Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9942, del 23-09-2024 (2024/9019)

RESOLUCIÓ de 3 de juny de 2024, del director general d’Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual es formula una declaració d’impacte ambiental del projecte d’explotació de la concessió directa d’explotació (CDE) número 2.407 "Belleza y demasías", del terme municipal d’Agost. Expedient: (2053282) 132/2021/AIA.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9942

Data del DOGV
:   23-09-2024

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2024/9019

CVE
:   FQPE-M-3828-0803

Data del document
:   03-06-2024

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Agost
    * impacte ambiental
    * impacte ambiental

«Declaració d’impacte ambiental

Expedient: (2053282) 132/2021/AIA.

Títol: Projecte d’explotació de la concessió directa d’explotació (CDE) núm. 2.407 "Belleza y demasías".

Promotor: Arcillas Andreu, SL.

Òrgan substantiu: ST d’Indústria, Energia i Mines d’Alacant.

Ref. òrgan substantiu: MIPREC/2014/1/03.

Localització: terme municipal d’Agost (Alacant).

Objecte i descripció del projecte

La mercantil Arcillas Andreu, SL promou la pròrroga i la modificació del projecte d’explotació de la concessió directa d’explotació denominada Belleza i demesies, de recursos de la secció C, en el terme municipal d’Agost (Alacant). S’han definit dos zones d’explotació: zona a (11,44 ha), corresponent a les parcel·les 25 i 39 del polígon 43; i zona B (9,95 ha), corresponent a les parcel·les 18 i 19 del polígon 44, totes estes pertanyents al terme municipal citat.

S’ha definit una tercera zona C, adjacent a la zona A, que només serà objecte de restauració. Esta zona C se subdividix en tres superfícies: la superfície C1 (2,50 ha), al sud de la parcel·la 39 del polígon 43; la superfície C2 (0,46 ha), situada en part de la parcel·la 31 del polígon 43 i part de la parcel·la 39; i la superfície C3 (0,87 ha), situada en la parcel·la 39 del polígon 43. A continuació es descriuen les coordenades de les zones a i B descrites:

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| COORDENADES ZONA A | | | | | |
| *Punto* | *X* | *Y* | *Punto* | *X* | *Y* |
| 1 | 706.773 | 4.252.941 | 24 | 707.163 | 4.252.880 |
| 2 | 706.779 | 4.252.920 | 25 | 707.121 | 4.252.876 |
| 3 | 706.776 | 4.252.861 | 26 | 707.116 | 4.252.888 |
| 4 | 706.780 | 4.252.834 | 27 | 707.116 | 4.252.908 |
| 5 | 706.795 | 4.252.808 | 28 | 707.103 | 4.252.935 |
| 6 | 706.836 | 4.252.752 | 29 | 707.068 | 4.252.966 |
| 7 | 706.830 | 4.252.727 | 30 | 706.960 | 4.253.022 |
| 8 | 706.835 | 4.252.721 | 31 | 706.953 | 4.253.042 |
| 9 | 707.140 | 4.252.730 | 32 | 706.902 | 4.253.046 |
| 10 | 707.141 | 4.252.737 | 33 | 706.895 | 4.253.049 |
| 11 | 707.173 | 4.252.740 | 34 | 706.893 | 4.253.053 |
| 12 | 707.201 | 4.252.731 | 35 | 706.874 | 4.253.048 |
| 13 | 707.200 | 4.252.739 | 36 | 706.868 | 4.253.055 |
| 14 | 707.251 | 4.252.752 | 37 | 706.860 | 4.253.054 |
| 15 | 707.244 | 4.252.765 | 38 | 706.837 | 4.253.063 |
| 16 | 707.224 | 4.252.781 | 39 | 706.830 | 4.253.057 |
| 17 | 707.222 | 4.252.794 | 40 | 706.823 | 4.253.056 |
| 18 | 707.223 | 4.252.804 | 41 | 706.807 | 4.253.063 |
| 19 | 707.239 | 4.252.807 | 42 | 706.788 | 4.253.059 |
| 20 | 707.247 | 4.252.819 | 43 | 706.779 | 4.253.049 |
| 21 | 707.245 | 4.252.853 | 44 | 706.759 | 4.253.042 |
| 22 | 707.250 | 4.252.886 | 45 | 706.751 | 4.253.028 |
| 23 | 707.228 | 4.252.880 | 46 | 706.761 | 4.253.006 |

  

