Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 6968, del 19-02-2013 (2013/1427)

RESOLUCIÓ de 8 de gener de 2013, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de Bellús i Vilamarxant. Expedient número 197/8836 LXE i 213/4605 FEY.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6968

Data del DOGV
:   19-02-2013

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2013/1427


Data del document
:   08-01-2013

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Vilamarxant
    * Bellús
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 8 de gener de 2013, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de Bellús i Vilamarxant. Expedient número 197/8216 BMS i 213/8560 JWK. [2013/1427]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, el qual establix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjuí de la seua notificació a la persona titular, la declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc,  
  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients: 197/0303 YRA Bellús i 213/1711 DWD Vilamarxant.  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 197/9242-LWZ.   
Promotor: Ajuntament de Bellús.   
Autoritat substantiva: Ajuntament de Bellús i Comissió Territorial d'Urbanisme de València.  
Objecte: Projecte d'Homologació Modificativa número 2 del PGOU, sectors residencials Balneari i Ampliació Nucli Urbà.   
Localització: en el terme municipal de Bellús (València).   
Descripció del projecte   
- La descripció del projecte d'homologació modificativa número 2 es fa tenint en compte tota la documentació presentada pel promotor i la documentació presentada el 7 de juliol de 2009:   
- La present modificació planteja el creixement del sòl urbanitzable amb la creació de dos nous sectors: Ampliació Nucli Urbà i Balneari.   
  
- El sector Ampliació Nucli Urbà ara proposat és coincident amb el que ja s'ha classificat en el PGOU com a sector 1, que es redelimita i s'adapta de forma més coherent als límits del nucli urbà.   
- Superfície del sector: 69.114,28 m².  
- Superfície computable sector: 66.129,47 m².  
- Superfície via pecuària: 937,92 m².  
IEB sobre superfície computable sector: 0,4 m²sostre/ m²sòl.  
Edificabilitat total: 26.451,79 m²sostre/ m²sòl.  
Ús predominant: residencial.  
Nombre estimat de vivendes: 200.   
- Ús compatible: terciari, i ús exclòs: industrial.  
Tipologia constructiva: illa de cases d'edificació unifamiliar aïllada o en filera i illa de cases d'edificació tancada.   
A càrrec del sector estarà: obres de condicionament del tram de la carrerassa del Camí Vell de Guadassèquies comprés entre este sector i el del Balneari. És a dir, un carril bici i diverses zones de vianants i de descans. Els costos seran assumits per ambdós sectors.   
La connexió amb la N-340 es realitzarà per mitjà de rotonda.   
Aniran a càrrec del sector igualment les accions 1 i 2 del programa de paisatge, i l'execució de les mesures correctores derivades de l'estudi acústic d'este sector.   
Sector Balneari: el seu objectiu és la recreació de l'antic balneari de Bellús. La implantació d'esta activitat terciària es planteja acompanyada d'un xicotet creixement residencial per mitjà d'este nou sector. Es pretén facilitar la recuperació de la zona com a pol d'atracció turística i d'activitat econòmica per al municipi.   
Superfície sector: 185.685,05 m².  
Superfície computable del sector: 176.073,32 m².  
Xarxa primària inclosa PRV: 15.674,95 m².  
Xarxa primària inclosa PJL: 5.279,88 m².  
Via pecuària: 9.611,73 m².  
IEB sobre superfície computable sector: 0,3 m²sostre/ m²sòl.  
Ús predominant: residencial  
Nombre estimat de vivendes: 375.  
Superfície computable àrea de repartiment: 223.476,92 m².  
Parc natural adscrit: 37.149,99 m².   
La tipologia constructiva serà la d'edificació oberta. Per a aconseguir una implantació dispersa de l'edificació, el pla parcial observarà el següent: una parcel·la mínima de 1.000 m², amb ocupació màxima sobre parcel·la neta del 40 % i un nombre màxim de plantes de dos.   
El programa de restauració de la zona de parc públic natural limítrof haurà d'acompanyar-se d'un projecte de restauració de la zona de parc públic natural, per a poder utilitzar-lo per a ús públic.   
Haurà d'executar-se el col·lector d'aigües residuals fins a la xarxa general, així com la connexió amb la CV-612 i N-340 per mitjà de rotonda.   
Esta homologació redelimita el sòl no urbanitzable inundable de l'actual planejament, atés que la nova delimitació que de la zona de màxima inundació de l'embassament de Bellús fa la Confederació Hidrogràfica del Xúquer fa innecessària la protecció inundable per a la zona que no és inundable.   
L'homologació presentada deixa fora del seu perímetre tot el sòl protegit forestal que rodeja el sector Balneari, que manté la seua actual classificació i l'amplia en alguns punts fins a la cota de màxim embassament. A més, amb la intenció del municipi de permetre a la població el gaudi públic de la zona forestal limítrofa a l'embassament de Bellús classifica com a parc públic natural una zona, de manera que la part privada d'esta zona s'incloga en l'àrea de repartiment del sector Balneari.   
  
L'abastiment a la població es realitza a partir del pou Palleter i del brollador Font del Molí. Segons la documentació aportada, l'abastiment necessari és de 67.342 m³/any i s'estima una població de 615 habitants. El Pou del Palleter té concedit un cabal de 51.574 m³/any, no obstant això, en l'estudi d'impacte ambiental s'indica que té un cabal notablement superior que va permetre aportar en el seu moment 150.000 m³/any a les obres de la presa. L'ajuntament, amb motiu d'esta modificació, té previst sol·licitar un augment de la concessió d'este pou.   
  
Respecte a la depuració d'aigües residuals, està prevista per als desenrotllaments urbanístics de la modificació la connexió a la xarxa municipal i està prevista la construcció d'una nova EDAR per a Bellús en el II Pla de sanejament. En cas de superar els límits d'esta EDAR, serà obligatori comptar amb una depuradora pròpia abans de l'abocament a la xarxa municipal.   
Els residus sòlids urbans es transporten a l'abocador d'Ador a l'espera de la creació d'una nova planta comarcal.   
Tramitació administrativa   
- El 2 de novembre de 2005, la Direcció Territorial de València de la Conselleria de Medi Ambient va remetre la documentació següent: expedient administratiu, projecte, informes i estudi d'impacte ambiental. S'adjunta la sol·licitud d'informe a la Conselleria de Cultura. S'adjunta el certificat de 16 de maig de 2005 d'aprovació provisional del projecte en Ple de 21 de febrer de 2005.   
- El 26 de juliol de 2006, es va sol·licitar requeriment de documentació a l'Ajuntament, a través de la Secció de Planejament de la Direcció Territorial de València d'esta Conselleria sobre una sèrie de punts.   
  
- Amb data 19 de juliol de 2006, es van sol·licitar informes de diferents organismes: Servici de Suport Tècnic (paisatge), Àrea de Planificació i Ordenació del Territori (LIC), Servici de Protecció de l'Ambient Atmosfèric, Confederació Hidrogràfica del Xúquer, Direcció Territorial de València d'esta Conselleria (vies pecuàries) i Servici de Qualitat d'Aigües.   
- El 27 de juliol de 2006, es va remetre resposta a la consulta per part del Servici de Qualitat d'Aigües.   
- El 4 d'agost de 2006, l'Ajuntament de Bellús va sol·licitar una ampliació del termini de presentació de documentació.   
- L'1 d'agost de 2006, es va remetre informe desfavorable del Servici de Suport Tècnic d'esta Conselleria.   
- Amb data 12 de setembre de 2006, es va remetre informe del Servici de Protecció de l'Ambient Atmosfèric, on s'indicava una sèrie de deficiències que hauria d'esmenar la documentació en relació a l'estudi acústic.   
- El 13 de setembre de 2006, es va remetre informe del Servici d'Ordenació Sostenible del Medi en relació amb l'afecció al LIC.   
- El Servici de Suport Tècnic va remetre informe d'aclariment amb data 26 de setembre de 2006.   
- Es va realitzar advertència de caducitat a l'Ajuntament amb data d'eixida de 10 d'octubre de 2006.   
- El 25 de juny de 2007, es va emetre resolució de caducitat de l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental.   
- El 9 d'agost de 2007 l'Ajuntament de Bellús va remetre la sol·licitud d'anul·lació de la resolució de caducitat.   
- El 21 de setembre de 2007 la Direcció Territorial de València d'esta Conselleria va remetre el projecte, l'estudi d'impacte ambiental, el certificat plenari i els informes.   
- El 2 d'octubre de 2007, s'emet resolució del recurs d'alçada interposat per l'Ajuntament contra la resolució de caducitat abans referida. La resolució del recurs d'alçada estima la pretensió de l'Ajuntament i acorda la reobertura de l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental.   
  
- Es van sol·licitar informes a la Direcció Territorial de València, Secció Forestal, a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer i a la Direcció General de Paisatge respecte a la nova documentació que va presentar l'Ajuntament.   
- El 5 de novembre de 2007, es va sol·licitar l'ampliació de la documentació a l'Ajuntament, a través de la Secció de Planejament de la Direcció Territorial de València d'esta Conselleria respecte al sector Ampliació Nucli Urbà i la nova delimitació del sòl no urbanitzable inundable.   
- El 27 de novembre de 2007, la Direcció Territorial de València d'esta Conselleria remet un escrit de l'Ajuntament.   
El 3 de març de 2008, l'Ajuntament de Bellús sol·licita que s'amplie el termini de presentació de documentació.   
El 9 de maig de 2008, el Servici Territorial de Medi Ambient de València d'esta Conselleria va remetre informe favorable de vies pecuàries.   
El 28 de juliol de 2008, el Servici Territorial d'Ordenació del Territori de València d'esta Conselleria va remetre documentació presentada per l'Ajuntament: certificat de 2 de juny de 2008, del Ple de l'Ajuntament, de data 27 de maig de 2008, pel qual s'aprovaven els annexos al projecte d'homologació, estudi d'impacte ambiental, estudi acústic i programa de paisatge, així com es remetien els documents esmentats.   
  
El 13 d'octubre de 2008, se sol·liciten nous informes als següents organismes en funció de la nova documentació remesa: Confederació Hidrogràfica del Xúquer, Àrea d'Espais Naturals i Direcció General del Paisatge.   
El 20 d'octubre de 2008, es realitza un nou requeriment de documentació al promotor, a la vista de la nova documentació presentada, a través de la Secció de Planejament de la Direcció Territorial de València d'esta Conselleria.   
El 24 de novembre de 2008, l'Àrea d'Espais Naturals va remetre un nou informe. Este informe es va remetre a l'Ajuntament perquè es tinguera en compte en la resposta a l'últim requeriment de documentació.   
  
El 12 de gener de 2009, el Servici Territorial d'Ordenació del Territori de València d'esta Conselleria va remetre documentació presentada per l'Ajuntament: certificat de l'acord plenari d'aprovació dels annexos al projecte, estudi d'impacte ambiental, estudi acústic i estudi de paisatge; així com còpia de la referida documentació. Igualment s'adjuntava fotocòpia de sol·licitud d'informe a la Conselleria de Cultura.   
  
El 17 de febrer de 2009, es va remetre informe del Servici de Suport Tècnic d'esta Conselleria en relació amb una sèrie de punts que havien d'esmenar-se.   
Amb data eixida de 28 d'abril de 2009, es va sol·licitar nou requeriment de documentació al promotor sobre aspectes no esmenats.   
L'11 de març de 2009, el Servici de Protecció de l'Ambient Atmosfèric va remetre informe tenint en compte la nova documentació presentada.   
El 7 de juliol de 2009, es rep de l'Ajuntament una nova documentació en resposta de l'últim requeriment: annex II a l'homologació, estudi d'integració paisatgística i informe.   
El 7 de juliol de 2009, se sol·licita informe el Servici de Suport tècnic d'esta Conselleria en relació a l'afecció paisatgística, després de rebre's nova documentació per part del promotor respecte a este assumpte.   
El 16 de juliol de 2009, es va rebre informe del Servici de Suport Tècnic de la Direcció General de Territori i Paisatge en relació a l'última documentació presentada, sobre l'afecció paisatgística.   
  
El 20 de juliol de 2009, es va sol·licitar informe de l'Àrea d'Espais Naturals en relació a l'última documentació presentada per l'Ajuntament. El 22 de juliol de 2009, es rep informe favorable condicionat de l'Àrea d'Espais Naturals d'esta Conselleria.   
Resum informes:   
A continuació es fa un resum dels informes demanats més significatius:   
- Informe del Servici de Protecció de l'Ambient Atmosfèric, rebut l'11 de març de 2009: en primer lloc s'informa que la documentació aportada és conforme al Decret 104/2006, de 14 de juliol, de planificació en gestió en matèria de contaminació acústica, ja que respecta els objectius de qualitat acústica establits en la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Protecció contra la Contaminació Acústica.   
Respecte al sector Balneari, segons l'estudi acústic aportat, es complixen els objectius de qualitat acústica per a cada una de les zones, per tant, no seria necessari definir mesures correctores.   
Respecte al sector Ampliació Nucli Urbà es considera que de les mesures correctores proposades, l'elecció de destinar l'ús de la zona a terciari seria la millor opció ja que, segons la documentació aportada, els nivells acústics de la zona estarien per davall dels objectius de qualitat acústica per a esta classe d'ús.   
- Informe del Servici de Suport Tècnic de la Direcció General de Territori i Paisatge d'esta Conselleria, de data 10 de juliol de 2009:   
1. En el sector Ampliació Nucli Urbà no es produirà una important pèrdua de qualitat paisatgística. En el sector Balneari l'impacte paisatgístic és major i s'altera la visibilitat.  
2. Els impactes paisatgístics identificats en el sector Balneari presenten una importància moderada després de l'aplicació de mesures d'integració, encara que cal destacar que gran part de les actuacions d'este sector se situen sobre zones identificades com d'accessibilitat visual alta i mitjana.  
3. S'han considerat unes mesures d'integració de caràcter general que s'arrepleguen com a criteris ja implementats en l'ordenació final, i altres mesures que s'hauran de considerar en l'ordenació detallada.  
  
