Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9415, del 30-08-2022 (2022/7816)

RESOLUCIÓ de 16 de març de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula la declaració d'impacte ambiental del projecte de noves instal·lacions aqüícoles de Gramabasa situades a la costa de Torrevieja, al terme municipal de Torrevieja. Expedient: (1325462) 098/4486-EMW.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9415

Data del DOGV
:   30-08-2022

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2022/7816


Data del document
:   16-03-2022

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica
    * Torrevieja
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 16 de març de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula la declaració d'impacte ambiental del projecte de noves instal·lacions aqüícoles de Gramabasa situades a la costa de Torrevieja, al terme municipal de Torrevieja. Expedient: (1325462) 098/3981-NMP. [2022/7816]  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: (1325462) 098/6691-VVX  
Títol: Noves instal·lacions aqüícoles de Gramabasa situades a la costa de Torrevieja  
Promotor: Granja Marina Bahía de Santa Pola SLU (Gramabasa)  
Òrgan substantiu: Subdirecció General de Pesca  
Ref. òrgan substantiu: ANIA/03.0020  
Localització: Torrevieja  
  
Antecedents i descripció del projecte  
L'empresa Granja Marina Bahía de Santa Pola SLU (Gramabasa), pertanyent al grup empresarial Culmarex, promou un projecte de producció d'orada i llobarro en gàbies flotants al terme municipal de Torrevieja.  
El projecte presentat té com a objecte construir una granja marina per a l'engreixament d'orada (Sparus sp.) i llobarro (Dicentrarchus labrax). El promotor pretén aconseguir de manera progressiva una capacitat productiva de 8.000 tones a l'any. La instal·lació final consistirà a explotar 84 gàbies de 38,20 m de diàmetre, 120 de perímetre i 13.753 m³ de volum per cada gàbia. Les gàbies estaran distribuïdes en 6 flotilles iguals de 14 gàbies de producció cada una. Així mateix, es pretén instal·lar 18 gàbies comercials, de 16 m de diàmetre, 50 m de perímetre i 1.600 m³, distribuïdes en 3 gàbies per flota.  
La instal·lació se situarà en mar oberta prop del port de Torrevieja. Ocuparà un polígon de 221,8 ha (2.218.725 m²) de concessió de domini públic de marítim-terrestre, amb les coordenades perimetrals següents:  
  
  
COORDENADES PERIMETRALS DE LA CONCESSIÓ  
 COORDENADES UTM ETRS89  
BOIA A 251218.25 3355490.84  
BOIA B 333687.97 7626736.47  
BOIA C 586405.43 2080970.69  
BOIA D 914792.14 7363680.06  
BOIA E 831307.99 8408873.21  
BOIA F 065036.07 3754710.10  
BOIA G 668895.00 6106922.43  
BOIA H 581275.50 2270972.32  
  
  
Per a construir la instal·lació s'ha de dur a terme l'abalisament perimetral, mitjançant sistema d'ancoratges i senyalització amb boies i balises reglamentàries. El sistema d'ancoratge es compon de línies d'entramat, amarrament i ancoratge. L'entramat forma una quadrícula al voltant de cada gàbia. Les quadrícules s'uneixen en els extrems al denominat volant de distribució, que és el nexe d'unió entre les línies d'entramat, ancoratge i amarrament. Als volants de distribució s'enganxen les boies de sustentació, de diferents dimensions, que tenen com a missió aportar flotació a l'entramat, línies d'ancoratge i amarrament i actuar a manera d'amortidor davant les oscil·lacions dinàmiques. El dimensionament de les línies d'ancoratge, amarrament i entramat dependrà de manera directa de les forces que s'exercisquen sobre el polígon.  
El procés productiu començarà amb la sembra d'alevins d'entre 15 i 80 grams procedents en la major part del viver (hatchery) de preengreixament que té el grup Culmarex a Palma. La quantitat d'aliment que s'ha de subministrar als peixos dependrà de l'època de l'any, la temperatura de l'aigua i el pes del peix. S'han de planificar les necessitats de pinso per a evitar que se n'acumule de manera excessiva, calculant taules pròpies d'alimentació. S'hi han d'utilitzar pinsos secs (premsats o extrudits), compostos principalment de farines i olis de peix, cereals i vitamines. Hi haurà sistemes informàtics i sistemes de dosatge i transport assistits per canons d'alimentació junt amb una avaluació continuada de la resposta dels peixos i dels índexs biològics, amb la finalitat d'optimitzar l'alimentació. S'estima que el temps necessari per a arribar a la talla comercial (500 g) o la talla real (més d'1 kg) dependrà de múltiples factors entre els quals l'època de l'any en què s'introduïsquen; de 12 a 14 mesos perquè l'orada assolisca la talla de ració i de 18 mesos, el llobarro.  
  