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| COORDENADES ZONA B | | | | | |
| *Punto* | *X* | *Y* | *Punto* | *X* | *Y* |
| 1 | 707.753 | 4.253.129 | 30 | 707.670 | 4.252.867 |
| 2 | 707.712 | 4.253.140 | 31 | 707.682 | 4.252.850 |
| 3 | 707.682 | 4.253.143 | 32 | 707.681 | 4.252.808 |
| 4 | 707.665 | 4.253.153 | 33 | 707.712 | 4.252.788 |
| 5 | 707.648 | 4.253.170 | 34 | 707.748 | 4.252.781 |
| 6 | 707.622 | 4.253.187 | 35 | 707.778 | 4.252.782 |
| 7 | 707.598 | 4.253.193 | 36 | 707.789 | 4.252.784 |
| 8 | 707.579 | 4.253.190 | 37 | 707.798 | 4.252.791 |
| 9 | 707.562 | 4.253.175 | 38 | 707.827 | 4.252.785 |
| 10 | 707.563 | 4.253.161 | 39 | 707.827 | 4.252.799 |
| 11 | 707.555 | 4.253.140 | 40 | 707.838 | 4.252.828 |
| 12 | 707.500 | 4.253.114 | 41 | 707.845 | 4.252.867 |
| 13 | 707.495 | 4.253.105 | 42 | 707.829 | 4.252.918 |
| 14 | 707.488 | 4.253.109 | 43 | 707.832 | 4.252.967 |
| 15 | 707.470 | 4.253.090 | 44 | 707.830 | 4.252.971 |
| 16 | 707.438 | 4.253.076 | 45 | 707.817 | 4.252.969 |
| 17 | 707.413 | 4.253.036 | 46 | 707.802 | 4.252.959 |
| 18 | 707.407 | 4.252.972 | 47 | 707.773 | 4.252.954 |
| 19 | 707.410 | 4.252.938 | 48 | 707.716 | 4.252.954 |
| 20 | 707.426 | 4.252.907 | 49 | 707.693 | 4.252.946 |
| 21 | 707.454 | 4.252.868 | 50 | 707.676 | 4.252.947 |
| 22 | 707.466 | 4.252.857 | 51 | 707.663 | 4.252.964 |
| 23 | 707.483 | 4.252.849 | 52 | 707.658 | 4.252.991 |
| 24 | 707.501 | 4.252.852 | 53 | 707.663 | 4.252.995 |
| 25 | 707.522 | 4.252.863 | 54 | 707.669 | 4.253.011 |
| 26 | 707.563 | 4.252.895 | 55 | 707.692 | 4.253.036 |
| 27 | 707.589 | 4.252.907 | 56 | 707.716 | 4.253.046 |
| 28 | 707.612 | 4.252.908 | 57 | 707.756 | 4.253.075 |
| 29 | 707.628 | 4.252.902 | 58 | 707.757 | 4.253.100 |

  

Este projecte d’explotació descriu l’extracció a cel obert mitjançant una excavadora del material (argiles) que hi ha en l’àmbit territorial delimitat, i que posteriorment serà comercialitzat, especialment per a les fàbriques de rajola i teules situades en l’entorn de la zona d’explotació.

L’explotació es desenrotllarà sobre una superfície total d’explotació de 21,39 ha. En la zona A, l’explotació es desenrotllarà de manera descendent. Una vegada estiga totalment feixada des de la cota de 230 m fins a la cota de 190 m a peu d’explotació, es donarà lloc a un perfil d’explotació format per 5 bancs d’uns 8 m d’altura, un pendent de 53° i represes de 8 m, amb un desnivell salvat total de 40 m. En la zona B, el tipus d’explotació serà molt similar al de la zona A; la cota més alta de l’explotació és la de 222 m; esta zona es connectarà amb cinc bancs de 8 m d’altura, amb arracada de 49° i represa de 9 m, fins a arribar a la plaça de pedrera a una cota de 185 m. Estos 5 bancs discorreran a través de les cotes (222, 214, 206, 198, 190 i 185). Una vegada estiguen definits estos bancs i de manera quasi simultània, l’avanç de l’explotació i el farciment mitjançant inerts avançaran cap a l’SE, fins a arribar quasi al camí que envolta la finca a una cota de 200 m.

El volum total que es preveu d’extracció d’argiles és de 2.173.057 m³ (zones a i B), durant el termini previst de l’actuació, que serà de 24 anys.

Segons el projecte aportat, els bancs i les represes estan projectats segons establix l’ITC Disseny d’Explotació, no se superaran altures de 12 m, les represes tindran l’amplària necessària per a evitar possibles despreniments i, si se circulara per estes, s’atindran al que s’establix en l’ITC de pistes i se’n garantix l’estabilitat. Les pistes i els accessos tindran l’amplària d’una vegada i mitja el vehicle més ample que circule per estes, segons s’indica per als projectes d’explotacions de només un carril.

L’avanç de l’explotació i la seua interrelació amb el procés de restauració mitjançant farciments d’inerts s’ha projectat de la manera següent: tant en la zona a com en la zona B, el primer pas és avançar en l’explotació en sentit descendent. Este avanç donarà lloc a un perfil final d’explotació, sobre el qual, a mesura que es vaja conformant, serà possible iniciar el farciment amb residus inerts començant des de cotes inferiors fins a aconseguir progressivament les cotes superiors establides en la morfologia final dels bancs de restauració. Segons el Pla de restauració, els talussos finals de farciment-restauració tindran unes dimensions de banc de 8 m d’altura, angles de 30 a 33° i represes de 16 a 18 m, segons les zones. El nombre de bancs variarà segons la zona, però amb un màxim de 3. Per a executar esta programació és difícil establir una duració determinada en el temps, ja que, tant per a l’arrancada del mineral com per al farciment dels buits, l’avanç estarà sempre condicionat a la demanda del material en el mercat.

Tramitació administrativa

Amb data 9 d’agost de 2021, el Servici Territorial d’Indústria, Energia i Mines d’Alacant (òrgan substantiu) va sol·licitar a este òrgan ambiental la declaració d’impacte ambiental (DIA) del projecte d’explotació citat, i en la mateixa sol·licitud s’indica l’enllaç de descàrrega per a accedir a la documentació següent:

–  Projecte d’explotació de la pedrera.

–  Estudi d’impacte ambiental (ESIA).

– Pla de restauració integral (PRI).

– Estudi acústic.

