Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 6294, del 22-06-2010 (2010/6643)

ACORD de 26 d'abril del 2010, de la Comissió Territorial d'Urbanisme, relatiu a l'aprovació definitiva del Pla especial per a la creació de sòl dotacional destinat a infraestructures públiques de sanejament i depuració remés per l'Entitat Pública de Sanejament d'Aigües Residuals (d'ara endavant EPSAR), al municipi de Sueca (València).
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6294

Data del DOGV
:   22-06-2010

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2010/6643


Data del document
:   26-04-2010

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Acord

Descriptors 

:   * Sueca
    * pla d'urbanisme

ACORD de 26 d'abril del 2010, de la Comissió Territorial d'Urbanisme, relatiu a l'aprovació definitiva del Pla especial per a la creació de sòl dotacional destinat a infraestructures públiques de sanejament i depuració remés per l'Entitat Pública de Sanejament d'Aigües Residuals (d'ara endavant EPSAR), al municipi de Sueca (València). [2010/6643]  
«Vist l'expedient de referència i de conformitat amb els següents,  
Antecedents  
Primer. Tramitació  
El projecte es va sotmetre a informació pública, pel termini d'un mes, mitjançant anuncis en el DOCV núm. 6019, de data 22 de maig de 2009, i en els periòdics La Razón de 2 de juny de 2009 i Las Provincias de 2 de juny de 2009.  
En data 8 de juliol de 2009 i 6 d'agost de 2009 s'emeten certificats per l'EPSAR i l'Ajuntament de Sueca, respectivament, en els quals s'indica que no s'han presentat al·legacions.  
En data 29 de setembre de 2009 té entrada en el registre de la Comissió Territorial d'Urbanisme una sol·licitud de declaració de compatibilitat amb l'ordenació urbanística i territorial, d'acord amb els articles 98.3 i 98.4 de la Llei 16/2005, de 30 de desembre, urbanística valenciana (d'ara endavant LUV).  
Segon. Documentació del projecte  
La documentació inclou Pla especial, estudi d'impacte ambiental i estudi cultural del projecte de construcció, estudi d'integració paisatgística i projectes constructius.  
Tercer. Objecte  
L'objecte del Pla especial és la creació de sòl dotacional destinat a infraestructures públiques de sanejament i depuració que empare el projecte de construcció de les obres de reforma i tractament terciari per a l'EDAR del Perelló.  
Quart. Determinacions del projecte  
L'àmbit del Pla especial se situa al terme de Sueca, a les parcel·les 117 i 101 del polígon 27 del cadastre de rústica, amb una superfície de 2.584 m² i 7.758 m² respectivament.  
Les parcel·les es troben dins del Pla d'ordenació dels recursos naturals de la conca hidrogràfica de l'Albufera i afectades pel Parc Natural de l'Albufera.  
La parcel·la 117 està subjecta a la normativa de sòl no urbanitzable protegit i inclosa en l'àrea d'ús agrícola arrossar. La parcel·la 101 es troba subjecta a la normativa de sòl no urbanitzable protegit i inclosa en l'àrea d'equipaments i serveis de dotacions públiques segons la zonificació del Pla rector d'ús i gestió del Parc Natural de l'Albufera.  
El Pla especial pretén modificar la qualificació de sòl no urbanitzable a sòl dotacional d'equipaments, per tal d'executar les reformes i la construcció de tractament terciari en l'EDAR del Perelló.  
Ja que l'EDAR del Perelló es troba dins de l'àmbit territorial de l'Albufera de València, es planteja la necessitat aconseguir una eliminació eficient dels nutrients que entren amb l'aigua residual a la planta, ja que ni el procés original ni la línia de tractament fisicoquímic han sigut concebuts amb aquest objecte. Per tant, s'ha de fer una reforma de l'EDAR actual per a obtenir processos d'eliminació de nutrients, mantenint l'actual línia de tractament fisicoquímic com a possible tractament terciari addicional, i ampliar-la amb dues noves línies de tractament amb la inclusió d'un tractament terciari per a l'adequació de l'efluent procedent del procés biològic als paràmetres exigits legalment.  
L'actual infraestructura ha quedat infradimensionada ja que no hi ha un tractament adequat per la falta d'un procés d'eliminació de nutrients i el tractament insuficient de les aigües en la línia de tractament fisicoquímic   
La ubicació triada es justifica per ser les parcel·les limítrofes amb la que acull l'actual depuradora.  
Cinqué. Informes sectorials  
En la tramitació de l'expedient s'han sol·licitat els informes següents:  
Consell Directiu del Parc Natural de l'Albufera.  
Ajuntament de Sueca.  
Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica, de la Direcció General de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.  
Servei de Paisatge de la Direcció General de Territori i Paisatge.  
Servei d'Ordenació Territorial de la Direcció General de Territori i Paisatge.  
Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
No s'han emés els informes següents:  
Ajuntament de Sueca.  
La Confederació Hidrogràfica del Xúquer ha emés, en data 23 de desembre de 2009, informe favorable en les matèries de la seua competència.  
La resta d'organismes han emés informes favorables, o favorables condicionats, condicions que estan recollides en la valoració global.  