S'han de fer faenes de manteniment de la instal·lació consistents a revisar i controlar de manera periòdica les xàrcies de les gàbies i els ancoratges, i el canvi de xàrcies segons la llum de malla que van requerint els peixos conforme a l'augment de grandària dels peixos. A més, s'han de fer mostrejos periòdics, controls sanitaris, s'han d'eliminar les possibles baixes i s'han d'observar el comportament dels peixos. Cada una de les activitats dites l'ha de fer personal especialitzat. L'ús d'antibiòtics amb finalitats terapèutiques per a tractar determinades malalties bacterianes l'ha de prescriure la veterinària del grup Culmarex.  
Una vegada aconseguida la talla comercial, els peixos es transvasen a les gàbies comercials des de les quals s'agafen, i s'evita així l'estrés de la resta de peixos, i se'n pot controlar el dejuni. L'última fase amb la qual es tanca el cicle és el sacrifici per hipotèrmia. L'extracció dels individus aptes per a la venda deixa lliures les gàbies d'engreixament per a poder començar un nou cicle productiu. El ritme de creixement i demanda de peix determina que els diferents cicles productius se solapen.  
  
  
Tramitació administrativa  
El 25 de setembre de 2019, la Subdirecció General de Pesca (òrgan substantiu) va traslladar a aquest òrgan ambiental la sol·licitud d'avaluació d'impacte ambiental ordinària del projecte. La qual s'acompanya de l'enllaç a la web de la Conselleria on s'allotja la documentació dels projectes en fase d'exposició pública, així com el projecte, les al·legacions, els diversos informes i l'anunci de publicació en el DOGV.  
  
El 18 de desembre de 2019 es rep comunicació interna de l'òrgan substantiu amb un informe adjunt del Ministeri de Foment, així com la resposta del promotor a les al·legacions i l'informe justificatiu de les al·legacions.  
El 20 d'octubre de 2020, l'òrgan ambiental remet una proposta d'esmena de la documentació en què sol·licita que es remeta el certificat i el resultat del tràmit d'informació pública, l'informe de l'Ajuntament de Torrevieja, l'informe sobre l'afecció d'espais de la Xarxa Natura 2000, paisatge i del Ministeri de Defensa.  
El 25 de novembre de 2020, la Secció de Pesca Marítima de la Direcció Territorial d'Alacant remet part de la documentació requerida.  
  
El 2 de desembre de 2020, la Secció de Pesca Marítima de la Direcció Territorial d'Alacant remet l'informe d'afecció a la Xarxa Natura 2000, i resta pendent l'informe de paisatge per a completar l'expedient.  
  
D'acord amb el certificat remés, l'òrgan substantiu du a terme la informació pública de l'expedient mitjançant un anunci en el DOGV número 8594 de 18 de juliol de 2019. Així mateix, es publica un anunci en el tauler d'anuncis de la Direcció Territorial de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica d'Alacant, des del 20 de juny de 2019, per 30 dies. Tant l'anunci del tauler d'anuncis com la publicació en el DOGV indiquen que la informació es troba disponible en el portal de la Generalitat Valenciana.  
  
Durant el període d'exposició pública esmentat s'han presentat les al·legacions següents:  
- El 25 de juliol de 2019 els pescadors de la Confraria de Pescadors de Santa Pola manifesten la seua disconformitat: «la nova instal·lació aqüícola perjudicaria el medi ambient amb la probabilitat de destrucció de gorgònies, els pesquers que dia a dia naveguen per la zona per a arribar a caladors i els arts menors que pesquen en eixa perimetral. Privant-nos tant de les espècies que es generen gràcies a les gorgònies com de l'ús de la zona».  
- Al·legacions del tècnic de Medi Ambient de l'Ajuntament de Torrevieja de 9 d'agost de 2019. En què es fan les següents a l'estudi d'impacte ambiental (EIA):  
1. No justifica adequadament les mesures per a minimitzar la depredació de peixos, aus i cetacis, especialment per a evitar que queden atrapats o muiren.  
2. No es presenten els plans de contingència per a evitar o mitigar el dany a aus i mamífers marins en cas d'atrapament en xarxes, tal com s'indica en l'EIA, tenint en compte que la piscifactoria s'estableix dins de la ZEPA espai marí de Tabarca - Cap de Palos ES0000508 i el LIC-ZEPA espai marí de Cap Roig ESZZ16009.  
3. En el pla de contingència s'haurien d'incloure altres grups zoològics com els Chondrichthyes (taurons i rajades) amb representants pelàgics en la zona amenaçats o protegits per la legislació actual.  
4. L'estudi d'impacte socioeconòmic s'hauria de desenvolupar més, establint el nombre de llocs de treball que es preveu crear, així com la formació requerida.  
5. L'EIA obvia el possible impacte sobre la flota d'encerclament.  
6. Considera insuficient el pla de vigilància ambiental, i suggereix que es controle la qualitat de les aigües a la zona costanera, ja que l'explosió demogràfica d'algues microscòpiques podria posar en risc la qualitat turística i sanitària de les aigües costaneres. Així mateix, insta a estendre el seguiment analític tant de la qualitat de l'aigua com dels sediments a la zona d'influència o amortiment.  
7. En l'EIA no es preveu actuació sobre el medi terrestre, i hi ha dubtes sobre la possible actuació en l'espigó de Ponent del port de Torrevieja.  
Així mateix, l'Ajuntament de Torrevieja certifica, el 4 d'octubre de 2019, que el projecte s'ha exposat entre els dies 24 de juliol i 5 de setembre i que no s'hi han presentat al·legacions.  
  