– Estudi d’integració paisatgística (EIP).

– Informe patrimonial de la DG de Cultura i Patrimoni.

– Documentació complementària (consultes a administracions públiques afectades, certificat de compatibilitat urbanística, notificacions a interessats o veïns afectats, etc.).

– Anunci d’informació pública del DOGV núm. 9107, de data 15 de juny de 2021.

A continuació, se citen resumidament els informes recaptats:

– L’informe de la Direcció General de Cultura i Patrimoni, emés amb data de 16 de juny de 2021, conclou que no consta cap expedient sobre la concessió minera Belleza núm. 2.407 i demesies.

– L’informe del Servici d’Ordenació i Gestió Forestal (SOGF), amb data de 20 de juliol de 2021, conclou amb la indicació que l’àmbit d’actuació afecta terreny forestal (PATFOR), i li és aplicable el Decret 82/2005, de 22 d’abril, del Consell de la Generalitat.

Amb data 23 de desembre de 2021, el Servici Territorial d’Indústria, Energia i Mines d’Alacant remet l’informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer (CHX) a este òrgan ambiental perquè s’incloga en l’expedient (132/2021/AIA), juntament amb la documentació ja enviada, el qual conclou i informa favorablement amb la indicació que cal disposar d’una autorització d’obres, tenint en compte una sèrie de condicions detallades en l’informe.

–L’informe sobre el risc per inundació i altres afeccions territorials, emés pel Servei de Gestió Territorial de la Direcció General de Política Territorial i Paisatge, amb data de 21 de febrer de 2022, conclou favorablement i resol textualment de la manera següent:

«(…) Vist que en el projecte s’indiquen algunes mesures correctores que es duran a terme:

– Es crearà una xarxa de drenatge per a evitar perills per inundació derivats de l’activitat.

Es determina que no hi ha risc per perillositat d’inundació en la zona d’explotació minera. No obstant això, el promotor ha de tindre en compte els condicionants que determina l’organisme de conca en la zona de domini públic hidràulic.

Així i tot, atés que l’àmbit d’actuació afecta la zona de policia de la rambla de l’Alabastre, d’acord amb l’article 14 bis, apartat 5, del Reial decret 849/1986, d’11 d’abril, pel qual s’aprova el Reglament del domini públic hidràulic, ha de tindre’s en compte l’informe emés per l’organisme de conca corresponent. Respecte a la resta d’afeccions territorials:

– Hi ha afecció per pendents superiors a 25 %, que no té rellevància a causa de l’activitat desenrotllada.

– Part de la zona d’explotació minera es troba en sòl de capacitat agrològica elevada, i en una àrea que cal millorar des del punt de vista de l’estat de l’aigua subterrània.

Conclusió

Per tot el que s’ha exposat anteriorment, l’àmbit de l’explotació de la concessió minera Belleza, situada en les parcel·les 25 i 39 del polígon 43 i en les parcel·les 18 i 19 del polígon 44 del terme municipal d’Agost, no es troba afectat per risc d’inundació i és compatible amb el compliment de les consideracions finals, de conformitat amb les determinacions normatives del Pla d’acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d’inundació a la Comunitat Valenciana i la resta de normativa aplicable que s’ha tingut en compte en l’elaboració de l’informe».

Amb data 26 de maig de 2022, este òrgan ambiental remet a l’òrgan substantiu el requeriment de la documentació de caràcter preceptiu (l’informe de la conselleria competent en matèria de cultura i l’informe de l’òrgan competent en matèria forestal), necessària per a prosseguir amb la tramitació de la DIA.

Amb data 29 de setembre de 2022, l’òrgan substantiu remet la documentació a este òrgan ambiental, entre la qual es troba l’informe favorable de l’òrgan competent en matèria de cultura (de data 17 de gener de 2014) i l’informe desfavorable de l’òrgan competent en matèria forestal. Respecte a eixe informe, adjunta còpia de l’escrit de contestació a l’òrgan competent en matèria forestal, en què indica que també hi ha terrenys afectats per extraccions mineres d’argila que no ha executat la mercantil Arcillas Andreu SL, motiu pel qual no s’han considerat en el PRI. Així mateix, indica que el promotor està pendent de la firma dels contractes corresponents amb empreses de la zona per a acreditar que disposa del volum necessari de residus inerts adequats per a dur a terme la restauració que es proposa en el PRI, i afig que pretenen escometre la remodelació topogràfica plantejada, i s’estima que es produiran 600.000 m³ de materials estèrils que s’incorporaran com a farciment als 3.433.065 m³ necessaris per a completar la restauració projectada. Finalment, sol·licita que tot això es tinga en compte als efectes oportuns i que conste en els expedients de referència (MIPREC/2014/1/03).

En data 21 d’octubre de 2022, es rep en este òrgan ambiental, des de l’òrgan substantiu, un informe favorable del Servici Territorial de Cultura i Esport d’Alacant, de data 17 d’octubre, en què indica que esta explotació ja compta amb una resolució favorable en l’àmbit del patrimoni cultural, de data 17 de gener de 2014.

Amb data 10 de novembre de 2022, l’òrgan substantiu remet a este òrgan ambiental els dos contractes que el promotor acorda amb dos mercantils (Cerámica Torregrosa, SL, 640.200 m³, i Cerámica Virgen de las Nieves, SL, 2.192.865 m³), juntament amb l’escrit del promotor en què indica que justifiquen la procedència del volum de RIA necessari per a la restauració plantejada, juntament amb els 600.000 m³ que estimen que es produiran durant l’explotació. No obstant això, no es justifica que estos residus siguen adequats per a la restauració.

