.740 metres i d'est a oest 3.220 metres.  
El terme fita pel nord-oest amb Montaverner, pel nord i l'est amb Otos i la Pobla del Duc, pel sud amb Muro de Alcoy, pel sud-oest amb la serra de Bufali i Carrícola; i per l'oest amb el Palomar.  
  
- Planejament vigent i proposat  
Bèlgida compta en l'actualitat amb normes subsidiàries homologades a la LRAU, aprovades definitivament i publicades en el DOGV de 28.08.1998. El planejament anterior estava constituït per:  
- Normes subsidiàries aprovades definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme de València, en data 23 de desembre de 1986, i publicades en el BOP de 19.08.1987.  
- Modificació núm. 1 de les normes subsidiàries, aprovades definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme de València, en sessió de 13 de març de 1990, i publicades en el BOP de 25.05.1990.  
- Modificació núm. 2 de les normes subsidiàries, aprovades definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme de València, en sessió de 7 de novembre de 1995, i publicades en el DOGV de 26.12.1995, que convertia les normes subsidiàries en les del tipus B de Reglament de Planejament, per incloure sòl apte per a urbanitzar d'ús industrial (el Tossalet).  
- Modificació núm. 3 de les normes subsidiàries, consistent en la requalificació parcial de sòl no urbanitzable i canvi en les ordenances del mateix sòl.  
- Pla Parcial Industrial el Tossalet, aprovat definitivament per l'Ajuntament en el Ple del 29 d'octubre de 1998 i publicat en el DOGV de 28.01.1999.  
- Pla especial per a l'execució del projecte de xarxa de distribució de reg sectoritzada, aprovat definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme de València, en sessió de 27 de juny de 2003, i publicada en el DOGV de 22.09.2004.  
- Declaració com a paisatge protegit de la serra del Benicadell, mitjançant l'Orde de 30 de maig de 2005, de la Conselleria de Territori i Habitatge, i mesures cautelars per este mitjançant l'Acord de 10 de juny de 2005, del Consell de la Generalitat.  
La comparativa resum entre les dades de les normes subsidiàries anteriors a la seua homologació i les superfícies assignades pel PGOU previst és la següent:  
  
  
No figura en esta taula el sòl urbanitzable industrial del Tossalet, reclassificat i ordenat per mitjà de pla parcial aprovat en 1999, i altres modificacions recents en la qualificació del sòl.  
Comparant amb les superfícies corresponents als mateixos tipus de sòl en el planejament anterior, els principals canvis són els següents:  
  
- Un increment d'1,7 ha del sòl urbà, a causa d'ajustos de contorn del nucli residencial.  
- La creació d'una bossa de sòl urbanitzable residencial (sectors 1 i 3) i industrial (sector 4). El sector 2, corresponent al polígon industrial el Tossalet, ja estava aprovat per mitjà del pla parcial i es trobava en execució, encara que no ho arreplegava el quadre de superfícies del planejament anterior per ser posterior a este.  
- En sòl no urbanitzable hi ha un sensible increment de la superfície protegida, si ho comparem amb les normes subsidiàries anteriors.  
  
  
  
  
\* Superfície que ja està computada en les de la resta i en el total.  
El PGOU classifica com a sòl no urbanitzable els terrenys exclosos del procés d'urbanització. Dins d'este es distingixen les zones següents:  
1. Sòl no urbanitzable comú (SNUC)  
Destinada principalment a usos rústics, dins d'esta es distingixen les següents subzones en funció dels usos permesos:  
a) Comuna A. Constituïx la major part de SNUC, entre la serra del Benicadell al sud i la CV-60 al nord. En esta es permetran les actuacions de tipus aïllat i limitada superfície, impropis de les zones urbanes.  
  
b) Comuna B. Situada entorn del nucli urbà actual, entre els barrancs de la Font Freda, del Rabosar i el polígon industrial del Tossalet. En esta limiten els usos per a evitar molèsties a la població i actuacions que puguen dificultar el seu desenrotllament urbà o la implantació de servicis per a la població en este àmbit.  
c) Comuna C. Situada al nord de la CV-60, allunyada de la població. En esta es permetran també actuacions que no puguen ubicar-se en altres àrees per la seua incompatibilitat amb la proximitat d'àrees residencials.  
2. Sòl no urbanitzable de protecció especial (SNUPE)  
Comprén les zones amb valors ambientals singulars, protegides com a espais naturals i per al coneixement, ús i gaudi públics compatibles amb la seua conservació.  
Només s'hi permetran, amb caràcter general, actuacions vinculades a la conservació i adequació per a gaudi públic d'estos espais.  
Composta per les àrees de les fonts de Baix i del Grapat, la plageta del riu de Micena i la font Freda. Esta última inclou l'àrea de la Penyeta de l'Heura, declarada microreserva de flora, i totes estes figuren en el Catàleg de Béns i Espais Protegits.  
3. Sòl no urbanitzable de protecció forestal (SNUPF)   
Comprén els sòls naturals, seminaturals o incultes amb vegetació d'interés per a la conservació, i coincidix amb la seua delimitació amb l'àrea prevista per a la seua declaració com a paisatge protegit de la serra del Benicadell (mitjançant l'Orde de 30 de maig de 2005, de la Conselleria de Territori i Habitatge), que inclou la forest d'utilitat pública de l'esmentada serra (V1018V1), al sud del terme.  
Ha sigut declarat paisatge protegit per Decret 18/2006, de 27 de gener, del Consell de la Generalitat, l'Ombria del Benicadell.  
En esta només es permetran, amb caràcter general, actuacions vinculades a la conservació d'este espai, aïllades i de molta escassa superfície construïda.  
4. Sòl no urbanitzable de protecció agrícola (SNUPA)  
Comprén àmplies àrees de relleu abancalat cultivades amb fruiters diversos, en la mitat nord del terme, separats per barrancs de les zones amb aprofitaments urbanístics. Es protegix per a preservar els usos i paisatge agrícola tradicionals d'este territori, en un àmbit fora de les àrees de major expectativa urbanística.  
En estes només es permetran, amb caràcter general, actuacions vinculades al seu ús agrícola i de molta escassa superfície construïda.  
5. Sòl no urbanitzable de protecció de llits i barrancs (SNUPB)  
  
Comprén llits d'aigua principals i el seu entorn immediat, amb vegetació pròpia de ribera o possibilitats de recuperar-la.  
6. Sòl no urbanitzable de protecció de pous i fonts (SNUPP)  
  
Comprén l'àrea entorn d'estos, amb un radi mínim de 50 metres, i limita les actuacions a fi d'evitar la seua contaminació i sobreexplotació.  
7. Sòl no urbanitzable de protecció d'infraestructures (SNUPI)  
Comprén les carreteres, vies pecuàries, els recorreguts d'interés singular, les línies d'alta tensió i les seues zones de protecció assenyalades en la seua legislació sectorial corresponent. El pla indica la seua situació i amplària per a facilitar les labors de conservació.  
8. Sòl no urbanitzable de protecció per risc d'inundació (SNURI)  
  
Comprén la superfície assenyalada amb risc d'inundació de nivell 6 en la cartografia temàtica de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
Tramitació administrativa  
En data 30 de novembre de 2005, el Ple de l'Ajuntament de Bèlgida acorda aprovar provisionalment el PGOU del terme municipal.  
  
En data 20 de febrer de 2006 es rep en la Conselleria de Territori i Habitatge la documentació remesa per l'Ajuntament de Bèlgida, en què se sol·licita que s'emeta la preceptiva declaració d'impacte ambiental, per la qual cosa s'incoa el corresponent expedient.  
Informació pública  
En ple, en sessió extraordinària, de l'Ajuntament de Bèlgida, celebrat el dia 15 de setembre de 2005 s'adopta, entre altres, l'acord per a sotmetre al Pla General d'Ordenació Urbana de Bèlgida i el seu estudi d'impacte ambiental a exposició pública.  
La documentació es va exposar al públic en el DOCV núm. 5.105, de 3 d'octubre de 2005, i per mitjà d'anunci publicat en el diari Levante del dia 28 de setembre de 2005.  
Resum d'al·legacions  
Es presenta un certificat de data 9 de novembre de 2005, de l'Ajuntament de Bèlgida, en què se certifica que durant el període d'exposició al públic no s'hi han presentat al·legacions.  
Consultes  
En l'expedient consta que es van realitzar les consultes següents:  
- 22 de Setembre de 2005. Consulta realitzada als ajuntaments del Palomar, Carrícola, Pobla del Duc, Muro de Alcoy, Montaverner, Bufali i Otos, en què s'informa del període d'exposició pública d'acord amb el que disposa l'article 38.2 de la Llei 6/1994, reguladora de l'activitat urbanística de la Comunitat Valenciana.  
- 25 d'octubre de 2005. Consulta realitzada a l'Entitat de Sanejament d'Aigües EPSAR, la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, la Direcció General de Patrimoni de la Conselleria de Cultura i Educació, la Mancomunitat de Municipis de la Vall d'Albaida i EGEVASA.  
Peticions d'informació o documentació complementària.  
El 23 de maig de 2006, la Direcció General de Gestió del Medi Natural comunica al Servici Territorial de Planificació i Ordenació Territorial els aspectes que hauran de ser ampliats i/o justificats abans que s'emeta la declaració d'impacte ambiental:  
1. S'haurà d'ampliar l'EDAR de Bèlgida, o bé, s'hauran d'executar les obres de construcció d'una planta depuradora amb capacitat suficient per a admetre els cabals d'aigües residuals generats.  
2. Per a l'abocament de les aigües pluvials als barrancs existents, s'haurà d'obtindre l'autorització corresponent de l'organisme de conca. Previ al punt d'abocament de les aigües pluvials, s'haurà de disposar una instal·lació de pretractament a fi d'eliminar els sòlids en suspensió, olis o greixos arrossegats per les aigües de pluja.  
3. Segons l'EIA, l'abastiment d'aigua procedix d'un pou situat al sud de la població, prop de l'àrea de la font Freda, i segons l'informe emés per EGEVASA, l'abastiment es realitza a través d'una perforació situada al nord de Bèlgida, denominat pou de la Nevera. Caldrà aclarir este aspecte.  
4. Informe favorable del Servici Territorial de Medi Ambient de la Conselleria de Territori i Habitatge relatiu al tractament de les vies pecuàries del municipi.  
5. Informe vinculant de la Direcció General de Patrimoni de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural valencià, d'acord amb l'article 11 de la Llei 4/1998.  
6. L'emplaçament previst per a l'abocador inert es considera molt poc apropiat, i caldrà estudiar i buscar emplaçaments alternatius, que impliquen un menor impacte ambiental i paisatgístic. S'han de buscar àrees degradades i amb poca incidència visual, i que es troben a més de 500 metres del nucli urbà.  
Encara que este tipus d'actuació requerirà un projecte i un estudi d'impacte ambiental propi, la ubicació de l'abocador proposada en el Pla General i l'EIA hauria d'estar justificada d'una manera més concreta, amb almenys un estudi d'alternatives i una justificació de l'alternativa triada, que incloga la incidència visual de l'abocador.  
7. Als barrancs que discorren per terme municipal se'ls aplica el Reial Decret Legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Aigües.  
En la xarxa de barrancs, independentment de la protecció genèrica establida, s'haurà de mantindre lliure de tot obstacle per a l'ús públic la zona de servitud de 5 metres a cada costat del llit del barranc afectat.  
  
Així mateix, s'haurà de disposar d'autorització administrativa prèvia de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per als nous usos proposats en el PGOU en la zona de policia de llits del barranc afectat, com establix el Reglament del Domini Públic Hidràulic.  
8. Hi ha un afluent del barranc de la Mata que creua la CV-667 al costat del camí de la Pirotècnia, i que, després de passar per la CV-667, no s'establix la seua corresponent protecció, i es qualifica com a sòl no urbanitzable comú A.  
S'ha d'establir la seua corresponent protecció i qualificar-lo com la resta dels barrancs del municipi.  
9. Pla superposat de les àrees forestals que han patit incendis i les zones que es reclassifiquen.  
10. El sector 4 i el sector 2 s'ha proposat sobre anterior sòl de protecció agrícola i s'han qualificat com a sòl urbanitzable industrial. S'han de justificar els motius que han eliminat la protecció d'este sòl.  
  
La ubicació del sector 4 proposada en el PGOU haurà d'estar justificada amb almenys un estudi d'alternatives i una justificació de l'alternativa triada.  
11. Part dels sectors 1 i 4 s'ubica en zones de risc d'esllavissament mitjà, sense que s'establisquen mesures correctores en l'EIA. Es recomana que es proposen mesures correctores en l'EIA i que s'incloguen en la normativa urbanística o, si no n'hi ha, es restringisquen usos en este tipus de zones.  
12. Les zones de risc d'inundació de nivell 6 han sigut qualificades com a SNUPB, mentres que altres zones s'han qualificat com a SNU comú A i C. L'article 22 del PATRICOVA regula els usos en estes zones, per la qual cosa la corresponent normativa urbanística haurà de ser concorde amb les restriccions del PATRICOVA.  
Els sectors industrials 2 i 4 limiten amb zona de risc d'inundació de nivell 6. S'han d'ampliar les mesures preventives i correctores per a pal·liar este risc en estos sectors industrials.  
13. Informe favorable sobre l'estudi de paisatge emés per l'Àrea d'Urbanisme de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial.  
14. Informe favorable de l'estudi acústic realitzat per la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
15. Informe favorable dels servicis tècnics de la Conselleria d'Infraestructures, quant a la compatibilitat del planejament proposat amb la planificació de carreteres.  
16. Zonificació numèrica dels polígons industrials, a l'efecte de compatibilitzar i harmonitzar les esmentades activitats amb el planejament urbanístic i d'acord amb les categories i/o graus d'intensitat relacionats en el Decret 54/1990, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Nomenclàtor d'Activitats Molestes, Insalubres, Nocives i Perilloses.  
17. El sector 4 o polígon industrial el Rentonall limita amb sòl forestal, per la qual cosa s'han d'aplicar mesures de protecció del sòl forestal adjacent al sector.  
En data d'eixida de 9 de març de 2007, basant-se en la documentació rebuda, es realitza el requeriment de documentació següent:  
1. Informe favorable relatiu al tractament de les vies pecuàries del municipi del Servici Territorial de Medi Ambient de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
2. Informe vinculant de la Direcció General de Patrimoni de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, sobre la conformitat del projecte amb la Normativa de Protecció del Patrimoni Cultural Valencià, d'acord amb l'article 11 de la Llei 4/1998.  
3. Per a l'abocament de les aigües pluvials als barrancs existents, s'haurà d'obtindre l'autorització corresponent de l'organisme de conca.  
Així mateix, s'haurà de disposar d'autorització administrativa prèvia de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per als nous usos proposats en el PGOU en la zona de policia de llits del barranc afectat, com establix el Reglament del Domini Públic Hidràulic.  
4. Nou estudi de paisatge amb el contingut i la documentació dels articles 29 i 44 de Reglament de Paisatge de la CV, i l'informe favorable emés per l'Àrea d'Urbanisme de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial. S'adjunta l'informe emés per l'Àrea d'Urbanisme.  
5. S'han d'esmenar les deficiències de l'estudi acústic, segons l'informe emés per la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge. S'adjunta l'esmentat informe.  
6. S'ha d'incorporar a la cartografia del PGOU de Bèlgida la delimitació de la microreserva, i a la normativa del PGOU, un apartat específic per a la microreserva on s'especifique que només estan permesos els usos que respecten la protecció establida per les dos normes esmentades en l'informe del Servici de Conservació de la Biodiversitat. S'adjunta l'esmentat informe.  
7. Informe favorable dels servicis tècnics de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transport, quant a la compatibilitat del planejament proposat amb la planificació de carreteres.  
Documentació complementària  
En resposta a un requeriment del 23 de maig de 2006, de la Direcció Territorial, l'Ajuntament de Bèlgida envia, el 14 de juny de 2006, a l'esmentada direcció la documentació de caràcter ambiental següent:  
  
- Informe emés per l'equip redactor del PGOU en què es proposen les modificacions o aclariments al document aprovat provisionalment.  
  
En data 16 d'agost de 2006 envien la documentació següent:  
  
- PGOU aprovat provisionalment amb modificacions en format digital.  
- Pla I-9 amb els incendis forestals des de 1993.  
- Pla OE-1 de classificació del sòl amb modificacions indicades en el requeriment.  
- Nova secció afegida a les Normes Urbanístiques del PGOU: zona de protecció per risc d'inundació.  
- Informe emés per l'EPSAR sobre la capacitat del sistema de sanejament.  
- Informe d'EGEVASA sobre l'abastiment previst en el PGOU.  
  
- Còpia de la documentació remesa a l'Oficina del Pla de Carreteres.  
- Còpia de la sol·licitud remesa a l'organisme de conca.  
En data 8 de gener de 2007 es rep informe desfavorable sobre l'estudi de paisatge.  
En data 7 de març de 2007 es rep la documentació següent:  
  
- Informe favorable de la divisió de carreteres, de data 22 de març de 2006.  
- Informe favorable de l'estudi acústic, de data 7 de novembre de 2006.  
Informes sectorials  
En resposta a les consultes realitzades pel Servici d'Impacte Ambiental, es van emetre els informes següents:  
Informe sobre l'estudi de paisatge del PGOU de Bèlgida, de data 21 de desembre de 2006.  
Conclou que: «[...] s'haurà de completar la documentació presentada per a poder emetre un informe que valore la integració paisatgística respecte del model de creixement urbanístic previst en l'estudi de paisatge del PGOU de Bèlgida, i s'haurà d'aportar un nou document de l'estudi de paisatge amb el contingut i documentació dels articles 29 i 44 del Reglament de Paisatge de la Comunitat Valenciana».  
Informe favorable sobre l'estudi acústic del tècnic d'Activitats Qualificades.  
De data 7 de novembre de 2006, l'informe versa sobre l'estudi acústic relatiu al PGOU de Bèlgida, realitzat pel Servici d'Assistència Tècnica de Cooperació Municipal de la Diputació de València.  
  
«[...] Com a conclusió s'indica que la posada en funcionament del pla incrementarà els nivells de soroll del seu entorn d'ubicació, i no se superaran els criteris de qualitat acústica, a pesar d'això s'han dissenyat mesures correctores per a millorar el nivell de qualitat urbana i evitar possibles molèsties pel soroll.  
Les mesures correctores es basen a situar zones verdes com a separació de les principals fonts sonores en les zones residencials i restricció dels nivells d'emissió de les activitats industrials. Les futures actuacions hauran de ser compatibles, des del punt de vista acústic, amb esta situació.  
Amb estes observacions i tenint en compte les mesures correctores de l'estudi, el tècnic que el subscriu les considera acceptables i emet un informe favorable sobre l'expedient només als efectes pel que fa a l'acústica».  
Informe del Servici de Protecció de l'Ambient Atmosfèric sobre l'estudi acústic.  
De data 8 de juny de 2006, conclou amb les observacions següents:  
«L'estudi acústic presentat inclou la identificació de les principals fonts sonores existents, els mesuraments en punts representatius de cada àrea, la corresponent zonificació i una sèrie de mesures correctores.  
  
A partir dels resultats dels mesuraments realitzats, es realitza una anàlisi sobre la situació acústica existent en el municipi. No obstant això, l'esmentat estudi hauria sigut més representatiu si a partir dels resultats dels mesuraments s'haguera esbossat el mapa de soroll del municipi.  
Atés que es tracta d'un municipi de menys de 20.000 habitants, l'estudi acústic del planejament general del municipi hauria de contindre:  
  
- Classificació i usos previs del sòl en el municipi, segons el que establix la Llei 7/2002.  
- Classificació del sòl dels municipis limítrofs en els límits amb el municipi.  
- Identificació de les activitats i infraestructures sorolloses en el municipi.  
- Compatibilitat de les zones reclassificades com a urbanitzables amb els nivells de soroll existents i els focus de soroll de l'entorn».  
Informe de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial  
En data 23 de maig de 2006 s'informa que:  
«1. Este informe es referix, exclusivament, a la possible afecció del projecte a (i) espais de la Comunitat Valenciana proposats per a formar part de la Xarxa Natura 2000 com a llocs d'interés comunitari (LIC), inclosos en la llista aprovada per Acord del Govern Valencià, de data 10 de juliol de 2001, en virtut de la Directiva 92/43/CEE, (ii) espais de la Comunitat Valenciana inclosos en la Xarxa Natura 2000 com a zones d'especial protecció d'aus; (iii) espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, previstos en la Llei 11/1994, de 27 de desembre.  
  
2. El projecte consistix en la revisió del pla general de l'esmentat municipi.  
3. El projecte planteja la classificació d'uns terrenys en l'extrem sud del municipi, pràcticament coincidents amb la delimitació definitiva del paisatge protegit de l'Ombria del Benicadell (Decret 18/2006, de 27 de gener de 2006, del Consell de la Generalitat, de declaració del paisatge protegit de l'Ombria del Benicadell) com a sòl no urbanitzable amb la qualificació de protecció especial i forestal, i no hi ha en el municipi altres afeccions de la normativa mencionada en el punt 1.  
  
4. La delimitació s'ajusta majoritàriament (per excés) a la delimitació proposada per al paisatge protegit i en molts escassos trams, esta és molt lleugerament menor que la delimitació donada al paisatge protegit.  
5. Conclusió: per tot això, s'emet un informe favorable al dit projecte sense perjuí de la legislació sectorial vigent, si bé als efectes de la futura gestió de l'espai protegit es planteja la conveniència que ambdós delimitacions (sòl no urbanitzable protegit i paisatge protegit) coincidisquen en la seua integritat.»  
Informe del Servici de Conservació de la Biodiversitat  
En data 20 de juliol de 2006, informa que:  
«La millor manera de garantir el compliment de la protecció establida pel Decret 218/1994, de 17 d'octubre, del Govern Valencià, pel qual es crea una figura de protecció d'espècies silvestres anomenada «microreserva vegetal» (DOGV núm. 2.379, de 03.11.1994) per a totes les microreserves, i per l'Ordre de 4 de maig de 1999, de la Conselleria de Medi Ambient, per la qual es declaren 33 microreserves vegetals en la província d'Alacant i 29 microreserves vegetals en la província de València (DOGV núm. 3.505, de 28.05.1999). Per a la microreserva de la Penyeta de l'Heura, és la incorporació a la cartografia del PGOU de Bèlgida de la delimitació de la microreserva i la incorporació a la normativa del PGOU d'un apartat específic per a la microreserva on s'especifique que només estan permesos els usos que respecten la protecció establida per les dos normes mencionades».  
Propostes dels informes d'ampliació de documentació de dates 4 i 29 de juny de 2006 (modificacions o aclariments en resposta als requeriments realitzats).  
En resum, fan referència als aspectes següents:  
1. «Sobre l'EDAR de Bèlgida  
Es proposa afegir la condició de comptar amb l'informe favorable de l'EPSAR prèviament a l'aprovació de plans i programes que despleguen estes actuacions, en les fitxes de planejament i gestió, i en l'article 4.2 de les Normes Urbanístiques del PG.  
2. Sobre abocaments d'aigües pluvials en el municipi  
Incloure una instal·lació de tractament previ al punt d'abocament, a fi d'eliminar els sòlids en suspensió, olis o greixos arrossegats per les aigües pluvials. Es proposa per a això:  
- Incloure esta condició en les fitxes de planejament i gestió, i en l'article 4.2 de les Normes Urbanístiques del PG, amb càrrec a les noves àrees a urbanitzar previstes en el pla, en proporció als seus aprofitaments, i comptant amb l'informe favorable de l'organisme de conca corresponent prèviament a l'aprovació dels plans i programes que desenrotllen estes actuacions.  
- Sol·licitar a l'organisme de conca corresponent un informe sobre requeriments de superfície i ubicació de les instal·lacions de pretractament mencionades.  
3. Sobre els barrancs del terme  
Es proposa afegir l'obligació de mantindre lliure de tot obstacle per a l'ús públic la zona de servitud de 5 metres a cada costat dels barrancs, en l'article 3.2.5.7 de les Normes Urbanístiques del PG.  
Es proposa afegir l'obligació d'obtindre autorització prèvia de l'organisme de conca corresponent per a les actuacions tocant a zones de policia de llits. Sent l'única àrea d'este tipus pròxima als barrancs dibuixats el sector 4, es proposa afegir esta condició a la seua fitxa de planejament i gestió.  
4. Sobre la protecció de llits i barrancs en el PG.  
Es proposa incloure en l'àrea de protecció de llits i barrancs (SNUPB) la superfície indicada de l'afluent al barranc de la Mata.  
5. Sobre el risc d'esllavissament en els sectors 1 i 4.  
Per al sector 1 es proposa una ordenació adaptada a la topografia abancalada de l'àrea, de manera que s'eviten nous moviments de terres i es consoliden els bancals existents com a fre a l'erosió i a l'esllavissament. La canalització subterrània de les aigües pluvials, de manera que s'evite l'escolament actual en superfície, també es considera que reduirà estos riscos. Com a mesures addicionals es proposa protegir els sòls el pendent dels quals supere el talús natural amb làmines geotèxtils o semblants, i evitar nous desmunts sense estudis previs que garantisquen l'estabilitat del terreny resultant. Es proposen afegir estes condicions a la seua fitxa de planejament i gestió.  
El sector 4 s'ha delimitat procurant adaptar-se a la topografia i evitant ocupar les àrees amb major risc, al costat dels barrancs. Per al seu desenrotllament, a ordenar per mitjà de pla parcial, es proposen mesures semblants, a afegir a l'article 8.2.3 de les Normes Urbanístiques del PG i a la seua fitxa de planejament i gestió:  
- Ordenació adaptada a la topografia abancalada de l'àrea, de manera que s'eviten nous moviments de terra.  
- Garantir la completa evacuació de les aigües pluvials per mitjà de canalització subterrània, de manera que s'eviten escolaments en superfície.  
- Protegir els sòls el pendent dels quals supere el talús natural amb làmines geotèxtils o semblants.  
- Evitar nous desmunts sense estudis previs que garantisquen l'estabilitat del terreny resultant.  
- Prohibir el depòsit de materials potencialment contaminants en l'espai lliure interior de parcel·la.  
6. Sobre el risc d'inundació en el municipi  
Es proposa establir la protecció per risc d'inundació en les zones assenyalades pel PATRICOVA amb este risc (a nivell 6) aplicant en estes allò que s'hi ha regulat. A este efecte, es proposa afegir la zona de protecció per risc d'inundació en els plans i normativa del PG, per a l'àrea delimitada amb este risc en l'EIA i la cartografia temàtica inclosa en els plans d'informació del PG, coincident amb allò que s'ha assenyalat en el PATRICOVA, i aplicar allò que s'hi ha regulat per a esta zona.  
  
S'afig a les Normes Urbanístiques del PGOU la secció 9, en què regula els usos en la zona de protecció per risc d'inundació:  
- Ús dominant: rústic (excepte ramader, extractiu o miner), fins que no afecte negativament el risc d'inundació.  
- Usos compatibles: únicament els assenyalats com a tals en el PATRICOVA per al nivell de risc 6 i que no suposen risc per a les persones o de contaminació en cas d'inundació.  
- Usos incompatibles: els assenyalats com a tals en el PATRICOVA per al nivell de risc 6. Es prohibix amb caràcter general:  
a) Realitzar obres de qualsevol tipus que impossibiliten el pas d'aigua.  
b) Emmagatzemar residus tòxics perillosos.  
c) La construcció de soterranis.  
d) Usos residencials o industrials de qualsevol tipus.  
7. Sobre el sector 4  
Es proposa afegir en l'article 8.2.3 de les Normes Urbanístiques del PG, sobre condicions de desenrotllament del sector 4, les mesures següents:   
a) Ha d'haver-hi una franja de 25 metres d'amplària separant la zona edificada de la forestal, permanentment lliure de vegetació baixa i arbustiva i, si és el cas, amb l'estrat arbori fortament aclarit i podat fins a dos terços de l'altura total de cada peu, així com un camí perimetral de 5 metres d'amplària.  
b) En els establiments industrials de risc mitjà i alt situats en llocs de vent fort s'ha d'augmentar la franja de 25 metres en un 100%, almenys en les direccions dels vents més desfavorables.  
  
c) La mencionada franja de protecció, així com el camí perimetral, que han de separar la zona edificada o industrial de la forestal, s'integraran en el planejament urbanístic i no afectaran sòl classificat com a forestal.  
d) La zona edificada o urbanitzada ha de disposar preferentment de dos vies d'accés alternatives, cada una de les quals ha de complir:  
Amplària mínima lliure: 5 m  
Altura mínima lliure o gàlib: 4 m  
Capacitat portant del vial: 2.000 kp/m²  
En els trams corbs, el carril de rodament ha de quedar delimitat per la traça d'una corona circular els radis mínims de la qual han de ser de 5,30 metres i de 12,50 metres, amb una amplària lliure per a la circulació de 7,20 metres.  
e) Quan no es puga disposar de les dos vies alternatives indicades en el paràgraf anterior, l'accés únic ha de finalitzar en un fons de sac de forma circular de 12,50 metres de radi.  
f) Els vials d'accés i les seues cunetes hauran de mantindre's lliures de vegetació, i disposaran d'una franja de protecció de 10 metres, a cada costat del camí, permanentment lliure de vegetació baixa i arbustiva i, si és el cas, amb l'estrat arbori fortament aclarit i podat fins a dos terços de l'altura total de cada peu.  
En el traçat de xarxes d'abastiment d'aigua incloses en les actuacions de planejament urbanístic ha de considerar-se una instal·lació d'hidrants. Els hidrants han d'estar situats en llocs fàcilment accessibles, fora de llocs destinats a circulació i estacionament de vehicles, degudament senyalitzats d'acord amb la Norma UNE 23079 i distribuïts de tal manera que la distància entre estos, mesurada per espais públic, no siga major de 200 metres.  
La xarxa hidràulica que abastix els hidrants ha de permetre-li funcionament simultani de dos hidrants consecutius durant dos hores, cada un d'estos amb un cabal de 1.000 l/min i una pressió mínima de 10 mca.  
  
Si per motius justificats, la instal·lació d'hidrants no pot connectar-se a una xarxa general d'abastiment d'aigua, ha d'haver-hi una reserva d'aigua adequada per a proporcionar el cabal abans indicat.  
g) Les zones edificades, així com en els establiments industrials, limítrofs o interiors a àrees forestals, disposaran dels plans d'autoprotecció d'empresa, nucli de població aïllada o urbanització que arreplega el pla especial enfront del risc d'incendis forestals de la Comunitat Valenciana (Decret 163/1998, del Govern Valencià).  
Com a resposta a les consultes realitzades per l'Ajuntament, diversos organismes oficials van emetre els informes sectorials següents:  
  
Certificat de la Mancomunitat de Municipis de la Vall d'Albaida sobre recollida de residus sòlids urbans.  
De data 2 de novembre de 2005, certifica:  
«Que el municipi de Bèlgida està integrat a la Mancomunitat de Municipis de la Vall d'Albaida.  
Que el servici de gestió dels residus sòlids urbans és un servici mancomunat, que es presta als 34 municipis que formen part de la Mancomunitat, entre els quals es troba el municipi de Bèlgida.  
Que l'execució d'este servici, dins del marc del que establix el Pla de Minimització de Residus de la Vall d'Albaida, aprovat per la Mancomunitat, en sessió plenària de 25 de maig de 1999, està adjudicada a l'empresa Reciclados Integrales SA.  
Que el municipi de Bèlgida té garantit el servici de gestió integral dels residus sòlids urbans, en relació amb l'aprovació del seu PGOU, actualment en tramitació.»  
Informe sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració de Bèlgida per a admetre els cabals d'aigües residuals generats pel PGOU de Bèlgida (València)  
De data 30 de novembre de 2005, comunica el següent:  
«1. L'EDAR de Bèlgida dóna servici al dit municipi i està dissenyada per a tractar 200 m³/dia. Actualment tracta cabals inferiors al de disseny, i el cabal mitjà és de 138 m³/dia l'any 2005.  
2. Segons les dades aportades pel sol·licitant, la modificació descrita generarà un cabal estimat en 1.449 m³/dia en època estival (condicions punta).  
3. El II Pla director de Sanejament d'Aigües de la Comunitat Valenciana no considera actuacions d'ampliació i millora per a esta depuradora.  
4. D'acord amb el que s'ha assenyalat en el Reglament de Gestió Urbanística (Reial Decret 3288/1978) en l'article 59.1.b, els urbanitzadors responsables d'executar l'actuació hauran de costejar l'import d'aquelles infraestructures de sanejament i depuració que necessite l'actuació, o d'acord amb el que s'ha assenyalat en la LRAU, en l'article 30.1.B, en cas de no resoldre pel seu compte les necessitats de sanejament i depuració que generen, i sol·liciten la connexió a sistemes públics, hauran de cobrir l'objectiu imprescindible que se suplementen les infraestructures públiques en el que siga necessari per a no minvar ni desequilibrar els nivells de qualitat, quantitat o capacitat de servici existents o desitjables.  
5. El cost estimat d'este suplement d'infraestructures es calcularà en funció dels habitants equivalents a servir, sent un habitant equivalent aquell que ocasiona un abocament de 60 g de DBO5 per dia, o bé, genera un volum d'aigua residual de 200 litres per dia. L'import, per cada desenrotllament urbanístic de l'esmentat suplement d'infraestructures s'establirà en el moment en què es produïsca la corresponent sol·licitud del fet que s'informe la viabilitat del tractament de les aigües residuals generades per un determinat desenrotllament en la infraestructura pública de depuració.  
Conclusió  
Per allò que s'ha assenyalat més amunt, i per al cas en què els urbanitzadors decidisquen no resoldre el sanejament i la depuració de les aigües residuals per mitjà de la realització de les obres públiques necessàries per a suplementar les infraestructures existents, esta Entitat de Sanejament d'Aigües informa de la viabilitat del tractament de l'EDAR de Bèlgida de les aigües residuals generades pel desplegament del PGOU de Bèlgida (València) sempre que es complisca amb els condicionants següents:  
1. Al seu dia, els urbanitzadors responsables dels desenrotllaments urbanístics hauran de realitzar la corresponent sol·licitud de connexió efectiva. Les obres necessàries per a la connexió de les aigües residuals a les infraestructures públiques seran efectuades pel peticionari al seu compte i risc.  
2. En tot cas, l'abocament generat pels desenrotllaments urbanístics a què done lloc el PGOU de referència haurà de complir els límits d'abocament establits en l'ordenança municipal d'abocaments o, si no n'hi ha, en el Model d'Ordenança d'Abocaments de l'Entitat de Sanejament d'Aigües a fi de preservar la integritat del sistema de sanejament i la qualitat de l'efluent. A este efecte, els urbanitzadors hauran de preveure que abans del punt de connexió han de disposar una arqueta de registre de la mateixa tipologia que la que figura en el Model d'Ordenança d'Abocaments a la Xarxa Municipal de Clavegueram editat per esta Entitat de Sanejament d'Aigües, dotada a més de guies per a la instal·lació d'un atall que permeta la desconnexió de l'abocament. Així mateix, en la connexió de la zona industrial, a més de disposar de la mencionada arqueta de registre, s'haurà de preveure la construcció sobre l'esmentada arqueta d'una caseta que permeta la instal·lació d'equips de mesura en continu, tancada amb clau.  
3. Hauran de coordinar-se la necessària ampliació de la planta amb els desenrotllaments urbanístics segons vagen tenint lloc estos, ja que, perquè es puga realitzar la connexió efectiva dels desenrotllaments, hauran d'estar executades les obres de construcció d'una planta depuradora amb capacitat suficient per a admetre els cabals d'aigües residuals generats per la població de Bèlgida.  
4. Amb anterioritat a l'execució de la connexió, s'haurà d'ingressar a l'Entitat de Sanejament d'Aigües la quantitat resultant del càlcul del suplement d'infraestructures efectuat, als efectes de la qual haurà d'establir-se, si és el cas, l'oportú conveni entre l'Entitat de Sanejament d'Aigües i l'Ajuntament de Bèlgida.  
Informe sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració de Bèlgida per a admetre els cabals residuals generats pel PGOU de Bèlgida.  
De data 19 de juny de 2006 informa: «[...] que amb la configuració actual de la depuradora de Bèlgida no es podria tractar l'aigua residual generada pel desenrotllament del PGOU de la localitat, per la qual cosa haurà de coordinar-se la necessària ampliació de la planta amb els desenrotllaments urbanístics segons vagen tenint lloc estos, ja que, perquè es puga realitzar la connexió efectiva dels desenrotllaments, hauran d'estar executades les obres de construcció d'una planta depuradora amb capacitat suficient per a admetre els cabals d'aigües residuals generats per la població de Bèlgida».  
A este efecte es mantindran tots els condicionants descrits en l'informe de registre d'entrada 1204/2005 (de data 30 de novembre de 2005).  
Informe sobre la viabilitat d'abastiment d'aigua potable al municipi de Bèlgida previst pel PGOU, d'EGEVASA.  
De data 28 d'octubre de 2005, després dels corresponents càlculs, «[...] obté que la demanda punta de la població prevista pel PGOU resulta ser de 1.265,65 m³/dia».  
Que sumat al consum màxim de la població actualment (572,71 m³/dia) és de 1.838,36 m³/dia. Açò representa un equivalent total de 19 hores de bombament al dia. Per la qual cosa s'observa que l'extracció potencial d'aigües és clarament suficient per a l'increment de la demanda.  
Este càlcul es realitza sense tindre en compte l'aportació del brollador, ja que al ser variable pot descendir o desaparéixer a causa de períodes de sequera.  
Conclusions  
Atés la situació actual de l'abastiment d'aigua potable a Bèlgida i la demanda prevista pel PGOU, en l'actualitat és viable assumir l'increment previsible.»  
Afeccions legals  
1. Xarxa Natura 2000 i Espais Naturals Protegits en la Comunitat Valenciana  
En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la Xarxa Natura 2000, no s'ha constatat l'existència en l'àmbit d'actuació de llocs d'interés comunitari, denominats LIC, proposats per a formar part de la Xarxa Natura 2000 ni de les ZEPA designades per a formar part de la Xarxa Natura 2000.  
Al sud del terme es troba part del paisatge protegit de l'Ombria del Benicadell, que va ser declarat paisatge protegit per Decret 18/2006, de 27 de gener, del Consell de la Generalitat. Esta figura establix un règim especial de protecció, que serà desplegat pel Pla Rector d'Ús i Gestió de l'Espai Protegit. El PGOU qualifica este paisatge protegit com a sòl no urbanitzable de protecció forestal.  
  
El Servici d'Ordenació Sostenible del Medi emet informe favorable del PGOU de Bèlgida sense perjuí de la legislació sectorial vigent, si bé als efectes de la futura gestió de l'espai protegit es planteja la conveniència que les delimitacions del sòl no urbanitzable protegit i el paisatge protegit coincidisquen en la seua integritat.  
També hi ha una microreserva de flora, que està situada al sud del terme municipal, que abasta també el terme de Bufali, en la serra, i es denomina Penyeta de l'Heura, amb una superfície de 1.414 ha i un perímetre de 511 metres. En el PGOU està classificada com a sòl no urbanitzable de protecció especial.  
El Servici de Conservació de la Biodiversitat informa sobre la protecció del PGOU de Bèlgida a la microreserva de la Penyeta de l'Heura, i consideren que la millor protecció és la incorporació a la cartografia del PGOU de Bèlgida de la delimitació de la microreserva i la incorporació a la normativa del PGOU d'un apartat específic per a la microreserva on s'especifique que només estan permesos els usos que respecten la protecció establida per les normes següents:  
- Decret 218/1994, de 17 d'octubre, del Govern Valencià, pel qual es crea una figura de protecció d'espècies silvestres denominada microreserva vegetal.  
- Orde de 4 de maig de 1999, de la Conselleria de Medi Ambient, per la qual es declaren 33 microreserves vegetals en la província d'Alacant i 29 microreserves vegetals en la província de València.  
2. Forests  
Les forests públiques i privades gestionades per l'Administració es troben regulades per la Llei 43/2003, de 21 de desembre, de Forests, i per la Llei 3/1993, de 9 de desembre, Forestal de la Comunitat Valenciana.  
Dins del terme municipal de Bèlgida se situa una forest d'utilitat pública que es denomina la Serra i està al sud del terme municipal, en l'àrea muntanyosa de la serra del Benicadell. El planejament actual la qualifica com de protecció forestal i paisatgística.  
3. Domini públic hidràulic  
La Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge, vigent durant la tramitació del Pla, determina en l'article 20.6 que l'ordenació detallada dels sòls urbanitzables limítrofs amb els llits haurà de disposar terrenys destinats a espais públics lliures d'edificació al costat del domini públic hidràulic i al llarg de tota la seua extensió, amb les dimensions adequades a la seua naturalesa, règim hidràulic, i condicions paisatgístiques.  
  
D'altra banda, els llits d'aigua o rambles, pertanyents al domini públic hidràulic, estan regulats pel Reial Decret Legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Aigües.  
  
Els principals llits d'aigua en el municipi són els següents:  
- El barranc de Micena, riu Túria, límit nord del municipi.  
- El barranc de la Mata, que desemboca en l'anterior (al qual afluïxen els barrancs del Palomar, de Redaguanya i del Molí de Bèlgida, en què al seu torn desemboca el del Pi, que arreplega els de la Font Freda, del Brull i de Lluna).  
- Atarcó i la Solana, afluents per l'oest del barranc del Molí de Bèlgida, que prenen diferents noms en els seus recorreguts.  
- De la Font Freda, del Brull i de Lluna, afluent pel sud i l'est del barranc del Molí. Una vegada reunits, sol denominar-se com el barranc del Pi.  
- Del Català, afluent per l'oest del barranc del Palomar.  
- Els de Bufali, Chaco, Rantovall, Batle, Talpó, Pleit, etc., menors en importància i afluents dels anteriors.  
El PGOU assenyala estes zones com de protecció de llits i barrancs (SNUPB), incloent en la seua normativa referència a la legislació sectorial corresponent. En la normativa del PGOU establix el Règim General d'Usos.  
Hi ha un afluent del barranc de la Mata que creua la CV-667 al costat del camí de la Pirotècnia, i després de passar per la CV-667 no s'establix la seua corresponent protecció, i es qualifica com a sòl no urbanitzable comú A. S'ha d'establir la seua corresponent protecció i qualificar-lo com la resta dels barrancs del municipi.  
En la documentació enviada el 16 d'agost de 2006 esmenen este aspecte, incloent-se en l'àrea de protecció de llits i barrancs (SNUPB) la superfície de l'afluent al barranc de la Mata. Això suposa un increment de 5.050,94 m² de SNUPB a costa de SNUCA.  
A més proposen incloure una instal·lació de pretractament previ al punt d'abocament, a fi d'eliminar els sòlids en suspensió, olis i greixos arrossegats per les aigües pluvials. Es proposa per a això:  
  
- Incloure esta condició en les fitxes de planejament i gestió, i en l'article 4.2 de les Normes Urbanístiques del PGOU, amb càrrec a les noves àrees a urbanitzar previstes en el pla, i comptant amb informe favorable de l'organisme de conca corresponent prèviament a l'aprovació dels plans i programes que desenrotllen estes actuacions.  
- Sol·licitar a l'organisme de conca corresponent un informe sobre requeriments de superfície i ubicació de les instal·lacions de pretractament mencionades.  
També proposen afegir l'obligació de mantindre lliure de tot obstacle per a l'ús públic la zona de servitud de 5 metres a cada costat dels barrancs, en l'article 4.5.3.9 de les Normes Urbanístiques del PGOU.  
Es proposa afegir l'obligació d'obtindre autorització prèvia de l'organisme de conca corresponent per a les actuacions tocant a zones de policia de llits. Sent l'única àrea d'este tipus pròxima a barrancs dibuixats el sector 4, es proposa afegir esta condició a la seua fitxa de planejament i gestió.  
4. Vies pecuàries  
Les vies pecuàries estan regulades per la Llei 3/1995, de 23 de març, de Vies Pecuàries, en la qual s'indica com a fi principal el manteniment de la integritat superficial de les vies, la idoneïtat dels itineraris i traçats, junt amb la continuïtat del trànsit ramader i la resta d'usos complementaris i compatibles amb este.  
El terme municipal de Bèlgida compta amb les següents vies pecuàries:  
  
  
  
Totes estes han sigut cartografiades en el Pla General. En les Normes Urbanístiques del PGOU s'establixen les condicions particulars per a les vies pecuàries i s'indica que els usos en estes hauran d'ajustar-se a les limitacions assenyalades en els articles 16 i 17 de la Llei 3/1995, de 23 de març, de Vies Pecuàries.  
Cal destacar que pel sector urbanitzable sense ordenació detallada SZRs discorre la assagador del Camí del Palomar, i el sector industrial amb ordenació detallada SZIc limita amb la assagador del Camí de la Solana. Haurà d'assegurar-se el correcte tractament d'estes vies.  
  
En qualsevol cas, s'haurà d'obtindre l'informe favorable del Servici de Vies Pecuàries amb relació al tractament d'este tipus de vies.  
5. Patrimoni cultural  
La Conselleria de Cultura, Educació i Esports té inventariats els béns mobles i immobles de valor històric, artístic, arquitectònic, arqueològic, paleontològic, etnològic, documental, bibliogràfic, científic, tècnic o de qualsevol altra naturalesa cultural, regulats per la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià, i que té com a objecte la seua protecció, conservació, difusió, foment, investigació i l'acreixement del patrimoni cultural valencià.  
  
El patrimoni cultural s'analitza detalladament en el Catàleg de Béns i Espais Protegits del PGOU de Bèlgida.  
L'esmentat catàleg conté fitxes individuals de cada element per a facilitar la seua protecció, incloent-hi els espais naturals. S'aplica un nivell de protecció cultural als elements de qualsevol classe arreplegats en el Catàleg pel seu interés per a la conservació per motius històrics, artístics, etnològics, paisatgístics, botànics, arquitectònics, etc.  
  
De totes maneres es requerirà un informe de la Conselleria de Cultura que done la seua conformitat a la classificació atorgada a estos béns, i si és procedent o no establir una àrea de protecció i especificar els usos permesos i restringits als voltants. Este informe serà preceptiu perquè s'emeta la corresponent declaració d'impacte ambiental.  
  
6. Carreteres  
La Llei 6/1991, de 27 de març, de Carreteres de la Comunitat Valenciana, indica en els seus articles 32 i 33 l'autorització prèvia de l'administració titular de la via, per a la realització d'obres o instal·lacions, en la zona de domini públic (3 m) o zona de protecció (25 m), no relacionades amb la construcció, conservació o explotació de la via.  
  
Les principals vies de comunicació del terme:  
a) La carretera CV-60, del túnel de l'Olleria a Gandia, creuant el terme de Bèlgida per la seua banda nord.  
b) La carretera CV-667, que arriba a Bèlgida procedent del Palomar, travessant el nucli urbà i enllaçant pel nord amb la CV-60.  
c) La carretera CV-615, que comunica Atzeneta d'Albaida amb Carrícola i Otos, travessant el terme de Bèlgida pel sud.  
d) La carretera CV-616, que comunica Otos amb la nova CV-60, enllaçant en la part nord del terme municipal de Bèlgida, pròxim a Torralba i Micena.  
e) La xarxa de camins rurals en el terme, principalment d'ús agrícola, destacant el camí de Benigánim, que partix del nucli urbà en direcció nord; l'antic camí a la Pobla del Duc, en direcció nord nord-est, paral·lel a la carretera CV-667; el camí d'Otos, en direcció sud-est, i el camí d'Atzeneta, en direcció oest.  
El PGOU establix per a estes vies les zones de protecció pertinents, i comprén com a mínim allò que s'ha regulat en la seua normativa sectorial corresponent. Les classifica com a sòl no urbanitzable de protecció viària SNUPV.  
Hi ha un informe desfavorable del Servici de Planificació de Carreteres, de data 13 d'abril de 2004, pel fet que no s'han previst accessos (que no siguen indirectes) als sòls urbanitzables, tant els residencials com l'industrial, des de la carretera CV-667.  
Com a conseqüència d'este informe desfavorable, l'arquitecte de Bèlgida realitza modificacions per a eliminar els possibles accessos directes de sòls urbanitzables a l'esmentada carretera.  
La Divisió de Carreteres emet un informe favorable en data 22 de març de 2006, en què confirma que han sigut esmenats els punts de l'anterior informe de 13 d'abril de 2004.  
7. Sòl forestal  
Segons la cartografia de l'inventari forestal vigent en la Comunitat Valenciana (E 1:10.000) part del terme municipal correspon a terreny classificat com a forestal.  
S'han classificat estes zones com a sòl no urbanitzable de protecció forestal i com a sòl no urbanitzable de protecció de barrancs.  
El sòl que es reclassifica a urbanitzable industrial, SZIs i SZIc, limita amb sòl forestal. S'han d'aplicar mesures correctores per a evitar l'afecció a este sòl. En la documentació remesa, es proposa afegir en l'article 8.2.3 de les Normes Urbanístiques del PG, sobre condicions del sector 4, mesures de protecció del sòl forestal.  
8. Incendis forestals  
El canvi d'ús a urbà o urbanitzable d'una superfície que haja patit els efectes d'un incendi forestal es troba regulat per la Llei 4/1992, de 5 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Sòl no Urbanitzable; per la Llei 3/1993, de 9 de desembre, Forestal de la Comunitat Valenciana, i per la Llei 43/2003, de 21 de novembre, de Forests.  
La Llei 3/1993, de 9 de desembre, Forestal de la Comunitat Valenciana cita, en l'article 59.1: «Els terrenys forestals que hagen patit els efectes d'un incendi queden subjectes a les prohibicions de classificació o reclassificació urbanística preceptuades en la Llei 4/1992, de 5 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Sòl no Urbanitzable».  
En el terme municipal de Bèlgida s'han produït diversos incendis forestals: en 1994, que va afectar pràcticament la totalitat de la forest pública de Bèlgida; en 1995, de 2,65 ha; en 1998, de 0,85 ha; en 2000, d'1 ha, i en 2001 de 0,40 i 0,12 ha.  
A la vista de la cartografia disponible de la Conselleria, no es reclassifiquen estes zones incendiades en el PGOU de Bèlgida, i estan classificades com a sòl no urbanitzable.  
En data 8 d'agost de 2006 es presenta la cartografia de les àrees forestals que han patit incendis a partir de l'entrada en vigor de la Llei 4/1992, de 5 de juny, de Sòl no Urbanitzable.  
9. Risc d'inundació  
El Pla d'Acció Territorial sobre Prevenció del Risc d'Inundació en la Comunitat Valenciana (PATRICOVA) és un pla d'acció territorial de caràcter sectorial dels previstos en la Llei 6/1989, d'Ordenació del Territori de la Comunitat Valenciana.  
Consultant la cartografia temàtica s'observa com els barrancs de Micena i de la Mata han sigut classificats com a zona de risc 6.  
  
Estes zones de risc 6 han sigut qualificades com a sòl no urbanitzable protecció de barrancs SNUPB i com a sòl no urbanitzable protecció agrícola SNUPA.  
El sector 2 i el sector 4 es troben molt prop de la zona de risc d'inundació, i ambdós estan reclassificats de sòl no urbanitzable protegit a sòl urbanitzable industrial.  
En resposta a la sol·licitud de documentació, de 23 de maig de 2006, es crea la zona de protecció per risc d'inundació (SNURI), que correspon a la superfície assenyalada amb este risc (nivell 6) en la cartografia temàtica. S'afig a les Normes Urbanístiques del PGOU la secció 9, on regula els usos en la zona de protecció per risc d'inundació. També proposen mesures correctores enfront del risc d'inundació, concretant per al sector 1 i per al sector 4.  
Consideracions ambientals  
1. A continuació se citen les afeccions ambientals més importants detectades per mitjà de la cartografia temàtica i les visites de camp:  
- Vulnerabilitat d'aqüífers a la contaminació  
En la zona de forest de la serra del Benicadell, al sud del terme, el nivell és moderat, i en la resta del terme és baix.  
El sòl urbà o urbanitzable del terme municipal es troba en zona de contaminació d'aqüífers baixa. La zona de risc moderada està qualificada com a SNUPF.  
Els sectors industrials també se situen en esta zona de risc de contaminació baixa.  
- Risc d'esllavissament-despreniment  
En el terme de Bèlgida este risc arriba a nivells elevats en els primers vessants de la serra del Benicadell, de pendent acusat. Este risc es dóna també a nivell mitjà en les zones de barrancs, per l'existència de materials no consolidats i pendents moderats puntualment, i a nivell baix en la franja de transició cap a la vall, formada per materials detrítics solts, encara que una topografia més suau.  
  
En la resta del terme, este risc es considera nul atés el seu pendent suau o moderat i la seua litologia dominant de materials consolidats, principalment margues.  
El sector 1 (SZRc) i el sector 4 (SZIs) estan afectats per risc mitjà, on es permetrà la construcció de vivendes unifamiliars, indústries, etc. En resposta al requeriment de documentació, proposen mesures correctores per al sector 1 i 4, que s'afigen a les seues fitxes de planejament i gestió.  
- Erosió actual  
De nivell moderat en la zona de muntanya de la serra del Benicadell, al sud del terme, passant a nivell molt alt en la cara sud d'esta serra, ja en la província d'Alacant.  
De nivell baix en la resta del terme, passant a molt baix en el sistema al·luvial que es produïx en les zones de rambles i barrancs.  
Les unitats d'execució residencial i el sòl urbanitzable industrial s'ubiquen en zones de risc d'erosió molt baix.  
- Risc d'erosió potencial  
El nivell d'erosió és baix en la part de relleus suaus de fons de vall i moderat en el sistema al·luvial de rambles i barrancs, en la part nord del terme.  
L'àrea de la muntanya de la serra del Benicadell, al sud del terme, passaria a un nivell de risc molt alt, semblant al que ja té en la cara sud d'esta serra.  
2. Vegetació  
El terme està dominat per cultius de secà, mentres que la vegetació natural, a través de comunitats serials del carrascar termòfil, es presenta fonamentalment en l'extrem sud del terme, cobrint els relleus de la serra del Benicadell.  
En menys extensió, també apareixen reductes de vegetació natural en els vessants i riberes dels llits de rius i barrancs que creuen el terme.  
Es pot dividir el terme en tres zones amb diferents valors per a la conservació de les comunitats vegetals:  
- Cultius agrícoles. La vegetació natural és escassa o d'escàs valor i el valor de conservació és baix.  
- Relleus de la serra del Benicadell en la part sud del terme. La vegetació natural dominant és relativament homogènia i amb un baix nivell de desenrotllament, però presenta espècies endèmiques, complix el paper de protecció del sòl i tendix a regenerar el bosc potencial, per la qual cosa el seu valor per a la conservació es pot considerar com a mitjà.  
- Riberes i penyals. La vegetació més evolucionada respecte a la seua sèrie i la presència d'endemismes, respectivament, conferixen a estes comunitats un valor per a la conservació alt.  
La microreserva de flora ha sigut qualificada com a sòl no urbanitzable de protecció especial, on només es permetran, amb caràcter general, actuacions vinculades a la conservació i adequació per a gaudi públic d'estos espais.  
En esta microreserva es troben les espècies prioritàries: Biscutella mantana i Centaurea spachii.  
3. Fauna  
Des del punt de vista faunístic, i atenent principalment l'ornitofauna, es poden distingir quatre zones dins del terme municipal, que corresponen a la zona urbana, la zona de cultius, la zona de matoll, a la qual pertanyen les elevacions de la serra del Benicadell, en l'extrem sud del terme, i la zona de riberes.  
4. Explotació dels recursos naturals  
Abastiment d'aigua potable  
Segons l'EIA l'aprovisionament urbà d'aigua potable procedix d'un pou situat al sud de la població, prop de l'àrea de la Font Freda. Segons dades del pla anterior, esta captació es realitza a una profunditat de 250 metres i dóna un cabal de 60 m³/h. D'ací va a un depòsit pròxim, on és tractada, i d'ací es conduïx al poble baixant per un camí paral·lel a la assagador de la Plana, que limita el terme amb Carrícola en un tram, passant per un segon depòsit regulador.  
La gestió de l'aigua la realitza l'Ajuntament de Bèlgida, i realitza controls analítics periòdicament. L'empresa EGEVASA és responsable de la gestió del Servici Municipal d'Aigües Potables en la població de Bèlgida.  
EGEVASA presenta un document on determina la viabilitat de la demanda d'aigua potable futura per a un màxim de 597 vivendes noves previstes pel PGOU des de l'actual infraestructura hidràulica de la població de Bèlgida.  
  
  
  
El municipi de Bèlgida té una població de 689 habitants, segons les dades de l'any 2000; si s'afigen els 1.911 nous habitants estimats, la població total tindria uns 2.600 habitants. Per la qual cosa el consum total en punta, sumant l'increment màxim pels desenrotllaments urbans previstos, seria de 566.822 l/dia.  
I tenint en compte la segona residència o vivenda de temporada s'obtindria un total de 3.494 habitants en època estival, amb la qual cosa el consum total estimat seria de 698.833 l/dia.  
Així el consum total en punta, sumant l'increment màxim pels desenrotllaments urbans previstos al consum estimat per les zones urbanitzades existents ocupades resulta d'1.265.655 l/dia segons dades del PGOU.  
Segons este informe l'abastiment actual a la població de Bèlgida es realitza a través d'una perforació situada al sud de Bèlgida, denominat pou de la Nevera, en la serra del Benicadell i prop de l'àrea de la Font Freda.  
El consum màxim de l'abastiment comptant amb l'aportació de brolladors de 572,71 m³/dia. La capacitat d'extracció actual del bombament és de 95,75 m³/hora de bombament.  
La demanda punta de la població prevista pel PGOU resulta ser de 1.265 m³/dia, que sumat al consum màxim de la població actualment (572,71 m³/dia) és de 1.838,36 m³/dia. Açò representa un equivalent total de 19 hores de bombament al dia. Per la qual cosa s'observa que l'extracció potencial d'aigües és clarament suficient per a l'increment de la demanda, amb la qual cosa conclou que en l'actualitat és viable assumir l'increment previsible.  
Aigües residuals  
Segons l'EIA el nucli urbà compta amb xarxa de sanejament col·lectiva, que arreplega les aigües residuals de la població; connecta a una EDAR situada al nord del nucli urbà, i aboca les aigües depurades al barranc del Molí de Bèlgida.  
La situació de la població en una lloma entre dos barrancs facilita que les aigües pluvials siguen evacuades directament a estos, la qual cosa ja succeïx en alguns punts.  
El PGOU preveu la implantació de sistemes de sanejament separatiu per a totes les àrees de nova creació, per a evitar sobrecarregar la xarxa i assegurar-ne la depuració en època de pluges torrencials.  
Està prevista la connexió del polígon El Tossalet SZIc a esta depuradora, per mitjà d'estació de bombament ateses les cotes del terreny. El PGOU establix condicions per a esta connexió, i ha de disposar de sistema separatiu i garantir la no-superació dels límits d'abocament establits disposant d'arqueta de registre abans de la connexió a la xarxa general, per a la seua comprovació.  
El nou polígon El Rentonall SZIs haurà de comptar amb la seua pròpia EDAR en la zona de cotes més baixes del sector, i abocar les seues aigües depurades a afluents del barranc del Micena.  
En els nous sectors es preveu la reutilització de les aigües pluvials i, previ control sanitari, les depurades, per al reg de les zones verdes o de les zones agrícoles pròximes. Per a això, les EDAR i sobreeixidors de pluvials hauran de comptar amb depòsit d'emmagatzematge, bombament i xarxa de reg, amb la qual cosa es minimitze el consum.  
Hi ha un informe de l'EPSAR sobre la capacitat per a admetre els cabals d'aigües residuals generades pel PGOU de Bèlgida, en el qual informa que l'EDAR de Bèlgida està dissenyada per a tractar 200 m³/dia, i la modificació generarà un cabal estimat en 1.449 m³/dia en època estival.  
D'això es deduïx que l'EDAR de Bèlgida no té prou capacitat, i segons este informe, el II Pla director de Sanejament d'Aigües de la Comunitat Valenciana no preveu actuacions d'ampliació i millora per a esta depuradora.  
L'informe conclou que haurà de coordinar-se la necessària ampliació de la planta amb els desenrotllaments urbanístics segons vagen tenint lloc estos. O bé, hauran d'estar executades les obres de construcció d'una planta depuradora amb capacitat suficient per a admetre els cabals d'aigües residuals generats.  
Residus sòlids urbans  
La Mancomunitat de la Vall d'Albaida gestiona el tractament de RSU per mitjà de conveni amb l'empresa Recisa, que arreplega diàriament els residus sòlids urbans depositats en contenidors. Els residus són transportats a l'abocador d'Ador.  
La quantitat de RSU generats a Bèlgida s'estima en 252 tm/any, a raó d'1 kg per habitant i dia aplicats a la població resident (689 h.).  
  
Amb la previsió de creixement estimada (2.600 h.) esta quantitat passaria a 3.550 tm/any, aplicant la proporció anterior.  
La Mancomunitat de Municipis de la Vall d'Albaida remet un certificat, de data 2 de novembre de 2005, en què garantix el servici de gestió integral de residus sòlids urbans a través de l'empresa Recisa.  
  
5. Ocupació del sòl  
Es resumix a continuació les carències en l'avaluació ambiental i les principals afeccions dels canvis d'ús del sòl proposats pel PGOU de Bèlgida:  
Abocador de residus inerts  
Havent aconseguit el problema una dimensió supramunicipal, proposen que l'abocament de residus inerts es resolga de manera mancomunada amb els municipis de la comarca, per mitjà de la creació d'un abocador degudament autoritzat per a això, i s'elimina del PGOU el seu emplaçament proposat.  
SZRc o sector 1  
Correspon al sector 1 amb ordenació detallada en la vora sud del nucli urbà, fins al límit amb Carrícola. Es preveu de realització immediata, per la qual cosa compta ja amb ordenació. Es preveuen en este tipologies de vivendes entre mitgeres, vivendes adossades i vivendes aïllades.  
Es tracta d'una requalificació d'aproximadament 70.251,74 m² que s'han inclòs en este sector urbanitzable residencial. Presenta una topografia abancalada i es troba ocupada per cultius agrícoles, amb parcel·les de reduïda dimensió.  
S'ha de valorar les afeccions que es puguen produir per esta requalificació i, en qualsevol cas, s'haurà d'assegurar la conservació de la via pecuària assagador de la Plana, que limita i travessa el sector, de 8 metres d'amplària legal. Se'ls requerix que proposen mesures correctores davant del risc de esllavissament, que afecta la part est del sector.  
En la documentació remesa, proposen mesures correctores davant del risc d'esllavissament, que afegiran a la seua fitxa de planejament i gestió.  
SZRs o sector 3  
Este sector 3 té una superfície de 51.153,74 m², sense ordenació detallada per estar prevista la seua realització a mitjà termini, situat en la vora oest del nucli. S'hi preveuen tipologies semblants a les del sector 1.  
Els terrenys a ocupar són terrenys de cultiu, alguns d'estos abandonats.  
El sector és travessat per la via pecuària assagador del Camí del Palomar, de 10 metres d'amplària legal.  
SZIc o sector 2  
Es tracta d'un sector industrial de 100.350,99 m², denominat polígon industrial El Tossalet.  
En l'àrea del Tossalet, a uns 300 metres del nucli urbà, s'està desenrotllant un polígon industrial (per mitjà de pla parcial aprovat en 1998) que ha servit per a ubicar la nova cooperativa i donarà cabuda a les xicotetes indústries de la població.  
En la visita a la zona s'observa que este polígon industrial ja té indústries en ple funcionament, com una cooperativa agrícola. No està ocupat en la seua totalitat, ja que queden moltes parcel·les buides i camps encara sense transformar. És una zona abancalada, amb diferents altures.  
En l'informe d'ampliació de documentació s'indica que l'ús dominant és l'industrial que, de conformitat amb l'article 6.1.2.4 de les Normes Urbanístiques del PGOU, exclou activitats nocives, perilloses o insalubres de grau 4 o 5, i les qualificades per radiacions ionitzants, emmagatzematge de substàncies explosives o que generen vapors inflamables, segons el Nom. Act. MINP. S'assenyalen com a usos compatibles el terciari i el dotacional.  
SZIs o sector 4  
Es proposa un nou polígon industrial de 310.340,47 m² en l'àrea del Rentonall, limítrof per l'oest amb la CV-667.  
Es proposa sobre anterior sòl no urbanitzable comú. En l'actualitat hi ha camps de secà en plena producció, com s'observa en la visita a la zona. La ubicació d'este sector haurà d'estar justificada, almenys, amb un estudi d'alternatives i una justificació de l'alternativa triada.  
  
En la documentació remesa a l'agost de 2006 indiquen que els principals motius per a la ubicació triada són la seua proximitat a les principals carreteres, la seua extensió sense ocupar zones de barrancs ni de protecció de la CV-60, ateses les previsions de possible creixement d'esta via, la seua topografia plana i l'absència de vies pecuàries i elements d'interés cultural.  
El sector limita amb sòl forestal i afectat per risc d'esllavissament mitjà. En resposta al requeriment de documentació, proposen les mesures correctores davant del risc d'esllavissament.  
Al limitar amb sòl forestal, s'han d'aplicar mesures de protecció del sòl forestal adjacent al sector. En la documentació remesa proposen afegir a l'article 8.2.3 de les Normes Urbanístiques del PGOU, sobre condicions de desenrotllament del sector 4, mesures de protecció del sòl forestal.  
En resposta al requeriment sobre la zonificació del polígon industrial, de data 23 de maig de 2006, indiquen que l'ús dominant és l'industrial que, conforme amb l'article 4.4.4.1 de les Normes Urbanístiques del PGOU, exclou activitats nocives, perilloses o insalubres de grau 4 o 5, i les qualificades per radiacions ionitzants, emmagatzematge de substàncies explosives o que generen vapors inflamables, segons el Nom. Act. MINP. S'assenyalen com a usos compatibles el terciari i el dotacional.  
  
6. Contaminació acústica  
La Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Protecció contra la Contaminació Acústica, en l'article 25 cita: «En els instruments de planejament urbanístic haurà de preveure's la informació i les propostes contingudes en els plans acústics municipals. A falta d'estos, els instruments de planejament urbanístic o territorial incorporaran un estudi acústic en el seu àmbit d'ordenació per mitjà de la utilització de models matemàtics predictius que permeten avaluar el seu impacte acústic i adoptar les mesures adequades per a la seua reducció».  
  
S'emet un informe favorable sobre l'estudi acústic en data 7 de novembre de 2006.  
7. Paisatge  
La Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge, en l'article 11, establix l'obligatorietat de presentar un estudi de paisatge junt amb plans d'ordenació del territori, els plans generals i els instruments de planificació urbanística.  
  
És obvi que en primer lloc s'han de detectar les requalificacions i actuacions que provocaran impactes visuals, perquè l'estudi que es realitze servisca per a evitar, corregir o minorar eixos impactes.   
L'estudi de paisatge haurà de centrar-se en les actuacions aïllades en el territori, com ara l'abocador, els sectors SZRc, SZRs, SZIc i SZIs; analitzar la seua incidència visual, possibles alternatives; valorar els impactes, i, en el cas de produir-se impactes visuals greus, establir mesures correctores que s'hauran de transcriure a la normativa del PGOU o bé buscar altres ubicacions.  
L'Àrea d'Urbanisme de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial emet un informe sobre l'estudi de paisatge en què conclou que haurà de completar-se la documentació.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què és preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article 16.2.m del Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
4. Als efectes del compliment de la Llei 9/2006, de 28 d'abril, sobre avaluació dels efectes de determinats plans i programes en el medi ambient, el Pla es considera inclòs en el supòsit establit en la disposició transitòria primera, apartat 2, de l'esmentada llei. En la tramitació del procediment d'avaluació ambiental s'han seguit les actuacions previstes en l'article 7 de la Llei 9/2006.  
5. Cal advertir, igualment, que el contingut documental de l'estudi d'impacte ambiental sotmés a informació pública no sols comprén tots els punts requerits per l'article 8 de la Llei 9/2006 als denominats informes de sostenibilitat, sinó que inclús es deté a valorar-los amb major amplitud i profunditat que l'exigida en l'esmentat precepte, per la qual cosa ha de concloure's que durant el període transitori d'adaptació de procediments a les exigències de la nova llei, l'estudi d'impacte ambiental de referència complix idèntica comesa al dels informes de sostenibilitat ambiental, i haurà de tramitar-se la resta d'actuacions d'acord amb les previsions de la Llei 9/2006, de 28 d'abril.  
  