- La Confraria de Pescadors de Torrevieja, el 28 d'agost de 2019, manifesta «oposició completa al projecte, que es basa en una mera manifestació d'intencions i no sobre dades objectives o reals, sense que cap benefici reporte per al medi ambient (és altament contaminant a la vista de la superfície del parc), cap benefici aporta per a la pesca (restringeix el calador i ocupa una zona de pesca), suposa un gran obstacle per a la navegació (amb el consegüent perill que origina), té un impacte paisatgístic alt (que no esmenta en l'EIA) i obvia l'estudi arqueològic preceptiu».  
Simultàniament, es formula consulta a les administracions públiques afectades. S'ha rebut còpia dels informes demanats:  
- Informe favorable de la Direcció General de Cultura i Patrimoni de 9 d'agost de 2019. Indica que el 7 d'agost de 2019 el promotor va aportar l'informe tècnic corresponent a la prospecció geofísica arqueològica subaquàtica.  
L'informe indica: «No hi ha afecció al patrimoni cultural subaquàtic en no haver-se'n trobat restes, per la qual cosa el precepte indicat i de conformitat amb l'informe dels serveis tècnics s'informa favorablement dels efectes patrimonials contemplats en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, informe preliminar corresponent a la prospecció geofísica arqueològica subaquàtica amb inspecció davant del port de Torrevieja, promogut per Granja Marina Bahía de Santa Pola, SLU, per al projecte d'instal·lació d'aqüicultura de 84 gàbies de producció d'aqüicultura i 18 gàbies comercials en gàbies flotants, situades davant del port de Torrevieja.  
  
- Informe del Servei de Planificació de Recursos Hidràulics i Qualitat de les Aigües de 20 d'agost de 2019, que estableix pla de vigilància ambiental a fi de controlar els possibles efectes de la nova instal·lació en el medi marí, indicant les coordenades de mostreig, freqüència, metodologia i paràmetres a vigilar.  
- El 17 de setembre de 2019, informe de Ports de l'Estat, que determina que la instal·lació representa un obstacle o limita la navegació i que requereix abalisament i com ha de ser.  
- Informe del Servei de Producció i Sanitat Animal, de 24 de setembre de 2019, que considera que el programa sanitari aportat és favorable i que abasta almenys el que s'estableix en la Resolució d'11 de gener de 2019, del director general d'Agricultura, Ramaderia i Pesca, per la qual s'aprova el Pla anual zoosanitari per al 2019 de la Comunitat Valenciana, que estableix el programa sanitari mínim i per espècies que ha de complir tota explotació ramadera situada en l'àmbit territorial de la Comunitat Valenciana.  
- Informe favorable de la Subdirecció General per a la Protecció del Mar de 29 d'octubre de 2019 sobre el domini marítim-terrestre i la compatibilitat amb les estratègies marines. Estableix les condicions perquè resulte compatible amb els objectius de l'estratègia marina de la demarcació llevantina-balear.  
- Informe favorable del Ministeri de Defensa de 13 de novembre de 2019, en què s'indica que les empreses responsables han d'informar l'Institut Hidrogràfic de la Marina a l'inici i a la fi dels treballs, així com de l'abalisament associat per a incloure'ls en els avisos als navegants, cartografia i publicacions nàutiques.  
  
- Informe de la Subdirecció General de Biodiversitat Terrestre i Marina d'1 de desembre de 2020, en què conclou que no es preveuen repercussions negatives sobre espais de la Xarxa Natura 2000 marina, sempre que es respecten les condicions que estableixen.  
A falta de pronunciament de l'òrgan competent en matèria de paisatge i com que la distància entre la costa i la instal·lació en tots els punts és superior als dos quilòmetres, aquest òrgan ambiental disposa d'elements de judici suficients per a fer l'avaluació ambiental.  
  
  
Consideracions ambientals  
La instal·lació s'ha de situar en mar oberta en una zona pròxima al port de Torrevieja, es tracta d'un tram de costa obert i exposat situat a una distància de 2.000 metres del límit inferior teòric de la prada de posidònia oceànica més pròxima, i manté una quota de profunditat mitjana de -45 metres. Sobre fons detrítics enfangats, per la qual cosa es preveu una afecció molt baixa. Els vents predominants són de direcció NE i SO, per la qual cosa la direcció de propagació del corrent és nord-est i sud-est.  
La granja marina se situa a la regió marina mediterrània, demarcació llevantina-balear que depén de la capitania marítima d'Alacant. La instal·lació es troba en l'àmbit de la ZEPA ES0000508 espai marí de Tabarca - cap de Palos. I a 1.300 metres del LIC-ZEPA espai marí de Cap Roig (ESZZ16009). Es tracta d'una zona marina de gran importància com a àrea d'alimentació per a sis espècies d'aus marines, cinc de les quals amb poblacions nidificants. És un espai marí d'una importància especial per a la gavina corsa (Larus audouinii), que concentra en l'entorn la tercera població reproductora a escala mundial. Així mateix, els illots acullen una població important d'escateret (Hidrobates pelagicus) en el context ibèric-mediterrani, i els aiguamolls costaners tenen destacades colònies de gavina capblanca (Larus genei), xatrac d'albufera (Sterna hirundo) i xatrac menut comú (Sternula albifrons). La zona és també important per a la baldriga balear (Puffinus mauretanicus), en època reproductora i fonamentalment a l'hivern, així com per a la baldriga cendrosa (Calonectris diomedea), durant l'estiu.  
  
