Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5779, del 06-06-2008 (2008/6934)

RESOLUCIÓ de 5 de maig de 2008, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis de La Yesa, Vallanca, Nules, Llutxent, Burriana i Benafigos.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5779

Data del DOGV
:   06-06-2008

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2008/6934


Data del document
:   05-05-2008

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Vallanca
    * Llutxent
    * Benafigos
    * Yesa, La
    * Nules
    * Borriana
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 5 de maig de 2008, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis de La Yesa, Vallanca, Nules, Llutxent, Burriana i Benafigos. [2008/6934]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, el qual estableix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjudici de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental s'haurà de publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 140/06-AIA La Yesa, 121/06-AIA Vallanca, 161/06-AIA Nules, 297/04-AIA Llutxent, 112/06-AIA Burriana, 219/05-AIA Benafigos, i 210/03-AIA Llutxent.  
València, 5 de maig de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 140/06-AIA  
Títol: Explotació porcina en La Yesa  
Promotor: Víctor Rubio Sesé  
Autoritat substantiva: Ajuntament de La Yesa (València)  
Objecte del projecte: Obertura granja porcina  
Localització: Polígon 23, parcel·la 512 de La Yesa (València)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
L'objecte del projecte és la construcció i inici d'activitat de granja porcina d'engreixament.   
El procés productiu consisteix en la compra de porcells de 25 kg de pes i el seu engreixament durant quatre mesos aproximadament fins als 90-100 kg de pes, moment en què són traslladats en camions a l'escorxador. El procés d'alimentació dels porcs serà automàtic per mitjà de tremuges holandeses. El pinso s'emmagatzemarà en sitges de 12 t, situades a l'exterior de les naus. L'aigua de consum dels porcs procedirà d'un dipòsit d'aigua de 15.000 litres, des del qual es conduirà mitjançant canonada fins a la granja i serà subministrada per l'Ajuntament d'Alpuente.  
La nau d'engreixament dels porcs tindrà 1.693 metres quadrats i serà a una planta amb estructura rectangular. A més es construirà una nau magatzem de 210 metres quadrats a l'exterior de la qual se situarà vestidor i lavabo.   
El purí es recollirà en fosses interiors construïdes amb blocs prefabricats de formigó. Posteriorment les fosses s'impermeabilitzaran mitjançant materials hidròfugs. A més l'explotació disposarà de fossa exterior de purins vallada.  
La capacitat total d'emmagatzemament de purí serà de 1.414 metres cúbics, suficient per a emmagatzemar-lo durant un període de 3,95 mesos.   
El purí s'aplicarà com a fertilitzant orgànic en camps de cultiu disposant-se amb aquest fi d'una superfície de 108,6255 ha.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient  
L'expedient és remés per la Comissió Provincial d'Activitats Qualificades i va tenir entrada en els Serveis Centrals de la conselleria de Territori i Habitatge el dia 27 d'abril de 2006.   
La informació pública es va realitzar mitjançant publicació en el Butlletí Oficial de la Província de València número 19 de data 15/11/2005. No s'hi van presentar al·legacions.  
Per mitjà d'un escrit del dia 22 de maig de 2006, es requereix al promotor ampliació de la documentació aportada.  
El dia 19 de juny de 2006, es rep escrit de l'Ajuntament de La Yesa en el qual s'adjunta la documentació sol·licitada.  
Informes sectorials  
L'expedient municipal recull:  
- Informe positiu de la conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació.  
- Informe positiu de l'arquitecte municipal sobre l'adequació de l'emplaçament de l'activitat al planejament urbanístic i ordenances municipals vigents al municipi.  
- Informe tècnic de l'enginyer d'assistència tècnica a municipis de la Diputació de València   
- Informe favorable de l'Alcaldia.  
Afeccions legals  
L'explotació se situarà en sòl rústic sense protecció específica.  
L'activitat proposada no afecta cap espai protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació o plans rectors d'ús i gestió aprovats o alguna altra figura reglamentada en desenvolupament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat. Identificació i valoració d'impactes.  
L'activitat s'exercirà en una zona típicament agrícola on predomina el cultiu de cereal, vinya i ametlers.   
L'estudi identifica i valora els impactes següents:  
- Sòl: no es preveuen impactes significatius sempre que es complisquen les mesures correctores  
- Aigües: no es preveuen impactes sempre que es complisquen les mesures correctores.  
- Atmosfera: es preveu augment de sorolls i vibracions i augment d'olors pel desenvolupament normal de l'activitat.  
- Vegetació i fauna: no és previsible l'aparició d'efectes adversos sobre la vegetació i la fauna.   
2. Consideracions sobre la proposta de mesures protectores, correctores i programa de vigilància ambiental.  
L'estudi d'impacte assenyala les mesures correctores següents:  
- Neteja periòdica de les naus, retirada diària dels animals morts per part d'empresa autoritzada, assegurar una correcta ventilació de les naus a fi de prevenir males olors.  
- Transport nocturn dels animals per a evitar sorolls.  
- Transport del purí en vehicle apropiat a fi d'evitar pèrdues.  
- Construcció de les basses de purins de manera que se n'assegure la total estanquitat.  
- Construcció de drenatge perimetral al llarg dels límits de la parcel·la per a impedir l'entrada d'aigua d'escorriment superficial de l'exterior de la parcel·la.  