Sisé. Planejament vigent  
El municipi de Sueca disposa de Pla general d'ordenació urbana aprovat per la Comissió Territorial d'Urbanisme el 2 de maig de 2001 i publicat en el BOP de 15 d'agost de 2001. El Pla general, quant al règim urbanístic de les zones de protecció especial agrícola, integral i ecològica del parc natural, remet al règim urbanístic contingut en el Pla especial del Parc Natural de l'Albufera, per tant ha de tenir-se en compte per a aquest expedient el Decret 96/1995, de 16 de maig, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Pla d'ordenació dels recursos naturals de la conca hidrogràfica de l'Albufera (d'ara endavant PORN), i el Decret 259/2004, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Pla rector d'ús i gestió del Parc Natural de l'Albufera (d'ara endavant PRUG).  
Seté. Informe de la Comissió Informativa  
La Comissió Informativa de la Comissió Territorial d'Urbanisme de València, en sessió celebrada el 19 d'abril del 2010, per unanimitat, va emetre un informe relatiu al projecte que ens ocupa, complint així el que preceptua l'art. 11 del Decret 162/2007, de 21 de setembre, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Reglament dels òrgans territorials i urbanístics de la Generalitat.  
Fonaments jurídics  
Primer. Aspectes formals  
L'article 97.1 de la LUV estableix que «la realització material de tota obra pública de la Generalitat, els seus organismes, entitats i societats dependents, o concessionaris, exigeix verificar, prèviament, la compatibilitat amb l'ordenació territorial i urbanística". L'apartat 2 de l'article 97 indica com ha de realitzar-se aquesta verificació: com a regla general, aquesta verificació s'efectua mitjançant la llicència d'obres; però «quan l'obra no estiga sotmesa a llicència" la verificació es farà «sotmetent el projecte bàsic als tràmits propis del procediment d'aprovació dels plans especials", això segons les regles que després es detallen en l'article 98 de la LUV.  
L'article 9.1 de la Llei 2/1992, de 26 de març, de sanejament de les aigües residuals de la Comunitat Valenciana (precepte redactat per l'article 30 de la Llei 10/1998, de 28 de desembre) estableix el següent:  
"L'execució d'obres i d'instal·lacions d'infraestructura per a l'abastiment d'aigües de caràcter general i de tractament i depuració a què fa referència aquesta llei, per a constituir infraestructures d'interés comunitari, no estan sotmeses a l'obtenció de llicència municipal. L'adequació entre les obres i el planejament es verificarà d'acord amb el que disposa la legislació urbanística".  
Així, el projecte d'obra pública que ara s'analitza no està subjecte a llicència urbanística municipal.  
No està subjecte tampoc a autorització ambiental integrada o a llicència ambiental. La disposició addicional segona de la Llei 2/2006, de 5 de maig, de prevenció de la contaminació i qualitat ambiental, preveu que el Consell pot acordar que determinades categories d'activitats, obres i infraestructures de titularitat pública legalment declarades d'interés general queden excloses de l'autorització ambiental integrada o de la llicència ambiental. D'aquesta facultat s'ha fet ús mitjançant l'article 1 del Decret 201/2008, de 12 de desembre, pel qual es regula la intervenció ambiental en les instal·lacions públiques de sanejament d'aigües residuals, que estableix el següent:  
"Queden excloses de l'aplicació del règim d'autorització ambiental integrada o del de llicència ambiental, segons corresponga, les activitats, obres i infraestructures públiques d'evacuació, de tractament, de depuració i, si és procedent, de reutilització d'aigües residuals, com també les obres públiques d'infraestructures per a l'abastiment d'aigües de caràcter general, que hagen sigut o siguen declarades legalment d'interés comunitari, i llevat que es tracte d'activitats o instal·lacions referides en l'article 2 i l'annex 1 de la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrat de la contaminació, de conformitat amb el que estableixen els articles següents".  
Així, el que l'EPSAR sol·licita de la Direcció General d'Urbanisme és que es dicte la resolució que declare la compatibilitat d'aquestes obres públiques amb l'ordenació urbanística i territorial a què fa referència l'article 98 de la LUV, atés que les obres no estan subjectes a llicència urbanística municipal. En concret, l'article 98 de la LUV disposa el següent:  
"Article 98. Tramitació dels projectes d'obra pública de la Generalitat amb incidència en l'ordenació urbanística  
1. Quan l'obra no estiga subjecta a llicència, s'ha de procurar que els tràmits, fins i tot el de sotmetiment a informació pública, coincidisquen amb els exigibles per a l'aprovació del projecte, amb compliment simultani del que exigeix aquest precepte i la legislació d'obres públiques o d'expropiació forçosa.  
2. La competència per a sotmetre el projecte a informació pública la té l'òrgan promotor del projecte. Si modifica el planejament urbanístic, s'haurà de completar amb els documents característics del Pla especial.  
3. La resolució de l'òrgan promotor que done la conformitat al projecte bàsic o la sol·licitud de declaració de la conselleria competent en urbanisme sobre la compatibilitat amb l'ordenació, equival a l'aprovació provisional dels plans especials i en legitimarà la completa realització.  
4. La competència per a declarar la compatibilitat de l'obra pública amb l'ordenació urbanística i territorial la té la conselleria competent en urbanisme, sense perjudici del que disposa la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'ordenació del territori i protecció del paisatge respecte als projectes d'infraestructura d'especial rellevància. En el cas de discrepància entre l'òrgan promotor i l'òrgan competent per a atorgar la declaració de compatibilitat, resoldrà el Consell.  
5. Quan l'obra no revista especial interés per a la comunitat local s'han preveure les oportunes compensacions per a rescabalar al municipi del cost dels serveis que aquest preste per a possibilitar-ne la construcció.  
6. Quan es tracte de projectes d'obra pública per a la mera reparació, renovació o introducció de millores ordinàries en obres o serveis ja existents, sense alterar la destinació urbanística del sòl, cal seguir la tramitació prevista en aquest article".  
En aquest sentit, la previsió continguda en l'article 2 del ja esmentat Decret 201/2008, del 12 de desembre, segons la qual «les activitats, obres i infraestructures referides en l'article 1 d'aquest decret s'han de tramitar com a pla especial", ha de considerar-se com una remissió a la tramitació prevista en els articles 97.2.c i 98 de la LUV.  
Quan el projecte d'obra pública modifique el planejament urbanístic, segons el que assenyala l'article 98.2 de la LUV, aquest s'ha de completar «amb els documents característics del Pla especial". Per tant, només en aquest cas existirà, juntament amb la resolució que declare la compatibilitat de l'obra amb l'ordenació urbanística, una resolució aprovatòria d'un vertader pla urbanístic: el pla especial que acompanye el projecte d'obra.  
En aquest cas, la resolució autonòmica no es limitarà a declarar compatible el projecte d'obra pública amb l'ordenació territorial i urbanística, sinó que s'ha d'aprovar definitivament el pla especial que s'adjunta. Així mateix, l'acord d'aprovació ha de determinar que el control de mesures correctores correspon a la conselleria competent en medi ambient, d'acord amb l'últim incís de l'article 2 del Decret 201/2008, del 12 de desembre.  
Segons l'art. 75 de la LUV poden formular-se plans especials com a complement, desenvolupament o millora del planejament general, l'objecte del qual siga satisfer els fins públics taxativament previstos en l'art. 38. d) de la LUV.  
L'article 38 d) indica que els plans especials s'han de formular per al compliment de diverses comeses, entre els quals s'inclou literalment «crear i ampliar reserves de sòl dotacional". L'article 177.1.a) del ROGTU desenvolupa aquest precepte en el sentit d'indicar que una de les funcions dels plans especials és «la reserva de sòl quan tinga com a objecte crear o ampliar reserves de sòl per a dotacions, actuacions d'interés públic, patrimonis públics de sòl i actuacions de gestió i explotació del domini públic".   
Segon. El Pla especial i la incidència d'aquest en el PORN i el PRUG de l'Albufera.  
En data 9 de juny de 2009 el Consell Directiu del Parc Natural de l'Albufera emet un informe favorable en què s'indica que la parcel·la 117 es troba subjecta a la normativa del sòl no urbanitzable protegit i inclosa en l'àrea d'ús agrícola arrossar, i la parcel·la 101 es troba subjecta a la normativa de sòl no urbanitzable protegit i inclosa en l'àrea d'equipaments i serveis - dotacions públiques.  
D'acord amb l'article 36 del PRUG, relatiu a les normes generals sobre l'edificació en sòl no urbanitzable, no es permet l'edificació de nova planta fora de la categoria d'ordenació denominada àrees edificades (E), amb les excepcions següents amb un informe previ favorable, preceptiu i vinculant del Consell Directiu del parc natural:  
(...)  
c) Edificacions destinades a serveis públics relacionats amb la gestió del parc o amb les activitats de gestió dels recursos naturals ambientals, incloent en aquest últim concepte les instal·lacions de prevenció i lluita contra els incendis forestals i les vinculades al sanejament i depuració de les aigües residuals.  
D'acord amb l'article 92 del PRUG relatiu a usos permesos a les àrees d'ús agrícola s'estableix en l'apartat 3 que «també es permeten les activitats compatibles o complementàries amb l'ús agrari que a continuació es relacionen:... g) Actuacions en relació amb la protecció, conservació i millora de la flora, la fauna i els hàbitats... h) Actuacions en relació amb la protecció dels recursos hídrics, dels ambients humits i dels llits... j) Altres activitats, instal·lacions i equipaments d'interés públic que han sigut informats favorablement pel Consell Directiu del parc natural i conformes amb les normes generals.  
De conformitat amb les directrius d'execució i amb el programa d'actuacions del PRUG, es preveu la conclusió de les iniciatives programades en la conca sobre sanejament i depuració d'abocaments, i es proposen així mateix algunes mesures per a la millora de tècniques dels sistemes de sanejament. Es preveuen en el programa, així mateix, les iniciatives en curs per a la reutilització d'efluents depurats (sotmesos a tractament terciari) contribuint amb això a l'increment dels cabals disponibles al parc. El programa inclou, entre altres, l'actuació que s'enumera a continuació: conclusió de les actuacions de sanejament i depuració a la conca de l'Albufera. Aquesta actuació està basada en el II Pla de sanejament i depuració de la Comunitat Valenciana. Les actuacions previstes en el II Pla de sanejament i depuració de la Comunitat Valenciana que afecten el medi hídric del parc natural són les següents: (...) - Millora o ampliació en les EDAR següents: Perelló (Sueca).  
L'article 17 de la Llei 10/2004, de 9 de desembre, de la Generalitat, del sòl no urbanitzable (d'ara endavant LSNU), estableix que en sòl no urbanitzable protegit, sense perjudici de les limitacions derivades de la legislació o planejament sectorial que determina la seua protecció, només es poden realitzar instal·lacions, construccions o obres que tinga previstes el planejament si són necessàries i compatibles amb el millor aprofitament, conservació, atenció i restauració dels recursos naturals o per al gaudi públic i aprofitament col·lectiu. Igualment, es poden portar a cap les obres i instal·lacions necessàries per a la gestió dels béns de domini públic o dels serveis públics o activitats d'utilitat pública o interés general i per a la minoració dels riscos que van motivar-ne l'especial protecció. L'article 16 de la mateixa llei legitima la tramitació del pla especial. Així mateix, l'article 5 del PORN, directrius i normes d'aplicació directa, regula en l'apartat 4 la qualitat i depuració de les aigües residuals en l'àmbit del PORN i inclou: la introducció de tractaments terciaris en la depuració d'aigües residuals; millora dels actuals nivells de qualitat i l'ampliació dels usos possibles sobre els elements del domini públic hidràulic i la dotació als nuclis urbans de sistemes de depuració d'aigües residuals més idonis segons el seu volum de població.  
D'acord amb l'informe del Consell Directiu del Parc Natural l'objectiu perseguit amb el tractament terciari dissenyat és garantir que l'efluent de la planta complisca les exigències de qualitat per a l'ús previst, en aquest cas la reutilització agrícola. A més, i entenent que l'abocament de l'aigua es produeix a la Gola del Perelló, considerada zona sensible per trobar-se en l'interior del Parc Natural de l'Albufera, el tractament permetrà aconseguir una gran millora en la qualitat de les aigües del medi receptor.  
De tot el que s'ha exposat es deriva que les obres són compatibles amb les previsions dels instruments urbanístics que regulen el sòl en què s'ubiquen.  
Tercer. Valoració global  
1. La tramitació ha sigut correcta.  
2. D'acord amb les determinacions contingudes en el PORN i PRUG de l'Albufera les obres són compatibles, des del punt de vista urbanístic, amb els usos previstos en aquests i per a la zona objecte del Pla especial.  
3. La declaració de compatibilitat sol·licitada per l'EPSAR requereix l'aprovació prèvia del Pla especial.  
4. Dels informes sectorials emesos s'han de complir els següents condicionants, els quals s'han d'incloure com a condicions d'execució i desenvolupament derivats de la declaració d'impacte ambiental acceptable i de l'informe favorable del Consell Directiu del Parc Natural de l'Albufera:  
De l'estimació d'impacte ambiental:   
(.......) «L'execució de l'esmentat projecte ha d'atenir-se als següents condicionants:  
1. Cal ajustar-se al que dispose l'informe favorable de la Conselleria de Cultura i Esport sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció de patrimoni cultural, d'acord amb el que disposa l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià, modificada per la Llei 5/2007, de 9 de febrer.  
Si durant l'execució de les obres es troben restes arqueològiques, el fet s'ha de comunicar a la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura i Esport, de forma immediata, i s'han d'adoptar les mesures pertinents per a la protecció i conservació de les restes, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
2. S'han de tenir en compte les consideracions de l'informe sobre l'estudi d'integració paisatgística que emeta la Direcció General de Territori i Paisatge, en compliment de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'ordenació del territori i protecció del paisatge, i del Reglament de paisatge de la Comunitat Valenciana.  
3. S'han de tenir en compte totes les indicacions de l'informe del Consell Directiu del Parc Natural de l'Albufera de data 9 de juny de 2009 i, en especial, les següents:  
- S'han de mantenir especialment les condicions que permeten l'adequat desenvolupament i conservació del lliri groc (Iris pseudacorus), per tractar-se d'una espècie tradicional amb gran capacitat de subjecció dels marges, motes i séquies, i en queda prohibida l'eliminació. En el cas de ser necessària la realització d'actuacions o obres que puguen comportar l'eliminació d'aquesta espècie, s'ha de trasplantar al lloc que indique l'Oficina de Gestió Tècnica del parc i en les condicions assenyalades per aquesta.  
- Les actuacions de defensa als marges de la séquia han d'afectar únicament els trams necessaris. Les pedres d'escullera han de tenir un diàmetre mitjà mínim de 20 cm per a facilitar la deposició de sediments a les juntes.  
- En tant que siga possible, l'obra d'escullera al marge de la séquia ha de formar escalons en sentit descendent cap al curs de l'aigua, i facilitar amb això la implantació de la vegetació.  
