Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 2871, del 18-11-1996 (1996/840008)

RESOLUCIÓ de 15 de febrer de 1996, de la directora general de Qualitat Ambiental, per la qual fa pública la següent declaració d'impacte ambiental.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   2871

Data del DOGV
:   18-11-1996

Secció del DOGV
:   ALTRES DISPOSICIONS

Número del document
:   1996/840008


Data del document
:   15-02-1996

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Ramaderia i Pesca

Tipus de document
:   Resolució

RESOLUCIó de 15 de febrer de 1996, de la directora general de Qualitat Ambiental, per la qual fa pública la següent declaració d'impacte ambiental.   
Vist l'expedient 177/94-AIA sobre el projecte Ampliació de Granja Porcina, a la carretera Pista Militar, s/n de Marines (València), el promotor del qual és Granja Hermanos Oliver, SA.  
Vist que la documentació, formada per l'expedient municipal i el projecte d'activitat, va ser remesa a través de la Comissió Provincial de Qualificació d'Activitats de València. En l'expedient municipal s'han efectuat les següents actuacions:  
- Informe tècnic: «...les mesures correctores que s'expliquen en el projecte són suficients per a complir la normativa vigent. L'emplaçament sí que està d'acord amb les ordenances municipals i plans d'ordenació urbana».  
- Informe de Sanitat: «...en la mateixa zona o en les seues proximitats no hi ha altres activitats anàlogues que pugen produir efectes additius».  
- El projecte d'activitat ha sigut sotmés al tràmit d'informació pública mitjançant un anunci publicat en el Butlletí Oficial de la Província número 47 de 1994. Durant el període d'informació pública no s'hi han presentat al·legacions, segons la diligència efectuada pel secretari de l'Ajuntament.  
Vist que, segons consta en el projecte d'activitat, es pretén ampliar la capacitat de producció de l'explotació i millorar les condicions higièniques sanitàries i de control dels animals. La capacitat de la producció es preveu que s'incremente mitjançant la incorporació d'unes 450 truges reproductores, la producció estimada de les quals serà de 7.200 porcells, que seran comercialitzats com a tals amb 60-70 dies i uns 20 kg de pes, ja que la capacitat per a engreix o enceball de l'explotació no s'amplia i continuarà sent d'uns 95 kg de pes viu.  
Les noves instal·lacions que es projecten amb els seus corresponents equips i instal·lacions són:  
- Naus A i C destinades a les truges en gestació, que disposaran cadascuna de la corresponent zona per a cobriments.  
Aquestes naus atendran la totalitat de les truges gestants de l'explotació (les existents, més l'ampliació) per la qual cosa quedaran fora d'ús i servei les actuals construccions i àrees dedicades a cobriments i gestació, que s'han quedat totalment obsoletes.  
- Nau B destinada a parts i lactància, que atendrà les necessitats que es creen per la incorporació de les 450 noves reproductores i que complementarà les naus paridores existents.  
- Conjunt de porcateres prefabricades, amb una capacitat mitjana d'uns 1.800 porcells.  
Totes aquestes noves construccions disposaran d'equips per a la distribució del pinso, sistema adequat de ventilació i renovació de l'aire, calefacció localitzada i sistema continu d'evacuació de purins.  
Vist que el conjunt de l'explotació estarà integrat per 900 truges i 26 verros, que produiran anualment uns 5.000 porcs per a carn al voltant de 95 kg de pes viu i 10.000 porcells d'uns 20 kg de pes viu.  
Vist que, amb l'ampliació projectada de 450 truges reproductores a l'explotació, capaces de produir una mitjana de 7.200 porcells a l'any, suposa un increment en la producció d'aigües residuals, constituïdes pels purins que s'avaluen, atenent la producció de 8 litres/dia per a les truges i 2 litres/dia per als porcells, en 6.716.000 de litres de purins a l'any.  
