Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 4957, del 02-03-2005 (2005/1359)

RESOLUCIÓ d'1 de febrer de 2005, del director general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge per què s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   4957

Data del DOGV
:   02-03-2005

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2005/1359


Data del document
:   01-02-2005

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Finestrat
    * Pedreguer
    * Utiel
    * Teulada
    * Sant Jordi
    * Orxeta
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ d'1 de febrer de 2005, del director general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge per què s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. [2005/S1359]
  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental
  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En virtut d'això, resolc:
  
Article únic
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent a 045/03-AIA, 205/03-AIA, 300/03-AIA, 186/02-AIA i 180/03-AIA, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.
  
València, 1 de febrer de 2005. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 45/03-AIA
  
Títol: Explotació porcina d'encebament i transició
  
Promotor: Agropecuaria San Mateo, SL
  
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Utiel (València)
  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat per a la legalització de l'explotació porcina existent
  
Localització: Partida La Herrada, polígon 16, parcel·la 18-b, del terme municipal d'Utiel (València)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a la legalització d'una explotació porcina d'encebament, les característiques de la qual, segons la documentació aportada, són:
  
L'explotació està constituïda per diverses naus, però no totes estan en ús. Deu de les naus es dediquen a encebament, amb un total de 6.072 places. Una altra de les naus es destina a transició, amb un total de 1.664 porcs.
  
Es calcula la producció de purins en 13.737 m³/any. Aquests quedaran retinguts en fosses de purins, amb capacitat per a 3.729 m³ .
  
El purí s'utilitzarà com a adob orgànic en camps de cultiu, amb aquest fi es necessiten un total de 271,37 ha de superfície agrària disponible.
  
Prèviament a l'aplicació en camp, el purí serà sotmés a tractament químic, a base d'aplicació de superfosfat simple. Amb això es pretén aconseguir un efecte desinfectant, desodorant, reducció de les pèrdues de nitrogen, com també un enriquiment del purins. Així mateix s'ha d'aplicar un tractament a base de producte microbiològic amb l'objectiu d'augmentar la concentració de sòlids, que reduïsca considerablement la càrrega orgànica i contaminant dels purins que s'han d'aplicar.
  
Les baixes que es produeixen en l'explotació són soterrades en fossa de cadàvers.
  
L'explotació es localitza a més d'1 km del nucli urbà d'Utiel.
  
A l'explotació es disposa de pou de proveïment d'aigua.
  
Amb la tramitació inicial de l'expedient, es va realitzar visita de camp en data 25 de maig de 2000, es va comprovar que:
  
- Contràriament al que indica l'estudi d'impacte ambiental: en les cel·les d'encebament, hi ha per sota canals inferiors de col·lecció de purins que a través de conductes permeten l'extracció d'aquests i el corresponent abocament a tres basses de purins. Aquestes canals estan lluïdes amb morter de ciment hidròfug que les fa impermeables, s'observa que hi ha canals de purins exteriors a les naus, descobertes i amb problemes de filtracions al terreny. A més s'observa que el trasllat de purins no es fa a través de cap conducció adequada a tal fi sinó que es transporta des de les naus fins a les basses excavades en terra ferma.
  
- Els plànols presentats en la documentació no s'ajusten a la realitat, ja que, per exemple, la ubicació de les basses de purins és diferent de la indicada en plànols i no estan les xarxes de transport que es justifiquen en la documentació.
  
- L'explotació presenta unes condicions higienicosanitàries deplorables, agreujades per l'abocament de purins que s'està realitzant, i que possibilita la contaminació de l'entorn i l'aparició d'impactes greus i de difícil reversibilitat.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient
  
El projecte d'activitat, l'expedient municipal i l'estudi d'impacte ambiental es van remetre per l'Ajuntament d'Utiel en data 19 de setembre de 2003.
  
Aquest expedient procedeix d'un altre amb referència 129/00-AIA relatiu a la mateixa activitat, i que es va tancar per caducitat, per no haver remés el promotor la documentació sol·licitada en data 22 de febrer de 2002, necessària per a completar l'expedient.
  
La informació pública s'ha realitzat per l'Ajuntament als veïns confrontants a l'activitat. S'han presentat al·legacions, com també per part de la Conselleria de Territori i Habitatge en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 4613, de 22 d'octubre de 2003, sense que s'hi hagen presentat en aquest cas al·legacions.
  
La documentació rebuda al setembre de 2003 modifica substancialment la presentada en data 22 de gener de 2003, ja que no es considera la utilització de les eres d'assecat per a volatilitzar la fase líquida del purins, sinó que queda retingut en fosses de purins, a més de proposar un tractament dels purins per a millorar-ne les propietats com a adob orgànic i disminuir la càrrega contaminant, tractament que consisteix en l'aplicació de superfosfat simple, amb efectes desinfectants i desodoritzants entre altres, i a més producte microbiològic, amb efectes reductors de la càrrega orgànica i contaminant del purins, encara que no s'ha justificat la compatibilitat dels dos tractaments, si la modificació del pH afecta el segon tractament i l'activitat dels microorganismes digestors de la matèria orgànica.
  
2. Resum de les al·legacions
  
S'han presentat quatre al·legacions presentades per veïns confrontants a l'activitat, de les quals es recullen les següents puntualitzacions de caràcter ambiental:
  
L'al·legació presentada per Manuel Garijo Álvarez, manifesta:
  
- La granja es troba a 0,5 km del pou d'aigua potable del qual s'abasteix la localitat d'Utiel, per la qual cosa la ubicació de la granja és perjudicial per a l'aigua potable que consumeixen els ciutadans perquè resulta contaminant, a causa de la proximitat d'aquesta.
  
- Quan algun animal de la granja es mor, els gossos salvatges els arrosseguen per a alimentar-se d'ells i abandonen les restes per les parcel·les confrontants, amb això perjudiquen notablement els propietaris perquè es troben trossos de carn pels seus terrenys.
  
- La granja té basses que contenen molts litres de purins i excrements dels porcs. Això produeix un gas contaminant i una olor insuportable que resulta tòxica per a les persones que treballen al voltant i per als propietaris dels terrenys fronterers.
  
L'al·legació presentada per Francisca Sancho Muñoz, indica que: La granja està funcionant des de fa aproximadament vint anys, i des de llavors està sofrint els perjudicis ocasionats per les aus que acudeixen als desfets de la fossa de cadàvers, on les restes dels quals es filtren en la seua parcel·la.
  
L'al·legació presentada per M. Teresa Ferrer López, indica que: Fa aproximadament vint anys que pateix els perjudicis que ocasionen les esmentades activitats en els terrenys i cultius dels quals és propietària, amb la presència d'aus que acudeixen a l'olor i es mengen el raïm i les olives, els desfets de la fossa que es filtren a la parcel·la d'aquesta i que ocasionen la pèrdua de diversos ametllers.
  
Els problemes manifestats pels al·legants es consideren subsanables amb l'adopció de les mesures correctores i els condicionants exposats en aquesta declaració d'impacte ambiental, si s'extremen les mesures higienicosanitàries en l'explotació.
  
Informes sectorials
  
L'expedient municipal recull la següent informació:
  
- Informe desfavorable del cap local del centre de salut pública, que al·lega que falta impermeabilització de la bassa de purins i sistema de protecció enfront d'insectes.
  
- Informe desfavorable de l'enginyer industrial, condicionat a la presentació d'un estudi d'impacte ambiental.
  
?Autorització prèvia de la COPUT, concedida en data 11 de desembre de 2002. L'informe favorable de la Conselleria d'Agricultura està condicionat a no sobrepassar la capacitat productora del grup a què pertanyen.
  
- Informació pública amb la presentació d'al·legacions per veïns confrontants a l'activitat.
  
- Informe favorable de l'Alcaldia.
  
Afeccions legals
  
El sòl on se situa l'explotació està classificat com a sòl no urbanitzable agrícola (zona XIII), segons PGOU municipal.
  