- S'ha d'efectuar una aportació de terra vegetal sobre la superfície superior i el talús de l'escullera que permeta l'arrelament i desenvolupament de la vegetació de ribera de forma estable i permanent. S'ha d'aprofitar la terra extreta del lloc durant les obres, la qual s'ha de retirar i conservar.  
- Per a minimitzar l'impacte paisatgístic produït per la construcció de l'EDAR, s'ha de realitzar una revegetació perimetral de la parcel·la resultant mitjançant les següents espècies autòctones: Iris pseudacorus, Phragmites australis, Cladium mariscus i Kosteletzkia pentacarpos; com també altres espècies que acompanyen les anteriors en les comunitats vegetals palustres i de ribera.  
- Cal posar especial atenció en les activitats de dragatge per a evitar qualsevol afecció a la fauna i flora existent al llit de la séquia, i s'ha de supervisar el fang dragat per a comprovar la no-existència de fauna a sobre o per a la devolució d'aquesta al llit de la séquia.  
- Les actuacions de dragatge han de realitzar-se en el període comprés entre octubre i febrer.  
- Respecte a la il·luminació: els llums han de ser de vapor de sodi de baixa pressió o semblants; el llum ha d'orientar-se de manera que el feix de llum es projecte sobre el sòl amb un angle inferior al 10% des del suport i s'han d'instal·lar sense cap inclinació respecte del sòl; s'ha de procurar evitar l'emissió de llum cap amunt amb la utilització de pantalles adequades que eviten aquest efecte.  
- No es pot utilitzar cap fossa sèptica durant l'execució de les obres; la gestió de les aigües residuals s'han de realitzar bé en la mateixa EDAR amb connexió a clavegueram, bé mitjançant depòsit impermeabilitzat que garantisca la no-filtració d'aigües residuals al subsòl.  
- La Guarderia del Parc Natural de l'Albufera durà a terme una revisió de les actuacions realitzades.  
4. S'ha de comprovar la presència o absència de l'espècie vulnerable Kosteletzkia pentacarpos i cal ajustar-se al que disposa el Decret 70/2009, de 22 de maig, del Consell, pel qual es crea i regula el Catàleg valencià d'espècies de flora amenaçades i es regulen mesures addicionals de conservació.  
5. Cal comunicar a la Direcció del Parc Natural de l'Albufera l'inici de l'execució de les obres amb la finalitat de comprovar si aquestes s'ajusten al projecte.  
6. Els paràmetres d'abocament de l'efluent de l'EDAR s'han d'adaptar al que disposen els annexos 1 i 2 per a les aigües ciprinícoles de la Directiva 2006/44/CE del Parlament Europeu i del Consell, de 6 de setembre de 2006, relativa a la qualitat de les aigües continentals que requereixen protecció o millora per a ser aptes per a la vida dels peixos amb el condicionant següent: si del seguiment que es realitze de la qualitat de l'aigua en aquesta zona en l'àmbit territorial del Parc Natural de l'Albufera es detecta que amb aquesta qualitat de l'aigua no es poden aconseguir els objectius perseguits pel Decret 265/2004, de 3 de desembre, pel qual s'aprova el Pla de recuperació del samaruc, s'ha de presentar una proposta de millora de l'efluent d'abocament, la qual ha de ser informada pel Servei corresponent de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.  
7. En l'execució de les obres han d'observar-se els requisits establits en el PRUG del Parc Natural de l'Albufera, especialment els indicats en l'article 53 (respecte a les obres de la séquia de la Loteria), en l'article 55 (respecte a abocaments directes o indirectes, superficials o subterranis d'aigües residuals que puguen alterar negativament les condicions ecològiques), en l'article 65 (respecte a les condicions estètiques i requeriments paisatgístics de les construccions i instal·lacions al medi rural), i en els articles 69 i 70 respecte a la realització d'infraestructures.  
8. Durant l'explotació de la instal·lació, els llots generats en el procés de depuració s'han de gestionar d'acord amb els resultats de la caracterització d'aquests, d'acord amb la normativa sectorial en matèria de residus. En el cas que la destinació siga l'ús agrícola, s'han de complir les prescripcions de la Directiva 82/278/CEE, transposició a la nostra normativa a través del Reial decret 1310/1990, i l'Ordre de 26 d'octubre de 1993, sobre utilització de llots de depuració en el sector agrari.  
9. Cal buscar la ubicació adequada per a les instal·lacions auxiliars durant l'execució de les obres, i intentar allunyar-les del nucli urbà i d'acord amb els vents dominants, i sense ocupar zones protegides.   
10. Els materials de rebliment que siguen necessaris per a l'execució de les obres s'han d'obtenir de préstecs o de pedreres existents i legalment autoritzades. En el cas de noves obertures aquestes s'han de sotmetre, amb caràcter previ a la seua utilització, al procediment de declaració d'impacte ambiental.   
11. El programa de vigilància ambiental s'ha de completar amb indicadors que permeten avaluar totes les mesures proposades. El programa de vigilància ambiental s'ha d'incloure en el Pla d'obra, i adequar-se i reestructurar-se amb el desenvolupament d'aquesta. El director de les obres ha d'estar informat de l'execució de les unitats d'obra que puguen tenir repercussions ambientals.  