Amb data 17 de febrer de 2023, l’òrgan substantiu remet a este òrgan ambiental un informe de data 24.01.2023 de l’òrgan competent en matèria forestal. En el mateix informe exposa que la documentació presentada pel promotor justifica el volum de residus inerts adequats (RIA) per a conformar la restauració; reitera les deficiències que es descriuen en l’informe anterior: superfícies afectades per l’activitat extractiva que no s’han considerat en el PRI; recomana que s’usen tarifes Tragsa vigents no subjectes a impostos i més pròximes a l’any de redacció del projecte i, finalment, indica que deixa la competència sobre la comprovació de l’estabilitat geotècnica de talussos finals a la conselleria competent en mineria.

En data 4 de juliol de 2023, l’òrgan substantiu remet un escrit a este òrgan ambiental en què indica: que amb data 26.04.2023 se li ha requerit a l’interessat una declaració d’aptitud de RIA o una resolució de l’òrgan ambiental competent en residus; que amb data 11.05.2023 es rep un nou PRI modificat en resposta a l’informe del SOGF de data 25.01.2023; i que amb data 23.05.2023 es trasllada el PRI modificat i actualitzat que sol·licita un informe nou d’este al SOGF.

Amb data 27 de setembre de 2023, l’òrgan substantiu remet un escrit a este òrgan ambiental, en què indica: que amb data 21 de setembre de 2023 (14270/2023/10315) s’ha reiterat el requeriment a l’interessat de la sol·licitud de la declaració d’aptitud de RIA o la resolució de l’òrgan ambiental competent de residus; i que amb data 21 de setembre de 2023 (rds 2023/2199/S) s’ha reiterat al SOGF una petició d’informe del Pla de restauració integral.

Amb data 4 de juliol de 2023, l’òrgan substantiu remet un escrit a este òrgan ambiental, en què indica que: amb data 26.04.2023 se li ha requerit a l’interessat una declaració d’aptitud de RIA o una resolució de l’òrgan ambiental competent en residus; que amb data 11.05.2023 es rep un PRI nou modificat en resposta a l’informe del SOGF de data 25.01.2023; i que amb data 23 de maig de 2023, es va traslladar el PRI modificat i actualitzat que sol·licitava un informe d’este al SOGF.

Amb data 16 d’abril de 2024, l’òrgan substantiu remet a este òrgan ambiental un ofici en què indica que com a continuació al seu escrit de data 27.09.2023 s’adjunta: un informe al PRI, emés pel SOGF en data 10.10.2023, i un nou PRI presentat pel promotor en data 15.04.2024 com a resposta a l’informe. Així mateix, eixe organisme sol·licita l’emissió de DIA de l’autoritat ambiental.

L’informe de data 10.10.2023 del SGOF, quant a la memòria del PRI, assenyala novament la necessitat de justificar el volum de RIA; que s’hauran de garantir 2 regs en període estival; així com qüestions documentals formals. El PRI de data abril de 2024 dona resposta al que s’indica en l’informe del SGOF citat.

Fins a la data d’emissió d’este informe d’impacte ambiental, no consta en este òrgan ambiental un nou informe de valoració del SOGF respecte del nou PRI (abril 2024) presentat pel promotor. No obstant això, les objeccions de l’últim informe són bàsicament formals.

Vista la informació que s’inclou en l’expedient, es considera que es disposa d’elements de juí suficients per a fer l’avaluació d’impacte ambiental ordinària.

Consideracions ambientals

L’àrea d’explotació es troba en el terme municipal d’Agost, província d’Alacant, i dista uns 4,5 km de la població, en zona classificada com a sòl no urbanitzable comú extractiu (SNU/CE). La zona d’estudi es localitza en els contraforts de la Sierra de las Águilas i prop de la rambla de l’Alabastre, sobre sòl quaternari, en un entorn predominantment pla, la qual cosa ha afavorit que de manera tradicional s’establiren explotacions agrícoles i, a més, com que es tracta de sòls argilencs, es localitzen diverses explotacions d’este mineral, cosa que dona lloc a una zona antropitzada.

La zona d’estudi, que abraça diverses parcel·les, s’ha sotmés en anys anteriors a una forta pressió humana: s’ha dedicat al cultiu de diverses plantes, cultiu que després s’ha abandonat, s’ha romput i s’ha explotat el mineral subjacent, per la qual cosa és bastant difícil trobar indicis de la flora pertanyent a l’etapa clímax en la zona, enquadrada dins de la regió climàtica denominada de clima mediterrani marítim. En l’entorn de la zona de l’explotació trobem parcel·les amb cultiu de margalló (*Chamaerops humilis*), vinya (*Vitis vinifera*) i olivera (*Olea europaea*), entre altres, i també vegetació de rambla (Tamarix sp., Limonium sp., Phragmites australis...) i vegetació típica de muntanya mediterrània (*Pinus halepensis*, *Globularia alypum*, *Thymus vulgaris*…).

Les zones en què s’ha eliminat el cultiu i les sotmeses a desbrossament i remoció de terres han sigut colonitzades per vegetació herbàcia, la majoria de la qual són espècies nitròfiles pertanyents a les primeres etapes de substitució (primers colonitzadors), i el bancal ha quedat cobert per vegetació pràcticament seca, de manera que presenta un grau de biodiversitat baix.

