Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9866, del 07-06-2024 (2024/5183)

RESOLUCIÓ de 13 de maig de 2024, de la Direcció General d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe ambiental i territorial estratègic de Pla de mobilitat urbana sostenible (PMUS) de Guardamar de la Safor. Expedient 34/3670-EVE.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9866

Data del DOGV
:   07-06-2024

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2024/5183


Data del document
:   13-05-2024

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 13 de maig de 2024, de la Direcció General d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe ambiental i territorial estratègic de Pla de mobilitat urbana sostenible (PMUS) de Guardamar de la Safor. Expedient 34/3743-VNZ. [2024/5183]  
D'acord amb l'article 53.7 del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, que establix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de l'informe ambiental i territorial estratègic, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana l'informe ambiental i territorial estratègic corresponent a l'expedient 34/5652-YMG Guardamar de la Safor (València).  
  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Tràmit: Pla de mobilitat urbana sostenible de Guardamar de la Safor  
  
Promotor: Ajuntament de Guardamar de la Safor  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Guardamar de la Safor  
Localització: Terme municipal de Guardamar de la Safor (València)  
Expedient: 34-2021-EAE  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió celebrada el 17 de febrer de 2022, va adoptar el següent  
Acord:  
Vista la proposta d'informe ambiental i territorial estratègic del Pla de mobilitat urbana sostenible (PMUS) de Guardamar de la Safor, en els termes següents:  
A. Fonaments pels quals se sotmet el pla a avaluació ambiental estratègica  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció que establix la Directiva 2001/42/CE, del Parlament Europeu i del Consell, de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Esta directiva s'incorpora al dret intern espanyol mitjançant la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret autonòmic d'acord amb el que s'establix en el Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (TRLOTUP).   
  
La Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, establix en l'article 6 quins plans i programes, així com les modificacions d'estos, estan sotmesos a avaluació ambiental estratègica d'acord amb els procediments establits en la legislació d'avaluació ambiental.  
  
Segons el que estipula l'article 46.3 del TRLOTUP, l'òrgan ambiental determinarà si un pla o un programa ha de ser objecte d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada o ordinària, en els supòsits que s'hi preveuen i tenint en compte els criteris establits en l'annex VIII de la llei, tot això amb la consulta prèvia a les administracions públiques afectades i d'acord amb les fases de la tramitació exposades en l'article 50.   
En este context, l'avaluació ambiental estratègica és aplicable als plans de mobilitat.  
El Servici d'Avaluació Ambiental Estratègica comunica l'obertura de l'expedient (expedient 34/3973-SLN) en un escrit amb data de 19 de juliol de 2021.  
B. Document inicial estratègic  
B.1. Documentació aportada  
El 27 d'abril de 2021 va entrar en el Servici d'Avaluació Ambiental Estratègica de la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental la sol·licitud de l'Ajuntament de Guardamar de la Safor per a iniciar el procés d'avaluació ambiental i territorial estratègica de l'esborrany del Pla de mobilitat urbana sostenible (PMUS de Guardamar de la Safor) juntament amb el document inicial estratègic (DIE).  
La documentació aportada s'ajusta al que establix l'article 50 del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge (TRLOTUP).  
La documentació aportada queda constituïda per:   
1. Esborrany del Pla de mobilitat urbana sostenible  
2. Document inicial estratègic (DIE)  
B.2. Informació territorial  
Guardamar de la Safor és un municipi litoral de la Comunitat Valenciana situat al sud de la província de València, que forma part de la comarca de la Safor. Té una superfície de 102 ha, limita al nord amb Daimús, a l'oest amb Gandia, al sud amb Bellreguard i Miramar i a l'est amb el Mediterrani. Situat al sud del riu Serpis, està constituït per una plana litoral de llims grisos del Quaternari, amb un cordó litoral arenós el sistema dunar del qual s'estén pràcticament per tota la zona litoral. El barranc de l'Assagador, al nord, el separa del municipi de Daimús i la séquia Mare, al sud, dels termes municipals de Miramar i Bellreguard. Segons les dades de l'Institut Nacional d'Estadística (2021), la població és de 547 habitants.   
Guardamar de la Safor està comunicat a través de la carretera CV-670, que travessa el terme sense convertir-se en travessia urbana i discorre pel límit oest del nucli urbà. La rotonda situada en la zona nord del nucli urbà distribuïx el trànsit cap al polígon industrial projectat a l'oest i, pel camí de la Mar, cap a la zona residencial de la platja.   
  
Considerant la dimensió i característiques clarament residencials del municipi en primera i segona residència, no hi ha pols d'atracció que puguen generar un flux important, encara que es poden diferenciar els dos nuclis urbans de dimensions reduïdes (la població i la platja) interconnectats i separats entre ells per uns 700 metres.   
  
Els elements naturals destacables del municipi són:   
- ZEC Dunes de la Safor (ES5233038), amb una extensió de 66,08 ha, comprén totes les restes de cordons dunars de la comarca de la Safor. A més dels hàbitats d'interés comunitari, el cordó dunar alberga poblacions reproductores de corriol camanegre (Charadrius alexandrinus), espècie de l'annex I de la Directiva d'aus. En el municipi de Guardamar de la Safor, el cordó dunar limita amb el passeig marítim.  
  