L'explotació se situa a menys de 400 m d'una zona classificada com a sòl no urbanitzable especialment protegit per protecció de regadius, zona d'elevada permeabilitat, corresponent a planures del quaternari, que conforma una horta fèrtil, amb la presència de l'aqüífer subjacent a cotes molt superficials (en alguns casos, inferior a un metre). Per tant, el condicionament de les instal·lacions, com també l'aplicació de purins s'ha de realitzar considerant no afectar les capes freàtiques per gestió inadequada dels residus produïts en l'explotació.
  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desenvolupament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'han identificat, com a elements ambientals susceptibles de ser afectats pel projecte: sòl, fauna, flora, vegetació i paisatge entre altres.
  
En l'estudi d'impacte ambiental (EIA) es proposen quatre alternatives incoherents, ja que es planteja l'activitat existent (granja porcina de producció), enfront de l'activitat projectada (granja porcina d'encebament), no executar el projecte, o destinar la superfície a altres usos. Com es tracta d'una legalització, l'estudi d'alternatives tal com s'ha enfocat en l'EIA no té fonament.
  
L'explotació es localitza en una zona agrícola, on s'integren edificacions aïllades corresponent a explotacions ramaderes, sense que constituïsca un element discordant en el paisatge circumdant.
  
En general, i a causa de la forta antropització de la zona, els valors ambientals que presenta són poc destacables, considerant els elements ambientals més rellevants en aquesta zona, susceptibles de ser afectats pel projecte:
  
- El sòl, per contaminació puntual o difusa, associada a la mala gestió dels purins que es generen en l'explotació, o per la deficient impermeabilització de les instal·lacions.
  
- L'aigua, concretament l'aqüífer subjacent, per problemes de contaminació per la mala gestió del purins com a adob orgànic, o problemes de percolació per impermeabilització deficient.
  
- L'aire, per emissió d'olors associades als residus generats en l'explotació.
  
2. Identificació i valoració d'impactes
  
Dels factors inherents a l'activitat susceptibles de produir algun tipus d'impacte es relaciona en l'estudi d'impacte ambiental el provocat sobre l'aire, per l'emissió d'olors. En general, la identificació d'impactes es refereix a totes les alternatives proposades, la qual cosa juntament amb la inconnexa informació que faciliten, fa que no es consideren acceptables per al projecte en qüestió.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental
  
Entre les mesures preventives i correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental, s'inclouen les següents:
  
- Es realitzarà tractament microbiològic del purins, a base de complex bacterià enzimàtic, de manera que milloren les propietats de purins com a adob orgànic.
  
Les mesures correctores han d'ampliar-se amb les recollides a continuació:
  
- Ha de construir-se bassa de purins, encerclada i impermeabilitzada, tal com indica el Reial decret 324/2000, d'ordenació de les explotacions porcines. Les propostes es consideren suficients, sempre que es gestione l'explotació com s'ha declarat en l'expedient.
  
- A l'entrada de l'explotació s'ha de col·locar un gual sanitari o sistema de desinfecció equivalent del trànsit rodat que accedisca a l'explotació.
  
- Ha d'impermeabilitzar-se les fosses i bassa de purins, com també les naus de l'explotació, de manera que s'evite la contaminació per purins.
  
- La justificació de la disponibilitat de superfície agrícola on aplicar el purins s'ha fet aportant 102,2 ha a Utiel i 169,1 ha a Requena. L'elevat cost que comporta el transport dels purins a parcel·les localitzades a determinada distància de l'explotació converteix aquest tipus de gestió de purins en insostenible econòmicament, encara més si les distàncies s'incrementen en destinar-lo a un altre municipi. Per tant, i per a assegurar l'estabilitat del sistema de gestió de residus elegit, s'ha de presentar la justificació de la disponibilitat de superfície agrícola on aplicar el purins en el municipi d'Utiel, i en una superfície no inferior a les 169 ha a més de la justificada fins al moment (102,2 ha), i evitar l'aplicació de purins en aquelles parcel·les que es troben en sòl no urbanitzable de protecció de regadius.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I apartat 1.H.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, al sol efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació, la granja porcina situada en el terme municipal d'Utiel (València), promoguda per Agropecuaria San Mateo, SL, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i les modificacions establerts a continuació:
  
- S'ha d'assegurar la correcta impermeabilització de les edificacions on estan els animals, com també de les fosses i la bassa de purins.
  
- S'ha d'utilitzar sistema protector que impedisca l'accés de vectors a les naus, com ara malla metàl·lica o semblant.
  
- A l'entrada de l'explotació s'ha de col·locar un gual sanitari, o sistema equivalent, per a desinfecció del trànsit rodat que accedisca a aquesta.
  
- L'explotació ha de disposar de tanca perimetral construït amb materials que s'integren de forma harmònica amb el paisatge.
  
- Ha de disposar-se de bassa de contenció de purins en l'interior de l'explotació, com estableix el Reial decret 324/2000, de març de 2000 pel qual s'estableixen les normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines, com també per la Llei 6/2003, de 4 de març, de ramaderia de la Comunitat Valenciana.
  
- Ha de justificar-se l'eficàcia de la combinació dels tractaments proposats: l'aplicació de superfosfat simple i l'aplicació de tractament microbiològic. En cas de comprovar la ineficiència d'aquests, ha d'aplicar-se únicament un producte microbiològic als purins prèviament a l'aplicació com a adob orgànic, de manera que es reduïsca la càrrega contaminant d'aquests abans de la corresponent utilització com a adob orgànic en camps de cultiu.
  
- S'ha de comprovar l'eficàcia del tractament de purins i ha de modificar-se'n la manipulació o s'ha de substituir per un altre tractament si se n'observa la ineficàcia amb la correcta manipulació d'aquests.
  
- S'han d'aplicar els purins en parcel·les agrícoles que estiguen cultivades considerant no sobrepassar els 170 kg N/ha i any indicats en el Reial decret 261/96 sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda per nitrats procedents de fonts agràries. En cap cas es poden escampar en les proximitats de barrancs, aqüífers, pous o semblants. S'ha de distribuir de manera adequada en la parcel·la i soterrar-lo per a evitar l'evaporació de fraccions amoniacals del purins, i extremar les precaucions en la utilització d'aquests en aquelles parcel·les agrícoles ubicades en sòl no urbanitzable de protecció de regadius, per l'alta sensibilitat d'aquests a la contaminació de l'aqüífer subjacent
  
- La distància de les parcel·les on s'han d'aplicar el purins respecte a altres explotacions porcines, nucli urbà o cursos d'aigua, s'ha d'ajustar al que estableix el Reial decret 324/2000, de març de 2000 pel qual s'estableixen les normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines.
  
- Prèviament a l'obtenció de la llicència d'activitat, ha de justificar-se l'eliminació de cadàvers d'acord amb el que estipula el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu, i del Consell de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà.
  
- Ha de presentar-se, en un termini inferior a tres mesos des del moment de la notificació d'aquesta declaració d'impacte ambiental, la justificació de la disponibilitat de superfície agrícola on aplicar el purins al municipi d'Utiel, i en una superfície no inferior a les 169 ha (a més de les ja justificades fins al moment que són 102,2 ha). S'ha d'evitar l'aplicació de purins en aquelles parcel·les que es troben en sòl no urbanitzable de protecció de regadius.
  
- S'ha de comunicar a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 5 de desembre de 2003. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 205/03-AIA
  
Objecte del projecte: Implantació d'indústria del sector del moble
  
Promotor: FORÉS DISEÑO, SL
  
Autoritat substantiva: Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial
  
Localització: Parcel·les 61, 62, 63 i 96 del polígon 9, a la partida les Planetes del terme municipal de Sant Jordi (Castelló)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de les construccions i de l'activitat del projecte.
  
L'objecte del projecte és disposar de sòl per a la implantació d'una nova indústria del sector del moble, que ocupa una superfície de parcel·la de 75.249 m², mentre que la nau a construir n'ocupa 24.160 m². L'actuació es realitza en una zona qualificada com a sòl no urbanitzable sense nivell especial de protecció, segons s'indica en el projecte presentat; per això es tramita una declaració d'interés comunitari, de conformitat amb el que disposa l'article 20 de la Llei 4/1992, de la Generalitat Valenciana, sobre sòl no-urbanitzable.
  