12. Si durant l'execució de les obres es troben restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el titular ho ha d'informar a la Conselleria de Cultura i Esport, de manera immediata, i adoptar les mesures pertinents per a la seua protecció i conservació, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
13. S'han de pressupostar en el projecte tant les mesures correctores establides en l'estudi d'impacte ambiental com les que s'estableixen en aquest condicionat.  
14. Altres condicionants de caràcter ambiental que s'establisquen a través de les autoritzacions preceptives o els que es deriven de la normativa sectorial específica."  
De l'informe del Consell Directiu del Parc Natural de l'Albufera València, recollides parcialment en la declaració d'impacte ambiental:   
VII. De conformitat amb l'article 53 del PRUG, relatiu a «actuacions als llits, riberes i marges dels cursos d'aigua.  
(?)  
3. En la tramitació d'autoritzacions i concessions, com també en els expedients per a la realització d'obres, amb qualsevol finalitat, incloent la correcció de conques, que puguen afectar els llits i les seues zones de protecció, s'exigeix la presentació d'un estudi d'impacte ambiental, en el qual es justifique que no es produiran conseqüències que afecten adversament la qualitat de les aigües i dels hàbitats.  
4. Les riberes dels canals, séquies i barrancs s'han de dedicar preferentment a ús de caràcter forestal, bé mitjançant la regeneració amb espècies apropiades, bé mitjançant la conservació de les espècies autòctones existents.  
5. Cal parar especial atenció a mantenir les condicions adequades que permeten el desenvolupament apropiat i la conservació del lliri groc (Iris pseudacorus), per tractar-se d'una espècie tradicional amb gran capacitat de subjecció dels marges, motes i séquies, i queda prohibida la seua eliminació. En el cas de ser necessària la realització d'actuacions o obres que puguen comportar l'eliminació d'aquesta espècie vegetal es trasplantarà al lloc que indique l'Oficina de Gestió Tècnica del parc i en les condicions assenyalades per aquesta.  
(?)  
8. En l'àmbit per sota del nivell de «perellonada" està prohibida la canalització d'obra de les séquies. Únicament es poden permetre, supeditades a un informe previ favorable, preceptiu i vinculant del Consell Directiu del parc, i amb el seguiment de l'Oficina de Gestió Tècnica, actuacions de defensa en marges de séquies efectuades mitjançant pedra d'escullera amb els següents requisits mínims:  
Les actuacions han d'afectar únicament els trams de séquia necessaris per a la protecció o defensa dels marges de séquia o de les vies de comunicació.  
Les pedres d'escullera han de tenir un diàmetre mitjà mínim de 20 cm, per a facilitar la deposició de sediments entre les juntes.  
En tant que siga possible, segons l'amplària del llit, l'obra d'escullera al marge de les séquies ha de formar escalons en sentit descendent cap al curs d'aigua, facilitant amb això la implantació de la vegetació i el trànsit de la fauna entre el llit i la vora.  
S'ha d'efectuar una aportació de terra vegetal sobre la superfície superior i el talús de l'escullera, en la quantitat i la disposició adequades per a permetre l'arrelament i el desenvolupament de la vegetació de ribera de forma estable i permanent. Per a això s'ha d'aprofitar la terra extreta del lloc durant les obres, la qual s'ha de retirar i conservar en les condicions indicades en l'apartat 7 d'aquest article, el qual allista així mateix les espècies vegetals que s'han d'emprar en la revegetació.  
Les espècies vegetals que s'han d'emprar en la revegetació són les següents: Iris pseudacorus, Phragmites australis, Cladium mariscus i Kosteletzkia pentacarpos, com també altres espècies que acompanyen característicament les anteriors en les comunitats vegetals palustres i de ribera.  
Les obres de canalització i els treballs de restauració subsegüents es realitzaran sota el seguiment de l'Oficina de Gestió Tècnica del parc  
9. Les obres de construcció, reparació, adequació o millora de séquies i canals amb els seus marges, com també les actuacions de manteniment d'aquests com ara neteja, escurada, desbrossament, dragatge, dallat, reconstrucció de motes i defensa de marges, s'han de realitzar d'acord amb les tècniques i amb els períodes d'execució tradicionals a la zona.  
10. L'òrgan competent sobre espais naturals protegits, a través de l'Oficina de Gestió Tècnica del Parc Natural de l'Albufera, pot limitar, amb caràcter excepcional per a evitar danys als hàbitats o a la fauna, els períodes o les zones d'execució de les actuacions indicades en l'apartat anterior, amb comunicació prèvia a l'entitat promotora d'aquestes i justificació de la necessitat tècnica d'aquesta limitació."  