Als voltants de la instal·lació, hi ha concentracions d'algues esciòfiles infralitorals en règim calm i amb fàcies de gorgonaris. Unes comunitats amb gorgònies que representen una complexitat afegida als fons detrítics enfangats; també són bones indicadores de bon estat de l'hàbitat. La distància mínima de les instal·lacions a les zones de concentració d'algues esciòfiles és de 2.359 m.  
Pel que fa a la presència de cetacis i rèptils en la zona, hi ha careta (Caretta caretta) i mular (Tursiops truncatus). La interacció amb gàbies d'aqüicultura és un impacte que ha sigut identificat fins ara només en poblacions de mular. Els estudis fets sobre l'ús que fa la dita espècie de les instal·lacions d'aqüicultura apunten a un aprofitament clar de manera permanent o ocasional del mitjà per a obtindre aliment, la qual cosa genera canvis en les pautes de comportament dels individus estudiats.  
  
  
En l'EIA s'inclou un annex sobre l'estudi complementari de macrofauna bentònica. S'hi conclou que els grups taxonòmics més abundants són els poliquets i els crustacis amfípodes. Les dades estadístiques descriptives indiquen un bon estat ambiental. No obstant això, els resultats de les mostres de sediments indiquen un cert grau de contaminació orgànica i anaerobiosi.  
Quant a la qualitat de l'aigua, les anàlisis fetes indiquen que es tracta d'una zona d'aigües de bona qualitat. La massa d'aigua pertany a l'àmbit territorial de la demarcació hidrogràfica del Segura, i està classificada com a massa d'aigua costanera natural, de tipus AMP-T05 (aigües costaneres mediterrànies no influïdes per aportacions pluvials, somes, arenoses).  
L'estudi d'impacte ambiental analitza les repercussions de l'activitat en la fase de construcció i en la fase de funcionament.  
· Fase de construcció:  
La col·locació de llastos i ancoratges suposarà una afecció de fons marins, que pot suposar la destrucció d'alguns individus de les poblacions bentòniques presents en la zona. No s'hi han observat durant la prospecció espècies amb significació ecològica.  
La col·locació dels ancoratges produirà un enterboliment puntual de les aigües profundes que influirà en la qualitat dels fons i en les comunitats bentòniques. L'impacte serà d'intensitat baixa i poca duració i extensió.  
La presència dels ancoratges permetrà fixar organismes filtradors que participaran activament en l'autodepuració de l'ecosistema en fixar en forma de biomassa una part de les aportacions de nutrients i matèria orgànica procedent de les gàbies, que generarà un efecte positiu.  
  
D'altra banda, els ancoratges produiran una alteració local del transport de materials en un radi de 3-5 m al voltant d'obstacle. Un impacte que serà de poca extensió, tot i que d'intensitat mitjana, de caràcter permanent i sense possibilitat de correcció.  
Les maniobres d'ancoratge produiran un enterboliment localitzat de les aigües per la resuspensió de sediments, així com un increment puntual de la taxa de sedimentació, cosa que produirà una disminució de la qualitat dels fons i efectes en les comunitats bentòniques. Són uns efectes que es valoren com d'intensitat baixa, duració curta i poca extensió i recuperables en un termini curt.  
La col·locació dels ancoratges pot afectar el patrimoni arqueològic, ja que les labors d'ancoratge poden produir una remoció del fons. Durant la prospecció es van fer gravacions de vídeo de tot els fons on s'ha d'instal·lar la granja aqüícola i no s'hi van trobar indicis de restes que pogueren indicar la presència d'un derelicte en la zona d'estudi.  
  
La instal·lació dels diferents elements que componen la granja suposarà un augment del trànsit d'embarcacions i, per tant, un augment de les emissions de gasos, sorolls i vibracions propis dels motors de combustió, així com un increment del trànsit marítim en la zona. Els impactes que es produiran seran de poca magnitud, i restringits a la zona d'obres, de duració curta i amb uns efectes que cessaran una vegada les instal·lacions estiguen construïdes.  
Durant la fase de construcció es poden generar residus sòlids procedents de materials sobrants de la construcció de la granja que podrien produir impactes negatius sobre la qualitat de les aigües i els fons marins en la zona d'obres i en l'àmbit del port de Torrevieja. Uns impactes que seran d'intensitat baixa i de caràcter puntual.  
· Fase de funcionament:  
Per a dur a terme les activitats necessàries per al funcionament i manteniment de la instal·lació, s'han de fer visites de manera contínua, que augmentaran el trànsit d'embarcacions i, per tant, augmentarà l'emissió de gasos i sorolls.  
Un dels impactes més importants durant aquesta fase són els derivats de la presència dels animals estabulats, entre altres els que es produeixen per l'aliment no ingerit, les excrecions de les espècies cultivades i els productes químics utilitzats en les operacions de cultiu. Entre el 5 i el 10 % de l'aliment subministrat no és ingerit. En tractar-se d'una instal·lació en mar oberta, les restes d'aliment acaben alliberant-se al medi. La conseqüència és un augment en la columna d'aigua de nitrogen i fòsfor en diferents proporcions que pot arribar a produir eutrofització, així com un canvi en l'estructura del sediment, per enriquiment orgànic en les proximitats de la instal·lació. Així mateix, l'excés d'aliment, així com la infraestructura flotant de les gàbies, atrau espècies tant bentòniques com pelàgiques, així com aus i mamífers marins. Es pot modificar el percentatge d'aliment no ingerit, mitjançant un monitoratge del procés d'alimentació i un ús adequat del sistema de dosatge i control de la ingesta per part de personal tècnic especialitzat.  
  
  
Cal destacar la utilització de substàncies específiques com els medicaments que es poden subministrar als peixos, amb control veterinari, així com productes antiincrustants amb els quals s'impregnen les xàrcies, per a evitar que s'hi adherisquen organismes marins. Són unes substàncies que poden tindre efectes sobre la flora i la fauna bentònica i pelàgica i sobre la qualitat de les aigües. Amb una administració adequada de les dites substàncies, l'impacte serà d'intensitat baixa, ja que les substàncies emprades no són tòxiques i s'administren en quantitats molt xicotetes en relació amb el volum d'aigua i junt amb el pinso, per la qual cosa només una quantitat xicoteta no consumida passa al medi.  
  
Al Mediterrani, les prades de posidònia oceànica han mostrat sensibilitat a la presència de les instal·lacions aqüícoles, en disminuir-ne la densitat, biomassa i grandària de les fulles, així com la capacitat fotosintètica. I, per contra, l'augment de concentració de fòsfor en els teixits i la biomassa d'epífits. A més de la desaparició de l'ecosistema, podria produir alteració ecològica, erosió de la costa i alteracions de les pesqueres costaneres.  
La nova instal·lació produirà un efecte d'escull artificial, a conseqüència de la introducció dels blocs de formigó dels ancoratges i l'aportació d'aliment i matèria orgànica, tal com s'ha pogut comprovar en altres instal·lacions similars.  
Pel que fa als contaminants dissolts, l'experiència obtinguda en altres granges fa preveure que els efectes sobre l'entorn seran quasi indetectables.  
Una vegada instal·lades les gàbies l'ocupació suposarà un obstacle per al trànsit marítim i un efecte sobre el paisatge. D'altra banda, la presència de la granja impedeix la faena dels d'arrossegament, de la qual cosa es beneficia la fauna marina.  
Referent al paisatge, a les zones de més concurrència d'observadors, com són les platges i les zones urbanes, la visibilitat de l'actuació és mínima a causa dels més de 2 km als quals es localitzarà la instal·lació, ja que la conca visual és d'uns 3.000 m aproximadament. Com que l'element primordial de la qualitat paisatgística és la mateixa massa d'aigua, es pot mitigar l'impacte instal·lant gàbies i boies de colors no destacables en la mar (negre i gris).  
En l'explotació es produiran residus no perillosos (peixos morts, assimilables a RSU, inerts com ara xàrcies velles, caps, plàstics, palets de fusta, etc.), residus perillosos (envasos buits contaminats, olis usats, bateries usades, aigua de sentines, filtres d'olis i gasoil usats, material/draps absorbents, aerosols, etc.) i líquids (aigües sanitàries), la gestió incorrecta dels quals pot produir contaminació de sòls i aigües. L'impacte es valora com a compatible i s'hi han d'aplicar mesures correctores.  
  
Segons l'EIA, la instal·lació no interferirà amb zones tradicionals de pesca, que majoritàriament són flotes d'arts menors, ni amb les de pesca d'encerclament, ja que pesquen a profunditats de -50 m. Així mateix, considera que la instal·lació produirà un impacte positiu sobre la població, en produir-se un augment de l'ocupació (de 20 a 30 persones), que, en el cas de Gramabasa, prové en un alt percentatge d'empleats del sector pesquer.  
Les mesures correctores variaran durant les diferents fases del projecte; són les següents:  
1. Durant les fases de construcció i desmantellament no s'han de fer operacions de neteja, greixatge o manteniment de maquinària ni de les embarcacions usades per a fer l'obra a l'àrea d'actuació.  
  
2. Durant totes les fases s'ha de controlar la manipulació i gestió de residus que es generen establint contractes amb gestors autoritzats per als diferents tipus de residus. Així mateix, s'ha de disposar d'un registre per a tots i cada un dels residus produïts. S'han d'establir mesures de reducció en la generació de residus. S'ha de controlar i revisar el funcionament dels motors de les embarcacions per a reduir l'impacte acústic i d'emissions.  
3. Durant la fase de funcionament s'ha de controlar especialment l'impacte produït pel procés d'alimentació utilitzant pinsos extrudits de gran qualitat dosats mitjançant difusors que n'asseguren la dispersió, optimitzant el procés d'alimentació i minimitzant així la pèrdua de pinso i la contaminació del medi. S'han d'utilitzar programes informàtics per a avaluar el factor de conversió, avaluant de manera contínua la resposta dels peixos i índexs biològics per a evitar pèrdues d'aliment o peixos mal alimentats. La instal·lació ha de tindre un pla sanitari, pla veterinari de salut de les granges d'engreixament comú per al grup Culmarex (quant a tractaments amb antibiòtics, vacunació dels animals, etc.). La neteja de les xàrcies s'ha de fer en terra, procés centralitzat per a tot el grup Culmarex. S'han de retirar els animals morts o malalts en contenidors estancs per a evitar vessaments al port de Torrevieja, un residu que ha de retirar periòdicament un transportista autoritzat seguint la normativa SANDACH. Per a minimitzar l'impacte per fugues, s'han d'utilitzar espècies del Mediterrani i s'ha de fer el manteniment preventiu de la instal·lació. S'han d'instal·lar cels sobre les gàbies subjectats per una piràmide com de mesura dissuasiva per a les aus. S'ha de disposar de plans de contingència per a evitar o mitigar dany a les aus en cas d'atrapament en les xàrcies, així com atrapament en les xàrcies de mamífers marins. S'ha de mantindre el seguiment per part de personal qualificat de presència d'aus, peixos, mamífers marins. Així mateix, s'han de supervisar periòdicament les malles de protecció.  
  
En el pla de vigilància ambiental contingut en l'estudi d'impacte ambiental s'estableix:  
1. Seguiment anual durant el període estacional de primavera-estiu de la qualitat de les aigües litorals i de les comunitats marines. En els punts de mostreig:  
  
 UTM ETRS 89 / ZONA 30  
Estació de mostreig Coordenada X Coordenada Y  
Zona\_A\_1 340928 4204848  
Zona\_A\_2 423350 4203923  
Zona\_B\_1 181288 4205866  
Zona\_B\_2 218787 4202924  
Zona\_C\_1 224694 4205866  
Zona\_C\_2 104143 4202487  
  
  
2. Seguiment semestral de sediments i macrofauna bentònica. S'ha de fer en les mateixes estacions de mostreig que les usades per a la columna d'aigua, fent-ne tres rèpliques aleatòries, per cada localització de mostreig, amb descripció visual i variables fisicoquímiques dels sediments, granulometria del sediment (fracció fina FF) i contingut de matèria orgànica, així com l'estudi de la macrofauna bentònica. Els paràmetres indicadors són els que proposa el Reial decret 817/2015, d'11 de setembre, pel qual s'estableixen els criteris de seguiment i avaluació de l'estat de les aigües superficials i les normes de qualitat ambiental.  
  
3. Anualment, s'han de quantificar els abocaments segons la producció (contingut de nitrogen i fòsfor).  
4. S'ha de fer un seguiment de la prada de posidònia oceànica, anualment i en tres punts de mostreig; no es preveu que estiga afectada atesos els models de dispersió de femta i la distància que hi ha fins a la instal·lació.  
  
 UTM ETRS 89 / ZONA 30  
Estació de mostreig Coordenada X Coordenada Y  
EM1. Posidònia oceànica 102842 4206017  
EM1. Posidònia oceànica 799084 4206564  
EM1. Posidònia oceànica 413729 4207028  
  
  
5. S'ha de dur a terme un pla de seguiment anual en tres estacions de mostreig, d'algues fotòfiles infralitorals de règim calm amb fàcies de gorgonaris.  
  
 UTM ETRS 89 / ZONA 30  
Estació de mostreig Coordenada X Coordenada Y  
EM2. Algues fotòfiles infralitorals gorgonaris 755243 4203081  
EM6. Algues fotòfiles infralitorals gorgonaris 068034 4201907  
EM8. Algues fotòfiles infralitorals gorgonaris 369221 4208239  
  
  
6. S'ha d'assegurar la instal·lació correcta de les xàrcies i s'ha de fer un seguiment visual constant que n'avalue l'efectivitat, quant a enganxament d'aus.  
7. S'ha d'evitar durant la fase de construcció el període d'abril a octubre, atesa la importància de la zona per a espècies com la baldriga cendrosa mediterrània i l'escateret.  
8. S'ha d'evitar l'aproximació de les embarcacions a les basses de baldrigues cendroses que es formen a poqueta nit.  
9. S'ha de minimitzar en la mesura que siga possible la il·luminació d'abalisament de la instal·lació aqüícola durant la nit.  
10. El pla de vigilància ha de preveure l'arreplega de dades sobre la presència i el comportament de mular (Tursiops truncatus), ja que les instal·lacions poden atraure'n; s'ha d'evitar la interacció del personal de les instal·lacions amb els cetacis.  
11. S'ha d'extremar la precaució perquè les embarcacions eviten possibles col·lisions amb caps d'olla negres d'aleta llarga (Globicephala melas) durant els desplaçaments.  
12. No s'han d'utilitzar emissors acústics de dissuasió per a cetacis (pingers).  
13. S'han d'arreplegar els plàstics, cordes, sacs de pinso, etc., que puguen aparéixer en les proximitats de les instal·lacions, perquè el gestor autoritzat els tracte de manera correcta.  
  