L'actuació es troba situada a uns 1.500 m a l'est del nucli urbà de població de Sant Jordi, al costat de la carretera N-232, al punt quilomètric 11'1.
  
L'activitat s'ha de realitzar en un edifici industrial format per naus adossades, amb 805 m² d'oficines, 21.672 m² de naus industrials i 2.250 m² de magatzem regulador. El procés industrial consisteix en la compra i recepció de fusta en forma de tauler de partícules melaminitzades de diferents dimensions, optimació i tall d'aquests, diversos processos de mecanització i finalment muntatge i embalatge dels productes acabats.
  
Les instal·lacions que pretén tenir a disposició són:
  
- Energia elèctrica: Hi ha una línia de mitja tensió pròxima a la zona d'actuació que està previst que puga abastir les instal·lacions.
  
- Aigua potable: En l'estudi s'indica que la procedència és d'un pou particular. L'aigua d'aquest ha de ser tractada en una cloradora i controlada analíticament cada quinze dies. No obstant això, en la memòria del projecte s'indica que està previst connectar a la xarxa de proveïment municipal de Sant Jordi. El punt de connexió és la canonada que s'alimenta d'un pou pròxim a la zona, ja que existeix un acord amb l'Ajuntament pel qual s'autoritza la connexió a la xarxa de proveïment municipal en l'esmentat punt.
  
- Aigües pluvials: S'han de recollir mitjançant embornals disposats als vials i aparcaments, i s'han de connectar a una xarxa de col·lectors que han de conduir les aigües a un punt d'abocament indicat, mitjançant la utilització dels passos ja disposats en la N-332.
  
- Aigües residuals: Indica que l'origen d'aquestes ha de ser exclusivament sanitari i de neteja. Han de ser conduïdes i adequadament canalitzades a una fossa sèptica d'oxidació total i filtre biològic, i finalment abocades a un pou de buidatge mecànic. La instal·lació s'ha de deixar preparada per a connectar-la a la xarxa general quan s'instal·le. A la memòria del projecte s'indica això no obstant, que l'aigua residual depurada s'ha de reutilitzar per a reg de la superfície enjardinada.
  
- Xarxa de reg: Es preveu instal·lar una xarxa de reg independent de les xarxes d'aigua potable i contra incendis, que s'alimente de les aigües residuals depurades.
  
2. Alternatives
  
No es plantegen altres alternatives d'ubicació, l'elegida es justifica per absència de suficient sòl industrial en el terme municipal. S'argumenta la facilitat de comunicació i absència de valors ecològics rellevants en la zona.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient.
  
El 16 de juny de 2003 el Servei Territorial de la Direcció General d'Urbanisme i Ordenació Territorial remet el projecte i l'estudi d'impacte ambiental del projecte abans esmentat, com també el certificat d'informació pública.
  
L'estudi d'impacte ambiental ha estat sotmés a informació pública per mitjà d'un anunci en el DOGV núm. 4501 de data 16 de maig de 2003 i en el diari Mediterráneo de data 14 de maig de 2003, sense que s'hi hagen formulat al·legacions segons consta en el certificat remés.
  
Informes sectorials
  
En la documentació remesa s'inclou informe de l'antiga Conselleria de Medi Ambient on s'indica que les parcel·les sobre les quals es desenvolupa el projecte no afecten camins ramaders classificats del terme municipal de Sant Jordi, i que responen a terrenys de cultius de secà, que no afecten comunitats botàniques o faunístiques d'especial interés ambiental o espècies protegides, endèmiques, en perill d'extinció o de distribució escassa o puntual en l'àmbit provincial o de Comunitat Valenciana. No afecta espais naturals que requerisquen especial protecció.
  
Afeccions legals
  
L'actuació s'ubica en sòl no urbanitzable del municipi de Sant Jordi.
  
Pot existir afecció al domini públic hidràulic per l'abocament d'aigües pluvials a llit públic.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat
  
El sòl pel moviment de terres i pèrdua de sòl d'ús agrícola, el paisatge per trobar-se en una conca visual àmplia i al costat d'una via de comunicació important, la hidrologia superficial i la hidrologia subterrània per possibles efectes de contaminació per aigües residuals insuficientment depurades. Pel que fa a la flora i la fauna, en tractar-se de parcel·les de cultiu de secà i un entorn prou antropitzat, les afeccions es consideren d'escassa rellevància.
  
2. Identificació i valoració d'impactes
  
En l'estudi s'assenyalen com a factors susceptibles de ser afectats els següents:
  
- Factors abiòtics: l'atmosfera per emissions de pols en la fase de construcció i emissions de sorolls; l'aigua subterrània que indica que no es veurà contaminada ja que no existeixen abocaments d'origen industrial, i els d'origen sanitari s'han de transportar a fossa sèptica, i el sòl per moviment de terres.
  
- Factors biòtics: La flora i la vegetació per l'eliminació de la coberta vegetal, que no és rellevant atés l'escàs valor ecològic d'aquesta. De la mateixa manera, la fauna amb prou feines resultarà afectada; els cultius, que a causa de la situació actual d'abandó, no serà rellevant, i el paisatge, que indica que no té valor ja que presenta un aspecte actual d'abandó.
  
Pel que fa als factors socials, culturals i econòmics, en fa una valoració positiva.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental
  
Estableix mesures correctores sobre la contaminació atmosfèrica i emissions de pols; contaminació acústica; residus sòlids (restes d'embalatge i retalls de fusta de l'especejament de taulers, per serveis municipals o empresa externa contractada); aigües residuals a fossa sèptica d'oxidació total i filtre biològic, abocament a un pou de buidatge mecànic (la instal·lació es deixarà preparada per al moment en què hi haja una xarxa general de sanejament). Pel que fa a la vegetació, s'ha de procedir a l'enjardinament per a pal·liar l'impacte paisatgístic, i conservar en aquestes zones en la mesura que es puga, exemplars de les espècies que actualment l'ocupen (garrofera i olivera).
  
El pla de vigilància ambiental es proposa de forma general controls per a la consecució i manteniment de les mesures correctores proposades; indica entre altres, una anàlisi periòdica de les aigües d'abastiment amb analítiques periòdiques, compliment de la Llei de patrimoni històric espanyol, control de plagues i control del compliment de la legislació vigent sobre sorolls i emissions gasoses a l'atmosfera.
  
No obstant això, no es concreten els controls a realitzar ni la periodicitat prevista per a aquests, per la qual cosa s'han d'adoptar els que s'indiquen en el condicionat de la present resolució.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 20 i la disposició addicional 5a de la Llei 4/1992, del sòl no urbanitzable.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article cinqué del Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/89, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
4. L'article 56, del Decret 81/2003, de 27 de juny, del Consell de la Generalitat, pel qual s'estableix l'estructura orgànica de les conselleries de l'administració de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar favorable, al sol efecte ambiental, sense perjudici de les exigències derivades de l'aplicació de la normativa sectorial específica, el projecte d'implantació d'indústria del sector del moble, situada en les parcel·les 61, 62, 63 i 96 del polígon 9, a la partida les Planetes del terme municipal de Sant Jordi (Castelló), projecte promogut per FORÉS DISEÑO, SL, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i en l'apartat segon de la present resolució.
  
Segon
  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels següents condicionants:
  
1) Per a les aigües residuals generades, s'ha d'efectuar la connexió a la xarxa de clavegueram municipal el més prompte possible. Fins a aquest moment, el sistema de tractament ha de garantir el grau de depuració adequat, i si la destinació és la reutilització per a reg, ha de complir les prescripcions establertes per organismes com l'OMS, la FAO, etc., tant per als paràmetres fisicoquímics com per als bacteriològics.
  
2) En el cas que el subministrament d'aigua potable es realitze per mitjà de pou particular, s'han de complir les disposicions del Reial decret 140/2003, pel qual s'estableixen els criteris sanitaris de la qualitat de l'aigua de consum humà. És preferible que el subministrament es realitze a través del sistema d'abastiment municipal.
  