- Aplicació correcta del purí impedint-se l'arribada d'aquest a llits públics, perímetres de captació d'aigües de proveïment urbà i proximitats de brolladors. A més, aquests s'aplicaran amb condicions atmosfèriques adequades i sempre a zones el nivell freàtic de les quals es trobe a més de 15 metres de profunditat. La dosi d'aplicació del purí es calcularà respecte a les necessitats de nitrogen del cultiu on s'aplicarà.  
- Manteniment de l'ús agrícola de la parcel·la no ocupada per les instal·lacions  
- Retirada immediata de qualsevol tipus de residus.  
- Mesures sanitàries: instal·lació de tanca perimetral, gual sanitari, llatzaret.  
El programa de vigilància ambiental consistirà en un sistema que garantisca el compliment de les mesures correctores.  
Es considera que l'estudi d'impacte és poc concret pel que fa a la previsió de l'aparició d'efectes negatius sobre el medi ambient. No obstant això, el programa de vigilància ambiental concreta la correcció de mesures correctores sobre impactes no previstos.   
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 1. h.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
- Amb anterioritat a la concessió de la llicència d'activitat, el promotor presentarà davant d'aquesta Direcció General còpia del contracte de retirada de cadàvers i còpia de l'informe vinculant de conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, establit en l'article 11 de la Llei 4/1998, de patrimoni cultural valencià.  
- L'explotació disposarà obligatòriament de totes les mesures d'higiene previstes en el Decret 324/2000, de 3 de març, pel qual s'estableixen normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines.  
- A fi d'atenuar l'impacte paisatgístic, es plantarà tanca perimetral o pantalla arbòria.  
- Es realitzarà una correcta gestió de residus disposant l'explotació de contenidors separats segons les característiques de cada residu i portant a un gestor autoritzat aquells no assimilables a urbans. S'haurà de tenir especial atenció amb aquells que puguen transmetre infeccions com ara objectes punxants i tallants que hauran d'emmagatzemar-se degudament segregats, en contenidors estancs i protegits eficaçment de la pluja per a ser posteriorment lliurats a una empresa gestora d'aquests.  
- Es vigilarà la correcta evacuació de pluvials evitant entollades.  
- La fossa exterior de purins haurà de disposarà d'un adequat sistema de cobertura mitjançant la utilització de coberta rígida, lones o altres de semblant eficàcia, a fi de minimitzar les emissions a l'atmosfera.  
La valoració agrícola dels purins en camp portarà implícita les obligacions següents:  
- Es realitzaran anàlisis periòdiques dels purins a fi de comprovar l'eficàcia del tractament enzimàtic sobre els paràmetres següents: pH, conductivitat, sòlids en suspensió, DBO5, DQO, N total, N amoniacal, P, K, coliformes totals, coliformes fecals, i estreptococs fecals. Haurà de realitzar-se una anàlisi en blanc (abans del tractament enzimàtic) i anàlisis periòdiques posteriors. Les comparacions de les mostres hauran de demostrar una redució efectiva de la càrrega contaminant i microbiològica. La periodicitat d'aquestes es determinarà en funció dels cicles realitzats en l'explotació, davant de qualsevol canvi de maneig d'aquesta i davant de la detecció de problemes. No obstant això, abans del primer any de concessió de la llicència d'activitat, haurà de remetre's a aquesta Direcció General, el resultat de la primera anàlisi realitzada juntament amb l'anàlisi de control.   
- L'aplicació de purins en els camps es realitzarà d'acord amb el concepte de bones pràctiques agrícoles per la qual cosa no es podran aplicar en èpoques de pluges llaurant-se el terreny el més ràpidament possible per a evitar males olors i pèrdues de nitrogen amoniacal a l'atmosfera havent de complir els preceptes continguts en l'Ordre de 29 de març de 2000, per la qual s'aprova el Codi valencià de bones pràctiques agràries.  
- L'aplicació del purí en els camps no haurà de causar cap tipus de problema als cultius a què s'aplica. L'aparició d'efectes adversos serà símptoma d'un inadequada gestió dels purins i per tant, haurà de rebaixar-se la quantitat de purins que s'han d'aplicar i hauran de fer-se noves anàlisis. No obstant això, s'haurà de fraccionar l'aportació del purí als camps en dues o tres vegades, d'acord amb les necessitats del cultiu i unes bones pràctiques ambientals.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 29 de juny de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 121/06-AIA  
Promotor: Esteve i Máñez Mármoles SA  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de València.  
Objecte del projecte: Explotació de travertins i calcàries travertíniques.  
Localització: Paratge El Losar, uns 2 km al nord de la població de Vallanca, al municipi de Vallanca.  
Ref. òrgan substantiu: MIEXCD. 2004/5. JSH/aan  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques del projecte  
El promotor Esteve i Máñez Mármoles SA projecta l'explotació de travertins i calcàries travertíniques d'edat miocé vindobonià-pontià, a uns 1.070 metres d'altitud, al paratge denominat El Losar del municipi de Vallanca.  
S'accedeix a la concessió a través de la carretera nacional N-330 fins a arribar a la població d'Ademuz, després es pren la carretera CV-478 cap a Vallanca, es travessa l'esmentat poble i se segueix la carretera secundària amb direcció cap al nord, cap al paratge de La Mazorra; ací se segueix per un camí rural que condueix cap als paratges de El Losar i La Cueva del Conejo, on se situa l'explotació. La distància entre la pedrera i Vallanca és d'uns 2 km.  
La superfície total de les 6 quadrícules mineres de la demarcació és de 439.247,96 m², la superfície d'explotació és de 333.132,17 m².  
El sistema d'explotació és mitjançant pedrera, amb bancs de talús vertical i alçària màxima de 6 metres i berma mínima de 10 metres. L'explotació es du a terme en dos fronts, en un hi ha travertins i en l'altre calcàries travertíniques.  
S'empren explosius per a labors preparatòries de producció, despreniment i escairament de blocs, destrossa de blocs primaris de mala qualitat i taquejos. Cada voladura està formada per 6 barrinades de 10 metres de longitud i 80 kg d'explosiu.  
A partir del quart any s'espera una estabilització de la producció al voltant dels 45.000 m³ anuals. Es preveu extraure 6.207.202 m³ de tot -u amb una relació estèril/tot -u del 75%, l'estèril s'empra en un 80% per a emplenar el buit, amb una fisiografia semblant a l'original i a menor cota; la resta es tritura i es destina a la construcció. La vida útil de l'explotació és de 36 anys.  
Es crea un runam al començament de les operacions i es continua engrandint durant deu anys més. Una vegada arribada l'explotació a l'any onzé, es poden simultaniejar les operacions de treball i restauració, sense interferències mútues i en condicions de seguretat per als operaris, aleshores es transfereixen directament els estèrils generats en els fronts de producció i els estèrils del runam sobre els bancs esgotats, fins a aconseguir la cota de restauració prevista. El runam es desmantella l'any vint-i-seté per a emplenar el buit restant.  
El personal laboral és de 2 professionals a temps parcial i 27 empleats a jornada completa.  
La maquinària que s'ha d'emprar està formada per carregadores frontals de rodes Caterpillar model 988-FII, dúmpers articulats Volvo de 36 tones, fregadores de cadenes, màquines de fil diamantat, torretes tallablocs de 3 martells, torretes tallablocs de 5 martells, carros perforadors hidràulics, compressors, grups electrògens, martells perforadors, vehicles tot terreny, gats hidràulics i bombes submergibles.  
2. Alternatives  
El promotor no ha estudiat altres alternatives ambientals, sinó que ha realitzat la investigació minera del travertí, ha realitzat un estudi de viabilitat i després justifica «[...] la idoneïtat de la localització de l'explotació. És inviable la consideració d'altres alternatives de situació per a l'actuació proposada [...]».  
Tramitació administrativa  
1. Tramitació  
Amb data 10 d'abril de 2006 s'obri l'expedient en remetre del Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial la documentació, consistent en projecte d'explotació, pla de restauració, estudi d'impacte ambiental i document de síntesi.  
El dia 28 d'abril de 2006 es van realitzar consultes al Servei d'Ordenació Sostenible del Medi, al Servei de Conservació de la Biodiversitat i a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge.  
El 15 de maig de 2006 es rep l'informe de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial.  
El 26 de maig de 2006 es rep un primer informe del Servei de Conservació de la Biodiversitat.  
El 19 de juny de 2006 es rep el segon informe del Servei de Conservació de la Biodiversitat.  
2. Informació pública  
El Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial va sotmetre l'expedient a informació pública i va publicar, a aquest efecte, un anunci en el Butlletí Oficial de la Província núm. 47, de 25 de febrer de 2005; una vegada transcorregut el termini de 30 dies hàbils, no s'hi van presentar al·legacions.  
3. Peticions d'informació o documentació complementària  
S'han realitzat consultes al Servei d'Ordenació Sostenible del Medi, al Servei de Conservació de la Biodiversitat, al Servei de Gestió Forestal i a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge.  
Informes sectorials  
Informe del Servei d'Ordenació Sostenible del Medi de 15 de maig de 2006  
Es transcriu a continuació el contingut d'aquest.  
Aquest informe es refereix, exclusivament, a la possible afecció del projecte a:  
1. Espais de la Comunitat Valenciana proposats per a formar part de la xarxa Natura 2000, com a llocs d'interés comunitari (LIC), inclosos en la llista aprovada per acord del Govern Valencià de data 10 de juliol de 2001, per raó de la Directiva 92/43/CEE, del Consell de 21 de maig, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la flora i fauna silvestres (transferida a l'ordenament jurídic de l'Estat espanyol mitjançant el Reial decret 1997/1995, de 7 de desembre).  
2. Espais de la Comunitat Valenciana inclosos en la xarxa Natura 2000 com a zones d'especial protecció d'aus (ZEPA), designades segons la Directiva 79/409/CEE del Consell de 2 d'abril, relativa a la conservació de les aus silvestres.  
3. Espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana i instruments d'ordenació de recursos naturals, previstos en la Llei 11/1994, de 27 de desembre.  
Consultada la documentació exposada en l'esmentat expedient i a la vista de la cartografia i documentació elaborada en relació amb les esmentades actuacions, s'ha d'indicar:  
1. Que les obres proposades consisteixen en una explotació minera a cel obert d'un jaciment de travertins en el paratge denominat El Losar, a uns 2 km al nord del nucli urbà de Vallanca.  
2. Que l'accés a la zona actualment no reuneix condicions per a ser utilitzat per vehicles de medi o gran tonatge, ja que es tracta de camins rurals. Atés que la sol·licitud d'informe no es refereix a aquests accessos, no es realitzarà informe al respecte, sinó únicament a l'explotació minera.  
3. Que no resulta afectat cap espai natural protegit dels actualment existents en aquesta comunitat autònoma, ni en tràmit per a la seua declaració, ni cap instrument d'ordenació o gestió d'espais naturals.  
4. Que no resulta afectat cap dels espais proposats per a la inclusió d'aquests en la xarxa Natura 2000 com a lloc d'interés comunitari (LIC) o zones d'especial protecció d'aus (ZEPA).  
5. Que si bé la zona es troba fora dels LIC presents al terme de Vallanca (Arroyo Cerezo i Ríos del Rincón), sí que conté una sèrie d'hàbitats inclosos en el Reial decret 1997/1995, de 7 de desembre, com a hàbitats naturals d'interés comunitari, entre els quals destaquen el 5210 matolls arborescents de juniperus sp. I els hàbitats prioritaris 8240 paviments calcaris i 9560 boscs endèmics de juniperus. En el cas de l'hàbitat 5210 i el 9560, l'escàs desenvolupament del sòl ha generat un romerar amb savina mora de poc port (Rhamno lycioidis-Juniperetum phoeniceae), que colonitza els abundants clavills de poca profunditat sobre el llosar de pedra. La seua vegetació potencial correspondria a la sèrie supramediterrània calcària de la carrasca amb savina turífera Junipero thuriferae-Querceto rotundifoliae sigmetum, que té poques possibilitats de progressió natural a curt termini, per la patent escassetat de sòl, ja argumentada.  
6. Que aquest tipus de vegetació té associada una població faunística de tipus estepari que resulta singular en l'interior de la Comunitat Valenciana, amb presència d'algunes espècies incloses en el Catàleg general d'espècies amenaçades, aprovat per Reial decret 439/1990, de 30 de març, i en el Decret 32/2004, de 27 de febrer, del Consell del la Generalitat, pel qual es crea i regula el Catàleg valencià d'espècies de fauna amenaçades.  
7. Que entre aquestes espècies cal destacar la presència d'algunes aus d'interés, com ara Chersophilus duponti (terrerola de Dupont), vinculada a aquest tipus de formacions obertes i de baix port i catalogada com vulnerable segons el catàleg valencià (Decret 32/2004) i de les espècies protegides segons la mateixa normativa Alauda arvensis (alosa), Garrulus glandarius (gaig) i Miliaria calandra (cruixidell).  
8. Que la presència d'aquestes espècies requereix de mesures especials de protecció i conservació, en especial durant les èpoques de reproducció i cria.  
9. Que l'actuació proposada comporta la destrucció dels hàbitats naturals d'aquestes espècies en una superfície destacada, en especial de l'alosa becuda i de l'alosa comuna, reduint-ne la presència a la comarca, ja de per si bastant escassa, i per tant, haurien de prendre's mesures compensatòries per la destrucció de l'hàbitat d'espècies estepàries tan singulars com les assenyalades.  
10. Que la zona proposada està solcada per un parell de barrancs, que serveixen de drenatge al llosar i que disposen de la presència d'alguns exemplars aïllats de Quercus fagínea i Acer monspessulanum, com a representants de la sèrie de vegetació de l'Aceri granatensis-Quercion fagineae, considerat hàbitat prioritari 9530 per contenir les pinedes de pi negre endèmics (Pinus nigra), que són els que caracteritzen el pròxim LIC d'Arroyo Cerezo, situat cap a l'oest de la zona proposada.  
11. Que en les parets verticals que es precipiten al barranc hi ha elements florístics interessants, dins de l'hàbitat d'interés comunitari 8210, corresponent a pendents rocoses calcícoles amb vegetació casmofítica.  
12. Aquestes peculiars condicions de la vegetació actual i potencial han de ser tingudes en compte a l'efecte d'establir criteris de restauració de l'explotació.  
13. Que les espècies adequades per a la restauració, a més de les ja assenyalades, les densitats de la qual són en alguns casos qüestionables per excessives, hauran d'incloure alguns exemplars de la sèrie de vegetació potencial de la zona, aprofitant la possibilitat del reg que la restauració ofereix i la millora en les condicions edafològiques una vegada restaurada la zona. Per això, hauran d'incloure's alguns exemplars de Juniperus thurifera, Quercus rotundifolia, Quercus faginea, Sorbus domestica, Prunus mahaleb, Acer monspessulanum, Celtis australis, Crataegus monogyna i Amelanchier ovalis, entre altres. D'aquesta manera la biodiversitat en la zona quedarà augmentada.  
14. Que en el pla de restauració proposat s'inclou una zona com d'àrea de runam temporal, que afecta un dels barrancs ja referits, des dels punts 4 al 13 (plànol 2.1), disposant en la zona d'espai suficient per a poder realitzar el depòsit de runa sense necessitat d'afectar el barranc. Si l'abassegament de les terres extretes es realitza en aquesta zona, s'està en risc de produir un abocament d'àrids directament a un llit torrencial que aboca les seues aigües en el riu Túria, que sí que forma part d'una zona LIC i en la qual es vincula una de les poques poblacions de truita comuna autòctona de la Comunitat Valenciana (Salmo trutta fario), amb presència de llúdria (Lutra lutra) i possible presència de cranc de riu (Austropotamobius pallipes) catalogat com en perill d'extinció pel Decret 32/2004, entre altres espècies. Aquestes aportacions d'àrids provocarien depòsits d'arenes i fins sobre els llits naturals, que podrien perjudicar les espècies assenyalades. Per tant, han de buscar-se alternatives a aquesta àrea de runam temporal en les quals no resulte tan fàcil l'abocament de traginaments al llit natural.  
15. Que a causa de la configuració càrstica del terreny, és possible l'aparició d'avencs o coves naturals, de les qual haurà de comunicar-se immediatament a aquesta conselleria, perquè amb caràcter general, es consideren protegides totes la coves, avencs i la resta de cavitats subterrànies situades al territori de la Comunitat Valenciana, d'acord a l'article 16 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana (DOGV núm. 2423, de 9 de gener de 1995).  
Per tot l'anteriorment exposat, s'emet informe favorable el projecte de referència, condicionat a la presa en consideració dels aspectes exposats.  
Informes del Servei de Conservació de la Biodiversitat   
- Informe de 25 de maig de 2006  
Es transcriu a continuació el contingut d'aquest.  
La zona on es pretén l'explotació, coneguda com El Losar, es localitza a distància equidistant de les dues àrees previstes en el programa d'actuació per a la recuperació i conservació de l'alosa becuda a la Comunitat Valenciana. Aquesta espècie es troba catalogada com a vulnerable en el Catàleg valencià de fauna amenaçada, motiu pel qual l'hàbitat que ocupa ha de ser preservat. Les àrees considerades en el programa d'actuacions han sigut seleccionades tenint en compte, tant la ubicació de les parelles territorials com l'existència d'hàbitat adequat per a l'espècie.  
Si bé l'àrea El Losar alberga un tipus de substrat i vegetació compatibles amb l'existència de la terrerola, en les últimes prospeccions no s'ha localitzat cap exemplar de l'espècie, motiu pel qual s'ha exclòs de les zones de conservació. No obstant això, considerant la seua situació entre dues poblacions i l'existència d'hàbitat favorable, no se'n pot descartar la presència, potser esporàdica.  
La concessió minera en tot cas és molt extensa, i ocupa unes 44 hectàrees i fins i tot terrenys de la rambla de Tóvedas, que desemboca en el riu Bohilgues, poc abans de la confluència d'aquest amb el Túria. Aquests terrenys haurien d'excloure's de l'explotació i del runam per a evitar possibles arrossegaments als rius protegits pel LIC Ríos de Ademuz. Igualment, l'exclusió de la franja de terreny limítrof amb el tallat que dóna a la rambla (en 200-300 metres d'amplària) permetria més seguretat de no-afecció a la rambla i l'existència d'un possible corredor entre poblacions de terrerola.  
- Informe del 19 de juny de 2006-06-29  
La transcripció del seu contingut és la que segueix:  
El 25 de maig passat, aquest servei va remetre un informe en què es mencionava la possible presència d'alosa becuda en la zona on es pretén obrir la pedrera. Atés l'interés de l'espècie, i atesa la dificultat de la seua detecció, es va decidir realitzar una nova prospecció en l'àrea, a fi de descartar-ne la presència a El Losar.  
El resultat d'aquesta va tirar una xifra d'almenys 12 mascles territorials en l'àrea, la qual cosa implica que es tracta d'una de les principals poblacions d'alosa becuda a la Comunitat Valenciana. Aquesta espècie es troba catalogada com a vulnerable en el Catàleg valencià de fauna amenaçada, motiu pel qual l'hàbitat que ocupa ha de ser preservat.  
Per a valorar la importància d'aquesta zona, és necessari afegir que l'espècie es distribueix només a Espanya i el nord d'Àfrica i dins d'Espanya pel Sistema Ibèric i la depressió de l'Ebre fonamentalment, encara que també en el sud-est peninsular. La població del Rincón de Ademuz se situa en el límit de distribució del Sistema Ibèric.  
La població espanyola es calcula en uns 2.000 territoris, que ocupen xicotetes àrees fragmentades dins de la seua àrea de distribució. A causa de la molt reduïda grandària de la seua població -per a tractar-se d'un passeriforme- i a la forta destrucció del seu hàbitat natural per posada en cultiu i infraestructures, se n'ha proposat la reclassificació a nivell nacional en la categoria d'en perill.  
Al Rincón de Ademuz es calcula l'existència d'unes 40-50 parelles que ocupen un territori d'unes 3.000 hectàrees d'extensió. Es tracta, per tant, d'una de les espècies amenaçades que compta amb menor nombre d'individus al territori de la Comunitat Valenciana.  
La forta dependència de l'alosa d'un hàbitat cada dia més escàs, exigeix la protecció total d'aquesta, a més de la presa de mesures de gestió que en permeten el manteniment a llarg termini; la posada en marxa d'una pedrera en la zona resulta incompatible amb la persistència de la població.  
L'informe adjunta un plànol amb els municipis del Rincón de Ademuz, la zona on es distribueix l'alosa becuda, la superfície d'explotació i l'àrea on s'han localitzat poblacions d'alosa.  
Altres informes  
La Direcció Territorial de Territori i Habitatge no ha contestat encara a la consulta formulada.  
Afeccions legals  
D'acord amb la informació continguda en el visor cartogràfic de la conselleria de Territori i Habitatge, el projecte de pedrera no presenta altres afeccions legals de caràcter ambiental que no siguen les contingudes en els informes sectorials.  
Consideracions ambientals  
1. Elements que poden veure's afectats de manera important pel projecte de l'activitat  
L'obertura de la pedrera al paratge El Losar resulta incompatible amb la persistència de la població existent d'alosa becuda.  
Per a accedir a la pedrera s'utilitza la carretera existent CV-478, que parteix des d'Ademuz i arriba a Vallanca, travessa el poble, es desvia per la carretera cap a Cañete i després pren un camí rural fins a El Losar. Les característiques dels accessos no són adequades per als tipus de vehicles que circularien des de la pedrera i cap a la pedrera. El poble de Vallanca es troba en un medi rural pur, sense sorolls i pràcticament sense trànsit; la pedrera causaria efectes desfavorables en l'assossec, els costums locals i un augment de trànsit per la CV-478, la qual no té apartadors i posseeix una amplària insuficient per a l'encreuament de dos vehicles.  
El runam causa un impacte paisatgístic durant 27 anys i a més aboca partícules a la rambla de Tóvedas, que són arrossegades per l'escorriment fins al riu Túria, el qual forma part d'un LIC i posseeix Salmo trutta fario i Lutra lutra, espècies que podrien veure's perjudicades per la posada en suspensió i formació de sediments en el llit.  
Es desconeix el cabal d'escorriment de la pedrera que drena al barranc de Tóvedas, i no s'elimina la càrrega en suspensió abans de la seu aportació al barranc. L'efecte ambiental que aquesta omissió ocasionaria són els descrits en el paràgraf anterior.  
Els horitzons edàfics són de molt difícil recuperació per mitjans mecànics, per la qual cosa es podria perdre la terra vegetal original si no es decapara manualment.  
La pedrera projectada s'acosta a les vores dels barrancs, fins i tot entra en ells alguns punts; a més en determinades zones se situa per sota de la cota del llit, aquestes condicions poden ocasionar una inestabilitat als terrenys. No s'ha presentat un estudi geotècnic sobre el risc de despreniments i de lliscaments que, en el pitjor dels casos, podria arribar a col·lapsar el llit de la rambla de Tóvedas.  
2. Identificació i valoració dels impactes  
El titular ha omés l'augment de trànsit que comporta l'obertura de l'explotació.  
La taula de caracterització d'impactes de l'estudi d'impacte ambiental refereix l'emissió de substàncies contaminants com un efecte reversible; perquè bé, en el cas de produir-se la contaminació de les aigües subterrànies per fluids de manteniment de la maquinària l'efecte és irreversible.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.  
La mesura correctora més important consisteix a buscar una altra ubicació de la pedrera on no hi haja alosa becuda, ja que ambdues són incompatibles.  
La via d'accés a la pedrera no ha de passar pel poble de Vallanca; a més ha d'adaptar-ne el traçat i característiques als vehicles pesants. És necessari realitzar un estudi d'alternatives ambientals, cada una d'elles vàlida des del punt de vista operatiu, i seleccionar el traçat que cause un menor impacte ambiental.  
S'ha de reubicar el runam de manera que no afecte llits.   
És necessari estudiar el drenatge de la pedrera i del runam, i eliminar de l'escorriment la càrrega en suspensió que conté, abans de descarregar-la a la xarxa fluvial.   
Per tractar-se d'un lloc elevat i pla, és necessari conéixer el diagrama de freqüències i intensitats dels vents. Les mesures correctores de les emissions de pols i el programa de vigilància ambiental hauran de dissenyar-se en funció de les dades obtingudes i de l'inventari ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix, segons el que preveu l'annex I de l'apartat 3c.1 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.  
3. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.  
4. L'article 13, apartat 2 a), del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tant, en vista de tot l'anterior i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar desfavorable, només a l'efecte ambiental, el Projecte d'explotació de la concessió derivada del projecte de la investigació núm. 2918 denominat Vallanca i el pla de restauració d'aquest, atés que al paratge El Losar, on es projecta l'obertura de la pedrera, existeixen 12 mascles territorials d'alosa becuda, que constitueixen la principal població de tota la Comunitat Valenciana. Aquesta espècie d'alosa està classificada com a vulnerable pel Catàleg valencià de fauna amenaçada, la seua existència d'aquesta està lligada a una forta dependència d'un hàbitat molt escàs i això exigeix preservar-la i protegir-la totalment.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret s'estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 30 de juny de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 161/06-AIA  
Títol: Fàbrica d'esmalts ceràmics.  
Promotor: Wendel Email Ibérica SA  
Localització: Carretera N-340, km 44,1 polígon industrial La Mina, Nules (Castelló)  
Autoritat substantiva: Direcció General de Qualitat Ambiental de la conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte  
Wendel Email Ibérica SA és una indústria del sector ceràmic dedicada a la fabricació d'esmalts ceràmics. El projecte presentat es refereix a la instal·lació sítia a la carretera N-340, km 44,1 polígon industrial La Mina del terme municipal de Nules (Castelló), i consisteix en la instal·lació de nous equips, a fi d'augmentar la capacitat de fabricació. No s'amplien les construccions existents.  
La parcel·la ocupada és d'11.800,6 m² i la nau coberta té una superfície en planta de 5.362,24 m². El sòl sobre el qual se situa és d'ús industrial (es presenta certificat de compatibilitat emés per l'Ajuntament). S'accedeix des d'un vial de servei de la carretera N-340.  
La producció total anual aconseguida després de l'ampliació serà:  
- Frites: 14.530 tones  
- Esmalts: 17.900 tones  
- Bases serigràfiques: 551 tones  
- Esmalts mòlts: 2.237 tones  
- Composicions serigràfiques: 580,86 tones  
Característiques més rellevants de l'activitat  
La instal·lació es troba en funcionament i autoritzada des de l'any 1998. La fabricació de colors i esmalts ceràmics consisteix bàsicament en la mescla de matèries primeres, fusió a alta temperatura i brusc refredament en aigua (fabricació de frites) i mòlta, micronització, mescla i ensacada per a generar els productes finals.  
L'objecte del projecte és la instal·lació de nous equips per a augmentar la capacitat productiva i l'obtenció de l'autorització ambiental integrada. Els equips nous s'instal·laran en dues fases, incloent: forns de frita, filtres depuradors, sitges d'emmagatzemament i molins, entre altres.  
Les matèries primeres emprades en el procés productiu són majoritàriament quars i feldespat i minoritàriament, caolí, argiles, frites i colorants. Les primeres arriben a la indústria en camions cisterna que omplin directament mitjançant sistemes pneumàtics les sitges d'emmagatzemament. Els segons, arriben en contenidors flexibles de ràfia o sacs de paper o plàstic paletitzats. La maquinària de fabricació empra gas natural com a combustible.  
El proveïment d'aigua es realitza des de la xarxa municipal, per a aigua potable i mitjançant camions cisternes que omplin un aljub de la indústria, per a proveir el procés industrial. Totes les aigües sobrants del procés es reutilitzen en el mateix procés productiu.  
Tramitació administrativa  
L'expedient d'avaluació d'impacte ambiental es va iniciar amb data 10 de maig de 2006, en rebre de l'Àrea de Qualitat Ambiental de la Direcció General de Qualitat Ambiental el certificat d'informació pública del projecte, sense que s'hi hagen rebut al·legacions. Anteriorment, s'havia rebut el projecte bàsic i l'estudi d'impacte ambiental del projecte de referència, acompanyats de diversa documentació addicional i annexos.   
Afeccions legals  
El projecte està afectat per la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, en estar inclòs en l'annex I, epígraf 3.3 (instal·lacions per a la fabricació de vidre inclosa la fibra de vidre, amb una capacitat de fusió superior a 20 tones per dia). La indústria sol·licita l'autorització ambiental integrada que atorga la Direcció General de Qualitat Ambiental de la conselleria de Territori i Habitatge. Les competències en matèria de control integrat de la contaminació, qualitat d'aigües, seguiment i control d'aquest recurs, protecció atmosfèrica i acústica, i el seguiment, control i gestió de residus s'atribueixen a la Direcció General de Qualitat Ambiental.  
Consideracions ambientals  
S'ha de tenir en compte que es tracta d'una indústria existent i en funcionament, que amb motiu de la seua ampliació, està en procés d'adaptació a la nova normativa. A més, es troba situada en un polígon industrial, per la qual cosa l'afecció d'aquesta al medi és reduïda. Al sud, la parcel·la afronta amb terrenys de cultius. Les edificacions pròximes són d'ús industrial, i no es preveu l'afecció a nuclis urbans per la llunyania d'aquests. A causa de l'antropització de la zona, no s'estima l'existència d'espècies que puguen veure's afectades.  
El possible efecte ambiental de l'activitat de fabricació d'esmalts ceràmics va associat a l'emissió a l'atmosfera de pols i gasos, transmissió de soroll i generació d'abocaments i residus sòlids.   
La indústria es troba recollida en el Catàleg d'activitats potencialment contaminants de l'atmosfera, de l'annex ll del Decret 833/75, de 6 de febrer, que desenvolupa la Llei 38/1972, de protecció de l'ambient atmosfèric, com a grup B. En aquest sentit, les principals emissions són: pols associada al trasbals de matèries primeres i gasos de combustió procedents dels forns de fusió i assecadores. No hi ha emmagatzemament de matèries primeres a granel al descobert. Per a minimitzar-les, i una vegada finalitzada l'ampliació, els focus de pols com ara molins i zones d'emmagatzemament de matèries primeres disposaran de sistemes d'aspiració i filtració, i els corrents de les assecadores i forns travessaran també filtres de mànegues. Com a mesures preventives s'indica que l'emplenament de sitges es du a terme des dels camions cisterna mitjançant conduccions hermètiques i es controla l'estanquitat i absència de fuites en tremuges, sitges, etc. Una altra mesura preventiva indicada és el control del balanç estequiomètric de la combustió en els forns i assecadores, per a reduir la generació de gasos contaminants (que de per si són mínims, en emprar-se gas natural com a combustible). Es disposa d'escombradores i equips d'humectació per a evitar la dispersió de possibles vessaments de materials pulverulents.  