Aquest volum de purins, que es recullen mitjançant els canals d'evacuació corresponents en els col·lectors generals projectats en cadascuna de les edificacions objecte de l'ampliació destinades a l'allotjament d'animals, com també en les porcateres prefabricades, seran bombejats des d'aquests directament als vaixells dels agricultors, que els utilitzaran, degudament tractats per a la fertilització dels seus camps, o transvasats a unes basses existents en l'explotació, excavades directament sobre el terreny i que hauran de ser impermeables mitjançant la col·locació sobre aquest d'un film totalment impermeable i resistent.  
Els purins romandran emmagatzemats en les basses el menor temps possible, únicament durant els períodes en què es produïsca un desfasament entre el seu ritme de producció i expedició com a conseqüència dels distints cicles vegetatius dels cultius que s'han de produir als terrenys a la fertilització dels quals es destinen.  
En l'actualitat, hi ha en l'explotació tres basses amb una capacitat conjunta d'uns 7.135-2.661 m3.  
Vist que els animals morts són eliminats soterrant-los en fosses excavades al terreny i tractats amb cal viva. Aquestes fosses, amb unes dimensions de 15x3 m i 4 m de profunditat, es construiran amb formigó i totalment impermeabilitzades perquè no hi haja cap possibilitat de filtració de cap tipus de lixiviat. Es prendrà cura especialment de l'hermeticitat de les seues boques de càrrega i que en tot moment disposen de cal viva.  
Vist que, atesa la documentació presentada, es va comunicar al promotor que la dita ampliació està sotmesa al procediment d'avaluació d'impacte ambiental conforme a allò disposat en la legislació vigent d'impacte ambiental.  
Per això, ha de presentar un estudi d'impacte ambiental que reculla els punts exigits en la mencionada legislació i que insistisca en els següents punts:  
- Tractament al qual se sotmetran els purins que asseguren que la seua posterior utilització com a adob orgànic no plantege problemes sanitaris i siga adequat per a ús agrícola. S'haurà de justificar la seua demanda com a adob orgànic i indicar superfície, cultius, tipus de sòls, etc.  
- Opcions viables en l'eliminació d'animals morts, com ara empreses de tractament i aprofitament, etc.  
Vist que, en resposta a aquest requisit, el promotor presenta un estudi d'impacte ambiental. En l'estudi s'identifiquen les accions amb impacte previsible, tant en la fase de construcció com en la d'explotació, i s'indica que no es preveu cap impacte en la fase d'abandó.  
De totes les accions esmentades i atés que es parla d'ampliació d'una activitat ja en funcionament, resulten com a impactes més greus les accions de tractament de purins i animals morts, i adobat de camps agrícoles.  
Vist que com a mesures correctores, l'estudi proposa, entre d'altres, les següents:  
- Animals morts: s'estima que la producció d'animals morts i despulles està al voltant de 74.560 kg. S'estudien tres opcions: eliminació mitjançant fossa sèptica amb capacitat suficient per a absorbir la producció de la granja; lliurament a una empresa autoritzada, per a la qual cosa faria falta una cambra refrigerada per a l'emmagatzemament de la producció de la granja durant un màxim d'una setmana; i utilització com aliment per a aus de rapinya.  
De les tres opcions es considera que la mesura més adequada i viable és la recollida d'animals morts per una empresa especialitzada. L'existència en un ràdio de 40 km de diverses empreses especialitzades i capacitades per a garantir l'adequat tractament d'aquests residus i la poca dificultat que presenta la construcció d'una menuda refrigeradora per a emmagatzemar les despulles fins al seu tractament, en fan l'opció més adequada.  
Vist que la producció estimada de purina del conjunt de l'explotació, comptant amb l'ampliació, és de 8.149 metros cúbics a l'any. Per al seu tractament s'estudien les següents opcions:  
- Emmagatzemament i utilització com a adob agrícola: es tractaria de dissenyar i construir una bassa de formigó impermeable amb un sistema d'aireig, bé per agitació o per bufadors. La bassa tindria una capacitat de 1.000 m3 per a emmagatzemar la producció d'un mes i mig.  
- Obtenció d'adob agrícola i producció de biogàs: es tractaria de construir una menuda planta de tractament de purins per tal d'obtenir, mitjançant digestors anaerobis, l'estabilització del residu amb producció d'adob de qualitat per a camps agrícoles, i la generació de biogàs per al proveïment energètic de la granja.  
- Lliurament a una planta de compostatge per a introduir-lo en el procés de compostatge de residus sòlids urbans: s'haurien de transportar els purins des de la bassa fins la planta més pròxima de compostatge que és la de Quart de Poblet.  
Vist que de l'estudi d'aquestes opcions proposades per al tractament de purins es conclou en l'estudi que el trasllat a la planta de compostatge de residus sòlids urbans es desestima pels costos elevats de tractament. Quant a la producció de biogàs, si bé podria resultar viable per a una granja com a aquesta, es desestima per les greus dificultats econòmiques.  
L'opció de tractament més factible econòmicament és l'emmagatzemament en una bassa i el seu posterior ús com a adob orgànic. L'elecció d'aquesta opció es justifica per la riquesa que presenten els purins en micronutrients i macronutrients per als vegetals i una presència en matèria orgànica important, i l'existència de terres agrícoles que ja reben la producció actual de purins.  
Vist que l'opció elegida comporta la construcció d'una bassa de formigó impermeable de 1.000 m3, com també possibilitar la fermentació aeròbia dels purins per a minimitzar la producció de pudors i insectes. Perquè això siga possible la bassa no tindrà més d'un metre i mig de profunditat i haurà de compartimentar-se en dos vasos i disposar d'un sistema d'aireig en cadascun.  
El transport i manipulació dels purins des de les naus fins a les basses es farà amb motobomba. Els purins es trauran de les instal·lacions amb un vehicle tancat i adequat per a la seua utilització com a adob agrícola.  
En l'adobat de camps de cultiu és convenient mantenir una aplicació entre 35 i 50 m3 de purins per hectàrea i any.  
En època d'altes temperatures, i sols en situacions adverses, es podrà afegir a les basses de purines cal (o qualsevol oxidant no tòxic per als cultius) per a minimitzar els problemes de pudors.  
Vist que, considerat l'estudi d'impacte ambiental i les diferents opcions plantejades en el tractament de purins, se sol·licita al promotor que justifique suficientment l'opció elegida com a definitiva, en relació amb els resultats que s'ha d'obtenir, i que detalle el procés seguit i els elements necessaris per al seu adequat funcionament. Al mateix temps, i atés que la destinació final dels purins és la d'adob orgànic, s'insisteix que es justifique la seua demanda com a adob orgànic i s'indique sobre quines superfícies s'aplica, la seua localització, els seus cultius i necessitats.  
Vist que en l'ampliació de l'estudi presentat s'indica que en la bassa de regulació, de 25x34x1'25 m, dividida en dos vasos iguals, s'instal·larà un injector que possibilite la mescla d'aire i líquid per aportació d'oxigen amb bombolleig semifí i un agitador.  
Aquesta bassa es destina a l'emmagatzemament i homogeneïzatció del producte. El sistema d'aireig proposat té uns rendiments de reducció de la DBO5 de 10-25% amb un temps de residència dels purins de 7 a 30 dies, dependents de la seua demanda com a adob.  
Respecte a la capacitat fertilitzant d'aquests purins així tractats, es pot considerar que si bé hi haurà una pèrdua de nitrogen per volatilització, en homogeneïtzar els purins es facilita la mineralització del nitrogen orgànic present en la fase sòlida del producte i, per tant, es mantindrà o millorarà lleument la capacitat fertilitzant en mantenir l'aportació de nitrogen que poden utilitzar les plantes.  
Vist que l'estudi d'impacte ambiental ha sigut sotmés al tràmit d'informació pública, mitjançant la publicació d'un anunci en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana número 2.586 de 15 de setembre de 1995, durant 30 dies hàbils. L'exposició pública ha tingut lloc a l'Ajuntament de Marines i en la Conselleria d'Agricultura i Medi Ambient. Segons els certificats emesos pel secretari de l'Ajuntament de Marines i pel cap del Servei de Sistemes d'Organització i Gestió de Personal d'aquesta Conselleria, no s'hi han presentat al·legacions.  
Atés que el sistema de tractament que s'ha de dur a terme es basarà en la separació de sòlids i líquids i el posterior tractament de totes dues parts. La separació de sòlids serà el més efectiva possible a fi de facilitar els posteriors tractaments, per la qual cosa potser el més recomanable és per mitjans mecànics. La fracció sòlida se sotmetrà a un procés de compostatge per tal d'obtenir un adequat adob orgànic.  
La fracció líquida es pot tornar a sotmetre a un procés de decantació en què se separaran els sòlids que poden afegir-se al procés de compostatge i la fracció líquida se sotmet a un tractament aerobi.  
Atés que la quantitat de compost que s'ha d'utilitzar com a adob orgànic per hectàrea i any no superarà els 170 kg de N estipulats per la Directriu 91/676/CEE.  
Atés que entre les basses existents realitzades directament sobre el terreny, en aquelles que interesse utilitzar per al sistema proposat es recobrirà el terreny amb materials de sobrada garantia de resistència i impermeabilitat i es clausuraran aquells que no s'aprofiten.  
Atés que l'àrea on se situa la granja presenta una vulnerabilitat de mitjana a variable, sent el material geològic sobre el qual s'assenta format per conglomerats de graves i llims.   
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva de l'esmentat projecte, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del reglament que la desplega.  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions aplicables.  
Atés que l'article 5 de la Llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei.  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, text refós aprovat per l'Ordre de 23 de juny de 1994, del conseller de Medi Ambient, atribueix a la Direcció General de Qualitat Ambiental la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent declaració d'impacte ambiental:  
Primer  
Estimar acceptable, només a efecte ambiental, el projecte d'Ampliació de Granja Porcina, al terme municipal de Marines (València), el promotor del qual és Granja Hermanos Oliver, SL atenent allò disposat en l'estudi d'impacte ambiental i al compliment de les següents mesures:  
A) Tractament que s'ha d'aplicar sobre els purins  
1. Els residus ramaders, abans de la seua utilització com adob orgànic se sotmetran a un tractament la base del qual serà la separació de sòlids i líquids. Aquesta separació serà el més efectiva possible a fi de possibilitar els posteriors tractaments.  
2. La fracció sòlida se sotmetrà a un procés de compostatge en una era d'assecament amb material impermeable i fossa de recollida de lixiviats.  
3. La fracció líquida se sotmetrà a un procés de decantació, en què els sòlids decantats es poden afegir al compostatge. Els líquids resultants se sotmetran a un procés d'aireig.  
4. La seua posterior utilització com a adob orgànic dependrà de les característiques finals del producte obtingudes a través de la corresponent anàlisi. En qualsevol supòsit, s'ha de respectar el límit fixat per la CE sobre aportació de nitrògen, no superant els 175 kg per hectàrea i any.  
B) Mesures correctores  
1. S'han de corregir les actuals condicions en què es troben les basses d'emmagatzemament d'excavació en terra. Es procedirà a la seua adequada impermeabilització mitjançant materials que així ho garantisquen.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no es podrà interposar cap recurs, sense perjudici d'utilitzar els mitjans que estimen pertinents per a defensar el seu dret.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental.  
València, 15 de febrer de 1996.- La directora general de Qualitat Ambiental: Gloria Arnandis Boix.