3) Els residus generats, s'han de gestionar d'acord amb les característiques d'aquests.
  
4) S'ha de disposar de les autoritzacions preceptives de l'organisme de conca per a l'abocament d'aigües pluvials a llit públic.
  
5) El programa de vigilància ambiental ha d'incloure la gestió realitzada amb els distints tipus de residus generats en l'execució i funcionament de les obres projectades, com també els resultats analítics de les aigües residuals depurades prèviament al seu abocament a pou o bé a la reutilització per a reg. S'ha d'efectuar amb periodicitat trimestral almenys dels paràmetres següents: pH, conductivitat, DBO5, DQO, sòlids totals i sòlids en suspensió. A les aigües depurades amb destinació per a reg s'han de realitzar les anàlisis recomanades per l'OMS, la FAO, etc. S'ha de remetre un informe a aquesta Direcció General amb periodicitat anual amb el resultat de l'esmentat programa, que incloga els resultats analítics obtinguts, com també la gestió dels distints tipus de residus generats per l'activitat i documentació fotogràfica de les mesures de revegetació i minimització de l'impacte visual.
  
6) Si durant l'execució de les obres es troben restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el titular ha de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura, de manera immediata, i adoptar les mesures pertinents en ordre a la protecció i conservació d'aquestes, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.
  
7) Els materials sobrants del moviment de terres s'han de traslladar a abocadors autoritzats.
  
8) Altres condicionants de caràcter ambiental que s'establisquen a les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació.
  
Tercer
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord al que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 5 de desembre de 2003. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Dades de l'expedient
  
Expedient: 300/5755-QFX
  
Títol: Pla especial d'equipaments públics
  
Promotor: Ajuntament de Teulada
  
Autoritat substantiva: Ajuntament i CTV
  
Localització: Municipi de Teulada
  
Descripció del projecte
  
1. Objecte del projecte
  
La creació o ampliació de reserves de sòl per a equipaments, amb l'ordenació detallada de la qualificació d'aquestes, en l'àmbit del municipi de Teulada.
  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
I. Al costat de la localització dels equipaments existents s'incorporen les ampliacions i els ara previstos; aquests dos últims són els següents, ordenats de nord a sud:
  
- rp-ID-10: Nou cementiri, situat al camí de Xàbia, amb una superfície de 27.820'83 m² (si bé ha d'existir un error en la nomenclatura gràfica ja que en el projecte apareix amb la clau rp-ID-8).
  
- rp-ID-1: Cementiri municipal, situat al carrer Tenerife s/n, que si ja existeix s'ampliaria fins a abastar els 10.814'04 m².
  
- rp-RD-1: Poliesportiu municipal, al carrer Eivissa s/n, que si ja existeix com a equipament s'amplia fins als 24.136'30 m².
  
- rp-ED-2: Zona docent, al camí de València, de nova creació, amb 26.206'80 m².
  
- rp-TD-1: Residència de la tercera edat, en l'av. Teulada - Moraira s/n, la condició de preexistència de la qual no queda clara en el document però que ocupa una superfície de 12.873'44 m².
  
- rs-AD-4: Museu Rural, a la carretera a Benimarco, de nova creació i amb una superfície de 12.712'43 m².
  
- rs-RD-1: Recinte firal, en la carretera Teulada - Moraira CV-743, també de nova creació i amb una superfície de 6.102'98 m².
  
- rs-ID-9: Depuradora Madroñal I, a la ciutat jardí, de nova creació i amb 376'22 m² de superfície.
  
- rp-ID-5: Nova depuradora a la zona meridional de la partida Les Sort, amb 47.619'80 m².
  
- rp-ID-4: Ampliació de l'actual depuradora, localitzada en la zona sud de la partida Les Sort, fins a abastar els 16.493'34 m².
  
- rs-RD-4: Ampliació de la zona esportiva situada al sud de la partida Les Sort, fins als 7.081'20 m².
  
- rp-RD-2: Ampliació del port esportiu fins als 27.096'89 m².
  
II. Encarada la proposta amb la recollida en la revisió del Pla general d'ordenació urbana, recentment sotmés al tràmit d'avaluació d'impacte ambiental i que té declaració d'impacte ambiental emesa en data 24 de novembre de 2003, es pot comprovar el següent:
  
- Que, independentment de la introducció de nous equipaments públics per part del Pla general d'ordenació urbana, respecte al pla especial objecte d'aquest document, s'han eliminat els equipaments amb clau rs-RD-1, rs-ID-9 i rp-ID-5, per la qual cosa no s'inclouran en l'àmbit de la present declaració d'impacte ambiental.
  
- Que la resta d'equipaments es troben completament recollits en l'àmbit de la revisió del pla general d'ordenació urbana, que a pesar d'haver tramitat amb posterioritat, s'ha gestionat amb més rapidesa per l'envergadura dels continguts i la importància social; per tant, es tracta d'un document més actualitzat.
  
3. Alternatives
  
No s'han presentat alternatives, així enteses. No obstant això, molts dels equipaments previstos són ampliacions naturals dels ja existents i en qualsevol cas, es troben dins de l'àmbit de la declaració d'impacte ambiental del pla general d'ordenació urbana, circumstància aquesta que fa que ja s'hagen valorat en aquest sentit.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 14 de novembre de 2001 l'Ajuntament de Teulada, mitjançant la Direcció Territorial de Medi Ambient d'Alacant va remetre projecte tècnic i estudi d'impacte ambiental relatiu al pla especial d'equipaments públics del municipi de Teulada.
  
L'exposició al públic de la documentació es va acordar per mitjà d'acord plenari d'1 de desembre de 2000. Es van presentar dues al·legacions segons consta en el certificat emés pel secretari d'administració local de l'Ajuntament de Teulada, i s'estima parcialment una d'aquestes i l'altra es desestimada.
  
2. Resum de les al·legacions
  
L'al·legació desestimada fa referència a les alternatives de localització d'una infrastructura de depuració que no ve recollida en el pla general d'ordenació urbana i que queda fora de l'àmbit d'aquesta declaració d'impacte ambiental.
  
Afeccions legals
  
1. Les afeccions legals que poden condicionar d'algun mode el projecte presentat són les mateixes que es van considerar durant l'avaluació ambiental del Pla general d'ordenació urbana.
  
2. Cal considerar que la dotació rp-RD-2 se situa sobre una àrea on s'han destacat valors arqueològics.
  
Consideracions ambientals
  
1. Els usos associats a les dotacions previstes són compatibles amb les capacitats del sòl i per això no es preveuen impactes ambientals dignes de menció que puguen posar en dubte el projecte.
  
2. En qualsevol cas, cal insistir que la totalitat de les dotacions es trobaven incloses en el projecte de revisió del Pla general d'ordenació urbana, que havia considerat els aspectes ambientals amb motiu de la seua avaluació ambiental.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
S'estima acceptable, al sol efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació, el Projecte sobre el pla especial d'equipaments públics del municipi de Teulada (Alacant), promogut pel mateix Ajuntament, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada.
  
Segon
  
Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos, estimen pertinents.
  
Tercer
  
La present declaració d'impacte ambiental s'ha de publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 5 de desembre de 2003. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 186/02'AIA
  
Títol: Ampliació i millora de la CV-758, tram Finestrat a la CV-770 entre els punts quilomètrics 8+790 i 15+010
  
Promotor: Diputació Provincial d'Alacant
  
Autoritat substantiva: Diputació Provincial d'Alacant
  
Objecte: Millora de les condicions funcionals i de seguretat del traçat existent
  
Localització: Finestrat, Orxeta
  
Descripció del projecte
  
Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista
  
L'actuació prevista es concentra en els trams de la carretera CV-758 compresos entre els punts quilomètrics 8+790 a 12+540, i 13+850 a 15+010.
  
La secció tipus de la infrastructura projectada consta d'un carril de 3 metres d'ample per sentit, vorals d'1 metre i bermes de 0,50 metres.
  