En general, per a les aus, la zona es caracteritza per presentar espècies capaces d’ocupar hàbitats antropitzats (cultius). La fauna que s’observa en la zona es correspon amb la típica d’àrees ocupades per matoll ras i cultius de secà (zones fortament antropitzades), encara que poden aparéixer fins i tot espècies de muntanya (ja que a l’altre costat de la rambla de l’Alabastre es troba la Sierra de las Águilas, a on encara és possible localitzar parcel·les xicotetes amb vegetació natural). Els rapinyaires són les pròpies de camp obert i d’afinitat antròpica com ara *Athene noctua*, *Falque tinnunculus*  i *Tyto alba*  (ja que utilitzen buits en cases rurals per a nidificar). Apareixen altres aus menors pròpies d’estos ecosistemes, com *Upupa epops*, *Merops apiaster*, *Galerida cristata*...

La ubicació s’ha triat, en primer lloc, per l’existència del recurs mineral i, en segon lloc, perquè el promotor té drets d’explotació en els terrenys proposats, els quals estan qualificats d’aptes per a l’explotació d’este mineral pel PGOU de l’Ajuntament d’Agost, de manera que és la ubicació adequada. Així mateix, s’ha fet una avaluació d’alternatives tècnicament viables, tenint en compte que per a triar la solució adoptada s’han seguit diferents criteris: el tipus d’arrancada, s’ha triat mitjançant ripatge davant de la voladura, ja que és un material de baixa consistència; l’avanç de l’explotació, des de les cotes més altes fins a les més baixes; i respecte a la restauració, s’ha optat per una explotació i una restauració simultànies, en la mesura que siga possible.

Una vegada consultat el visor cartogràfic d’IDEV, en l’àmbit d’actuació no s’observa afecció a cap espai pertanyent a la Xarxa Natura 2000 o a espais naturals protegits.

No consta afecció directa a cap hàbitat d’interés ni a vies pecuàries.

Hi ha afecció a sòl forestal (PATFOR) en part de l’explotació. Respecte a esta afecció i a la seua restauració posterior, s’han obtingut informes de caràcter desfavorable de l’òrgan competent en esta matèria. En l’últim informe d’eixe òrgan, de data 10.10.2023, es conclou i s’indica que queda a competència de la conselleria competent en matèria de mineria la comprovació de l’estabilitat geotècnica dels talussos finals; i a competència de la conselleria competent en matèria de residus, l’aprovació i la comprovació dels materials que s’utilitzen per al farciment de l’espai d’explotació minera sobre el qual s’executarà la restauració forestal proposada. Així mateix, en eixe informe es requerix l’esmena per mediació de recomanacions i condicionants d’aspectes puntuals de la memòria, el pressupost, els plecs i la cartografia del PRI presentat pel promotor, totes estes qüestions formals.

Gran part de la superfície que conformen les dos zones d’afecció es troba enclavada dins d’una àrea amb el risc d’erosió actual moderat i potencial alt, mentres que la mitat sud de la zona B presenta un risc d’erosió actual i potencial molt baix.

La pràctica totalitat de la zona A es troba en una zona amb una vulnerabilitat d’aqüífers molt baixa, mentres que la zona B es localitza íntegrament en terrenys amb una vulnerabilitat d’aqüífers baixa.

La rambla de l’Alabastre queda en els voltants de la zona d’estudi, la qual cosa suposa l’existència d’una franja de sòl no urbanitzable protegit-rambles, en què no s’admeten obres o instal·lacions, cosa que ha suposat la limitació de la zona d’explotació de manera que es deixa una franja de protecció de 100 m a la rambla.  En este sentit, es disposa d’un informe favorable condicionat emés per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.

El pressupost de restauració és coherent amb el preu mitjà del sector en €/ha.

Una part de l’àmbit d’actuació de l’explotació, corresponent a la franja confrontant amb la rambla de l’Alabastre, queda englobada en la zona del PATRICOVA, geomorfològica i de risc per inundació. No obstant això, s’indica en l’ESIA que el disseny de l’explotació respectarà les franges de protecció que establix l’organisme de conca. Les zones de policia que actualment es troben afectades per les labors extractives, situades per davall de la cota de la rambla, s’ompliran fins a la mateixa cota. Vist l’estudi d’impacte ambiental, la documentació aportada i la tipologia dels treballs que s’han d’executar, es preveuen afeccions potencials especialment en la fase d’explotació de la pedrera, que es minimitzaran o s’anul·laran en la fase de restauració.

L’estudi d’impacte ambiental del projecte preveu les mesures preventives i correctores encaminades a minimitzar els impactes derivats de les accions que són inherents a les explotacions d’argiles. En el mateix ESIA, s’indica que les zones d’estudi per a l’explotació es troben en un estat d’explotació avançat, per la qual cosa a penes queda superfície per a esbrossar.

En la fase d’explotació, s’identifiquen, entre altres, els impactes ambientals potencials següents:

– Es preveu que les tasques de rebuig i desbrossament prèvies de la zona, que en este cas seran mínimes, així com l’extracció posterior de material per al seu ús causen un impacte temporal i reversible en la qualitat de l’aire i soroll, a causa de l’emissió de pols i gasos contaminants en suspensió. La maquinària i els camions que intervindran també emetran a l’atmosfera este tipus de gasos. Com a mesures preventives i protectores previstes s’establixen les següents:

1. Es condicionaran els camins pels quals circulen els camions carregats de material abans, durant i en finalitzar els treballs.