- La via pecuària que discorre pel terme municipal  
- Terrenys classificats en el PATFOR com a sòl forestal estratègic (en part coincidents amb la ZEC Dunes de la Safor)  
B.3. Planejament vigent  
Guardamar de la Safor disposa d'un pla general d'ordenació urbana aprovat definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme de València l'11 de març de 2005 i publicat en el Butlletí Oficial Provincial, núm. 228, en data 26 de setembre de 2005. Posteriorment, s'han realitzat diverses modificacions de planejament. El Pla general té emesa declaració d'impacte ambiental per resolució del director general de Medi Natural amb data 11 de novembre de 2003 (expedient 343/0368-YVI).  
El model territorial de Guardamar de la Safor consta de dos zones que suposen el nucli central al voltant del qual es concentra la principal activitat en termes de mobilitat: el nucli urbà i el seu eixample i l'àrea residencial de la platja, l'activitat principal de la qual en termes de mobilitat adquirix un caràcter estacional centrat en l'època estival. El polígon industrial no està desenvolupat.   
B.4. Objectiu de la proposta del PMUS  
Àmbit d'actuació  
Les actuacions proposades pel PMUS de Guardamar de la Safor se circumscriuen al terme municipal i la major part d'estes estan previstes en sòl urbà o urbanitzable.   
Diagnòstic previ  
La mobilitat de Guardamar del Segura se centra en la connexió amb el territori en què es troba: la comarca de la Safor, a la província de València, i les poblacions que tenen servicis d'educació i sanitat als quals han d'acudir els usuaris per mitjà de transport públic en concessió.  
  
Un alt percentatge dels desplaçaments estan motivats per causes laborals, com a origen o com a destinació. Els turismes representen el principal vehicle motoritzat utilitzat, encara que també destaca l'ús d'altres alternatives com ara motocicletes i ciclomotors.  
Amb el model actual, segons es desprén de les enquestes realitzades, el 59 % de la població utilitza el vehicle propi per a poder accedir a servicis i llocs de treball habituals, el 13 % es desplaça a peu i el 12 % amb bicicleta. L'enquesta mostra, sobre el baix ús de la bicicleta, que les raons són la falta d'infraestructura específica (30 %), la inseguretat que els provoca l'ús de la mateixa (28 %) així com la distància entre l'origen i la destinació del viatge (16 %).  
Objectius del PMUS  
El Pla de mobilitat urbana sostenible té com a objectiu fixar un model sostenible que permeta donar resposta a les necessitats de mobilitat dels ciutadans. En este sentit, no només ha de resoldre les necessitats presents (any base), sinó que ha de ser capaç de solucionar horitzons futurs (període temporal futur). Les propostes fixades quedaran emmarcades dins d'una estratègia global definida sobre la base de períodes temporals compresos entre 2022 i 2027, que seria l'any horitzó del pla. Es consideren escenaris a curt termini (2 anys), a mitjà termini (3 i 4 anys) i a llarg termini (5 i 6 anys).  
Els principals objectius que es pretén aconseguir són:  
• Assegurar i potenciar que el vianant seguisca sent el principal protagonista de la mobilitat a la població.  
• Consolidar i afavorir l'expansió de la bicicleta com el mitjà de transport general i quotidià dels ciutadans.  
• Revisar i redefinir una jerarquia viària en la població que permeta una millor ordenació dels fluxos de trànsit, de manera que el centre deixe de ser un itinerari de pas i recupere el seu caràcter de punt de trobada essencial de la població i dels ciutadans.  
• Organitzar l'espai destinat a l'estacionament en superfície.  
• Millorar la seguretat viària.  
• Implementar els plans de mobilitat en els nuclis principals.  
  
Per a la consecució d'estos objectius, s'han redactat 13 propostes, que són resultat de les variables analitzades i de les enquestes efectuades.  
B.5. Estudi d'alternatives  
Alternativa 0. Absència de planificació. Determina l'evolució previsible dels paràmetres de mobilitat del municipi, sense tindre en compte cap actuació prevista en el pla.   
Alternativa 1. Denominada en el document inicial estratègic (DIE) com «Escenari 1. La innovació tecnològica i la sostenibilitat marquen l'escenari del pla en el futur». Segons este document:   
- S'imposa la mobilitat com a servici.   
- No desapareix el vehicle en propietat i, per tant, no desapareix la necessitat d'aparcament.  
- Es garantixen unes condicions bàsiques d'accés a la mobilitat sostenible a tots els ciutadans.  
- Desapareixen els problemes d'accidentalitat, accessibilitat i desigualtat social en la mobilitat.  
- S'imposa el teletreball i es reduïxen les hores punta de mobilitat. La capacitat de la xarxa augmenta.  
- Els carrers s'humanitzen perquè s'augmenta la capacitat de la xarxa viària i hi ha més espai per a vianants o ciclistes. A més, es potencia la conversió en zona de vianants i en vies ciclistes o vies per a bicicletes i vianants.  
- Augmenta la distribució de mercaderies, però disminuïxen els viatges per motiu de compres. Com que el distribuïdor de mercaderies actua de manera planificada, hi ha més espai en el viari, encara que no tant com podria semblar, perquè pot ser que augmenten els viatges per motiu d'oci.   
L'alternativa 1 pretén esmenar els problemes del baix ús de la bicicleta, potenciar l'ús del transport públic, reforçar els problemes d'aparcament de vehicles i regular l'estacionament de càrrega i descàrrega.  
  
Alternativa 2. Escenari en el qual, amb el mateix desenvolupament tecnològic, no s'aconseguixen els objectius de mobilitat sostenible, sinó que es reprén un entorn planificat exclusivament, de nou, per a vehicles: elèctrics, autònoms, compartits, però vehicles, al cap i a la fi. L'espai públic torna a ser dominat pels mitjans de transport mecanitzats en detriment dels desplaçaments més humans.  
B.6. Propostes del PMUS  
En l'esborrany del Pla de mobilitat urbana sostenible de Guardamar de la Safor es definixen un total de 5 línies estratègiques que, al seu torn, es desglossen en 13 propostes que corresponen quasi totes a l'alternativa 1. El resum de les propostes és el següent:   
Estratègies d'actuació:   
1. Mobilitat a peu  
- Augment de les zones d'ús preferencial de vianants.  
- Desenvolupament d'itineraris per als vianants que integren els principals punts tractius o generadors de viatges.  
- Desenvolupament d'itineraris universalment accessibles.  
2. Mobilitat amb bicicleta  
- Augment de la infraestructura ciclista.  
- Potenciació de l'ús de la bicicleta.  
- Desenvolupament d'itineraris continus.  
3. Mobilitat amb transport públic  
- Augment de l'oferta i la freqüència de servicis de transport públic.  
- Millora de la intermodalitat del transport.  
4. Mobilitat amb vehicle privat  
- Ajustos i adaptació del viari actual a les necessitats de la demanda de transport.  
- Augment de les places d'estacionament públic.  
5. Mobilitat sostenible  
- Planificació territorial coordinada amb la mobilitat.  
- Integració de trajectes en l'entorn ambiental i urbà.  
- Implantació de noves tecnologies que fomenten la mobilitat sostenible.  
Propostes d'actuació:   
  
Proposta Denominació de la proposta Programació temporal  
P.1 Millora de la comunicació per als vianants amb la parada d'autobusos, a l'altre costat de la CV-670, i amb el polígon industrial en execució Llarg termini  
P.2 Pla d'accessibilitat per a persones amb mobilitat reduïda (PAPMR) Mitjà termini  
P.3 Prolongació del carril bici que arriba fins al punt de connexió camí Daimús i fins al domini públic marítim terrestre a través de la ribera fluvial del barranc de l'Assagador Mitjà termini  
P.4 Prolongació i connexió del carril bici anterior amb el parc públic i connexió amb Bellreguard i connexió amb el de connexió amb Daimús a través de l'avinguda de la Safor Mitjà termini  
P.5 Connexió del carril bici al començament del bulevard paral·lel al Camí de la Mar amb l'àrea recreativa dels Ullals i l'equipament cultural dels Ullals en un ramal i un altre pel camí de la Mar amb l'edifici cultural de l'Ajuntament, Casa de Cultura, i equipament sanitari Mitjà termini  
P.6 Accés mitjançant bicicleta al futur polígon industrial en execució Llarg termini  
P.7 Carril bici en el polígon industrial Llarg termini  
P.8 Implantació d'un sistema de bicicleta pública potencialment compatible amb el dels municipis confrontants Mitjà termini  
P.9 Instal·lació d'aparcaments per a bicicletes particulars Mitjà termini  
P.10 Senyalització d'itineraris ciclistes Mitjà termini  
P.11 Instal·lació d'una xarxa de càrrega elèctrica per a vehicles elèctrics Mitjà termini  
P.12 Implantació de zones 30 Curt termini  
P.13 Millora del transport públic Mitjà termini  
  
  
C. Possibles efectes sobre el medi ambient  
Les actuacions que es recullen en el PMUS disminuiran els moviments interns dins del terme municipal, la qual cosa molt probablement repercutirà en una disminució de trànsit de vehicles particulars, encara que no es preveu que disminuïsquen els desplaçaments per qüestions de treball i cap a altres municipis.   
El document destaca que l'actuació P.5 Connexió del carril bici en el començament del bulevard paral·lel al camí de la Mar amb l'àrea recreativa dels Ullals i l'equipament cultural dels Ullals en un ramal i un altre pel camí de la Mar amb l'edifici cultural de l'Ajuntament, Casa de Cultura, i equipament sanitari està, en el moment de redacció del document, en fase d'expropiació de terrenys per a la seua realització.  
D. Consultes efectuades  
Per part de la Direcció General amb competència en avaluació ambiental, d'acord amb l'article 53 del TRLOTUP, la documentació aportada s'ha sotmés a consulta, en la seua condició d'administracions públiques afectades, a:  
  
Administració pública consultada Consulta Informe  
DG Obres Públiques, Transport i Mobilitat  
Servici de Mobilitat 11.08.2021 04.02.2022  
DG Obres Públiques, Transport i Mobilitat  
Servici de Planificació 09.02.2022  
SDG Medi Natural  
Vies pecuàries -  
SDG de Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental  
Servici Lluita Canvi Climàtic 27.09.2021  
DG Qualitat i Educació Ambiental  
Servici de Qualitat Ambiental (Atmosfera) 15.09.2021  
DG Política Territorial i Paisatge   
PATRICOVA, altres PAT 24.11.2021  
DG Política Territorial i Paisatge   
Servici d'Infraestructura Verda i Paisatge 14.10.2021  
Diputació València  
Servici Carreteres 22.09.2021  
  
  
Nota: Els informes rebuts es publicaran, juntament amb l'informe ambiental i territorial estratègic, en la pàgina web https://mediambient.gva.es/va/web/evaluacion-ambiental/seguiment-d-expedients-d-avaluacio-ambiental-estrategica  
(apartat ‘Consulta de plans d'avaluació ambiental', seleccioneu província>València, municipi> Guardamar de la Safor i >034/ 2021/EAE-PMUS Guardamar de la Safor)  
  
E. Identificació dels possibles efectes sobre el medi ambient  
Segons el que estipula l'article 46.3 del TRLOTUP, l'òrgan ambiental i territorial determinarà, d'acord amb els criteris de l'annex VIII, el sotmetiment al procediment d'avaluació ambiental i territorial ordinari o simplificat, en funció de la certesa en la determinació d'efectes significatius sobre el medi ambient i amb consulta prèvia a les administracions públiques afectades a què es referixen els articles 48.d i 53 del TRLOTUP.  
Conceptualment, els plans de mobilitat urbana sostenible constituïxen l'instrument adequat per a aconseguir donar resposta a les necessitats de mobilitat de les persones i les mercaderies en l'àmbit urbà i reduir les repercussions negatives del sistema de transport sobre l'economia, la societat i el medi ambient. Esta mobilitat sostenible ha de pretendre aconseguir, igualment, l'accessibilitat universal, és a dir, facilitar l'accés de la població als béns, els servicis i els llocs de treball.   
La consecució d'estos objectius generals es du a terme si s'actua, fonamentalment, sobre dos àmbits:   
• Un nou equilibri dels mitjans de transport que aposte, fonamentalment, pels que presenten més eficàcia ambiental i social: transport públic davant del privat i formes de transport no motoritzat. Assolir este objectiu requerix tant mesures d'estímul cap a les noves formes de transport com mesures dissuasives. Per a fer-ho, s'ha d'actuar sobre aspectes estructurals (infraestructures necessàries) i de regulació urbanística (tipologia edificatòria, relació espais públics/privats, estàndards dels aparcaments per als diferents mitjans de transport).  
  
• La planificació urbana i el model de ciutat, per a disminuir la necessitat de mobilitat urbana tant pel que fa a la necessitat com respecte a la longitud dels desplaçaments.   
Des del punt de vista ambiental, els PMUS han de contribuir a un ús racional del sòl per a atendre les demandes de mobilitat, al canvi modal que prioritze els mitjans més sostenibles i la reducció de la necessitat de desplaçaments tant en nombre com en distància, que propicien l'adquisició d'hàbits saludables (caminar i desplaçar-se en bicicleta) i que, alhora, contribuïsquen a disminuir les emissions originades pel sector del transport, com ara les referides a emissions de gasos d'efecte d'hivernacle (CO2), les emissions de contaminants que perjudiquen la qualitat de vida dels ciutadans (entre altres, diòxid de nitrogen NO2, compostos orgànics volàtils COV, monòxid de carboni CO, diòxid de sofre SO2, material particulat PM) i les emissions acústiques originades pel trànsit.   
En este sentit, s'expressa l'article 10.2 de la Llei 6/2011, d'1 d'abril, de la Generalitat, de mobilitat de la Comunitat Valenciana, quan indica que «2. La definició de paràmetres i objectius assenyalats en el punt anterior s'acompanyarà dels indicadors que es consideren pertinents en relació amb el volum total de desplaçaments i el seu repartiment modal, i els nivells associats de consums energètics, ocupació de l'espai públic, soroll i emissions atmosfèriques, i es particularitzaran les d'efecte d'hivernacle. L'evolució d'estos últims paràmetres tendirà a una reducció progressiva d'acord amb els ritmes i límits que reglamentàriament s'establisquen en relació amb el desenvolupament de les polítiques energètiques i ambientals».   
Tenint en compte els criteris anteriors, es fa l'avaluació ambiental estratègica del PMUS de Guardamar del Segura en funció de les propostes realitzades partint de la consideració, tal com recull la documentació aportada, que totes les propostes es plantegen en sòls classificats d'urbà, urbanitzable i no urbanitzable (de manera que afecta camins ja existents) del municipi. L'actuació P.5 Connexió del carril bici en el començament del bulevard paral·lel al camí de la Mar amb l'àrea recreativa dels Ullals i l'equipament cultural dels Ullals en un ramal i un altre pel camí de la Mar amb l'edifici cultural de l'Ajuntament, Casa de Cultura, i equipament sanitari està, en el moment de redacció del document, en fase d'expropiació de terrenys per a realitzar-se.  
  
El municipi s'inclou en l'àmbit del Pla d'acció territorial de les comarques centrals, actualment en tramitació, i este PMUS es podrà veure afectat per les seues determinacions en el moment de l'aprovació.   
  
El PMUS de Guardamar de la Safor atén el que, quant a competències administratives, establix l'article 3.2 de la Llei 6/2011, de mobilitat de la Comunitat Valenciana, per la qual cosa l'avaluació ambiental estratègica d'este es farà sobre les propostes que siguen de competència municipal.   
Dit això, en els informes rebuts s'observen les consideracions, tant de tipus legal com ambiental, que descrivim a continuació:  
  
Infraestructura verda i paisatge  
L'informe emés el 14 d'octubre de 2020, pel Servici d'Infraestructura Verda i Paisatge, conclou que, segons s'observa, els objectius indicats en el document inicial estratègic i en l'esborrany del pla coincidixen plenament amb les funcions de la infraestructura verda. Les mesures que es pretenen implementar han de ser compatibles amb la protecció del territori que des de la infraestructura verda es plantegen (article 4.5 del TRLOTUP).   
• El PMUS esmenta les àrees protegides de la infraestructura verda a escala regional, però no s'hi inclou l'anàlisi a escala local. És necessària la incorporació en el PMUS d'un capítol dedicat a la infraestructura verda de la totalitat del terme municipal que incloga:   
- Anàlisi de la infraestructura verda que permeta examinar i valorar els efectes de les propostes i que estudie les implicacions sobre esta.  
  
- Indicació explícita de quins espais i recorreguts d'actuació es consideren adequats per a la seua incorporació a la infraestructura verda municipal.   
- Establiment de mesures efectives per a corregir els possibles efectes negatius generats per les propostes plantejades garantint que complisca, en concret, la Directriu 118 de l'Estratègia territorial de la Comunitat Valenciana (ETCV).  
- Indicació de determinacions que cal adoptar per al control dels elements amb incidència en la qualitat del paisatge urbà.  
• Altres consideracions que indica l'informe:   
- Qualsevol actuació que poguera estar en relació directa amb la Via del Litoral proposada des del PATIVEL ha de tindre en compte l'article 17 d'este PAT. Este article indica també la necessitat de redactar un programa de paisatge com a instrument necessari per a acompanyar els projectes per a l'execució d'actuacions en eixe àmbit.   
  
- El municipi s'inclou en l'àmbit del Pla d'acció territorial de les comarques centrals, el qual està actualment en tramitació, i este PMUS es podrà veure afectat per les seues determinacions en el moment de l'aprovació.   
Mobilitat   
L'informe emés el 4 de febrer de 2022 pel Servici de Mobilitat de la Direcció General d'Obres Públiques, Transport i Mobilitat Sostenible establix que l'àmbit i el contingut del PMUS s'estimen adequats en relació amb les determinacions de la Llei 6/2011, de mobilitat de la Comunitat Valenciana. No obstant això, es fan les observacions següents:  
  
- Dades de mobilitat. L'informe indica que en el Pla de mobilitat s'observa una gran carència de dades de partida. L'enquesta realitzada no determina la seua representativitat ni la seua expansió al total del col·lectiu de residents en el municipi. No s'ha fet cap aforament o enquesta en relació amb la mobilitat dels residents que puga determinar una matriu origen/destinació de viatges interns i externs. L'informe hi afig un llistat sobre dades mínimes de mobilitat que cal referenciar en el PMUS.  
- Dades socioeconòmiques L'informe indica que no s'han determinat els centres d'atracció de la mobilitat obligada (laboral, escolar, mèdica i social) i opcional (compres, esport, oci) dels residents. El document presenta importants mancances en relació amb les dades socioeconòmiques amb importància en la mobilitat. L'informe adjunta una llista indicativa de dades mínimes sobre la mobilitat.  
- Dades d'aforaments de les carreteres. L'informe indica que no s'han presentat dades d'intensitats horàries per a determinar les hores punta ni la variació d'intensitats entre els dies laborals o festius i caps de setmana; estes dades caracteritzen la mobilitat.  
- Pressupostos municipals. L'informe indica que s'han de recollir els pressupostos municipals destinats a inversions i les inversions municipals en obres de mobilitat de cada un dels últims quatre anys.  
  
- Perspectiva de gènere. L'informe indica que el PMUS ha de contindre un capítol en què s'analitze, des de la perspectiva de gènere, la mobilitat actual i els efectes de les actuacions proposades en compliment del punt 9.2 de l'annex XII del TRLOTUP.  
- Indicadors de seguiment del Pla de mobilitat. S'indica, a més, que el document ha de proposar únicament aquells indicadors per als quals el Pla de mobilitat haja establit valors inicials i que arreplegar-los en el futur siga factible.  
Respecte a les propostes, l'informe considera que, en general, s'adeqüen al Pla de mobilitat. No obstant això, s'hi indica que s'han d'introduir les modificacions següents:   
- S'ha d'eliminar la proposta 13. Millora del transport públic, ja que no proposa cap actuació concreta i no aporta cap estudi relacionat.  
  
- En general, en totes les fitxes s'han d'especificar les administracions i els agents privats implicats en el finançament de la proposta.  
- Únicament s'han de proposar les actuacions que es puguen executar de manera factible tenint en compte el finançament, els condicionants tècnics i les capacitats i la disponibilitat de les administracions implicades.   
Pel que fa a la programació del Pla de mobilitat, l'informe considera que el document conté una programació de les actuacions, però no un càlcul dels pressupostos en cada fase. Per tant, s'ha d'incloure en el pla d'actuacions una conclusió pel que fa al total del pressupost d'inversió que suposa el pla i una assignació del total de la inversió per cada administració implicada, amb les anualitats corresponents.   
  
L'informe conclou que el Pla de mobilitat urbana sostenible de Guardamar de la Safor 2021 remés no reunix la qualitat tècnica adequada perquè el Servici de Mobilitat Urbana Sostenible emeta informe definitiu en la tramitació ambiental i territorial estratègica. Per a la seua aprovació conforme a la Llei de mobilitat, s'ha de corregir i ampliar segons el que s'ha expressat en apartats anteriors i pot requerir treballs de camp complementaris.   
El Pla de mobilitat, completat amb el desenvolupament del que s'ha indicat anteriorment, s'ha de remetre al Servici de Mobilitat de la Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat, com a òrgan competent en matèria de mobilitat de la Generalitat, per a l'emissió de l'informe previ a l'aprovació del pla per l'Ajuntament de Guardamar de la Safor, segons el que preveu l'article 10 de la Llei 6/2011 de mobilitat.   
  
Planificació  
L'informe de 9 de febrer de 2022 del Servici de Planificació de la Direcció General d'Obres Públiques, Transport i Mobilitat Sostenible establix que el PMUS és compatible amb la legislació sectorial de carreteres vigent, sempre que es realitzen els estudis i les modificacions que s'indiquen:   
• Les propostes 1. Millora de la comunicació per als vianants amb la parada d'autobusos a l'altre costat de la CV-670 i amb el polígon industrial en execució i 6. Accés mitjançant bicicleta al futur polígon industrial en execució plantegen la modificació de l'emplaçament de la parada i indiquen que l'actuació es concretarà en un pas subterrani o elevat. L'informe indica que no s'especifica la tipologia ni les condicions d'execució d'esta actuació. Correspon a la Diputació de València emetre l'informe favorable per a qualsevol actuació que supose una variació de les condicions de la CV-670.  
• Quant a l'oferta de servicis d'autobús interurbà, l'informe indica que este servici s'ha implantat com a resultat del projecte de servici públic de transport de viatgers per carretera CV-114 La Safor Sud. Este projecte establix les parades i la freqüència de pas pels diversos municipis. En cas que el canvi d'emplaçament de la parada de la proposta 1. Millora de la comunicació per als vianants amb la parada d'autobusos, a l'altre costat de la CV-670, i amb el polígon industrial en execució, afectara el recorregut previst de l'autobús aprovat en el projecte públic, caldrà informar el Servici de Gestió del Transport de la Direcció General d'Obres Públiques, Transport i Mobilitat sostenible perquè reubique les parades o canvie els recorreguts, si fora necessari. Qualsevol proposta de canvi que afecte la freqüència de pas aprovada en el projecte ha de ser informada per mitjà del servici mencionat.  
  
• Les propostes 3. Prolongació del carril bici que arriba fins al punt de connexió camí Daimús i fins al domini públic marítim terrestre a través de la ribera fluvial del barranc de l'Assagador, 4. Prolongació i connexió del carril bici anterior amb el parc públic i connexió amb Bellreguard i connexió amb el de connexió amb Daimús a través de l'avinguda de la Safor, 5. Connexió del carril bici al començament del bulevard paral·lel al camí de la Mar amb l'àrea recreativa dels Ullals i l'equipament cultural dels Ullals en un ramal i un altre pel camí de la Mar amb l'edifici cultural de l'Ajuntament, Casa de Cultura, i equipament sanitari, 6. Accés mitjançant bicicleta al futur polígon industrial en execució, 7. Carril bici en el polígon industrial i 8. Implantació d'un sistema de bicicletes públic potencialment compatible amb el dels municipis confrontants, proposen la millora, ampliació de la xarxa ciclista i connexió amb la xarxa interurbana de camins existents. L'informe indica que, per al cas de les vies ciclistes interurbanes, s'han de considerar les recomanacions de la Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat.  
• Així mateix, l'informe exposa que les actuacions de les propostes 3, 4, 5, 6, 7 i 8 esmentades en el punt anterior no indiquen la senyalització per als recorreguts ciclistes. Esta actuació haurà de ser coordinada, en l'àmbit de connexió, amb itineraris d'altres termes municipals confrontants, amb la finalitat de dotar la xarxa comarcal d'uniformitat en el disseny, segons les recomanacions de la Conselleria de Política Territorial, Obra Públiques i Mobilitat.   
Qualitat de l'aire i contaminació acústica  
El Servici de Protecció de l'Atmosfera va emetre un informe el 15 de setembre de 2021 en el qual detalla aspectes normatius que cal tindre en compte quant a:   
• Qualitat de l'aire  
- El municipi de Guardamar de la Safor s'inclou en la zona ES011: Bètica-Serpis (A. Costera).  
- D'acord amb l'avaluació de la qualitat de l'aire feta per la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental, segons dades dels últims anys, es registren superacions dels valors normatius establits en el Reial decret 102/2001, del valor de l'ozó per al període 2016-2020.  
L'informe conclou que les propostes efectuades en el PMUS, orientades a la reducció del trànsit rodat motoritzat i a la millora en l'eficiència dels sistemes de transport, tindran un impacte positiu en la qualitat ambiental del municipi i, per tant, no se'n deriven efectes significatius sobre la qualitat de l'aire i la contaminació acústica.   
Canvi climàtic  
El Servici de Coordinació de Polítiques de Canvi Climàtic emet un informe el 27 de setembre de 2021 en el qual s'indica que el PMUS no té un impacte negatiu significatiu sobre el canvi climàtic i està en línia amb les diferents directrius i disposicions en l'àmbit de la Comunitat Valenciana. No obstant això, destaca els següents aspectes normatius que ha d'incorporar:  
- L'Avantprojecte de llei de canvi climàtic i transició ecològica de la Comunitat Valenciana conté alguns aspectes relacionats amb la mobilitat que cal tindre en compte. La mobilitat es considera una àrea estratègica per a l'adaptació al canvi climàtic i la mitigació d'emissions de gasos d'efecte d'hivernacle. L'avantprojecte indica també que els PMUS s'han d'integrar en el Pla d'acció per al clima i l'energia sostenible (PACES) corresponent.  
  
- Pel que fa als indicadors de seguiment, la documentació presentada realitza únicament una exposició qualitativa d'estos sense incloure una valoració quantitativa de l'estat actual i sense considerar l'evolució dels indicadors durant la vigència del pla, com indica l'article 10 de la Llei 6/2011, de mobilitat. Tampoc es fa referència als indicadors de caràcter ambiental, especialment a les emissions de contaminants atmosfèrics i gasos d'efecte d'hivernacle, tant pel que fa a la situació actual com a la perspectiva de reducció amb l'aplicació del pla.   
L'informe indica que el PMUS ha d'incloure una valoració quantitativa actual dels indicadors, en què es tinguen en consideració les emissions de contaminants atmosfèrics (NO2, CO2, COV, CO, SO2, material particulat, gasto energètic municipal, etc.), així com els resultats esperats d'estos una vegada s'hagen aplicat les propostes del pla.   
Carreteres (Diputació de València)  
L'informe de 22 de setembre de 2021 del Servici de Planificació de la Diputació de València indica que l'única proposta del pla que pot tindre major incidència sobre el viari de titularitat provincial és la previsió de millora de la connexió de la via per a vianants i ciclistes entre el nucli urbà de Guardamar de la Safor i el futur polígon industrial, i la parada d'autobús situada en el marge esquerre de la carretera, a través de la glorieta d'accés al nucli, situada al nord del nucli urbà. Es preveu una modificació en l'emplaçament de la parada i l'execució d'un pas a diferent nivell que permeta salvar la CV-670 optant per l'opció del pas subterrani.  
En l'informe s'especifica que, actualment, hi ha un pas de vianants a nivell que permet l'accés a la parada d'autobús des de la població prou pròxim a la glorieta d'accés com per a permetre que les velocitats d'aproximació no siguen elevades. Així mateix, al llarg de la carretera hi ha diversos passos de vianants situats en les illetes deflectores de les glorietes que ordenen els accessos a les poblacions.  
  