Els talussos de desmunt i terraplé són 2H:1V, excepte en el cas del riu Anchero, on els terraplens són 3H:2V. El projecte ha establert que es disposen bermes en els talussos amb alçades superiors a 5 metres. Així mateix, s'han previst cunetes de guarda en coronació dels desmunts, i rastells no remuntables en el cas dels terraplens. Tot això, juntament amb les baixants de formigó, ha de contribuir a evitar l'erosió dels materials que els conformen.
  
El ferm, en aquells casos en els quals s'abandone la secció existent, ha d'estar compost per les capes següents: 4 cm de S-12 en capa de rodadura, 6 cm de S-20 en capa base i 25 cm de ZA en capa granular de base.
  
Destaca l'existència de dos murs de maçoneria en sec, amb longituds al voltant dels 20 metres i, aquests dos, d'alçades menors a 3,5 metres.
  
Alternatives
  
Pel que fa a les alternatives, s'ha plantejat la possibilitat de creuar el riu Anchero siga per mitjà d'un pont, o siga per mitjà de terraplé i obra de pas. L'estudi ha argumentat en favor de la segona opció, ja que en el seu supòsit es fixa de menor impacte paisatgístic, atés que els terraplens han de ser objecte de revegetació. En qualsevol cas, l'argumentació, i només en atenció a criteris ambientals, no és en absolut suficient per a sostenir una elecció final, perquè no s'ha estimat l'important l'impacte que s'infligeix al llit, pel fet de ser un corredor fluvial.
  
Tramitació administrativa
  
Informació pública
  
En data 30 d'abril de 2002 es va rebre, procedent de la Diputació Provincial d'Alacant, el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental corresponents al projecte d'ampliació i millora de la CV-758, tram Finestrat a la CV-770 entre els PK 8+790 i 15+010.
  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del projecte d'ampliació i millora de la CV-758, tram Finestrat a la CV-770 entre PK 8+790 i 15+010, ha sigut sotmés a informació pública per mitjà d'anunci publicat en el BOP d'Alacant núm. 19 de data 23 de gener de 2002, amb la presentació d'una al·legació.
  
Resum d'al·legacions
  
L'al·legació a què s'al·ludeix en l'anterior apartat atenia a qüestions referents a la valoració dels terrenys, la qual cosa queda fora de tota consideració ambiental, així doncs, no s'abunda més en aquesta.
  
Peticions d'informes sectorials i documentació complementària
  
 data 31 de març de 2003 es va sol·licitar l'ampliació de diversos aspectes de l'estudi d'impacte ambiental, per tal de poder procedir a la completa avaluació de l'impacte ambiental producte de l'actuació prevista. Els aspectes als quals es fa referència s'especifiquen en els punts següents:
  
1. Hi ha afecció als llocs d'interés comunitari denominats Aitana i Algepsars de Finestrat, recollits en la proposta del Govern Valencià (Acord d'aprovació de 10 de juliol de 2001) per a formar part de la xarxa Natura 2000 a l'empara de la Directiva d'hàbitats 62/43/CEE. Cal que s'estudie l'abast de l'afecció, com també que s'establisquen les mesures correctores i compensatòries pertinents en funció dels impactes que es generen. Es recorda que han d'especificar-se també de forma gràfica totes les mesures que s'establisquen per a la restitució d'aquestes àrees.
  
En especial, l'estudi, per a aquestes àrees, ha de centrar-se en l'afecció als valors més significatius dels LIC abans referits. Així, en l'àmbit del LIC Aitana, s'ha de ser curós amb les alteracions derivades de l'actuació sobre els següents valors naturals, sense que això es convertisca en perjudici dels restants valors que s'hi han considerat:
  
- Espècies de rapaces pròpies de la zona i la resta de fauna interessant existent en aquesta, amb l'observació de l'alteració dels seus hàbitats, costums i pautes de comportament.
  
- Poblacions d'Apium repens i de Teucrium lepicephalum, la presència de les quals, si així fóra, ha de concretar-se en l'inventari ambiental i traduir-se en totes les mesures que calguen en la resta d'apartats de l'estudi, indicant, en cas contrari, el procés seguit per a constatar la no-existència d'aquestes espècies en la zona d'actuació.
  
- Afecció a altres espècies destacables presents en l'àmbit del LIC.
  
Pel que fa a la LIC Algepsars de Finestrat, ha de vigilar-se molt especialment l'afecció a l'espècie Teucrium lepicephalum, per la qual cosa si l'afecció es produeix ha de quedar prou recollida en els diferents apartats de l'estudi d'impacte ambiental. Es recorda que, així mateix, dins de la LIC de la qual es parla hi ha dues microreserves, denominades Tossal dels Corbs i Assagador.
  
2. És necessari que l'estudi d'impacte ambiental incloga un programa de restauració ambiental sobre totes les àrees que queden alterades, com també que indique les espècies que s'han d'emprar en les labors de revegetació, períodes en què s'han de realitzar aquestes, processos i cures posteriors, trasplantaments, etc.
  
Entre les àrees alterades referides, més enllà dels talussos de desmunt i terraplé assenyalats en l'annex núm. 14 del projecte, Condicionament ambiental, han d'incloure's les següents:
  
- Els trams de carretera antiga abandonats.
  
- Zones afectades pel dipòsit o emmagatzematge de materials per a les obres o pel parc de maquinària.
  
En el citat annex núm. 14 s'enumeren algunes espècies que es poden emprar en labors de revegetació. En qualsevol cas, pot ja assenyalar-se que no s'estima adequat l'ús de sàlvia. Igualment, ha de justificar-se el perquè de l'ocupació de les restants, com també de les zones concretes del traçat que es disposaran. Com ja s'ha dit, han de definir-se aquelles zones on es puga veure afectada la Teucrium lepicephalum, i s'hauran d'indicar quines espècies l'acompanyaran en la revegetació que s'efectue. En aquest sentit, s'ha d'atendre al que recull el text de l'estimació d'impacte ambiental dictada sobre l'expedient núm. 198/98 del Projecte d'eixamplament i reforç de ferm en la carretera CV-758 (AV-1741) de Benidorm a Relleu per Finestrat (tram de la Mina).
  
3. L'àrea que travessa la traça proposada presenta, en gran part d'aquesta, risc de lliscaments i despreniments d'entitat. L'estudi d'impacte no ha establert cap tipus de mesures de protecció, quan l'annex núm. 5, Geologia, adverteix sobre l'erosionabilitat de les argiles, algeps i materials detrítics, com també de la intensa fracturació de les calcàries margoses en els trams en què es travessen aquests distints materials. A més, proposa que queden protegits i que es dissenyen sistemes de drenatge adequats al capdavant i peu dels talussos. En aquest sentit, si bé sí que s'han establert mesures de drenatge en la base dels talussos, no s'ha fet per al cas de la coronació dels desmunts on, per exemple, caldria estudiar la conveniència de disposar cunetes de guarda.
  
Amb tot això, l'estudi ha de recollir les afeccions induïdes a la geomorfologia, i especificar les mesures correctores a disposar sobre els talussos, més enllà de la seua restitució estètica.
  
4. És important que, dins de l'estudi d'alternatives que ha portat finalment al disseny de la carretera explicat en el projecte, es tinga en compte la possibilitat de reduir els vorals, almenys en aquells trams en què els desmunts o terraplens siguen majors, o en els quals el fet de fer-ho comporte una disminució significativa de l'afecció a valors ambientals pròxims a la traça, ja siguen llits, vegetació, etc.
  
5. Es recorda que, si l'estudi d'impacte ambiental no recull la localització, característiques i pla de restauració paisatgística de les pedreres o préstecs que es prevegen obrir, i igualment dels abocadors que es generen, en aquests dos casos, les actuacions han d'estar subjectes a avaluació d'impacte ambiental.
  