VIII. De conformitat amb l'article 65 del PRUG, relatiu a «condicions estètiques i requeriments paisatgístics de les construccions i instal·lacions al medi rural  
Addicionalment a les disposicions sobre edificació al sòl no urbanitzable que estableix el capítol V d'aquestes normes generals, s'estableix la següent regulació específica per a assegurar la integració paisatgística de les instal·lacions i edificacions en l'entorn:  
a) Els valors paisatgístics es consideren un dels criteris determinants per a la ubicació de les distintes infraestructures i usos al sòl no urbanitzable. En conseqüència, la implantació d'usos o activitats capaces de generar impacte paisatgístic, com també la reforma o adequació d'aquestes, han de realitzar-se de manera que se'n minimitze l'efecte negatiu sobre el paisatge natural o humanitzat, i incorporar les mesures d'integració paisatgística que siguen necessàries.  
b) A aquest respecte, l'execució de les esmentades activitats ha de tenir en compte expressament l'efecte de la implantació sobre els valors paisatgístics del parc, podent supeditar-se els preceptius informes favorables al compliment de determinats requisits en els elements constructius, en els materials utilitzats, en els enjardinaments, en els tancaments i en l'entorn de les actuacions. Quan l'envergadura o les característiques d'aquestes així ho aconsellen, pot exigir-se als promotors l'aportació d'un estudi de visualització del paisatge que analitzarà l'impacte esperat, tenint en compte l'estat actual del paisatge i el resultat final després de la intervenció.  
c) Les construccions i les edificacions de nova planta, igual que les actuacions de rehabilitació i reconstrucció, han d'adoptar com a criteri general les tipologies característiques de la zona. S'han de protegir especialment les construccions històriques i tradicionals, i evitar la importació de tipologies alienes i la pèrdua dels límits de definició entre el nucli històric i la nova edificació.  
(?)  
g) En la resta del sòl no urbanitzable del parc, els tancaments de parcel·les poden ser massissos fins una altura màxima d,1,20 m des de la rasant. Els murs han d'estar pintats, però mai en tons diferents dels del paisatge mineral o vegetal en què es localitzen. No es permeten els murs de formigó o rajola cara vista, ni els tancaments construïts sobre pilastres de formigó i fil d'aram espinós.  
h) Per a la delimitació de parcel·les a les zones d'horta es propiciarà l'ús de tancaments vegetals tradicionals, principalment de baladre (Neriun oleander) i de ciprer (Cupresus sempervirens), com també els elaborats amb canyes. El titular ha de realitzar un manteniment adequat d'aquests tancaments.  
i) La protecció parcial mitjançant tallavents d'àrees sotmeses a aprofitament agrícola no es pot realitzar amb malles metàl·liques, plastificades o no, o bandes i malles plàstiques."  
IX. De conformitat amb l'article 69 del PRUG, relatiu a «normes generals sobre obres d'infraestructura  
La realització d'obres per a la instal·lació, manteniment o remodelació d'infraestructures de qualsevol tipus, tant d'iniciativa pública com privada, ha d'atenir-se, a més de a les disposicions de les normatives sectorials aplicables i del procediment d'avaluació d'impacte ambiental, als següents requisits genèrics:  
a) Els traçats i emplaçaments d'aquestes han de realitzar-se tenint en compte les condicions ecològiques i paisatgístiques del territori, a fi d'evitar la creació d'obstacles a la lliure circulació de les aigües, com també l'alteració de vessants i llits i la degradació dels hàbitats o el paisatge.  
b) Durant la realització de les obres s'han de prendre les precaucions necessàries per a evitar la destrucció de la coberta vegetal i els sòls, per tant, una vegada finalitzades les obres cal restaurar el sòl i la vegetació afectats. Així mateix, s'ha d'evitar la realització d'obres en aquells períodes en què puguen afectar-se negativament els processos ecològics i, en particular, els cicles vitals de la fauna.  
c) Els preceptius informes del Consell Directiu del parc natural, requerits en forma vinculant per a l'execució de determinades obres d'infraestructura, han d'obtenir-se amb caràcter previ a l'atorgament de la corresponent llicència urbanística.  
(?)"  
X. De conformitat amb l'article 70 del PRUG, relatiu a «normes específiques  
1. Àmbits de protecció i àmbits d'activitat específics  
Addicionalment a les normes genèriques previstes en l'article anterior, la instal·lació, el manteniment i la remodelació d'infraestructures que afecten els àmbits de protecció o d'activitat que es defineixen en els distints capítols d'aquestes normes generals, com ara activitat agrícola, costes, llits, sòls, paisatge i altres, s'han d'atenir a les normes específiques que es determinen en els esmentats capítols. Incloent, quan així siga el cas, l'informe previ favorable, preceptiu i vinculant del Consell Directiu del parc per a les actuacions d'instal·lació o remodelació d'infraestructures.  
(?)  
3. Instal·lacions d'il·luminació  
a) La contaminació lumínica es defineix com la brillantor o resplendor de llum en el cel nocturn produït per la reflexió i la difusió de llum artificial en els gasos i en les partícules de l'aire a causa de llums inadequats o a l'incorrecte apantallament d'aquests. A fi de reduir aquesta contaminació en l'àmbit del parc, les instal·lacions de llums públics que puguen afectar directament les àrees de reserva (R), les àrees d'ús restringit (UR) i les àrees d'ús agrícola (A), tant per estar ubicades dins d'aquestes zones com per situar-se en les proximitats d'aquestes, han de complir els requisits mínims següents:  
- Els llums han de ser de vapor de sodi de baixa pressió o semblants.  
- Els llums han d'orientar-se de manera que el feix de llum es projecte sobre el sòl amb un angle inferior al 10% des del suport.  