Per este motiu, l'informe conclou que no sembla adequada la solució d'encreuament a diferent nivell, ja siga mitjançant pas superior (que genera un impacte visual important i requerix rampes de gran longitud per a garantir l'accessibilitat al pas), o mitjançant pas inferior que, encara que menors, també requerix rampes de longitud apreciables i, a més, està sotmés a possibilitat d'inundació.  
Inundabilitat (PATRICOVA)  
El Servici de Gestió del Territori emet informe el 24 de novembre de 2021 respecte al compliment del Pla d'acció territorial sobre prevenció de risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA) indica que, pel fet que el document inicial estratègic del PMUS no localitza les actuacions concretes, no és possible identificar les afeccions per inundabilitat.   
El PMUS fa referència al PATRICOVA, a causa dels nivells de perillositat d'inundació de part del territori. Així mateix, s'hauria de tindre en consideració l'afecció de la cartografia del Sistema Nacional de Cartografia de Zones Inundables (SNCZI) en les actuacions que es pretenen realitzar, en particular en aquelles que tinguen per objecte modificar la morfologia urbana.   
L'àmbit d'actuació del PMUS Guardamar de la Safor es troba afectat per diferents períodes de retorn perillositat d'inundació i és compatible sempre que es complisquen les condicions exposades en l'informe, que es resumixen en:   
• El Pla de mobilitat urbana de Guardamar de la Safor està afectat per perillositat d'inundació, si bé les mesures hauran de ser concretades en els projectes que es desenvolupen des d'este, sobretot les actuacions que comporten alteració de rasants i les seues afeccions, així com les mesures previstes per a reduir els efectes de la inundabilitat. Es considera que el Pla de mobilitat serà compatible amb el PATRICOVA sempre que, en les actuacions que es projecten, s'incorporen les condicions d'adequació de les infraestructures previstes en l'article 21 d'esta normativa.   
• Les actuacions previstes en el PMUS, si s'executen de manera que siguen compatibles amb la infraestructura verda i de reduït impacte, no es preveu que generen un increment significatiu del risc d'inundació.  
  
• El criteri que, en matèria de risc d'inundació, ha de considerar-se en el PMUS és que els projectes d'execució derivats d'este hauran de complir les condicions establides en l'art. 21 de la normativa de PATRICOVA.  
F. Valoració ambiental d'acord amb els criteris de l'annex VIII del TRLOTUP.  
Segons establix l'article 46 del TRLOTUP, l'òrgan ambiental ha de determinar si un pla o la modificació d'este ha de ser objecte d'avaluació ambiental i territorial si es determina l'existència d'efectes significatius en el medi ambient, tenint en compte els criteris establits en l'annex VIII, si és el cas, amb la consulta prèvia a les administracions públiques afectades, i amb les consideracions a les quals es referix l'article 53 del TRLOTUP.   
1. Per les característiques dels plans i programes:   
El Pla de mobilitat urbana sostenible, segons la definició establida en els articles 9 i 10 de la Llei 6/2011, d'1 d'abril, de mobilitat de la Comunitat Valenciana, així com dels articles 14 i següents del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d'aprovació del TRLOTUP, no es pot conceptuar com a instrument urbanístic propi de la planificació territorial o urbanística, i, per tant, no presenta cap incidència en el model territorial ja aprovat. El Pla de mobilitat urbana sostenible de Guardamar de la Safor no afecta espais protegits ni forestals, i les seues propostes se circumscriuen al sòl urbà urbanitzable, i, en les actuacions que afecten el sòl no urbanitzable, no suposen actuacions que determinen modificacions del planejament que necessiten una avaluació ambiental dins de l'abast d'este PMUS.  
  
El terme municipal de Guardamar de la Safor es troba afectat pels plans d'acció territorial següents:   
- Pla d'acció territorial de la infraestructura verda litoral, aprovat per Decret 2018 de 4 de maig, pel qual s'aprova el PATIVEL i el Catàleg de platges de la Comunitat Valenciana.  
- Pla d'acció territorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana, PATRICOVA, aprovat pel Decret 201/2015, de 29 d'octubre, del Consell.  
- Estratègia territorial de la Comunitat Valenciana, aprovada pel Decret 1/2011, de 13 de gener, del Consell, i pel Decret 166/2011, el qual modifica l'anterior.  
2. Per les característiques dels efectes i de l'àrea probablement afectada:  
El Pla de mobilitat urbana sostenible de Guardamar de la Safor no afecta els espais naturals protegits ni els espais de la Xarxa Natura 2000, ni s'esperen efectes sobre la coberta forestal.  
Després d'analitzar les propostes del PMUS de Guardamar de la Safor, s'entén que en conjunt estes propostes:  
1. Col·laboren per a desenvolupar un ús més racional de l'espai públic i de les necessitats socials i econòmiques del municipi.  
2. Propicien el canvi modal cap als mitjans de transport més sostenible: el desplaçament a peu i amb bicicleta, amb la reducció consegüent del consum energètic.  
3. Desincentiva l'ús del vehicle privat en favor del públic i/o col·lectiu.  
4. Afavorixen, a llarg termini, la reducció dels impactes associats als transports motoritzats: emissions contaminants, gasos amb efecte d'hivernacle i emissions acústiques.   
5. Promou la descarbonització del sistema de transport del municipi.  
El document de l'esborrany del PMUS proposa, en el punt 8. Indicadors de seguiment, un sistema d'indicadors denominat KPI (Key Performance Indicators), per a avaluar el compliment dels objectius plantejats i classificats en funció de la categoria de les propostes realitzades.   
  