6. Es considera necessari que s'estudien determinades alternatives puntuals abans de poder acceptar com a definitiu el traçat proposat. Així doncs, és necessari que l'estudi d'impacte analitze les següents opcions davant de les ja especificades en la documentació presentada, a fi d'estimar l'aptitud d'aquestes:
  
- Entre els PK 0+700 i 0+800 s'ha previst l'execució d'un terraplé de grans dimensions sobre el riu Anchero (més de 20 metres d'alçada i prop de 70 metres d'ocupació en planta). Per a donar continuïtat al curs fluvial s'ha disposat confinar el llit en una obra de pas d'acer corrugat i diàmetre 4,19 metres. S'estima necessari que l'estudi analitze la possibilitat de substituir l'obra per un pont de característiques i dimensions a definir, l'objecte del qual seria evitar l'excessiva ocupació de sòl vinguda de la realització del terraplé, amb tots els impactes que aquest porta aparellats.
  
- Es creu necessari que s'estudien solucions que disminuïsquen l'afecció dels desmunts a practicar en l'entorn dels PK 2+560 a 2+600 i, especialment, del PK 4+480 per trobar-se en l'àmbit del LIC Aitana. Aquestes solucions han d'encaminar-se a minimitzar l'afecció a la geomorfologia que, en aquests punts, és molt pronunciada. Per a això, se sol·licita que l'estudi preveja la possibilitat d'executar murs (en qualsevol cas integrats en el medi) que disminuïsquen l'esmentada afecció. El contrari, és a dir, el manteniment dels talussos com recull el projecte, ha de quedar prou argumentat en aquests casos concrets.
  
7. D'acord amb l'article 36 de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica, el projecte ha d'incloure un estudi acústic.
  
8. L'estudi no ha tractat l'afecció a camins ramaders. Cal preveure aquesta i establir les mesures correctores necessàries per a garantir el compliment de la Llei 3/95, de 23 de març, de camins ramaders.
  
9. L'estudi ha de preveure l'afecció al planejament urbanístic dels municipis on es desenvolupa l'actuació. Així, per exemple, ha de confirmar-se la possible afecció a sòl no urbanitzable protegit en el terme d'Orxeta.
  
10. La valoració d'impactes realitzada ha de ser revisada en els termes següents:
  
- Només s'ha valorat com a moderada l'afecció a les aigües subterrànies. Si bé en l'inventari ambiental de l'estudi no s'ha caracteritzat aquest valor ambiental, en l'apartat d'identificació d'impactes s'assenyala que podran ocasionar-se modificacions en la seua dinàmica: disminució de la infiltració, extraccions d'aigua per a consum humà i contaminació, si els residus no són gestionats adequadament. No obstant això, si s'accepta la descripció de l'impacte tot i que es creu que hauria de revisar-se, i si s'admet que es tracta d'un impacte moderat, l'estudi no ha establert mesures correctores al respecte.
  
- Com s'ha indicat, només l'impacte anterior s'ha estimat moderat, i els restants es valoren com a compatibles o lleus. A excepció de tres d'aquests últims, indica l'estudi que, per a tots els altres, han d'establir-se mesures correctores. Això no és coherent amb la valoració donada, d'acord amb l'annex I del Reial decret legislatiu 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució del Reial decret legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental. D'acord amb les especificacions del decret, un impacte ambiental compatible és aquell la recuperació del qual és immediata després del cessament de l'activitat, i no necessita pràctiques protectores o correctores. És per això que han de revisar-se les valoracions dels impactes, perquè és evident que alguns necessiten mesures correctores.
  
- No obstant l'anterior, les mesures correctores establertes no són suficients per a atenuar o anul·lar els impactes generats en alguns casos. Per això, també s'han de completar amb quantes siguen necessàries per a l'esmentada finalitat, una vegada refeta la valoració d'impactes.
  
11. El programa de vigilància ambiental és insuficient per a satisfer la seua comesa. Ha de definir en qui recau l'autoritat ambiental de l'obra, quins han de ser els paràmetres a controlar, els indicadors que permeten el control, els valors llindar que han de considerar-se i les freqüències de control. Han d'establir-se els continguts dels informes a redactar dins de l'esmentat programa de vigilància, com també fixar els moments en què s'han de realitzar i establir a qui s'han de dirigir.
  
Finalment, s'ha d'indicar que, en data 18 de desembre de 2002, es va efectuar consulta al Servei de Planificació i Ordenació Sostenible del Medi.
  
Informes sectorials
  
Seguidament es fa un breu resum de la informació obtinguda dels informes i documentació complementària que s'assenyalaven en el punt anterior.
  
- En data 20 de novembre de 2003 es rep escrit de resposta, per part de la Diputació Provincial d'Alacant, a l'escrit de sol·licitud d'ampliació de l'estudi d'impacte ambiental a què s'ha fet referència en l'anterior apartat. L'esmentat escrit de resposta adjuntava l'ampliació de documentació i un informe tècnic en el qual s'argumentava el tractament donat als diferents aspectes subjectes a ampliació. Això es va fer amb profusió suficient, i s'entén que encertadament, per a tots i cadascun dels requeriments que s'efectuaren. En qualsevol cas, ara s'obviarà referir-se al contingut de l'esmentat informe, perquè, de forma indirecta, quedarà descrit en els successius apartats que componen la present resolució.
  
Això no obstant, sí que cal esmentar que a la sol·licitud de reducció de vorals, s'ha argumentat la necessitat dels amples ja que aquest garanteix les necessàries condicions de seguretat per al trànsit de ciclistes, molt estés en la via que es condiciona.
  
Afeccions legals
  
D'acord amb el contingut de l'estudi d'impacte ambiental, els informes rebuts i altres consultes, cal assenyalar que existeix, per part de les obres projectades, afecció a les següents servituds legals:
  
D'acord Llei d'aigües 29/1985, modificada per la Llei 46/99, s'afecta al domini públic hidràulic dels rius Anchero i Sella.
  
Per raó de la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders, hi ha afecció als camins ramaders:
  
- Carrerada del B. de Querenet
  
- Assagador de la Corona
  
- Assagador de la foia dels Avencs
  
- Carrerada Reial de la serra d'Orxeta
  
- Sendera del Realet
  
Segons el que especifica la proposta del Govern Valencià (Acord d'aprovació de 10 de juliol de 2000), per a formar part de la xarxa Natura 2000 de la Directiva d'hàbitats (92/43/CEE), s'afecten els llocs d'interés comunitari denominats Aitana, Serrella i Puigcampana i Algepsars de Finestrat.
  
Pel que fa a la classificació i qualificació del sòl, en el municipi d'Orxeta la traça discorre sobre sòl no urbanitzable comú, de protecció especial de forest i de protecció especial de rius, mentre que a Finestrat ho fa sobre sòls també no urbanitzables, encara que qualificats com a general i com de protecció especial.
  
Consideracions ambientals
  
Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació
  
Terra i sòl
  
La geomorfologia local pot descriure's com un conjunt de planures escalonades a través de costes, a vegades amb pendents molt acusades. S'ha de ressenyar la presència de dos rius que solquen l'esmentat relleu.
  
L'actuació es localitza sobre el prebètic d'Alacant. S'ha de destacar l'aflorament d'argiles, margues guixenques i algunes carstes del triàsic superior, la qual cosa desvela la presència de la fàcies keuper (posteriorment açò té implicacions en la vegetació que es desenvolupa sobre els terrenys).
  
Els sòls, d'horitzó calcari, es troben molt poc evolucionats; presenten xicotets gruixos, a causa de processos erosius freqüents en la zona, i escàs contingut en matèria orgànica.
  
Règim hidrològic
  
Atés el caràcter muntanyós de la zona, la xarxa fluvial apareix molt diversificada i ramificada. Destaca la presència dels rius Anchero i Sella, important afluent del riu Amadorio.
  
Vegetació
  
L'estudi ha realitzat un inventari de la vegetació actual en funció dels distints usos donats al sòl en l'entorn de la traça a executar. Es destaquen els cultius de fruiters de secà (ametllers). Pel que fa a la vegetació natural de l'àrea, es desprén que, en general, es tracta de l'associada al pi blanc (Pinus halepensis) i alzines (Quercus ilex).
  
Cal referir-se, encara que siga succintament, als valors que alberguen els LIC Aitana, Serrella i Puigcampana i Algepsars de Finestrat. Del primer destaca la presència d'una de les escasses poblacions d'Apium repens, i de Teucrium lepicefalum. Aquesta última espècie és la predominant en el segon LIC, i es manifesta com a una de les millors poblacions mundials d'aquesta.
  