2. Es farà un recorregut eficient des de l’explotació fins a la fàbrica, de manera que es faran els viatges dels camions estrictament necessaris i s’evitarà que circulen en buit.

3. En les tasques d’arrancada que du a terme la retroexcavadora, es regarà la superfície que s’ha d’arrancar, i també es regaran les pistes i els camins més freqüentats pels camions amb la finalitat de mantindre el paviment permanentment humit.

4. Tots els camions que transporten materials pulverulents hauran d’anar coberts amb lones, les quals hauran de cobrir totalment la caixa del bolquet o remolc del camió amb la finalitat d’evitar emissions de pols durant el transport.

5. Els tubs d’escapament es col·locaran en la part superior de les cabines de la maquinària, cosa que minimitzarà la generació de pols produïda per l’expulsió de gasos contaminants directament sobre el terreny. Es durà a terme un manteniment adequat de la maquinària intervinent.

– La contaminació atmosfèrica per sorolls i vibracions tindrà lloc principalment en la fase de preparació i de funcionament de l’explotació, que serà un impacte causat per les emissions sonores, de caràcter reversible a curt termini i d’extensió puntual, i pot causar molèsties a la població i a la fauna que puga haver-hi en l’entorn pròxim a l’explotació. Per a pal·liar este impacte, s’establixen les mesures de prevenció i protectores següents:

1. S’utilitzaran silenciadors en els tubs d’escapament de la maquinària.

2. Es limitarà la velocitat de circulació dels vehicles pels accessos.

3. Es limitarà l’horari de treball al període diürn.

4. La maquinària es revisarà periòdicament, segons les normes de manteniment, i es faran totes les revisions necessàries per al seu funcionament correcte.

– Durant la fase d’execució i funcionament de l’explotació, serà inevitable la modificació de l’escolament superficial de l’àmbit de l’actuació, a causa de la transformació que experimentarà el terreny a conseqüència de l’extracció d’àrids continuada. En este sentit, i a fi d’obtindre un millor control del nou escolament generat, s’establixen unes mesures encaminades a reduir el poder erosiu de l’aigua d’escolament, i d’altra banda, interceptar els sediments arrossegats per l’aigua, per a la seua recuperació posterior. També s’establixen mesures de protecció per a la hidrologia subterrània:

1. S’establirà un sistema de drenatge en el perímetre de l’explotació, mitjançant una cuneta de guarda, per a l’arreplega de les aigües externes i impedir que estes arriben a la zona d’actuació.

2. Es limitarà la cota d’explotació per damunt de la cota del nivell freàtic pròxim com a mesura de protecció de possibles aqüífers locals.

3. No es faran abocaments d’aigües residuals ni de materials en la zona d’estudi ni en els llits d’aigua pròxims.

4. Abans que les aigües d’escolament arriben al llit, cal prevore mecanismes per a l’eliminació de sòlids suspesos en l’aigua, com ara filtres o paranys de sediments, i els punts d’abocament de l’aigua de l’explotació s’equiparan amb filtres de sediments per a evitar-ne el trasllat i l’arrossegament fora de l’àrea d’explotació.

Arran dels treballs d’explotació es generaran residus sòlids. Així mateix, la gestió de residus catalogats com a perillosos o de naturalesa diferent dels materials petris que es puguen generar serà un aspecte important que cal vigilar. Es prendran diverses mesures preventives i correctores:

1. No es permetrà, en cap cas, l’abocament de residus sòlids o líquids al terreny.

2. Els residus que es generen durant la preparació i l’explotació de la zona d’explotació es classificaran en inertes, residus urbans i residus perillosos.

3. Els residus de tipus urbà procedents del menjar dels treballadors s’arreplegaran en un contenidor i es transportaran al nucli urbà més pròxim en què es depositaran perquè els arreplegue el servici municipal de fem, que s’encarregarà de la seua gestió i de l’enviament a un abocador autoritzat.

4. Els residus catalogats com a perillosos s’emmagatzemaran en envasos estancs adequats a les seues característiques químiques, en un recinte tancat dotat de solera impermeabilitzada i un sistema d’arreplega de vessaments, i els gestionarà un gestor autoritzat.

5. En cas d’abocament accidental, s’eliminaran els sòls contaminats i es tractaran com a residus tòxics i perillosos.

– Encara que a priori no consta afecció a cap jaciment arqueològic, paleontològic o etnològic catalogat en l’àrea d’explotació, se seguiran les indicacions de la Direcció General de Patrimoni de la Conselleria d’Educació i Cultura. En el cas de produir-se algun descobriment arqueològic o bé cultural durant l’execució de les labors extractives en l’àmbit de l’actuació, la direcció facultativa dictarà la suspensió immediata de les operacions d’explotació i es comunicarà als organismes competents el descobriment perquè adopten les mesures que estimen necessàries per a la protecció, la conservació o l’estudi de la troballa.