Per tant, i a la vista de tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent declaració d'impacte ambiental:  
  
Primer  
Es considera acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el PGOU de Bèlgida, a València, el promotor del qual és l'Ajuntament de Bèlgida, sempre que este es desenrotlle d'acord amb el que establix la documentació presentada i amb les condicions que s'establixen a continuació.  
  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte al compliment de les condicions següents:  
1. En compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, s'haurà d'obtindre un informe favorable de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià. En el cas que el dit informe resulte desfavorable, així s'haurà d'entendre també la present declaració d'impacte ambiental.  
2. Quant a la protecció a les vies pecuàries, es mantindrà la integritat superficial i continuïtat de les vies pecuàries (traçat i amplària legal) i s'assegurarà també la continuïtat preferent del trànsit ramader i la resta d'usos compatibles i complementaris amb aquell, en els termes esmentats en la Llei 3/1995.   
3. S'ha de presentar l'informe favorable relatiu al tractament de les vies pecuàries del municipi de Bèlgida, dels servicis territorials de Medi Ambient de València, de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
  
Aquelles consideracions que es desprenguen d'este informe seran considerades pròpies de la present declaració.  
En el cas que el dit informe siga desfavorable, així s'haurà d'entendre també la present declaració d'impacte ambiental.  
4. La delimitació del paisatge protegit de l'Ombria del Benicadell ha de coincidir amb la classificació de sòl no urbanitzable protegit.  
5. S'ha d'incorporar a la normativa del PGOU un apartat específic per a la microreserva de flora Penyeta de l'Heura, on s'especifiquen que només estan permesos els usos que respecten la protecció establida per les normes següents:  
- Decret 218/1994, de 17 d'octubre, del Govern Valencià, pel qual es crea una figura de protecció d'espècies silvestres denominada microreserva vegetal.  
- Orde de 4 de maig de 1999, de la Conselleria de Medi Ambient, per la qual es declaren 33 microreserves vegetals a la província d'Alacant i 29 microreserves vegetals a la província de València.  
6. S'establirà un perímetre de protecció de 300 m per a les captacions d'aigua potable davant d'aquelles activitats o instal·lacions que puguen afectar la qualitat o quantitat de les aigües.  
7. S'haurà de coordinar la necessària ampliació de l'EDAR de Bèlgida amb els desenrotllaments urbanístics segons es vagen produint, o bé, hauran d'estar executades les obres de construcció d'una planta depuradora amb capacitat suficient per a admetre els cabals d'aigües residuals generats.  
8. Serà obligatori instal·lar en aquelles activitats aïllades o habitatges familiars aïllats en SNU, no connectats a xarxes de sanejament, per als nous usos, sistemes d'oxidació total, i es prohibix l'ocupació de fosses sèptiques i pous cegos.  
9. S'haurà de disposar de l'autorització per part de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer d'abocament a llit públic de la nova xarxa separativa d'aigües pluvials, en els punts d'abocament establits.  
S'ha d'incloure una instal·lació de pretractament previ al punt d'abocament, a fi d'eliminar els sòlids en suspensió, olis o greixos arrossegats per les aigües pluvials.  
10. S'ha d'afegir a les normes urbanístiques tots els apartats establits en els informes d'ampliació de documentació, de 4 i 29 de juny de 2006, en relació amb l'Àrea de Protecció de Llits i Barrancs, mesures de protecció forestal, usos en la zona de protecció per risc d'inundació, usos i zonificació en la zona industrial i mesures davant del risc d'esllavissament.  
11. Per al sòl no urbanitzable de protecció de llits i barrancs, les normes urbanístiques hauran de preveure la necessitat d'obtindre un informe previ de l'organisme de conca corresponent per a qualsevol construcció que es vullga realitzar dins dels 100 metres de policia en la zona de protecció de llits, així com per a qualsevol modificació que afecte el domini públic hidràulic.  
A més, s'ha d'afegir l'obligació de mantindre lliure de tot obstacle per a l'ús públic la zona de servitud de 5 m a cada costat dels barrancs.  
  
12. S'ha d'incloure en el sòl no urbanitzable de protecció de llits i barrancs, la totalitat de la superfície de l'afluent del barranc de la Mata, que creua la CV-667 al costat del camí de la pirotècnia.  
13. S'han de complir totes i cada una de les mesures correctores especificades en l'estudi d'impacte ambiental i en els informes d'ampliació de documentació de 4 i 29 de juny de 2006.  
14. S'haurà d'obtindre l'informe favorable de l'estudi de paisatge establit per la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge, realitzat per l'Àrea d'Urbanisme.   
Aquelles consideracions que es desprenguen d'este informe seran considerades pròpies de la present declaració.  
15. S'establirà una seqüència per a l'execució dels diferents sectors de sòl urbanitzable residencial, a fi de garantir un esgotament total d'este tipus de sòl abans de considerar l'opció de reclassificació d'un sòl no urbanitzable.  
16. El material necessari per a realitzar l'esplanada dels diferents sectors haurà de provindre de pedrera o zona de préstec autoritzada, i s'haurà de disposar de certificat en què s'especifique l'origen dels materials, es justifique el volum necessari i la capacitat de la zona de préstec per a atendre la demanda generada. Caldrà disposar de les autoritzacions sectorials preceptives.  
17. La terra vegetal extreta durant la fase de moviment de terres, i que siga susceptible d'aprofitament, es mantindrà en condicions agrícoles adequades i es destinarà a l'ompliment de les zones verdes previstes en l'actuació o, si no n'hi ha, a altres àrees del municipi on siga susceptible la seua utilització.  
18. Els residus sòlids inerts, procedents de les activitats extractives o del desenrotllament del sòl urbanitzable, hauran de traslladar-se a abocador o a gestor autoritzat, i l'Ajuntament exigirà, als productors d'este tipus de residus, els documents d'entrega corresponents.  
  
  
Tercer  
Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.  
  
Quart  
La present declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.   
  
  
València, 22 de maig de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Dades de l'expedient en el servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 77/0542-UWD.  
Títol: modificació puntual núm. 4 de les normes subsidiàries de Planes (Alacant).   
Autoritat substantiva: Ajuntament de Planes i DT Alacant.  
Localització: terme municipal de Planes, al costat del nucli urbà.  
  
Descripció del projecte   
1. Objecte de projecte  
Esta modificació pretén la reclassificació de 6.586,92 m² de sòl no urbanitzable d'especial protecció com a sòl urbà, i uns 910,24 m² de sòl no urbanitzable com a sòl urbà, que permeta adequar les necessitats d'ampliació d'instal·lacions i infraestructures de la indústria allí ubicada.  
Es tracta d'una bossa de terreny situada a un costat i a l'altre del camí Barranquils (via pecuària assagador de la Cova de la Vila) que està situada al nord-oest de la població. S'urbanitzarà l'esmentat camí Barranquils fins a l'entroncament amb la carretera C-3311.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
A continuació es descriuen les condicions urbanístiques de l'àrea considerada segons la modificació plantejada:  
a) Situació urbanística  
Sòl urbà ordenança 3a industrial amb ordenança especial.  
b) Condicions de l'edificació  
Tipologia característica: industrial aïllada.  
Ocupació: 55%  
Nre. de plantes: baixa + una.   
Edificabilitat màxima: 0,725 m²t/m²s.  
c) Condicions d'ús  
Ús característic: industrial existent, excepte el que especifica l'article 172.1 de les normes subsidiàries.  
d) Afeccions del terreny  
Superfície sòl privat: 9.0647,87 m².  
Superfície adscrita a ús públic (xarxa viària): 1.217,14 m².  
Superfície adscrita a ús públic (EL): 652,76 m².  
Superfície total de l'àrea virtual: 11.517,77 m².  
3. Alternatives  
L'estudi d'impacte ambiental no presenta un examen d'alternatives tècnicament viables justificat per les necessitats d'ampliar la zona industrial amb ordenança especial perquè siga capaç de contindre l'ampliació de les instal·lacions industrials de l'empresa més important de la localitat, que actualment disposa d'una parcel·la de superfície d'uns 3.399,94 m² i uns 2.728 m² construïts sobre esta.  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
Amb data 9 de març de 2006, es rep la documentació relativa a la modificació puntual núm. 4 de les normes subsidiàries de Planes (Alacant), remesa per la Direcció Territorial d'Alacant d'esta conselleria, composta per expedient administratiu, estudi d'impacte ambiental i projecte. S'incoa el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
2. Informació pública  
La modificació puntual juntament amb l'estudi d'impacte ambiental es van exposar al públic, segons anuncis publicats en el DOGV núm. 5.191, de 3 de febrer de 2006, i no s'hi va presentar cap al·legació, segons consta en el certificat emés pel secretari interventor de l'Ajuntament de Planes de, 6 de març de 2006.   
3. Peticions d'informació o documentació complementària  
Amb data 2 d'octubre de 2006, se sol·licita l'ampliació de la documentació a l'Ajuntament de Planes. En contestació, amb data 9 de febrer, l'Ajuntament de Planes remet la documentació complementària. Amb data 28 de març de 2007, se sol·licita una altra ampliació de documentació a l'Ajuntament de Planes. En contestació a la segona sol·licitud, amb data 19 de desembre de 2007, l'Ajuntament de Planes remet un informe de sostenibilitat ambiental i la documentació restant.  
  
Sol·licitud d'informes sectorials  
En l'expedient incoat s'inclouen els següents informes sol·licitats durant la seua tramitació:  
1. Resolució de la Direcció General de Gestió del Medi Natural, de 12 de setembre de 2005, per la qual s'autoritza l'ocupació temporal de la via pecuària assagador de la Cova de la Vila per a la instal·lació de tanca paral·lela temporal, en el terme municipal de Planes, d'acord amb l'informe forestal complementari de la Direcció Territorial d'Alacant, de 27 de juliol de 2005, pel qual es justifica l'excepcionalitat de l'ocupació, d'acord amb el que establix l'article 14 de la Llei 3/1995, de Vies Pecuàries.  
2. Informe de 5 de febrer de 2007, de l'EPSAR sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració de Planes per a admetre els cabals d'aigües residuals generats per la modificació núm. 4 de les normes subsidiàries de Planes (Alacant). Este informe conclou que segons les dades aportades no es generarà un cabal d'aigües residuals, ja que l'esmentada modificació afecta únicament la reclassificació d'uns 7.500 m² per a l'ampliació d'una fusteria existent. Atés que la modificació núm. 4 de les normes subsidiàries de Planes no generarà un augment de cabal a abocar en l'EDAR de Planes, no cal aplicar el suplement d'infraestructures i, per tant, s'informa de la viabilitat del tractament de l'EDAR de Planes de les aigües residuals generades.  
  
Afeccions legals ambientals  
1. Espais naturals protegits  
El projecte plantejat no afecta cap espai natural protegit de la Comunitat Valenciana.  
2. Vies pecuàries  
La via pecuària assagador de la Cova de la Vila travessa de nord-est a sud-oest el sector proposat, creua el nucli urbà de Planes, agafa el camí de Barranquils fins a arribar a la carretera de Muro-Pego. L'Ajuntament de Planes urbanitzarà el camí de Barranquils des del nucli urbà fins a l'entroncament amb la C-3311, amb la qual cosa quedarà integrat en el nucli urbà el tram de via pecuària afectat per l'actuació, del qual l'Ajuntament ha iniciat el tràmit en esta conselleria per a la desafecció en l'esmentat tram. La desafecció es farà de manera que el camí de Barranquils mantinga l'amplària de 9 metres, i s'urbanitzarà de manera que tinga sentit la classificació dels terrenys annexos com a sòl urbà industrial.  
La desafecció de l'assagador de la Cova de la Vila, així com qualsevol actuació que es realitze sobre esta, haurà de realitzar-se d'acord amb la Llei 3/1995, de 23 de març, de Vies Pecuàries.  
L'Ajuntament de Planes haurà d'assegurar, en els termes que preveu la Llei 3/1995, de Vies Pecuàries, la continuïtat i idoneïtat d'itinerari, amb la seua amplària legal, de l'esmentada via pecuària que travessa els terrenys afectats.   
3. Inventari Forestal de la Comunitat Valenciana   
No hi ha cap terreny classificat com a sòl forestal, registrat per l'Inventari Forestal de la Comunitat Valenciana, dins de l'àmbit del sector proposat.  
No obstant això, respecte de la via pecuària afectada pel sector, l'actuació haurà de ser compatible amb el que disposa la Llei 3/1993, de 9 de desembre, Forestal de la Comunitat Valenciana, així com el seu reglament aprovat pel Decret 98/1995, de 16 de maig, del Govern Valencià, en relació amb el tractament de les vies pecuàries.  
4. Rambles i llits   
Dins de l'àmbit del sector no transcorre cap barranc o llit que puga veure's afectat per la modificació.   
En el supòsit que l'actuació afecte els servicis i infraestructures de reg limítrofs, s'haurà de garantir la continuïtat de totes les canalitzacions i canonades que travessen el sector i tenen una funcionalitat més enllà dels límits d'este. Qualsevol desviació o alteració de les dites instal·lacions haurà de tindre l'autorització de la comunitat de regants o de l'òrgan competent, el qual determinarà la manera en què es duran a terme les actuacions proposades.  
5. PATRICOVA  
D'acord amb el PATRICOVA i consultada la seua cartografia, en el sector objecte d'estudi no hi ha cap zona classificada com a zona de risc d'inundació.   
6. Disponibilitat de recursos hídrics, residus urbans i aigües residuals  
Respecte a la disponibilitat de recursos hídrics: la indústria realitza la seua activitat des de fa 35 anys, en els quals ha estat connectada a la xarxa municipal d'abastiment d'aigua. L'ampliació de les instal·lacions existents que es plantegen en la modificació núm. 4 de Planes no suposaran un increment en la demanda de recursos hídrics que no puguen ser abastits per la xarxa municipal. No obstant això, l'Ajuntament de Planes va sol·licitar, el 15 de desembre de 2005, un informe a l'organisme de conca competent sobre la disponibilitat de recursos hídrics en compliment de l'article 19 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge.   
  
Respecte de la gestió de les aigües residuals: l'informe de l'EPSAR aportat assegura la viabilitat del tractament de l'EDAR de Planes de les aigües residuals generades pel fet que no es generarà un cabal d'aigües residuals, ja que l'esmentada modificació afecta únicament la reclassificació d'uns 7.500 m² per a l'ampliació d'una fusteria existent.   
  
Respecte a la gestió dels residus sòlids urbans: tots els residus generats per l'activitat són arreplegats i gestionats per l'empresa autoritzada Acteco Productos y Servicios, SL, d'acord amb els documents d'acceptació de residus presentats pel promotor (el productor d'un residu tòxic i perillós, abans del seu trasllat des del lloc d'origen fins una instal·lació de tractament o eliminació, haurà de tindre, com a requisit imprescindible, un compromís documental d'acceptació per part del gestor). Per tant, estos documents demostren que l'empresa instal·lada objecte de la modificació puntual núm. 4 de Planes ja té la gestió de residus generats.  
7. Jaciments arqueològics   
En la documentació aportada no es presenta l'informe favorable als efectes patrimonials previstos en l'article 11 de la Llei 4/98, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, relatiu a l'estudi d'impacte ambiental de la modificació puntual núm. 4 de les normes subsidiàries de Planes.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què és preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental anterior a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article 16.2. m) del Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer   
Considerar acceptable, als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials li siguen aplicables, la modificació puntual núm. 4 de les normes subsidiàries de Planes (Alacant), sempre que este es desenrotlle d'acord amb el que establix la documentació presentada i supeditat al compliment de les condicions exposades en el punt segon d'esta declaració.  
  
  
Segon  
Se supedita l'aprovació definitiva al fet que es reflectisca en les fitxes de planejament i gestió de la modificació puntual les condicions següents:  
1. Abans de l'aprovació del projecte d'urbanització del sector de sòl urbanitzable, i així es disposarà en les fitxes de planejament i gestió de la modificació puntual núm. 4, haurà d'estar resolt l'expedient per a la desafecció de la via pecuària assagador de la Cova de la Vila sol·licitat per l'Ajuntament de Planes a esta conselleria.  
2. Les mesures correctores es completaran amb els aspectes següents:  
Durant la fase d'execució, s'haurà de preveure i identificar una zona per a l'arreplega dels materials que cal usar en les obres d'urbanització i edificació, i s'evitarà l'ocupació dels terrenys limítrofs.  
Durant la fase d'execució, s'haurà de definir l'àrea on quedarà aparcada temporalment la maquinària d'obra i s'indicarà, si és el cas, el lloc on es portaran a cap les labors de neteja i manteniment d'esta. Així mateix, es recorda que els canvis d'oli, filtres i qualsevol altre residu de manteniment de maquinària i vehicles hauran de ser degudament gestionats per taller o gestor de residus tòxics i perillosos degudament autoritzat.  
El sistema de reg haurà de ser independent de la xarxa de subministrament municipal; s'evitarà la creació de zones verdes que exigisquen gran quantitat d'aigua, i s'optarà preferiblement per les espècies autòctones i/o els cultius ja existents.  
En el supòsit que s'afecte servicis i infraestructures de reg, s'haurà de garantir la continuïtat de totes les canalitzacions i canonades que travessen el sector i tenen una funcionalitat més enllà dels límits d'este. Qualsevol desviació o alteració de les dites instal·lacions haurà de tindre l'autorització de la comunitat de regants o de l'òrgan competent, el qual determinarà la manera en què es duran a terme les actuacions proposades.   
La terra vegetal extreta durant la fase de moviment de terres, i que siga susceptible d'aprofitament, es mantindrà en condicions agrícoles adequades, atesa l'elevada qualitat agrària d'estes, i es destinarà a l'ompliment de les zones verdes previstes en l'actuació o, si no n'hi ha, a altres àrees del municipi on siga susceptible la seua utilització. Es definirà el lloc i les condicions d'emmagatzematge del sòl eliminat, a fi de garantir que la dita terra no perda les seues condicions d'humitat i les seues característiques edàfiques.  
Els residus vegetals originats amb la tala de l'arbratge i desbrossament dels terrenys es gestionaran de manera adequada a la seua naturalesa, i quedarà prohibida la incineració in situ d'estos o de qualsevol altre tipus de residu.  
L'abocament generat haurà de complir els límits d'abocament establits en l'Ordenança d'Abocaments de l'Entitat de Sanejament d'Aigües, a fi de preservar la integritat del sistema de sanejament i la qualitat de l'efluent.  
3. Correspon a l'òrgan competent en l'aprovació del pla el seguiment i vigilància del compliment de les condicions de la declaració d'impacte ambiental. L'òrgan ambiental podrà demanar informació respecte d'això i efectuar les comprovacions necessàries per a verificar el compliment de les condicions, per a la qual cosa la Comissió Territorial d'Urbanisme remetrà una còpia de l'acord d'aprovació de la modificació puntual núm. 4 de les normes subsidiàries de Planes (Alacant).   
  
4. Són nuls de ple dret les resolucions o els acords d'autorització o aprovació de qualsevol projecte, pla o programa que s'adopten sense observar, totalment o absolutament, els procediments d'avaluació ambiental que regula la llei.   
5. Tota la normativa específica d'ordenació de zones industrials, totes les mesures preventives i correctores proposades i pressupostades i les condicions exposades hauran de ser arreplegades per la normativa urbanística del pla parcial, tant en allò que es referix al mateix plantejament en si com en el que correspon a les respectives fases d'execució i funcionament.  
  
Tercer  
Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.  
  
Quart  
La present declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
  
  
València, 20 de maig de 2008. La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Dades de l'expedient en el Servici d'Avaluació Ambiental Estratègica  
Expedient: 44/07 AIA.  
Títol: Homologació i pla parcial del sector SUZTR-1 del terme municipal de Xilxes (Castelló).  
Promotor: Ajuntament de Xilxes (Castelló).  
Autoritat substantiva: Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge. Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló.  
Localització: nord-est del nucli urbà de Xilxes, entre este i el litoral, separat de la població per l'autopista AP-7 i les seues vies de servici.   
  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
El present projecte consistix en l'homologació modificativa d'un sector de sòl no urbanitzable en el municipi de Xilxes i l'ordenació de l'àrea homologada a través del corresponent pla parcial; amb l'objectiu de desenrotllar un sector de sòl urbanitzable residencial i terciari, d'1.619.138 m²s de superfície total, que se situaria dins d'un polígon delimitat al nord-est pel límit entre els municipis de Xilxes i Moncofa, al nord-oest per l'autopista AP-7, al sud-oest per la carretera CV-2280 entre el nucli urbà principal i el nucli de platja de Xilxes i al sud-est pel perímetre de la zona humida Marjal i estanys d'Almenara, i es preveu una reserva residencial de 5.500 vivendes i activitat esportiva amb implantació de camp de golf de 18 clots, que ocupa una posició central en el complex residencial que es distribuirà majoritàriament al nord i al sud d'este.   
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Localització  
L'àrea avaluada es troba en el centre del municipi de Xilxes, concretament a l'est del nucli urbà i ocupant terrenys que la separen del nucli litoral denominat les Cases. El polígon es troba delimitat al nord-est pel límit entre els municipis de Xilxes i Moncofa, al nord-oest per l'autopista AP-7, al sud-oest per la carretera CV-2280 (entre el nucli urbà principal i el nucli de la platja de Xilxes) i al sud-est pel perímetre de la marjal d'Almenara, segons s'establix en el Catàleg de Zones Humides de la Comunitat Valenciana.  
  
Planejament vigent i proposat  
La superfície objecte d'homologació està classificada en les normes subsidiàries vigents en el municipi (aprovades l'any 1993) com a sòl no urbanitzable comú, per la qual cosa es proposa la reclassificació dels terrenys afectats a sòl urbanitzable, i qualificació com a sòl urbanitzable d'ús residencial, dotacional i terciari.  
Ordenació prevista i usos  
Cal destacar, quant a l'ordenació prevista, la disposició d'usos següent:   
- L'àmbit d'homologació té una superfície d'1.863.684 m², dels quals, 248.103 m² corresponen a la xarxa primària adscrita destinada a protecció d'infraestructures ferroviàries i carreteres, i l'índex d'edificabilitat bruta és de 0,349 i l'edificabilitat total de 565.000 m²t.  
  
- El camp de golf previst, amb una superfície total de 581.739 m², ocupa una posició central en el sector, i s'articula entorn de la superfície d'ús hoteler i d'altres elements associats a la pràctica esportiva que se'n deriva.  
- Les superfícies adscrites a les dotacions públiques es localitzaran en les àrees perifèriques, al sud i sud-oest del sector, pròximes a la carretera de la platja (atés que esta constituiria el seu principal accés), cosa que implica una major accessibilitat a la població resident en el nucli de Xilxes.   
- Les zones residencials es distribuïxen al nord i al sud del camp de golf i formen dos grups de blocs orientats en direcció est-oest, i es disposa una estreta banda d'habitatges adossats entre el grup de blocs situat al nord i el camp de golf.   
- La tipologia d'edificació predominant seria la de bloc agrupat en illa, i el coeficient d'edificabilitat màxima és de 2,20 m²t/m² per a blocs de 16 plantes i 1,0 m²t/m² per a les vivendes unifamiliars en filera. El coeficient d'ocupació varia entre el 13,57 i el 50%.  
  
- Les zones verdes de majors dimensions, tant de la xarxa primària com secundària, es disposen en els costats est i oest del sector, i actuen a manera de bandes de transició respecte a la marjal d'Almenara i l'AP-7, respectivament.  
- Entre la zona verda situada a l'oest i l'AP-7 es localitzaria una banda de 85 metres d'amplària, aproximadament, en la qual no es preveuen modificacions, pel fet que quedaria reservat com a sòl per a infraestructures ferroviàries; esta inclouria cultius de cítrics a més del vial de servici de l'autopista.   
Tramitació administrativa  
Amb data 7 de març de 2007, el Servici Territorial d'Ordenació del Territori de Castelló remet un estudi d'impacte ambiental juntament amb la documentació tècnica, i s'incoa el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
Segons el certificat municipal subscrit pel secretari de l'Ajuntament de Xilxes, de 30 de maig de 2005, en la sessió plenària celebrada el 28 de maig de 2005, s'acorda aprovar provisionalment el projecte d'homologació i pla parcial del sector residencial i terciari SUZTR-1.  
  
1. Informació pública  
L'alternativa tècnica del programa d'actuació integrada per al desenrotllament de la unitat d'execució que resulta de la delimitació, homologació i pla parcial del sector de sòl urbanitzable denominat Xilxes-Golf, promoguda per la mercantil Xilxes Golf Resort SL, va ser sotmesa a informació pública per mitjà d'anunci publicat en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, número 4.819, de 13 d'agost de 2004, en el BOP de Castelló, número 97, de 12 d'agost de 2004, i en el periòdic Mediterráneo de Castelló, de l'11 d'agost d'eixe mateix any.   
  
Durant el dit termini d'informació pública es van presentar 15 al·legacions al mencionat programa, i no se'n considera cap de caràcter ambiental. També s'han presentat 5 alternatives tècniques a la iniciadora del procediment.   
Mitjançant un decret de l'alcaldia, de 4 d'octubre de 2004, es va resoldre exposar públicament, per un termini de 20 dies hàbils, les cinc alternatives presentades en competència amb la primera, amb la possibilitat de presentar al·legacions en contra, però descartant, en tot cas, la presentació de noves alternatives en competència. La publicació del corresponent edicte va tindre lloc en el periòdic Mediterráneo, de 18 d'octubre de 2004, i en el DOGV número 4.872, de 28 d'octubre de 2004; l'Ajuntament de Xilxes va procedir a l'obertura de les pliques presentades, amb data 11 de març de 2005, i es va seleccionar finalment l'alternativa tècnica i proposició jurídica presentades per la mercantil Urbanizaciones y Edificaciones Costa del Pla, SL, amb les modificacions, condicions i requisits derivats dels informes sol·licitats per l'Ajuntament de Xilxes.   
2. Requeriment d'informació o documentació complementària  
- El 22 de juny de 2006 es remet requeriment de documentació al Servici Territorial d'Ordenació del Territori de Castelló, així com una còpia d'este a l'Ajuntament de Xilxes, en què se sol·licita la documentació complementària, que a continuació s'indica, necessària per a poder continuar l'avaluació ambiental del projecte:   
a) Respecte a la documentació que ha de remetre el Servici Territorial:  
1. Informe sobre estudi de paisatge en compliment de l'article 11 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge.  
2. Informe sobre l'estudi acústic presentat, en compliment de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Protecció contra la Contaminació Acústica.  
3. Informe del Servici Territorial de Medi Ambient sobre l'afecció a la via pecuària assagador del Palmeral i Ràfol i el camí de Moncofa (Via Augusta) que travessa d'est a oest el terç meridional de l'àrea d'actuació.  
b) Quant a la documentació que ha de remetre el promotor:  
1. Certificat municipal en què es concreten les dates en què es va realitzar el procediment d'informació pública, els mitjans en què es va efectuar la publicació i el nombre d'al·legacions presentades, així com la seua corresponent desestimació o acceptació.   
2. Certificat municipal corresponent a l'aprovació provisional pel Ple de l'Ajuntament  
3. S'ha de presentar un informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer sobre la disponibilitat d'aigua en quantitat i qualitat suficient per a la previsió de consums que es desprén del desenrotllament de l'actuació plantejada, tal com arreplega l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge, atés que, com s'assenyala en la documentació remesa, el municipi de Xilxes s'abastix en l'actualitat dels pous Salvador 1, Salvador 2 i Castellas, entre altres, sobre els quals l'Ajuntament de Xilxes és propietari o hi té participació.   
4. Informe favorable de Confederació Hidrogràfica del Xúquer respecte a l'autorització de la reutilització de les aigües residuals, considerant els diferents usos a què es destinaran (reg de l'àrea de joc del camp de golf, parcs i jardins públics). S'hauran d'obtindre també les corresponents autoritzacions de canvi d'ús que es plantegen en el projecte.  
  
5. S'haurà d'aportar un informe favorable de la Conselleria de Cultura i Esport sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, segons el que establix l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià.  
6. Certificat d'organisme gestor autoritzat en què assumisca la gestió de l'augment de residus sòlids urbans generats.  
7. Certificat de l'entitat gestora de l'EDAR municipal respecte a la viabilitat de gestió de les aigües residuals generades arran del desenrotllament del sector plantejat.   
8. Atés que la documentació aportada no permet una major concreció respecte d'això, es requerix un informe en què s'avalue més concretament els possibles efectes susceptibles de produir-se sobre la dinàmica hídrica dels terrenys limítrofs amb el sector proposat, segons els canvis que es prevegen introduir en el sistema de reg i drenatge de l'àmbit d'actuació, els quals, hauran de ser més àmpliament concretats.   
  
9. Haurà de concretar-se el destí de les aigües pluvials que es generen en el sector, si seran abocades a la xarxa de sanejament municipal, o s'efectuarà l'abocament a llit públic, i en este cas haurà d'obtindre's la corresponent autorització de l'organisme de conca. S'han de dibuixar els punts d'abocament d'estes.   
- Amb dates 7 i 9 d'abril de 2008, es remet la documentació aportada pel promotor del projecte en resposta, parcialment, al requeriment anterior. No obstant això, amb data de hui, continuen sense ser remesos al Servici d'Avaluació Ambiental Estratègica els informes següents:  
1. Informe sobre estudi de paisatge en compliment de l'article 11 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge.  
2. Informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer o d'entitat col·laboradora autoritzada per al subministrament d'aigua potable del municipi (en què es justifique adequadament l'origen d'estos, la titularitat, així com l'autorització o concessió atorgada per l'organisme de conca i la inscripció en els registres corresponents; la qualitat de les aigües, la necessitat o no de tractament i la realització o no d'obres d'infraestructures, i s'adjuntaran, així mateix, tots els certificats o documents justificatius que es consideren rellevants), com arreplega l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge.   
3. Informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer respecte a l'autorització de la reutilització de les aigües residuals, considerant els diferents usos a què es destinaran (reg de l'àrea de joc del camp de golf, parcs i jardins públics). S'hauran d'obtindre també les corresponents autoritzacions de canvi d'ús que es plantegen en el projecte.  
4. Haurà de concretar-se el destí de les aigües pluvials que es generen en el sector, si seran abocades a la xarxa de sanejament municipal o s'efectuarà el seu abocament a llit públic, i en este cas s'haurà d'obtindre la corresponent autorització de l'organisme de conca i s'hauran de dibuixar els punts d'abocament d'estes.   
Informes sectorials  
1. Certificat de 26 de juny de 2007, subscrit per l'apoderat de la mercantil Reciclados Palancia Belcaire, adjudicatària de la gestió dels residus sòlids urbans municipals del pla zonal III i VIII, àrea de gestió 2, en què, entre altres consideracions s'exposa el compromís pel qual els residus urbans generats en el municipi de Xilxes reben un tractament correcte i s'afig la referència relativa a què les instal·lacions proposades podran tractar els residus que es deriven de l'aprovació definitiva del Pla General d'Ordenació Urbana del municipi, una vegada les instal·lacions per al tractament dels RSU plantejades al consorci entren en funcionament.   
2. Certificat del secretari de la Comunitat d'Usuaris d'Aigua de Regs La Séquia de Xilxes, d'11 de juny de 2007, en el qual subscriu, entre altres qüestions, les que s'assenyalen a continuació:   
«En la Junta General celebrada el dia 8 de juny de 2007, es va adoptar l'acord d'autoritzar a Xilxes Golf Resort, SL l'execució de tots els canvis que siguen necessaris incorporar a la xarxa de reg de la CUAR La Séquia, amb l'objectiu de reposar el seu servici fora de l'àmbit del sector SUZRT-1, tot això d'acord amb les indicacions que, a la vista del projecte d'urbanització que s'elabore, es considere necessari establir per esta comunitat per a garantir el reg dels seus associats».   
3. Informe de l'Entitat de Sanejament d'Aigües (EPSAR), de 8 de juny de 2006, en què se certifica que l'EDAR de Xilxes està dissenyada per a tractar un cabal de 900 m³/dia, tractant actualment cabals superiors a esta xifra. Després de revisar la documentació rebuda de l'ajuntament de la dita localitat, el cabal generat s'estima en 2.738,20 m³/dia; no obstant això, en el II Pla director de Sanejament i Depuració de la Comunitat Valenciana es preveuen actuacions d'ampliació de les instal·lacions; actuacions que es concretaran en un conveni entre l'Ajuntament de Xilxes i l'Entitat de Sanejament d'Aigües, per tant, l'EPSAR informa de la viabilitat del tractament en l'EDAR municipal del cabal generat, sempre que es complisquen les condicions següents:  
  
- Al seu dia, el promotor del desenrotllament urbanístic haurà de realitzar la corresponent sol·licitud de la connexió efectiva. Les obres necessàries per a la connexió de les aigües residuals a les infraestructures públiques les efectuarà el peticionari a càrrec seu.  
- En tot cas, l'abocament generat pel desenrotllament urbanístic de referència haurà de complir els límits d'abocament establits en l'ordenança municipal d'abocaments o, si no n'hi ha, en el Model d'Ordenança d'Abocaments de l'Entitat de Sanejament, a fi de preservar la integritat del sistema de sanejament i la qualitat de l'efluent. A este efecte els urbanitzadors hauran de preveure que abans del punt de connexió ha de disposar una arqueta de registre de la mateixa tipologia que la que figura en el Model d'Ordenança d'Abocaments de la Xarxa Municipal de Clavegueram editat per esta entitat de sanejament, dotada a més de guies per a la instal·lació d'un atall que permeta la desconnexió de l'abocament.   
- Perquè es puga realitzar la connexió efectiva, i atés el funcionament actual de l'EDAR, hauran d'executar-se les actuacions previstes en la planta a fi d'adequar-la per al tractament del nou cabal generat.   
  
- Amb anterioritat a l'execució de la connexió al sistema públic de sanejament i depuració, s'haurà d'ingressar a l'Entitat de Sanejament les quantitats que resulten del conveni actualment en tramitació entre esta entitat i l'Ajuntament de Xilxes.  
Paral·lelament, entre la documentació tècnica, també s'adjunta una còpia del conveni entre l'Ajuntament de Xilxes i l'Entitat Pública de Sanejament d'Aigües Residuals de la Comunitat Valenciana (EPSAR), relatiu a l'execució de les infraestructures de sanejament i depuració en el municipi; no obstant això, no se n'ha considerat el contingut en la present resolució perquè no està firmat el dit document i no consta cap prova de conformitat entre ambdós parts respecte a l'esmentat conveni.   
4. Informe del Servici d'Ordenació Sostenible del Medi, de l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, de 20 d'abril de 2007, relatiu a la possible afecció del projecte a:   
- Llocs d'interés comunitari (LIC) de la Comunitat Valenciana que figuren en la llista de llocs d'importància comunitària de la regió biogeogràfica mediterrània, publicada en el Diari Oficial de la Unió Europea el 21-09-2006, per decisió de la Comissió de 19 de juliol de 2006, de conformitat amb la Directiva 92/43/CEE, del Consell, de 21 de maig, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la flora i fauna silvestres (transposició a l'ordenament jurídic espanyol per mitjà de Reial Decret 1995/1997, de 7 de desembre).  
- Espais inclosos en el Catàleg de Zones Humides de la Comunitat Valenciana, aprovat per Acord del Govern Valencià de 10 de setembre de 2002.   
En el dit informe es constata que el sector SUZRT-1 limita pel sud i est amb el LIC (ES 5223007) Marjal d'Almenara i amb la zona humida catalogada núm. 4 Marjal i estanys d'Almenara, i atés que es troba una part d'este dins del seu perímetre d'afecció, s'establixen, entre altres, les consideracions següents:   
- Atés que el desenrotllament del sector, per destinar-se a zona d'edificabilitat i zona de viari públic, comporta una disminució de 913.831 m² de superfície d'infiltració que pot afectar la marjal i estanys d'Almenara i el LIC Marjal d'Almenara.  
- Atés l'envergadura del projecte i el possible impacte que sobre la zona humida puga provocar l'ús de les instal·lacions, per analogia amb l'article 29 de la Llei 11/1994, que tracta sobre la delimitació d'àrees d'amortiment d'impactes i en consonància amb la zona de policia definida en el Reial Decret Legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Aigües.   
- Atés que en el límit est, el sector limita amb una àrea de vulnerabilitat molt alta a la contaminació d'aigües subterrànies, es recomana, amb caràcter general, una franja de protecció mínima de 100 metres en què no s'admeten usos urbanístics amb potencial contaminant.   
  
- Atés, com a referència, que en el Pla General d'Ordenació Urbana del municipi de Moncofa, limítrof amb el de Xilxes, i que compartix el mateix LIC i la mateixa zona humida catalogada, s'arreplega expressament, quant a mesures preventives i correctores per a la preservació dels valors naturals dels espais protegits, que en el detall del sector limítrof a la zona humida es tinga en compte la zona de protecció de 500 metres, i s'ordena el sector de manera que se situen usos compatibles sobre la dita zona de protecció.   
  
D'acord amb estes consideracions, en conclusió s'informa el següent:   
- El desenrotllament del projecte queda supeditat a l'ampliació de l'EDAR (necessària per a escometre el reg del terreny de camp de golf) i a la nova construcció de la dessalinitzadora que es durà a terme en el municipi de Moncofa (necessària per a abastir d'aigua potable l'increment de població).   
-El promotor del projecte haurà d'elaborar un estudi hidrogeològic de detall firmat per un tècnic competent, on es prevegen les entrades i eixides en el moment actual i amb l'execució del present pla parcial i la seua repercussió sobre la marjal i estanys d'Almenara. A més, el dit balanç hídric tindrà en compte tota la disminució de la superfície d'infiltració dels nous sectors reclassificats en el pla general del municipi.   
- S'haurà de procedir a una redistribució del sector en el sentit de situar la major part de la superfície dedicada a zona verda pública i zona de joc a l'espai limítrof amb el LIC i la marjal, a fi que quede lliure d'edificació i la zona d'afecció complisca la funció de zona d'amortiment d'impactes sobre els espais protegits.   
Posteriorment, el 2 de maig de 2008, l'Àrea d'Espais Naturals remet un nou informe sobre la base de les modificacions introduïdes pel promotor del projecte en l'ordenació detallada del sector, per la qual es proposa preservar una franja perimetral de 100 metres de la zona humida Marjal i estanys d'Almenara, lliure d'edificació. S'informa respecte d'això el que a continuació es transcriu (incloent-s'hi també la referència que es fa en l'esmentat informe, quant a l'Estudi hidrològic i d'escolament de pluvials remés per la mercantil Xilxes Golf Resort, SL, amb data 9 d'abril de 2008, al Servici d'Avaluació Ambiental Estratègica):   
  
- «Les modificacions a l'estudi hidrològic i evacuació de pluvials presentades conclouen que no es preveu un efecte negatiu sobre els nivells freàtics en la zona de la marjal, sempre que es disminuïsca l'extracció d'aigua dels pous, no es disminuïsca la infiltració de les pluvials i s'incremente la infiltració de les aigües depurades. Perquè esta situació puga produir-se és necessari que el desenrotllament del projecte d'homologació i pla parcial del sector SUZRT-1, quede supeditat a la nova construcció de la dessalinitzadora que es durà a terme en el municipi de Moncofa (necessària per a abastir d'aigua potable l'increment de població) i a l'ampliació de l'EDAR (necessària per a escometre el reg dels terrenys dels camps de golf)».  
  
- «El perímetre d'afecció de 500 metres entorn dels límits de la zona humida que establix l'acord de 10 de setembre de 2002, del Govern Valencià, d'aprovació del Catàleg de Zones Humides de la Comunitat Valenciana, té per funció amortir els impactes negatius que puguen donar-se sobre l'espai protegit, per la qual cosa preservar només els 100 primers metres i deixar-los lliures d'edificació no és una mesura suficient que complisca la funció d'amortiment sobre la zona humida. Per la qual cosa tenint en compte la gran superfície dedicada a zona verda pública i zona esportivorecreativa del sector, s'hauran de redistribuir a fi que la zona d'afecció corresponent a la zona humida Marjal i estanys d'Almenara quede lliure d'edificació».   
  
5. Informe del Servici d'Ordenació Territorial, de l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, de 8 de juny de 2007, en el qual se subscriu que l'àmbit de la zona d'estudi no es troba afectat per risc d'inundació, segons el Pla d'Acció Territorial sobre Prevenció del Risc d'Inundació en la Comunitat Valenciana (PATRICOVA). Així mateix, s'informa també que «pel que fa a l'afecció que l'actuació urbanística poguera causar a la marjal, l'ordenació detallada del sector preveu la ubicació d'espais lliures i zones verdes públiques (parc de la xarxa primària) limítrofs amb la marjal d'Almenara, per la qual cosa es complixen les previsions contingudes en el PATRICOVA sobre les condicions d'ús de sòl al costat de llits i zones humides; tot això sense perjuí del perímetre d'afecció que haja establit la planificació ambiental vigent (Catàleg de Zones Humides de la Comunitat Valenciana)».   
  
6. Certificat subscrit per l'alcalde de l'Ajuntament de Xilxes, de 23 de maig de 2006, en el qual se certifica la disponibilitat d'aigua potable en quantitat i qualitat suficient per als usos sol·licitats derivats del present projecte, i manifesta, així mateix, les consideracions següents:  
  
- La mercantil Xilxes Golf Resort, SL ha sol·licitat a este ajuntament un certificat de capacitat per al subministrament de 2.908 m³/dia per a ús residencial del sector SUZRT-1.  
- El municipi de Xilxes s'abastix en l'actualitat dels pous Salvador 1, Salvador 2 i Castellas, que disposen d'uns recursos anuals d'1.261.440, 977.616 i 946.080 m³, respectivament, la qual cosa suposa un total de 3.185.136 m³/any.   
- Que el consum actual no supera els 300.000 m³/any, per la qual cosa hi ha una reserva de 2.885.136 m³/any.  
- El període d'estada previst per a este tipus d'actuacions residencials s'estima en 100 dies l'any, per la qual cosa el consum necessari seria de 290.800 m³/any.  
- A més dels pous de subministrament actual, l'Ajuntament de Xilxes és propietari o té participació en els pous següents: el Salvador Reg (3.311.280 m³/any), Consorci d'Aigües de la Plana Baixa (217.330 m³/any), Cuar 1 (3.058.992 m³/any), Cuar 2 (3.185.136 m³/any) i Cuar 3 (1.040.688 m³/any).   
- Una part dels volums dels pous anteriors dedicats a reg en l'actualitat es preveu la tramitació davant de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per al seu canvi d'ús a consum humà.  
- L'Ajuntament de Xilxes ha firmat un acord d'intencions amb la societat estatal d'Aigües de les Conques Mediterrànies (ACUAMED) en què l'esmentada societat manifesta la seua intenció de realitzar una planta potabilitzadora d'osmosi inversa per a l'abastiment dels municipis de Xilxes, Moncofa i la Vall d'Uixó.  
7. Informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià i Museus, de la Conselleria de Cultura i Esport, d'11 d'abril de 2007, pel qual s'emet un informe favorable als efectes patrimonials previstos en l'article 11 de la Llei 4/98, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, l'annex a l'estudi d'impacte ambiental del PDAI sector SUZRT-1 de Xilxes, document refós de l'estudi d'impacte ambiental que incorpora les modificacions de l'annex i document de síntesi; condicions que s'incorporen en la present declaració d'impacte ambiental, les consideracions arqueològiques que es detallen a continuació:   
  
- El polígon format pel camí del Ràfol, el camí Nou i la carretera del Mar, a excepció de les parcel·les 318 a 321, així com la parcel·la situada entre el camí de Moncofa i els límits nord-est i nord-oest del PAI quedarà subjecte a seguiment d'obres durant la fase d'urbanització, que necessàriament haurà de ser prèvia a la construcció d'edificis, i s'haurà d'excavar, a més, íntegrament si apareixen restes arqueològiques.   
  
- El polígon delimitat pel camí de Moncofa, el límit nord-est del PAI, el camí del Ràfol o camí Vell i el límit nord-oest del PAI, a més de les parcel·les 318 a 321, quedaran subjectes a les condicions següents:   
  
- Abans de qualsevol tipus d'actuació que implique remoció del subsòl, desbrossament o arrancament d'arbres, que en qualsevol cas exigiran l'autorització de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià i Museus, el promotor del PAI haurà de realitzar la prospecció geofísica (georadar) de totes les parcel·les, amb l'aprovació prèvia del projecte corresponent, que necessàriament haurà de comprendre la totalitat de la superfície i no s'admet la seua realització per lots, parcel·les, fases o unitats d'execució independents.   
- Els resultats de la prospecció seran avaluats per esta direcció general, que emetrà un informe vinculant respecte d'això i ordenarà la realització de sondejos, excavació en àrea o qualsevol altra intervenció que considere convenient, a fi de delimitar l'afecció real de la urbanització sobre el patrimoni cultural valencià.   
- L'estudi d'impacte ambiental i la resta de documentació urbanística exigible per a l'aprovació del PAI haurà de preveure la possibilitat que, com a resultat de les actuacions arqueològiques, no siga possible el desenrotllament urbanístic d'un sector o de tot l'àmbit situat entre els camins de Moncofa i del Ràfol (incloent-hi les parcel·les 318 a 321) i preveure els mecanismes per a modificar el projecte urbanitzador i fer-lo compatible amb la conservació del patrimoni cultural.  
8. Còpia del conveni regulador per al finançament i explotació de la dessalinitzadora de Moncofa, entre la societat estatal d'Aigües de les Conques Mediterrànies, SA (ACUAMED) i l'Ajuntament de Xilxes, d'1 de desembre de 2006, en el qual, entre altres consideracions, es descriuen les obres hidràuliques que s'han previst fer i que són les següents:   
  
- Planta d'aigua dessalada de mar amb una capacitat provisional de producció de 32.000 metres cúbics, ampliables a 60.000. La capacitat definitiva és objecte dels convenis corresponents.  
- De la dita capacitat total, la producció destinada a l'Ajuntament de Xilxes és de 6.000 metres cúbics diaris, ampliables a 10.000, amb una producció màxima estimada en:  
2,2 hm³/any en l'entrada en servici de la planta.  
3,6 hm³/any en 2015.  
- Conduccions i infraestructures de regulació necessàries perquè els usuaris puguen disposar de l'aigua dessalada en els punts d'entrega respectius.  
- Infraestructures d'evacuació de salmorres i incorporació al medi marí.   
9. Informe acústic de 28 de juny, elaborat pel Servici de Protecció de l'Ambient Atmosfèric de l'Àrea de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, en el qual s'indiquen, entre altres consideracions, aquells apartats que faltarien desenrotllar en la documentació presentada, basant-se en el que disposa l'annex IV del Decret 104/2006, de 14 de juliol, del Consell, de planificació i gestió en matèria de contaminació acústica, pel qual s'establix el contingut mínim dels estudis acústics que han d'incloure els diferents instruments de planejament urbanístic, i s'indiquen les qüestions següents respecte d'això:  
- Encara que en la documentació presentada s'indica l'ús del sòl abans de l'actuació programada, haurien d'indicar-se els usos del sòl en l'entorn de l'actuació, de manera que es puga analitzar la influència de l'entorn sobre el projecte proposat.   
- L'ús residencial previst amb requalificació no preveu suposadament ni activitats ni infraestructures, per la qual cosa no cal desenrotllar en l'estudi una modelització per mitjà de mètodes matemàtics del soroll produït per les activitats i infraestructures previstes, segons els models recomanats per la Directiva 2002/49/CEE o els adoptats com a oficials pel Govern.   
- S'adjunta un pla de la situació acústica prèvia a l'ordenació prevista, però no s'indica l'escala ni els usos del sòl; per la qual cosa hauria de presentar-se un pla de la caracterització posterior a l'ordenació prevista.   
En el dit informe també es fa referència al fet que a pesar de desconéixer-se la data d'iniciació del procediment, la data d'elaboració de l'estudi presentat és anterior a la publicació del Decret 104/2006, de gestió i planificació en matèria de contaminació acústica, per la qual cosa es considera que la documentació s'ajusta suficientment al contingut mínim requerit.  
El mencionat informe conclou al·ludint, com a condició indispensable, a la necessitat de tindre en consideració les mesures correctores proposades en l'estudi; així mateix, es destaquen les següents mesures desenrotllades en este:  
- Ateses les característiques de la zona, el soroll ambiental, excloent-ne el de l'AP-7, no presenta cap problema, ja que les vivendes estan separades de les de vies de comunicació AP-7 i possible traçat de l'AVE per una franja de terreny que es destinarà a zona verda.  
- S'indica la possibilitat d'implementar una barrera de terra amb arbreda en la seua part superior, tan pròxima com siga possible a les vies de circulació. Amb una alçària entre 2 i 3 metres, podria considerar-se una atenuació entorn dels 6-8 dB(A), que seria suficient perquè els nivells sonors en les vivendes pròximes estiguen per davall dels límits proposats per la Llei 7/2002.   
10. En resposta a la sol·licitud a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, efectuada per la mercantil Xilxes Golf Resort, SL, relativa a la concessió de reutilització d'aigües depurades amb destinació a regs (cabal punta superior a 8 l/s i superfície regable de 90,66 ha), amb data d'entrada 10 d'agost de 2006, en el Registre General del dit organisme, l'enginyera tècnica d'obres públiques de la dita confederació emet un informe, amb data 16 de novembre de 2006, en què comunica, entre altres, les consideracions que es transcriuen a continuació:  
  
«Com a conseqüència de la modificació prevista en l'EDAR municipal, passant a la nova EDAR de Xilxes, es requerix també la corresponent autorització d'abocament de la depuradora a domini públic hidràulic, d'acord amb l'article 245 i següent del Reial Decret 606/2003, de 23 de maig, per a poder accedir a la reutilització d'aigües depurades, que ha d'emetre el Servici de Qualitat de les Aigües d'esta confederació, ja que és requisit indispensable per a realitzar qualsevol tràmit administratiu en possibles concessions per a l'aprofitament de l'afluent de l'EDAR.  
Una vegada favorable l'autorització d'abocament, es procedirà al tràmit administratiu de concessió per a reutilització de les aigües residuals.»   
11. Informe del Servici de la Secció Forestal de la Direcció Territorial de Medi Ambient de Castelló, de 27 de juny de 2007, pel qual es constata que la via pecuària VP núm. 2 assagador del Palmeral i del Ràfol, que travessa el sector proposat d'oest a est, està perfectament identificada i es proposa la seua integració en la nova ordenació urbanística mantenint l'amplària legal i necessària classificada de 10 metres dins del vial que longitudinalment transcorre pel mateix traçat, denominat D de la xarxa primària, el disseny de carril bici del qual i passeig de vianants enjardinat s'adapta als usos compatibles i complementaris establits en la Llei 3/1995, de Vies Pecuàries, té continuïtat amb l'exterior i es manté la seua integritat superficial.   
En la reparcel·lació, els terrenys dins del sector corresponents a la via pecuària hauran d'inscriure's i adjudicar-se a la Generalitat Valenciana com a tal VP núm. 2 assagador del Palmeral i del Ràfol, Domini Públic Hidràulic de la Generalitat Valenciana, que consta inscrita al núm. A03/12/053/0002, tom 3, pàgina 513, de registre, en l'Inventari General de Béns i Drets de la Generalitat Valenciana, ja que és transferida per l'Estat a la Comunitat Valenciana, per mitjà de Reial Decret 2365/84 de 8 de febrer.  
Així mateix, en l'esmentat informe s'indica que el camí de Moncofa (Via Augusta) no consta classificat com a via pecuària en la classificació vigent aprovada per OM-1/2/1973.  
12. Informe (previ) del Servici d'Abocaments de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, d'11 de gener de 2008, basant-se en la documentació aportada davant del dit organisme per l'Ajuntament de Xilxes, en dates 26 de desembre de 2006 i 28 de novembre de 2007, relativa a la nova EDAR de Xilxes i l'obtenció de l'autorització d'abocament d'aigües residuals depurades a domini públic hidràulic; considerant el destí previst de l'efluent (1.186.250 m³/any) la séquia de la Ratlla. En el dit informe, s'establixen les consideracions que es transcriuen a continuació:  
- En esta fase de la planificació urbanística, el titular no disposa de les dades que este organisme considera imprescindibles per a la concessió de l'autorització definitiva de l'abocament.  
- Haurà de presentar-se documentació més concreta abans del desenrotllament urbanístic previst en el planejament municipal.  
- Remesa tota la documentació serà analitzada per tècnics del servici d'abocaments, i si l'abocament és compatible amb el compliment dels objectius de qualitat del medi receptor, es prosseguirà la tramitació de l'expedient.  
Afeccions legals  
- Per l'interior de l'àrea d'actuació transcorre la via pecuària denominada assagador del Palmeral i del Ràfol, amb una amplària legal i necessària de 10 metres; catalogada per Orde ministerial d'1 de febrer de 1973, publicada en el BOE d'1de març de 1973 i en el BOP del 22 de febrer d'eixe mateix any. L'assagador s'aproxima a l'àrea seguint el traçat del camí del Palmeral i creua l'autopista fins a trobar el camí Vell de la Mar.   
Esta via pecuària es veurà afectada en proposar-se la seua inclusió en un vial de major amplària i s'indica en l'apartat corresponent de l'estudi d'impacte ambiental que el seu traçat actual i la seua funcionalitat seran respectats.   
- Pel que fa al Pla d'Acció Territorial sobre Prevenció del Risc d'Inundació en la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), la superfície ocupada pel sector limita en el costat est amb una àrea d'inundació de risc 3; els plans d'informació del document d'homologació, aportats pel promotor del projecte, i la documentació tècnica que els acompanya indiquen que el límit de la zona inundable coincidix amb el del sector de sòl urbanitzable que cal desenrotllar i no hi ha, per tant, afecció sobre l'àrea de risc d'inundació; així mateix, l'informe del Servici d'Ordenació Territorial, de l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, de 8 de juny de 2007, també subscriu que l'àmbit de la zona estudiada no es troba afectat per risc d'inundació.   
  
- El sector limita pel sud i est amb el LIC (ES 5223007) Marjal d'Almenara i amb la zona humida catalogada núm. 4 Marjal i estanys d'Almenara, i es troba una part d'este dins del seu perímetre d'afecció.  
  
- El municipi de Xilxes es troba inclòs en el Pla Zonal de Residus de les zones III i VIII, aprovat per Orde de 16 de febrer de 2002, de la Conselleria de Medi Ambient, modificatiu del Pla Integral de Residus de la Comunitat Valenciana. En el Pla, Xilxes s'adscriu a la zona 2, integrada per 57 municipis de les comarques de l'Alt Palància, la Plana Baixa i el Camp de Morvedre  
Consideracions ambientals   
- L'àrea d'actuació presenta una topografia pràcticament plana, amb cotes màximes en l'extrem nord de 9,2 metres; i mínimes en el límit est, presentant cotes que oscil·len entre els 0,6 i 0,8 metres.  
  
- El sòl es troba ocupat pràcticament en la seua totalitat, pel cultiu de regadiu, amb clara predominança dels cítrics sobre les hortalisses.  
   
- Juntament amb la predominança en el sector de vegetació de caràcter nitròfil, també destaca l'existència d'algunes espècies arbòries disseminades que han sigut plantades al costat de les casetes agrícoles o dels camins. Poden observar-se alguns exemplars de pi blanc (Pinus halepensis), figueres (Ficus carica), magraners (Púnica granatum), figueres de pala (Opuntia ficus-indica) i també piteres (Agave americana). D'altra banda, la proximitat d'ambients de marjal, situats al sud-est del sector, pot afavorir la presència d'espècies pròpies d'estos ambients de manera ocasional.   
- El sistema de reg predominant és per inundació, i s'observa en la zona distints pous de bombament, així com el corresponent sistema de canals associats a este. Les séquies es troben revestides majoritàriament per formigó o rajola, i la més destacable és la séquia Major de Xilxes, que seguix el traçat del camí del Ràfol. D'esta partixen altres séquies menors que distribuïxen els cabals cap a l'est. També destaca la xarxa d'assarbs excavats directament sobre el sòl, sense obra de fàbrica, que distribuïxen l'aigua als camps de cultiu.  
  
- L'àrea del sector no presenta llits naturals en tota la seua superfície.   
- Entre les consideracions exposades en l'anàlisi hídrica global, inclosa en la documentació tècnica aportada pel promotor del projecte, al llarg de la tramitació del present expedient, s'al·ludix que el canvi d'ús del sòl no repercutirà en un augment de l'aigua que s'extreia actualment de l'aqüífer. Així com que la solució per a emprendre l'abastiment futur al municipi de Xilxes requerix la construcció d'una planta dessalinitzadora i s'ha firmat, per a això, un conveni regulador amb la societat estatal d'Aigües de las Conques Mediterrànies (ACUAMED) per al finançament i l'explotació de la dessalinitzadora de Moncofa, i s'han ampliat determinats aspectes de l'esmentat conveni en l'apartat de la present declaració relatiu a informes sectorials.   
  
- Encara que de l'anàlisi hidrològica que es realitza del sector es conclou que el canvi d'ús del sòl no preveu un efecte negatiu sobre els nivells freàtics en la zona de la marjal, no queda justificat que l'ordenació proposada dels 100 als 500 metres de la zona d'afecció o conca siga l'alternativa més idònia de les existents que complisca la funció d'amortiment sobre la zona humida, per la qual cosa, s'hauran de redistribuir a fi que quede justificat quina és alternativa d'ordenació més idònia que garantisca la delimitació de la zona d'afecció o conca que complisca la funció principal d'esta, que és la d'amortiment sobre la zona humida, segons el que disposa l'article 15.4 de la Llei 11/1994, en relació amb l'Acord de 10.09.02, del Govern Valencià, d'aprovació del Catàleg de Zones Humides de la Comunitat Valenciana.  
  
- La depuració de les aigües residuals urbanes s'efectua per mitjà de l'estació depuradora de Xilxes, situada al sud del nucli urbà, entre este i l'autopista del Mediterrani. Els efluents de l'EDAR, una vegada depurats, s'evacuen per mitjà de canonada subterrània per a descarregar en séquies de reg que, finalment, aboquen al mar.  
Segons el que disposa l'estudi d'impacte ambiental, es preveu la seua ampliació en la mateixa ubicació de l'actual i es preveu, en el corresponent projecte, un cabal mitjà de 2.000 m³/dia i punta de 2.600 m³/dia; la qual cosa suposaria poder donar servici a una població de 10.000 habitants, aproximadament.  
Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental  
En l'apartat corresponent de l'estudi d'impacte ambiental relatiu a les mesures preventives i correctores que s'han d'adoptar, cal destacar, entre altres, algunes que a continuació es detallen:  
- Es preservaran els horitzons superficials del sòl i es mantindrà la superfície agrària limítrof amb el sector en condicions adequades per a la seua explotació.  
- Els materials sobrants en els treballs d'esplanació i anivellació del terreny, quan es tracte fonamentalment dels horitzons superiors del sòl, es conservaran en monticles de secció trapezoïdal amb una alçària màxima de 3 metres per a ser utilitzats en la preparació de terrenys que hagen de ser revegetats, com és el cas de les àrees esportives o els parcs públics de l'àmbit de l'homologació o altres àrees situades fora d'este àmbit.  
- Tant els materials que puguen ser necessaris per al condicionament de les àrees de joc del camp de golf com els materials d'ompliment i el tot-u que siguen necessaris per a l'execució del projecte s'obtindran de préstecs i/o pedreres existents i legalment autoritzades. En cas de noves obertures se sotmetran al procediment de declaració d'impacte ambiental.  
- En les àrees esportives i els parcs i jardins públics s'utilitzaran espècies de baix requeriment hídric, quan estes siguen compatibles amb les necessitats de disseny i manteniment.  
- El disseny de les noves zones verdes públiques inclouran sistemes efectius d'estalvi d'aigua, com a mínim: programadors de reg, aspersors de curt abast en zones de praderia, reg per goteig en zones arbustives i en arbres, així com instal·lació de detectors d'humitat en el sòl.  
  
- S'evitarà la utilització de productes fitosanitaris en les zones verdes i parcs públics situats a una distància inferior a 100 metres del límit est del sector, per constituir el límit amb el perímetre establit per a la marjal d'Almenara en el Catàleg de Zones Humides de la Comunitat Valenciana.  
- Les àrees residencials, dotacionals i terciàries, així com els vials i àrees d'aparcament, tindran pavimentació impermeable i s'habilitarà un sistema de canalització d'aigües pluvials que asseguren el seu abocament final en la xarxa de sanejament municipal o, alternativament, en llit públic amb l'autorització prèvia d'abocament expedit per l'organisme de conca.  
- Els escolaments pluvials del camp de golf i parc públic de la xarxa primària es concentraran en un sistema de llacunes artificials creat en l'interior d'estos espais i hauran d'estar impermeabilitzades. Les dites llacunes hauran d'estar comunicades hidràulicament entre si, a fi que el sistema actue com a reservori i regulador d'aigua associat als sistemes de reg. Paral·lelament, i en cas de necessitat, les llacunes podran proveir-se per mitjà d'excedents d'aigua residual convenientment tractada.  
  
-Tota nova construcció d'edificis de vivendes col·lectives o individuals ha de tindre obligatòriament comptadors individuals d'aigua per a cada vivenda i local. Així mateix, tindran mecanismes de reducció del consum d'aigua en els punts de subministrament d'aigua (aixetes, dutxes i cisternes).  
- Els projectes d'enjardinament preveuran la inclusió prioritària d'espècies vegetals pròpies del bioclima i del sector corològic en què s'inclou l'àrea d'actuació. La inclusió d'espècies exòtiques, a més de complir els requeriments de baix rendiment hídric, haurà d'acompanyar-se d'informes adequats que garantisquen la seua innocuïtat pel que fa a la competència amb les espècies sensibles pròximes a la zona d'implantació.  
- Es preveuran espais en els vials o zones lliures per a la instal·lació de contenidors de fem de conformitat amb les directrius especificades en el Pla Zonal de Residus per al municipi de Xilxes.  
- Prèviament a la utilització de les aigües residuals per a reg, l'entitat gestora haurà d'obtindre per part de la Conselleria de Sanitat la corresponent autorització per al reg per mitjà d'aigües residuals en les condicions d'explotació previstes.  
El programa de vigilància ambiental proposat en l'estudi d'avaluació d'impacte ambiental consta d'un conjunt de controls, mesuraments i anàlisi dels paràmetres, referits a les diferents fases d'execució i explotació del projecte, que permeten detectar les possibles desviacions de les previsions efectuades i que puguen generar efectes negatius de rellevància sobre el medi ambient. Poden destacar-se, entre altres, els indicadors següents:  
- Protecció del sòl durant els treballs de preparació del terreny i pavimentació:   
- Existència en la superfície urbanitzada, durant els treballs d'urbanització, de cúmuls temporals de terra procedent dels horitzons superficials amb la disposició i volums adequats.  
- Existència durant la fase de replantejament i amb caràcter previ a l'execució de qualsevol obra, d'una delimitació del sector per mitjà de tanca o qualsevol altre sistema de senyalització temporal.  
- Absència durant els treballs d'urbanització de qualsevol residu o material d'obra en les zones limítrofes al sector.  
- Absència a la finalització dels treballs d'urbanització de qualsevol residu o material d'obra en l'interior del sector o en les zones limítrofes.  
- Existència de certificat de procedència de les aportacions d'arenes i terres vegetals quantificades en el projecte de camp de golf, tot això amb caràcter previ a l'autorització per a l'execució d'este.  
- Prevenció de la contaminació del sòl i les aigües per vessaments o abocaments de combustibles i/o carburants:  
- Presència a l'inici de l'obra d'un espai habilitat per a operacions de proveïment de carburant i/o manteniment de maquinària si estes tasques s'han de realitzar a peu d'obra.  
- Absència d'indicis de vessaments de combustibles i/o carburants sobre el terreny durant el desenrotllament de les obres d'urbanització i a l'acabament.  
- Optimització del consum d'aigua per a reg:  
- Existència, a l'inici de l'explotació, d'un programa de regs, que establisca una previsió detallada en el calendari dels cabals necessaris en funció de la disponibilitat d'aigua en el sòl, les condicions climàtiques i les necessitats fisiològiques de la gespa, així com la seua procedència i la disponibilitat de les instal·lacions i mitjans tècnics necessaris per a la seua aplicació.  
- Existència dels mitjans tècnics adequats per a l'aplicació eficient dels regs i el mesurament dels cabals usats, així com registres documentals sobre els consums al llarg de l'any.  
- Optimització de l'ús de fertilitzants i pesticides:  
- Existència a l'inici de l'explotació d'un programa de fertilització i d'un programa de control de plagues detallats que establisquen una previsió de l'aplicació de fertilitzants i productes fitosanitaris en condicions ordinàries i extraordinàries d'explotació. Els programes inclouran, entre altres aspectes, la previsió de les necessitats nutritives de la gespa, tenint en compte l'aportació de nutrients per l'aigua de reg, un protocol de selecció de fitosanitaris que assegure l'ús dels productes de menor risc ambiental, a més de les condicions en què s'han d'aplicar fertilitzants i fitosanitaris per a maximitzar la seua efectivitat i disminuir potencials riscos ambientals.  
  
- Existència en les zones verdes i parcs públics situats a l'est del sector d'un sistema de senyalització en la línia de 100 metres respecte al perímetre de la marjal que indique la prohibició d'aplicació de fitosanitaris.  
- Control d'escolaments i filtracions:   
- Inclusió en el projecte d'urbanització dels sistemes de sanejament separatius que impedisquen fugues d'aigües residuals o d'escolament i previsió de punt d'abocament al llit públic amb les característiques de qualitat mínimes establides per la Directiva 80/77/CEE modificada per la Directiva 98/83/CEE.  
- Existència de paviment impermeable en totes les superfícies no enjardinades en les àrees d'ús residencial, terciari i dotacional, així com en vials i aparcaments.  
- Millora de la gestió de la demanda d'aigua:  
- Inclusió, en les condicions d'edificabilitat del pla parcial, de l'obligatorietat d'instal·lar dispositius d'estalvi d'aigua en les vivendes i altres edificis de nova construcció.  
- Inclusió, en les ordenances particulars del pla parcial, de les condicions tècniques de les condicions i dispositius per a reg eficient en jardins privats.  
- Protecció del paisatge:   
- Inclusió en el pla parcial de les directrius sobre tractament de formes, volums, colors i textures dels edificis inclosos en el sector.  
  
- Inclusió en el projecte d'urbanització o en el projecte específic d'enjardinament del parc públic de la xarxa primària de pantalles vegetals disposats per a l'ocultació de la urbanització respecte al traçat de l'AP-7.  
- Protecció del patrimoni historicoartístic:   
- Inclusió en els plecs de condicions de realització de les obres, tant en el projecte d'urbanització com en el del camp de golf, de les instruccions i partides pressupostàries necessàries per a afrontar la necessitat de supervisar els treballs de moviment de terres per part de tècnic competent en matèria de patrimoni.  
- Existència de registres amb els resultats de la supervisió realitzada pel tècnic competent i firmat per este amb la periodicitat acordada segons el pla de treball establit.  
Existència a la fi d'obra d'un traçat adequat per a la Via Augusta que permeta la connexió dels trams adjacents.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx, segons el que establix l'apartat 8.a de l'annex I, del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental.  
3. L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribuïx a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental.  
4. L'article 16.2 m) del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualsevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars en el territori de la Comunitat Valenciana.  
  
Per tant, basant-me en tot el que s'ha exposat anteriorment i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent declaració d'impacte ambiental:  
  
Primer  
Es considera acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, l'homologació i pla parcial del sector SUZTR-1 en el terme municipal de Xilxes (Castelló), sempre que es desenrotlle d'acord amb el que establix la documentació presentada fins a la data, amb els informes sectorials emesos respecte d'això i amb les condicionants establits en l'apartat segon de la present declaració.   
  
No obstant això, la present declaració d'impacte ambiental no inclou l'avaluació del projecte del camp de golf previst, que requerix efectuar, per a la seua aprovació, el procediment d'avaluació d'impacte ambiental establit per la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, així com el reglament que la desplega. Així mateix, independentment de l'avaluació ambiental del camp de golf, que haurà d'efectuar-se en el seu moment, el reg d'este, així com el de les zones verdes enjardinades, s'haurà d'efectuar, tal com s'indica en l'estudi d'impacte ambiental presentat, amb aigües residuals adequadament depurades, i s'haurà de disposar, prèviament a la seua aprovació definitiva, la justificació sobre la disponibilitat de recursos hídrics suficients.  
  
  
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment de les condicions que es desenrotllen a continuació:   
1. Prèviament a l'aprovació definitiva del projecte:  
a) S'obtindrà l'informe sobre estudi de paisatge en compliment de l'article 11 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge, que serà emés per la Direcció General del Paisatge de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge. Aquelles consideracions que es desprenguen de l'esmentat informe seran considerades com a pròpies de la present declaració.  
b) L'ordenació proposada s'haurà de redistribuir a fi que quede justificada quina és l'alternativa d'ordenació més idònia que garantisca la delimitació de la zona d'afecció o conca que complisca la funció principal d'esta, que és la d'amortiment sobre la zona humida.  
  
2. Prèviament a l'inici de les obres d'urbanització (i així es disposarà en les corresponents fitxes de planejament del sector):  
a) Respecte a la reutilització de les aigües depurades (amb destinació a regs) que es planteja en el projecte, i d'acord amb el que establix l'article 109 (règim jurídic de la reutilització) del Reial Decret Legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Aigües s'hauran d'obtindre les corresponents autoritzacions li siguen aplicables i s'adequaran a les condicions que s'hi establisquen quant a abocament i qualitats exigibles basant-se en els usos a què es destinen les aigües depurades que, tal com consta en la documentació complementària aportada al llarg de la tramitació de la present declaració, s'emprarien per a efectuar el reg del camp de golf i la resta de zones verdes previstes en el sector.  
  
b) Haurà de justificar-se la disponibilitat de recursos hídrics suficients.  
c) S'obtindrà l'autorització de l'organisme de conca competent (adequant-se al que dicte la Confederació respecte als procediments de concessió i autorització pertinents), respecte a l'abocament d'aigües depurades a domini públic hidràulic, abocament a llit de les aigües pluvials (en cas que estes siguen abocades a llit públic) i per a l'abocament indirecte a les aigües subterrànies realitzat per mitjà de filtració a través del sòl o del subsòl a causa del reg del camp de golf.  
  
d) Es presentarà un estudi hidrogeològic detallat i firmat per tècnic competent, on s'analitze i valore la situació actual i la situació futura una vegada es desenrotlle el pla parcial, en relació amb la possible afecció a la zona humida limítrofa, i s'obtinga l'informe favorable de l'òrgan competent en la matèria. El contingut del dit estudi s'adequarà en tot moment a les determinacions que establisca el Servici d'Ordenació Sostenible del Medi de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, i es donarà resposta a totes les sol·licituds i consideracions que este considere pertinents per a una adequada avaluació d'este.  
  
e) Haurà de complir les condicions establides en l'Informe de l'Entitat de Sanejament d'Aigües (EPSAR), de 8 de juny de 2006, així mateix, atés que es plantegen actuacions d'ampliació de les instal·lacions de l'EDAR de Xilxes, estes hauran de concretar-se en un conveni entre l'Ajuntament de Xilxes i l'Entitat de Sanejament d'Aigües.   
  
f) Es presentarà davant del Servici de Conservació de la Biodiversitat d'esta conselleria, amb l'objectiu que emeta un informe favorable, un estudi en què es detallen les espècies de flora que cal utilitzar en parcs, jardins públics i zones esportives, i s'adequarà en tot moment a les consideracions i indicacions que el dit servici efectue respecte d'això.   
  
g) Respecte a la instal·lació d'una xarxa d'enllumenat, s'aportaran dades més concretes relatives al pla d'il·luminació que pretén desenrotllar-se, i es presentarà davant del Servici d'Ordenació Sostenible del Medi de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, per al seu corresponent informe.  
h) Haurà de justificar-se el que disposa la disposició transitòria segona de la Llei 9/2006, de 5 de desembre de 2006, reguladora de camps de golf a la Comunitat Valenciana, que és aplicable al present projecte, i s'haurà de justificar el compliment i, si és el cas, adaptació a les exigències relatives a l'aptitud dels terrenys, capacitat d'acollida i vulnerabilitat ambiental d'estos, integració paisatgística, disponibilitat de recursos hídrics i respecte als corredors ambientals, establides en els articles 14, 15, 16, apartats 1 al 5 de l'article 17, 18 i 19 de l'esmentada llei.  
i) D'acord amb el que disposa l'informe acústic de 28 de juny, elaborat pel Servici de Protecció de l'Ambient Atmosfèric de l'Àrea de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, encara que, tenint en compte les característiques de la zona, el soroll ambiental, exclòs el de l'AP-7, no presenta cap problema, ja que les vivendes estan separades de les vies de comunicació AP-7 i del possible traçat de l'AVE per una franja de terreny que es destinarà a zona verda, s'hauria d'implantar una barrera de terra amb arbreda en la part superior, tan pròxima com siga possible a les vies de circulació, amb una alçada entre 2 i 3 metres, la qual cosa suposaria una atenuació entorn dels 6-8 dB(A), suficient perquè els nivells sonors en les vivendes pròximes es troben per davall dels límits proposats per la Llei 7/2002.  
j) D'acord amb el que establixen els informes elaborats pel Servici d'Ordenació Sostenible del Medi, de l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals, de 20 d'abril de 2007 i 2 de maig de 2008, el desenrotllament del projecte queda supeditat a l'ampliació de l'EDAR (necessària per a escometre el reg del terreny de camp de golf) i a la nova construcció de la dessalinitzadora que es durà a terme en el municipi de Moncofa (necessària per a abastir d'aigua potable l'increment de població).   
  
k) Es complirà el que establix l'informe del Servici de la Secció Forestal de la Direcció Territorial de Medi Ambient de Castelló, de 27 de juny de 2007, relatiu a la reparcel·lació, i s'indicarà que els terrenys dins del sector corresponents a la via pecuària núm. 2 assagador del Palmeral i del Ràfol, hauran d'inscriure's i adjudicar-se a la Generalitat Valenciana com a tal VP l, Domini Públic Hidràulic de la Generalitat Valenciana, que consta inscrita al núm. A03/12/053/0002, tom 3, pàgina 513, de registre, en l'Inventari General de Béns i Drets de la Generalitat Valenciana, ja que ha sigut transferida per l'Estat a la Comunitat Valenciana, per mitjà de Reial Decret 2365/1984 de 8 de febrer.  
  
3. Prèviament que s'atorguen les llicències d'ocupació dels usos residencials i esportius en el sector, es comprovarà que:  
a) La xarxa d'abastiment d'aigua estiga en funcionament i que l'aigua tinga la qualitat adequada d'acord al RD 140/2003, de 7 de febrer, pel qual s'establixen els criteris sanitaris relatius a la qualitat de l'aigua de consum.  
b) Es garantisca el ple funcionament de les instal·lacions de depuració en el moment de l'inici d'ocupació i l'abocament complisca els valors límit d'emissió que fixe la Confederació Hidrogràfica del Xúquer respecte d'això.   
4. Haurà de complir les condicions establides en l'informe favorable de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià i Museus, de la Conselleria de Cultura i Esport, d'11 d'abril de 2007, pel qual s'establixen, entre altres consideracions, les següents:   
  
- El polígon format pel camí del Ràfol, el camí Nou i la carretera del Mar, a excepció de les parcel·les 318 a 321, així com la parcel·la situada entre el camí de Moncofa i els límits nord-est i nord-oest del PAI quedarà subjecte a seguiment d'obres durant la fase d'urbanització, que necessàriament haurà de ser prèvia a la construcció d'edificis, i, a més, s'haurà d'excavar íntegrament si apareixen restes arqueològiques.   
  
- El polígon delimitat pel camí de Moncofa, el límit nord-est del PAI, el camí del Ràfol o camí Vell i el límit nord-oest del PAI, a més de les parcel·les 318 a 321 quedaran subjectes a les condicions següents:  
   
- Prèviament a qualsevol tipus d'actuació que implique remoció del subsòl, desbrossament o arrancament d'arbres, que en qualsevol cas exigiran l'autorització de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià i Museus, el promotor del PAI haurà de realitzar la prospecció geofísica (georadar) de totes les parcel·les, abans de l'aprovació del projecte corresponent, que necessàriament haurà de comprendre la totalitat de la superfície, i no s'admetrà la seua realització per lots, parcel·les, fases o unitats d'execució independents.   
- Els resultats de la prospecció seran avaluats per esta direcció general, que emetrà un informe vinculant respecte d'això, i s'ordenarà la realització de sondejos, excavació en àrea o qualsevol altra intervenció que es considere convenient, a fi de delimitar l'afecció real de la urbanització sobre el patrimoni cultural valencià.   
Paral·lelament, tal com també s'assenyala en l'esmentat informe, si com a resultat de les actuacions arqueològiques no és possible el desenrotllament urbanístic d'un sector o de tot l'àmbit situat entre els camins de Moncofa i Ràfol (incloent-hi les parcel·les 318 a 321), s'haurà de modificar el projecte urbanitzador i fer-lo compatible amb la conservació del patrimoni cultural, la qual cosa serà objecte de l'obtenció del corresponent informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià i Museus, de la Conselleria de Cultura i Esport i de la posterior resolució complementària a la present per part d'esta Direcció General del Medi Natural.  
5. Totes les actuacions que es desenrotllen en el sector s'adequaran en la mesura que siga possible al pendent natural del terreny, de manera que este s'altere en el menor grau possible, i es propiciarà l'adequació a la seua topografia natural, tant del perfil edificat com del parcel·lari, de la xarxa de camins i de les infraestructures lineals. A més es disminuirà l'impacte de les edificacions sobre l'entorn per mitjà de l'ús de colors en sostres i façanes que permeten una major mimetització.   
  
6. El programa de vigilància ambiental haurà d'incloure el compromís de presentar puntualment el promotor davant de l'Administració una memòria o informe anual en què concrete el desenrotllament i avanç de l'activitat, l'aplicació de les mesures de protecció i de restauració previstes, els controls realitzats i qualsevol incidència de caràcter mediambiental que puga produir-se durant el desenrotllament d'esta.   
  
7. Serà necessària la reposició de tots els servicis i infraestructures de reg afectats i funcionalment necessaris per part de l'urbanitzador. S'haurà de garantir la continuïtat de totes les canalitzacions i canonades que travessen el sector i tenen una funcionalitat més enllà dels límits d'este. Qualsevol desviació o alteració de les dites instal·lacions haurà de tindre l'autorització de la comunitat de regants o de l'òrgan competent, el qual determinarà la forma en què es duran a terme les actuacions proposades.   
8. La terra vegetal extreta durant la fase de moviment de terres, i que siga susceptible d'aprofitament, es mantindrà en condicions agrícoles adequades i es destinarà a l'ompliment de les zones verdes previstes en l'actuació o, si no n'hi ha, a altres àrees del municipi on siga susceptible la seua utilització.  
9. L'Ajuntament exigirà a les empreses, després de la realització de les obres, certificats de recepció de residus sòlids inerts per part d'abocadors o empreses autoritzades per a la gestió d'este tipus de residus.  
  
10. Durant la fase d'execució, s'haurà de preveure i identificar una zona per a l'arreplega dels materials que cal usar en les obres d'urbanització i edificació, i s'evitarà l'ocupació dels terrenys limítrofs.  
11. Els residus vegetals originats amb la tala de l'arbratge i desbrossament dels terrenys es gestionaran de manera adequada a la seua naturalesa, i quedarà prohibida la incineració in situ d'estos o de qualsevol altre tipus de residu.  
12. Durant la fase d'execució, s'haurà de definir l'àrea on quedarà aparcada temporalment la maquinària d'obra, i s'indicarà, si és el cas, el lloc on es portaran a cap les labors de neteja i el manteniment. Així mateix, es recorda que els canvis d'oli, filtres i qualsevol altre residu de manteniment de maquinària i vehicles hauran de ser degudament gestionats per taller o gestor de residus tòxics i perillosos degudament autoritzat.  
13. La terra vegetal extreta durant la fase de moviment de terres i que siga susceptible d'aprofitament es mantindrà en condicions agrícoles adequades, atesa l'elevada qualitat agrària d'estes, i es destinarà a l'ompliment de les zones verdes previstes en l'actuació o, si no n'hi ha, a altres àrees del municipi on siga susceptible la seua utilització. Es definirà el lloc i les condicions d'emmagatzematge del sòl eliminat, a fi de garantir que la dita terra no perda les seues condicions d'humitat i les seues característiques edàfiques.  
14. El material necessari per a realitzar l'esplanada del sector haurà de provindre de pedrera o zona de préstec autoritzada; s'haurà de disposar de certificat en què s'especifique l'origen dels materials, es justifique el volum necessari i la capacitat de la zona de préstec per a atendre la demanda generada, i s'hauran de tindre les autoritzacions sectorials preceptives.  
15. Hauran de preveure's, en la urbanització, llocs per a la col·locació de contenidors per a l'arreplega selectiva dels distints tipus de residus que es tracten habitualment en la Comunitat Valenciana en quantitat suficient per a adequar el projecte presentat al Pla Integral de Residus.  
16. S'integraran en el sector, en la mesura que siga possible, o bé en altres àrees del municipi, els exemplars arboris existents actualment disseminats en l'àrea d'actuació. S'establirà un programa adequat per al seu manteniment que n'assegure la pervivència.   
17. Els aspectes concernents a les mesures preventives i correctores derivades del compliment de les ordenances municipals, de la legislació sectorial d'aplicació vigent, les mesures establides en estes condicions, les establides en l'estudi d'impacte ambiental, en el document de síntesi i les labors de vigilància que corresponguen al programa de vigilància ambiental, s'incorporaran al preceptiu projecte d'urbanització i al de construcció del sector, i es valoraran adequadament pressupostàriament els gastos derivats del seu compliment.  
  
18. D'acord amb el que disposa l'article 35 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, la vigilància del compliment per part del titular del projecte de les condicions imposades per l'Agència del Medi Ambient correspon a l'òrgan amb competència substantiva i a les corporacions locals en l'exercici de les seues atribucions legals.  
  
  
Tercer  
Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.  
  
Quart  
La present declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 20 de maig de 2008. La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Dades de l'expedient en el Servici d'Avaluació Ambiental Estratègica  
Expedient: 45/07 AIA.  
Títol: Homologació i pla parcial del sector SUZTR-2 (Golf Costa Malvarrosa) del terme municipal de Xilxes (Castelló).  
Promotor: Ajuntament de Xilxes (Castelló).  
Autoritat substantiva: Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge. Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló.  
Localització: terme municipal de Xilxes (Castelló).  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
Amb el present projecte es proposa la construcció d'una urbanització residencial, que amb una densitat mitjana de l'orde de 35 vivendes/hectàrea, preveu l'edificació de 4.338 vivendes, aproximadament; així com un camp de golf, de 18 clots, que ocuparà una superfície aproximada de 55 hectàrees. Independentment de la reserva de sòl destinat a equipament públic (docent i altres), zones verdes i vials, també es preveu la implantació d'hotels i activitats terciàries; no obstant això, en la documentació tècnica s'assenyala que el nombre màxim de plantes de les edificacions no serà superior a quatre.  
Paral·lelament, el projecte també preveu, amb independència de les esmentades dotacions públiques de caràcter local que exigix el Reglament de Planejament en proporció a l'edificabilitat dels terrenys, la qualificació de 268.346,19 m² de nous terrenys dotacionals, exteriors al sector pròpiament dit, dels quals, 144.856,62 m² es qualificarien de parcs i espais lliures públics i la resta es destinarien a diferents funcions de servici públic i, fonamentalment, a la millora de l'accessibilitat general, no sols del sector objecte de l'actuació urbanística, sinó del municipi i del nucli urbà.  
La població censada al municipi de Xilxes, el 21 de desembre de 2006, és de 2.678 habitants. Amb el desenrotllament del present sector la població potencial s'incrementaria en 9.110 habitants (si s'esgoten completament les seues determinacions i es produïx una ocupació total del nou parc residencial), no obstant això, segons es desprén de la previsió de població efectuada pel promotor del projecte i tenint en compte tots els sectors a desenrotllar en el municipi, la població potencial se situarà en 35.849 habitants (la qual cosa representa 13 vegades més que la població actual).   
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Localització  
L'àrea avaluada es localitza entre la carretera CV-2280 (entre el nucli urbà principal i el nucli de la platja de Xilxes), la zona humida Marjal i estanys d'Almenara, el límit del terme municipal de la Llosa i l'autopista AP-7.  
Planejament vigent i proposat  
L'àmbit territorial del sector ocupa una superfície total d'1.239.413 m²s, i es proposa la implantació d'un camp de golf de 18 clots i una reserva residencial de 4.338 vivendes (la qual cosa representa aproximadament 9.110 habitants).  
De la superfície total del sector, 422.609 m²s estaran destinats a l'edificabilitat (la qual cosa representa el 34% del total), 549.138 m²s al camp de golf (44% del total) i els restants 266.827 m²s es destinaran a zona de viari públic (la qual cosa representa el 22%); per la qual cosa aproximadament el 56% de la superfície total del sector, 689.436 m²s, serà urbanitzat.   
Per a l'ordenació detallada dels terrenys, s'indiquen una sèrie d'instruccions que hauran de seguir-se en el planejament d'estos, entre les quals cal destacar les que s'enumeren a continuació:  
  
a) Al costat del camp de golf proposat, l'ordenació urbanística detallada qualificarà una zona no inclosa en el camp pròpiament dit, associada a la dotació de servicis administratius i socials, així com per a la implantació, com a mínim, d'un hotel. L'edificabilitat mínima disponible per a esta zona i per a la que conté el camp de golf pròpiament dit és de 13.304,36 m²t.  
b) L'amplària mínima de les calçades del viari local serà de 3,50 metres; l'amplària mínima de les places d'aparcament, de 2,50 m, i l'amplària mínima de les voreres, de 2,00 metres.  
c) S'haurà de donar continuïtat a un viari principal interior entre els accessos exteriors al sector per l'oest i pel nord, de manera que s'establisca una connexió directa entre estos. El dit vial mantindrà una secció útil constant composta per dos carrils de circulació en cada sentit de trànsit, amb una amplària de 3,50 metres cada un.  
d) Amb independència de la reserva d'aparcament públic en superfície que resulte de la reglamentació urbanística, al servici de l'activitat esportiva golf es preveurà una reserva addicional pública en superfície de 360 places.  
e) Es restituirà sense còmput d'edificabilitat i en zona directament accessible des de viari públic el pou denominat els Valleros.  
f) L'ermita del Crist de la Jonquera s'integrarà en l'ordenació i es respectarà la seua titularitat privada i la parcel·la que ocupa en l'actualitat, així com la seua edificabilitat (178,08 m²t).  
i) Almenys el 25% de l'edificabilitat disponible per a usos terciaris no relacionats amb la pràctica del golf, es destinarà a ús comercial.  
Tramitació administrativa  
En data 7 de març de 2007, el Servici Territorial d'Ordenació del Territori de Castelló remet un estudi d'impacte ambiental juntament amb la documentació tècnica, i s'incoa el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
Segons el certificat municipal subscrit pel secretari de l'Ajuntament de Xilxes, d'1 de juliol de 2005, en la sessió plenària celebrada el 30 de juny de 2005, s'acorda aprovar provisionalment el projecte d'homologació i pla parcial del sector residencial i terciari SUZTR-2.  
  
1. Informació pública  
D'acord amb el certificat municipal, de 22 de juny de 2007, l'alternativa tècnica del programa d'actuació integrada per al desenrotllament de la unitat d'execució resultant de la delimitació, homologació i pla parcial del sector de sòl urbanitzable denominat sector Costa Malvarrosa, promoguda per la mercantil Costa Malvarrosa, SA, va ser sotmesa a informació pública per mitjà d'anunci publicat en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, número 4.867, de 21 d'octubre de 2004, i en el diari Levante, de 9 d'octubre, d'eixe mateix any.   
Durant el dit termini d'informació pública es van presentar 10 al·legacions al programa mencionat, i no es va considerar cap d'estes de caràcter ambiental. S'han presentat, així mateix, 4 alternatives tècniques a la iniciadora del procediment.   
2. Requeriment d'informació o documentació complementària  
- El 22 de juny de 2006 es remet un requeriment de documentació al Servici Territorial d'Ordenació del Territori de Castelló, així com una còpia d'este a l'Ajuntament de Xilxes, i se sol·licita la documentació complementària que s'indica a continuació, necessària per a poder continuar l'avaluació ambiental del projecte:   
a) Respecte a la documentació que el Servici Territorial ha de remetre:   
1. Informe sobre estudi de paisatge en compliment de l'article 11 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge.  
2. Informe sobre l'estudi acústic presentat, en compliment de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Protecció contra la Contaminació Acústica.  
b) Quant a la documentació que el promotor ha de remetre:  
1. Certificat municipal en què es concrete les dates en què es va realitzar el procediment d'informació pública, els mitjans en què es va efectuar la publicació i el nombre d'al·legacions presentades, així com la seua corresponent desestimació o acceptació.   
2. Certificat municipal corresponent a l'aprovació provisional pel ple de l'Ajuntament  
3. S'ha de presentar informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer sobre la disponibilitat d'aigua en quantitat i qualitat suficient per a la previsió de consums que es desprén del desenrotllament de l'actuació plantejada, tal com arreplega l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge, atés que, tal com s'assenyala en la documentació remesa, el municipi de Xilxes s'abastix en l'actualitat dels pous Salvador 1, Salvador 2 i Castellas, entre altres, sobre els quals l'Ajuntament de Xilxes és propietari o té participació.   
4. Informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer respecte a l'autorització de la reutilització de les aigües residuals, considerant els diferents usos a què s'hagen de destinar. S'hauran d'obtindre també les corresponents autoritzacions de canvi d'ús que es plantegen en el projecte.  
5. S'haurà d'aportar un informe favorable de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, segons el que establix l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià.  
6. Certificat d'organisme gestor autoritzat en què assumisca la gestió de l'augment de residus sòlids urbans generats.  
7. Certificat de l'entitat gestora de l'EDAR municipal respecte a la viabilitat de gestió de les aigües residuals generades arran del desenrotllament del sector plantejat.   
8. Atés que la documentació aportada no permet una major concreció respecte d'això, es requerix un informe en què s'avaluen més concretament els possibles efectes susceptibles de produir-se sobre la dinàmica hídrica dels terrenys limítrofs amb el sector proposat, segons els canvis que es prevegen introduir en el sistema de reg i drenatge de l'àmbit d'actuació, els quals hauran de ser més àmpliament concretats. Així mateix, s'haurà de presentar autorització de la Comunitat d'Usuaris d'Aigua de Regs la Séquia de Xilxes, atés que tal com s'assenyala en la documentació aportada la gestió de la xarxa de reg dels terrenys d'ús agrícola afectats pel projecte és competència de la dita comunitat.   
  
9. Haurà de concretar-se el destí de les aigües pluvials que es generen en el sector, i s'ampliarà la informació relativa al sistema que es preveu d'evacuació d'aigües pluvials.   
10. Haurà de concretar-se, tal com s'assenyala en l'estudi d'impacte ambiental remés, les característiques i ubicació de l'espai previst en l'àmbit del camp de golf, en què s'efectuarà l'arreplega i el compostatge dels residus vegetals resultants de les podes i talls de gespa, així com el destí d'estos.   
- En dates 7 i 9 d'abril de 2008, es remet la documentació aportada pel promotor del projecte en resposta, parcialment, al requeriment anterior. No obstant això, amb data de hui, continuen sense ser remesos al Servici d'Avaluació Ambiental Estratègica els informes següents:  
1. Informe sobre estudi de paisatge en compliment de l'article 11 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge.  
2. Informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer o d'entitat col·laboradora autoritzada per al subministrament d'aigua potable del municipi (en què es justifique adequadament l'origen d'estos, la titularitat, així com l'autorització o concessió atorgada per l'organisme de conca, i inscripció en els registres corresponents, la qualitat de les aigües, la necessitat o no de tractament i la realització o no d'obres d'infraestructures. S'adjuntaran, així mateix, tots els certificats o documents justificatius que es consideren rellevants), tal com arreplega l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge.   
  
3. Informe favorable de Confederació Hidrogràfica del Xúquer respecte a l'autorització de la reutilització de les aigües residuals, considerant els diferents usos a què s'hagen de destinar (reg de l'àrea de joc del camp de golf, parcs i jardins públics), i s'han d'obtindre també les corresponents autoritzacions de canvi d'ús que es plantegen en el projecte.  
4. Haurà de concretar-se el destí de les aigües pluvials que es generen en el sector, si seran abocades a la xarxa de sanejament municipal o s'efectuarà el seu abocament a llit públic i, en este cas, s'haurà d'obtindre la corresponent autorització de l'organisme de conca. S'han de dibuixar els punts d'abocament d'estes.   
Informes sectorials  
1. Certificat de 26 de juny de 2007, subscrit per l'apoderat de la mercantil Reciclados Palancia Belcaire, adjudicatària de la gestió dels residus sòlids urbans municipals del pla zonal III i VIII, àrea de gestió 2, en què, entre altres consideracions, s'exposa el compromís pel qual els residus urbans generats en el municipi de Xilxes reben un tractament correcte i s'afig la referència relativa que les instal·lacions proposades podran tractar els residus que es deriven de l'aprovació definitiva del Pla General d'Ordenació Urbana del municipi, una vegada les instal·lacions per al tractament dels RSU plantejades al consorci entren en funcionament.   
2. Certificat del secretari de la Comunitat d'Usuaris d'Aigua de Regs la Séquia de Xilxes, d'11 de juny de 2007, en el qual subscriu entre altres qüestions, les que s'assenyalen a continuació:   
«En la Junta General celebrada el dia 11 de juny de 2007, es va adoptar l'acord d'autoritzar a Costa Malvarrosa, SL, l'execució de tots els canvis que siguen necessaris incorporar a la xarxa de reg de la CUAR la Séquia, amb l'objecte de reposar el seu servici fora de l'àmbit del sector SUZRT-2, tot això d'acord amb les indicacions que, a la vista del projecte d'urbanització que s'elabore, es considere necessari establir per esta comunitat per a garantir el reg dels seus associats».   
3. Informe de l'Entitat de Sanejament d'Aigües (EPSAR), de 8 de juny de 2006, en el qual se certifica que l'EDAR de Xilxes està dissenyada per a tractar una cabal de 900 m³/dia i tracta actualment cabals superiors a esta xifra. Després de revisar la documentació rebuda de l'ajuntament d'esta localitat, el cabal generat s'estima en 1.809,20 m³/dia; no obstant això, en el II Pla director de Sanejament i Depuració de la Comunitat Valenciana s'establixen actuacions d'ampliació de les instal·lacions, actuacions que es concretaran en un conveni entre l'Ajuntament de Xilxes i l'Entitat de Sanejament d'Aigües; per tant, l'EPSAR informa de la viabilitat del tractament en l'EDAR municipal del cabal generat, sempre que es complisquen les condicions següents:  
  
- Al seu dia, el promotor del desenrotllament urbanístic haurà de realitzar la corresponent sol·licitud de la connexió efectiva. Les obres necessàries per a la connexió de les aigües residuals a les infraestructures públiques s'efectuaran pel peticionari a càrrec seu.  
- En tot cas, l'abocament generat pel desenrotllament urbanístic de referència haurà de complir els límits d'abocament establits en l'ordenança municipal d'abocaments o, si no n'hi ha, en el Model d'Ordenança d'Abocaments de l'Entitat de Sanejament, a fi de preservar la integritat del sistema de sanejament i la qualitat de l'efluent. A este efecte, els urbanitzadors hauran de preveure que abans del punt de connexió han de disposar una arqueta de registre de la mateixa tipologia que la que figura en el Model d'Ordenança d'Abocaments de la Xarxa Municipal de Clavegueram editat per esta entitat de sanejament, dotada, a més, de guies per a la instal·lació d'un atall que permeta la desconnexió de l'abocament.   
- Perquè es puga realitzar la connexió efectiva, i atés el funcionament actual de l'EDAR, hauran d'executar-se les actuacions previstes en la planta a fi d'adequar-la per al tractament del nou cabal generat.   
  
- Amb anterioritat a l'execució de la connexió al sistema públic de sanejament i depuració, s'haurà d'ingressar a l'Entitat de Sanejament les quantitats que resulten del conveni actualment en tramitació entre esta entitat i l'Ajuntament de Xilxes.  
Paral·lelament, entre la documentació tècnica també s'adjunta una còpia del conveni entre l'Ajuntament de Xilxes i l'Entitat Pública de Sanejament d'Aigües Residuals de la Comunitat Valenciana (EPSAR), relatiu a l'execució de les infraestructures de sanejament i depuració en el municipi; no obstant això, no s'ha considerat el contingut d'este en la present resolució perquè no està firmat el dit document i no consta cap prova de conformitat entre ambdós parts respecte a l'esmentat conveni.   
4. Informe del Servici d'Ordenació Sostenible del Medi de l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, de 20 d'abril de 2007, relatiu a la possible afecció del projecte a:   
- Llocs d'interés comunitari (LIC) de la Comunitat Valenciana que figuren en la llista de llocs d'importància comunitària de la regió biogeogràfica mediterrània, publicada en el Diari Oficial de la Unió Europea el 21-09-2006, per Decisió de la Comissió, de 19 de juliol de 2006, de conformitat amb la Directiva 92/43/CEE, del Consell, de 21 de maig, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la flora i fauna silvestres (transposició a l'ordenament jurídic espanyol per mitjà del Reial Decret 1995/1997, de 7 de desembre).  
- Espais inclosos en el Catàleg de Zones Humides de la Comunitat Valenciana, aprovat per Acord del Govern Valencià, de 10 de setembre de 2002.   
En el dit informe es constata que el sector SUZRT-2 limita pel sud i est amb el LIC (ES 5223007) Marjal d'Almenara i amb la zona humida catalogada núm. 4 Marjal i estanys d'Almenara, i atés que es troba una part d'este dins del seu perímetre d'afecció s'establixen, entre altres, les consideracions següents:   
- Atés que el desenrotllament del sector, per destinar-se a zona d'edificabilitat i zona de viari públic, comporta una disminució de 689.436 m² de superfície d'infiltració que pot afectar la marjal i estanys d'Almenara i el LIC Marjal d'Almenara.  
- Atés l'envergadura del projecte i el possible impacte que sobre la zona humida puga provocar l'ús de les instal·lacions, per analogia amb l'article 29 de la Llei 11/1994, que tracta sobre la delimitació d'àrees d'amortiment d'impactes i en consonància amb la zona de policia definida en el Reial Decret Legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Aigües.   
- Atés que en el límit sud, el sector limita amb una àrea de vulnerabilitat molt alta a la contaminació d'aigües subterrànies, i es recomana, amb caràcter general, una franja de protecció mínima de 100 metres en què no s'admeten usos urbanístics amb potencial contaminant.   
  
- Atés, com a referència, que en el Pla General d'Ordenació Urbana del municipi de Moncofa, limítrof amb el de Xilxes, i que compartix el mateix LIC i la mateixa zona humida catalogada, s'arreplega expressament, quant a mesures preventives i correctores per a la preservació dels valors naturals dels espais protegits, que en el detall del sector limítrof a la zona humida es tinga en compte la zona de protecció de 500 metres, i s'ordene el sector de manera que se situen «usos compatibles» sobre la dita zona de protecció.   
  
Basant-se en estes, s'informa, en conclusió, el següent:   
- El desenrotllament del projecte queda supeditat a l'ampliació de l'EDAR (necessària per a escometre el reg del terreny de camp de golf) i a la nova construcció de la dessalinitzadora que es durà a terme en el municipi de Moncofa (necessària per a abastir d'aigua potable l'increment de població).   
- El promotor del projecte haurà d'elaborar un estudi hidrogeològic de detall firmat per tècnic competent on es prevegen les entrades i eixides en el moment actual i amb l'execució del present pla parcial i la seua repercussió sobre la marjal i estanys d'Almenara. A més, el dit balanç hídric tindrà en compte tota la disminució de la superfície d'infiltració dels nous sectors reclassificats en el pla general del municipi.   
  
- S'haurà de procedir a una redistribució del sector en el sentit de situar la major part de la superfície dedicada a zona verda pública i zona de joc a l'espai limítrof amb el LIC i la marjal, a fi que quede lliure d'edificació i la zona d'afecció complisca la funció de zona d'amortiment d'impactes sobre els espais protegits.   
Posteriorment, el 2 de maig de 2008, l'Àrea d'Espais Naturals remet un nou informe basant-se en les modificacions introduïdes pel promotor del projecte en l'ordenació detallada del sector, per la qual cosa es proposa preservar una franja perimetral de 100 metres de la zona humida Marjal i estanys d'Almenara, lliure d'edificació. S'informa respecte d'això el que a continuació es transcriu (incloent-hi també la referència que es fa en l'esmentat informe, quant a l'estudi hidrològic i d'escolament de pluvials remés per la mercantil Xilxes Golf Resort SL, en data 9 d'abril de 2008, al Servici d'Avaluació Ambiental Estratègica):  
  
-«Les modificacions a l'estudi hidrològic i evacuació de pluvials presentades conclouen que no es preveu un efecte negatiu sobre els nivells freàtics en la zona de la marjal, sempre que es disminuïsca l'extracció d'aigua dels pous, no es disminuïsca la infiltració de les pluvials i s'incremente la infiltració de les aigües depurades. Perquè esta situació puga produir-se és necessari que el desenrotllament del projecte d'homologació i pla parcial del sector SUZRT-2 quede supeditat a la nova construcció de la dessalinitzadora que es durà a terme en el municipi de Moncofa (necessària per a abastir d'aigua potable l'increment de població) i a l'ampliació de l'EDAR (necessària per a escometre el reg dels terrenys dels camps de golf)».  
  
-«El perímetre d'afecció de 500 metres entorn dels límits de la zona humida que establix l'acord de 10 de setembre de 2002, del Govern Valencià, d'aprovació del Catàleg de Zones Humides de la Comunitat Valenciana, té per funció amortir els impactes negatius que puguen donar-se sobre l'espai protegit, per la qual cosa preservar només els 100 primers metres i deixar-los lliures d'edificació no és una mesura suficient que complisca la funció d'amortiment sobre la zona humida. Per la qual cosa tenint en compte la gran superfície dedicada a zona verda pública i zona esportivorecreativa del sector, s'hauran de redistribuir a fi que la zona d'afecció corresponent a la zona humida Marjal i estanys d'Almenara quede lliure d'edificació».   
  
5. Informe del Servici d'Ordenació Territorial de l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, de 8 de juny de 2007, en què se subscriu que l'àmbit de la zona d'estudi no es troba afectat per risc d'inundació, segons el Pla d'Acció Territorial sobre Prevenció del Risc d'Inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA). Així mateix, s'informa també que «pel que fa a l'afecció que l'actuació urbanística poguera causar a la marjal, l'ordenació detallada del sector preveu la ubicació d'espais lliures i zones verdes públiques (parc de la xarxa primària) limítrofs amb la marjal d'Almenara, per la qual cosa es complixen les previsions contingudes en el PATRICOVA sobre les condicions d'ús de sòl al costat de llits i zones humides; tot això sense perjuí del perímetre d'afecció que haja establit la planificació ambiental vigent (Catàleg de Zones Humides de la Comunitat Valenciana)».   
  
6. Certificat subscrit per l'alcalde de l'Ajuntament de Xilxes, de 23 de maig de 2006, en què se certifica la disponibilitat d'aigua potable en quantitat i qualitat suficient per als usos sol·licitats derivats del present projecte, i es manifesten així mateix les consideracions següents:  
  
- La mercantil Costa Malvarrosa, SL, ha sol·licitat a este ajuntament un certificat de capacitat per al subministrament de 1.944 m³/dia per a ús residencial del sector SUZRT-2.  
- El municipi de Xilxes s'abastix en l'actualitat dels pous Salvador 1, Salvador 2 i Castellas, que disposen d'uns recursos anuals d'1.261.440, 977.616 i 946.080 m³ respectivament, la qual cosa suposa un total de 3.185.136 m³/any.   
- Que el consum actual no supera els 300.000 m³/any, per la qual cosa hi ha una reserva de 2.885.136 m³/any.  
- El període d'estada previst per a este tipus d'actuacions residencials s'estima en 100 dies l'any, per la qual cosa el consum necessari seria de 194.400 m³/any.  
- A més dels pous de subministrament actual, l'Ajuntament de Xilxes és propietari o té participació en els pous següents: el Salvador Reg (3.311.280 m³/any), Consorci d'Aigües de la Plana Baixa (217.330 m³/any), Cuar 1 (3.058.992 m³/any), Cuar 2 (3.185.136 m³/any) i Cuar 3 (1.040.688 m³/any).   
- Una part dels volums dels pous anteriors dedicats a reg en l'actualitat es preveu la tramitació davant de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per al seu canvi d'ús a consum humà.  
- L'Ajuntament de Xilxes ha firmat un acord d'intencions amb la Societat Estatal d'Aigües de les Conques Mediterrànies (ACUAMED) en què l'esmentada societat manifesta la seua intenció de realitzar una planta potabilitzadora d'osmosi inversa per a l'abastiment dels municipis de Xilxes, Moncofa i la Vall d'Uixó.  
7. Informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià i Museus, de la Conselleria de Cultura i Esport, de 10 d'abril de 2007, pel qual s'emet un informe favorable als efectes patrimonials previstos en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, el projecte de modificació i homologació a la Llei 6/1994, de la Generalitat Valenciana, reguladora de l'activitat urbanística de les Normes Subsidiàries del Planejament de Xilxes en l'àmbit del sector Golf Costa Malvarrosa (SUZRT-2), i s'establixen les consideracions següents:  
- No es coneixen en la zona d'homologació béns immobles d'interés cultural.  
- Realitzada la prospecció arqueològica, es va establir que, per a poder emetre l'informe a què fa referència l'article 11 de la Llei 4/1998, l'Estudi d'Impacte Ambiental hauria de contindre l'obligació de realitzar un programa previ de sondejos arqueològics manuals en l'àrea de màxima acumulació de materials romans. A més, es considerava necessari establir un programa de sondejos mecànics per la resta de les zones on han aparegut materials i el seguiment arqueològic de les obres d'urbanització. Segons els resultats dels sondejos manuals, mecànics i seguiments es podran establir noves cauteles aplicables bé a la urbanització, bé als solars que resulten finalment afectats.  
  
- El text dels documents aportats no s'ajusta exactament a l'informe de la memòria de la prospecció, ja que contenen com a cautela, quan ja s'ha realitzat i els seus resultats ja s'han avaluat, per la qual cosa la declaració d'impacte hauria de referir-se a les cauteles que se'n deriven: programa de sondejos manuals en l'àrea de major concentració de materials romans, programa de sondejos mecànics en les àrees de dispersió de menor densitat i seguiment arqueològic de totes les actuacions de desbrossament o que impliquen remoció del subsòl, per xicoteta que esta siga.   
- La presència de materials romans segurament haurà de posar-se en relació amb el pròxim jaciment de l'Alter, i durant els treballs de prospecció es va constatar una àrea de major concentració de materials limitada per la carretera de Xilxes a la platja i el polígon format per les coordenades següents:  
- 139004 4407200  
- 369800 4407082  
- 564955 4406996  
- 168403 4406914  
- 792419 4406853  
- 439209 4406862  
- 837217 4406910  
- 754177 4406946  
En esta zona és on hauran de realitzar-se els sondejos manuals per a avaluar la incidència de les obres sobre el patrimoni arqueològic.  
- Entorn de la zona anteriorment descrita, en un radi de 100 metres, hauran de dur-se a terme sondejos mecànics abans de la realització de qualsevol obra que implique remoció del subsòl o desbrossament.   
  
Al seu torn, l'esmentat informe establix les condicions que es detallen a continuació:   
- Les restes arqueològiques de l'ermita del Crist de la Jonquera hauran de respectar-se i integrar-se en la urbanització.   
- Una vegada aprovat el PAI i abans de la reparcel·lació, l'agent urbanitzador haurà de dur a terme les actuacions arqueològiques següents: programa de sondejos arqueològics manuals en les parcel·les situades dins del polígon de major concentració de materials que s'expressa en el present informe, excavació mecànica en les parcel·les també concretades en este informe i seguiment arqueològic de la resta d'obres d'urbanització del PAI.  
- Una vegada aprovada la reparcel·lació, les parcel·les que queden en les àrees en què hauran de realitzar-se sondejos manuals i mecànics i simple seguiment arqueològic quedaran subjectes a l'aplicació del règim cautelar establit en l'article 62 de la Llei 4/1998, modificada per la Llei 5/2007.   
8. Còpia del conveni regulador per al finançament i explotació de la dessalinitzadora de Moncofa, entre la Societat Estatal de les Aigües de les Conques Mediterrànies, SA (ACUAMED) i l'Ajuntament de Xilxes, d'1 de desembre de 2006, en el qual, entre altres consideracions, es descriuen les obres hidràuliques que s'ha previst realitzar, i estes són les següents:   
- Planta d'aigua dessalada de mar amb una capacitat provisional de producció de 32.000 metres cúbics ampliables a 60.000. La capacitat definitiva serà objecte dels corresponents convenis.  
- De la dita capacitat total, la producció destinada a l'Ajuntament de Xilxes és de 6.000 metres cúbics diaris, ampliables a 10.000, amb una producció màxima estimada en:  
2,2 hm³/any en l'entrada en servici de la planta.  
3,6 hm³/any en 2015.  
- Conduccions i infraestructures de regulació necessàries perquè els usuaris puguen disposar de l'aigua dessalada en els punts d'entrega respectius.  
- Infraestructures d'evacuació de salmorres i incorporació al medi marí.   
9. Informe acústic de 28 de juny, elaborat pel Servici de Protecció de l'Ambient Atmosfèric de l'Àrea de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, en el qual s'indiquen, entre altres consideracions, aquells apartats que faltarien desenrotllar en la documentació presentada, basant-se en el que disposa l'annex IV del Decret 104/2006, de 14 de juliol, del Consell, de planificació i gestió en matèria de contaminació acústica, pel qual s'establix el contingut mínim dels estudis acústics que han d'incloure els diferents instruments de planejament urbanístic i s'indiquen les següents qüestions respecte d'això:  
- Encara que en la documentació presentada s'indica l'ús del sòl abans de l'actuació programada, hauria d'indicar-se els usos del sòl en l'entorn de l'actuació, de manera que es puga analitzar la influència de l'entorn sobre el projecte proposat.   
- L'ús residencial previst amb requalificació no preveu suposadament ni activitats ni infraestructures, per la qual cosa no cal desenrotllar en l'estudi una «modelització per mitjà de mètodes matemàtics del soroll produït per les activitats i infraestructures previstes, segons els models recomanats per la Directiva 2002/49/CEE o els adoptats com a oficials pel Govern».   
- S'adjunta un pla de la situació acústica prèvia a l'ordenació prevista, però no s'indica l'escala ni els usos del sòl; per la qual cosa hauria de presentar-se un pla de la caracterització posterior a l'ordenació prevista.   
En el dit informe també es fa referència al fet que a pesar de desconéixer-se la data d'iniciació del procediment, la data d'elaboració de l'estudi presentat és anterior a la publicació del Decret 104/2006, de gestió i planificació en matèria de contaminació acústica, per la qual cosa es considera que la documentació s'ajusta suficientment al contingut mínim requerit.  
L'informe mencionat conclou al·ludint, com a condició indispensable, a la necessitat de tindre en consideració les mesures correctores proposades en l'estudi; així mateix, es destaquen les següents mesures desenrotllades en este:  
- Ateses les característiques de la zona, el soroll ambiental, excloent-ne el de l'AP-7, no presenta cap problema, ja que les vivendes estan separades de les vies de comunicació AP-7 i possible traçat de l'AVE per una franja de terreny que es destinarà a zona verda.  
- S'indica la possibilitat d'implementar una barrera de terra amb arbreda en la seua part superior, tan pròxima com siga possible a les vies de circulació. Amb una alçària entre 2 i 3 metres, podria considerar-se una atenuació entorn dels 6-8 dB(A), que seria suficient perquè els nivells sonors en les vivendes pròximes estiguen per davall dels límits proposats per la Llei 7/2002.   
10. Informe (previ) del Servici d'Abocaments de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, d'11 de gener de 2008, basant-se en la documentació aportada davant del dit organisme per l'Ajuntament de Xilxes, amb dates 26 de desembre de 2006 i 28 de novembre de 2007, relativa a la nova EDAR de Xilxes i l'obtenció de l'autorització d'abocament d'aigües residuals depurades a domini públic hidràulic; considerant el destí previst de l'efluent (1.186.250 m³/any) la séquia de la Ratlla. En el dit informe s'establixen les consideracions que es transcriuen a continuació:  
- En esta fase de la planificació urbanística, el titular no disposa de les dades que este organisme considera imprescindibles per a la concessió de l'autorització definitiva de l'abocament.  
- S'haurà de presentar documentació més concreta abans del desenrotllament urbanístic previst en el planejament municipal.  
- Remesa tota la documentació, serà analitzada per tècnics del servici d'abocaments i, si l'abocament és compatible amb el compliment dels objectius de qualitat del medi receptor, es prosseguirà la tramitació de l'expedient.  
Afeccions legals  
- El sector limita pel sud i est amb el LIC (ES 5223007) Marjal d'Almenara i amb la zona humida catalogada núm. 4 Marjal i estanys d'Almenara, i es troba una part d'este dins del seu perímetre d'afecció.   
  
- El municipi de Xilxes es troba inclòs en el Pla Zonal de Residus de les zones III i VIII aprovat per Orde de 16 de febrer de 2002, de la Conselleria de Medi Ambient, modificatiu del Pla Integral de Residus de la Comunitat Valenciana. En el pla, Xilxes s'adscriu a la zona 2, integrada per 57 municipis de les comarques de l'Alt Palància, la Plana Baixa i el Camp de Morvedre.  
- Pel que fa al Pla d'Acció Territorial sobre Prevenció del Risc d'Inundació en la Comunitat Valenciana (PATRICOVA); els plans d'informació del document d'Homologació, aportats pel promotor del projecte, i la documentació tècnica que els acompanya, indiquen que no hi ha afecció sobre l'àrea de risc d'inundació; així mateix, l'informe del Servici d'Ordenació Territorial de l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, de 8 de juny de 2007, també subscriu que l'àmbit de la zona estudiada no es troba afectat per l'esmentat risc.  
  
Consideracions ambientals  
- Respecte al disseny del camp de golf proposat, es determinen una sèrie de directrius amb l'objectiu d'assegurar el compliment de les previsions en matèria mediambiental que s'indiquen en el projecte presentat; destaquen les que fan referència a la previsió de zones per a acumulació d'aigües (llacs); les quals, exerciran una funció d'ordenació de recorreguts i integració paisatgística i permetran l'acumulació de cabals procedents de pluja, amb l'objectiu de poder utilitzar-se per a reg. Així mateix, l'escolament no arreplegat en estes zones haurà d'evacuar-se a llit públic i s'asseguraran que no es produïx abocament en zones exteriors.  
- El sòl es troba ocupat pràcticament en la seua totalitat pel cultiu de regadiu, amb clara predominança dels cítrics sobre les hortalisses.  
  
- Al costat de la predominança en el sector de vegetació de caràcter nitròfil, també destaca l'existència d'algunes espècies arbòries disseminades que han sigut plantades al costat de les casetes agrícoles o al costat dels camins. D'altra banda, la proximitat d'ambients de marjal, situats al sud-est del sector, pot afavorir la presència d'espècies pròpies d'estos ambients de manera ocasional.   
- La presència d'edificacions en l'àmbit del sector és molt reduïda. Es pot destacar l'existència d'una nau d'emmagatzematge de productes agrícoles, quatre construccions destinades a granges de cria d'animals per a consum alimentari, alguna vivenda unifamiliar i casetes per a guardar els apers de cultiu o d'infraestructura local de reg, així com una xicoteta construcció religiosa (ermita). No obstant això, també cal destacar la presència al costat de la carretera CV-230 (que comunica el nucli urbà amb la platja i limita al sector pel nord) de dos infraestructures per a la prestació de servicis urbanístics de caràcter estructural, i estes són la conducció d'impulsió d'aigües residuals des de la platja fins a l'estació depuradora i la canonada general d'abastiment d'aigües a la zona de la platja.  
- No s'ha descrit, d'altra banda, risc d'inundació que afecte l'àmbit que és objecte del projecte, ni en la cartografia científica oficial de la Comunitat Valenciana, ni en el Pla d'Acció Territorial sobre Prevenció del Risc d'Inundació en la Comunitat Valenciana (PATRICOVA).  
  
- No es disposa, en l'àmbit del que serà el sector, de cap infraestructura de característiques urbanes, encara que sí que s'observen un parell de línies elèctriques aèries de mitjana tensió.  
- Entre les consideracions exposades en l'anàlisi hídrica global, inclòs en la documentació tècnica aportada pel promotor del projecte al llarg de la tramitació del present expedient, s'al·ludix al fet que el canvi d'ús del sòl no repercutirà en un augment de l'aigua extreta actualment de l'aqüífer. Així com també que la solució per a abordar l'abastiment futur al municipi de Xilxes requerix la construcció d'una planta dessalinitzadora; per a això s'ha firmat un conveni regulador amb la Societat Estatal d'Aigües de les Conques Mediterrànies (ACUAMED) per al finançament i explotació de la dessalinitzadora de Moncofa, i s'han ampliat determinats aspectes de l'esmentat conveni en l'apartat de la present declaració relatiu a informes sectorials.   
  
- Encara que de l'anàlisi hidrològica que es realitza del sector es conclou que el canvi d'ús del sòl no preveu un efecte negatiu sobre els nivells freàtics en la zona de la marjal, no queda justificat que l'ordenació proposada dels 100 a 500 metres de la zona d'afecció o conca siga l'alternativa més idònia de les existents que complisca la funció d'amortiment sobre la zona humida, per la qual cosa, s'hauran de redistribuir a fi que quede justificat quina és l'alternativa d'ordenació més idònia que garantisca la delimitació de la zona d'afecció o conca que complisca la funció principal d'esta, que és la d'amortiment sobre la zona humida, segons el que disposa l'article 15.4 de la Llei 11/1994, en relació amb l'Acord de 10.09.02, del Govern Valencià, d'aprovació del Catàleg de Zones Humides de la Comunitat Valenciana.  
  
- En resposta a la sol·licitud a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, efectuada per la mercantil Costa Malvarrosa, SL, relativa a la concessió de reutilització d'aigües depurades amb destinació a regs (cabal punta superior a 8 l/s, i superfície regable de 90,66 ha), amb data d'entrada 10 d'agost de 2006, en el Registre General del dit organisme, l'enginyera tècnica d'obres públiques de la dita confederació emet un informe, amb data 4 d'octubre de 2006, en el qual es fa saber, entre altres, les consideracions que es transcriuen a continuació:  
  
«Com a conseqüència de la modificació prevista en l'EDAR municipal, passant a la nova EDAR de Xilxes, es requerix també la corresponent autorització d'abocament de la depuradora a domini públic hidràulic, d'acord amb l'article 245 i següent del Reial Decret 606/2003, de 23 de maig, per a poder accedir a la reutilització d'aigües depurades, que ha d'emetre el Servici de Qualitat de les Aigües d'esta confederació, i és requisit indispensable per a realitzar qualsevol tràmit administratiu en possibles concessions per a l'aprofitament de l'afluent de l'EDAR.  
  
Una vegada favorable l'autorització d'abocament, es procedirà al tràmit administratiu de concessió per a reutilització de les aigües residuals.»   
- Quant a l'emplaçament i característiques de la zona d'arreplega i/o compostatge del camp de golf, en la documentació remesa s'inclou un document complementari en què s'especifica la dita qüestió. S'ha considerat preferible l'arreplega dels retalls de gespa generats durant les segues al seu escampament sobre el terreny, atés que estos poden constituir una font de contaminació per fitosanitaris; per la qual cosa, el sistema de compostatge es dissenyarà de manera que el procés quede protegit dels agents meteorològics i el sòl de possibles filtracions, fins a la seua entrega a un gestor autoritzat.  
No obstant això, alguns dels criteris que es tindran en compte quant a l'emplaçament de l'àrea d'arreplega i/o compostatge seran, entre altres, els següents:  
- Ubicació en zona de vulnerabilitat mitjana a la contaminació de l'aigua subterrània, que és la categoria de mínima vulnerabilitat existent en l'àrea d'actuació.  
- Ubicació fora de la banda de protecció de 500 metres de la marjal de Nules-Almenara.  
Indicant-se igualment que la zona estarà proveïda de paviment impermeable i drenatge per a l'arreplega de lixiviats que permeta el seu tractament de manera controlada; així com la utilització d'arques o contenidors de compostatge situats sota coberta per a la seua protecció dels agents meteorològics.   
Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental   
En l'apartat corresponent de l'estudi d'impacte ambiental relatiu a les mesures preventives i correctores que cal adoptar, cal destacar, entre altres, algunes que es detallen a continuació:  
- Tots els residus no reutilitzables (trasplantaments) en la restauració paisatgística del mateix camp de golf seran remesos a la planta de compostatge de Calles.   
- Es preveu la generació de diverses tipologies de residus tòxics i perillosos, fertilitzants, herbicides, etc., encara que sempre en xicotetes quantitats. No obstant això, en la fase de construcció i de manteniment del camp de golf, es definirà una àrea susceptible d'emmagatzemar de manera adequada i temporal este tipus de residus, que posteriorment seran gestionats per un gestor o gestors autoritzats i registrats per la Comunitat Valenciana per a la seua valoració o eliminació.  
- Les restes de podes de les zones enjardinades i gespa del camp seran arreplegades, triturades i compostades per a la seua posterior incorporació al sòl de les zones enjardinades, tot això en l'interior del mateix recinte esportiu en àmbits especials habilitats amb este fi.   
- Es projecta realitzar la plantació d'aproximadament 100 arbres per carrer de diferents espècies, principalment autòctones, i de manera singular exemplars de coscoll (Quercus) a fi de representar la vegetació climatòfila característica de la zona, i augmentar esta xifra allí on es considere necessari.   
- Per al reg i manteniment del camp de golf no s'utilitzaran recursos del sistema d'abastiment d'aigua potable, sinó que s'utilitzaran aigües residuals depurades, les quals seran objecte dels tractaments terciaris corresponents per a obtindre els estàndards de qualitat que es determinen. Així mateix, es dissenyarà un sistema de reg que tinga com a objecte minimitzar el consum d'aigua.  
- Es disposarà d'un espai específic en el recinte del camp de golf, prou allunyat de les zones de residència o ús urbà (equipaments, hotels, terciaris, etc.) en el qual es duran a terme les tasques d'arreplega i compostatge dels residus vegetals resultants de podes i talls de gespa. El dit espai estarà convenientment tancat amb vegetació i integrat en el paisatge esportiu.  
El programa de vigilància ambiental proposat en l'estudi d'avaluació d'impacte ambiental consta d'un conjunt de controls, mesuraments i anàlisi dels paràmetres, referits a les diferents fases d'execució i explotació del projecte, que permeten detectar les possibles desviacions de les previsions efectuades i que puguen generar efectes negatius de rellevància sobre el medi ambient. Es poden destacar, entre altres, els controls següents:  
- Relatius a l'execució d'obres:  
- Setmanalment es realitzarà un control visual de pols depositat sobre la vegetació en un radi de 250 metres al voltant del perímetre exterior de l'àrea d'actuació.  
- Es realitzarà un estricte control sobre la gestió dels residus tòxics i perillosos.  
- Setmanalment es controlaran i reposaran, si és el cas, les senyalitzacions d'obra i els elements de seguretat.  
-En cada canvi d'oli de la maquinària es procedirà al reglatge dels motors de combustió interna i al reconeixement de l'estat dels silenciadors.  
- Les espècies vegetals que es desitgen introduir en els jardins i que no siguen autòctones o introduïdes des d'antic en la zona hauran de ser objecte d'informe per les autoritats mediambientals de la Generalitat Valenciana.  
- Setmanalment es realitzaran controls per a determinar el grau d'aplicació de la vigent normativa en matèria de prevenció de riscos laborals.   
- Relatius a la fase de funcionament i explotació de la urbanització:  
- Mensualment es comprovarà la deposició de pols i volàtils sobre la vegetació en una franja de 50 metres d'amplària mesurada des del perímetre exterior de l'àrea d'actuacions.  
- Anualment es controlarà la gestió dels residus sòlids urbans, inerts, especials i, si és el cas, perillosos que es generen.  
- En el supòsit d'instal·lació de gasolineres estes es dotaran de piezòmetres per al control de possibles fugues de combustibles que puguen contaminar el sòl i les aigües subterrànies. El control d'estos piezòmetres es realitzarà semestralment.  
- Anualment es controlarà l'estat de les xarxes de distribució d'aigua potable i d'evacuació d'aigües residuals i pluvials.  
- Cada dos mesos es controlarà l'estat de la senyalització de trànsit.  
- Es controlarà, d'acord amb la vigent reglamentació tecnicosanitària, l'aigua d'abastiment.  
- Relatius a la fase de funcionament i explotació del camp de golf:  
  
- Mensualment es controlaran els volums d'aigua, fertilitzants i biocides aplicats al camp de golf.  
- Mensualment es controlarà la qualitat de les aigües procedents de depuració usades per al reg del camp.  
-Trimestralment es controlarà l'evolució de les espècies autòctones plantades en les zones verdes del recinte esportiu a fi d'assegurar-ne l'adequat desenrotllament i aclimatació.  
- Amb ocasions de pluges importants es controlarà el bon funcionament dels sistemes de drenatge i evacuació, i es revisaran mensualment les reixetes d'engolidors i albellons a fi de mantindre-les netes i sense obstruccions.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx, segons el que establix l'apartat 8.a de l'annex I, del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, i concordants del seu reglament.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental.  
3. L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribuïx a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental.  
4. L'article 16.2 m) del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualsevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars en el territori de la Comunitat Valenciana.  
  
Per tant, sobre la base de tot el que s'ha exposat abans i fent ús de les facultats que legalment tinc atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Es considera acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que s'hi apliquen, l'homologació i pla parcial del sector SUZTR-2 (Golf Costa Malva-rosa) en el terme municipal de Xilxes (Castelló); sempre que es desenrotlle d'acord amb el que establix la documentació presentada fins a la data, amb els informes sectorials emesos respecte d'això i amb els condicionants establits en l'apartat segon de la present declaració.   
  
No obstant això, esta declaració d'impacte ambiental no inclou l'avaluació del projecte del camp de golf previst i requerix, per a la seua aprovació, efectuar el procediment d'avaluació d'impacte ambiental que establix la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, com també el reglament que la desplega. Així mateix, independentment de l'avaluació ambiental del camp de golf, que haurà d'efectuar-se en el seu moment, el reg del camp, i també el de les zones verdes enjardinades, haurà d'efectuar-se, tal com s'indica en l'estudi d'impacte ambiental presentat, amb aigües residuals adequadament depurades, i s'haurà de disposar, amb caràcter previ a l'aprovació definitiva, la justificació sobre la disponibilitat de recursos hídrics suficients.  
  
  
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants que es desenrotllen a continuació:   
1 Prèviament a l'aprovació definitiva del projecte:  
a) S'obtindrà l'informe sobre estudi de paisatge, en compliment de l'article 11 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge, que emetrà la Direcció General del Paisatge de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.   
  
Aquelles consideracions que es desprenguen de l'esmentat informe seran considerades pròpies de la present declaració.  
b) L'ordenació proposada haurà de redistribuir-se a fi que quede justificat quina és l'alternativa d'ordenació més idònia que garantisca la delimitació de la zona d'afecció o conca que complisca la seua funció principal, que és la d'amortiment sobre la zona humida.  
  
2. Prèviament al començament de les obres d'urbanització (i així es disposarà en les corresponents fitxes de planejament del sector):  
a) Respecte a la reutilització de les aigües depurades (amb destinació a regs) que es planteja en el projecte, i d'acord amb el que establix l'article 109 (Règim jurídic de la reutilització) del Reial Decret Legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Aigües, hauran d'obtindre's les corresponents autoritzacions que s'hi apliquen, i adequar-se a les condicions que s'hi establisquen quant a abocament i qualitats exigibles, basant-se en els usos a què es destinen les aigües depurades, que, tal com consta en la documentació complementària aportada al llarg de la tramitació de la present declaració, s'emprarien per a efectuar el reg del camp de golf i de la resta de zones verdes previstes en el sector.  
  
b) Haurà de justificar-se la disponibilitat de recursos hídrics suficients.  
c) S'obtindrà l'autorització de l'organisme de conca competent (adequant-se al que dicte la Confederació respecte als procediments de concessió i autorització pertinents), en l'abocament d'aigües depurades a domini públic hidràulic, en l'abocament a llit de les aigües pluvials (en cas que siguen abocades a llit públic) i en l'abocament indirecte a les aigües subterrànies fet per mitjà de filtració a través del sòl o del subsòl a causa del reg del camp de golf.  
  
d) Es presentarà un estudi hidrogeològic detallat i firmat per un tècnic competent, on s'analitze i es valore la situació actual i la situació futura una vegada es desenrotlle el pla parcial, en relació amb la possible afecció a la zona humida limítrofa, i s'obtindrà l'informe favorable de l'òrgan competent en la matèria. El contingut del dit estudi s'adequarà en tot moment a les determinacions que establisca el Servici d'Ordenació Sostenible del Medi de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, i es donarà resposta a totes les sol·licituds i consideracions que considere pertinents per a una adequada avaluació de l'estudi.  
e) Haurà de complir els condicionants establits en l'informe de l'Entitat de Sanejament d'Aigües (EPSAR), del 8 de juny de 2006; així mateix, atés que es plantegen actuacions d'ampliació de les instal·lacions de l'EDAR de Xilxes, estes hauran de concretar-se en un conveni entre l'Ajuntament de Xilxes i l'Entitat de Sanejament d'Aigües.   
  
f) Es presentarà davant del Servici de Conservació de la Biodiversitat d'esta conselleria, amb l'objectiu que siga informat favorablement, un estudi en què es detallen les espècies de flora a utilitzar en parcs, jardins públics i zones esportives; que s'adequarà en tot moment a les consideracions i indicacions que el dit servici efectue respecte d'això.   
  
g) Respecte a la instal·lació d'una xarxa d'enllumenat, s'aportaran dades més concretes relatives al pla d'il·luminació que pretén desenrotllar-se, i es presentarà davant del Servici d'Ordenació Sostenible del Medi de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, per l'informe corresponent.  
h) Haurà de justificar-se el que disposa la disposició transitòria segona de la Llei 9/2006, de 5 de desembre de 2006, reguladora de camps de golf en la Comunitat Valenciana, que és aplicable al present projecte; justificar-se'n el compliment i, si és el cas, l'adaptació a les exigències relatives a l'aptitud dels terrenys, la capacitat d'acollida i la seua vulnerabilitat ambiental, la integració paisatgística, la disponibilitat de recursos hídrics i respecte als corredors ambientals, que s'establixen en els articles 14, 15, 16, apartats de l'1 al 5 de l'article 17, 18 i 19 de la llei esmentada.  
i) D'acord amb el que disposa l'informe acústic del 28 de juny, elaborat pel Servici de Protecció de l'Ambient Atmosfèric de l'Àrea de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, encara que, tenint en compte les característiques de la zona, el soroll ambiental, excloent-ne el de l'AP-7, no presenta cap problema, ja que les vivendes estan separades de les vies de comunicació AP-7 i del possible traçat de l'AVE, per una franja de terreny que es destinarà a zona verda, hauria d'implantar-se una barrera de terra amb arbreda en la part superior, tan pròxima com siga possible a les vies de circulació i amb una alçària entre 2 i 3 metres, la qual cosa suposaria una atenuació entorn dels 6-8 dB (A), suficient perquè els nivells sonors en les vivendes pròximes es troben per baix dels límits que proposa la Llei 7/2002.  
j) D'acord amb el que establixen els informes elaborats pel Servici d'Ordenació Sostenible del Medi, de l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals, de 20 d'abril de 2007 i de 2 de maig de 2008, el desenrotllament del projecte queda supeditat a l'ampliació de l'EDAR (necessària per a escometre el reg del terreny de camp de golf), i a la nova construcció de la dessaladora que es durà a terme en el municipi de Moncofa (necessària per a abastir d'aigua potable l'increment de població).   
  
3. Abans que s'atorguen les llicències d'ocupació dels usos residencials i esportius en el sector, es comprovarà que:  
a) La xarxa d'abastiment d'aigua estiga en funcionament i que l'aigua presente la qualitat adequada d'acord amb el RD 140/2003, de 7 de febrer, pel qual s'establixen els criteris sanitaris relatius a la qualitat de l'aigua de consum.  
b) Es garantisca el ple funcionament de les instal·lacions de depuració en el moment del començament d'ocupació i l'abocament complisca els valors límit d'emissió que fixe la Confederació Hidrogràfica del Xúquer respecte d'això.   
4. Haurà de complir els condicionants establits en l'informe favorable de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià i Museus, de la Conselleria de Cultura i Esport, del 10 d'abril de 2007, pel qual s'establixen, entre altres consideracions, les següents:   
  
-Les restes arqueològiques de l'ermita de la Crist de la Jonquera hauran de respectar-se i integrar-se en la urbanització.   
-Una vegada aprovat el PAI i amb anterioritat a la reparcel·lació, l'agent urbanitzador haurà de dur a terme les actuacions arqueològiques següents: programa de sondejos arqueològics manuals en les parcel·les situades dins del polígon de major concentració de materials, excavació mecànica en les parcel·les també concretades en este informe i seguiment arqueològic de la resta d'obres d'urbanització del PAI.  
  
-Una vegada aprovada la reparcel·lació, les parcel·les que queden en les àrees en què hauran de fer-se sondejos manuals i mecànics, i un seguiment arqueològic simple, quedaran subjectes a l'aplicació del règim cautelar establit en l'article 62 de la Llei 4/1998, modificada per la Llei 5/2007.  
5. Totes les actuacions que es desenrotllen en el sector s'adequaran en la mesura que siga possible al pendent natural del terreny, de manera que s'altere en el menor grau possible, i es propiciarà l'adequació a la topografia natural, tant del perfil edificat com del parcel·lari, de la xarxa de camins i de les infraestructures lineals. A més, es disminuirà l'impacte de les edificacions sobre l'entorn per mitjà de l'ús de colors, en sostres i fatxades, que permeten una major mimetització.   
6. El programa de vigilància ambiental haurà d'incloure el compromís de presentar puntualment el promotor una memòria o informe anual davant de l'Administració, que concretarà el desenrotllament i l'avanç de l'activitat, de l'aplicació de les mesures de protecció i de restauració previstes, dels controls realitzats i de qualsevol incidència de caràcter mediambiental que puga produir-se durant el seu desenrotllament.   
  
7. Serà necessària la reposició de tots els servicis i infraestructures de reg afectat i funcionalment necessari, per part de l'urbanitzador. S'haurà de garantir la continuïtat de totes les canalitzacions i canonades que travessen el sector i que tenen una funcionalitat més enllà dels seus límits. Qualsevol desviació o alteració de les dites instal·lacions haurà de disposar de l'autorització de la comunitat de regants o de l'òrgan competent, el qual determinarà la forma en què es duran a terme les actuacions proposades.   
8. La terra vegetal extreta durant la fase de moviment de terres, i que siga susceptible d'aprofitament, es mantindrà en condicions agrícoles adequades i es destinarà al farciment de les zones verdes previstes en l'actuació o, si no n'hi ha, a altres àrees del municipi on siga susceptible utilitzar-la.  
9. L'Ajuntament exigirà a les empreses, després de la realització de les obres, certificats de recepció de residus sòlids inerts per part d'abocadors o d'empreses autoritzades per a la gestió d'este tipus de residus.  
10. Durant la fase d'execució, s'haurà de preveure i identificar una zona per a la recollida dels materials a emprar en les obres d'urbanització i edificació, i s'evitarà l'ocupació dels terrenys limítrofs.  
11. Els residus vegetals originats amb la tala de l'arbratge i el desbrossament dels terrenys es gestionaran de manera adequada a la seua naturalesa, i quedarà prohibida la incineració in situ d'eixos o de qualsevol altre tipus de residu.  
12. Durant la fase d'execució, s'haurà de definir l'àrea on quedarà aparcada temporalment la maquinaria d'obra, i s'indicarà, si és el cas, el lloc on es portaran a cap les labors de neteja i de manteniment. Així mateix, es recorda que els canvis d'oli, filtres i qualsevol altre residu de manteniment de maquinària i vehicles hauran de ser degudament gestionats per un taller o gestor de residus tòxics i perillosos degudament autoritzat.  
13. La terra vegetal extreta durant la fase de moviment de terres, i que siga susceptible d'aprofitament, es mantindrà en condicions agrícoles adequades, atesa la seua elevada qualitat agrària, i es destinarà al farciment de les zones verdes previstes en l'actuació o, si no n'hi ha, a altres àrees del municipi on siga susceptible la seua utilització. Es definiran el lloc i les condicions d'emmagatzematge del sòl eliminat, a fi de garantir que la dita terra no perda les condicions d'humitat i les característiques edàfiques.  
14. El material necessari per a fer l'esplanada del sector haurà de provindre d'una pedrera o d'una zona de préstec autoritzada; s'haurà de disposar d'un certificat en què s'especifique l'origen dels materials i es justifique el volum necessari i la capacitat de la zona de préstec per a atendre la demanda generada, i s'haurà de disposar de les autoritzacions sectorials preceptives.  
15. Hauran de preveure's, en la urbanització, llocs per a la col·locació de contenidors per a la recollida selectiva dels distints tipus de residus que es tracten habitualment en la Comunitat Valenciana en quantitat suficient per a adequar el projecte presentat al Pla Integral de Residus.  
16. S'integraran en el sector, en la mesura que siga possible, o bé en altres àrees del municipi, els exemplars arboris existents actualment disseminats en l'àrea d'actuació, i s'haurà d'establir un programa adequat per al seu manteniment que n'assegure la pervivència.   
17. Els aspectes concernents a les mesures preventives i correctores derivades del compliment de les ordenances municipals, de la legislació sectorial d'aplicació vigent, les mesures establides en este condicionat, les establides en l'estudi d'impacte ambiental i en el document de síntesi, i les labors de vigilància que corresponguen al programa de vigilància ambiental s'incorporaran al preceptiu projecte d'urbanització i al de construcció del sector, i es valorarà adequadament i pressupostàriament els gastos derivats del seu compliment.  
  
18. D'acord amb el que disposa l'article 35 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, la vigilància del compliment per part del titular del projecte de les condicions que imposa l'Agència del Medi Ambient correspon a l'òrgan amb competència substantiva i a les corporacions locals en l'exercici de les seues atribucions legals.  
  
  
Tercer  
Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que, en defensa del seu dret i dels seus interessos, consideren pertinents.  
  
Quart  
La present declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 20 de maig de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: María Ángeles Centeno Centeno  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Dades de l'expedient en el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 127/7876-UZQ.  
Títol: Homologació i pla parcial del sector el Bovalar.  
Promotor: Ajuntament de Sant Jordi (Castelló).  
Autoritat substantiva: Ajuntament i CTU.  
Localització: extrem sud-oest del terme municipal de Sant Jordi, que afronta amb els municipis de Traiguera, Càlig i Cervera del Maestre.  
  
Descripció del projecte  
1. Objecte de projecte  
L'objecte d'esta modificació és la reclassificació com a sòl urbanitzable residencial d'una àrea de sòl no urbanitzable ubicada al sud-oest del terme municipal de Sant Jordi, que afronta amb els municipis de Traiguera, Càlig i Cervera del Maestre, amb una extensió de 809.734.83 m², en el polígon 12, partida del Bovalar. Este sector té com a principal justificació la potenciació del turisme residencial i d'oci, com també la potenciació de la segona residència.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
- L'àmbit del sector delimita al nord, amb parcel·les agrícoles; al sud-oest, amb el camí de la Mare de Déu, i a l'est, amb la carretera comarcal CV-136.  
- L'ordenació urbanística proposada presenta un model de desenrotllament de baixa densitat, amb un ús dominant residencial, i són usos compatibles el terciari, l'hoteler, l'esportiu i el dotacional.  
- La superfície del sector destinada a residencial de vivenda unifamiliar i col·lectiva, amb tolerància d'ús terciari, és de 850.213.83 m², on s'ha previst 757 vivendes, en la modalitat de vivenda unifamiliar i combinat.   
- L'edificabilitat bruta terciària ascendix a 0.03 m²t/m²s.   
3. Alternatives  
No se n'han presentat.  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
El 27 d'abril de 2007, el Servici Territorial de Planificació i Ordenació del Territori tramet la documentació tècnica del projecte, l'estudi d'impacte ambiental (EIA) i l'expedient administratiu en què s'incloïen el resultat d'informació pública i l'aprovació provisional, i se n'incoa l'expedient administratiu corresponent.  
2. Informació pública   
L'EIA, amb la resta de la documentació tècnica, es va exposar al públic durant un termini de 20 dies hàbils, d'acord amb l'anunci publicat en el DOGV núm. 4.822, de 18 d'agost de 2004, i en el periòdic Mediterráneo, de 18 d'agost de 2004.   
Durant el període d'informació pública no es van presentar al·legacions, segons consta en el certificat de la Secretaria de l'11 d'abril de 2006, i el Ple de l'Ajuntament va fer l'aprovació provisional condicionada del PAI el 8 d'octubre de 2004.   
3. Informes sectorials  
Informes de FACSA, de 4 d'abril de 2007 i de 28 de març de 2008, en els quals no s'identifica el firmant. En l'informe de 28 de març de 2008, resumidament, s'assenyala el següent:  
«La mencionada actuació planteja unes necessitats hídriques de 182.960 m³/anuals, que resulten de 757 vivendes, 3,05 ha de zones verdes, un edifici educacional de capacitat de 186 alumnes i, 3,20 ha d'ús terciari no classificat.  
El municipi de Sant Jordi l'any 2007 ha consumit 127.110 m³, que s'han subministrat des del pou dels Masos (coordenades E 380.658 A 4489.095, fus 30) i del pou de les Planetes (coordenades D 882.932 N 4490.539, fus 30).  
El pou dels Masos té una capacitat tècnica estimada de 780.000 m³ anuals i el pou de les Planetes té una capacitat tècnica estimada de 150.000 m³/anuals. Així, considerant en el seu conjunt la capacitat tècnica estimada d'ambdós pous, entenem que resulten recursos suficients per a atendre la demanda plantejada per l'actuació urbanística de referència.   
Això, lògicament, atenent les circumstàncies concurrents en la situació actual, tant als efectes de quantitat com de qualitat del recurs, i salvades excepcionals èpoques d'estiatge que, en un futur, puguen plantejar-se, o tractaments addicionals que calguen per a complir els paràmetres fixats per la normativa vigent en matèria de qualitat de l'aigua de consum humà a què, tot seguit, farem referència.  
El subministrament d'aigua per a la mencionada actuació urbanística no necessitaria cap tractament addicional de potabilització, i el tractament per cloració seria, en principi, suficient als efectes de l'estricte compliment d'allò que preveu el RD 140/03, de 7 de febrer.  
A fi de garantir que en allò que afecta la definició, el disseny i les característiques de les infraestructures necessàries per a l'abastiment d'aigua potable a les dites unitats (infraestructures generals, xarxes, canalitzacions, vàlvules, boques de reg, boques d'incendis, trapes, etc.) resulten operatives i compatibles amb la resta d'infraestructures del servici, complint el que preveuen les especificacions mínimes per a l'execució d'obres relatives a instal·lacions d'aigua potable que s'integraran en el servici públic d'abastiment, així com articular adequadament les solucions de connexió de les noves unitats amb la xarxa general, s'haurà de requerir l'urbanitzador, a fi que es pose en contacte amb esta concessionària, i, així mateix, considerem que s'hauria de condicionar l'aprovació del mencionat projecte d'urbanització a l'informe favorable, previ al començament de les obres, de l'empresa concessionària del servici i, una vegada finalitzades, a l'informe igualment favorable previ a la seua definitiva recepció per part de l'Ajuntament.  
  
Finalment, en allò que afecta les concessions o els drets que emparen l'ús del recurs amb destinació a abastiment del municipi, en virtut dels que preveu el RDL 1/01, els signifiquem que, segons ens consta, el municipi de Sant Jordi disposa del corresponent expedient de concessió d'abastiment, que es troba en tràmits davant de la CHJ, amb el núm. d'expedient 2006CP0142».  
Informe subscrit pel director general de Patrimoni Cultural Valencià, de data 26 de gener de 2006, en el qual, resumidament, s'assenyala el següent: .... «No s'han detectat afeccions d'índole paleontològica en el projecte esmentat, sense perjuí que es justifique el compliment de les exigències que es deriven de la protecció del patrimoni arquitectònic, arqueològic i etnològic present en l'àrea d'actuació».  
  
Certificat de capacitat de tractament de la depuradora municipal de Sant Jordi, de 28.03.08, subscrit per l'enginyer tècnic d'obres públiques funcionament i manteniment de l'EDAR (Javier Roger Dols) de l'Oficina Tècnica d'Assistència a Municipis de l'Excel·lentíssima Diputació Provincial de Castelló, que assenyala el següent: ... «Havent sol·licitat l'Ajuntament de Sant Jordi un certificat que justifique la capacitat de l'EDAR per a admetre les aigües residuals generades pel desenrotllament de tots els nous usos proposats i, en particular, del sector el Bovalar, es conclou que hi ha un marge de capacitat de tractament de 121 m³/dia».  
Certificat de capacitat d'assumpció de la recollida dels residus sòlids urbans i inerts generats tant per a l'ús terciari com per a l'ús residencial del PP sector el Bovalar de Sant Jordi, subscrit per José Adsuara Franch, responsable de producció de l'empresa FOBESA, que indica el següent: ...«després de les prèvies les modificacions contractuals amb l'Ajuntament de Sant Jordi, esta empresa està en condicions d'assumir la recollida dels residus urbans i inerts generats tant per a l'ús terciari com per a l'ús residencial del PP sector el Bovalar de Sant Jordi, com també el seu trasllat a abocador adequat, tot això, d'acord amb les previsions del pla zonal de la zona I del PIR, com també de la resta d'actuacions que es troben en tramitació referents al municipi de Sant Jordi».  
  
Informe dels servicis territorials de Medi Ambient de Castelló, del 14 de maig de 2008, subscrit per l'enginyera de forests (Carmen Gómez Peris) i el cap de la Secció Forestal (el senyor Evaristo Jiménez Muñoz), que assenyala el següent:  
... «1. L'ordenació proposada afecta aproximadament un 20% de terreny forestal catalogat com a tal per l'Inventari Forestal de la Comunitat Valenciana. En visita efectuada al lloc, s'ha constatat que la major part de terreny afectat pel pla parcial, independentment de com estiga considerat en l'inventari forestal, reunix semblants característiques quant a la vegetació que el cobrix, la major part del terreny és de cultiu d'olivera abandonat i invadit en l'actualitat per matoll termòfil, on abunda el coscoll i l'argilaga, i amb presència de llentiscle, cepell i algun exemplar de margalló entre altres espècies. Se n'adjunta reportatge fotogràfic.  
  
2. De conformitat amb la seua petició, no es té constància en la Secció Forestal de Castelló de l'existència d'autorització administrativa per al canvi d'ús del sòl forestal afectat pel pla parcial.  
3. D'acord amb la informació penjada en Intranet, com també amb la informació existent en esta secció, corresponent a l'estadística oficial d'incendis forestals, el 15 de juny de 2003 es va produir un incendi dins del perímetre del sector, provocat per fuga d'abocador, el perímetre del qual s'ha dibuixat en el plànol adjunt.  
4. El pla parcial del sector El bovalar no afecta cap de les vies pecuàries classificades per l'Orde Ministerial de 20 de febrer de 1968 (BOE núm. 51, de 28.02.1968)».  
Afeccions legals   
1. Segons l'informe subscrit per l'enginyer forestal i el cap de la Secció Forestal, aproximadament el 20% de l'actuació proposada és terreny forestal catalogat com a tal per l'Inventari Forestal de la Comunitat Valenciana i no existix autorització administrativa per al canvi d'ús del sòl forestal afectat pel pla parcial. A més, continua dient l'informe que, d'acord amb la informació penjada en Intranet com també amb la informació existent en esta secció corresponent a l'estadística oficial d'incendis forestals, el 15 de juny de 2003 es va produir un incendi dins del perímetre del sector.  
2. Pel que fa a vies pecuàries, segons l'informe subscrit pel cap de la Secció Forestal i l'enginyer forestal, de 14 de maig de 2008, el pla parcial del sector el Bovalar no afecta cap de les vies pecuàries classificades per l'Orde Ministerial, de 20 de febrer de 1968.  
3. Pel que fa al risc d'inundació, la zona està considerada per la cartografia temàtica de la Generalitat com a zona sense risc d'inundació.  
  
4. Pel que fa al risc d'esllavissament i de despreniment, consultada la cartografia temàtica de la COPUT, no hi ha risc d'esllavissament ni de despreniment en tota la zona d'actuació.  
5. Consultada la base de dades de la Conselleria de MAAUV, en la zona en qüestió no hi ha cap espai natural protegit, ni cap microreserva. Tampoc hi ha cap espai natural pertanyent a la Xarxa Natura 2000, i la zona d'estudi no pertany a cap forest considerada d'utilitat pública.   
  
6. Existix en l'expedient un informe subscrit pel director general de Patrimoni Cultural Valencià, de 26 de gener de 2006, en el qual, resumidament, s'assenyala el següent: .... «No s'han detectat afeccions d'índole paleontològica en el projecte mencionat, sense perjuí que es justifique el compliment de les exigències que es deriven de la protecció del patrimoni arquitectònic, arqueològic i etnològic present en l'àrea d'actuació». El dit informe no té la consideració de l'informe regulat en l'article 11 de la Llei de Patrimoni Cultural Valencià, per la qual cosa haurà de ser emés i haurà de vincular a l'òrgan ambiental allò que s'hi ha indicat.  
Consideracions ambientals  
1. L'actuació proposada afectaria sòl forestal aproximadament en un 20%, segons l'Inventari Forestal de la Comunitat Valenciana, i no existix cap autorització administrativa per al canvi d'ús de sòl forestal pel que fa a l'actuació plantejada. A més, segons l'estadística oficial d'incendis forestals, el 15 de juny de 2003, es va produir un incendi dins del perímetre del sector; per tant, i a la vista del reportatge fotogràfic que s'adjunta a l'esmentat informe, es considera que el sector haurà de ser redelimitat i que se n'exclourà el sòl forestal afectat que confronta amb la CV-136, el qual es classificarà com a SNU d'especial protecció, per considerar que no ha perdut el valor com a forestal i que servix, a més, de corredor natural amb la resta de sòl forestal inventariat que s'ubica a l'altre costat de la carretera. A més, pel que fa al sòl forestal incendiat, s'ha de tindre en compte, a banda de la seua protecció que, segons el que establix l'article 50 de la Llei 43/03, el canvi d'ús dels terrenys forestals incendiats quedarà prohibit almenys durant 30 anys a partir de l'incendi. Pel que fa a la resta de sòl forestal, atenent allò que han informat els servicis territorials de Medi Ambient, que assenyalen que la major part del terreny es tracta de cultiu d'olivera abandonat, i a allò que establix l'article 62 de la Llei 3/93, s'entén que han perdut la consideració de terrenys forestals, per la qual cosa l'actuació en eixos terrenys es considera viable.  
  
2. L'EIA presenta una descripció de flora i vegetació silvestre a escala territorial que resulta molt generalista i no adequada per a avaluar els efectes que el desenrotllament del sector hi produirà i no se n'ha fet cap valoració, ni respecte als hàbitats ni respecte a la massa forestal existents.  
3. Quant als cultius, l'EIA assenyala que en la zona d'actuació estan presents els cultius de secà, amb predominança de la garrofera i de l'olivera.  
4. Respecte a la fauna, en presenten una descripció general i assenyalen que s'hi troben, com a espècies catalogades com a cinegètiques, la merla comuna, el conill comú i la llebre comuna.  
5. Respecte a l'abastiment d'aigua potable, l'EIA assenyala que la disponibilitat de recursos hídrics en tota la zona d'actuació es considera baixa, i la raó es la presència d'aqüífers penjats molt reduïts, amb superfícies inferiors a 1 km², el rendiment de la captació dels quals és de caràcter mitjà, cosa que permet obtindre cabals compresos entre 0,1 i 0,5 l/s/m, a causa de la gran alternança de litologies permeables i impermeables. D'altra banda, eixistix en l'expedient un informe de FACSA que assenyala que l'any 2007 el municipi de Sant Jordi va consumir 127.110 m³, subministrats des del pou dels Masos i el pou de les Planetes. El pou dels Masos té una capacitat tècnica estimada de 780.000 m³ anuals i el pou de les Planetes té una capacitat tècnica estimada de 150.000 m³/anuals. Així, considerant en conjunt la capacitat tècnica estimada d'ambdós pous, FACSA entén que resulten recursos suficients per a atendre la demanda plantejada per l'actuació urbanística de referència. A més, s'afig que el subministrament d'aigua per a la mencionada actuació urbanística no necessitaria cap tractament addicional de potabilització, i que el tractament per cloració seria, en principi, suficient als efectes de l'estricte compliment del que preveu el RD 140/03, de 7 de febrer. Finalment l'empresa FACSA fa constar que el municipi de Sant Jordi disposa del corresponent expedient de concessió d'abastiment, que es troba en tràmits davant de la CHJ, amb el núm. d'expedient 2006CP0142.  
  
6. Respecte al sanejament, l'EIA indica que la xarxa de sanejament discorrerà per tot el sector fins a la CV-316, on s'unirà, per mitjà d'un col·lector, a la xarxa de sanejament del municipi de Sant Jordi. Existix en l'expedient un certificat de capacitat de tractament de la depuradora municipal de Sant Jordi, subscrit per l'enginyer tècnic d'obres públiques, funcionament i manteniment d'EDAR de l'Oficina Tècnica d'Assistència a Municipis de l'Excma. Diputació Provincial de Castelló, que conclou que hi ha un marge de capacitat de tractament de 121 m³/dia, en l'EDAR existent.  
7. Respecte a la distribució elèctrica del sector, s'ha previst una nova xarxa de subministrament elèctric per a donar servici a la població futura. Preveient un xarxa de baixa tensió i una altra de mitja tensió.  
8. Quant a la xarxa de telefonia, el punt de connexió es localitzarà als voltants de la CV-136, per la part més pròxima al poble, per mitjà d'una línia aèria. També es preveu la instal·lació d'una xarxa de gas subterrània per al subministrament de gas natural a mitja pressió.  
9. Quant a la gestió de residus, es presenta en l'expedient un certificat de capacitat d'assumpció de la recollida dels residus sòlids urbans i inerts, generats tant per l'ús terciari com per l'ús residencial del PP sector el Bovalar de Sant Jordi, del responsable de producció de l'empresa FOBESA, que indica que, després de les prèvies les modificacions contractuals amb l'Ajuntament de Sant Jordi, esta empresa està en condicions d'assumir la recollida dels residus urbans i inerts generats tant per l'ús terciari com per l'ús residencial del PP sector el Bovalar de Sant Jordi, com també el seu trasllat a abocador adequat; tot això, d'acord amb les previsions del pla zonal de la zona I del PIR, com també de la resta d'actuacions que es troben en tramitació referents al municipi de Sant Jordi.  
10. L'EIA identifica i valora els possibles impactes que es deriven del planejament proposat, per mitjà d'una matriu general d'impactes, i l'impacte es pot considerar globalment de caràcter moderat.   
11. En l'apartat de mesures preventives i correctores, s'establix una distinció entre les destinades a previndre els impactes generats per l'estratègia i per la forma d'ocupació del territori, per la implantació d'usos, i un conjunt de mesures generals aplicables a les obres a efectuar en l'àmbit d'ocupació.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat és un dels supòsits fàctics en què és preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a la seua aprovació definitiva, segons el que es desprén de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament, annex I, apartat 8.g, del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.   
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que s'hi apliquen.  
3. L'article 16.2 m) del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, com també de qualssevol altres accions dutes a terme, tant pels poders públics com pels particulars, en el territori de la Comunitat Valenciana.  
  
Per tot l'anterior i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Es considera acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que s'hi apliquen, el projecte d'homologació i pla parcial el Bovalar del terme municipal de Sant Jordi (Castelló), sempre que es desenrotlle d'acord amb el que establix la documentació presentada i amb els condicionants següents:  
  
Condicionants per a l'aprovació del projecte:  
Es considera que el sector haurà de ser redelimitat, que se n'exclourà el sòl forestal, tocant a la CV-136, el qual es classificarà com a SNU d'especial protecció, per considerar que no ha perdut el seu valor com a forestal i que servix, a més, de corredor natural amb la resta de sòl forestal inventariat que s'ubica a l'altre costat de la carretera. A més, pel que fa al sòl forestal incendiat, s'ha de tindre en compte, a banda de la seua protecció que, segons el que establix l'article 50 de la Llei 43/03, el canvi d'ús dels terrenys forestals incendiats quedarà prohibit almenys durant 30 anys a partir de l'incendi.  
Condicionants, previs al començament de les obres d'urbanització, que hauran de reflectir-se en les fitxes de planejament del sector:   
Informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià i Museus, d'acord amb l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, relatiu al compliment de les exigències que es deriven de la protecció del patrimoni arquitectònic, arqueològic i etnològic present en l'àrea d'actuació. En el cas que el dit informe resulte desfavorable, així haurà d'entendre's també la present declaració d'impacte ambiental.  
Haurà de justificar-se la disponibilitat de recursos hídrics en quantitat i qualitat suficients.  
S'haurà d'emetre un informe de la Direcció General del Canvi Climàtic respecte a la conformitat de la gestió de residus sòlids amb el Pla Zonal de Residus, referit al sector en qüestió, tenint en compte la seua relació amb els altres sectors previstos en el pla general en tramitació, sobre la base de l'informe emés pel Consorci del Pla Zonal de la zona 1 del PIR relatiu al concert previ del municipi.   
  
Les mesures correctores es completaran amb els aspectes següents:  
  
a) Durant la fase d'execució, s'haurà de preveure i identificar una zona per a la recollida dels materials a emprar en les obres d'urbanització i edificació, i s'evitarà l'ocupació dels terrenys limítrofs.  
b) Durant la fase d'execució, s'haurà de definir l'àrea on quedarà aparcada temporalment la maquinaria d'obra, i indicar, si és el cas, el lloc on es portaran a cap les labors de neteja i de manteniment. Així mateix, es recorda que els canvis d'oli, de filtres i qualsevol altre residu de manteniment de maquinària i vehicles hauran de ser degudament gestionats per un taller o un gestor de residus tòxics i perillosos degudament autoritzat.  
c) El sistema de reg haurà de ser independent de la xarxa de subministrament municipal, s'evitarà la creació de zones verdes que exigisquen gran quantitat d'aigua i s'optarà preferiblement per les espècies autòctones i/o els cítrics ja existents.  
d) Serà necessària la reposició de tots els servicis i infraestructures de reg afectat i funcionalment necessari, per part de l'urbanitzador. S'haurà de garantir la continuïtat de totes les canalitzacions i canonades que travessen el sector i que tenen una funcionalitat més enllà dels seus límits. Qualsevol desviació o alteració de les dites instal·lacions haurà de disposar de l'autorització de la comunitat de regants o de l'òrgan competent, el qual determinarà la forma en què es duran a terme les actuacions proposades.   
e) La terra vegetal extreta durant la fase de moviment de terres, i que siga susceptible d'aprofitament, es mantindrà en condicions agrícoles adequades, atesa la seua elevada qualitat agrària, i es destinarà al farcit de les zones verdes previstes en l'actuació, o, si no n'hi ha, a altres àrees del municipi on siga susceptible utilitzar-la. Es definiran el lloc i les condicions d'emmagatzematge del sòl eliminat, a fi de garantir que la dita terra no perda les condicions d'humitat i les característiques edàfiques.  
f) Els residus vegetals originats amb la tala de l'arbratge i del desbrossament dels terrenys es gestionaran de manera adequada a la seua naturalesa, i queda prohibida la incineració in situ d'eixos o de qualsevol altre tipus de residu.  
  
Segon  
Totes les mesures preventives i correctores proposades, com també aquelles derivades dels condicionants exposats, les haurà de recollir la normativa urbanística de la modificació puntual, bé allò que és relatiu a la modificació en si com el que correspon a les posteriors fases d'execució i funcionament. En atenció al que disposa l'article 35 del Decret 162/90, la vigilància del compliment, per part del titular del projecte de les condicions imposades en la DIA correspon a l'òrgan amb competència substantiva i a les corporacions locals en l'exercici de les seues atribucions legals.  
  
Tercer  
La present declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 20 de maig de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno  
  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Dades de l'expedient en el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 243/6330-NFX.  
Títol: Pla parcial modificatiu de l'ordenació estructural del sector SUZ-2. Albalat dels Sorells (València).  
Promotor: Ajuntament d'Albalat dels Sorells.  
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Albalat dels Sorells i CTU.  
  
Localització: al nord del terme municipal, delimitat per la CV300, la CV316 i el terme municipal de València.  
Descripció del projecte   
1. Objecte de projecte  
L'actuació pretén la reclassificació d'un sector de 50.478 m² que, d'acord amb el planejament vigent, constituït per un Pla General d'Ordenació Urbana aprovat el 24 de juny de 1991, es troba classificat com a sòl no urbanitzable amb la qualificació d'especial protecció paisatgística i agrícola. La classificació pretesa és sòl urbanitzable d'ús terciari.  
  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
L'actuació es localitza al nord del terme municipal d'Albalat dels Sorells, en la comarca de l'Horta Nord, província de València. Este municipi forma part del grup de poblacions assentades al llarg de la carretera CV-300, i limita al nord amb Museros, València i Albuixech; al sud, amb Foios; amb Moncada, a l'oest, i el mar Mediterrani, a l'est. Dista 8,8 km de la capital de província.  
Els límits de l'àmbit del pla parcial són els següents:  
- Pel nord: carretera CV-316.  
- Pel sud: límit municipal de València.  
- Per l'oest: carretera CV-300.  
- Per l'est: antiga via Xurra.  
L'ús global del sector en l'actualitat és agrícola, es dedica quasi tot al cultiu de cítrics i hortalisses, i al voltant d'una cinquena part es troba en estat d'abandó.   
Dades generals de l'ordenació proposada:  
Superfície del sector: 50.478 m².  
Superfície de l'àrea de repartiment: 50.478 m².  
Parcel·la d'ús privat: 50.478 m².  
Zona verda: 5.063 m².  
Zona de protecció d'infraestructures: 5.772 m².  
Xarxa viària i aparcaments: 15.865 m².  
Total sector: 50.478 m².  
Índex d'edificabilitat bruta: 0,50 m²/m².  
3. Alternatives  
En l'estudi d'impacte ambiental no consta cap anàlisi de les possibles alternatives d'emplaçament del projecte.  
En el document justificatiu de la integració territorial presentat s'exposen els criteris establits en el document de concert previ a l'estudi dels diferents models de desenrotllament, i l'elecció del sector en estudi segons eixos models es justifica de la manera següent:  
- Creixement sobre el sòl amb menor protecció: es justifica la ubicació sobre sòl amb protecció indicant que l'ocupació del sòl no urbanitzable comú existent en el municipi, segons el planejament vigent, generaria un major impacte ambiental provocat per la llunyania al nucli urbà, cosa que generaria un impacte paisatgístic i la creació de nuclis aïllats, a més de l'increment d'afecció que suposaria la dotació de les infraestructures i dotacions necessàries.  
- Creixement a partir de les principals vies de comunicació: en este cas el criteri és complit pel sector en estudi, atés que es troba delimitat per les vies de comunicació més importants del municipi i l'ampliació d'una de les vies, la qual cosa ocasiona que es compartisca l'impacte generat sobre el medi i que els nous usos del sòl disposen d'una millor comunicació.  
- Creixement a partir del sòl urbà existent: s'indica que l'alternativa triada produïx dos efectes positius que es resumixen en la disminució de l'impacte paisatgístic perquè s'ubica l'actuació juntament amb el nucli urbà i el millor aprofitament dels equipaments públics, ja que es troben concentrats en una zona.  
Tramitació administrativa  
1. Procediment d'avaluació ambiental  
El 30 d'abril de 2006 va entrar en vigor la Llei 9/2006, de 28 d'abril, sobre Avaluació dels Efectes de Determinats Plans i Programes en el Medi Ambient (LEAE).  
La Llei 9/2006, de 28 d'abril, sobre avaluació dels efectes de determinats plans i programes en el medi ambient, i la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, són complementàries.   
D'acord amb la LEAE, els plans i programes, com també les seues modificacions, que puguen tindre efectes significatius en el medi ambient i que siguen promoguts o aprovats per l'Administració, són objecte d'esta avaluació ambiental estratègica.   
D'altra banda, l'article 2 de la LEAE definix com a zones de reduït àmbit territorial, aquelles que, per les escasses dimensions, pot garantir-se el nivell de protecció del medi ambient i la integració ambiental mitjançant l'aplicació de l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.   
  
La modificació presentada, en principi, hauria d'ajustar-se al que establix la LEAE. Vistos els efectes previsibles sobre el medi ambient, pot considerar-se una zona de reduït àmbit territorial i resulta possible l'aplicació de l'avaluació d'impacte ambiental.   
  
Dins del procediment d'avaluació d'impacte ambiental, el projecte examinat és un dels supòsits fàctics en què és preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva del projecte, d'acord amb el que es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
Per tot el que s'ha exposat abans, el procediment d'avaluació ambiental per a este cas serà el corresponent al d'avaluació d'impacte ambiental.  
2. Admissió a tràmit  
El 14 de novembre de 2007 la Direcció Territorial d'Ordenació del Territori de València va trametre la documentació relativa al pla parcial modificatiu del sector SUZ-2, que consistix en:  
- Pla parcial modificatiu de l'ordenació estructural del sector SUZ-2. Albalat dels Sorells.  
- Estudi d'avaluació d'impacte ambiental del PP sector SUZ-2  
- Document de síntesi de l'estudi d'avaluació d'impacte ambiental.  
- Document justificatiu de la integració territorial del PP SUZ-2.  
  
- Expedient administratiu municipal relatiu al sector SUZ-2.  
Amb esta documentació va ser incoat el corresponent expedient d'avaluació ambiental.  
3. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb el pla de participació pública, d'acord amb els anuncis publicats en el diari Levante, del 13 de febrer de 2008, i en el DOCV núm. 49.822, del 22 de febrer de 2008.  
Durant el període d'informació pública es va presentar una al·legació, segons consta en el certificat emés per la Secretaria General de l'Ajuntament d'Albalat dels Sorells, el caràcter de la qual no és ambiental.   
4. Peticions d'informació o documentació complementària  
El 31 de gener de 2008 es fa un requeriment de documentació al Servici Territorial de Planificació i Ordenació Territorial, el contingut del qual és:  
Es fa la consulta següent al seu servici amb l'objectiu que informe sobre la possibilitat de reclassificació d'un sòl no urbanitzable de protecció paisatgística i agrícola amb un concert previ, superat el 26 de juliol de 2006, en el qual, segons pareix, es troba el mencionat sector i que no ha sigut sotmés a avaluació ambiental, o si, contràriament, la dita reclassificació ha de quedar en suspens mentres no siga aprovada la revisió del Pla General d'Ordenació Urbana, que es troba en tramitació.  
En el cas que el seu servici considere possible la dita reclassificació i amb la finalitat que la Direcció General de Gestió del Medi Natural puga disposar de la informació necessària perquè la resolució que, si és el cas, s'adopte complisca la legalitat i siga adequada als fins del procediment, s'haurà de trametre la documentació següent:   
- Certificat de la Secretaria de l'Ajuntament en què s'indique que l'estudi d'impacte ambiental ha sigut sotmés al tràmit d'informació pública.  
- Certificat de la Secretaria de l'Ajuntament en què s'indique que el termini del dit tràmit ha sigut de 45 dies, d'acord amb el que estipula la Llei 9/2006, de 28 d'abril, sobre avaluació dels efectes de determinats plans i programes en el medi ambient.  
- Informe emés per la Direcció General de patrimoni Cultural sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, d'acord amb el que disposa l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià, ja que l'informe favorable tramés el 18 de gener de 2008 no és l'informe vinculant mencionat. El dit informe ha d'anar acompanyat de l'estudi d'impacte ambiental al qual es contrau, i amb el segell d'autorització en totes les pàgines, en prova de conformitat.  
  
- Còpia de l'acord de superació de la fase de concert previ.  
Contestant als aspectes tècnics abans mencionats, el 2 d'abril de 2008 el Servici Territorial de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial tramet la documentació, que consistix en:  
- Document justificatiu de la integració territorial del pla parcial del sector SUZ-2 d'Albalat del Sorells.  
- Sol·licitud d'informe de la Conselleria de Cultura que acredita que no afecta béns de valor cultural.  
- Informe de l'Entitat Metropolitana de Servicis Hidràulics.   
- Certificat justificatiu respecte a la capacitat de gestió de residus sòlids urbans i inerts, i capacitat d'admissió i gestió d'aigües residuals.  
  
- Còpia de l'acord de superació de la fase de concert previ.  
S'indica, així mateix, que s'han sol·licitat a l'Ajuntament el certificat de sotmetiment a informació pública, el certificat del termini de sotmetiment i l'estudi d'impacte ambiental tramés a la DG de Patrimoni i segellat per esta en prova de conformitat  
El 6 de maig de 2008 es fa nou un requeriment de documentació en què se sol·licita la remissió de la documentació següent:  
- Certificat de la Secretaria de l'Ajuntament en què s'indica que l'estudi d'impacte ambiental ha sigut sotmés al tràmit d'informació pública i el termini en què s'ha dut a terme.  
- Informe emés per la Direcció General de Patrimoni Cultural sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, d'acord amb el que disposa l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià, ja que l'informe favorable tramés el 18 de gener de 2008 no és l'informe vinculant mencionat.  
- S'haurà de justificar la suficiència de recursos hídrics en quantitat i qualitat suficient, mitjançant un informe de l'organisme de conca corresponent, o bé un informe de l'empresa que gestiona el servici de subministrament d'aigua potable en la població, amb un contingut que té caràcter de mínim (...):  
- Informe referent a l'estudi d'integració paisatgística, d'acord amb la Llei 4/2004, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge, que haurà d'ajustar-se al seu reglament i ser informat pel servici corresponent.  
- Informe referent a l'estudi acústic, elaborat de conformitat amb l'article 25 de la Llei 7/2002, de Protecció contra la Contaminació Acústica.  
En resposta a la dita sol·licitud es va rebre la documentació següent:  
- Certificat emés per la Secretaria de l'Ajuntament d'Albalat dels Sorells del tràmit d'informació pública.  
- Còpia de l'al·legació presentada el contingut de la qual no és de caràcter ambiental.  
- Informe de disponibilitat d'aigua emés per l'Entitat Metropolitana de Servicis Hidràulics.  
Sol·licitud d'informes sectorials  
Entitat de Sanejament d'Aigües  
S'emet un informe favorable a la viabilitat del tractament en l'EDAR de la conca del Carraixet de les aigües residuals generades pel polígon, sempre que es complisquen els condicionants següents:  
- Al seu dia l'urbanitzador responsable del desenrotllament urbanístic haurà de fer la corresponent sol·licitud de la connexió al sistema públic de sanejament i depuració. Les obres necessàries per a la connexió de les aigües residuals a les infraestructures públiques les farà el peticionari pel seu compte i risc.  
- En tot cas, l'abocament generat pel desenrotllament urbanístic de referència haurà de complir els límits d'abocament que establix el Model d'Ordenança d'Abocaments de l'Entitat de Sanejament d'Aigües, a fi de preservar la integritat del sistema de sanejament i la qualitat de l'efluent. A este efecte, l'urbanitzador haurà de preveure que, abans del punt de connexió, ha de disposar una arqueta de registre de la mateixa tipologia que la que figura en el Model d'Ordenança d'Abocaments a la Xarxa Municipal de Clavegueram, editat per l'Entitat de Sanejament d'Aigües, que també inclou guies per a la instal·lació d'un atall que permeta la desconnexió de l'abocament (així mateix, haurà de preveure la construcció, sobre la dita arqueta, d'una caseta que permeta la instal·lació d'equips de mesura en continu, tancada amb clau).  
- Abans de l'execució de la connexió al sistema públic de sanejament i depuració, s'haurà d'ingressar a l'Entitat de Sanejament d'Aigües el cànon de sanejament corresponent, als efectes del qual haurà d'establir-se, si és el cas, l'oportú conveni entre l'Entitat de Sanejament d'Aigües i l'Ajuntament d'Albalat dels Sorells.  
  
Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià  
Feta la prospecció arqueològica sobre el projecte abans mencionat, i aportada la corresponent documentació relativa als resultats, els nostres servicis tècnics han posat de manifest que no s'han documentat jaciments arqueològics. No obstant això, atés el tipus de registre en la zona es considera necessària la realització d'un seguiment arqueològic de les obres, el qual haurà de constar com a mesura correctora en el corresponent estudi d'impacte ambiental.  
D'altra banda, tal com es va informar, des del punt de vista del patrimoni paleontològic la incidència serà nul·la.  
Sense perjuí del que s'ha exposat anteriorment, en l'estudi d'impacte ambiental s'haurà de preveure que l'aparició de restes arqueològiques o paleontològiques en el curs de les obres determinaria l'obligació de suspendre l'actuació, delimitar el perímetre d'afecció i notificar-ho immediatament a esta conselleria, a l'efecte que se'n determinen les mesures oportunes, de conformitat amb el que preveu la Llei del Patrimoni Cultural Valencià.  
Quant al patrimoni etnològic, els nostres servicis tècnics han posat de manifest que en els resultats de la prospecció es fa referència al fet que no s'hi ha constatat l'existència d'elements etnològics. No obstant això, es considera necessari que, davant de la desaparició d'esta zona d'horta, es procedisca a elaborar un estudi que documente el parcel·lari afectat amb els sistemes de reg, les séquies i d'altres, documentació que haurà de quedar integrada en l'estudi d'impacte ambiental.  
  
Una vegada analitzades totes les possibles afeccions patrimonials del projecte, resulta procedent aportar l'estudi d'impacte ambiental, document que inclourà les actuacions efectuades, els resultats i el programa de vigilància i/o les mesures correctores, si és el cas, i sobre el qual s'emetrà l'informe definitiu previst en l'article 11 de la Llei del Patrimoni Cultural Valencià a l'efecte que s'aporte, en el corresponent procediment d'impacte ambiental, davant de l'òrgan administratiu corresponent.  
Mancomunitat de l'Horta Nord  
Informe de l'enginyer tècnic industrial al servici de la Mancomunitat de l'Horta Nord, el qual informa:   
«Davant de la petició formulada des de l'Ajuntament d'Albalat dels Sorells respecte de l'emissió de certificat que justifique la capacitat de gestió dels residus urbans i inerts que es podrien generar en el pretés pla parcial denominat sector SUZ-2, instat per l'entitat EVREN, SA, acompanyada d'una fitxa que en conté les dades més significatives, a fi d'omplir el requeriment de documentació tramés per la Direcció Territorial de València de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, sense que s'arriben a concretar les quantitats de residus que s'espera generar i la seua caracterització, cal fer constar el següent:  
  
- A priori s'ha de tindre present que la Mancomunitat de l'Horta Nord és l'entitat delegada pels ajuntaments adscrits, per a la prestació del servici de recollida i transport de RU al centre de gestió dependent de l'Entitat Metropolitana de Tractament de Residus (EMTRE), i és, per tant, agent de només una part de les fases que comprén la gestió dels residus urbans i assimilables. D'altra banda, els residus procedents de labors de jardineria de recintes privats no es troben expressament compresos en el servici contractat. Un altre aspecte a considerar serà la gestió de la recollida selectiva dels envasos i dels residus d'envasos, com ara vidre, paper/cartó i envasos lleugers, subjectes a sistemes integrats de gestió (SIG), ECOVIDRE i ECOEMBES (la Mancomunitat s'ocupa de la representació d'ECOEMBES, pel que fa a la gestió de paper/cartó i envasos lleugers; mentres que, davant d'ECOVIDRE, la gestió correspon a cada ajuntament). Els efectes inservibles i els residus voluminosos sí que estan inclosos en el servici de recollida i transport de RU. Finalment, hi ha altres residus que, per les seues característiques, han de ser depositats als ecoparcs dependents dels respectius ajuntaments (fins a la data no consta que el municipi dispose d'ecoparc).  
  
- La Mancomunitat de l'Horta Nord exercix la seua comesa de gestió del servici de recollida i transport de RU per mitjà d'un contracte amb una empresa idònia; actualment l'adjudicatari és SA Agricultores de la Vega de Valencia.  
- És important tindre en compte que el sistema generalitzat de recollida implantat en l'àmbit de la Mancomunitat es fa mitjançant el depòsit previ en contenidor normalitzat (només els efectes voluminosos s'abandonen en la via pública, fora dels contenidors), i que l'aportació inicial és a compte i càrrec dels respectius ajuntaments, per la qual cosa l'agent urbanitzador o l'ajuntament haurà de preveure la dotació suficient dels contenidors necessaris destinats a qualsevol tipologia diferenciada de residu urbà, dimensionats en nombre i distàncies de recorregut de vianants adequades per als potencials usuaris en la seua àrea d'influència.  
  
Així doncs, en consideració al que s'ha exposat abans i a l'escassa envergadura de l'ampliació que suposaria quant a les previsions de producció i demanda de recursos associats (1.000 treballadors/dia equivalents a una població d'uns 250 habitants), sense perjuí que es consulte l'empresa contractista del servici, SAV, considere que la Mancomunitat té capacitat suficient per a atendre degudament la gestió dels residus urbans que es generen en l'àmbit geogràfic del pla parcial de referència.  
Entitat Metropolitana de Servicis Hidràulics (EMSHI)  
S'emet un informe de disponibilitat d'aigua per a executar la urbanització del sector SUZ-2 a Albalat dels Sorells, el resultat del qual és:  
D'allò que conté la documentació aportada es desprén que:  
La totalitat de l'actuació s'assenta sobre terrenys de regadiu tradicional; desapareix este ús i, per tant, es produïx una economia substancial de recursos hídrics.  
S'espera un consum de les instal·lacions metropolitanes de 22,7 Dm³/any d'aigua potable. Del mateix informe es deduïxen les necessitats d'aigua de reg, que es quantifiquen en 2,8 Dm³/any.  
Els orígens i la gestió de les aigües potables es consideren adequats i correctes. No obstant això, es pretén prendre l'aigua de reg de la mateixa xarxa d'aigua potable, cosa que es considera totalment incorrecta.  
No s'aprecia tampoc en el projecte que s'haja dotat la zona d'una xarxa bis, específica per a reg, neteges, aigualejos i semblants.  
Atés que el consum d'aigua per habitant d'Albalat dels Sorells, en este moment, és de 208 l/h dia, es desprén un rendiment de la xarxa baix i un consum per capita elevat; per tant, caldrà animar l'Ajuntament a prendre les accions necessàries per a proveir el subministrament d'estos usuaris, com també d'altres futurs que puguen presentar-se, a través d'economies per a la millor gestió de la xarxa, i també de substitucions d'usos actuals d'aigua potable, per un altre tipus d'aigües (com ara les procedents dels drets de reg dels terrenys que s'ocupen amb esta actuació).  
Consta que estes accions han sigut assumides per l'Ajuntament d'Albalat dels Sorells. S'aconsella de manera prioritària la substitució de regs, la millora de xarxes i el canvi de l'estructura tarifària en baixa, addicionalment al canvi d'ús de les aigües, que s'ha de tramitar davant de l'autoritat de conca.  
Per estes vies combinades, es poden economitzar perfectament 22,7 Dm³/any. Quedaria per satisfer la demanda de reg. Este volum podria subministrar-se perfectament des de la séquia de Moncada, atés que es produiran economies de regs, amb la corresponent tramitació davant de l'autoritat de conca.  
En referència a la qualitat de les aigües potables que subministraria l'EMSHI, esta complix els paràmetres establits en el RD 140/2003 (...). La depuradora que subministrarà l'aigua és la de Manises, que s'abastix de les aigües del canal Xúquer-Túria, explotat, controlat i regulat per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer; la planta, que pertany al sistema d'abastiment en alta de l'àrea metropolitana de València, està explotada per Aigües de València i supervisada per l'EMSHI.  
Pel que fa a la necessitat de tractament, es farà en la potabilitzadora de Manises, igual que, la resta de cabals subministrats en l'actualitat pel canal Xúquer-Túria i/o el riu Túria.  
  
Finalment i quant a la necessitat de fer obres d'infraestructura, des del punt de vista metropolità cal el reforç i l'ampliació de la potabilitzadora, els depòsits de regulació i portar l'aigua fins a l'actuació, i, des del punt de vista local, la construcció de la presa, des de la xarxa metropolitana. Les primeres obres estan incloses en els plans immediats de l'EMSHI per a l'ampliació i el reforç del sistema metropolità, per la qual cosa es firmarà un conveni amb l'interessat perquè col·labore amb la seua quota part. De la segona, se n'haurà de fer càrrec íntegrament l'interessat.  
(...) Per tot el que s'ha exposat anteriorment, este servici emet un informe tècnic positiu, condicionat als següents condicionants respecte de la matèria posada a consideració:  
- Utilitzar la dotació d'aigua potable a 70 l per treballador i dia laborable, advertint que és el consum d'aigua potable que se subministrarà. Es recomana considerar el diàmetre de les canonades d'abastiment d'aigua potable a l'efecte de garantir que es puga mantindre el percentatge desinfectant.  
- Proveir els mitjans necessaris per a assegurar que, en tot el municipi, el consum de tota aigua que no siga estrictament per a ús humà es farà amb aigua diferent de la potable. Entre els mitjans a fer servir es considera fonamental dotar totes les zones verdes presents i futures, tant públiques com privades amb possible zona verda (com és el cas que ens ocupa), de doble presa d'aigües (potable i de servicis).  
- Presentar el projecte corregit, amb una doble xarxa d'aigua per a servicis i per a reg, que haurà de tindre presa independent. Així mateix, per a usos de reg s'han de considerar 550l/m² de zona verda i any, i també usar espècies de baixa evapotranspiració.  
- Així doncs, l'Entitat Metropolitana de Servicis Hidràulics no subministrarà cap increment, en una mitjana de cinc anys, ja que computen els estalvis en l'actual dotació. Cosa que obliga que es complisca el condicionat d'economia d'aigües, i de canvi d'usos, en el temps que dista fins a la consolidació de la nova demanda de massa d'aigua conseqüència de la nova actuació.  
- Executar el reforç de les instal·lacions EMSHI necessàries per a atendre este consum, i molt en particular la presa i portades d'aigua. Estes instal·lacions es faran en tot moment sota la més estricta supervisió de l'EMSHI, a càrrec i costes del peticionari, el qual, al finalitzar-les, les entregarà a l'EMSHI.  
S'advertix que se sol·licite l'informe al concessionari de la gestió de la Xarxa Metropolitana, sobre la suficiència general de les infraestructures de l'EMSHI per a afrontar este consum.  
Es recorda que els sol·licitants tenen l'obligació de:  
Tan ràpidament com siga possible, i en tot cas abans de començar qualsevol obra, presentar un projecte, reglamentàriament visat i aprovat, amb les infraestructures hídriques, tant potables com de reg, que se sol·liciten.  
El projecte, almenys, haurà de contindre:  
- Els detalls de les infraestructures metropolitanes del veïnat, les preses i en general els elements hidràulics. Estos detalls podran ser modificats per esta administració a l'efecte d'uniformitzar elements i de facilitar el manteniment de la xarxa metropolitana; però aniran a càrrec del peticionari tots els gastos que comporten.  
- Els detalls de les dos xarxes que se sol·liciten. I molt especialment, se'n trametrà el replantejament, el compromís de fons (pressupost) i el pla d'obra.  
Abans del començament de les obres:  
Avís a esta administració del fet, i comunicació de l'entitat del director facultatiu de les obres, perquè puga supervisar-les.  
Abans de la connexió a xarxes:  
Presentar permís definitiu i/o concessió per a la presa de cabals per a la presa de reg.  
Avís a esta administració, amb documents de fi d'obra, subscrits pel director facultatiu per a la seua supervisió.  
Presentació d'una memòria d'actuacions efectuades, amb l'efectivitat pràctica per a produir els estalvis necessaris per a este establiment. Haurà d'estar firmada i visada per un tècnic competent.  
S'advertix que no es donarà permís de connexió ni cap subministrament si no es complixen els requisits anteriors.   
Addicional: este informe no inclou factors com taxes, gravàmens, contribucions i semblants que puguen comportar el reforçament general de la xarxa en la seua quota part proporcional.  
Servici de Protecció de l'Ambient Atmosfèric  
Sol·licitat informe respecte a l'estudi acústic aportat, el Servici competent en la matèria informa:  
En relació a l'estudi acústic tramés relatiu al pla parcial modificatiu de l'ordenació estructural del sector SUZ-2 a Albalat dels Sorells, se li comunica que, després d'avaluar i valorar l'estudi acústic que s'adjunta, este servici, d'acord amb allò que s'hi ha exposat, considera que la documentació és suficient.  
Afeccions legals  
Després de la consulta de les cartografies temàtiques i d'estudi integrants dels sistemes d'informació territorial publicades per la COPUT, PGOF i Xarxa Natura, no s'han detectat, en l'àrea concreta d'estudi, afeccions a cap figura ambiental.  
Després de consultar la cartografia del Pla d'Acció Territorial de caràcter sectorial sobre Prevenció del Risc d'Inundació en la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), no s'han detectat àrees inundables susceptibles de protecció en l'àrea d'estudi.  
Segons l'estudi d'impacte ambiental, no s'afecten vies pecuàries ni jaciments arqueològics en l'àrea d'estudi. Existix molt a prop del sector el pou de l'Alberenga i una gran quantitat de séquies que constituïxen el patrimoni etnològic de la zona. Es definix com a mesura el seguiment arqueològic de les obres durant la fase de moviment de terres. S'hauran d'adoptar, a més, aquelles mesures proposades per la Direcció General de Patrimoni en el seu informe vinculant, que haurà de ser emés en compliment de la Llei de Patrimoni Cultural Valencià.  
  
Pel que fa a la classificació i qualificació del sòl, el sòl objecte de modificació urbanística està classificat actualment com a sòl no urbanitzable de protecció paisatgística i agrícola. Atés que la present declaració avalua els aspectes ambientals, la idoneïtat de l'instrument d'ordenació presentat, pel que fa a legislació urbanística, no entra en l'àmbit de l'avaluació realitzada.  
Consideracions ambientals  
L'àrea objecte de l'estudi se situa sobre terrenys pertanyents al període quaternari, en una plana d'origen al·luvial. Les característiques primàries del sòl i de l'entorn són favorables als usos agrícoles intensius, en què predominen els materials detrítics quaternaris que els aporten prou grossària efectiva i que, juntament amb els nuls afloraments rocosos, permeten l'arrelament de qualsevol espècie. El sector presenta un risc d'erosió molt baix, no hi ha risc d'inundació, la vulnerabilitat a la contaminació de les aigües subterrànies és mitjana i no afecta cap espai protegit.  
Respecte a la vegetació que podem trobar en l'àrea d'estudi, la vegetació potencial de la zona ha desaparegut i es destina en l'actualitat a un ús agrícola, en concret al cultiu de cítrics i hortalisses. A més de les espècies de cultiu, i lligada a estes, en la zona s'observa vegetació nitròfila i arvense que cobra importància en algunes parcel·les que es troben abandonades.  
En l'estudi d'impacte ambiental es fa una descripció de la fauna que es pot trobar en la zona lligada a la vegetació present, i indica que només proliferen aquelles espècies que aprofiten les transformacions i d'altres que solen tindre caràcter trivial i escàs interés, atesa la generalització de la seua distribució.   
Respecte a l'abastiment d'aigua, a l'expedient s'adjunta un certificat de l'empresa subministradora Entitat Metropolitana de Servicis Hidràulics (EMSHI), en què s'indica que s'ha presentat documentació. La demanda estimada és de 25,55 hm³ anuals, per al consum humà, i de 0,26 hm³ per a reg de zones verdes i enjardinades, la qual cosa suposa un total de 25,81 hm³/any. Es preveu la connexió subterrània a la xarxa municipal en el punt més pròxim al sector. S'indica en l'EIA que és un impacte positiu al produir-se una disminució de les necessitats d'aigua amb el canvi d'ús d'agrícola a terciari.  
  
Per a la depuració d'aigües residuals, en la documentació presentada es disposa de l'informe de l'entitat Sanejament d'Aigües de la Generalitat Valenciana, del 16 d'octubre de 2006, sobre la capacitat de l'EDAR de la conca del Carraixet, per a admetre les aigües residuals generades per l'actuació, on es conclou la viabilitat del tractament sempre que es complisquen una sèrie de condicionants, ja transcrits en els informes sectorials.   
Els residus generats, tant en fase de construcció com en fase de sanejament, seran gestionats, tal com s'indica en l'apartat de mesures correctores, d'acord amb la seua tipologia i la legislació d'aplicació. No s'aporta estimació de la quantitat que es produirà. S'aporta un informe de l'enginyer tècnic industrial al servici de la Mancomunitat de l'Horta Nord, el qual considera que la Mancomunitat té capacitat suficient per a atendre degudament la gestió dels residus urbans que es generen en l'àmbit geogràfic del pla parcial.  
  
La conca visual de l'àmbit d'estudi està conformada per nou unitats de paisatge, només tres de les quals es troben en la zona: la unitat d'horta, la unitat de cítrics i la unitat de transició horta-cultius.  
  
Es justifica l'actuació, en l'EIA, pel beneficiós impacte que ocasionarà en la revitalització socioeconòmica de la zona, ja que oferix una alternativa econòmica a la situació que travessa el sector agrícola.  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat és un dels supòsits fàctics en què és preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva del projecte, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
En l'expedient s'han observat els tràmits que preveuen el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i la resta de disposicions que s'hi apliquen.  
L'article 5 de la Llei 2/1989, de 3 de març, atribuïx a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la dita Llei.   
L'article 16, apartat 2, lletra m), del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Es considera acceptable, als efectes ambientals i sense perjuí de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que s'hi aplique, el pla parcial modificatiu de l'ordenació estructural del sector SUZ-2, el promotor del qual és l'Ajuntament d'Albalat dels Sorells (València), sempre que es desenrotlle d'acord amb el que establix la documentació presentada i amb els condicionants que establix l'apartat segon de la present declaració.  
  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. Haurà d'obtindre's l'informe favorable de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, d'acord amb l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià. En el supòsit que el dit informe resulte desfavorable, així s'haurà d'entendre la present declaració d'impacte ambiental.  
2. S'haurà de justificar el compliment del condicionat de l'informe emés per l'Entitat Metropolitana de Servicis Hidràulics.  
3. Els projectes d'urbanització hauran d'incorporar en el pressupost els costos de les mesures preventives correctores i dels controls i les accions derivades del compliment del programa de vigilància ambiental que estipula l'estudi d'impacte ambiental, i les mesures derivades de l'aplicació de la present declaració, com també totes les que s'estipulen en els corresponents informes sectorials.  
4. Els residus de qualsevol tipologia que es generen hauran de ser gestionats d'acord amb el que disposa el pla zonal núm. III i VIII, inclòs en el PIR (Pla Integral de Residus) de la Comunitat Valenciana. Abans de la concessió de llicència d'activitat, l'Ajuntament exigirà a les indústries que desitgen implantar-se en el sector un pla de gestió de residus, que n'incloga el tractament i la destinació definitiva.  
5. L'Ajuntament exigirà a l'agent urbanitzador, una vegada acabades les obres d'urbanització, els certificats de recepció de residus sòlids inerts per part dels abocadors o les empreses autoritzades per a la gestió d'eixe tipus de residus. Es vetlarà pel compliment de les mesures correctores proposades.  
6. La xarxa de sanejament s'haurà d'executar amb caràcter separatiu. Les aigües residuals es traslladaran per col·lector fins a la xarxa municipal i d'allí a l'estació depuradora. Per a l'abocament d'aigües pluvials al barranc, s'haurà d'obtindre l'autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer. La xarxa de pluvials haurà de travessar un separat de greixos, olis i sòlids en suspensió abans de l'abocament.  
7. La xarxa de sanejament haurà d'incorporar arquetes de registre en cada una de les connexions privades al col·lector general, que es complementaran amb arquetes separadores de greixos i olis en aquells casos en què siga previsible, per l'activitat a realitzar, la manipulació o l'abocament d'eixe tipus de substàncies.  
8. Les línies aèries de distribució d'electricitat que travessen el sector s'hauran de soterrar.  
9. En cas de les xarxes de reg afectades per l'actuació, se n'haurà de garantir la continuïtat durant les obres, i la seua reposició quan acaben. De la mateixa manera, els cultius limítrofs que es vegen afectats per les obres hauran de restituir-se a l'estat original.  
10. Durant la fase d'execució, s'haurà de preveure i identificar una zona per a la recollida dels materials a emprar en les obres d'urbanització i edificació, i evitar l'ocupació dels sòls agrícoles limítrofs.   
  
  
Tercer  
Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.  
  
Quart  
La present declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 19 de maig de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 050/08-AIA.  
Promotor: Ajuntament de Segorbe.  
Autoritat substantiva: Conselleria de Territori i Habitatge. Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló (S/R: 2007/0182 Fc).  
Objecte del projecte: modificació puntual núm. 22 del PGOU.   
Localització: terme de Segorbe.  
Descripció del projecte  
El projecte, d'acord amb la documentació presentada, proposa la modificació de la qualificació d'una superfície d'11.018,36 m² de sòl no urbanitzable de protecció agrícola a sòl no urbanitzable comú, i simultàniament conferir-li la qualificació de sòl dotacional públic de la xarxa primària, destinat principalment a ús esportivorecreatiu i compatible amb l'ús educativocultural.   
La parcel·la seleccionada se situa limítrofa, pel sud-oest, del sector residencial 1, dels terrenys situats entre la línia fèrria i la rambla Seca, i es correspon amb l'alternativa N de les 5 analitzades.   
Tramitació administrativa  
El 13 de febrer de 2008 el Servici Territorial d'Ordenació del Territori, de la Direcció Territorial de Castelló, va trametre la documentació tècnica i administrativa aprovada provisionalment, corresponent a la modificació puntual núm. 22 del PGOU de Segorbe. Segons el certificat d'informació pública i d'aprovació provisional del secretari de l'Ajuntament de Segorbe, en el Ple del 21 de desembre de 2006 es va acordar la informació pública corresponent a la modificació puntual núm. 22 de Segorbe, durant 45 dies, i l'anunci es va inserir en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana núm. 5435, de 24 de gener de 2007, en el Butlletí Oficial de la Província núm. 1, de 25 de gener de 2007, en el diari Mediterráneo, de 9 de gener de 2007, i en el tauler d'anuncis municipal; no es van registrar al·legacions en el període establit i se'n va acordar l'aprovació provisional en el Ple extraordinari de 20 de març de 2007.   
  
S'adjunta, com a expedient administratiu, una còpia dels informes emesos per la Conselleria de Cultura respecte de les afeccions al patrimoni arqueològic, etnològic i paleontològic, i s'advertix que la consulta efectuada a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer no ha tingut resposta en el termini de tres mesos establit, per la qual cosa se'n continua la tramitació i se sol·licita la DIA.   
El dia 7 de març de 2008 es rep un informe, de l'Àrea de Planificació del Territori i del Litoral, sobre una possible afecció del PATRICOVA a l'esmentada modificació puntual, elaborat a petició del Servici d'Ordenació del Territori de Castelló.  
El dia 16 d'abril de 2008 es fa una consulta al Servici de Planificació del Territori i del Litoral en què se sol·licita aclariment sobre un possible error en la cartografia del PATRICOVA i la seua incidència sobre el risc d'inundació, i el dia 18 d'abril de 2008 es rep un informe complementari.  
Informes sectorials  
Informes de la Direcció General de Patrimoni cultural de la Conselleria de Cultura   
El 22 de juny de 2007 sobre la prospecció arqueològica i etnologia, en el qual s'indica que no s'han documentat ni restes arqueològiques ni etnològiques, i s'assenyala, per tant, que n'hi ha prou amb establir mesures preventives de vigilància durant les obres.   
L'informe d'11 de desembre de 2006 es referix a la possible afecció a jaciments paleontològics, i conclou que no s'hi han detectat jaciments i que no resulta necessària cap intervenció prèvia.   
Informe de l'Àrea de Planificació del Territori i del Litoral sobre el risc d'inundació   
«Revisada la documentació tramesa pel Servici d'Ordenació del Territori de Castelló, en relació amb la creació d'un nou sòl dotacional proposat per la modificació núm. 22 del Pla General d'Ordenació Urbana de Segorbe, s'informa del següent:  
- En l'àmbit d'actuació, en la zona sud, es troba una part de la parcel·la amb una superfície aproximada de 0,12 hectàrees, afectada per risc d'inundació de nivell 3 i 5 del PATRICOVA.   
- La modificació puntual consistix en la nova qualificació proposada, i passaria de sòl no urbanitzable de protecció agrícola a sòl no urbanitzable comú, i la seua destinació, a sòl dotacional o públic de la xarxa primària del municipi per a equipament esportivorecreatiu.  
- Les limitacions imposades pel PATRICOVA en sòl no urbanitzable afectat per risc d'inundació s'aplica amb independència de la qualificació que tinga, siga comú o protegit en les seues distintes categories. Com que la parcel·la es troba afectada parcialment per risc d'inundació, la normativa prohibix els equipaments esportius coberts -no així els equipaments esportius a l'aire lliure, article 22.2.  
  
- A la vista de tot el que s'ha exposat, només se'n podrà admetre l'ús proposat si l'emplaçament de l'edificació destinada a equipament esportiu es troba situada fora de la zona inundable de la parcel·la o, si no n'hi ha, mitjançant un estudi d'inundabilitat que justifique, per mitjà d'una nova delimitació del risc, que la parcel·la objecte de modificació puntual del pla general no està afectada per risc d'inundació.  
- D'altra banda, en el moment que l'actuació afecte el domini públic hidràulic i/o la zona de policia, haurà d'ajustar-se al que disposa la normativa vigent (text refós de la Llei d'Aigües i la resta de disposicions que la despleguen)».  
Informe complementari de 18 d'abril de 2008:  
«Atenent la seua petició, hem analitzat la cartografia de riscos d'inundació (escala 1:50.000) en el terme de Segorbe, que va servir de base per a l'emissió del nostre informe de 4 de març de 2008, i hem constatat que, en la cartografia del GIS, els polígons elementals que delimiten el risc es troben desplaçats respecte del recorregut del llit; en la revisió efectuada a escala 1:25.000 s'ha redefinit la situació dels polígons en la cartografia GIS i ha resultat un increment de la superfície afectada per risc d'inundació, en l'àmbit de la modificació núm. 22 del PGOU de Segorbe, com a conseqüència de la nova delimitació de la zona. Esta circumstància no modifica el sentit del nostre informe, però sí que condiciona la implantació de l'ús proposat, ja que s'ha incrementat la superfície afectada per risc d'inundació del PATRICOVA en l'àmbit estudiat.   
Afeccions legals   
PATRICOVA. La superfície objecte de modificació es veu afectada aproximadament en un 70% per risc d'inundació en grau 1, 3 i 5.   
  
Domini públic hidràulic. La delimitació del sector, d'acord amb l'alternativa seleccionada, inclou parcialment la zona de servitud de la rambla Seca i la totalitat del sector està en zona de policia.  
  
Patrimoni cultural: en les prospeccions efectuades no es coneixen ni s'han detectat elements d'interés arqueològic, etnològic o paleontològic, per part de la Conselleria de Cultura, en l'àmbit del sector.  
  
Planejament urbanístic. En el planejament vigent la parcel·la corresponent a la solució adoptada és de sòl no urbanitzable de protecció agrícola.   
Consideracions ambientals   
La modificació núm. 22 del PGOU de Segorbe s'ajusta als supòsits que establix la Llei 9/2006 d'Avaluació de Plans i Programes, ja que es tracta d'una modificació en matèria d'ordenació del territori urbà, rural i d'ús del sòl (article 3) i, d'acord amb l'expedient administratiu, s'ha tramitat després de la entrada en vigor d'esta llei, i també de la Llei 27/2006, de 18 de juliol, per la qual es regulen els drets d'accés a la informació de participació pública i d'accés a la justícia en matèria de medi ambient.  
No obstant això, tenint en compte que:  
- l'esmentada modificació no implica un canvi del model territorial del planejament vigent,   
- la superfície necessària per a desenrotllar els objectius de la modificació s'estima al voltant d'1 hectàrea,  
- la ubicació de qualsevol de les alternatives estudiades és limítrofa o pròxima al sòl urbà o urbanitzable previst en el planejament vigent, amb la qual cosa la dotació de servicis no requerix l'execució d'obres d'envergadura, si les infraestructures actuals tenen prou capacitat,  
  
- el desenrotllament de l'ús previst (dotacional esportivorecreatiu) no implica una assignació de recursos desorbitada, respecte de la situació actual, sense perjuí que la dita assignació haja de ser avaluada.  
Es pot considerar que la modificació plantejada respon als supòsits legalment com a «zona d'àmbit reduït territorial» i, per tant, l'avaluació ambiental es pot dur a terme per mitjà del procediment d'avaluació d'impacte ambiental.   
En la documentació presentada s'indica que l'objecte del projecte és la instal·lació d'una dotació de la xarxa primària amb ús principal esportivorecreatiu i compatible amb l'ús educativocultural, però no s'especifica res sobre el tipus d'instal·lacions; encara que és presumible que s'hi projecten edificacions cobertes, ja que en l'àmbit del sòl residencial 1 ja hi ha instal·lacions esportives descobertes. Este aspecte és fonamental per a determinar la viabilitat, no sols de l'alternativa seleccionada com a definitiva (alternativa N), sinó de la resta d'alternatives estudiades, ja que tres de les quatre alternatives es troben afectades en major o menor grau per risc d'inundació.  
L'estudi d'impacte ambiental corresponent a la modificació puntual núm. 22 de Segorbe analitza 5 alternatives per a la ubicació de la dotació esportivorecreativa que es projecta, encara que l'anàlisi siga incompleta, ja que no s'hi ha considerat correctament ni la cartografia ni la normativa del PATRICOVA. Així, l'afecció per risc d'inundació de les alternatives estudiades és la següent:  
- L'alternativa D té la mateixa qualificació en el planejament vigent que l'alternativa seleccionada i està tota afectada per risc d'inundació.  
  
- L'alternativa seleccionada (N) està subjecta a risc d'inundació en un 70% de la superfície.   
- L'alternativa B es troba en l'àmbit del sòl urbanitzable del sector residencial 1, destinada a zona verda (JL), i està subjecta a risc d'inundació en aproximadament un 53% dels terrenys limítrofs amb el llit.  
  
- L'alternativa C té la mateixa qualificació que l'alternativa seleccionada i presenta un risc d'inundació en aproximadament un 40% de la parcel·la de la superfície limítrofa amb el llit.  
- L'alternativa A està qualificada en el pla general com a sòl no urbanitzable comú i no es troba afectada per risc d'inundació.   
  
S'ha procedit per tant a valorar l'alternativa més adequada i a considerar-ne la viabilitat des del punt de vista de les limitacions derivades del risc d'inundació, i també les possibles situacions, depenent del tipus d'instal·lacions per al desenrotllament dels usos proposats:  
  
1) Situació 1: totalitat de les instal·lacions descobertes.   
2) Situació 2: totalitat de les instal·lacions cobertes.   
3) Situació 3: instal·lacions cobertes i descobertes.   
En la situació 1 (totalitat de les instal·lacions descobertes) qualsevol de les alternatives seleccionades seria viable des del punt de vista normatiu del PATRICOVA, encara que des del punt de vista d'impacte ambiental la preferència en la selecció d'alternatives seria de menor a major risc i inundació, és a dir: 1a l'alternativa A; 2a alternativa C; 3a alternativa B; 4a alternativa seleccionada N; 5a alternativa D; ja que, tant la incertesa en la idea de l'impacte (inundació) com la magnitud (superfície afectada), presenten orde creixent.   
  
En la situació 2 (totalitat de les instal·lacions cobertes), el risc d'inundació limita la viabilitat de les alternatives en els termes següents:  
- L'alternativa D no és viable, ja que la totalitat de la superfície té risc d'inundació.  
- De l'alternativa definitiva (N) només és viable la superfície exempta de risc d'inundació (aproximadament un 30%).  
- De l'alternativa B només seria viable el 47% de la superfície, que queda lliure de risc d'inundació.  
- De l'alternativa C només seria viable el 60% de la superfície, exempta de risc d'inundació.   
- L'alternativa A no presenta risc d'inundació i, per tant, és l'única alternativa viable en tota la superfície.  
En la situació 3 la modificació és viable proporcionalment en la superfície dedicada a cada un dels tipus d'instal·lacions.   
D'altra banda, cal assenyalar la discrepància quant a les afirmacions incloses en l'apartat 5 de la memòria (memòria justificativa) sobre l'absència de motius i activitats lligades a la protecció que actualment tenen els terrenys en el planejament vigent, ja que s'ha mantingut fins a l'actualitat l'ús de cultiu de fruiters i d'horta en regadiu, que evidencien l'aprofitament d'una potencialitat agrícola elevada dels terrenys situats en el curs mitjà del riu Palància. La seua consideració com a alternativa per al fi perseguit no radica, per tant, en la perduda dels valors que en motivaren la protecció, sinó més aïna en l'oportunitat i els avantatges derivats de la seua situació estratègica respecte de l'actual delimitació del nucli urbà.   
Consideracions jurídiques   
-La modificació del PGOU es pot considerar, basant-se en el que s'ha exposat en l'apartat de consideracions ambientals, «zona de reduït àmbit territorial», d'acord amb el que establix l'article 2 de la Llei 9/2006, de 28 abril, sobre avaluació dels efectes de plans i programes en el medi ambient, i és procedent, per tant, fer l'avaluació ambiental per mitjà del procediment d'avaluació d'impacte ambiental, i considerar que es troba entre els supòsits previstos en l'annex I de l'apartat 8g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, com un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a la seua aprovació definitiva, segons el que es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament.  
- En l'expedient s'han observat els tràmits que preveu el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental.   
- L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribuïx a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions i les estimacions d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique la Llei 2/1989 d'Impacte Ambiental.   
- L'article 1 del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, del Consell, pel qual es modifica l'article 16.2 del Decret 131/2007, de 27 de juliol del Consell, aprovatori del Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.   
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Considerar acceptable, des del punt de vista ambiental i sense perjuí de les autoritzacions sectorials que s'hi apliquen, la modificació núm. 22 del PGOU de Segorbe, en la ubicació corresponent a l'alternativa definitiva seleccionada (N) en els termes següents:  
a) En tota la superfície delimitada, únicament i exclusivament si l'ús esportivorecreatiu es desenrotlla en instal·lacions descobertes.  
b) Si es pretén ubicar instal·lacions esportives cobertes, només podrà ser modificada, per a l'ús projectat, la superfície de la parcel·la que està exempta de risc d'inundació.  
c) Si es projecten instal·lacions cobertes i descobertes, la superfície a modificar serà proporcional a cada un dels tipus d'instal·lacions.  
En qualsevol cas el desenrotllament de l'ús dotacional requerirà:  
1. La vigilància durant la fase d'obres com a mesura preventiva per a evitar la possible afecció al patrimoni, i es procedirà a paralitzar les obres i a donar comunicació immediata, d'acord amb el procediment establit en la legislació sectorial, si es troba qualsevol vestigi d'interés patrimonial.   
2. La prèvia certificació de l'organisme de conca, de la disponibilitat de recursos hídrics per a atendre la demanda derivada de l'ús previst.  
  
3. La confirmació per part de l'Entitat Publica de Sanejament que l'increment de cabals generats pel nou sòl dotacional pot ser tractat en les instal·lacions de depuració actuals o, si és el cas, l'execució de les obres complementàries necessàries de les instal·lacions actuals, que han de ser dutes a terme per a garantir el correcte tractament de les aigües residuals.   
  
Segon   
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que, en defensa del seu dret, consideren pertinents.  
  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 15 de maig de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Angeles Centeno Centeno.