Fauna
  
S'ha de destacar la presència de rapaces associades a penyals (Aquila chrysaetos, Hieratus fasciatus, Falco peregrinus i Bubo bubo) en l'àmbit del LIC Aitana, Serrella i Puigcampana, com també altres entre les quals destaquen el Caprimulgus eurapaeus, Oenanthe leucura i Pyrrhocorax pyrrhocorax.
  
- Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants
  
En aquest epígraf es pretén recalcar els efectes generats per l'actuació que, d'entre els estudiats en l'EIA, presenten major rellevància.
  
En el cas concret que es presenta, és a dir, el de la construcció d'una carretera, és necessari distingir entre les pertorbacions derivades de la fase d'execució i les vingudes de la fase d'explotació o funcionament de la infrastructura.
  
En línia amb l'anterior, ens centrarem primerament en les pertorbacions pròpies de la fase de construcció i en les conseqüències més importants de cadascuna d'aquestes en aquest cas concret. Així, d'acord amb els criteris de l'estudi, les alteracions més importants es produiran sobre la hidrologia superficial, vegetació i fauna; en els tres casos els impactes es valoren com a moderats.
  
No obstant això, vol indicar-se que, atés que s'han de considerar com a pertorbacions de la fase de construcció a quantes es deriven del procés constructiu però no del resultat d'aquest; l'afecció a la hidrologia superficial és un impacte característic de la fase d'explotació, que no de la de construcció, així també ho ha estimat l'estudi. És per això pel que, finalment, cal assumir com a impactes més ressenyables en la fase de construcció, els generats sobre la fauna i la flora, no tant per la pèrdua de biòtops que comporta l'ocupació d'un territori com per les pertorbacions vingudes de les accions pròpies de les obres.
  
Pel que fa a les pertorbacions que es generaran durant la fase d'explotació, les més destacables en aquest cas són les que es donaran sobre la hidrologia superficial i el paisatge; els impactes es valoren, en aquests dos casos, com a moderats.
  
- Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental
  
L'estudi d'impacte ambiental ha previst les mesures correctores que són d'habitual aplicació en obres lineals, com és el cas. Aquestes s'encaminen, majorment, a minimitzar els impactes derivats de les accions que són inherents a la construcció d'aquest tipus d'infrastructures viàries. S'ha procedit igualment amb els impactes propis de la fase d'explotació.
  
A continuació, només es farà referència a aquelles mesures correctores derivades de la particularitat del projecte ara avaluat, i s'entrarà també a comentar només aquelles més significatives:
  
Prèviament al començament de les obres, i a fi de seleccionar les àrees destinades al parc de maquinària, zones de recollida, instal·lacions auxiliars, etc., es classificarà l'entorn de l'actuació en tres categories, que són: zones excloses, aquestes són on hi ha Teucrium lepicephalum i Apium repens, o nius d'aus amb algun rang de protecció; zones protegides, i admissibles, d'acord amb el criteri de l'estudi.
  
S'ha disposat que en el cas d'ocupar un llit de forma permanent (com ocorre amb el del riu Anchero) es realitze un estudi hidrològic per a l'avinguda de període de retorn de 500 anys, que s'establisquen vasos esmorteïdors i plantacions, aigües avall dels vasos esmentats. S'entén que les mesures són d'aplicació al cas de l'obra de pas prevista en l'encreuament amb el riu Anchero. D'acord amb l'annex núm. 6, Càlcul hidrològic i hidràulic, taules núm. 1 i núm. 2, aquesta obra, com també la del rierol Salado, s'ha dimensionat per a T = 500 anys, amb el resultat d'un diàmetre de 4,19 metres.
  
La referida obra de pas per al riu Anchero, núm. 3, està previst que s'execute amb canonada corrugada d'acer galvanitzat. A la vista del plànol núm. 9, full 2, del document Plànols del projecte, la longitud prevista per a l'obra de pas està al voltant dels 70 metres. És necessari referir-se que no s'ha tractat en l'estudi l'efecte que comportarà sobre la fauna la disposició d'una obra d'aquestes característiques.
  
En primer lloc, cap recordar la qualitat ambiental de l'entorn, que inclou com a valor de relativa importància el faunístic. També és necessari referir-se que el riu Anchero no és un llit menor sinó que presenta unes condicions que permeten considerar-lo com un corredor fluvial d'alguna rellevància en el context territorial. És per això molt important que la seua funció com a corredor fluvial no quede minvada per l'actuació.
  
Amb tot, no hi ha dubte que la disposició d'un tub d'acer, de prop de 70 metres de longitud, en condicions d'il·luminació interior nul·les i, en conseqüència, vegetació inexistent, interromp de forma dràstica la important funció a què ens referim. S'evidencia, doncs, que el disseny de l'obra de pas no contribueix en absolut, al manteniment del trànsit faunístic que sí que afavoreixen les condicions actuals de les riberes del llit.
  
Es fa necessari que la solució de terraplé donada a l'encreuament de la nova traça amb el riu Anchero, la qual comporta la disposició d'una obra de pas com la que s'ha descrit, siga enfrontada a altres que, per contra, permeten el trasbals de les espècies amb suficient normalitat. Amb aquest fi ha de pensar-se en la disposició d'un pas inferior, per exemple en U invertida, sobre el mateix llit del riu, amb l'estretiment de terraplé que açò comporta en aquest punt per tal que la solera del pas mantinga condicions naturals que permeten la revegetació i, conseqüentment, el pas de fauna.
  
També podria estudiar-se el fet de procedir a sobredimensionar l'obra d'acer corrugat prevista, de forma que el llit de la canonada admetera un gruix de terra suficient que naturalitzara mínimament aquest. Tot això hauria d'acompanyar-se d'unes condicions d'il·luminació suficients per al desenvolupament de vida vegetal, la qual cosa, per altres, s'entén com molt complicat d'aconseguir.
  
S'hauran de disposar cunetes de capdamunt de talús en coronació de desmunts, i rastells no remuntables i baixants de formigó en els terraplens generats. Obres de pas, prou dimensionades, en les conques interceptades.
  
Obligació de trasplantar els exemplars de Teucrium lepicephalum i Apium repens que resulten directament afectats per les obres.
  
Restauració de desmunts, terraplens i àrees afectades per les obres.
  
L'estudi, si bé deixa oberta al contractista la possible elecció d'altres punts destinats a la seua explotació com a pedreres o abocadors, assenyala els següents, com a previsió d'aquests:
  
- Pedreres: Moragues, a Altea; Femenías, a Gata de Gorgos; Gola de Gata i Busot
  
- Abocador autoritzat: Orozco, a la serra Gelada.
  
Finalment, s'ha inclòs un programa de vigilància ambiental en el qual s'han determinat el responsable del seguiment ambiental de l'obra, l'establiment d'una direcció ambiental (que, més enllà del que indica l'estudi, pot ser qualsevol tècnic competent nomenat per a la comesa. La mateixa direcció d'obra pot tenir la responsabilitat, si es dóna el cas), i s'han establert indicadors de realitzacions i d'eficàcia, com també valors llindar i freqüències de control, per a portar a terme l'esmentat seguiment ambiental.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 8-a de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, al sol efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que siguen d'aplicació, el projecte d'ampliació i millora de la CV-758, tram Finestrat a la CV-770 entre els punts quilomètrics 8+790 i 15+010, promogut per la Diputació Provincial d'Alacant, sempre que aquest es realitze amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establerts en l'apartat segon.
  
Segon
  
Com a condicions addicionals a complir s'estableixen les següents:
  
- Els materials de farciment i els de rebliment que calguen per a l'execució del projecte, s'han d'obtenir de préstecs o pedreres existents i legalment autoritzades. En cas de noves obertures aquestes s'han de sotmetre, amb caràcter previ a la seua utilització, al procediment de declaració d'impacte ambiental.
  
