Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 4433, del 05-02-2003 (2003/868)

RESOLUCIÓ de 16 de desembre de 2002, de la secretaria general de la Conselleria de Justícia i Administracions Públiques, per la qual resol inscriure els nous Estatuts del Col·legi d'Economistes de València.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   4433

Data del DOGV
:   05-02-2003

Secció del DOGV
:   III. CONVENIS I ACTES - G) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2003/868


Data del document
:   16-12-2002

Organisme emissor
:   Conselleria de Justícia i Administracions Públiques

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * València
    * reglament intern
    * legislació
    * col·legi professional
    * ciència econòmica

RESOLUCIÓ de 16 de desembre de 2002, de la secretaria general de la Conselleria de Justícia i Administracions Públiques, per la qual resol inscriure els nous Estatuts del Col·legi d'Economistes de València. [2003/868]
  
Vist l'expedient de modificació estatutària instruït a instància del senyor Juan Manuel Pérez Mira, en nom i representació, i com a secretari del Col·legi d'Economistes de València, inscrit amb el número 77 de la Secció Primera del Registre de Col·legis Professionals i de Consells Valencians de Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana, en què sol·licita la inscripció i registre dels nous Estatuts en l'esmentat Registre, en base als següents
  
Fets
  
Primer
  
Que el senyor Juan Manuel Pérez Mira, en nom i representació i com a secretari del Col·legi d'Economistes de València, va presentar els nous Estatuts de dit Col·legi, per a la seua inscripció en el Registre de Col·legis Professionals i de Consells Valencians de Col·legis Professionals, en compliment d'allò previst per l'article 11.1 de la Llei 6/1997, de 4 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Consells i Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana.
  
Segon
  
Que, segons l'escrit presentat, el 4 de juliol de 2002, el senyor Juan Manuel Pérez Mira, secretari del Col·legi Oficial d'Economistes de València, la Junta General de Col·legiats, en reunió celebrada el 25 de juny de 2002, va acordar aprovar els nous Estatuts del Col·legi.
  
Tercer
  
Que el Servici d'Entitats Jurídiques va sol·licitar informe a l'Àrea Jurídica de la Conselleria de Justícia i Administracions Públiques, que el va evacuar el 19 de setembre de 2002, en el sentit de no posar cap objecció a considerar que contenen totes les determinacions previstes en l'article 10.3, apartat a) de la Llei 6/1997.
  
Quart
  
Que en l'exercici del control de legalitat establit per l'article 11 de la Llei 6/1997, de 4 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Consells i Col·legis Professionals de la Comunitat Valeciana, s'indique a les persones interessades la necessitat de comunicar la composició de les juntes de Govern hagudes des de l'any 1999, la qual cosa va complimentar per part d'estos.
  
Cinqué
  
Que el nou text dels Estatuts queda incorporat íntegrament a la present Resolució, i es dóna ací per reproduït.
  
Fonaments de dret
  
Primer
  
Que els Estatuts contenen totes les determinacions exigides en l'article 10 de la Llei 6/1997, de 4 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Consells i Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana.
  
Segon
  
Que dits Estatuts han sigut aprovats amb els requisits i les formalitats previstos en dit article i en els mateixos Estatuts del Col·legi.
  
Tercer
  
Que l'expedient ha sigut tramitat pel Servici d'Entitats Jurídiques, adscrit a la Secretaria General de la Conselleria de Justícia i Administracions Públiques, competent per així disposar-ho l'article 6.1 de la Llei 6/1997, de 4 de desembre, en relació amb el Decret 7/2002, de 25 de juliol, del President de la Generalitat Valenciana, pel qual s'assigna a la Presidència de la Generalitat Valenciana i a les conselleries determinades competències i el Decret 91/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, d'aprovació del Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Justícia i Administracions Públiques, modificat pel Decret 112/2000, de 18 de juliol, del Govern Valencià.
  
Vistos l'article 36 de la Constitució i l'article 31.22 de l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana; la Llei 2/1974, de 13 de febrer, de Col·legis Professionals, amb les seues modificacions posteriors, en els preceptes bàsics; la Llei 6/1997, de 4 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Consells i Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana; el Decret 4/2002, de 8 de gener, pel qual s'aprova el Reglament de Desenvolupament de la mencionada Llei 6/1997, i les altres disposicions complementàries, resolc:
  
Inscriure en el Registre de Col·legis Professionals i Consells Valencians de Col·legis Professionals els nous Estatuts del Col·legi d'Economistes de València.
  
Contra esta resolució, que posa fi a la via administrativa, es podrà interposar, potestativament, recurs de reposició davant del mateix òrgan que ha dictat l'acte en el termini d'un mes, comptador des de l'endemà de la seua notificació, o bé recurs contenciós administratiu davant de la Sala Contenciosa Administrativa del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana en el termini de dos mesos, comptadors des de l'endemà al de la seua notificació. Tot això de conformitat amb el que establixen els articles 116 i 117 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, del Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú, i els articles 10 i 46 de la Llei 29/1998, de 13 de juliol, Reguladora de la Jurisdicció Contenciosa Administrativa, sense perjudici que s'utilitze qualsevol altra via que es considere oportuna.
  
València, 16 de desembre de 2002.- La secretària general: Carmen Galipienso Calatayud.
  
Estatuts del Col·legi d'Economistes de València
  
Motius d'esta reforma
  
Exposició de les raons per què es considera convenient la present reforma estatutària
  
La Llei 2/1974, de 13 de febrer, sobre Col·legis Professionals, va establir en l'article 6-1r que «els col·legis professionals, sense perjudici de les lleis que regulen la professió de què es tracte, són regits pels seus Estatuts i pels reglaments de règim interior», i és l'objecte i finalitat d'estos dotar cada Col·legi d'una organització interna que ajude a aconseguir un funcionament àgil i eficaç d'este, atenent per a això de forma especial les característiques pròpies de cada Col·legi. Esta norma seguix vigent en l'actualitat, amb les modificacions introduïdes per la Llei 74/1978, per la Llei 7/1997, de 14 d'abril, de Mesures Alliberadores en Matèria de Sòl i de Col·legis Professionals, de caràcter bàsic, i pel Reial Decret Llei 6/2000, de 23 de juny.
  
Per la Llei 6/1997, de 4 de desembre, de Consells i Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana, la Generalitat ha abordat la concreta regulació d'esta matèria, i com a conseqüència d'això este Col·legi ja va realitzar una primera adaptació dels seus Estatuts Particulars al mer objecte de compliment i respecte a la nova legalitat. Dita Llei ha sigut ampliada pel Decret 4/2002, de 8 de gener, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Reglament que la desenvolupa.
  
Tot l'anteriorment exposat evidencia l'oportunitat i la necessitat d'esta actualització estatutària, en la qual s'ha procurat un equilibri entre el respecte possible a l'anterior regulació i l'ineludible de la reforma, derivada no sols d'allò que s'ha acabat d'exposar sinó també de l'experiència acumulada durant estos anys que ha fet visible determinades llacunes i defectes tècnics.
  
TÍTOL I
  
Disposicions generals
  
Article 1. Personalitat jurídica i capacitat d'obrar
  
El Col·legi d'Economistes de València és una corporació de dret públic, emparada per la Llei i reconeguda per l'Estat, amb personalitat jurídica pròpia i plena capacitat per al compliment de les seus finalitats, que és regida pels presents Estatuts, per la legislació vigent en matèria de col·legis professionals i per les disposicions generals que regulen la professió d'economista.
  
La seua estructura interna i el funcionament seran democràtics.
  
Article 2. Domicili, seu i àmbit territorial
  
Constituïx l'àmbit territorial d'este Col·legi la província de València.
  
La seu es fixa a la ciutat de València i el domicili al carrer Colon núm. 48, d'esta ciutat.
  
Article 3. Integrants
  
Als efectes d'estos Estatuts, només tindrà la consideració d'economista la persona que complisca el deure de col·legiació previst en l'article 8 per a l'exercici professional i estiga en possessió de qualsevol dels títols acadèmics o universitaris que s'indiquen en l'article 7.
  
El Col·legi es compon, sense cap limitació, pels qui, reunint les condicions d'aptitud i no estant sotmesos en cap tipus d'impediments, i previ compliment dels requisits d'incorporació, han sigut admesos o, conforme a les normes establides en estos Estatuts, ho siguen en el futur.
  
Article 4. Competència i fins
  
El Col·legi d'Economistes de València és competent, dins del seu àmbit territorial, per a l'exercici de totes les funcions que es reconeixen per a estes corporacions en les normes legals vigents, i en especial vetlarà per:
  
a) L'ordenació de la professió, en benefici tant de la societat com dels interessos generals dels col·legiats.
  
b) L'adequat nivell de qualitat tècnica de les prestacions professionals dels economistes i per aconseguir el major nivell d'ocupació d'estos. El Col·legi, a través de la seua Junta de Govern, arbitrarà tots els mitjans necessaris amb eixa finalitat.
  
c) Aportar quants estudis o coneixements professionals li siguen demandats per l'administració i altres persones jurídiques de naturalesa pública i, de mode ampli, sempre que l'interés general ho requerisca. Tot això d'acord amb la legislació vigent en la matèria.
  
d) Vigilar el compliment de l'ètica professional i de les normes i principis deontològics, aprovats pel Consell de Col·legis d'Economistes de la Comunitat Valenciana, que es considera que formen part integrant dels presents Estatuts.
  
Article 5. Còmput de terminis
  
En els terminis assenyalats en estos Estatuts, sempre que no s'establisca una altra cosa, si són per dies a comptar des d'un determinat, quedarà este exclòs del còmput, el qual haurà de començar l'endemà, i si els terminis estigueren fixats per mesos o anys, es computaran de data a data. Quan en el mes de venciment no hi haguera dia equivalent a l'inicial del còmput, s'entendrà que el termini expira l'últim dia del mes.
  
Es consideren com a inhàbils el dissabte i diumenge, així com els dies de festa nacional i els festius a efectes laborals a la Comunitat Autònoma Valenciana i a la ciutat de València.
  
Es consideren hores i dies hàbils aquelles i aquells que coincidisquen amb l'horari d'obertura de la seu col·legial. Amb estos efectes, este s'anunciarà amb la deguda antelació, i a ser possible per a cada any natural, en el lloc dels seus locals habilitat per a anuncis i avisos.
  
En el còmput no s'exclouen els dies inhàbils, però si l'últim dia de termini és inhàbil, s'entendrà prorrogat al primer dia hàbil següent.
  
Article 6. Notificacions als col·legiats
  
Els acords, resolucions o decisions de tota classe que qualsevol dels òrgans de govern o de gestió d'este Col·legi haja de notificar personalment als col·legiats, referits a qualsevol matèria inclosa la disciplinària, s'efectuaran en el domicili que tinguen comunicat al Col·legi, en compliment de l'article 12.6 d'estos Estatuts, excepte en els procediments iniciats a sol·licitud del col·legiat, que s'efectuaran en el lloc que este haja assenyalat a l'efecte en la sol·licitud, si és procedent.
  
Estes notificacions es practicaran per qualsevol mitjà que permeta tindre constància de la recepció pel col·legiat.
  
Si les notificacions no poden ser efectuades en els terminis abans previstos, el lliurament podrà realitzar-lo un empleat del Col·legi qui, si no troba el col·legiat, podrà fer-ho qualsevol persona que es trobe en el domicili i faça constar la seua identitat; si no es troba ningú o si refusa el col·legiat fer-se'n càrrec, ho farà constar dit empleat en l'expedient. En estos dos últims casos, el lliurament s'entendrà realitzat als quinze dies de la seua col·locació en el lloc visible que el Col·legi tinga previst a la seu per als anuncis.
  
TÍTOL II
  
Col·legiació i exercici de la professió
  
CAPÍTOL I
  
Col·legiació
  
Article 7. Requisits
  
Per a pertànyer al Col·legi calen tots els següents requisits, els quals s'acreditaran documentalment:
  
a) Ser espanyol o nacional d'algun de la resta d'estats membres de la Unió Europea, o estranger amb dret a reciprocitat quant a l'exercici professional.
  
b) Estar en possessió dels títols de doctor o llicenciat en Ciències Polítiques i Econòmiques (Secció d'Econòmiques), en Ciències Polítiques, Econòmiques i Comercials (Secció d'Econòmiques i Comercials), en Ciències Econòmiques i Empresarials, en Economia, en Administració i Direcció d'Empreses, en Investigació i Tècniques de Mercat, en Ciències Actuarials i Financeres, d'Intendent Mercantil o d'Actuari, o un altre títol superior de l'Estat espanyol o d'altres estats membres de la Unió Europea, legalment homologat amb algun dels anteriors segons disposicions vigents, que supose haver obtingut els coneixements acadèmics per a exercir les funcions pròpies de la professió d'economista, reconegudes en el Reial Decret 871/1977, de 26 d'abril, i la resta de normes que el complementen, modifiquen o substituïsquen.
  
c) No estar en situació d'inhabilitació per a l'exercici de la professió.
  
d) Satisfer la quota d'admissió col·legial vigent en el moment de la sol·licitud.
  
e) Complimentar els tràmits i subscriure els escrits que la Junta de Govern tinga disposats en el moment de cursar la sol·licitud d'alta col·legial.
  
Article 8. Dret i obligatorietat de la col·legiació
  
Tots els col·legiats, i només ells, podran utilitzar el nom d'economista i els competixen les facultats en els mateixos termes assenyalats en l'Estatut Professional d'Economistes i Professors Mercantils, aprovat pel Reial Decret 871/1977, de 26 d'abril, o norma legal que el modifique o substituïsca.
  
La col·legiació és obligatòria per a exercir les activitats professionals que les normes legals citades en el precedent article atribuïxen a l'economista.
  
Article 9. Resolució sobre la col·legiació
  
En cada Junta de Govern, el secretari donarà compte de les sol·licituds rebudes des de l'anterior reunió i, si es complixen els requisits de l'article 7, s'aprovaran.
  
Aprovada la nova sol·licitud, es procedirà a la seua inscripció en el Llibre Registre de Col·legiats, amb la data de la reunió de la Junta de Govern en què va ser admesa.
  
La resolució en què s'admeta, suspenga o denegue la sol·licitud de col·legiació haurà de dictar-se en el termini màxim de trenta dies hàbils següents a haver-la presentat, amb els requisits assenyalats en l'article 7. Transcorregut dit termini sense notificar al sol·licitant la resolució expressa, s'entendrà que ha sigut admesa.
  
La denegació o la suspensió es notificarà a l'interessat amb expressió dels fonaments en què es base. Estes resolucions són susceptibles de recurs d'alçada, el qual s'haurà d'interposar en el termini de quinze dies hàbils davant del Consell de Col·legis d'Economistes de la Comunitat Valenciana. S'entendrà que està desestimat dit recurs en els casos i supòsits previstos en els estatuts o reglaments de tal Consell per al silenci administratiu. Si tal corporació manca de regulació respecte d'això, i si transcorreguts els quaranta-cinc dies hàbils següents a la seua interposició no comunica el Consell al recurrent cap resolució, s'entendrà que està desestimat dit recurs. Contra la desestimació expressa o presumpta per part del citat Consell del recurs d'alçada, l'interessat podrà interposar recurs davant de la Jurisdicció Contenciosa Administrativa, conforme a les normes que la regulen.
  
Article 10. Pèrdua de la condició de col·legiat
  
La condició de col·legiat es perd:
  
a) A petició pròpia, sol·licitada en escrit dirigit al Col·legi.
  
b) Per incórrer en un retard, d'almenys un mes, en el pagament de quotes ordinàries corresponents a sis mesos almenys, o d'una quota extraordinària.
  
c) Per expulsió decretada per la Junta de Govern del Col·legi, prèvia incoació del corresponent expedient disciplinari, i prèvia audiència de l'interessat.
  
d) Per condemna ferma que comporte la pena d'inhabilitació per a l'exercici de la professió.
  
En qualsevol d'estos quatre supòsits, la baixa del col·legiat implicarà no poder utilitzar la denominació d'economista, ni emprar signes distintius que l'identifiquen com a membre del Col·legi d'Economistes de València, i estarà obligat a retornar al Col·legi l'acreditació professional d'economista.
  
e) Per mort del col·legiat.
  
El trasllat de residència del col·legiat a població que pertanga a l'àmbit territorial d'un altre Col·legi d'Economistes, no produirà necessàriament la baixa del col·legiat en el Col·legi d'origen, en el qual podrà romandre si així ho desitja.
  
CAPÍTOL II
  
Drets i deures dels col·legiats
  
Article 11. Drets dels col·legiats
  
Són drets dels col·legiats els següents:
  
1r. Obtindre l'acreditació professional d'economista, títol que el Col·legi, a través de la Junta de Govern, concedix als col·legiats, conforme als presents Estatuts.
  
2n. De defensa pel Col·legi davant dels organismes oficials, entitats, empreses o particulars, respecte a actes que atempten contra l'exercici de la professió.
  
3r. De ser atesos per la Junta de Govern en les seues justes reclamacions i en les negociacions, motivades per diferències que sorgisquen amb ocasió de l'exercici professional.
  
4t. Exercir les funcions pròpies de l'economista, d'acord amb la regulació de la professió, així com utilitzar la denominació d'economista.
  
5é. D'assistència, veu i vot en les reunions de la Junta General.
  
6é. D'elegir i ser elegits, per a ocupar càrrecs en la Junta de Govern.
  
7é. Participar en quantes comissions o grups de treball es creen.
  
8é. D'utilització de tots els servicis que tinga establits o establisca el Col·legi, previ compliment de les condicions que es determinen.
  
9é. Ser informats periòdicament del funcionament del Col·legi i participar en les activitats que organitze, segons els casos.
  
10é. Presentar mocions de censura sobre l'actuació dels òrgans de Govern, conforme als presents Estatuts.
  
11. Ser incorporats al torn establit pel Col·legi davant de les sol·licituds de tribunals i autoritats, d'acord amb la legislació vigent.
  
12. D'ostentar els colors en la museta i birret propis i les insígnies tradicionals, reconegudes en l'article 5 del Decret 2393/1960, de 22 de desembre, així com altres signes distintius de l'economista.
  
13. Tots aquelles drets que resulten del contingut d'estos Estatuts, es deriven per connexió necessària dels anteriors o siguen establits pel corresponent acord corporatiu.
  
Article 12. Deures dels col·legiats
  
Són obligacions dels col·legiats les següents:
  
1r. Complir i respectar els principis i normes deontològiques aprovades o que siguen aprovats pel Consell de Col·legis d'Economistes de la Comunitat Valenciana i totes les prescripcions que contenen els presents Estatuts, així com els acords que siguen adoptats pel Col·legi.
  
2n. Preservar en l'exercici de la professió els valors encaminats a mantindre i elevar la qualitat, el prestigi i l'ètica professional.
  
3r. Denunciar al Col·legi els que exercisquen activitats pròpies de la professió d'economista sense posseir el títol que per a això habilita, i els qui, tot i tenint-lo, no figuren inscrits en els col·legis existents, com també els qui, sent col·legiats, falten greument a les obligacions que com a tals els correspon.
  
4t. Pagar les quotes i drets que hagen sigut aprovats per al sosteniment del Col·legi i per al desenvolupament de les diverses finalitats encomanades a este.
  
5é. Comparéixer davant dels òrgans col·legials quan siguen requerits, llevat de causa justificada.
  
6é. Comunicar els canvis de domicili i altres dades rellevants, dins dels trenta dies hàbils següents a haver-se produïts.
  
7é. Assistir a les juntes generals i exercir els càrrecs i funcions col·legials per als quals foren designats.
  
TÍTOL III
  
Òrgans de govern
  
Article 13. Denominació
  
L'organització del Col·legi s'estructura en els següents òrgans de Govern:
  
- la Junta General i,
  
- la Junta de Govern.
  
CAPÍTOL I
  
La Junta General
  
Article 14. Naturalesa
  
La Junta General és l'òrgan suprem del Col·legi i expressarà la màxima voluntat col·legial en els assumptes de major rellevància per al Col·legi i en els propis de la seua competència, d'acord amb les disposicions d'estos Estatuts i sense més limitacions que les legalment establides. I els seus acords, vàlidament adoptats, són obligatoris inclús per als dissidents o absents.
  
Article 15. Competències
  
Amb caràcter merament enunciatiu, la Junta General té les següents competències:
  
1. Les que respectivament atribuïx a les juntes generals ordinàries l'article 25, i a les extraordinàries, l'article 27, en els dos casos d'estos Estatuts.
  
2. Aprovar, si és procedent, les propostes de la Junta de Govern sobre les quotes col·legials, conforme a l'article 61 in fine d'estos Estatuts
  
3. Aprovar, si és procedent, les propostes de la Junta de Govern sobre adquisició o alienació d'immobles i la creació o clausura de delegacions o sucursals.
  
4. Aprovar, si és procedent, a proposta de la Junta de Govern, la concessió d'honors i distincions.
  
5. Debatre i aprovar, si és procedent, quantes qüestions o assumptes li siguen sotmesos per la Junta de Govern.
  
Article 16. Convocatòria i capacitat d'assistència
  
Les juntes generals hauran de convocar-se per acord de la Junta de Govern amb una antelació mínima de 30 dies, excepte quan esta considere que els assumptes a tractar són molt urgents i no admeten demora, en el supòsit dels quals podrà reduir-se el termini de convocatòria fins al mínim de 8 dies i substituir-se o completar-se la citació personal per publicació de la mateixa en els mitjans de comunicació de major difusió en la província.
  
La convocatòria, amb la mateixa antelació, s'inserirà també en el lloc visible que el Col·legi tinga previst en la seu per als anuncis.
  
Dita convocatòria es farà per escrit dirigit a cada col·legiat, amb expressió del dia, lloc, hora de la reunió i orde del dia que comprenga els assumptes a tractar. La citació haurà de fer-la el degà president, o persona en qui delegue, en nom de la Junta de Govern.
  
Almenys set dies hàbils previs a la data de celebració de la Junta, a la seu col·legial i durant les hores hàbils, estaran a disposició dels col·legiats els antecedents i documents o les seues còpies, relatives als assumptes compresos en l'orde del dia.
  
Tots els col·legiats tenen el dret i el deure assistir amb veu i vot a les reunions de les juntes generals ordinàries i extraordinàries que se celebren.
  
Article 17. Ampliació de l'orde del dia
  
Els col·legiats, vint dies abans almenys de la celebració de la Junta General, podran presentar per escrit, dirigit al degà president, les propostes que desitgen sotmetre a debat i votació, les quals seran incloses per la Junta de Govern en l'orde del dia, preceptivament, si estan avalades per la firma d'un dos per cent, almenys, del total de col·legiats, i potestativament si no ho estan.
  
Si l'orde del dia original resulta modificat, el nou orde del dia ampliat serà comunicat als col·legiats amb vuit dies d'antelació mínima a la celebració de la Junta, si això és possible. En tot cas, tal nou orde del dia ampliat s'inserirà també en el lloc visible que el Col·legi tinga previst per a anuncis en la seua seu. I també podrà substituir-se o completar-se tot això, per a la seua publicació en els mitjans de comunicació de major difusió de la província.
  
El contingut d'este article no serà de necessària aplicació en els supòsits de la convocatòria urgent prevista en l'anterior article.
  
Article 18. Celebració
  
Les juntes generals quedaran constituïdes en primera convocatòria amb l'assistència, almenys, d'un deu per cent de col·legiats, entre presents i representats, o en segona convocatòria, mitja hora després de la primerament anunciada, qualsevol que siga el nombre d'assistents i representats.
  
Les sessions les presidirà i moderarà el degà president; si no n'hi ha, el vicedegà, en absència d'este, ho farà el vocal primer, i si no n'hi ha, la resta de membres de la Junta de Govern successivament per l'orde numèric de les vocalies. El secretari del Col·legi estendrà acta de la sessió i s'encarregarà de la seua custòdia. Les actes estaran necessàriament depositades a la Secretaria del Col·legi per a la seua consulta pels col·legiats.
  
L'acta de l'última sessió de la Junta General haurà d'estar igualment depositada, en tot cas, des del dia en què es notifique la convocatòria de nova Junta General.
  
Article 19. Assistència
  
Els col·legiats tindran dret d'assistència amb veu i vot a les reunions de les juntes generals, prèvia acreditació de la seua identitat.
  
Els col·legiats podran fer-se representar per altres col·legiats per a discutir i votar els assumptes indicats en l'orde del dia. Les delegacions hauran de fer-se en la papereta oficial que el Col·legi enviarà en el sobre de convocatòria i en estes apareixerà necessàriament el nom del col·legiat en qui es delega i el nom i firma de qui delega; el secretari comprovarà les signatures, si ho creu necessari; amb esta finalitat, la papereta de delegació del vot haurà d'anar acompanyada per fotocòpia del DNI, passaport o permís de conduir del col·legiat que delegue el seu vot, amb l'extensió prevista en l'article 57 d'estos Estatuts per al reconeixement o comprovació de la signatura continguda en el vot tramés.
  
Només s'admetran les delegacions que es presenten al secretari abans del començament de la sessió de la Junta General, qui prendrà nota de totes les delegacions existents i les farà constar en l'acta.
  
Cada col·legiat podrà acreditar un màxim de set representacions.
  
Article 20. Acords
  
Per a l'adopció d'acords caldrà la majoria simple, entenent que esta es produïx quan els vots positius superen els negatius. Excepte quan la Junta tinga per objecte la reforma del règim estatutari; en este cas, caldrà, per a prendre l'acord, el vot favorable, almenys, de dos terços dels col·legiats presents i representats.
  
Els acords podran adoptar-se per votació a mà alçada o per votació nominal, oberta o secreta, d'acord amb la decisió que adopte la Presidència, oïda l'Assemblea, segons la transcendència i caràcter dels acords a adoptar. S'entendran adoptats els acords per assentiment si consultada l'Assemblea no hi ha oposició per part de cap dels assistents.
  
No podran adoptar-se acords sobre qüestions que no constaren prèviament en l'orde del dia.
  
Els assistents a la Junta podran fer les observacions o inconvenients que estimen convenients sobre el desenvolupament de la sessió i exigir que consten en l'acta.
  
Article 21. Impugnació dels acords
  
Podran ser impugnats els acords de les juntes que siguen nuls, contraris a la Llei, s'oposen als Estatuts o lesionen, en benefici d'un o diversos col·legiats, els interessos dels altres o del Col·legi.
  
Els acords seran nuls en els mateixos casos i supòsits que per a les lleis administratives siguen nuls de ple dret els actes de les administracions públiques.
  
Per a la impugnació dels acords estan legitimats tots els col·legiats i la mateixa Junta de Govern.
  
La impugnació haurà de presentar-se al Consell de Col·legis de Col·legis d'Economistes de la Comunitat Valenciana, en el termini màxim dels vint dies hàbils següents a la seua adopció. S'entendrà que està desestimat dit recurs en els casos i supòsits previstos en els Estatuts o reglaments de tal Consell per al silenci administratiu. Si dit Consell manca de regulació respecte d'això i no es resol expressament en el termini d'un mes següent a la presentació de la impugnació, s'entendrà desestimada. Contra la denegació expressa o presumpta de la impugnació podrà acudir-se a la jurisdicció contenciosa administrativa.
  
En el cas que siga la Junta de Govern la que impugne, podrà ajornar l'execució de l'acord i sotmetre l'assumpte de nou a Junta General Extraordinària, que necessàriament convocarà dins dels vint dies hàbils següents. Si s'hi confirma l'anterior acord, l'acta haurà de ser inexcusablement signada per tots els assistents i s'hi farà constar nominativament el vot emés per cadascun.
  
Si la Junta de Govern ha usat esta facultat, el termini per a formular la impugnació al Consell de Col·legis d'Economistes de la Comunitat Valenciana s'iniciarà de nou, tant per a la mateixa Junta com per als col·legiats, a partir de l'adopció d'acords en la segona sessió convocada.
  
Article 22. Actes de les juntes
  
De cada reunió de la Junta General, qui haja actuat de secretari estendrà un acta que serà aprovada i signada en els quinze dies següents per ell mateix, per qui haja ocupat la presidència de tal reunió i per dos interventors elegits entre els assistents a la mateixa reunió, al començament d'esta i prèvia aprovació de la seua actuació per la mateixa Junta. Si no ho fa així, l'aprovació correspondrà a la següent Junta General.
  
Les actes de les juntes generals estaran a disposició dels col·legiats.
  
Article 23. Classes de juntes
  
Les juntes generals poden tindre caràcter ordinari o extraordinari.
  
Secció primer
  
Les juntes generals ordinàries
  
Article 24. El seu nombre i les dates de celebració
  
La Junta General es reunirà en convocatòria ordinària dues vegades a l'any, una en el primer trimestre, i altra, en el quart.
  
Article 25. El seu contingut
  
En la corresponent al primer trimestre es tractarà necessàriament sobre la Memòria Anual d'Activitats, que haurà de presentar el degà president, els comptes anuals formulats per la Junta de Govern i l'informe d'auditoria, que presentarà el tresorer, el nomenament d'auditors per a l'exercici en curs, i precs i preguntes.
  
En la Junta General corresponent al quart trimestre es tractarà necessàriament de conéixer, discutir i aprovar, si és procedent, el pressupost que per al següent exercici propose la Junta de Govern, i dels precs i preguntes.
  
Secció segona
  
Les juntes generals extraordinàries
  
Article 26. Concepte
  
Tota Junta que no siga la prevista en els dos articles anteriors, tindrà la consideració de Junta General Extraordinària.
  
Article 27. El seu objecte
  
Les juntes generals extraordinàries són competents per a tractar de les matèries següents:
  
1. Modificació dels presents Estatuts.
  
2. Moció de confiança, segons es disposa en l'article 36 d'estos Estatuts.
  
3. Moció de censura de la gestió de la Junta de Govern o d'algun o alguns dels seus membres, conforme a l'article 29 d'estos Estatuts.
  
4. Fusió, absorció o dissolució del Col·legi.
  
5. Qualsevol altra que, conforme al que preveu el següent article, determine la Junta de Govern.
  
Sense perjudici de la seua possible inclusió, per raó d'oportunitat de dates, en l'orde del dia de les juntes generals ordinàries.
  
Article 28. Facultat i obligació de convocar
  
La Junta General podrà reunir-se amb caràcter extraordinari, quan així ho acorde la Junta de Govern i ho haurà de fer quan ho sol·licite en escrit dirigit al degà president un mínim no inferior al 10% dels col·legiats, amb expressió de les causes que ho justifiquen i els assumptes o temes de l'orde del dia que hagen de tractar-se. En este últim cas; el degà president convocarà amb urgència els membres de la Junta de Govern per a posar-los en coneixement del fet i fixar la data, dins del termini màxim de sis mesos següents a la sol·licitud, que haurà de celebrar-se la Junta General Extraordinària.
  
Article 29. Moció de censura
  
La petició de convocatòria de Junta General Extraordinària, per tal de tractar la moció de censura, haurà de ser subscrita almenys pel vint per cent dels col·legiats, sempre que els peticionaris tinguen més de noranta dies de col·legiació previs i ininterromputs, i expressar amb claredat les raons en què es fonamenta. Perquè prospere la moció de censura s'exigirà el vot favorable de la meitat més un dels col·legiats presents i representats, sempre que els col·legiats que voten en este sentit tinguen les mateixes condicions abans dites. En el cas de prosperar dita moció, en la mateixa Junta General Extraordinària es fixarà la data en què hauran de celebrar-se eleccions per a l'elecció de tots els membres de la Junta de Govern respecte als que haja prosperat la moció de censura, i també s'hi quedarà nomenada una Junta Electoral formada per les persones assenyalades en l'article 50 d'estos Estatuts.
  
CAPÍTOL II
  
La Junta de Govern
  
Article 30. Naturalesa i funcions
  
La Junta de Govern és l'òrgan permanent de representació, gestió, administració i proposta del Col·legi, i en el desenvolupament d'estes atribucions executa els acords de la Junta General, exercix la potestat disciplinària i les altres funcions que li atribuïxen estos Estatuts, i totes aquelles facultats que no es troben expressament atribuïdes a altres òrgans del Col·legi.
  
Article 31. Competències
  
En especial li correspon:
  
1. Resoldre sobre les altes dels col·legiats, i atorgar-los el corresponent títol professional d'economista, sobre les baixes dels col·legiats, retirar-los el títol, i formar i revisar el cens col·legial.
  
2. Preservar els drets dels col·legiats previstos en l'article 11 d'estos Estatuts i evacuar les consultes que l'administració o una altra persona jurídica d'interés públic sol·licite al Col·legi i col·laborar amb estes conforme a la legislació vigent.
  
3. Establir les normes que han d'observar els col·legiats en l'exercici de la professió i vetlar pel seu compliment en les matèries a què es referix l'article 4t d'estos Estatuts, interpretar amb caràcter general els presents Estatuts i la resta de normes col·legials, i exercir les facultats disciplinàries del títol VII d'estos Estatuts.
  
Els reglaments que puga aprovar la Junta de Govern desenvolupant esta competència no podran contravindre, de cap manera, la legislació aplicable imperativament, ni el que disposen estos Estatuts.
  
Tals reglaments podran regular qualsevol matèria compresa en el citat article 4t; i en particular, i amb caràcter merament enunciatiu, el seu objecte podrà ser la regulació de torns d'actuació professional, les incompatibilitats, el secret professional, les societats professionals, la normativa professional i el desenvolupament de les normes deontològiques, la constitució i funcionament dels distints òrgans i servicis de la corporació, etcètera.
  
4. Preparar i acordar la celebració de les juntes generals, i designar i substituir els consellers representants del Col·legi davant del Consell General de Col·legis d'Economistes d'Espanya i davant del Consell de Col·legis d'Economistes de la Comunitat Valenciana. I les derivades de la facultat d'impugnar acords de les juntes generals, conforme a l'article 21 d'estos Estatuts.
  
5. Resoldre per laude, a instància de les parts interessades, les diferències sorgides quant a l'execució o retribució dels treballs professionals realitzats pels economistes. I dictar les resolucions a què al·ludix l'article 74 d'estos Estatuts, sobre discrepàncies entre col·legiats.
  
6. Crear les comissions i grups de treball necessaris per al compliment de les finalitats col·legials, i aprovar les seues normes de funcionament.
  
7. Concertar acords o convenis de col·laboració o participació amb entitats públiques o privades, per al millor compliment de les finalitats del Col·legi.
  
8. Vetlar perquè no es produïsca l'intrusisme professional i en especial l'ús de la denominació d'economista per qui no estiga col·legiat.
  
9. Convocar eleccions en el temps reglamentari i quan procedisca conforme a estos Estatuts, i intervindre en el procés electoral en els termes previstos en el títol V dels Estatuts
  
10. Proposar a la Junta General l'atorgament d'honors i distincions i el nomenament de col·legiats d'honor a aquelles persones que, en atenció als mèrits o servicis rellevants prestats a favor de la professió, de l'economia en general o d'este Col·legi, siguen creditores de tal distinció.
  
11. Obtindre i administrar els recursos del Col·legi, el seu patrimoni i ingressos ordinaris i extraordinaris de qualsevol classe, per a la consecució de les seues finalitats.
  
12. Sotmetre a l'aprovació de la Junta General:
  
a) El projecte de pressuposts anuals del Col·legi.
  
b) La plantilla del personal del Col·legi.
  
c) La memòria, comptes anuals, l'informe d'auditoria i el nomenament d'auditors.
  
d) Les quotes col·legials, conforme a l'article 61 in fine d'estos Estatuts.
  
e) La modificació dels Estatuts.
  
f) La moció de confiança, conforme a l'article 36.
  
g) La dissolució, fusió o absorció del Col·legi, segons el que disposa el títol VIII d'estos Estatuts.
  
h) La creació o supressió de delegacions o sucursals.
  
i) L'adquisició o alienació d'immobles.
  
j) El Pla Estratègic i els plans d'objectius anuals, si és procedent.
  
13. Delegar les competències o funcions que li corresponen, i fixar els criteris de delegació de les competències de les persones i òrgans compresos en els articles 37 a 39, 41, 42 i 44.
  
Article 32. Composició
  
La Junta de Govern estarà integrada per un degà president, un vicedegà, un secretari, un vicesecretari, un tresorer, un vicetresorer i vuit vocals numerats de l'u al vuit, tots ells elegits pels col·legiats conforme al títol V d'estos Estatuts.
  
En cas d'absència o incapacitat temporal del degà president, correspon realitzar les seues funcions al vicedegà, i en absència o incapacitat d'este, a la resta de membres de la Junta per l'orde assenyalat en el paràgraf precedent. Així mateix, correspon la substitució del secretari i del tresorer al vicesecretari i al vicetresorer, respectivament, i en defecte d'estos, al vocal que corresponga segons l'orde ja citat.
  
La Junta de Govern del Col·legi pot actuar en Ple o mitjançant la Comissió Permanent, integrada esta necessàriament pel degà president, vicedegà, secretari i tresorer, i podrà ser convocat qualsevol altre membre de la Junta per decisió del degà president o del vicedegà, si fa el cas. La Comissió Permanent donarà compte dels seus acords al Ple de la Junta en la següent reunió d'esta, per a ser ratificats, si és procedent.
  
Article 33. Convocatòria
  
La Junta de Govern, sota la presidència del degà president o de qui estatutàriament el substituïsca, es reunirà sempre que ho considere necessari el degà president o quan així ho sol·licite, almenys, la tercera part dels seus components en escrit dirigit al degà president, qui en este cas, la convocarà necessàriament.
  
La convocatòria haurà de fer-se per escrit mitjançant notificació individual i s'indicarà el dia, lloc i hora de la reunió, així com l'orde del dia a tractar. L'antelació mínima serà de quaranta-vuit hores, i si la convocatòria de la Junta de Govern ha sigut sol·licitada per part dels seus membres, haurà també d'incloure's una relació dels sol·licitants.
  
Es constituirà en primera convocatòria amb l'assistència de la meitat dels seus membres, i en segona convocatòria, que se celebrarà mitja hora després de la primera, en igual local i dia, amb l'assistència, almenys, de cinc dels seus membres.
  
Article 34. Assistència i adopció d'acords
  
Els membres de la Junta de Govern hauran d'assistir a les juntes generals i intervindre, amb veu i vot, en totes les de Govern.
  
Els membres de la Junta de Govern que no puguen assistir a alguna de les seues reunions, excusaran la seua presència mitjançant escrit dirigit al degà president.
  
La reiterada inassistència de qualsevol dels seus components podrà donar lloc al cessament en el càrrec que ostente, i s'acordarà dit cessament en sessió de la Junta de Govern.
  
Per a les sessions de la Junta de Govern no són admissibles delegacions ni representacions de cap dels seus components.
  
Els acords de la Junta de Govern seran presos sempre per majoria simple de vots dels assistents, i de cada reunió el secretari, o qui el substituïsca, estendrà un acta que serà firmada per qui presidisca la sessió i per ell mateix. En cas d'empat, serà diriment el vot del degà president.
  
Les deliberacions de la Junta de Govern seran secretes, i els seus membres hauran de guardar la corresponent confidencialitat.
  
Article 35. Vacants
  
Les vacants que es produïsquen en la Junta de Govern seran proveïdes fins a l'expiració del seu mandat en virtut del corresponent acord de la mateixa Junta de Govern. La designació de qui substituïsca el degà president, vicedegà, secretari i tresorer haurà de recaure en qui prèviament fóra membre de la Junta. Els altres membres seran substituïts per un col·legiat que compte amb una antiguitat mínima de noranta dies en el Col·legi, fóra o no prèviament membre de la Junta de Govern.
  
Si les vacants successivament o simultàniament produïdes en la Junta de Govern afecten més de la meitat dels seus membres inicialment elegits, es procedirà a la convocatòria d'eleccions anticipades. En este cas, la resta de membres i, si és procedent, el director gerent o qui assumisca les seues funcions, i si no n'hi ha, el Consell de Col·legis d'Economistes de la Comunitat Valenciana, procediran a convocar la Junta Electoral, conforme els articles 49 i 50 d'estos Estatuts, que efectuarà la immediata convocatòria de noves eleccions.
  
Article 36. Moció de confiança
  
Els membres de la Junta de Govern responen de la seua gestió davant de la Junta General.
  
Sense perjudici d'allò previst per a la moció de censura de la gestió de la Junta de Govern en els articles 27.3.I 29, esta podrà sotmetre a votació de la Junta General una moció de confiança, a fi d'obtindre un especial suport en alguna matèria o qüestió concreta, o una ratificació general a la seua línia d'actuació o trajectòria.
  
La decisió de plantejar-la, adoptada per la mateixa Junta de Govern, implicarà la convocatòria de Junta General Extraordinària en els termes de l'article 16 d'estos Estatuts.
  
S'entendrà que la Junta de Govern no supera el vot de confiança, quan no compte amb el suport del vot favorable de la meitat més un dels col·legiats presents i representats, sempre que estos tinguen més de noranta dies de col·legiació previs i ininterromputs.
  
En este cas; la Junta dimitirà en la seua totalitat i es procedirà a la convocatòria d'eleccions anticipades, conforme a l'últim paràgraf de l'article precedent.
  
Article 37. El degà president
  
Ostenta la representació del Col·legi i de la Junta de Govern, i la presidència de tots els òrgans col·legiats davant tot tipus de persones físiques o jurídiques, públiques o privades, i en totes les actuacions de qualsevol classe que els corresponguen, amb subjecció a les següents regles:
  
a) Quan concórrega en representació del Col·legi o de la Junta de Govern a algun acte o contracte la decisió o autorització del qual corresponga a altres òrgans col·legials, la seua competència representativa li correspondrà igualment, però haurà d'aportar el certificat acreditatiu de l'adopció d'eixa decisió o acord per l'òrgan col·legial competent.
  
b) En cas de litigis, expedients, qüestions urgents de caràcter administratiu, governatiu, judicial o de caràcter públic, en les quals participe el Col·legi com a demandant, com a demandat o amb qualsevol altre caràcter, el degà president tindrà la competència, no sols per a representar el Col·legi i la Junta de Govern, sinó també per a decidir l'exercici de les accions o el personament si és procedent, amb plens efectes, sense perjudici de sotmetre tal actuació a la posterior ratificació de la Junta de Govern.
  
c) Encomanar les seues funcions de mera representació, en casos concrets, a determinats col·legiats.
  
El degà president té les atribucions següents:
  
1. Impulsar i coordinar l'actuació de tots els òrgans del Col·legi, i disposar quant considere convenient per al govern de la corporació, sense perjudici de les competències de la Junta de Govern i de la Junta General, davant de les quals respondrà de la seua gestió.
  
2. Presidir i convocar la Junta General i la Junta de Govern, i ser el president nat de totes les comissions i grups de treball i ponències del Col·legi, amb dret de convocar i presidir les sessions, així com obrir-les, suspendre-les, tancar-les, dirigir, moderar i canalitzar les deliberacions i discussions, i dirimir els empats amb vot de qualitat.
  
3. Complir i fer complir els acords adoptats per tals juntes i pels altres òrgans col·legials, i respondre'n davant d'aquelles.
  
4. Vetlar pel bon funcionament econòmic financer del Col·legi, del qual podrà supervisar les disposicions de fons.
  
5. Determinar l'orde del dia de cada convocatòria dels òrgans de Govern i visar les actes de les sessions de la Junta General i de la Junta de Govern, i els certificats dels acords que s'expedisquen.
  
6. Delegar, per a facultats concretes i determinades, el vicedegà i, si no n'hi ha, qualsevol de les persones que formen part de la Junta de Govern, o el director gerent, si és procedent, i en retre compte a esta última.
  
Article 38. El secretari
  
Corresponen al secretari del Col·legi les funcions següents:
  
1. Col·laborar amb el degà president en l'elaboració de l'orde del dia de cada convocatòria de la Junta General i de la Junta de Govern.
  
2. Convocar, per orde del degà president, les reunions de les juntes generals i de Govern.
  
3. Procurar la redacció i custòdia de les actes de les juntes generals i de Govern.
  
4. Vetlar pel compliment dels acords de la Junta General i de la de Govern.
  
5. Expedir els certificats, documents i comunicacions corresponents als acords de la Junta General i de Govern.
  
6. Portar els llibres d'actes de les reunions i el llibre registre dels col·legiats.
  
7. Exercir la direcció de les relacions laborals del Col·legi.
  
 8. Totes aquelles que no estiguen especialment atribuïdes als altres components de la Junta de Govern.
  
9. Delegar, per a les facultats concretes i determinades, el vicesecretari, i si no n'hi ha, qualsevol de les persones que formen part de la Junta de Govern, o el director gerent, si és procedent, i en retre compte a esta última.
  
Article 39. El tresorer
  
Corresponen al tresorer les següents funcions:
  
1. Custodiar els fons, valors i efectes del Col·legi en la forma que dispose la Junta de Govern, supervisar la comptabilitat, i firmar tots els documents de cobraments i pagaments, i exercir, si és procedent, estes funcions de conformitat amb el que disposa l'article 64 sobre la disposició de fons i amb el Reglament de Règim Interior, si fa el cas.
  
2. Supervisar i assegurar la gestió econòmica i financera del Col·legi, i serà el responsable de la preparació dels pressuposts, i de la revisió de comptes i liquidació de l'exercici econòmic.
  
3. Delegar, per a facultats concretes i determinades, el vicetresorer, i si no n'hi ha, qualsevol de les persones que formen part de la Junta de Govern, o el director gerent, si és procedent, i en retre compte a esta última.
  
Article 40. Els membres de la Junta de Govern
  
Col·laboraran en les comeses, estudis, informes o dictàmens que corresponguen a la Junta de Govern, i intervindran, conforme a la distribució del treball que s'acorde en el seu si, en la direcció i impulsió de les comissions i grups de treball, i es responsabilitzaran, si és procedent, de la impulsió i supervisió de les distintes àrees d'activitat del Col·legi, en coordinació amb l'estructura tècnica del mateix.
  
TÍTOL IV
  
Òrgans de gestió
  
Article 41. El director gerent
  
El Col·legi podrà contractar un director gerent, que quedarà subjecte a la relació laboral vigent, i és el càrrec incompatible amb el de membre de la Junta de Govern.
  
Correspondrà a la Junta de Govern el nomenament i cessament del director gerent a proposta del degà president, per acord motivat, adoptat per la meitat més un dels seus membres.
  
La Junta de Govern i el degà president podran delegar el director gerent facultats de caràcter executiu i de gestió en temes de competència col·legial. El director gerent realitzarà les funcions executives, directives, de control i de representació que li siguen atribuïdes per la Junta de Govern.
  
El director gerent assistirà amb veu però sense vot a les sessions dels òrgans col·legiats del Col·legi, i informarà i donarà compte dels assumptes que li estiguen encomanats. Igualment, informarà la Junta de Govern i el degà president sempre que se'l requerisca.
  
Article 42. Les comissions. Naturalesa i funcions
  
La Junta de Govern podrà crear les comissions consultives que considere convenients per a atendre les necessitats del Col·legi. Estes comissions prepararan els dictàmens, informes i estudis que calguen. Les seues propostes hauran de ser trameses a la Junta de Govern per al seu estudi i aprovació, si és procedent.
  
Article 43. Composició, convocatòria i acords de les comissions
  
Estaran constituïdes pels col·legiats que voluntàriament vulguen adscriure-s'hi, mitjançant sol·licitud escrita dirigida al degà president. El president de la Comissió serà designat per la Junta de Govern, preferentment d'entre els seus membres. Actuarà de secretari el director gerent del Col·legi, qui podrà delegar, si fóra necessari, el personal tècnic del Col·legi.
  
Seran convocades pel seu president amb la suficient antelació i les seues propostes sobre el contingut de la convocatòria seran acordades per majoria simple dels assistents, enteses estes en els termes de l'article 20 d'estos Estatuts.
  
Article 44. Els grups de treball
  
La Junta de Govern podrà crear els grups de treball que considere oportuns per a tractar les qüestions de caràcter conjuntural i d'especial interés.
  
La seua composició, funcions i règim d'actuació seran determinats per la Junta de Govern per a cada cas concret.
  
TÍTOL V
  
Procés electoral
  
Article 45. La renovació de càrrecs de la Junta de Govern
  
Tots els càrrecs de la Junta de Govern seran renovats per elecció, mitjançant votació lliure, directa i secreta.
  
Article 46. Electors
  
Seran electors tots els col·legiats amb més de noranta dies de col·legiació previs i ininterromputs respecte a la data de les eleccions, que es troben en el ple ús dels seus drets civils i col·legials.
  
Article 47. Elegibles
  
Podran presentar-se com a candidats a les eleccions tots els col·legiats que ostenten la qualitat d'electors, i tinguen més de tres anys de col·legiació, i de cinc si opten al càrrec de degà president; en estos dos casos previs i ininterromputs respecte a la data de les eleccions, i no estiguen sotmesos en causes d'incompatibilitat.
  
A estos efectes, i als de la seua permanència en esta, serà incompatible amb la condició de membre de la Junta de Govern:
  
a) L'exercici de qualsevol alt càrrec en els Governs central, autonòmic o local o en qualsevol administració pública.
  
b) El fet d'estar inhabilitat per sentència judicial ferma.
  
c) Ser membre de la Junta de Govern o dels òrgans equivalents d'un altre col·legi o associació professional.
  
Cada candidat només podrà presentar-se per a un càrrec concret de la Junta de Govern. Si algun membre d'esta opta per presentar-se com a candidat a un càrrec distint del que aleshores ocupa, en unes eleccions en què no procedisca la renovació del que exercix, prèviament a la presentació de la seua candidatura, haurà de dimitir d'este últim, i romandre en funcions fins a la presa de possessió dels nous membres de la Junta de Govern.
  
Els membres de la Junta només podran presentar-se una vegada a la reelecció per a ocupar el mateix càrrec.
  
Article 48. Duració dels càrrecs
  
Els càrrecs de la Junta de Govern duraran quatre anys i es renovaran a parts iguals cada dos anys, per la qual cosa qui els exercisquen romandran en el seu exercici per dos períodes iguals i successius, de dos anys de duració cadascun d'ells.
  
Article 49. Convocatòria
  
Llevat dels supòsits excepcionals previstos en els articles 29, 35 segon paràgraf i 36 d'estos Estatuts, correspon únicament a la Junta de Govern la facultat de convocar eleccions, per a això, en l'acte en què adopte tal decisió designarà la Junta Electoral, en els termes establits en el següent article.
  
La convocatòria d'eleccions per part de la Junta de Govern s'haurà d'acordar en el període comprés entre els noranta dies i els setanta-cinc dies, immediatament anteriors a l'acabament de cadascun dels dos períodes biennals a què es referix el precedent article.
  
La convocatòria disposarà el dia, que haurà de ser hàbil segons l'article 5 d'estos Estatuts, l'hora, duració i el lloc concrets de celebració de les eleccions, i procurarà que tal data coincidisca el més possible amb el compliment del citat termini de quatre anys de duració del mandat dels càrrecs a renovar.
  
Article 50. La Junta Electoral
  
La condició de membre de la Junta Electoral és incompatible amb la de candidat o interventor.
  
La Junta Electoral estarà composta per un president, designat per la Junta de Govern convocant de les eleccions, entre els seus membres, per l'orde que assenyala l'article 32, primer paràgraf, d'estos Estatuts; i per dos vocals i tres suplents elegits per sorteig entre la resta de membres de la Junta de Govern. En tot cas, al president de la Junta Electoral el suplirà el vocal o suplent de major rang, conforme al citat article 32.
  
En el cas de vacants al si de la Junta Electoral, els qui falten seran designats fins a un nombre de tres titulars i tres suplents per sorteig, entre els qui hagen format part de la Junta de Govern, dins dels deu anys previs a la convocatòria, i la crida entre ells serà successiva, segons el mateix orde del sorteig; i en defecte d'estos, i pel mateix nombre i condició, d'entre tots els col·legiats amb dret a vot.
  
En el cas que el president de la Junta Electoral no puga ser elegit entre els membres de la Junta de Govern, esta designarà president de la Junta Electoral un dels tres titulars elegits per sorteig.
  
Excepcionalment, i davant de la inexistència de Junta de Govern, es procedirà a l'elecció dels membres de la Junta Electoral per les persones descrites en l'article 35 in fine d'estos Estatuts. En este cas, el president de la Junta Electoral s'elegirà d'entre tots els seus membres per sorteig.
  
La Junta Electoral quedarà constituïda immediatament de la designació dels seus components per estos, a partir d'este moment correspondrà a esta la impulsió, la direcció i el control de tot el procés electoral
  
Article 51. Exposició pública
  
A la seu del Col·legi, seixanta dies almenys abans de la data de les eleccions, la Junta Electoral farà pública la seua acta de constitució, el nom dels components, el dia, hora i lloc de la celebració de les eleccions, els càrrecs objecte d'estes, i el cens dels col·legiats amb dret a vot. Tot això en el lloc de la seu col·legial habilitat per a anuncis i avisos.
  
Dins dels cinc dies següents a l'exposició del cens d'electors, podran formular-se les reclamacions pertinents, que la Junta Electoral resoldrà en els tres dies següents.
  
Article 52. Proclamació de candidats
  
Seran proclamats candidats els col·legiats que reunint les condicions de l'article 47 siguen presentats com a mínim per deu col·legiats, trenta dies abans, almenys, de les eleccions.
  
La proclamació es realitzarà el primer dia hàbil següent a la finalització del termini de la citada presentació; es fixarà la llista de candidats i el càrrec a què aspiren en el lloc de la seu col·legial habilitada per a anuncis i avisos, i s'enviarà còpia a tots els col·legiats inclosos en el cens.
  
Els candidats podran presentar-se per a un càrrec determinat individualment o en una llista conjunta o agrupada per a diversos càrrecs.
  
El candidat proclamat podrà renunciar a participar en el procés electoral i comunicar-ho per escrit a la Junta Electoral tres dies abans, almenys, de la data de les eleccions.
  
No obstant l'anterior, que és conseqüència de la voluntat de la compareixença al procés com a candidat, si tal renúncia es formula dins dels tres dies immediatament anteriors, sense causa justificada segons el parer de la Junta Electoral, este candidat renunciant podrà ser sancionat per la Junta de Govern conforme al títol VII d'estos Estatuts.
  
Article 53. Candidat únic
  
En el cas que no es proclame més que un candidat per a un càrrec a cobrir, dit candidat es considerarà elegit, sense que procedisca cap votació respecte a tal lloc, però continuant el procés electoral quant a la resta. Conseqüentment, si això ocorre respecte a tots els càrrecs pendents de renovar, s'acabarà el procés electoral i es consideraran automàticament elegits tots els candidats.
  
Article 54. Promoció electoral
  
Tot candidat proclamat tindrà dret a sol·licitar i obtindre de la Junta Electoral còpia del cens de col·legiats amb dret a vot, en el suport i amb les dades que esta haja previst, mitjançant la signatura de diligència de lliurament, en model preparat per dita Junta, en què es comprometrà a limitar el seu ús al procés electoral en tràmit. També podrà sol·licitar i obtindre, segons els criteris que establisca la Junta Electoral, la utilització dels locals col·legials, com també espais en les publicacions que, si és procedent, edite el Col·legi.
  
Sense perjudici de l'anterior, la Junta de Govern, oïda la Junta Electoral, i dins de les capacitats pressupostàries que establisquen a l'efecte, facilitarà a tot candidat proclamat els mitjans que decidisca, proporcionats i adequats per a la promoció del seu programa, d'acord amb un estricte criteri d'igualtat de mitjans, espais, temps i instruments.
  
De la mateixa manera, qualsevol candidat podrà utilitzar els mitjans lícits que considere adequats per a la promoció de la seua candidatura, a través de l'exposició del programa electoral pels mitjans de difusió que considere pertinents.
  
Article 55. Votació
  
El dia assenyalat per a la votació es constituirà la Junta Electoral en funcions de Mesa Electoral, al local que a l'efecte s'haja anunciat, la qual actuarà durant l'horari prèviament determinat, que no podrà ser interromput.
  
Cada candidat tindrà dret a designar un interventor.
  
L'interventor haurà de ser col·legiat, però no candidat ni membre de la Junta de Govern ni de la Mesa Electoral; per cada candidat només podrà haver-hi un únic interventor, però cada interventor ho podrà ser de més d'un candidat; i podrà ser designat fins a trenta minuts abans del començament de la votació mitjançant escrit dirigit a la Junta Electoral. En el transcurs de la votació, sempre hauran d'estar presents, almenys, dos membres de la Mesa Electoral.
  
Constituïda la Mesa Electoral, el seu president indicarà el començament de la votació; a l'hora prevista per a la seua finalització es tancaran les portes i només podran votar els col·legiats que ja estigueren en la sala. Els membres presents de la mesa votaran en últim lloc.
  
La Junta Electoral haurà facilitat el model de les paperetes de vot, que hauran de ser blanques, opaques i de les mateixes dimensions, impreses per una de les cares, i contindrà dita impressió la relació de tots els càrrecs a cobrir i, respecte a cadascun d'ells, la llista completa dels candidats que opten a este, amb una casella o espai en blanc al costat de cada candidat perquè l'elector que li vulga donar el seu vot l'assenyale o marque; sense que a la seua presentació puguen tindre esmenes, ratllades o cap correcció.
  
A la seu en què se celebre l'elecció haurà de disposar la Junta Electoral de suficient nombre de paperetes de tots els models editats.
  
Els col·legiats podran votar en qualsevol de les dues formes que s'indiquen en els dos articles següents.
  
No cap la delegació per a emetre el vot electoral, i en conseqüència no serà vàlida la representació conferida amb esta finalitat.
  
Article 56. Vot presencial
  
Els col·legiats que per a votar opten per comparéixer en els locals designats per a les eleccions, ho verificaran amb la identificació prèvia davant de la Mesa Electoral mitjançant el DNI, passaport o permís de conduir; la mesa comprovarà la seua inclusió en el cens electoral i a continuació, qui la presidisca, pronunciarà en alta veu el nom i cognoms del votant, amb indicació de qui vota, i recollirà d'este la papereta dins del sobre de votació i en la seua presència la introduirà en l'urna.
  
Article 57. Vot remés
  
Perquè els col·legiats puguen enviar el seu vot sense necessitat de comparéixer personalment en l'acte de la votació, la Junta Electoral trametrà a cada col·legiat la papereta de vot a què es referix l'article 55, més dos sobres, un més gran, que portarà en el seu anvers impresa la direcció del mateix Col·legi, i un altre més xicotet perquè el votant hi introduïsca la papereta que continga el seu vot.
  
El votant trametrà al Col·legi la papereta dins del sobre xicotet, tancat, que alhora introduirà en el sobre gran amb l'adreça del Col·legi en l'anvers, i en el seu revers, en el lloc del remitent, posarà el nom complet i estamparà la signatura. I entre estos dos sobres, i per al reconeixement d'esta, inclourà una fotocòpia del DNI, del passaport o del permís de conduir, la qual es farà de l'anvers i revers i de tot el contingut de tals documents.
  
Tal vot, que podrà trametre pel conducte que considere més adequat, haurà de rebre's a la seu col·legial després de la proclamació de candidats i abans de finalitzar la votació.
  
Quan per qualsevol motiu un mateix col·legiat haja enviat dos o més sobres de votació, prevaldrà com a únic vàlid el primer que es reba.
  
Tots els dies, a les dènou hores, el personal del Col·legi designat pel director gerent, i sota la seua direcció, registrarà per diligència en un llibre destinat a l'efecte, la relació de sobres rebuts, i consignarà cronològicament el número que correspon a cadascun d'ells i estendrà certificat de tot això i del nombre total.
  
El vot presencial prevaldrà sobre el vot tramés.
  
En finalitzar la votació, la mesa comprovarà el dret a participar-hi dels que van trametre el sufragi, per a la qual cosa s'obrirà el sobre exterior i es lliurarà l'interior al president o membre de la mesa, que l'introduirà tancat en l'urna. De la mateixa manera, es procedirà respecte als vots tramesos que arriben durant l'horari d'eleccions.
  
Article 58. Escrutini i proclamació
  
Una vegada finalitzada la votació es procedirà a l'escrutini, es llegiran les paperetes lliurades i s'obriran els sobres vàlids corresponents als vots tramesos i es llegiran, també en alta veu, les paperetes hi contingudes.
  
Una vegada conclòs l'escrutini, la Junta Electoral proclamarà com a càrrecs electes els que hagen obtingut més vots favorables.
  
A tal l'efecte, s'estendrà acta comprensiva de dita proclamació, així com del desenvolupament de la votació, incidències o reclamacions formulades pels electors, candidats, membres de la mesa i interventors, i la resolució adoptada respecte d'això per la Mesa Electoral, amb expressió del nombre total d'electors, de sufragis emesos, de vots vàlids, nuls i en blanc, i el resultat final de l'elecció. L'acta serà subscrita pels membres de la mesa i per un membre de cada candidatura o pels candidats presents o els seus interventors, i s'uniran a la mateixa les paperetes o sobres de votació sobre els quals s'haguera formulat expressament alguna reclamació i sol·licitat la seua unió a l'acta. Els altres vots computats sense incidències seran destruïts pels servicis administratius del Col·legi.
  
Article 59. Recursos electorals
  
Correspon al Consell de Col·legis d'Economistes de la Comunitat Valenciana resoldre en alçada els recursos que pogueren formular-se amb ocasió i motiu de les eleccions.
  
Els recursos s'interposaran en el termini de tres dies hàbils. El Consell donarà audiència a la Junta Electoral per termini de tres dies. Passats estos, amb informe de la Junta Electoral o sense, el Consell resoldrà en un altre termini també de tres dies. Transcorregut este termini sense que es dicte resolució, s'entendrà desestimat per silenci administratiu.
  
Resolt negativament el recurs en forma expressa o tàcita, la nova Junta de Govern prendrà possessió en el termini de deu dies i quedarà automàticament dissolta la Junta Electoral.
  
En el termini de cinc dies des de la constitució de la Junta de Govern, haurà de comunicar-se la seua composició al Consell General de Col·legis d'Economistes d'Espanya i al Consell de Col·legis d'Economistes de la Comunitat Valenciana.
  
D'igual forma es procedirà quan es produïsquen modificacions.
  
TÍTOL VI
  
Els recursos econòmics del col·legi
  
Article 60. Drets econòmics
  
El Col·legi tindrà plena capacitat jurídica en l'àmbit econòmic i patrimonial, per al compliment de les seues finalitats.
  
Article 61. Recursos econòmics
  
Els recursos econòmics del Col·legi seran els següents:
  
1. Quotes:
  
a) Quota per incorporació al Col·legi.
  
b) Quotes periòdiques ordinàries.
  
c) Quotes extraordinàries.
  
2. Els productes dels béns i drets que el Col·legi tinga en propietat, en usdefruit o per qualsevol altre títol.
  
3. Els drets que corresponga percebre al Col·legi per expedició de certificats, dictàmens, informes i assessoraments, drets que seran fixats per la Junta de Govern.
  
4. Els beneficis que s'obtinguen per venda de publicacions, segells i impresos que tinga autoritzat el Col·legi.
  
5. Els béns o quantitats que per qualsevol concepte corresponga percebre al Col·legi.
  
6. Les subvencions, donacions i herències de tota classe de béns o drets a favor del Col·legi.
  
La fixació o modificació de l'import de les quotes d'incorporació, periòdiques i extraordinàries les proposarà la Junta de Govern a la Junta General que, si és procedent, les aprovarà.
  
Article 62. Pressuposts
  
Si els pressuposts no s'hagueren aprovat abans del primer dia de l'exercici econòmic que hagen de regir, es consideraran automàticament prorrogats els de l'exercici anterior fins l'aprovació dels nous, amb l'única addició de les partides que siguen obligades com a conseqüència del compliment de les disposicions legals dictades sobre personal o altres matèries.
  
Article 63. Auditoria i aprovació de comptes
  
Els comptes de despeses i ingressos hauran de ser verificats per una auditoria externa designada a l'efecte i aprovades per la Junta General. En cas de no aprovació per la Junta General se sotmetran al Consell de Col·legis d'Economistes de la Comunitat Valenciana, que dictarà la resolució que procedisca.
  
Article 64. Disposició de fons
  
Correspon al tresorer proposar el necessari per a la disposició de fons del Col·legi, d'acord amb les autoritzacions de signatura mancomunada que la Junta de Govern haja acordat.
  
TÍTOL VII
  
El règim disciplinari
  
Article 65. Potestat disciplinària
  
El Col·legi, a través de la Junta de Govern, podrà aplicar mesures disciplinàries als col·legiats per actes o omissions realitzats amb motiu del seu exercici professional o de la seua pertinença col·legial, que siguen contraris al compliment dels deures col·legials establits en l'article 12, a la legislació estatal i autonòmica sobre col·legis professionals, a estos Estatuts i als reglaments previstos en l'article 31.3 d'estos.
  
El règim disciplinari, a què es referix este títol, és independent de la responsabilitat penal o civil, així com de la potestat sancionadora administrativa sobre els funcionaris o un altre personal públic.
  
Article 66. Faltes molt greus
  
Són faltes molt greus:
  
a) L'exercici de la professió mancant dels títols habilitats per a això, assenyalats en l'epígraf b) de l'article 7 d'estos Estatuts.
  
b) Incompliment dels deures professionals, quan resulte perjudici greu per a qui sol·liciten o concerten l'actuació professional.
  
c) La comesa de delictes dolosos, en qualsevol grau de participació, com a conseqüència de l'exercici de la professió o que afecten greument el decòrum professional.
  
d) Encobriment d'intrusisme de qui no tinga títol que l'habilite per a exercir la professió.
  
e) La comesa d'almenys dos infraccions greus en el termini de dos anys, així com la reiteració en l'incompliment de les obligacions econòmiques amb el Col·legi.
  
f) Actes que, sense ser constitutius de delicte, suposen l'incompliment dolós i reiterat de les obligacions col·legials, reglamentàries o estatutàries, de la normativa ètica vigent i en particular dels Principis Deontològics dels Economistes Valencians, quan ocasionen un perjudici greu per al Col·legi o per a altres economistes, per al client o per a terceres persones.
  
g) Qualsevol acte que implique engany o falsejament de la identitat de l'assistent a la Junta General o del votant en el procés electoral, tant de l'autor com de l'encobridor o còmplice, sense perjudici de les responsabilitats d'un altre orde en què puga incórrer-se.
  
Article 67. Falta greu
  
Són faltes greus:
  
a) Els actes constitutius de competència deslleial.
  
b) La comesa d'almenys cinc infraccions lleus en el termini de dos anys.
  
c) L'emissió de minutes o factures per conceptes inexistents o per actuacions professionals no realitzades, així com la signatura d'informes o treballs no realitzats per l'economista que els subscriu.
  
d) Les actuacions professionals constitutives de faltes segons les lleis penals o d'il·lícit, amb perjudici per al client segons les lleis civils.
  
e) Encobriment d'intrusisme professional de qui tenint títol habilitat no estiga col·legiat i exercisca la professió d'economista, o s'irrogue tal condició.
  
f) Realització de treballs que per la seua índole atempten el prestigi professional.
  
g) Incompliment de les obligacions econòmiques amb el Col·legi.
  
h) Actes de desconsideració cap als components del Consell de Col·legis d'Economistes de la Comunitat Valenciana o del Consell General de Col·legis d'Economistes d'Espanya o de la Junta de Govern d'este Col·legi, així com la desconsideració ofensiva a companys.
  
i) La renúncia prevista en l'últim paràgraf de l'article 52.
  
j) Actes que, sense ser constitutius de delicte, suposen l'incompliment dolós de les obligacions col·legials, reglamentàries o estatutàries, de la normativa ètica vigent i, en particular, dels Principis Deontològics dels Economistes Valencians.
  
Article 68. Faltes lleus
  
Són faltes lleus:
  
a) L'incompliment de les obligacions col·legials, reglamentàries o estatutàries, o dels acords dictats per la Junta de Govern, pel Consell de Col·legis d'Economistes de la Comunitat Valenciana o pel Consell General de Col·legis d'Economistes d'Espanya, quan no ocasionen perjudici per al Col·legi o per a altres economistes, per al client o per a terceres persones.
  
b) La falta de respecte cap al client o cap a altres economistes, que no comporte publicitat o no siga de gravetat.
  
c) La comunicació a tercers sense causa justificada de dades conegudes amb ocasió de l'exercici professional, quan no es derive d'això cap perjudici per al client o per a altres.
  
d) No acceptar injustificadament l'exercici dels càrrecs corporatius per als quals haja sigut elegit, així com no exercir les funcions col·legials per què fóra designat.
  
e) La realització d'activitats publicitàries que per suposar perjudici per a la imatge de l'economista, o per qualsevol altra causa, hagen sigut prohibides expressament pels òrgans col·legials.
  
f) Qualsevol altra vulneració de preceptes que regulen l'activitat professional o la relació amb el Col·legi i la resta de les organitzacions col·legials, sempre que no constituïsca infracció greu o molt greu.
  
g) La vulneració dels deures de compareixença i comunicació previstos en l'article 12, epígrafs 5é i 6é, d'estos Estatuts.
  
Article 69. Sancions
  
Les sancions que la Junta de Govern podrà imposar són:
  
a) Per a les faltes molt greus: suspensió de l'exercici professional fins a dos anys en la localitat o província en què residisca l'infractor o en tot el territori nacional; expulsió del Col·legi i baixa en l'exercici professional.
  
b) Per a les faltes greus: reprensió pública; suspensió de l'exercici del dret de sufragi col·legial fins a dos anys; suspensió de l'exercici professional fins a sis mesos.
  
c) Per a les faltes lleus: advertència per ofici; reprensió privada.
  
Article 70. Prescripció de les faltes i de les sancions
  
Les faltes molt greus prescriuran als tres anys; les greus als dos anys, i les lleus, als sis mesos. El termini de prescripció començarà a comptar-se des del dia en què la infracció s'haguera comés, i la iniciació interromprà tal termini, amb coneixement de l'interessat, del procediment sancionador.
  
Les sancions imposades per infraccions molt greus prescriuran als tres anys; les imposades per faltes greus, als dos anys, i les imposades per infraccions lleus, a l'any. El termini de prescripció començarà a comptar-se des de l'endemà a aquell en què adquirisca fermesa la resolució per la qual s'imposa la sanció, i la iniciació interromprà tal termini, amb coneixement de l'interessat, del procediment d'execució.
  
Article 71. Inici del procediment sancionador
  
La imposició de sancions per faltes greus i molt greus requerix la tramitació d'expedient, mentre que la d'infraccions lleus només exigix la prèvia audiència de l'interessat per un termini de deu dies.
  
El procediment disciplinari s'iniciarà d'ofici o a virtut de denúncia de qualsevol persona o organisme. En este últim cas, el denunciant no tindrà la condició de part en l'expedient sancionador (excepte si es tracta d'un altre col·legiat en este supòsit sí que podrà ostentar tal condició), sense perjudici del seu dret que se li comunique l'acord de la Junta de Govern d'iniciació del procediment i el d'arxiu d'actuacions o imposició de sancions, si és procedent.
  