Respecte a les modificacions paisatgístiques que es puguen produir, es proposen les mesures preventives següents per a millorar la integració paisatgística:

1. No sobrepassar, en cap cas, els límits de l’autorització minera.

2. Aprofitar el mateix buit miner com a runar de material de rebuig i utilitzar-lo en labors de rehabilitació.

3. S’atendrà en tot moment al programa d’explotació de la pedrera, que ha sigut programat de manera que s’execute de manera progressiva a l’avanç de l’explotació, i així a mesura que el front es trobe a una distància suficient per a no interferir en les labors d’extracció, començaran les labors de restauració per la zona ja explotada. D’esta manera, mitjançant l’explotació i la restauració simultànies es reduïx en el temps i en l’espai l’àrea afectada per la pedrera en cada moment, i l’impacte negatiu que suposa l’existència del buit es corregix tan prompte com siga possible, tant des del punt de vista paisatgístic com de la seguretat.

4. En les labors de restauració, es respectaran els paràmetres definits en l’EIP, així com el talús de restauració màxim (35°), l’altura de banc màxima (8 m), l’amplària mínima de represa (de 8 a 9 m), etc.

5. Es revegetarà la zona, tant talussos com zones planes, d’acord amb les directrius indicades en el pla de restauració aportat.

Durant la fase de funcionament de l’explotació, es preveu un impacte de desenrotllament econòmic positiu en la zona, atés que el material va destinat a les fàbriques de ceràmica de la comarca, que suposen una de les bases de l’economia dels veïns de la zona.

Després de concloure els treballs d’explotació, s’establiran unes mesures que s’hauran de dur a terme per a la fase d’abandó de l’explotació. Estes mesures seran:

1. Es restauraran i es revegetaran els terrenys dels camins i les pistes d’accés de nova creació.

2. Les pistes i els camins utilitzats en la fase d’explotació es restauraran, si és el cas.

3. S’hauran de portar a les plantes de reciclatge els residus generats en l’explotació que encara romanguen en esta (bidons, llandes, plàstics, vidres, cartells de senyalització, etc.).

El projecte compta amb un Pla de restauració de l’espai natural afectat per les labors mineres. La superfície total que serà objecte de restauració serà la composta per les zones ja definides, A, B, C1, C2 i C3. Les labors principals d’este pla en línies generals seran:  la restauració geomorfològica, mitjançant el farciment del buit miner, la construcció de talons o bancs artificials i el reperfilatge o el desmunt per a l’homogeneïtzació de la cota final, la recuperació del sòl amb aportació de sòl vegetal i la revegetació, de manera que s’introduïxen espècies vegetals seleccionades.

Per tant, la idea és observar la zona afectada en el seu conjunt i establir les actuacions corresponents dirigides a corregir els impactes negatius existents, buscant sempre la defensa del paisatge; iniciar i activar la regeneració vegetal de l’ecosistema; canalitzar les aigües pluvials i protegir de l’erosió els terrenys afectats i dels situats en cotes inferiors; dur a terme les labors de manteniment de la coberta vegetal posterior a la seua revegetació. A més, es restauraran totes les àrees afectades pels treballs d’extracció, incloses les que es van alterar en anys anteriors, malgrat no ser objecte d’explotació (zona C).

L’estudi d’impacte ambiental compta amb un Pla de vigilància ambiental (d’ara en avant, PVA) que té la finalitat de comprovar i valorar la severitat i la distribució dels impactes negatius sobre els elements del medi considerats, i verificar si les mesures protectores i correctores són efectives, amb l’execució dels controls, els mesuraments i les anàlisis periòdiques corresponents dels paràmetres que permetran conéixer l’impacte que suporta l’àmbit de l’actuació i el seu entorn. Totes les actuacions o els mesuraments que es realitzen en l’aplicació del PVA tindran constància escrita en forma de document, de manera que permeta comprovar-ne l’execució i l’efectivitat correctes respecte dels treballs que s’han dut a terme per a complir les condicions establides en la normativa vigent que li siga aplicable.

Si s’observara alguna desviació significativa respecte de les previsions descrites en l’ESIA durant la realització dels controls mencionats, el promotor ho posarà en coneixement de l’administració competent perquè s’apliquen les mesures correctores necessàries.

Consideracions jurídiques

El projecte constituïx un supòsit d’avaluació d’impacte ambiental ordinària segons l’annex I del Decret 162/1990, grup 3.c, Extracció de minerals no metàl·lics ni energètics; c.1., Materials de construcció (substàncies argilenques, roques i pissarres, àrids naturals i per trituració, algeps, roques ornamentals), en concordança amb l’article 7 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d’avaluació ambiental.

L’expedient ha observat els tràmits que preveu la secció 1a, capítol II, del títol 2 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d’avaluació ambiental, i la resta de disposicions que li són aplicables.

De conformitat amb l’article 10 del Decret 10/2023, de 19 de juliol, del president de la Generalitat, pel qual es determinen el nombre i la denominació de les conselleries i les seues atribucions, s’assignen a la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori les competències en matèria de medi ambient, caça, recursos hídrics, benestar animal, urbanisme i vertebració del territori, obres públiques, i transports, ports i aeroports.

L’article 9.1 del Decret 147/2023, de 5 de setembre, del Consell, d’aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori, atribuïx a la Direcció General d’Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental la competència en l’avaluació ambiental estratègica i l’impacte ambiental, inclosos els sistemes indicadors i les avaluacions ambientals.