Consideracions jurídiques  
Les instal·lacions per a cultius aquàtics i piscifactories estan subjectes a avaluació d'impacte ambiental ordinària, d'acord amb l'article 7. 1. de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, en concordança amb l'epígraf g) de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en la secció 1a, capítol II del títol 2, de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i en les altres disposicions aplicables.  
L'article 13 del Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
  
  
Per tot això, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i amb el vistiplau del subdirector general del Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental, fent ús de les atribucions que tinc resolc:  
  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici d'obtindre prèviament les autoritzacions sectorials aplicables, el projecte «Noves instal·lacions aqüícoles de Gramabasa situades en la costa de Torrevieja», promogut per Granja Marina Bahía de Santa Pola SLU (Gramabasa) a Torrevieja, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic i altra documentació que hi ha en l'expedient i de conformitat amb les condicions següents:  
  
1. D'acord amb l'informe de la Direcció General de Sostenibilitat de la Costa i del Mar:  
- S'ha d'assegurar la instal·lació correcta de les xàrcies i fer un seguiment visual constant que n'avalue l'efectivitat per a evitar que s'hi enganxen aus.  
- S'ha d'evitar fer la fase de construcció durant el període d'abril a octubre, atesa la importància de la zona per a espècies com la baldriga cendrosa mediterrània (Calonectris diomedea) i l'escateret mediterrani (Hidrobates pelagicus melitensis).  
- Les embarcacions usuàries de les instal·lacions han d'evitar passar prop de les basses de baldrigues cendroses i adoptar totes les precaucions necessàries per a evitar produir episodis que pogueren suposar un perjudici per al seu estat de conservació.  
- S'ha de minimitzar, sempre que es complisca el que indica l'autoritat competent en la matèria i en la mesura que siga possible, la il·luminació d'abalisament de la instal·lació aqüícola durant la nit.  
2. D'acord amb l'informe de la Subdirecció General de Biodiversitat Terrestre i Marina, perquè no siga significatiu el possible efecte sobre l'espai marí de Tabarca - cap de Palos (ES0000508) s'ha d'assegurar que:  
- Es compleixen les mesures correctores i el pla de vigilància indicats en el document ambiental.  
- En cap cas s'han de situar gàbies sobre hàbitats sensibles com ara prades de fanerògames marines, ni s'han de cultivar espècies exòtiques o localment absents de manera natural sense comptar amb la deguda autorització prèvia de l'òrgan gestor.  
- L'ús per les instal·lacions aqüícoles d'emissors acústics (pingers) o altres dispositius acústics de dissuasió només es pot fer amb autorització administrativa prèvia de l'òrgan gestor de l'espai.  
- S'han de minimitzar les interaccions que el desenvolupament de l'activitat puga ocasionar sobre bancs costaners de mular i altres espècies de cetacis, així com l'alimentació intencionada dels animals que s'hi puguen aproximar. La presència d'un o diversos exemplars de manera permanent s'han de comunicar a l'òrgan gestor de l'espai protegit. Els gestors de les instal·lacions d'aqüicultura han de col·laborar en els programes de seguiment de cetacis, autoritzant i facilitant la col·locació de sistemes de seguiment passiu.  
- Els morts i altres elements del sistema d'ancoratge s'han de situar en fons arenosos sense vegetació. Els morts s'han de dimensionar a la baixa, utilitzar el pes mínim; la instal·lació dels morts s'ha de supervisar amb treballadors subaquàtics (no deixar-los caure) mitjançant grues o globus elevadors. S'han de registrar de manera precisa les coordenades de la ubicació de cada punt d'ancoratge. Se n'ha de fotografiar cada un a l'inici i al final del període d'autorització. I s'ha d'evitar el risc d'afecció a espècies protegides de tipus sèssil.  
  
- S'ha de fer un manteniment periòdic per a garantir que els caps romanen tibants, i evitar possibles captures accidentals d'exemplars de fauna marina incloses en el Reial decret 139/2011, de 4 de febrer, per al desenvolupament de la Llista d'espècies silvestres en règim de protecció especial i del Catàleg espanyol d'espècies amenaçades. Així mateix, s'ha de comunicar a l'autoritat competent qualsevol captura accidental d'aquestes espècies en l'estructura de caps.  
- S'ha de comunicar a l'autoritat competent i a la Subdirecció General de Biodiversitat Terrestre i Marina el resultat anual del pla de vigilància ambiental, així com les noves mesures preventives o correctores previstes.  
- Els residus originats en el conreu, caigudes d'utensilis o despreniment dels artefactes, els han d'arreplegar els mateixos titulars i portar-los a port perquè els tracten gestors autoritzats. No es poden tirar a la mar mai.  
- Totes les instal·lacions han de tindre en compte els possibles riscos climàtics que hi ha en la ubicació (en particular les pluges i temporals marítims) i evitar així abocaments de contaminació a la mar. Així mateix, s'han de dur a terme plans de contingència i protocols d'actuació per a minimitzar els danys que es pogueren ocasionar davant dels recurrents fenòmens meteorològics en la mar Mediterrània, que ocasionen trencament de les instal·lacions i mortaldat de gran quantitat d'individus, que acaben arribant morts i en estat de descomposició a la costa.  
3. D'acord amb l'informe del Servei de Planificació de Recursos Hidràulics i Qualitat de les Aigües, en el programa de vigilància ambiental (PVA) proposat s'ha d'incloure:  
- Un mostreig previ de tots els paràmetres com a punt de partida i així poder analitzar com afecta la instal·lació a aquests paràmetres.  
- Mensualment, en els dos nivells batimètrics i en els punts de mostreig proposats en l'EIA s'han de mesurar els paràmetres de la columna d'aigua següents: clorofil·la a (g/L), amoni (mol \*NH4/l), nitrits (mol NO2/l), nitrats (mol NO3/l), fosfats (mol PO4/l), índex FAN, sòlids en suspensió (mg/L), oxigen dissolt (% saturació O), índex de Margalef, pH, transparència i terbolesa (UNF). Així mateix, s'ha d'analitzar l'estructura fitoplanctònica i la presència d'Escherichia coli i de salmonel·la.  
- Semestralment, s'han de mesurar els paràmetres del sediment següents, en els mateixos punts de mostreig de la columna de l'aigua s'ha de mesurar granulometria, COT (%), nitrogen kjedahl (mg/kg), fòsfor total (mg/kg), pH, potencial d'oxidació-reducció, Clostridium sulfit reductors i presència de capa de Beggiatoa.  
- Anualment s'ha de mostrejar la prada de fanerògama marina amb metodologia de POMI o CARLIT en els punts de mostreig proposats en l'EIA per a posidònia oceànica. Així com les algues fotòfiles infralitorals de règim calm amb fàcies de gorgonaris, que, anualment, s'han de mesurar variables referents a l'estructura espacial i densitat, en les mateixes estacions de mostreig proposades en l'EIA.  
- Semestralment s'ha de mostrejar la macrofauna bentònica, s'han de fer tres repliques amb metodologia MEDDOC o BOPA en els mateixos punts de control que per a mostra del sediment.  
- El control d'algues exòtiques s'ha de fer mitjançant la realització de gravacions en vídeo i fotografies. Si se'n detecten, se n'ha d'indicar l'estructura espacial i la distribució.  
- L'estimació d'abocaments s'ha de fer anualment mitjançant l'estimació del contingut de nitrogen, fòsfor i sòlids en suspensió aportats al medi.  
- Al cap de dos anys de l'execució es pot sol·licitar la modificació del PVA.  
- Els resultats del PVA s'han de remetre al Servei de Planificació de Recursos Hidràulics i Qualitat de les Aigües semestralment en format digital. La valoració dels resultats s'ha de fer tal com s'estableix en el Reial decret 817/2015, d'11 de setembre, pel qual s'estableixen els criteris de seguiment i avaluació de l'estat de les aigües superficials i les normes de qualitat ambiental. Així mateix, s'ha de comunicar immediatament qualsevol anomalia detectada.  
- Respecte als tractaments sanitaris que s'indica que s'aportaran amb l'alimentació, se n'ha d'aportar la informació en els informes semestrals.  
- La neteja de les xàrcies s'ha de fer en terra. L'abocament de les aigües de neteja ha de complir la normativa vigent depenent del punt final d'abocament.  
4. El promotor ha d'establir uns criteris de qualitat estàndard reconeguts i en el cas que no es complisquen o en el cas que les anàlisis mostren deterioració en les condicions ambientals de la zona o es demostre que hi ha una influència indirecta en les prades de fanerògames marines o de les algues fotòfiles infralitorals de règim calm amb fàcies de gorgonaris, ha de comunicar de manera immediata a l'òrgan competent les mesures correctores preses.  
5. Ha de justificar davant de l'òrgan substantiu que ha subscrit contracte amb gestor SANDACH per a la retirada dels peixos morts.  
6. No es requerirà nou pronunciament ambiental quan hi haja modificació de les espècies a cultivar sempre que siguen autòctones, la modificació no supose un augment quantitatiu de la capacitat productiva i no supose un increment de pinso o femta en el medi marí.  
  
· Les accions incloses en el programa de vigilància i seguiment ambiental s'han de documentar, a l'efecte d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de la seua eficàcia. La documentació ha d'estar a disposició de les autoritats competents.  
· En els termes previstos en l'article 43 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, la present declaració d'impacte ambiental perdrà la vigència i cessarà en la producció dels efectes propis si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera començat a executar el projecte en el termini de quatre anys. A aquest efecte, el promotor ha de notificar a l'òrgan ambiental el començament de les obres.  
  
  
Segon  
D'acord amb el que preveu l'article 41 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
a. Ordenar la publicació de la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, i en la seu electrònica.  
b. La present declaració d'impacte ambiental no és objecte de recurs sense perjudici dels que, si escau, procedisquen en via administrativa i judicial davant de l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu ha de tindre en compte degudament, en el procediment d'autorització del projecte, l'avaluació d'impacte ambiental feta, atesos els criteris establits en l'article 42 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, referits tant al contingut de l'autorització com a la publicitat de la decisió.  
  
València, 16 de març de 2022.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.»