Article 72. Informació prèvia
  
La Junta podrà acordar la realització d'una informació prèvia, a partir del moment de la qual designarà un ponent. Este podrà requerir la ratificació del denunciant, que si no es produïx en el termini que per a això li assenyale, podrà donar lloc a la proposta del ponent d'arxiu de les actuacions. Produïda la ratificació o sense ella, en els casos que no es considere necessària, el ponent donarà trasllat de la denúncia, o fets a què esta es referix, al col·legiat afectat, qui en el termini de deu dies podrà formular les al·legacions i presentar els documents que considere pertinents.
  
El ponent podrà practicar les diligències que considere convenients i formularà en el termini màxim de dos mesos, des de la seua obertura, alguna de les següents propostes a la Junta de Govern: de sobreseïment definitiu o provisional, si no resulten indicis de responsabilitat disciplinària, s'haguera extingit esta o no tinguera cap participació l'inculpat; de sanció com a falta lleu, d'acord amb el primer paràgraf de l'article precedent, o de proposta d'instrucció d'expedient disciplinari.
  
La Junta de Govern prendrà l'acord que considere just, que es notificarà tant al col·legiat afectat com al denunciant. Si la seua resolució fóra la d'instrucció d'expedient disciplinari, no es cabrà contra esta cap recurs; si el contingut d'esta fóra un altre, aquells tindran dret al recurs que es preveja en l'article 75 d'estos Estatuts.
  
Article 73. Expedient disciplinari
  
En el mateix Acord de la Junta de Govern, en què s'obri l'expedient disciplinari, esta designarà d'entre els membres d'esta l'instructor i el secretari, així com eventualment als seus suplents.
  
L'instructor, sota la fe del secretari, ordenarà la pràctica de totes les diligències que considere adequades per a la comprovació dels fets i l'esclariment de les responsabilitats susceptibles de sanció. En el termini d'un mes, des de l'obertura de l'expedient, formularà el corresponent plec de càrrecs, redactat de mode clar i precís, comprensiu dels fets imputats a l'inculpat i amb expressió de la falta presumptament comesa i de les sancions que pogueren ser-li d'aplicació.
  
Notificat el plec de càrrecs a l'inculpat, este disposarà d'un termini de deu dies per a contestar-lo i al·legar el que considere pertinent, i haurà d'acompanyar documents i proposar la pràctica de qualsevol mitjà de prova admissible en Dret.
  
Des de la presentació del plec de descàrrecs o des que haja transcorregut el termini sense fer-ho, l'instructor disposarà d'un mes per a la pràctica de les proves que estime pertinents, i podrà denegar l'admissió i pràctica del que considere innecessari en resolució motivada que no es pot recórrer.
  
Acabat el període de prova, l'instructor formularà una proposta de resolució, en què es fixaran amb precisió els fets, es farà la valoració jurídica d'estos per a determinar la falta que, si és procedent, considere comesa, assenyalarà la responsabilitat de l'inculpat, així com la sanció a imposar. De la seua proposta es donarà trasllat al col·legiat perquè en el termini de deu dies, amb vista de l'expedient, puga al·legar quant considere convenient en la seua defensa.
  
Oït l'inculpat o transcorregut el termini sense cap al·legació, la Junta de Govern dictarà la resolució que pose fi a l'expedient disciplinari, que haurà de ser motivada i resoldrà totes les qüestions plantejades. En l'adopció de l'acord no intervindran qui hagen actuat en la fase instructora de l'expedient, el ponent en el cas de l'article 72, l'instructor i el secretari.
  
La resolució que es dicte haurà de ser notificada a l'inculpat i al denunciant, si és procedent, amb expressió dels recursos que càpiguen en contra, l'òrgan davant del qual han de presentar-se i els terminis per a interposar-los.
  
Els recursos seran els establits en l'article 75 d'estos Estatuts.
  
TÍTOL VII
  
Les discrepàncies entre col·legiats i el règim de recursos
  
Article 74. Discrepàncies entre col·legiats
  
Les discrepàncies entre col·legiats que puguen suscitar-se amb motiu de l'actuació professional lliure i siguen posades en coneixement del Col·legi, seran resoltes per la Junta de Govern, que, sentides les dues parts, dictarà la resolució que estime oportuna.
  
Contra l'acord de la Junta de Govern podrà el col·legiat disconforme recórrer segons el que preveu l'article següent.
  
Article 75. Règim de recursos
  
Els actes i acords dels òrgans col·legials i en especial de la Junta de Govern, podran ser recorreguts en alçada davant del Consell de Col·legis d'Economistes de la Comunitat Valenciana, en la forma i terminis que establix la Llei de Procediment Administratiu, quan no estiga previst estatutàriament un règim especial.
  
Esgotada esta via administrativa seran directament recorribles davant de la Jurisdicció Contenciosa Administrativa.
  
TÍTOL VIII
  
La fusió, absorció i dissolució
  
Este títol VIII no ha sigut modificat ja que se va incloure quan es van haver d'actualitzar els Estatuts Particulars del COEV per a adaptar-se a la Llei 6/1977, de 4 de desembre, de la Generalitat Valenciana de Consells i Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana, i que van ser aprovats segons la Resolució de 27 de desembre de 1999, de la Secretaria General de la Conselleria de Justícia i Administracions Públiques.
  
Article 76. Fusió i absorció
  
El procediment per a la unió o fusió del Col·legi amb un altre o altres col·legis, l'absorció d'un altre o altres col·legis per part d'este Col·legi, o l'absorció d'este Col·legi per un altre, sempre que no se sobrepasse l'àmbit territorial de la Comunitat Valenciana, serà l'establit en els articles següents, i necessitarà l'aprovació del projecte respectiu per part de la Junta General, en la forma establida en l'article 79 d'estos Estatuts.
  
L'acord de fusió amb un altre o altres col·legis o l'absorció d'este Col·legi per un altre, comportarà implícita l'extinció.
  
Article 77. Projecte de fusió i absorció
  
La Junta de Govern nomenarà una comissió que s'encarregarà de redactar el projecte de fusió o absorció i establirà els termes i condicions d'este.
  
La comissió i els altres col·legis afectats redactaran els nous Estatuts, que se sotmetran a l'aprovació de la Junta General del nou col·legi.
  
Article 78. Contingut del projecte de fusió i absorció
  
El projecte de fusió o absorció contindrà els següents aspectes:
  
La denominació i domicili dels col·legis afectats, així com del nou resultant.
  
La data a partir de la qual es produirà l'extinció del Col·legi, si és procedent.
  
El nou àmbit territorial resultant del procés de fusió o absorció.
  
L'estudi detallat de la viabilitat econòmica del nou col·legi, així com sobre el patrimoni preexistent que s'aportarà a aquell.
  
Informe de la comissió explicant i justificant detalladament el projecte de fusió o absorció des del punt de vista jurídic, de la seua viabilitat econòmica, i de la conveniència per als interessos professionals i corporatius afectats.
  
El balanç de fusió o absorció dels col·legis afectats.
  
El projecte dels nous Estatuts, excepte en cas d'absorció per un altre col·legi, supòsit en què es presentaran els Estatuts del col·legi absorbent i el projecte de les modificacions necessàries.
  
Article 79. Aprovació del projecte de fusió o absorció
  
Una vegada elaborat el projecte de fusió i absorció, en el termini de dos mesos es convocarà Junta General Extraordinària per a sotmetre a la seua sobirania el projecte elaborat per la comissió.
  
En convocar la Junta, el Col·legi posarà el projecte de fusió o d'absorció a disposició dels col·legiats, els quals podran obtindre còpia del mateix.
  
Article 80. Quòrum i majoria especial per a l'aprovació del projecte
  
El projecte de fusió o absorció haurà de comptar, per a la seua aprovació, amb els vots favorables dels dos terços dels col·legiats assistents i representats en la Junta, sempre que estiga present o representat un terç del cens col·legial.
  
Article 81. La dissolució
  
Amb independència del que preveuen els articles precedents, la dissolució del Col·legi tindrà lloc en els següents supòsits:
  
- Per Acord de la Junta General, aprovat per majoria qualificada de dos terços del cens col·legial.
  
- Per disposició legal.
  
Article 82. Procediment de dissolució
  
La Junta de Govern haurà de convocar Junta General Extraordinària en el termini de dos mesos, quan el Col·legi estiga sotmés en alguna de les causes de dissolució establides en l'article anterior.
  
Article 83. El certificat de l'acord de dissolució
  
El certificat haurà de ser dirigit a la Generalitat Valenciana, per a la seua aprovació mitjançant de Llei de la Generalitat, previ informe del Consell de Col·legis d'Economistes de la Comunitat Valenciana.
  
Article 84. La liquidació
  
El període de liquidació s'obrirà una vegada dissolt el Col·legi per qualsevol de les causes previstes en estos Estatuts.
  
Article 85. Liquidadors
  
La Junta General elegirà, entre els col·legiats, tres liquidadors, que podran ser membres de la Junta de Govern, els quals portaran a terme les operacions de liquidació de l'actiu col·legial de conformitat amb les bases i els terminis que la Junta haurà de fixar.
  
Article 86. Destinació del patrimoni social
  
El patrimoni social serà destinat, en primer lloc, a cobrir el passiu existent i donar a l'actiu restant la destinació que acorde la Junta General, o si no n'hi ha, el que dispose el Consell de Col·legis d'Economistes de la Comunitat Valenciana.
  
Article 87. Normes supletòries
  
En tot allò no previst expressament en este títol, s'aplicarà el que disposen la Llei de Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana, el Reglament que la desenvolupa i, amb caràcter supletori, allò establit a efectes de dissolució i liquidació per la Llei de Societats Anònimes.
  
Disposició transitòria.
  
Donada la supressió, en l'article 32 d'estos Estatuts i respecte als anteriors en vigor, de la figura del comptador bibliotecari i la seua substitució per la del vicetresorer, fins a la data en què d'acord amb els anteriorment vigents haguera de produir-se la renovació del càrrec del comptador bibliotecari, qui estiga exercint esta funció i pel temps que reste de tal mandat, passarà a exercir la de vicetresorer; i quan procedisca la seua renovació, la convocatòria ho serà ja per al càrrec de vicetresorer.
  
Disposició final.