Per tot el que s’ha exposat, a proposta del Servei d’Avaluació d’Impacte Ambiental, i amb el vistiplau del subdirector general d’Avaluació Ambiental i Paisatge, amb l’ús de les atribucions que tinc,

RESOLC

*Primer*

Estimar acceptable, als únics efectes ambientals i sense perjuí de l’obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, la modificació i la pròrroga del projecte d’explotació de la concessió directa d’explotació (CDE) núm. 2.407 Belleza i demesies, promogut per la mercantil Arcillas Andreu SL, sempre que este es desenrotlle d’acord amb el que s’establix en l’estudi d’impacte ambiental, els informes recaptats i la resta de la documentació que consta en l’expedient i de conformitat amb les condicions següents:

1. Per a assegurar la supervivència de la vegetació que preveu el PRI, es garantiran almenys 2 regs en període estival, així com situacions d’absència de precipitació.

2. L’activitat es considera potencialment contaminadora de l’atmosfera, de conformitat amb la Llei 34/2007, de 15 de novembre, ja que s’inclou en el Catàleg d’activitats potencialment contaminadores de l’atmosfera (annex IV de la llei citada, actualitzat pel Reial decret 100/2011, de 28 de gener). La construcció, el muntatge, l’explotació, el trasllat o la modificació substancial, el cessament o la clausura de l’activitat estan subjectes al règim d’autorització o notificació regulat en l’article 13 de la Llei 34/2007. Quan les condicions climàtiques siguen desfavorables, com per exemple fortes ratxes de vent, es paralitzaran immediatament els treballs i es regaran les zones que es puguen vore més afectades. Els treballs es podran reprendre només es recuperen les condicions ambientals. Els apilaments de materials pulverulents s’efectuaran a resguard del vent i en àrees de visibilitat escassa.

3. Durant l’execució i l’explotació de la planta, així com en la fase de restauració, donada la proximitat a sòl forestal, s’han d’adoptar les prescripcions de l’annex IX del Decret 91/2023, de 22 de juny, del Consell, relatiu a prevenció d’incendis.

4. Si durant l’execució de les obres es troben restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el promotor haurà de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura de manera immediata, i adoptar les mesures pertinents per a protegir-les i conservar-les, d’acord amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d’11 de juny, del patrimoni cultural valencià.

5. Per a dur a terme la restauració geomorfològica del buit miner, a més dels residus inerts de mina, es podran utilitzar residus inerts adequats segons el Decret 200/2004, d’1 d’octubre, del Consell de la Generalitat, i l’Orde APM/1007/2017, de 10 d’octubre, sobre normes generals de valorització de materials naturals excavats per a la seua utilització en operacions de farciment i obres diferents d’aquelles en les quals es van generar. En cada un dels plans laborals s’ha de justificar que s’ha obtingut la declaració d’aptitud de residus inerts adequats per l’òrgan competent en matèria de residus. Així mateix, l’òrgan substantiu en matèria de mineria ha de comprovar que la mercantil disposa del volum de residus inerts adequats i a bastament per a anar reblint per fases tot el farciment del buit. En el cas que no es puga justificar l’aportació de material de farciment, s’ha de plantejar una alternativa de restauració, modificar la cota d’explotació o modificar qualsevol altre paràmetre que permeta assegurar la rehabilitació del buit miner, amb l’aprovació prèvia de l’òrgan competent. La promotora ha de vigilar la naturalesa dels materials que s’utilitzen com a farciment i ha de portar un llibre de registre sobre el volum i la procedència d’estos, que estarà disponible en les oficines adjuntes a l’explotació.

6. S’han de respectar els límits de l’explotació, de manera que no es podran ocupar terrenys fora de l’àmbit d’actuació. Així mateix, no s’ha d’acumular material extret fora del perímetre de l’explotació i restauració, i s’ha de depositar en llocs que no generen impactes ambientals.

7. Mitjançant les accions de control, es comprovarà que totes les instal·lacions de l’explotació disposen dels mecanismes i els elements necessaris per a minimitzar els riscos de contaminació a cursos d’aigua superficials o subterranis, els riscos de contaminació atmosfèrica i acústica, etc., tant en el funcionament quotidià com en cas de possibles accidents. A més, es controlarà que la gestió dels residus generats, i en el conjunt de l’explotació, es duga a terme d’acord amb la normativa vigent.

8. El seguiment del compliment de les mesures descrites en l’ESIA, així com les propostes emeses pels diferents organismes consultats i les mesures addicionals propostes, correspondrà a l’òrgan substantiu.

9. Les accions que s’inclouen en el Programa de vigilància i seguiment ambiental s’hauran de documentar a l’efecte d’acreditar l’adopció i l’execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de l’eficàcia d’estes. La documentació ha d’estar a la disposició de les autoritats competents.

En els termes que preveu l’article 43 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, esta declaració d’impacte ambiental perdrà la vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicada en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*, no s’ha començat l’execució del projecte en el termini de quatre anys. A este efecte, el promotor notificarà a l’òrgan ambiental el començament de les obres.

*Segon*

D’acord amb el que preveu l’article 41 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:

a. Publicar esta declaració d’impacte ambiental en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*, així com en la seu electrònica.

b. Esta declaració d’impacte ambiental no serà objecte de recurs sense perjuí dels que, si és el cas, siguen procedents en via administrativa i judicial contra l’acte pel qual s’autoritza el projecte.

*Tercer*

L’òrgan substantiu haurà de tindre degudament en compte, en el procediment d’autorització del projecte, l’avaluació d’impacte ambiental efectuada segons els criteris que establix l’article 42 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, que fan referència tant al contingut de l’autorització com a la publicitat de la decisió.

  

València, 3 de juny de 2024

Miguel Ángel Ivorra Devesa

Director general d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental