Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 368, del 25-04-1986 (1986/806095)

ORDRE de 20 de marçX de 1986, de la Conselleria de Treball i Seguretat Social, per la qual s'estableix el recurs de Families Educadores de la Comunitat Valenciana.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   368

Data del DOGV
:   25-04-1986

Secció del DOGV
:   ALTRES DISPOSICIONS

Número del document
:   1986/806095


Data del document
:   20-03-1986

Organisme emissor
:   Conselleria de Treball i Seguretat Social

Tipus de document
:   Ordre

Anàlisi jurídica

Ordre de 20 de març de 1986, de la Conselleria de Treball i Seguretat Social, per la qual s'estableix el recurs de Famílies Educadores de la Comunitat Valenciana.  
La societat, davant la problemàtica del menor, del marginat i de l'inadaptat, ha respost fins ara posant l?èmfasi en la separació o aïllament total del seu primer medi o entorn social.  
Les preteses solucions es concretaven en mesures parcials i simplistes, segons el moment i situació del menor front a la societat, com són l?orfanat, reformatori, institucions d?educació especial, etc., sense tenir en compte la persona del nen en tot el seu procés evolutiu, a través dels seus aspectes vitals. Avui dia l?orientació s'hi encamina en prestar una major importància a aquest primer entorn del menor, justament perquè és on es realitza el procés de socialització. D?aquest primer entorn social sobresurt, per la seua immediatesa, el nucli familiar.  
Per això la necessitat indefugible que té el nen des del començament de la seua vida, d'aquesta primordial instància socialitzadora, com és la família, en la qual ha de concretarse tot el que la personalitat incipient necessita a fi de desplegar harmoniosament la vida: seguretat afectiva, atencions, educació, protecció i defensa.  
Quan el nucli familiar no ho pot donar perquè es troba ja d?origen desestructurat, bé per raons purament objetives, de caràcter socio-econòmic o subjectiva a causa d'una personalitat deficitària dels pares o simplement quan el trasbals familiar responga a circumstàncies d?estricta transitorietat, cal arbitrar una resposta que, sense aïllar o arrancar el nen del seu entorn social, faça que hí puga ser confiat a un altre nucli familiar, el qual estiga en condicions de proporcionar-li tot allò que necessita i que no és possible trobar a casa seua, mentre es tracten les dificultats o deficiències que en generaren la separació.  
Aquesta orientació, la qual dóna un tractament més personalitzat, partint del propi entorn social del menor i que el situa en un medi el més paregut possible al de sa casa, produeix un acolliment familiar que fa que siga una alternativa vàlida per a la infància amb problemes o dificultats socials.  
Els serveis socials en l?Àrea de la Família, Infància i Joventut, per mitjà dels professionals i dels grups de col·laboració i de suport, estan fortament interessats en l?organització i desenvolupament d'un servei de Famílies Educadores dins d'una política de participació comunitària, per a aquells casos en què esgotats els suports a la família, aquesta continue desestructurada.  
Així l?acolliment en la família educadora es configura com un mitjà de substitució amb característiques pròpies, les quals es diferencien tant de la institució jurídica de l'adopció, com de la mera col·locació en família i l?objectiu primordial del qual és la realització d'un projecte educatiu a càrrec del nucli familiar nou. Paral·lelament a aquest treball educatiu, cal dur a terme una tasca no menys important i complexa: la reestructuració de les relacions familiars en el nucli familiar d'origen, cosa que correspondrà al treballador social del medi obert.  
Es tracta doncs de constituir una família específica per al menor, a l'entorn. del nucli familiar i situar el nen o nens amb una parella de pares especialment competents, els quals maldaran per integrar el menor en la dinàmica d'una vida normalitzada. A tal fi cal posar gran cura en l?elecció dels pares acollidors, la qual cosa implica una tasca selectiva a realitzar per un equip inter-disciplinar, el qual ponderarà objectivament les qualitats de la parella i la seua idoneïtat per a la comesa educativa, alhora que analitza la situació integral del menor que haurà de ser-hi acollit.  
CAPITOL I  
Concepte i Naturalesa  
Article primer  
S?entén per Família Educadora el recurs pel qual un menor, sotmès a unes condicions especifiques en el primer medi familiar amb influencies negatives en el seu desenvolupament, és confiat temporalment a un nucli familiar, que no és el propi, en funció d'un interès educatiu.  
Aquest recurs està orientat a resoldre les dificultats que forçaren la separació, tot establint unes relacions més harmòniques amb els seus pares naturals.  
Aquest recurs també implica la participació tant del menor com. la de la família educadora i la de la família d?origen.  
Article segon  
Per fer viable el recurs de Família Educadora és necessari el consentiment del nen, el qual serà obligatori en els majors de 12 anys i aconsellable en els menors d?aquesta edat.  
L?acolliment familiar exigeix també el consentiment exprés dels pares naturals o tutors del nen.  
Quan no siga possible aconseguir el consentiment dels pares per raó de: absència, empresonament, malaltia física o mental transitòria, hi intervindrà preceptivament el Tribunal Tutelar de Menors.  
Article tercer  
D?acord amb els criteris determinats a l'Article Segon, el menor cal que estiga a prop del domicili dels pares naturals, llevat quan les circumstàncies aconsellen el cas contrari.  
Article quart  
Per tal d'utilitzar el recurs de Famílies Educadores, caldran els requisits següents:  
1. Les dades que faciliten el diagnòstic, adequant el projecte educatiu a les necessitats del menor.  
2. Les pertinents investigacions sobre la Família Educadora, en esguard a garantir l?educació del menor, la situació personal, salut i l'ambient familiar escaient.  
3. La Família Educadora ha de reunir la preparació educativa adient per possibilitar tot el que convinga a l'interés i les necessitats del menor.  
4. El seguiment imprescindible a fi d?aconseguir el millor funcionament del recurs.  
CAPITOL II  
Necessitats del menor, deures de les Famílies Educadores i d'origen. Competències dels Serveis.  
Article cinqué  
Totes les mesures preses per fer efectiu aquest recurs, estaran sotmeses a les necessitats afectives, educatives i materials del menor.  
Article sisé  
Són obligacions de la Família Educadora oferir al menor:  
1. Educació, manutenció, habitació, vestits, assistència mèdica i instrucció.  
2. Relacions periòdiques amb la família natural.  
3. Reinserció del menor en la família d'origen.  
Article seté  
Són obligacions de la família natural:  
1. Participar en les decisions que afecten el fill.  
2. Oferir la col·laboració adequada a aquest recurs.  
Article vuité  
Són obligacions de l?Administració:  
1. Establir un mòdul econòmic que faça viable el recurs en les capes socials amb menys poder adquisitiu, concretant aquest mòdul fins a 800 pessetes diàries per nen, segons les circumstàncies, condicionant-ho a la puja que experimenten els Pressuposts Generals de l'Estat.  
2. Facilitar la integració escolar del menor acollit i els serveis sanitaris que necessite.  
3. Executar el pla de formació conjuntament amb la Comissió Mixta, i la selecció de les famílies amb la proposta prèvia de la Comissió pertinent.  
4. Fer el seguiment dels menors acollits en família a través del Delegat Comarcal, del Servei de Família, Infància i Joventut i equip de treball del moviment social al qual s'ha assignat aquesta tasca.  
Article nové  
El cessament d?aquest recurs estarà fonamentat per la desaparició de les dificultats transitòries que provocaren la separació o quan la prolongació de l'estada del menor amb la Família Educadora li supose un risc, i correspon al Servei de Família, Infància i Joventut de verificar quan es donen aquestes circumstàncies, sempre que es tracte de supòsits normals de consentiment dels pares. En els casos sotmesos al Tribunal Tutelar de Menors, s?ajustarà a les seues resolucions.  
Aquest recurs podrà concloure a instàncies de la Família Educadora, si aquesta ho sol·licita amb la deguda antelació i exposant-ne les causes racionals i demostrables que justifiquen aquesta conclusió.  
Article deu  
Es crea una Comissió Mixta formada per grups socials de col·laboració i suport per l'Administració, a fi de:  
1. Atendre les demandes de Famílies Educadores i la informació que en sol·liciten.  
2. Difondre el recurs en la societat de la Comunitat Valenciana.  
3. Informar els plans de estudi i reciclatge de les famílies.  
4. Participar en la selecció de les famílies.  
5. Donar suport, humanament i tècnica, a les Famílies Educadores.  
A fi de dur a terme i amb eficàcia cadascuna d'aquestes comeses, aquesta Comissió Mixta funcionarà per Comissions, repartint-se així el treball, el qual posaran en comú i analitzaran tots els membres en les reunions ordinàries setmanals.  
Article onze  
Els serveis a què fa referència aquest recurs, no es realitzaran privadament, sinó amb la mediació del Servei de Família, Infància i Joventut.  
Article dotze  
Per mitjà de cada secció Territorial del Servei de Família, Infància i Joventut, es coordinaran els diferents Serveis Socials d'Ajuntaments, Diputacions i altres Organismes implicats en aquest recurs.  
DISPOSICIO FINAL  
Aquesta Ordre entrarà en vigor l?endemà de la publicació al Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
València, 20 de març de 1986.  
El Conseller de Treball i Seguretat Social,  
MIQUEL DOMÈNECH I PASTOR