(?)  
- Els llums s'han d'instal·lar sense cap inclinació respecte al sòl, especialment les de vidre corb.  
(?)  
- En qualsevol cas s'ha de procurar evitar l'emissió de llum cap amunt, per tant, s'ha de procurar la utilització de pantalles adequades que eviten aquest efecte.  
(?)  
c) L'òrgan competent sobre espais naturals protegits pot, en cas necessari, establir els nivells d'intensitat lumínica recomanables per a les zones sensibles del parc. No obstant això, s'han de tenir en compte en aquest supòsit les necessitats bàsiques d'enllumenat dels enclavaments urbà i d'altres instal·lacions existents que requerisquen nivells d'il·luminació determinats.  
d) La reglamentació sobre el control de la contaminació lumínica s'estableix sense perjudici de les competències en la matèria de les respectives administracions municipals, les quals, amb un informe previ favorable de l'òrgan competent sobre espais naturals protegits, poden establir les pròpies regulacions sobre aquesta matèria en l'àmbit territorial del parc, amb l'única limitació que aquestes han de ser concordants o compatibles amb la normativa del PRUG ja que suposen un nivell de protecció ambiental comparable o superior a l'oferit per aquest article.  
4. Línies elèctriques i telefòniques  
a) A fi d'evitar l'alteració del paisatge i els riscos sobre l'avifauna, les noves línies elèctriques i telefòniques que s'instal·len en l'àmbit del sòl no urbanitzable del parc han de ser subterrànies.  
(?)"  
XVI. El llit de la séquia s'ha de fer seguint les condicions exposades en el punt VII, o mitjançant l'aportació de terra vegetal. Així mateix cal revegetar la mota de conformitat amb l'apartat anterior. A més d'això, cal parar especial atenció en les activitats de dragatge, per a evitar qualsevol afecció a la fauna i flora existent al llit de la séquia. Les actuacions de dragatge s'han de supervisar per a comprovar la no-existència de fauna en el fang dragat o per a la devolució al llit de la séquia. Així mateix, les actuacions de dragatge han de realitzar-se en el període comprés entre octubre i febrer.  
XVII. D'altra banda, no es pot utilitzar cap fossa sèptica per al campament d'obra. La gestió de les aigües residuals s'ha de fer bé en la mateixa EDAR, amb connexió a clavegueram general, bé mitjançant un depòsit impermeabilitzat que garantisca la no-filtració d'aigües residuals al subsòl.  
XVIII. Per a minimitzar l'impacte paisatgístic produït per la construcció de l'EDAR, cal fer una revegetació perimetral de la parcel·la resultant mitjançant espècies autòctones.  
XIX. Qualsevol alteració sobre la sol·licitud original ha de ser notificada a aquesta oficina de Gestió Tècnica abans de l'execució.  
XX. La Guarderia del Parc Natural de l'Albufera ha de dur a terme una revisió de les actuacions realitzades.  
XXI. A més d'això, aquest informe no eximeix el sol·licitant de l'obtenció de les corresponents autoritzacions, llicències o permisos que es requerisquen per a l'execució de l'actuació sol·licitada."  
Quart. Òrgan competent  
Segons el que estableix l'article 10.a del Reglament dels òrgans territorials i urbanístics de la Generalitat, la Comissió Territorial d'Urbanisme, a proposta del director general d'Urbanisme, és l'òrgan competent per a resoldre l'aprovació definitiva del planejament urbanístic (inclosos els plans especials) de municipis de menys de 50.000 habitants. Per això, es conclou també que en aquest cas la declaració de compatibilitat, atés que afecta un municipi de menys de 50.000 habitants, correspon, en els mateixos termes, a la Comissió Territorial d'Urbanisme.  
D'acord amb el que antecedeix, la Comissió Territorial d'Urbanisme, per unanimitat, acorda:   
Aprovar definitivament el Pla especial per a la creació de sòl dotacional destinat a infraestructures públiques de sanejament i depuració per tal d'executar el projecte de construcció de les obres de reforma i tractament terciari per a l'EDAR del Perelló, i declarar la compatibilitat amb l'ordenació urbanística i territorial del projecte d'obra pública sempre que es complisquen les condicions d'execució i desenvolupament del projecte d'obra continguts en la declaració d'impacte ambiental acceptable i en l'informe favorable del Consell Directiu del Parc Natural de l'Albufera, assenyalats en el fonament jurídic tercer.  
Contra l'instrument de planejament aprovat pot interposar-se recurs contenciós administratiu davant del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, en el termini de dos mesos comptadors des de l'endemà de la publicació, de conformitat amb el que preveu l'article 46.1 de la Llei 29/1998, de 13 de juliol, reguladora de la jurisdicció contenciosa administrativa.  
Tot això sense perjudici que es puga exercir qualsevol altre recurs o acció que es considere oportú.»  
La qual cosa se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que es deriven d'aquesta, conforme ho autoritza l'article 27.5 de la Llei 30/92, de 26 de novembre, de règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú (LRJAP-PAC).  
València, 26 d'abril del 2010.- El secretari de la Comissió Territorial d'Urbanisme: Juan Ramón Castaño Martínez.