4. Es proposen, al seu torn, mesures d'integració paisatgística concretes amb un doble objectiu: d'una banda, mitigar o disminuir possibles impactes paisatgístics i, d'una altra, millorar la qualitat del paisatge de l'entorn. Estes són concretes per a l'actuació i s'acompanyen d'un programa d'implementació.  
5. Es proposa un programa de paisatge amb dos accions: restauració i condicionament de traçats existents (via pecuària i Camí del Cementeri), i la creació d'un parc públic i una àrea recreativa. Els pressupostos presentats del programa d'implementació per a la primera acció diferixen dels anteriorment presentats. S'haurà de modificar el nou pressupost presentat per a la via pecuària de manera que es mantinguen les partides presentades anteriorment referides a la plantació de la vegetació, atés que en el nou document només es millora el ferm de la via. També s'haurà d'incloure el pressupost destinat al condicionament del Camí del Cementeri, atés que no s'ha previst en l'última documentació presentada, per a poder completar el tractament que este camí ja té.  
  
6. En el sector Balneari, la parcel·la SRD destinada a equipament haurà de ser objecte d'un estudi d'integració paisatgística en el moment del seu desenrotllament -atesa la seua ubicació en una zona fràgil i de topografia molt acusada- de manera que es garantisca tant l'adequació a la topografia del terreny com el manteniment de les visuals existents des d'esta. Este condicionant haurà d'incloure's dins de les condicions d'integració de la parcel·la destinada a equipament (punt 7 del programa d'implementació de les mesures d'integració paisatgística), així com a condicionant per al desenrotllament del sector.  
L'informe és favorable condicionat a la presentació del Programa d'Implementació i el Programa de Paisatge amb les modificacions proposades en l'apartat número 7 de l'esmentat informe.   
- Informe de l'Àrea d'Espais Naturals (Servici d'Ordenació Sostenible del Medi) de 18 de novembre de 2008:   
- Pel que fa exclusivament a l'afecció a l'àmbit territorial del LIC, Curs mitjà del riu Albaida, s'informa que no es considera que es vaja a produir una afecció negativa als hàbitats i espècies d'interés comunitari de la zona i no es veu impediment per al canvi d'ús de la zona.  
  
- Sobre la qualificació d'un sòl no urbanitzable de protecció forestal a parc públic, informen que no afectarien matèries de la seua competència, així com que no és probable que afecte hàbitats i espècies d'interés.  
- La informació proporcionada pel promotor no pren en consideració allò que s'ha indicat en l'anterior informe de 25 d'agost de 2006 en relació a la captació i abocaments d'aigües amb l'objecte de minimitzar l'afecció a l'hàbitat fluvial en els punts següents:  
- No es considera documentada la disponibilitat de recursos hídrics i la procedència de l'aigua potable per a consum humà, atés que la construcció de pous o increment del consum humà afectaria el nivell freàtic de la zona humida.  
- Es va sol·licitar un tractament de depuració d'acord amb els límits i paràmetres d'abocament que marca la normativa sectorial en afecció a les denominades «zones sensibles», d'acord amb l'annex II del RD 509/1996, de 15 de març, de desplegament del RDL 11/1995, de 28 de desembre, pel qual s'establixen les normes aplicables al tractament de les aigües residuals urbanes, modificat pel RD 2116/1998, en relació amb la Directiva 91/271/CEE, de 21 de maig, sobre tractament de les aigües residuals urbanes.   
- Informe de l'Àrea d'Espais Naturals (Servici d'Ordenació Sostenible del Medi) de 22 de juliol de 2009:   
- Disponibilitat i procedència de l'aigua potable per a consum humà a fi d'evitar el nivell freàtic de la zona humida; el document facilitat expressa que la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, d'ara en avant CHX, ha emés un informe favorable amb data 18 de maig de 2009.   
  
No obstant això, la mateixa CHX considera que hi ha aspectes en relació amb l'afecció al domini públic hidràulic i les seues zones de protecció, la incidència en el règim de corrents i la disponibilitat de recursos hídrics, que no han pogut ser analitzats en detall, per la qual cosa prèviament a l'aprovació del corresponent planejament de desenrotllament s'haurà de sol·licitar nou informe a la CHX perquè es pronuncie sobre els aspectes mencionats, sense que en cap cas puga entendre's aplicable el paràgraf 4 de l'article 25.4 del text refós de la Llei d'Aigües.  
  
- Límits i paràmetres d'abocament que marca la normativa sectorial en afecció a les denominades «zones sensibles"; la documentació aportada pel promotor establix en el punt 6 de l'annex II que s'haurà de tindre en compte allò que s'ha indicat per l'Àrea d'Espais Naturals en esta matèria.   
L'informe conclou: vistes les consideracions anteriors, este Servici emet un informe favorable condicionat a l'obtenció de l'informe favorable per part de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer quant a la possible afecció al nivell freàtic de la zona humida formada pel LIC, Curs mitjà del riu Albaida, ES5232008 .  
- Informe de la Secció Forestal favorable sobre afecció a vies pecuàries de 23 d'octubre de 2007:   
- S'han grafiat les vies pecuàries amb tota la seua amplària legal conforme al projecte de classificació i les ha qualificades correctament com a sòl no urbanitzable protegit sense que s'observe que s'haja projectat sobre estes cap actuació contrària als usos previstos per la Llei 3/1995, de 23 de març, de Vies Pecuàries. Es considera adequat el condicionament de la via pecuària que es proposa. S'ha descomptat de la superfície computable a efectes urbanístics, d'acord amb el seu caràcter de domini públic.   
Efectuen un recordatori d'una sèrie de condicionants respecte a les vies pecuàries:   
- El tractament que es done a les vies pecuàries haurà de garantir el trànsit ramader i els usos compatibles i complementaris previstos per la Llei 3/95 en els articles 16 i 17, i adequar-se a estos. No són acceptables obres d'asfaltatge, excepte en els encreuaments amb altres infraestructures viàries asfaltades.  
- El tram de via pecuària haurà de ser senyalitzat com a tal.   
- Informe de la Secció Forestal de la Direcció Territorial de València, de 12 de novembre de 2007: els terrenys afectats per l'actuació són quasi totalment terrenys agrícoles, a excepció de parcel·la de terrenys forestals particulars, completament rodejada de cultius sense continuïtat forestal.   
Respecte a la prevenció d'incendis forestals ha de tindre's en compte el Decret 7/2004, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals que s'han d'observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o els seus voltants i les urbanitzacions hauran d'acollir-se a l'article 151 del Reglament de la Llei 3/93, Forestal de la Comunitat Valenciana, a més de la resta de normativa sectorial aplicable.   
  
- Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, de 27 d'abril de 2009, remés pel promotor:  
L'informe és favorable als efectes previstos en l'article 19.2 de la LOTPP. Tenint en compte que per tractar-se d'una modificació puntual sense ordenació detallada i el seu grau de definició, hi ha aspectes en relació amb l'afecció al domini públic hidràulic i les seues zones de protecció, la incidència en el règim de corrents i la disponibilitat de recursos hídrics, que no han pogut ser analitzats en detall. Per això, prèviament a l'aprovació del corresponent planejament de desenrotllament s'haurà de sol·licitar nou informe a este organisme de conca perquè es pronuncie sobre els aspectes mencionats, sense que en cap cas puga entendre's aplicable el paràgraf 4t de l'article 25.4 del text refós de la Llei d'Aigües.   
En l'informe s'indica:   
- D'acord amb la documentació presentada l'actuació queda fora de les zones de protecció de les vies abans mencionades: barranc pròxim a la població i riu Albaida.   
L'informe recorda que tot sòl pertanyent al domini públic hidràulic ha de quedar al marge del procés d'urbanització i es classifica com a sòl no urbanitzable d'especial protecció.   
Es recorda la necessitat de comptar amb l'autorització d'abocament d'aigües i productes residuals   
- Respecte a la incidència en el règim de corrents, les actuacions plantejades no hi incidixen.   
- Respecte a la disponibilitat de recursos hídrics, el volum d'increment de la demanda anual generat és de 141.711 m³. Els sectors s'abastiran de la xarxa municipal.   
La massa d'aigua d'on s'obtenen els recursos hídrics que abastixen el municipi és la 080.156\_Serra Grossa, que es troba en bon estat quantitatiu, la qual cosa s'indica en el títol informatiu, sense perjuí dels informes que puga emetre en la tramitació de les concessions.   
  
Els aprofitaments de què s'alimenta la xarxa municipal són el pou del Palleter, que es troba en tràmit la seua concessió, i el brollador Font del Molí amb un volum concedit de 15.768 m³ anuals.   
Respecte de l'instrument de planejament que desenrotlle les modificacions, s'haurà de sol·licitar informe i acreditar respecte als recursos hídrics que l'increment de la demanda està emparat per concessió o títol habilitant, ferm o en estat de tramitació tal que permeta complir amb allò que s'ha prescrit en l'article 19.2 de la LOTPP.   
- Respecte a l'afecció del planejament a projectes, obres i infraestructures hidràuliques d'interés general, l'Àrea d'Explotació de la Direcció Tècnica de la Confederació, el 4 de juliol de 2008, va informar que el sector Balneari no afectava projectes hidràulics o en execució, però adjuntava el plànol on es grafiava el sector Balneari on es destaquen parcel·les expropiades per la construcció de la presa de Bellús. Després de nova consulta es reafirmen en allò ja informat i afigen que la desafecció de les dites parcel·les no afecta l'explotació de la presa i embassament de Bellús ni les infraestructures programades o executades en l'àmbit d'actuació.   
La nova delimitació del sector Balneari respecta la zona amb risc d'inundació definida per la línia de màxima avinguda establida que coincidix amb la cota de coronació de la presa. El sector respecta la zona de domini públic establida per Patrimoni, que inclou la zona inundable de l'embassament de Bellús. A més, el límit del sector més pròxim a la zona de policia del domini públic estarà format per jardins i zones verdes, fet que deixa l'actuació del costat de la seguretat.   
  
- Informe de l'Oficina del Pla de Carreteres de la Conselleria d'Infraestructures aportat pel promotor, de data 11 de febrer de 2009: favorable, sent les rotondes a càrrec dels sectors; així com les mesures acústiques i viàries.   
- Informes de la companyia subministradora d'aigua (SEASA) de 13 de juny de 2005: informa que és viable assumir l'increment de consum d'aigua per als dos sectors. L'abastiment actual de la població és del pou del Palleter.   
Sector Balneari:  
420 vivendes.  
Habitants: 1.142.  
Demanda: 104.244 m³/any.  
Sector Ampliació Nucli Urbà:  
200 vivendes.  
Habitants: 544.  
Demanda: 49.640 m³/any.   
- Annex a l'informe SEASA de 18 de setembre de 2006:   
Cabals concedits per a l'abastiment a la població:   
- Del brollador Font del Molí: 15.768 m³/any.  
- Del pou Palleter: 51.574 m³/any.  
- Total de cabal concedit: 67.342 m³/any.  
- El consum actual de la població de Bellús és: 155.358 m³/any.   
- Informe de l'Entitat de Sanejament d'Aigües (EPSAR) de 22 de maig de 2007:   
- L'actual EDAR de Bellús està fora de servici i està prevista en el II Pla de Sanejament la construcció d'una nova EDAR. L'increment de cabals de la modificació serà de 268,8 m³/dia.   
- L'informe conclou, en el cas que l'urbanitzador no resolga la depuració d'aigües residuals, que serà viable el tractament de les aigües residuals amb una sèrie de condicions:   
1. Es realitzarà la connexió al sistema públic de sanejament i depuració, i les obres necessàries seran a càrrec del peticionari.  
2. L'abocament haurà de complir amb els límits d'abocament establits en l'ordenança municipal d'abocaments o, si no n'hi ha, en el model d'ordenança d'abocaments de l'Entitat de Sanejament d'Aigües. Disposar d'arqueta de registre amb característiques determinades, etc.  
3. Haurà de coordinar-se la necessària construcció de la nova planta amb els desenrotllaments urbanístics a mesura que tinguen lloc, ja que perquè puga realitzar-se la connexió efectiva dels desenrotllaments hauran d'estar executades les obres de construcció d'una nova planta depuradora amb capacitat suficient.  
4. Amb anterioritat a l'execució de la connexió al sistema públic de sanejament i depuració, s'haurà d'ingressar a l'Entitat de Sanejament d'Aigües la quantitat resultant del càlcul del suplement d'infraestructures efectuat, als efectes de la qual haurà d'establir-se, si és el cas, l'oportú conveni entre l'Entitat de Sanejament d'Aigües i l'Ajuntament de Bellús.   
- En el cas que els urbanitzadors decidiren resoldre pel seu compte el sanejament, es compliran, entre altres, els següents condicionants:   
  
1. Els urbanitzadors hauran de plasmar en el corresponent instrument de planejament la zonificació i ordenació de l'àmbit afectat per la infraestructura de sanejament. A estos efectes, s'establiran dos zones indispensables per al seu correcte desenrotllament (una àrea de reserva contigua a la instal·lació per a futures ampliacions o millores i una zona de servitud de protecció que possibilite la minimització de les afeccions referides a sorolls, olors i integració paisatgística, d'acord amb la normativa sectorial aplicable).  
2. Així mateix, s'haurà de tramitar l'obtenció del dictamen o informe favorable de la Comissió Territorial d'Activitats Qualificades o òrgan que la substituïsca, referit a l'excepció de distància de planejament de la infraestructura de sanejament respecte al nucli de població més pròxim de conformitat amb les previsions del Decret 2414/1961, de 30 de novembre, pel qual s'aprova el Reglament d'activitats molestes, insalubres, nocives i perilloses.  
3. En el cas que l'urbanitzador decidisca la construcció d'una depuradora pròpia, l'Entitat de Sanejament d'Aigües haurà de supervisar el disseny i l'execució de la citada depuradora.   
- Informe de la Mancomunitat de Municipis de la Vall d'Albaida, de 12 de setembre de 2005, que certifica que el municipi de Bellús té garantida la gestió integral dels residus sòlids urbans en relació a la modificació plantejada.   
Informació pública   
Es va sotmetre a informació pública el projecte i l'estudi d'impacte ambiental per mitjà de la seua publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana número 4964, d'11 de març de 2005 i s'han presentat dos al·legacions que van ser desestimades per l'Ajuntament.   
Les dos al·legacions presentades no són de caràcter ambiental.   
Afeccions legals   
Els sectors urbanitzables proposats són travessats per vies pecuàries, la carrerassa del Camí Vell de Guadassèquies i la Carrerassa dels Pastors, que queden excloses del sector com a sòl no urbanitzable de protecció d'infraestructures. Consta l'informe favorable de la Secció Forestal de la Direcció Territorial de València d'esta Conselleria. En qualsevol cas s'hauran d'obtindre les corresponents autoritzacions d'ocupació: conduccions soterrades, etc.   
L'actuació del sector Balneari se situa al costat de l'embassament de Bellús. D'acord amb l'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, l'actuació queda fora del domini públic hidràulic. La Confederació ha emés informe favorable a la modificació i ha establit, no obstant això, que el planejament que desenrotlle la referida modificació haurà d'obtindre informe d'eixe organisme.   
El sector Balneari se situa al costat del lloc d'interés comunitari, Curs mitjà del riu Albaida, i afecta molt puntualment este sector a l'àmbit territorial d'este LIC. Per part de l'Àrea d'Espais Naturals s'ha informat favorablement esta afecció territorial.   
Els sectors se situen al costat de diverses carreteres i n'establixen zones de protecció. Consta l'informe favorable de l'Oficina del Pla de Carreteres de la Conselleria d'Infraestructures.   
Consideracions ambientals   
1. El sector Ampliació Nucli Urbà se situa juntament a la població de Bellús, al sud d'esta i limítrof amb la població. Es tracta de terrenys plans formats per llims de vessant quaternari i per margues i calcàries cretàciques. Són terrenys de cultiu de vinyes i arbratge fruiter, junt amb terrenys de cultiu abandonats.   
El sector Balneari s'ubica al costat de l'embassament de Bellús i ocupa terrenys de relleu ondulat, amb dos xicotets relleus muntanyosos, l'un, al costat de la CV-612 i, l'altre, a la meitat del sector. La resta del sector presenta un pendent suau cap a l'embassament. De nord a sud del sector es presenten materials cretacis margosos i calcaris, quaternaris argilosos al·luvials-col·luvials i terciaris margosos i calcaris. Són terrenys de cultiu en part abandonats, majoritàriament de vinya i en menor grau d'oliveres, que presenten algunes zones amb matolls i restes de màquia amb alguns exemplars arboris aïllats de pi blanc (Pinus halepensis).   
Els terrenys del sector Balneari són limítrofs al LIC, Curs mitjà del riu Albaida, així com pròxims a la pineda de pi blanc situada al costat de l'embassament.   
2. En relació a l'afecció al patrimoni cultural es disposa d'autorització de la Conselleria de Cultura per a prospecció arqueològica del sector Balneari, i respecte al sector Ampliació Nucli Urbà s'ha sol·licitat la prospecció, i no es disposa de l'informe favorable d'eixa Conselleria, regulat en l'article 11 de la Llei de Patrimoni Cultural Valencià.   
  
Consultada la base de dades de la Conselleria de Cultura respecte al patrimoni arqueològic, paleontològic i etnològic, s'han detectat els següents elements que podrien afectar el sector Balneari:   
- Jaciment arqueològic les Fanecades: poblat ibèric, semienderrocat per tasques agrícoles, i no s'observen estructures en superfície. Està localitzat a un costat i a l'altre del camí del balneari al mig del sector aproximadament.  
- Murs de pedra seca I i murs de pedra seca II: es tracta d'estructures de pedra seca, localitzades al mig del sector pròxim al camí que va a l'embassament, la primera, de més de 20 m de longitud i 0,4 m d'alçària, en bon estat, i la segona en un estat de conservació intermedi, i de 2 m de llarg i 50 cm d'ample.  
L'informe de prospecció arqueològica del sector Balneari aborda l'afecció al patrimoni arqueològic i etnològic en els termes següents: respecte als dos jaciments que es coneixen en la zona (el de Fanecades i el del camí de Xàtiva) cap d'estos es veuria afectat. Respecte a l'estudi etnològic i arquitectònic, identifica diversos elements. Conclou que les restes trobades dins de la zona afectada directament són restes ceràmiques molt rodades que pareix que podrien procedir de la zona de la Lloma de Lluís, fora de la zona d'afecció, sense que es puga determinar, excepte la seua adscripció a l'època medieval, ni el tipus de jaciment ni la seua extensió i estat de conservació. Els altres elements indicats queden fora de la zona objecte d'estudi. Es recomana que en el moment d'actuar en la zona es duga a terme un seguiment arqueològic a fi de garantir que no resulta afectat cap jaciment arqueològic. En la fitxa de planejament s'hi reflectix.   
S'ha d'obtindre, en conseqüència, l'informe favorable de la Conselleria de Cultura en relació a l'afecció al patrimoni cultural en ambdós sectors, i este determinarà les mesures que s'han d'adoptar respecte a esta qüestió. L'informe d'esta Conselleria ha d'abordar igualment les actuacions lligades al sector en el parc públic, que no pareix que es troben previstes.   
3. Respecte a la disponibilitat hídrica i a la compatibilitat amb els plans hidrològics i la no-afectació o menyscabament d'altres usos legalment implantats, la Confederació Hidrogràfica del Xúquer emet informe favorable. No obstant això, establix com a condició la necessitat d'informar en esta qüestió el planejament de desenrotllament de la modificació, ja que no s'han pogut estudiar determinats detalls per les característiques de la documentació presentada (ordenació no detallada).   
  
4. D'acord amb l'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, la nova delimitació del sector urbanitzable residencial Balneari respecta la zona amb risc d'inundació definida per la línia de màxima avinguda establida, que coincidix amb la cota de coronació de la presa.   
Respecte al sector urbanitzable Balneari, per l'informe de la Confederació queda clar que no afectaria el domini públic hidràulic i el sòl no urbanitzable inundable i s'accepta esta nova delimitació proposada per l'Ajuntament. No obstant això, cal tindre en compte que l'homologació modificativa en els seus plànols de classificació i qualificació modifica la delimitació del sòl no urbanitzable inundable del vigent Pla General no sols en la zona al costat del sector Balneari, sinó més enllà del sector i s'adapta a la cota de màxim embassament corregida. De l'informe de la Confederació pareix deduir-se que la correcció efectuada en el sòl no urbanitzable inundable seria correcta no sols en la zona pròxima al sector sinó més enllà, no obstant això, esta circumstància es considera necessari aclarir-la prèviament a l'aprovació definitiva de la modificació.   
L'article 20.6 de la LOTPP establix que l'ordenació detallada dels sòls urbanitzables haurà de disposar d'espais lliures al costat del domini públic hidràulic i al llarg de tota la seua extensió. Atés que no hi ha una ordenació detallada, esta circumstància haurà de complir-se, en el seu moment, i obtindre l'aprovació de la CHX. No obstant això, s'ha presentat una ordenació del sector Balneari, en l'estudi d'integració paisatgística, en la qual pareix que l'ordenació podria complir allò abans referit pràcticament en tota la seua extensió (quant a disposar de zones verdes al costat del domini públic hidràulic). L'ordenació d'este sector en este punt haurà de ser almenys com la presentada en l'estudi d'integració paisatgística presentat pel promotor el 7 de juliol de 2009 i s'ha d'assegurar per mitjà d'informe de la Confederació Hidrogràfica que es complix el que establix l'article 20.6 en tota l'extensió del sector al costat del domini públic hidràulic, especialment al costat del terciari-Balneari.   
Esta zona d'ordenació per mitjà d'espais lliures d'edificació, fonamentalment com a espais verds, constituirà a més una zona d'amortiment d'impactes a l'embassament (contaminació, etc.) i en conseqüència al LIC.   
5. En el sector Balneari hi ha unes xicotetes parcel·les expropiades per a la construcció de la presa de Bellús, i l'informe de la Confederació indica que la desafecció de les dites parcel·les no afecta l'explotació de la presa i embassament de Bellús ni les infraestructures programades o executades en l'àmbit de l'actuació.   
L'Ajuntament va informar al llarg de l'expedient respecte a les referides parcel·les que s'havia sol·licitat la seua desafecció a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.   
En conseqüència, són parcel·les propietat de la Confederació, de domini públic, que prèviament a l'aprovació de la modificació hauran de desafectar-se o determinar l'organisme de conca el règim que considera d'aplicació   
6. En la documentació presentada s'indica respecte a les aigües residuals que generaran els sectors proposats, que es connectaran amb la xarxa municipal, és a dir, que el tractament serà el que dispose la resta del municipi. Està previst que el municipi dispose a través del II Pla de sanejament d'una EDAR (actualment l'EDAR existent no és funcional).  
L'informe de l'EPSAR menciona la viabilitat del tractament en la futura EDAR, sempre que es complisquen una sèrie de condicions.   
L'Àrea d'Espais Naturals, en el seu informe de 18 de novembre de 2008, requerix que el tractament de les aigües residuals tinga en compte les condicions de les zones sensibles atés que afecten el LIC. Cal garantir esta circumstància abans del desenrotllament d'estos sectors.   
D'altra banda, és necessari garantir que els desenrotllaments urbanístics es facen de manera coordinada amb la realització de l'EDAR que els donarà servici, tenint en compte el que establix l'informe de l'Àrea d'Espais Naturals abans referit.   
En el cas que la depuració dels sectors es resolga de manera independent a la nova EDAR, hauran de dur a terme un tractament d'acord amb el que establix l'informe de l'Àrea d'Espais Naturals referit, i complir les condicions de l'informe de l'EPSAR.   
  
7. En relació amb l'afecció al paisatge, i tenint en compte l'últim informe del Servici de Suport Tècnic i l'últim estudi d'integració paisatgística, presentat per l'Ajuntament, cal que prèviament a l'aprovació de la modificació el departament esmentat emeta un informe favorable al programa d'implementació i de paisatge que haurà de modificar-se atenent al seu últim informe.  
Les mesures i les normes d'integració paisatgístiques, i el seu programa d'implementació de l'últim estudi d'integració paisatgística i del programa d'integració paisatgística presentat, així com l'ordenació de zones verdes, es consideren en línies generals adequades, sense perjuí que s'efectuen les modificacions establides en l'últim informe del Servici de Suport Tècnic.   
Es considera necessari respecte a les plantacions que s'han d'efectuar en la integració paisatgística de les vies pecuàries, de les zones verdes del sector urbanitzable Balneari i de les actuacions en el parc natural, que estes es projecten i es realitzen amb l'assessorament i supervisió dels servicis tècnics de la Direcció Territorial de València d'esta Conselleria, en l'elecció d'espècies, densitats, metodologia de plantació, disseny de plantació, etc.   
En el carril bici es proposen una sèrie d'espècies i es consideren inadequades les següents, atés l'entorn agrícola existent: Tetraclinis articulata, Acer negundo i Casuarina sp. Igualment es considera que no s'ha d'usar Ulmus minor per a evitar el problema de l'expansió de la grafiosi.   
En relació amb les espècies a utilitzar en el sector Balneari, zones verdes i parc natural, tenint en compte la seua ubicació en un entorn agrícola i la proximitat a zona forestal (pineda) es considera que les espècies han de ser les pròpies de la vegetació actual i potencial de la zona, així com espècies pròpies dels cultius agrícoles tradicionals d'eixe àmbit.   
Les espècies proposades en les zones verdes es consideren adequades en línies generals, però cal descartar Lycium intricatum, Whitania frutescens, i Ephedra fragilis, per no ser adequades a la vegetació de la zona. En qualsevol cas l'ús de palmera datilera i pi pinyoner han de ser molt puntuals.   
En les plantacions en la zona mixta forestal, ha de descartar-se la plantació d'Ulex parviflorus, espècie molt piròfila que a més no necessita plantar-se per ser primera colonitzadora. L'ús de noguerola (Pistacia terebinthus) ha de revisar-se per entendre que no seria pròpia de la zona. Igualment no ha d'usar-se Ulmus minor, i Pinus pinea ha de substituir-se per Pinus halepensis, característic de la zona.   
La modificació plantejada en l'ordenació del sector Balneari, en el relleu al costat de la CV- 612, s'ha intentat alinear els camins al relleu i modificar un poc la zona verda que dóna al poble. Es considera que haurà d'extremar-se al màxim, en l'execució, minimitzar els moviments de terra i maximitzar l'adaptació al relleu.   
Quant al relleu que es veuria afectat pel dotacional, s'haurà d'efectuar un estudi d'integració paisatgística, que haurà d'informar favorablement el Servici de Suport Tècnic i, en tot cas, haurà de garantir l'adequació a la topografia del terreny i el manteniment de les visuals existents des de la zona.   
Es considera necessari aprofitar els exemplars vegetals d'un cert port presents en l'actuació, bé integrant-los en esta en el lloc en què estan o trasplantant-los en la mesura que siga possible per a utilitzar-los en les zones verdes i en la zona de parc natural. Tot això amb la finalitat de millorar la integració paisatgística, i aprofitar els elements existents en la zona.   
8. Respecte a l'afecció al LIC, l'afecció territorial és molt puntual i l'informe de l'Àrea d'Espais Naturals la considera acceptable.   
  
Quant als abocaments d'aigua, l'informe de l'Àrea d'Espais Naturals de 22 de juliol de 2009 indica que la documentació aportada en el punt 6 de l'annex II afirma que s'haurà de tindre en compte el que ha indicat l'Àrea d'Espais Naturals, tot informant favorablement. Es considera necessari establir una sèrie de condicionants per a garantir el compliment del que va disposar respecte d'això l'Àrea d'Espais Naturals en el seu informe de 18 de novembre de 2008, i que el promotor afirma que es tindrà en compte.   
Respecte a la disponibilitat i procedència de l'aigua potable per a consum humà a fi d'evitar el nivell freàtic de la zona humida, l'informe de l'Àrea d'Espais Naturals de 22 de juliol de 2009 emet informe favorable condicionat a l'obtenció de l'informe favorable per part de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer quant a la possible afecció al nivell freàtic de la zona humida formada pel LIC, Curs mitjà del riu Albaida. Es fa referència a l'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer que indica la necessitat que prèviament a l'aprovació del planejament de desenrotllament s'haurà d'obtindre un nou informe, i es considera, en conseqüència, que en este la Confederació també haurà d'informar favorablement la possible afecció al nivell freàtic referit.   
  
9. Les afeccions a les vies pecuàries d'acord amb l'informe de la secció forestal de la Direcció Territorial de València d'esta Conselleria han sigut abordades adequadament. Hauran de complir-se les condicions a què fa referència l'informe d'eixe departament i reflectides en esta declaració. El condicionament de les vies pecuàries proposat ha de realitzar-se amb la supervisió de l'òrgan competent.   
  
10. La modificació redelimita el sòl no urbanitzable de protecció forestal en redelimitar el sòl no urbanitzable inundable.   
La modificació proposa este sòl com a sòl no urbanitzable de protecció forestal parc natural per al gaudi públic de la zona forestal limítrofa amb l'embassament de Bellús. Tot el sòl no urbanitzable de protecció forestal en la zona en l'actual PGOU quedaria com a sòl no urbanitzable de parc natural.   
En relació a este sòl la seua qualificació com a parc natural ha d'entendre's com que el sòl continua sent de protecció forestal de manera que la normativa siga la d'este tipus de sòl, i permet el gaudi públic amb les seues característiques en un sòl no urbanitzable de protecció forestal.   
En este sòl es desenrotllaran segons les zones, i a través d'un projecte, una sèrie d'actuacions: recuperació de paisatges de secà, zona de transició a forestal, secà amb forestal i àrea recreativa. En la zona de pineda s'efectuaran podes i neteges. Encara que les línies generals d'actuació es consideren adequades, cal establir una sèrie de mesures per a assegurar una adequada integració paisatgística i repercussió mediambiental.   
El sector Balneari haurà de complir el que establix l'article 25 bis del Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística (Decret 36/2007, de 13 d'abril, modificat pel Decret 67/2006, de 19 de maig), com a mesura de defensa contra incendis forestals.   
S'ha de complir el que disposa el Decret 7/2004, de 23 de gener, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals, en relació a les obres en la proximitat de zones naturals. S'efectuaran, en cas de ser necessari, les correccions o mesures que els servicis tècnics de la Direcció Territorial d'Alacant d'esta Conselleria estimen necessaris.   
En qualsevol cas, per a les actuacions de podes, neteges, etc., hauran d'obtindre's les autoritzacions corresponents en terreny forestal.   
  
11. Les aigües pluvials: s'indica que la xarxa serà separativa, i s'estima que aquelles que vagen en direcció al LIC hauran de portar unes reixes de separació de restes sòlides d'una certa grandària (plàstics, fustes, etc.).   
12. En relació amb l'impacte acústic, el sector Balneari no requerix mesures correctores segons indica l'estudi acústic i informe del Servici de Protecció de l'Ambient Atmosfèric.   
En el sector Ampliació Nucli Urbà es plantegen tres alternatives per a reduir l'impacte acústic a nivells adequats, i el Servici de Protecció de l'Ambient Atmosfèric informa que la millor és la de destinar la zona limítrofa a la nacional a ús terciari. Esta opció és l'acceptada i proposada pel promotor en la seua última documentació, el qual matisava de la manera següent: es destinarà preferentment a ús terciari o dotacional compatible la zona afectada pels nivells acústics superiors als permesos, sense perjuí de la possible adopció de mesures correctores que minoren l'impacte. A este respecte es considera que ha d'adoptar-se l'opció d'ús terciari tal com es va proposar en l'estudi acústic atés que és la considerada millor opció pel Servici de Protecció de l'Ambient Atmosfèric. La matisació proposada no dóna garanties suficients.   
  
13. En relació als residus, es considera que prèviament a l'inici dels desenrotllaments urbanístics, es comprovarà que el tractament i destinació dels residus està garantit i en tot cas, l'Ajuntament haurà de garantir-ne l'adequada gestió.   
Quant als residus inerts, l'Ajuntament haurà de donar una solució. La proposta d'utilitzar la pedrera no es considera acceptable, ha de tindre's en compte que els abocadors d'inerts es troben sotmesos a avaluació d'impacte ambiental i que han de complir una sèrie de requisits tècnics, i és en el procés d'avaluació i autorització en què ha de determinar-se si la ubicació i la resta de característiques són adequades.   
  
14. L'estudi d'impacte ambiental i els annexos establixen mesures protectores i correctores: mesures de caràcter general, mesures respecte a les obres d'urbanització, mesures de defensa contra el risc d'inundació, mesures correctores contra el risc de col·lapse i subsidència, mesures correctores de l'impacte paisatgístic, mesures correctores de qualitat de les aigües, de tractament de residus, mesures protectores contra el risc sísmic, mesures correctores per a diferents usos.  
L'annex de l'estudi d'impacte ambiental conté mesures correctores al parc natural proposat.   
Les mesures proposades es consideren adequades, sense perjuí d'efectuar una sèrie de correccions i afegir-ne algunes, tal com s'exposa en el present apartat de consideracions ambientals i en els condicionants de la present declaració d'impacte ambiental.   
15. L'estudi d'impacte ambiental proposa un programa de vigilància i seguiment ambiental que ha d'estendre's a totes les mesures correctores i condicionants que s'establisquen com a conseqüència d'esta declaració.   
16. La proposta d'homologació modificativa de gener de 2007 i els seus annexos I i II d'abril de 2008 i juliol de 2009 (presentats respectivament en dates 21.09.2007, 28.07.2008 i 07.07.2009), es considera acceptable des d'un punt de vista ambiental tenint en compte les característiques del terreny i de les actuacions a efectuar, no obstant això, s'estima necessari adoptar mesures preventives i correctores, a més de les establides en l'estudi d'impacte ambiental, que es desenrotllen en l'apartat de condicionants de la present declaració, per a assegurar l'adequada conservació dels valors naturals i la minimització de l'impacte ambiental, i igualment l'obtenció d'informes sectorials de caràcter mediambiental que establiran, si és el cas, les correccions oportunes a la proposta realitzada.   
Consideracions jurídiques   
El projecte es troba sotmés al procediment de declaració d'impacte ambiental, ja que està inclòs en els supòsits previstos en l'annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.   
El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament.   
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.   
L'article quint del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, atribuïx la competència a l'òrgan ambiental per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique esta llei.   
L'article16 del Decret 131/2007, del Consell, modificat pel Decret 217/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualsevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars en el territori de la Comunitat Valenciana.   
  
Per tot això, i fent ús de les facultats que legalment tinc atribuïdes, resolc:   
  
Primer   
Estimar acceptable, només als efectes ambientals, el Projecte d'Homologació Modificativa número 2 del PGOU, sectors residencials Balneari i Ampliació Nucli Urbà, promogut per l'Ajuntament de Bellús, d'acord amb la documentació presentada en esta Conselleria, sempre que es complisca el que establix la documentació presentada del projecte d'homologació modificativa i annexos, així com de l'estudi d'impacte ambiental, annexos, mesures correctores i programa de vigilància ambiental, aportades en dates 21.09.2007, 28.07.2008 i 07.07.2009, i de la resta de documentació (estudis acústics, estudi d'integració paisatgística, programa de paisatge, etc.). Sense perjuí de l'obtenció de les autoritzacions sectorials que siguen necessàries i del compliment dels condicionants establits en l'apartat segon de la present declaració.   
  
  
Segon   
Condicionants de l'homologació modificativa referida:   
1. Prèviament a l'aprovació definitiva de l'homologació modificativa s'haurà de:   
1.1. Aprovar provisionalment per l'Ajuntament la documentació de l'annex II de l'homologació remesa a esta Conselleria, modificada, si és el cas, per la incorporació dels condicionants de la present declaració.   
1.2. Obtindre informe favorable de la Conselleria de Cultura respecte a l'afecció al patrimoni cultural de l'homologació modificativa número 2, que haurà de comprendre també les actuacions que s'han de realitzar en el parc natural proposat limítrof amb el sector urbanitzable Balneari.   
1.3. Obtindre confirmació de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer respecte a la modificació del sòl no urbanitzable inundable plantejada en la present homologació, no sols en la zona més pròxima al sector Balneari, sinó també en les zones de l'embassament més allunyades del sector que patixen variació.   
1.4. Obtindre la desafecció de les parcel·les propietat de la presa de Bellús (Confederació Hidrogràfica del Xúquer) que es troben dins de l'àmbit del sector Balneari, o que l'organisme de conca determine expressament el règim que hi considere d'aplicació.   
1.5. El Servici de Suport Tècnic haurà d'informar favorablement del Programa d'implementació i el Programa de paisatge amb les modificacions que establix el referit Servici en el seu últim informe.   
  
2. Prèviament a l'aprovació dels corresponents planejaments de desenrotllament derivats de l'homologació modificativa haurà d'obtindre's respecte d'estos, d'acord amb l'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, de data 27 d'abril de 2009, informe favorable d'eixa Confederació en relació a l'afecció al domini públic hidràulic i les seues zones de protecció, a la incidència en el règim de corrents i a la disponibilitat de recursos hídrics.   
- Igualment, este informe de la Confederació haurà de ser favorable quant a la possible afecció al nivell freàtic de la zona humida formada pel LIC, Curs mitjà del riu Albaida.  
3. L'ordenació detallada del sector Balneari haurà de disposar d'espais lliures al costat del domini públic hidràulic i al llarg de tota la seua extensió. L'ordenació respecte a este assumpte serà almenys la presentada en el pla de mesures d'integració paisatgística de l'estudi d'integració paisatgística de juliol de 2009, i l'òrgan competent ha de revisar que es complisca eixa condició.   
El compliment d'este condicionant haurà d'obtindre informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.   
4. Les aigües residuals generades en els sectors es tractaran en la futura EDAR municipal prevista en el II Pla de Sanejament tal com es proposa en la documentació remesa i s'hauran de complir les condicions següents:   
4.1. Prèviament a l'inici dels desenrotllaments urbanístics previstos en ambdós sectors haurà de garantir-se que la citada EDAR proporcionarà un tractament de depuració atenent als límits i paràmetres d'abocament que marca la normativa sectorial en afecció a les denominades «zones sensibles», d'acord a l'annex II del RD 509/1996, de 15 de març, de desplegament del RDL 11/1995, de 28 de desembre, pel qual s'establixen les normes aplicables al tractament de les aigües residuals urbanes, modificat pel RD 2116/1998, en relació amb la Directiva 91/271/CEE, de 21 de maig, sobre tractament de les aigües residuals urbanes.  
  
4.2. Prèviament a la connexió efectiva dels esmentats desenrotllaments urbanístics haurà de garantir-se que la depuradora estarà en funcionament. S'haurà de coordinar adequadament els desenrotllaments urbanístics i l'execució i posada en funcionament de la referida EDAR.   
- No s'haurà de concedir cap llicència d'ocupació o cèdula d'habitabilitat de les vivendes fins que no es justifique que l'EDAR està en funcionament i d'acord, a més, amb les condicions establides en l'informe del Servici d'Ordenació Sostenible del Medi, de 18 de novembre de 2008, i l'informe de l'EPSAR reflectit en la present declaració.   
  
- Hauran de complir-se les condicions establides per l'EPSAR en l'informe de 22 de maig de 2007.  
4.3. En el cas que la depuració dels sectors es resolga de manera independent a la nova EDAR, també hauran d'atendre el que establix l'informe de l'Àrea d'Espais Naturals, de 18 de novembre de 2008, així com complir les condicions del referit informe de l'EPSAR. Igualment seran aplicables per a eixa EDAR la condició establida en l'apartat 4.2 de la present declaració.   
5. Hauran de complir-se les mesures i normes d'integració paisatgístiques i el seu programa d'implementació de l'estudi d'integració paisatgística de juliol de 2009 (entrada 07.07.2009) i del programa d'integració paisatgística d'abril de 2008 (entrada 12 de gener de 2009), així com l'ordenació de les zones verdes presentades per al sector Balneari. Tot això amb les correccions i modificacions que ha establit el Servici de Suport Tècnic en el seu últim informe.   
Respecte a les plantacions a efectuar en la integració paisatgística de les vies pecuàries, de les zones verdes del sector urbanitzable Balneari i de les actuacions en el parc natural, estes s'hauran de projectar i realitzar amb l'assessorament i supervisió dels servicis tècnics de la Direcció Territorial de València d'esta Conselleria (fonamentalment en l'elecció d'espècies, densitats, metodologia de plantació, disseny de plantació, etc.).   
Es descartaran les següents espècies en el carril bici i en l'adequació de camins i vies pecuàries proposada en els documents de paisatge: Tetraclinis articulata, Acer negundo i Casuarina sp. Igualment no s'usarà Ulmus minor.   
En les zones verdes es descartaran les següents espècies proposades: Lycium intricatum, Whitania frutescens, i Ephedra fragilis. L'ús de palmera datilera i pi pinyoner haurà de ser molt puntual.   
Respecte a les plantacions en la zona mixta forestal, ha de descartar-se la plantació d'Ulex parviflorus. L'ús de noguerola (Pistacia terebinthus) igual que el de margalló (Chamaerops humilis) ha de revisar-se amb l'assessorament dels servicis tècnics abans citats. No ha d'usar-se Ulmus minor, i Pinus pinea ha de substituir-se per Pinus halepensis.   
  
- Respecte a la proposta d'ordenació en el sector Balneari per al relleu situat al costat de la CV- 612, haurà d'extremar-se al màxim, en l'execució, minimitzar els moviments de terra i maximitzar l'adaptació al relleu.   
Respecte al relleu que es veuria afectat pel dotacional (SRD) s'haurà d'efectuar un estudi d'integració paisatgística que haurà d'informar favorablement el Servici de Suport Tècnic i, en tot cas, haurà de garantir l'adequació a la topografia del terreny i el manteniment de les visuals existents des de la zona.   
Es considera necessari aprofitar els exemplars vegetals d'un cert port (tant de cultiu com propis de la vegetació forestal de la zona) presents en l'actuació, bé integrant-los en el lloc en què estan o trasplantant-los, en la mesura que siga possible, per a utilitzar-los en les zones verdes i en la zona de parc natural.   
- Haurà de complir-se el que establix l'Orde de 10 de setembre de 2007, de la Conselleria de Medi Ambient, per la qual s'aproven mesures per al control de les espècies vegetals exòtiques invasores a la Comunitat Valenciana.   
6. El condicionament de les vies pecuàries proposat ha de realitzar-se amb la supervisió de la Unitat de Vies Pecuàries de la Secció Forestal de la Direcció Territorial de València d'esta conselleria. Es compliran les condicions establides en l'informe d'eixa unitat.  
- S'han de sol·licitar les autoritzacions que corresponguen legalment respecte a l'afecció a vies pecuàries.   
7. El sòl qualificat com a no urbanitzable parc natural serà de protecció forestal, de manera que la normativa siga la pròpia d'un sòl de protecció forestal i permeta les funcions d'esplai públic.   
S'haurà de complir respecte al sector Balneari el que establix l'article 25 bis del Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística (Decret 36/2007, de 13 d'abril, modificat pel Decret 67/2006, de 19 de maig), com a mesura de defensa contra els incendis forestals.   
S'ha de complir el que establix el Decret 7/2004, de 23 de gener, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals, en relació a les obres en la proximitat de zones naturals. S'han d'efectuar, en cas de ser necessari, les correccions o mesures, que els servicis tècnics de la Direcció Territorial de València d'esta Conselleria estimen necessaris.   
En tot cas, per a les actuacions de podes, neteges, etc., s'hauran d'obtindre, en terreny forestal, les autoritzacions corresponents de la Direcció Territorial de València d'esta Conselleria. Els treballs que es realitzen sobre la massa forestal, pineda, pròxima al sector Balneari i pertanyents al parc natural proposat seran els imprescindibles, i s'haurà de permetre la conservació i millora del sotabosc i de la pineda.   
  
8. En la xarxa de pluvials que es dirigisca cap al LIC, Curs mitjà del riu Albaida, s'establiran reixes que eviten que fustes, plàstics i restes d'estes característiques poden acabar en el referit LIC, i se n'ha de dur a terme una neteja i manteniment periòdic .   
  
9. En el sector Ampliació Nucli Urbà, en relació a l'impacte acústic, haurà de dur-se a terme com a mesura correctora exactament l'alternativa d'ús terciari plantejada en l'estudi acústic d'eixe sector de data d'abril de 2008 (entrada 12.01.2009), i no s'accepta la proposta efectuada en el document últim presentat, annex II d'homologació de juliol de 2009 (entrada 7 de juliol de 2009).   
10. En relació als residus, prèviament a l'inici dels desenrotllaments urbanístics previstos, s'ha de comprovar que el tractament i la destinació dels residus està garantit, i en qualsevol cas l'Ajuntament haurà de garantir-ne l'adequada gestió.   
- Respecte als residus inerts haurà de donar-se igualment una solució per part de l'Ajuntament. La proposta d'utilitzar la pedrera per a estos no es considera acceptable.   
11. Respecte a les mesures correctores presentades en la documentació, hauran d'aplicar-se sempre que no siguen contradictòries i incoherents amb els condicionants establits en la present declaració.   
12. El programa de vigilància ambiental haurà d'estendre's a les mesures correctores establides en la present declaració d'impacte ambiental.   
  
Tercer   
Notificar a les persones interessades que contra esta resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret consideren pertinents.   
  
Quart   
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.   
  
València, 23 de juliol de 2009.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno»  
«Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 213/3024-EBR.  
Títol: Homologació i Pla Parcial Montehorquera Golf Residencial.   
  
Promotor: Ajuntament de Vilamarxant.  
Autoritat substantiva: Ajuntament i CTU.  
Localització: terme municipal de Vilamarxant.  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
L'objecte de l'homologació és la modificació de les normes subsidiàries de planejament vigent en què es pretén la reclassificació com a sòl urbanitzable d'una àrea de sòl no urbanitzable ubicada al sud del terme municipal a una distància d'aproximadament 5 quilòmetres del nucli urbà que ocupa una extensió d'unes 210 ha. Es tracta d'un sector residencial amb camp de golf.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Es tracta d'una porció del territori de 2.094.800,31 m² de superfície que presenta una sèrie «d'illes» en l'interior, identificables, entre altres de les seues característiques, per presentar nombroses edificacions amb un considerable grau de consolidació. En el document es proposa el canvi de classificació d'estes illes de sòl no urbanitzable a sòl urbà.   
  
L'ordenació urbanística proposada presenta un model de desenrotllament de baixa densitat, amb un ús dominant residencial, i és un ús incompatible l'industrial (incloent-hi excepcions: es consideren compatibles, magatzems compatibles amb la vivenda i locals industrials compatibles amb la vivenda).  
La superfície del sector destinada a residencial és de 775.467,78 m², en la qual s'han previst un màxim de 4.141 vivendes en el sistema d'ordenació per edificació aïllada, tipologia edificatòria de bloc exempt. Les vivendes en sòl urbanitzable suposaran, tenint en compte 3 habitants/vivenda, 12.423 habitants. Estos, sumats als 2.286 habitants que resulten de les vivendes en sòl urbà incloses dins del sector, suposen un sostre poblacional de 14.709 habitants.  
El camp de golf es preveu pràcticament centrat en l'àmbit del sector i suposa una superfície de 561.017,80 m².   
L'ús terciari es repartix en dos illes de cases situades al sud de l'àmbit i ocupa, en total, una superfície de 86.128,18 m². Els equipaments se situen a l'oest del sector pròxim als sòls urbans existents.   
  
L'accés al sector es realitza a través de la CV 50. Un dels condicionants de desenrotllament és el desdoblament de l'esmentada carretera que es durà a terme de manera prèvia o simultània al PAI.  
Quant a infraestructures, l'actuació requerix l'execució i posada en servici d'una estació depuradora d'aigües residuals amb capacitat necessària per a la depuració de les aigües tractades per l'EDAR de Montehorquera (per a la seua anul·lació), les aigües generades pel sector i el seu sòl urbà intern. Es proposa ubicar la nova EDAR en una parcel·la externa, al nord del sector. Així mateix, requerix l'execució i posada en servici d'un depòsit amb una capacitat que garantisca el subministrament d'aigua per al sector durant dos dies. Un altre dels condicionants és l'execució i posada en servici d'unes basses d'emmagatzematge i per a laminació d'aigües pluvials.  
3. Alternatives  
No s'hi han presentat.  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
L'11 d'octubre de 2007, la Direcció Territorial de València remet documentació tècnica del projecte (homologació modificativa, pla parcial i programa d'actuació integrada del Sector Montehorquera Golf).   
2. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental, junt amb la resta de la documentació tècnica, es va exposar al públic durant un termini de 20 dies segons anuncis publicats en el diari El Mundo, de 13 de juny de 2005 i en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana número 5.029, de 16 de juny de 2005.  
Durant el període d'informació pública es van presentar setanta al·legacions, segons consta en el certificat d'acord d'aprovació provisional de la documentació integrant del PAI Montehorquera Golf i selecció de la proposició juridicoeconòmica emesa pel secretari de l'Ajuntament de Vilamarxant, de 30 de gener de 2006.  
2.1. Legislació aplicable  
La legislació aplicable es descriu en l'apartat 1.2 «Determinacions legals», del document d'homologació modificativa del sector, on es fa al·lusió, a part de la Llei Reguladora de l'Activitat Urbanística (d'ara en avant LRAU) i el Reglament de planejament de la Comunitat Valenciana (d'ara en avant RPCV), que serà «aplicable el conjunt de la normativa sectorial, de la qual es farà menció expressa quan s'utilitze».  
  
En l'escrit rebut en este Servici, el promotor va sol·licitar a la Conselleria d'Infraestructures i Transport «informe aclaridor respecte a l'exigència d'una determinada distància de l'emplaçament de la pedrera al nucli de població després dels canvis legislatius succeïts», tot això per l'entrada en vigor de la Llei 16/2008, de 22 de desembre, de Mesures Fiscals, de Gestió Administrativa Financera i d'Organització de la Generalitat Valenciana, modifica en l'article 69, la disposició final quarta de la Llei 2/2006, de 5 de maig, de la Generalitat Valenciana, de Prevenció de la Contaminació i Qualitat Ambiental, que deixa sense aplicació el Reglament d'activitats molestes, insalubres, nocives i perilloses aprovat pel Decret 2414/1961, de 30 de novembre.  
3. Resum d'al·legacions  
De les al·legacions presentades, únicament s'extrauen aquelles consideracions que podrien tindre repercussió ambiental:  
- «La Confederació Hidrogràfica del Xúquer manifesta que és titular cadastral de béns i drets afectats pel PAI Montehorquera Golf del Municipi de Vilamarxant, i al·lega que el dit PAI afecta terrenys que tenen la condició de domini públic hidràulic i, per tant, no susceptibles d'aprofitament urbanístic tal com establix l'article 9.1 de la Llei 6/98, de Règim del Sòl i Valoracions, i l'article 4 de la Llei 10/2004, del Sòl No Urbanitzable de la Generalitat Valenciana.»  
  
- «L'ampliació de l'actual CV-50 al seu pas per Cheste no ha considerat l'augment de trànsit.»  
- «No està garantit un dels servicis bàsics com és l'abastiment d'aigua.»  
- «En la parcel·la número 200 del polígon 23 de Cheste, actualment està enclavada i en funcionament una pedrera dedicada a l'extracció i trituració de pedra. Estes activitats estan qualificades com a molestes, perilloses i nocives. No obstant això, el pla d'actuació proposat pretén la construcció de vivendes i hotels en una zona pròxima, actualment classificada com a sòl rústic, amb incompliment de les distàncies mínimes establides, a fi d'evitar molèsties derivades d'estes activitats, pel Decret 2414/1961, de 30 de novembre.»  
- «Ocupació en part de la zona d'amortiment d'impactes del paratge natural municipal de les Rodanes, i afecció contínua de la hidrologia, hidrogeologia, la flora i la fauna.»  
- «Justificació dels recursos hídrics, no és prou garantir el cabal generat pel pou existent per al consum humà més la creació de basses d'arreplega d'aigua de pluja per laminat i el tractament de les aigües fecals del sector per al reg dels camps de golf.»  
  
- «Per mitjà de la realització del PAI s'introduïx una modificació puntual de les normes subsidiàries vigents, amb la requalificació de sòl no urbanitzable en urbanitzable que modifica l'estructura territorial de Vilamarxant.»  
- Vilamarxant no necessita més sòl urbà, el que necessita és regular les més de 3.000 vivendes que aboquen aigües residuals al subsòl, que patixen la falta d'aigua potable, d'accessos, d'il·luminació, etc.»  
- La construcció d'un nou pou al costat de l'actual que abastix la població hipoteca els recursos hídrics a curt termini i per això, es fa necessari un complet estudi hidrològic».  
4. Petició d'informació o documentació complementària  
El 31 d'octubre de 2007, es rep per part del promotor, en l'Àrea d'Avaluació Ambiental, documentació composta per:  
- Projecte de Regeneració i Protecció de Massa Forestal  
- Informe Botànic del Programa d'Actuació Integrada del Sector Montehorquera Golf.  
Posteriorment, el 23 de gener de 2009, la promotora remet correccions a l'estudi d'impacte ambiental.  
Informes sectorials  
Informe del Servici de Suport Tècnic de la Direcció General del Paisatge, de 2 de gener de 2008:   
«(...) en compliment del que establix l'article 11.3 de la LOTPP, el paisatge actuarà com a criteri condicionant de tots aquells instruments de planejament de desenrotllament que impliquen nous creixements urbans o la implantació d'infraestructures, sempre que la seua exposició pública s'haja produït després de l'entrada en vigor de la LOTPP, 3 de juliol de 2004, i haja conclòs amb anterioritat a l'entrada en vigor de la LUV, 1 de febrer de 2006...»  
Informe del Servici de Parcs Naturals. De data 27 de juny de 2008  
  
«(...) Conclusió:  
1. Els àmbits territorials a què afecta el Projecte d'Homologació i Pla Parcial Montehorquera Golf Residencial de Vilamarxant, són:  
  
- Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals del Parc Natural del Túria, en concret, l'Àrea d'Influència 1 (AI-1) i l'Àrea d'Influència 2 (AI-2).  
  
- Paratge Natural Municipal les Rodanes, franja de protecció de 500 metres.  
- Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals de la Conca Hidrogràfica de l'Albufera.  
2. Quedarà exclòs de l'àmbit territorial del Projecte d'Homologació i Pla Parcial Montehorquera Golf Residencial de Vilamarxant, l'àrea d'influència 1 (AI-1) del PORN del Parc Natural del Túria  
3. El PRD (equipament esportiu recreatiu privat) s'ubicarà a l'est de l'àmbit del Projecte d'Homologació i Pla Parcial Montehorquera Golf Residencial, amb la finalitat que actue de zona d'amortiment impactes entre l'àrea d'influència 1 del Parc Natural del Túria, el Paratge Natural Municipal les Rodanes i la presència de l'hàbitat prioritari, codi: 6220 zones subestèpiques de gramínies i anuals (Thero-Brachypodietea).  
  
4. La zona verda denominada PQL (parc públic), en el Projecte d'Homologació i Pla Parcial Montehorquera Golf Residencial de Vilamarxant.  
5. La ubicació de l'EDAR és més congruent dins del sector objecte d'homologació, ja que l'efluent de l'EDAR es reutilitzarà per al reg del camp de golf, per tant, s'ha de reconsiderar la seua ubicació.  
  
6. En el cas que les infraestructures ja siga energètiques, de telecomunicacions, gasoductes, conduccions d'aigua, entre altres, que afecten l'àmbit territorial del PORN i del Paratge Natural Municipal les Rodanes, caldrà ajustar-se al que disposen els articles 77 i següents del PORN i l'article 94 apartat 2n del PORN respectivament.  
7. En matèria de cessions gratuïtes a l'administració de sòl no urbanitzable protegit per reclassificacions de sòl, esta qüestió serà dilucidada per la Direcció General d'Ordenació del Territori, per tractar-se d'un assumpte de la seua competència, de conformitat amb el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell.»  
Informe del Servici de Suport Tècnic de la Direcció General del Paisatge, de data 13 de novembre de 2008:   
«(...) analitzada la documentació que consta en este servici, es poden realitzar les següents consideracions a tindre en compte en el projecte de camp de golf:  
- El camp de golf es projectarà de manera que els recorreguts que s'hi produïsquen afavorisquen el gaudi de les visuals del Paratge Natural Municipal les Rodanes, a causa de la seua proximitat. S'haurà de facilitar el compliment dels objectius de qualitat paisatgística proposats per a este pla parcial. Especialment els proposats per a la UP1, les Rodanes: potenciar la continuïtat física i visual de la unitat de paisatge i permetre la connexió amb les zones verdes previstes, integrar la unitat en la urbanització, evitar la creació de nous elements focalitzadors de la visió que repercutisquen en una disminució del valor paisatgístic de la unitat.  
- S'estudiarà la integració en el projecte del camí de Pedralba que travessa la zona esportiva, on se situa el punt d'observació número 8 i es potencirà la qualitat de les seues vistes.  
- S'ha de complir el que establix l'article 33.f) de la mateixa llei, que considera el manteniment del paisatge agrícola tradicional com a norma i criteri d'integració paisatgística. Per tot això, l'ordenació haurà d'integrar els elements significatius o característics que conformen el paisatge de la zona, com són, el patró agrícola tradicional i el patrimoni cultural i etnològic. Estos elements s'hauran d'emprar com a condicionants de paisatge per al disseny del camp de golf, de manera que mantinga el seu caràcter, de conformitat amb l'article 33.a) de la LOTPP»  
  
Informe del Servici Territorial d'Indústria i Innovació. De 4 de novembre de 2008:  
«(...) La pedrera a què es fa referència en el seu escrit és la denominada Peñarroya 1.296, situada en terme municipal de Cheste. Esta pedrera va ser autoritzada a l'empresa Pavasal Industrial, SL, l'any 1982. Compta actualment amb una superfície total autoritzada de 33,16 ha (...).  
Quant a les possibles incidències mediambientals que l'explotació de la pedrera podria tindre sobre el sector, cal informar que, ateses les característiques pròpies de l'activitat, és normal la generació de pols en major o menor mesura, també este tipus d'activitats generen un augment del trànsit pesant amb les consegüents molèsties que açò pot provocar, bàsicament generació de pols i soroll, així com possibles vibracions que puguen produir-se a causa de la realització de voladures.  
  
(...)   
L'article 451 del vigent Decret 67/2006, de 19 de maig del Consell, pel qual s'aprova el Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística, corresponent al títol VII, «Intervenció en l'ús del sòl», establix en relació amb l'explotació de pedrera, en el punt 2 que: «Les finques hauran de comptar amb la superfície mínima que s'establisca, de manera justificada i motivada en el planejament. És imprescindible l'establiment d'un perímetre de com a mínim 500 metres d'ample al voltant de tot l'àmbit de la pedrera, amb prohibició expressa de l'ús residencial».  
Igualment, s'informa que podria ser també d'aplicació respecte a pedreres autoritzades, l'article 4 del Decret 2414/1961, de 30 de novembre, pel qual s'aprova el Reglament d'Activitats Molestes, Insalubres, Nocives i Perilloses.  
El dit precepte és aplicable al supòsit plantejat, atés que a la Comunitat Valenciana, conforme assenyala la disposició final quarta de la Llei 2/2006, de 5 de maig, de Prevenció de la Contaminació de la Qualitat Ambiental, únicament deixa de ser aplicable el títol II del referit Decret 2414/1961. És important tindre en compte que el referit article 4 no es troba en el títol II, per la qual cosa és perfectament aplicable».  
  
Informe d'Aeroports Espanyols i Navegació Aèria. De data 19 de desembre de 2008  
«(...) s'hauria de tindre en compte la possible incidència de servituds aeronàutiques sobre l'àmbit considerat, com a conseqüència de la construcció futura de la segona pista sud de l'actual, prevista pel Pla director de l'Aeroport de València (aprovat per Orde 19 de juliol de 2001, BOE núm. 185, de 3 d'agost), en la configuració de màxim desenrotllament possible.  
(...) necessiten sol·licitar informe, d'acord amb el que establix la disposició addicional segona del Reial Decret 2591/1998, de 4 de desembre, d'Ordenació dels Aeroports d'Interés General i la seua zona de servici, informe preceptiu i vinculant, del document d'homologació i pla parcial del sector residencial Montehorquera Golf a Vilamarxant (València), a la Direcció General d'Aviació Civil del Ministeri de Foment»  
  
Informe de l'Àrea de Recursos Forestals i Conservació Ambiental, de 30 de desembre de 2008.  
«(...) amb la nova documentació que ha presentat, es compromet a respectar la vegetació forestal protegida en el sector i a la creació i manteniment d'un parc públic forestal, per la qual cosa les funcions ecològiques, de biodiversitat i paisatge de l'actual vegetació forestal, quedaran assegurades i inclús millorades després del procés urbanitzador. Per tant, als efectes estrictament forestals, s'emet informe positiu per a la pretesa homologació i pla parcial.»  
Informe de l'Àrea de Qualitat Ambiental. De 13 de març de 2009  
  
«(...) En matèria de qualitat de l'aire:  
Ja que no es disposa en l'Àrea d'Avaluació Ambiental d'informació als efectes de valorar les possibles incidències de la pedrera Peñarroya al planejament proposat del sector residencial Montehorquera Golf, s'informa del següent:  
La mateixa activitat de la pedrera és una activitat potencialment contaminant de l'atmosfera, d'acord amb la Llei 34/2007, de 15 de novembre, de Qualitat de l'Aire i Protecció de l'Atmosfera, i genera emissions de partícules a l'aire.  
Igualment, atés que en la pedrera, al seu torn, es realitzen labors de maquinària pesada i hi ha trasbals de camions, es generen emissions de partícules i de gasos propis dels motors de combustió interna: SO2, NOX i CO.  
Així doncs, per a poder contestar la seua petició, s'hauran de realitzar mesuraments de la qualitat de l'aire de partícules (PM10) i dels gasos mencionats anteriorment en tot el perímetre del sector ja que és imprescindible conéixer la situació preoperacional».  
Informe de la Direcció General d'Aviació Civil del Ministeri de Foment. De 7 de juliol de 2009:  
«(...) En relació amb l'expedient 213/3409-TTW relatiu a l'homologació i pla parcial del sector residencial Montehorquera Golf a Vilamarxant, atés que l'àmbit d'estudi és una zona especialment sensible per a l'operació de l'aeroport, com és l'entorn de la capçalera de pista...  
Una vegada s'evacuen els informes definitius, després d'arreplegar-se les observacions que si és el cas puguen formular-se, es remetrà una còpia d'estos (...) a la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge de la Generalitat Valenciana.»  
Afeccions legals   
S'adjunta plànol d'afeccions al sector Montehorquera Golf.  
1. Recursos hídrics  
Segons l'article 18 de la LOTPP, a fi d'aconseguir la conservació de la qualitat dels recursos hídrics, els plans urbanístics hauran de:  
  
a) Identificar i caracteritzar les masses d'aigua superficials, artificials i subterrànies.  
b) Previndre la contaminació de les masses d'aigua per mitjà de la delimitació de zones i perímetres de protecció i l'eliminació d'abocaments contaminants.  
c) Protegir les masses d'aigua destinades a consum humà per mitjà de la seua incorporació al règim de protecció del sòl no urbanitzable d'especial protecció.  
d) Establir els perímetres de protecció de les captacions d'aigua destinades a consum humà amb un règim de protecció semblant al descrit en el punt anterior o per mitjà de la seua incorporació a la xarxa primària d'espais lliures i zones verdes quan afecten sòls urbans i urbanitzables. Els perímetres s'establixen amb caràcter general en 300 m, comptats des del límit exterior del punt de captació, llevat que estudis detallats justifiquen una distància diferent de la indicada.  
  
Segons l'article 19 de la Llei d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge, per a l'ús sostenible de l'aigua es requerix:   
a) Assegurar en quantitat i qualitat els cabals necessaris per a la proposta d'ordenació prevista en este instrument d'ordenació del territori.   
  
b) Procurar un ús racional i eficient de l'aigua. Per a això hauran de, almenys, millorar la xarxa de distribució i realitzar un tractament adequat de les aigües residuals que permeten la seua reutilització o reciclatge.  
c) Establir mecanismes que garantisquen una gestió integral de l'aigua i la recuperació completa dels seus costos.  
d) Garantir la proporcionalitat entre l'oferta i la demanda i la minimització dels riscos derivats d'esdeveniments extrems com ara sequeres i avingudes.  
La implantació d'usos residencials i terciaris o altres que impliquen un increment del consum d'aigua requerirà l'obtenció prèvia d'informe favorable de l'organisme de conca competent, o entitat col·laboradora autoritzada per al subministrament, sobre la seua disponibilitat i compatibilitat del dit increment amb les previsions dels plans hidrològics, a més de la no-afectació o menyscabament a altres usos existents legalment implantats.  
Els desenrotllaments urbanístics i la implantació d'usos sobre el territori hauran d'adoptar les mesures per a eliminar els abocaments de substàncies contaminants als llits i al medi marí, i garantir la qualitat de les aigües subterrànies per a evitar la seua contaminació. A estos efectes, els instruments de planificació urbanística hauran de preveure que tots els sectors de sòl urbanitzable disposen en el seu desenrotllament de sistemes de sanejament que impedisquen fugues d'aigües residuals, i de depuració, amb condicions de reutilització, de l'aigua o, si és el cas, amb condicions d'abocament al llit públic o al medi marí amb les característiques de qualitat mínimes establides per la Directiva 80/778/CEE, de 15 de juliol de 1980, relativa a la qualitat de les aigües destinades al consum humà, modificada per la Directiva 98/83/CE, de 3 de novembre de 1998.  
2. Acústica  
De conformitat amb l'article 25 de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Protecció contra la Contaminació Acústica, en els instruments de planejament urbanístic s'haurà de preveure la informació i les propostes contingudes en els plans acústics municipals. En defecte d'estos, els instruments de planejament urbanístic o territorial incorporaran un estudi acústic en el seu àmbit d'ordenació per mitjà de la utilització de models matemàtics predictius que permeten avaluar el seu impacte acústic i adoptar les mesures adequades per a la seua reducció.  
3. Carreteres  
De conformitat amb l'article 84 de la Llei 14/2005, de Mesures Fiscals, de Gestió Financera i Administrativa, i d'Organització de la Generalitat, que modifica la Llei 6/1991, de Carreteres de la Comunitat Valenciana, la zona de protecció de la CV-50 serà, com a mínim, de 50 m, a un costat i a l'altre de l'eix de la via, mesurades des de l'aresta exterior de la calçada més pròxima.   
Els terrenys inclosos en la zona de protecció de la carretera no computaran als efectes de les reserves dotacionals mínimes exigibles per la legislació urbanística. No podran realitzar-se obres ni es permeten més usos que aquells que siguen compatibles amb la seguretat viària, amb l'autorització prèvia, en tot cas, de l'administració titular de la via. No s'admet en esta zona la nova construcció de cap edificació.  
  
En les construccions i instal·lacions ja existents en la zona de protecció podran realitzar-se obres de reparació i millora, amb l'autorització prèvia corresponent, una vegada constatats la seua finalitat i contingut, sempre que no comporten augment de volum de la construcció i sense que l'increment de valor que aquelles comporten puga ser tingut en compte a efectes expropiatoris.   
En les zones de protecció podran realitzar-se sense autorització prèvia usos i aprofitaments estrictament agrícoles, com ara cultius ordinaris i plantacions d'arbustos o arbres de port mitjà, sempre que es garantisquen les condicions funcionals i de seguretat de la via. En cas contrari, l'administració titular de la via podrà establir a posteriori les limitacions que crega oportunes.  
4. Biodiversitat  
En relació amb a la Directiva 92/43/CEE, de 21 de maig de 1992, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la fauna i flora silvestre, així com amb la seua transposició RD 1997/1995, de 7 de desembre, pel qual s'establixen mesures per a contribuir a garantir la biodiversitat per mitjà de la conservació dels hàbitats naturals i de la fauna i flora silvestre, no existixen dins de l'àmbit del sector hàbitats, però sí limítrofs a este. Per la qual cosa hauran de tindre's en compte els possibles efectes indirectes sobre estes àrees.  
5. Espais naturals  
Segons l'Informe del Servici de Parcs Naturals, els àmbits territorials a què afecta el projecte d'homologació i pla parcial Montehorquera Golf Residencial de Vilamarxant, són:  
- Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals del Parc Natural del Túria, en concret, l'àrea d'influència 1 (AI-1) i l'àrea d'influència 2 (AI-2).  
  
- Paratge Natural Municipal les Rodanes, franja de protecció de 500 metres.  
- Pla d'ordenació dels recursos naturals de la conca hidrogràfica de l'Albufera.  
6. Sòl forestal  
Dins del sector i limítrof amb este hi ha àrees de sòl arreplegades en l'Inventari Forestal de la Comunitat Valenciana.  
7. Paisatge  
No requerix estudi d'integració paisatgística, ja que per la data d'informació pública del projecte no cal que s'acompanye d'instrument de paisatge, de conformitat amb l'article 74 de la Llei Urbanística Valenciana. No obstant això, d'acord amb l'article 29 de la Llei d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge, la gestió del paisatge s'encaminarà a garantir el manteniment regular d'un paisatge, a fi de guiar i harmonitzar les transformacions induïdes pels processos socials, econòmics i mediambientals des d'una perspectiva de desenrotllament sostenible. El seu objecte serà la millora, restauració i creació de paisatges. Així mateix en l'article 33 de la mateixa llei s'establixen les normes generals d'integració paisatgística en la planificació territorial i urbanística.  
  
8. Patrimoni  
De conformitat amb l'article 11 de la Llei 5/2007, de 9 de febrer, de modificació de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià, els estudis d'impacte ambiental relatius a qualsevol classe de projectes hauran d'incorporar l'informe de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural.  
9. Mobilitat urbana i transport públic  
Segons l'article 7 de la LOTPP, sobre la mobilitat urbana i transport públic   
1. La planificació urbanística i territorial establirà reserves de sòl que permeten la configuració d'una xarxa de comunicacions en les ciutats i entre les diferents àrees urbanes en què existisca una relació funcional o, d'acord amb els corresponents instruments d'ordenació territorial, siga desitjable establir eixa relació, d'acord amb les següents característiques:  
a) Els instruments de planificació territorial i urbanística proposaran recorreguts de vianants o no motoritzats, separats del trànsit rodat i segurs, que permeten la connexió interurbana i l'accés als equipaments i dotacions que conformen l'ordenació estructural urbanística en els àmbits on la intensitat del trànsit motoritzat així ho requerisca.  
  
b) Es crearan xarxes de comunicació urbana i interurbana dins de les àrees funcionals que faciliten l'accessibilitat de la ciutadania, especialment per mitjà del transport públic.  
c) Es fomentarà la implantació de servicis regulars de transport públic i col·lectiu dins de les diferents àrees funcionals.  
d) Es generalitzarà la implantació d'instal·lacions que faciliten la intermodalitat en els mitjans de transport.  
Els poders públics establiran mesures que fomenten i facen atractiu l'ús del transport públic o col·lectiu. Així mateix, podran implantar mesures que limiten el trànsit de vehicles privats per raons de millora de la qualitat de l'ambient urbà de les àrees urbanes.  
  
10. Depuradora  
Es planteja l'execució d'una planta depuradora ubicada al nord de l'actuació amb capacitat necessària per a la depuració de les aigües tractades per l'EDAR de Montehorquera, que ha de complir la normativa sectorial corresponent quant a règim de sorolls, olors, distàncies, etc.  
  
11. Línies elèctriques  
Travessa el sector de nord a sud pel costat est la línia d'alta tensió de 132 kV doble circuit Buñol-Chiva-Vilamarxant. Les afeccions per a esta infraestructura estan imposades per la Llei 54/1997, de 27 novembre, del sector elèctric.  
S'ha sol·licitat, segons la documentació, «la pertinent desviació a la companyia Iberdrola (titular de la línia en qüestió). Iberdrola, en la seua contestació notifica que «la línia objecte d'estudi i que discorre en l'àmbit de la zona que es pretén urbanitzar és la L/132 doble circuit Buñol-Chiva-Vilamarxant i tècnicament és viable la modificació tant en aeri com en subterrani».  
S'haurà de tindre en compte que en la present declaració d'impacte ambiental no s'avalua la línia elèctrica màximament quan no s'especifica el tipus d'actuació que el promotor realitzarà ni es presenta un projecte que ho definisca. Si s'opta per la modificació subterrània, hauran de tindre's en compte les afeccions per a l'ordenació detallada, i serà l'òrgan competent en la matèria el que establisca les limitacions. Si s'establix la modificació del traçat aeri, s'haurà de desenrotllar un projecte d'acord amb la normativa sectorial vigent.  
  
12. Qualitat ambiental  
Segons el Servici de Protecció de l'Ambient Atmosfèric, l'activitat de la pedrera ubicada en el terme municipal de Cheste és una activitat potencialment contaminant de l'atmosfera, d'acord amb la Llei 34/2007, de 15 de novembre, de Qualitat de l'Aire i Protecció de l'Atmosfera, i genera emissions de partícules a l'aire. L'activitat de pedrera també té una afecció de 2.000 metres d'acord amb el RAMINP.  
  
13. Aeronàutiques  
El sector es troba inclòs en la seua totalitat en les servituds aeronàutiques de l'actual aeroport de Manises. Així mateix, s'hauran de tindre en compte les servituds com a conseqüència de la construcció futura de la segona pista sud de l'actual, prevista pel Pla director de l'Aeroport de València (aprovat per Orde de 19 de juliol de 2001, BOE núm. 185, de 3 d'agost), en la configuració de màxim desenrotllament possible.  
  
14. Avaluació d'impacte ambiental  
L'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, que aprova el Reglament de la Llei 2/1989, de 3 de març de 1989, de l'Impacte Ambiental, de la Generalitat, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell, establix els projectes que hauran de sotmetre's a avaluació d'impacte ambiental. Així mateix, el Reial Decret Legislatiu 1/2008, d'11 de gener, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Avaluació d'Impacte Ambiental de projectes, establix en l'annex I els projectes que hauran de sotmetre's a avaluació d'impacte ambiental i en l'annex II els projectes que l'òrgan ambiental ha de determinar si necessita o no avaluació d'impacte ambiental.   
Associat al planejament urbanístic proposat, s'inclou un projecte de transformació a camp de golf de terrenys seminaturals, naturals o incultes segons l'epígraf 1.k de l'annex I del Decret 162/1990, Reglament d'impacte ambiental de la Comunitat Valenciana, pel qual haurà de sotmetre's a avaluació d'impacte ambiental de forma independent.   
  
L'annex II del text refós de la Llei d'Avaluació d'Impacte Ambiental de projectes, establix en l'annex II les plantes de tractament d'aigües residuals superiors a 10.000 habitants-equivalents. L'annex I del Reglament d'impacte ambiental de la Comunitat Valenciana establix les plantes depuradores d'aigües, de nova construcció i les seues modificacions, situades en terrenys seminaturals, naturals o incultes classificats com a sòl no urbanitzable, quan es projecten per a més de 100.000 habitants equivalents, així com el sistema de col·lectors corresponent. L'annex II del Reglament d'impacte ambiental de la Comunitat Valenciana especifica els projectes que requerixen estimació d'impacte ambiental i hi inclou les plantes depuradores d'aigües de nova construcció així com el sistema de col·lectors corresponents, quan es projecten per a uns paràmetres compresos entre 10.000 i 100.000 habitants equivalents.  
  
Respecte al desdoblament de la CV-50, condicionant de desenrotllament del sector, haurà de consultar-se a l'òrgan ambiental sobre la procedència o no d'avaluació ambiental.  
Si s'opta per la modificació del traçat de la línia d'alta tensió de 132 kV doble circuit Buñol-Chiva-Vilamarxant, esta haurà de sotmetre's a avaluació ambiental segons l'epígraf 2 de l'annex I del Decret 162/1990.  
Consideracions ambientals  
1. El planejament vigent a Vilamarxant són unes normes subsidiàries aprovades definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme de 20 de juny de 1989, amb diverses modificacions efectuades des de llavors. No es va sotmetre al procediment d'avaluació d'impacte ambiental per ser anteriors a l'aprovació de la legislació respecte d'això.   
  
El planejament vigent qualifica el sòl afectat per l'àmbit del sector com a sòl no urbanitzable comú tipus I.  
El creixement poblacional si es du a terme el desenrotllament del sector en les condicions inicials previstes, serà d'un 173,70 % ja que passaria de tindre 7.152 habitants (segons l'Institut Valencià d'Estadística en 2005) a 19.575 habitants, només el PAI suposa 12.423 habitants.  
  
Cal destacar que el model actual se centra en la promoció de segones residències, la qual cosa suposa la sobreutilització del territori i la baixa rendibilitat de la inversió destinada a l'execució d'infraestructures en comparació amb el seu ús temporal. Així mateix, les urbanitzacions de baixa densitat com la que es proposa, no sols consumixen sòl de manera directa sinó que induïxen un model indirecte de major consum de sòl a través de les infraestructures que demanden per al seu desenrotllament que, al seu torn, potencia l'aparició de sectors aïllats del principal, monofuncionals però dependents dels servicis bàsics oferits per este.  
El sector limita en la part sud amb el terme municipal de Cheste, per la qual cosa presumiblement s'originarà una conurbació entre ambdós municipis.  
2. Els terrenys afectats pel projecte presentat s'arrepleguen en la cartografia temàtica d'elevada capacitat agrològica, i l'oest com a moderada. El concepte de capacitat agrològica resumix, fonamentalment, dos aspectes d'un terreny. D'una banda, la capacitat intrínseca de producció agrària del sòl. D'un altre, el risc de pèrdua o deteriorament d'esta capacitat, en funció del sistema d'explotació a què siga sotmés.   
  
3. Segons l'estudi de pendents realitzat en l'EIA, el sector es pot dividir en dos zones, l'est amb pendents entre el 2 % i el 8 % i l'oest amb pendents entre el 8 % i el 15 % i existix en la zona sud una xicoteta àrea amb pendents entre el 15 % i el 30 %. La majoria de la seua superfície se situa entre les cotes 170 i 190 i arriba a una cota màxima de 212,16 metres i una mínima de 160 metres.  
A causa de la litologia del sector, la vulnerabilitat d'aqüífers és mitjana en la zona oest i baixa en la zona est, i l'ús urbanístic residencial extensiu és compatible amb ambdós categories de terrenys.  
No obstant això, qualsevol activitat o ús ha de tindre resolt el tractament controlat dels residus, a més dels sistemes de tractament controlat d'abocaments quan les activitats no estiguen integrades en sistemes municipals de sanejament.   
4. El clima de la zona d'estudi, segons l'EIA, pot descriure's com a sec, on no es dóna cap excés d'aigua al llarg de l'any i sí dèficit des d'abril fins a setembre.   
Les precipitacions són escasses i de repartiment irregular al llarg de l'any i es donen les mínimes durant l'època estival.  
Tenint en compte ambdós aspectes, cal destacar que és un sector que es destina a vivenda de segona residència, i que els períodes estivals són els de màxima ocupació.   
5. L'EIA descriu quant a flora i vegetació, que la majoria de la zona d'actuació es correspon amb cultius d'escassa cobertura arbòria per tractar-se de secà, també hi ha xicotetes illes de muntanya. Les espècies són les típiques de la muntanya mediterrània. Quant a la fauna, es realitza una descripció general d'espècies.  
6. Respecte a l'abastiment d'aigua potable, en la documentació presentada s'assenyala la presència del pou de captació d'aigües per a consum humà del municipi de Vilamarxant. S'establix la fitxa de planejament i gestió del sector, els elements de les xarxes estructurals que es dotaran prèviament o simultàniament a la seua programació. Un dels condicionants relatius a la xarxa d'aigües potables és l'ampliació del sistema de captació d'aigües potables incloent-hi l'execució de la xarxa d'impulsió des d'este punt fins a un depòsit que garantisca el subministrament d'aigua, per al sector Montehorquera Golf i el sòl urbà intern durant 2 dies, atesa una demanda mitjana de 213,22 l/hab./dia.  
  
S'aporta informe de la companyia gestora de l'explotació del servici d'aigües potables en què es conclou que «és possible garantir el subministrament a les 4.107 vivendes de l'actuació avantprojecte d'urbanització del Sector Montehorquera Golf així com les 760 vivendes ja implantades, una vegada executades les inversions descrites, entre les quals es troba la nova captació els depòsits de capacitat 7.500 m³. L'escrit es basa en un estudi hidrogeològic presentat pel promotor on es fa referència a la possibilitat d'extraure fins a 2 h m³/any. Este estudi s'inclou dins de l'EIA, sobre el qual no es té constatació del pronunciament de l'òrgan de conca, sent este l'òrgan competent per a informar sobre si la proposta és compatible amb l'estat quantitatiu del pou i amb el dret d'aprofitament d'aigües que es disposa.  
  
No s'aporten dades tècniques sobre la depuradora prevista, hi ha, segons pareix, un annex que no s'adjunta en la documentació rebuda. Únicament, s'establix que el volum d'aigües residuals que s'han de tractar serà de 3.074,49 m³/dia. Segons l'informe de l'EPSAR respecte a la revisió del Pla General de Vilamarxant, actualment en tràmit, es comunica que «s'haurà de plasmar en el corresponent instrument de planejament, la zonificació i ordenació de l'àmbit afectat, les noves infraestructures de sanejament i depuració proposades per al tractament de les aigües residuals generades pels sectors residencials (...) Camí Vell d'Horquera (A-6), Montehorquera Golf (1), la Llomaina 2 (A-2), Montehorquera (C) i la Llomaina (D). A estos efectes, i ateses les condicions tècniques de les instal·lacions que s'establisquen en el projecte, es determinaran dos zones indispensables per al correcte desenrotllament d'estes infraestructures de xarxa primària: una àrea de reserva contigua a les instal·lacions per a futures ampliacions o millores i una zona de servitud de protecció, que possibilite la minimització de les afeccions referides a sorolls, olors i integració paisatgística, i en la qual s'excloga la implantació d'usos residencials, sanitaris, culturals o recreatius, tot això de conformitat amb el que disposa l'article 23, apartat 4 de la Llei 10/2004, de 30 de juny, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge, i en les directrius referides als sistemes de tractament, apartat 6.3.2 del vigent Pla director de Sanejament i Depuració de la Comunitat Valenciana, aprovat pel Decret 197/2007, de 3 d'octubre, del Consell de la Generalitat. Respecte d'això, es consideren afeccions pròximes les que es puguen derivar de l'execució dels sectors Camí Vell d'Horquera (A-6), Montehorquera Golf (1) i la Llomaina 2 (A-2), inclús els sectors residencials Montehorquera i la Llomaina existents.»  
  
Quant al reg del sector, en la documentació presentada es proposa, durant els primers anys de posada en servici, és a dir fins a arribar a les 2.650 vivendes, l'arreplega i acumulació d'aigües pluvials i la depuració dels abocaments reconduïts de l'actual depuradora de Montehorquera.  
  
Respecte a açò, i tenint en compte la Llei 9/2006, reguladora de camps de golf a la Comunitat Valenciana, es prioritzarà l'ús d'aigua depurada en terciari per al reg, siga quina siga la seua font, tot complint els paràmetres de qualitat que li siguen exigibles, i seran a càrrec del promotor, públic o privat, les instal·lacions necessàries per a complementar el seu tractament. Sense que en cap cas puguen detraure's cabals de l'ús agrícola que no hagueren sigut lliurats d'este ús, d'acord amb els procediments i garanties establides per la legislació vigent. El reg de camp de golf es realitzarà amb aigües procedents del rebuig del tractament de potabilització i amb les aigües procedents de l'EDAR de la urbanització.   
Respecte al subministrament elèctric del sector, s'obtindrà de la subestació de transformació existent en el terme municipal de Riba-roja de Túria. El traçat previst s'efectuarà sempre que siga possible per vials o camins públics. Les connexions per a altres servicis, com són el gas i el telèfon, s'executaran a partir de la urbanització Montehorquera, on es compta amb la infraestructura necessària per al punt de connexió. Este Servici no disposa de documentació suficient sobre el traçat d'estes infraestructures per tant no s'avaluen dins d'este procediment.  
  
7. L'EIA identifica i valora els possibles impactes que es deriven del planejament proposat, per mitjà d'una matriu general d'impactes i es pot considerar globalment l'impacte de caràcter sever.   
En l'apartat de mesures correctores s'establixen criteris per a la minimització de l'impacte en les diferents fases de desenrotllament del PAI.  
En el programa de vigilància ambiental s'establixen mesures de control per al compliment de les mesures correctores, tant en la fase de construcció i funcionament.   
Seran aplicables totes i cada una de les mesures proposades que no entren en contradicció amb la declaració d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. L'autoritat competent substantiva, sobre la base del que disposa la disposició transitòria segona de la LOTPP, ha estimat que la legislació reguladora aplicable a l'elaboració i aprovació de l'instrument de planejament ha introduït, en el procediment administratiu aplicable, un procés d'avaluació ambiental en què l'òrgan promotor integra els aspectes ambientals, on escau l'aplicació de la Llei 2/1989 i el seu annex, així com les altres resolucions específiques en la matèria. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament, annex I, apartat 8.g, del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article 16.2 m del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualsevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars en el territori de la Comunitat Valenciana.  
  
Per tot el que s'ha dit anteriorment, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la declaració d'impacte ambiental següent  
  
Primer  
S'estima acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el Projecte d'Homologació i Pla Montehorquera Golf, del terme municipal de Vilamarxant (València), sempre que es desenrotlle d'acord amb el que establix la documentació presentada i amb els condicionants següents:  
1. Tots els projectes inclosos en el punt 14 «Avaluació ambiental» de l'apartat d'»Afeccions legals» requerixen la seua corresponent avaluació ambiental. Tal és el cas de l'estació depuradora d'aigües residuals, el camp de golf, el desdoblament de la CV-50 (si és procedent després de consulta a òrgan competent) i la modificació del traçat aeri de la línia d'alta tensió (si s'optara per esta alternativa).  
2. El document definitiu de l'instrument de planejament haurà d'incorporar les determinacions següents:  
2.1. En l'entorn de l'edificació pròxima a les masses forestals, hi haurà una franja de 30 metres d'amplària que separen la zona edificada de la forestal, permanentment lliure de vegetació baixa i arbustiva, i si és el cas amb l'estrat arbori fortament aclarit i podat fins a 2/3 de l'alçària total de cada peu així com un camí perimetral de 5 metres d'amplària. La referida franja de protecció, així com el camí perimetral, que han de separar la zona edificada de la forestal no afectaran el sòl forestal, així mateix, la línia d'afecció coincidirà amb la de parcel·la i no amb la d'edificació.  
2.2. El sòl forestal que s'ha considerat com a parc públic natural, haurà de ser protegit per una figura de planejament tal com s'establix en l'article 13.6 de la LOTPP.  
2.3. En la zona limítrofa amb el Paratge Natural les Rodanes hauran d'implantar-se actuacions que exercisquen una funció de zona d'amortiment d'impactes que contribuïsca a la conservació d'este espai natural, citem a títol d'exemple: els espais lliures, zones verdes, equipament esportiu, etc.  
2.4. Realització d'un estudi de la qualitat de l'aire de partícules (PM10) i dels gasos SO2, NOX i CO, en tot el perímetre del sector ja que és imprescindible conéixer la situació preoperacional. L'estudi es remetrà a l'Àrea de Qualitat Ambiental perquè emeta un informe respecte d'això.  
2.5. Establiment del perímetre de protecció d'aigua destinada a consum humà definit en l'article 18.1 de la LOTPP i, en el supòsit d'una possible reducció, s'haurà d'aportar un estudi específic detallat que justifique una distància diferent de la indicada. Informat per la Direcció General de l'Aigua.  
2.6. Compliment, quant a la implantació de l'EDAR, de la normativa sectorial corresponent en matèria de sorolls, olors, etc.  
2.7. Incorporació de l'informe de la Direcció General d'Aviació Civil sobre les afeccions aeronàutiques, ja que el sector s'ubica en una zona especialment sensible per a l'operació de l'aeroport, com és l'entorn de la capçalera de la pista.  
2.8. Hauran de figurar en el document definitiu, com a condicionants previs a l'inici de les obres d'urbanització, els següents:  
- Informe, en el sentit que resulte, regulat en l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge, que serà evacuat per l'organisme de conca corresponent (Confederació Hidrogràfica) relatiu a l'afecció de l'actuació al domini públic hidràulic o a les seues zones de servitud i de policia, la incidència de l'actuació en el règim de corrents i la disponibilitat de recursos hídrics suficients per a atendre l'increment de la demanda d'aigua que implique l'actuació objecte d'informe. Així mateix, es consultarà sobre l'estat quantitatiu de les masses d'aigua i els drets d'aprofitament d'aigües que dispose el municipi i aquells que es destinen al sector segons l'increment d'habitants proposat.   
  
- Informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià i Museus, d'acord a l'article 11 de la Llei 5/2007, de 9 de febrer, de modificació de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, en el cas que el dit informe resultara desfavorable, així haurà d'entendre's també la present declaració d'impacte ambiental.  
  
El projecte d'urbanització del sector haurà d'incloure documentació tècnica relativa a la depuradora prevista per al sector, amb la indicació de les característiques tècniques, tipus de tractament establit i cabal de disseny, la data d'entrada en funcionament i un certificat per part de l'entitat gestora de la dita instal·lació que garantisquen la capacitat d'absorció dels cabals generats pel sector.  
- Certificat de l'Ajuntament en què es determine la gestió dels RSU, amb la indicació del volum de residus sòlids urbans que suposarà el desenrotllament del sector, el tractament que rebran i la seua destinació final, de conformitat amb el seu corresponent pla zonal.  
  
2.8 Hauran de figurar en el document definitiu, com a condicionants previs a la recepció de les obres d'urbanització, els següents:   
- Obtindre, d'acord amb l'article 246.1 Reial Decret 849/1986, d'11 d'abril, pel qual s'aprova el Reglament de Domini Públic Hidràulic (d'ara en avant RDPH), l'autorització emesa per la CHX per a l'abocament per a l'aigua depurada procedent de l'EDAR, per a l'abocament a llit de les aigües pluvials i per a l'abocament indirecte a les aigües subterrànies realitzat per mitjà de filtració a través del sòl o del subsòl a causa del reg del camp de golf.  
- Obtindre de la CHX la corresponent concessió de reutilització d'aigües depurades amb destinació a regs, d'acord amb els articles 104, 128 i 130 del RDPH.  
- Exigir a les empreses, després de la realització de les obres, certificats de recepció de residus sòlids inerts per part d'abocadors o empreses autoritzades per a la gestió d'este tipus de residus.  
  
Segon  
Les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental es completaran amb els aspectes següents:  
- Al cap de l'any de la firma de l'acta de recepció de les obres d'urbanització, es comprovarà el nivell sonor transmés en l'entorn. En el cas que se superen els nivells fixats en les mesures correctores establides, l'Ajuntament de Vilamarxant comunicarà este fet a l'òrgan ambiental.  
  
- Durant la fase d'execució, s'haurà de preveure i identificar una zona per a l'arreplega dels materials que s'han d'emprar en les obres d'urbanització i edificació i evitar l'ocupació dels terrenys limítrofs.  
- Durant la fase d'execució, s'haurà de definir l'àrea on quedarà aparcada temporalment la maquinària d'obra i indicar, si és el cas, el lloc on es portaran a cap les labors de neteja i manteniment. Així mateix, es recorda que els canvis d'oli, filtres i qualsevol altre residu de manteniment de maquinària i vehicles hauran de ser degudament gestionats pel taller o gestor de residus tòxics i perillosos degudament autoritzat  
  
- El sistema de reg haurà de ser independent de la xarxa de subministrament municipal i s'evitarà la creació de zones verdes que exigisquen gran quantitat d'aigua i s'optarà preferiblement per les espècies autòctones i/o els cultius ja existents.  
- Serà necessària la reposició de tots els servicis i infraestructures de reg afectat i funcionalment necessari per part de l'urbanitzador. S'haurà de garantir la continuïtat de totes les canalitzacions i canonades que travessen el sector i tenen una funcionalitat més enllà dels seus límits. Qualsevol desviació o alteració de les dites instal·lacions haurà de comptar amb l'autorització de la comunitat de regants o de l'òrgan competent, que determinarà la forma en què es duran a terme les actuacions proposades.   
- La terra vegetal extreta durant la fase de moviment de terres, i que siga susceptible d'aprofitament, es mantindrà en condicions agrícoles adequades, atesa la seua elevada qualitat agrària, i es destinarà al rebliment de les zones verdes previstes en l'actuació o, si no n'hi ha, a altres àrees del municipi on siga susceptible la seua utilització. Es definirà el lloc i les condicions d'emmagatzematge del sòl eliminat, a fi de garantir que la dita terra no perda les seues condicions d'humitat i les seues característiques edàfiques.  
- Els residus vegetals originats amb la tala de l'arbratge i desbrossament dels terrenys es gestionaran de manera adequada a la seua naturalesa i queda prohibida la seua incineració in situ o de qualsevol altre tipus de residu.  
  
Tercer  
Totes les mesures preventives i correctores proposades, així com aquelles derivades dels condicionants exposats, hauran de ser arreplegades per la normativa urbanística de la modificació puntual, tant en tot allò que fa referència a la modificació en si, com en tot allò corresponent a les posteriors fases d'execució i funcionament.  
  
Quart  
Esta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 23 de juliol de 2009.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno».  
  
València, 8 de gener de 2013.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.