Vinculat a esta categorització no es reflectix, entre els indicadors, cap indicador de tipus mediambiental, tal com expressa l'article 10.2 de la Llei de mobilitat, que indica que als plans s'han d'incorporar no solament els indicadors relacionats amb el volum total de desplaçaments, el repartiment modal d'estos o l'ocupació de l'espai públic, sinó també els nivells associats a consums energètics, soroll i emissions atmosfèriques (particularment les d'efecte d'hivernacle) amb els ritmes i límits que s'establisquen reglamentàriament en el desenvolupament de polítiques energètiques i ambientals.  
Per tant, ja que consta l'estudi d'alguns d'estos en el DIE, es concretaran com a indicadors per al seguiment, amb el seu valor inicial, el valor objectiu que es vol assolir, així com la metodologia de càlcul proposada, com a mínim per als indicadors mediambientals següents:  
  
- Ús de vehicles menys contaminants. (Avaluant les Tm de GEI CO2/any)  
- Emissions de GEH del sector transports (vinculat a l'anterior).  
- Consum total d'energia per part del sector dels transports. (avalua les tones equivalents de petroli).   
- Estacionament de vehicles pesants als afores (s'avalua el nombre de vehicles pesants/any).   
- Disminució del nivell acústic assolit en dB (que avalue el nivell sonor de recepció extern (dB) produït pel trànsit en localitzacions municipals diferents que siguen representatives del model de mobilitat proposat).  
- Qualsevol altre indicador que, per a cada proposta, avalue un valor adequat per al compliment efectiu del fet que no se supera el llindar sobre la base de l'estalvi energètic, la disminució d'emissions de GEH, la disminució de contaminants o la disminució del soroll.  
En general, per a tots els indicadors, tant els ja definits com els de caràcter mediambiental, s'ha de concretar (de manera quantitativa, no merament qualitativa) el valor inicial i quantificar l'objectiu que es vol aconseguir.  
Les propostes del Pla de mobilitat urbana sostenible de Guardamar de la Safor se circumscriuen al sòl urbà o urbanitzable.   
Així doncs, una vegada analitzada la documentació presentada i el seu objecte, els informes sectorials emesos, revisada la cartografia existent en el Sistema d'Informació Territorial d'esta conselleria, es pot determinar, respecte del Pla de mobilitat urbana sostenible de Guardamar de la Safor, que el procediment d'avaluació simplificada és suficient per a determinar que la modificació no presenta efectes significatius sobre el medi ambient.  
G. Proposta d'acord  
Tenint en compte el que s'establix en l'article 53.b del TRLOTUP, d'acord amb el que s'ha exposat, es resol:  
Emetre un informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla de mobilitat urbana sostenible de Guardamar de la Safor d'acord amb els criteris de l'annex VIII del TRLOTUP, per no tindre efectes significatius sobre el medi ambient, i correspondrà continuar la tramitació d'esta modificació seguint la seua normativa sectorial, sempre que s'ajuste al que es descriu en la documentació presentada, així com al que s'establix en la legislació vigent i els informes emesos, respecte als quals caldrà tindre en compte les consideracions següents:  
  
1. El PMUS s'ha de completar amb les determinacions que indica l'Informe del Servici de Mobilitat de 4 de febrer de 2022, i se sol·licitarà a este servici un informe abans de l'aprovació definitiva municipal, i s'hauran d'incorporar, si és el cas, les determinacions que s'hi indiquen.  
  
2. Tal com s'indica en l'Informe del Servici de Planificació, de 9 de febrer de 2022, el PMUS s'ha de completar amb els estudis i les modificacions que s'hi indiquen.   
3. El PMUS incorporarà les qüestions relatives al fet que els projectes d'execució derivats d'este hauran de complir les condicions que establix l'article 21 del PATRICOVA, tal com indica l'informe de 24 de novembre de 2021, del Servici de Gestió Territorial.  
4. Tal com indica l'Informe del Servici d'Infraestructura Verda i Paisatge, de 14 d'octubre de 2021, el PMUS haurà de contindre les consideracions que s'hi indiquen.   
5. El PMUS ha de contindre les indicacions del Servici de Planificació de la Diputació de València que s'indiquen en l'informe emés el 22 de setembre de 2021.  
6. La redacció definitiva del PMUS de Guardamar de la Safor haurà de concretar els aspectes següents:  
- Incorporar indicadors per al seguiment mediambiental del PMUS. En particular, ha d'incorporar la metodologia i el càlcul de la petjada de carboni derivada del model de mobilitat proposat i els indicadors de seguiment de caràcter mediambiental que es consideren adequats. En concret, emissions de CO2 equivalent, NO2, COV, CO, SO2, material particulat, gasto energètic municipal, emissions contaminants i consum d'energia (Tep).  
- Incorporar el procediment per al seguiment de la contaminació acústica derivada del model de mobilitat proposat i l'indicador corresponent del nivell sonor extern.  
- Completar la proposta d'indicadors de seguiment amb els valors inicials i els valors objectius que cal aconseguir.  
Segons establix l'article 53.7 del TRLOTUP, l'informe ambiental i territorial estratègic perdrà la vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'ha aprovat el corresponent instrument de planejament en el termini màxim de quatre anys des de la publicació. En este cas, el promotor iniciarà novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada del pla.  
  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic a què es referix l'article 53.2.b del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, d'acord amb el que disposa l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat als efectes d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).   
A la vista del que s'ha exposat anteriorment, la Comissió d'Avaluació Ambiental acorda: emetre un informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla de mobilitat urbana sostenible de Guardamar de la Safor, per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en l'informe esmentat.  
Notificar als interessats que, contra esta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, cosa que no és inconvenient perquè es puguen utilitzar els mitjans de defensa que es consideren pertinents en el seu dret.  
Fet que vos notifique perquè en prengueu coneixement i als efectes oportuns.  
Tot açò se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se'n deriven, tal com ho autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
València, 24 de febrer de 2022.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas»  
  
València, a 13 de maig de 2024.- El director general d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental: Miguel Ángel Ivorra Devesa.