- De la mateixa manera, el lloc que s'elegisca com a abocador o escombrera, si no es tracta d'un abocador de residus degudament identificat i legalitzat, s'ha de sotmetre, abans d'utilitzar-lo, al procediment d'estimació d'impacte ambiental.
  
- Prèviament al començament de les obres, la direcció ambiental d'aquestes ha de ser informada de la localització prevista per a les zones auxiliars, a fi que autoritze l'emplaçament. En tot cas, qualsevol possible abocament als rius Sella o Anchero ha de ser, prèviament sotmés a tractament de depuració, la qual cosa ha d'incloure la disposició d'una bassa de decantació.
  
Si se situa en àmbit protegit la planta de picaments d'àrids o asfàltica, si fóra el cas, s'ha d'informar la Direcció Ambiental, també prèviament al començament de les obres, en els termes que segueixen:
  
- Ubicació definitiva de les plantes mòbils de picament d'àrids o producció de mescles bituminoses.
  
- Origen de l'abastament d'aigua per al rentat d'àrids, i volums aproximats a emprar.
  
- Previsió del tractament posterior realitzat a l'aigua de llavat, forma d'abocament i ubicació.
  
El parc de maquinària, si es localitza en una zona no condicionada a l'efecte, ha de disposar d'una plataforma impermeable de formigó sobre la qual s'han de realitzar les operacions de manteniment. Ha d'anar proveïda d'una rasa filtrant, o dispositiu semblant, la funció del qual siga recollir possibles abocaments accidentals. Els residus perillosos que es generen han de ser emmagatzemats adequadament i lliurats a un gestor autoritzat.
  
- El projecte de construcció ha d'incorporar un estudi específic sobre l'efecte barrera que l'obra produirà sobre la fauna, especialment en el punt on aquesta creua el riu Anchero. En particular, l'esmentat estudi ha de preveure l'adequació de les obres de drenatge com a passos per a la fauna que habitualment transita per l'entorn, amb la ubicació, dimensions i característiques dels referits passos perquè s'assegure la duplicitat funcional.
  
Com es diu, ha de prestar-se especial atenció a l'encreuament sobre el riu Anchero, de forma que es mantinguen les característiques com a corredor fluvial. Amb aquest fi s'ha de portar a terme l'estudi de diferents possibilitats, per a la qual cosa se suggereix que s'atenga al que expressa l'apartat Consideracions ambientals de la present declaració.
  
- Les zones excloses, d'acord amb la definició donada a aquestes en l'estudi d'impacte ambiental, s'han de jalonar adequadament de forma que s'impedisca l'afecció a aquestes.
  
- Els nivells màxims d'immissió sonora no han de ser els assenyalats en l'apartat de mesures correctores de l'ampliació de l'estudi, sinó que, en qualsevol cas, no han de superar els límits marcats en la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica.
  
- D'acord amb l'estudi d'impacte ambiental, i en l'apartat de mesures correctores, s'ha de recuperar la capa superior del sòl vegetal que puga estar afectada per l'obra per a la posterior reutilització en els processos de restauració. Els sòls, atés que, com s'ha especificat en anterior apartat, presenten un contingut baix en matèria orgànica, han de ser objecte d'analítiques en aquest sentit, per tal de concloure la necessitat, o no, de procedir a l'enriquiment d'aquest.
  
Tot això ha d'efectuar-se posteriorment a l'addició dels volums de matèria orgànica procedent de l'operació de desbrossament i prèvia trituració d'aquests, als abassegaments de sòl vegetal.
  
- La direcció d'obra ha d'exigir, una vegada executades i acabades les obres, la retirada a un abocador controlat de totes aquelles runes, materials sobrants i la resta de deixalles d'obra que hagen sigut dipositats, abocats o abandonats en qualsevol àrea de terreny que s'haja vist afectada per les obres executades. Així, a més, totes aquestes àrees juntament amb aquelles que s'hagen vist afectades pel pas de maquinària pesant, han d'estar com a mínim al marge que s'haja previst la restauració, objecte d'una descompactació per subsolatge.
  
- Atesa l'afecció a camins ramaders, ha d'iniciar-se, prèviament al començament de les obres, la tramitació del corresponent expedient de reposició de pas davant de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge d'Alacant per tal d'obtenir l'autorització corresponent d'acord amb la Llei 3/95, de 23 de març, de camins ramaders.
  
- Si durant l'execució de les obres es troba presència de restes arqueològiques o semblants, el fet s'ha de posar en coneixement de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esports, de forma immediata, i s'han d'adoptar les mesures pertinents per a la protecció i conservació, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.
  
Així mateix, prèviament a l'aprovació definitiva del projecte, s'ha de requerir la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esports perquè emeta informe favorable, que és preceptiu, en compliment de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.
  
Tercer
  
Notificar a les parts interessades que, contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 9 de desembre de 2003. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 180/03-AIA
  
Títol: Projecte de bassa de reg per a la Comunitat de Regants de Pedreguer
  
Promotor: Comunitat de Regants de Pedreguer
  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació
  
Objecte: Construcció d'un embassament per a reg
  
Localització: Pedreguer (Alacant)
  
Descripció del projecte
  
L'objecte del projecte és la construcció d'un embassament regulador de 488.500 m³ per a regar una superfície de 1.415 ha. Destinades principalment al cultiu de cítrics.
  
La construcció de l'esmentat embassament està motivada per la sobreexplotació dels aqüífers i la generació de problemes de salinització dels pous. D'aquesta forma es regulen els excedents procedents del vessament superficial en èpoques hivernals per a pal·liar el dèficit d'èpoques estivals.
  
Per aquest motiu la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, va aprovar l'any 1997 el Pla d'obres de la Marina Alta, en el qual es recullen les obres d'interés general per a la millora de les comunitats de regants de la comarca.
  
Les característiques dimensionals de l'embassament són les següents:
  
- Alçada: 22 m
  
- Talús interior: 2V/5H
  
- Talús exterior: 2V/3H
  
- Amplària corredor coronació: 6 m
  
- Cota solera: 93 m
  
- Cota de coronació: 115 m
  
- Resguard: 0,6 m
  
- Volum embassat: 515.000 m³
  
- Volum útil: 488.500 m³
  
El volum de desmunt és de 175.500 m³, i de pedraplé de 173.241 m³.
  
Pel fet que l'embassament s'ubica a manera de tancada dins de la conca del barranc de la Parra, s'ha projectat la canalització del barranc en galeria per sota de l'embassament, per a un cabal punta de 71 m³, corresponent a un període de retorn de 500 anys.
  
Tramitació administrativa
  
En data 28 de maig de 2003 la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental (EIA) corresponents al Projecte de bassa de reg per a la Comunitat de Regants de Pedreguer.
  
Consideracions ambientals
  
La zona objecte de l'actuació ocupa una superfície aproximada de 5 hectàrees, la vegetació de la qual està formada per bosc baix sense cap espècie protegida, ni animal ni vegetal.
  
Els principals impactes ambientals són els produïts sobre la geomorfologia de la zona a causa de les operacions de desmunt i terraplé per a construir el vas de l'embassament. També es produirà un impacte important sobre el sòl, a causa tant de les operacions de desbrossament i rebuig, com a la creació de camins i vials d'accés a la zona d'obres.
  
Però d'entre tots els impactes, el més rellevant és el produït sobre les aigües superficials, a causa de l'ocupació del llit del barranc de la Parra, que modifica el normal funcionament hidràulic del règim de vessaments. Per tant, i atés que s'ocupa zona catalogada com de domini públic hidràulic, perquè l'esmentat projecte puga sotmetre's al procediment d'avaluació d'impacte ambiental, és necessari que s'obtinga per part de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer un contracte de concessió de construcció i explotació d'obres hidràuliques, segons els articles 133 i 134 del Reial Decret Legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text refós de la llei d'aigües.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 8-e de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar no acceptable, sols a l'efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació, el projecte de bassa de reg per a la Comunitat de Regants de Pedreguer, promogut per la Comunitat de Regants de Pedreguer.
  
Segon
  
Notificar a les parts interessades que, contra la present resolució, pel fet de no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.