S'aporta un mesurament dels nivells sonors en l'entorn de la parcel·la. Comprovada la superació en una zona determinada durant l'horari nocturn, es procedirà al carenatge dels compressors. Es comprovarà l'eficiència de l'esmentada mesura correctora. Com a mesura preventiva relativa a la generació de vibracions, la maquinària s'instal·larà segons les instruccions del fabricant.  
Respecte a les aigües residuals generades:  
- Les aigües pluvials s'aboquen a la xarxa d'aigües pluvials del polígon industrial.  
- Les aigües sanitàries s'abocaran a la xarxa de clavegueram del polígon.  
- Les aigües industrials (sobrants del procés de fabricació, recollida en canaletes de vessaments, escorreguda de frites, etc.) es recirculen a una bassa de decantació i depuració fisicoquímica, per a ser reutilitzada en el procés productiu, excepte l'aigua de les torres de refrigeració, que discorre en circuit tancat. El mateix titular justifica i certifica el sistema d'abocament zero.  
Segons es justifica, s'està en disposició de connectar-se a la xarxa de clavegueram d'aigües sanitàries del polígon, encara que fins al moment s'ha estat abocant a fossa sèptica. L'esmentada fossa es buidava mitjançant camions cisterna i el contingut d'aquesta s'abocava a EDAR. Es buidarà i segellarà la fossa sèptica en el moment en què realitze la connexió amb la xarxa de clavegueram, la qual cosa es considera una millora en l'activitat.  
L'activitat exercida genera residus perillosos i no perillosos, que són entregats a gestors autoritzats que se citen en el projecte. Es disposa d'una zona específica per a l'emmagatzemament dels residus perillosos en l'interior de la nau, amb canaletes de recollida de possibles vessaments. Els residus perillosos s'emmagatzemen i gestionen en les degudes condicions de separació, envasament i etiquetatge. Els envasos en què es reben algunes de les matèries primeres estan acollits a un sistema de dipòsit, devolució i retorn, per la qual cosa són entregats al subministrador. També es generen residus inerts, en particular, els productes ceràmics de mostra elaborats en els laboratoris.  
Respecte a l'afecció al sòl i les aigües, cal assenyalar que la indústria està en una zona amb vulnerabilitat mitjana i accessibilitat alta d'aqüífers, d'acord amb la Cartografia temàtica de la conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana. No obstant això, tot el sòl ocupat està formigonat i en el de l'interior de la nau, impermeabilitzat. Vistes les mesures correctores citades en els apartats anteriors, es redueix la possible afecció a aquests mitjans.   
Com a programa de vigilància ambiental s'indica que se seguiran les pautes següents:  
- Realització de controls periòdics, segons la normativa vigent.  
- Es disposarà dels punts necessaris per a presa de mostres en les xemeneies dels focus emissors de pols i partícules.  
- Control de la gestió dels residus tòxics i perillosos, sòlids urbans i inerts que es generen durant el funcionament o en cas d'accident.  
- Si s'observa una desviació sobre les previsions efectuades, es prendran les mesures oportunes per a la correcció d'aquestes.  
- No es considera necessari vigilar el nivell de soroll.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental, i concordants del reglament d'aquesta, ja que tal com estableix l'epígraf j. del grup 4 de l'annex I de la Llei 6/2001, de 8 de maig, de modificació del Reial decret legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental, les instal·lacions per a la fabricació de vidre, amb una capacitat de fusió superior a 20 tones per dia, es troben sotmeses al tràmit de declaració d'impacte ambiental.  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.   
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte d'ampliació i autorització d'una indústria per a la fabricació d'esmalts ceràmics, promogut per Wendel Email Ibérica SA situada a la carretera N-340, km 44,1 polígon industrial La Mina del terme municipal de Nules (Castelló), en els termes que estableix el projecte, l'estudi d'impacte ambiental, i la resta de documentació que consta en l'expedient.  
Segon  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'hi estableixen les següents:  
1. Es considera requisit indispensable la connexió a les xarxes municipals de sanejament, i el conseqüent buidatge i segellat de les fosses sèptiques, tal com s'indica en el projecte.   
2. Vista la superació dels nivells sonors establits, s'han d'adoptar mesures correctores suficients per a eliminar l'esmentat impacte i posteriorment, es realitzaran mesuraments que acrediten el compliment dels límits establits.  
3. En el programa de vigilància ambiental, ha d'incloure's la realització de mesuraments periòdics tendents a comprovar el compliment dels nivells sonors establits i els límits d'emissió a l'atmosfera que s'establisquen i l'acreditació documental dels esmentats controls i autocontrols realitzats. Així mateix, s'haurà de procedir a la comprovació documental de l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores proposades  
4. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a la Direcció General de Gestió del Medi Natural de la conselleria de Territori i Habitatge que establirà, si escau, l'aplicació de noves mesures correctores.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart   
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb allò que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 3 de juliol de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 297/04-AIA  
Títol: Construcció i legalització de granja porcina d'engreixament  
Promotor: Jesús Canet Benavent  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Llutxent (València)  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat per a la construcció de l'explotació porcina   
Localització: Partida Foies Vignes, polígon 6, parcel·les 165, 166, 171 i 172, del terme municipal de Llutxent (València)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a l'inici de l'activitat porcina, les característiques de la qual, segons la documentació aportada, són:  
Es pretén construir i legalitzar una explotació d'engreixament de bestiar porcí (encebament), constituïda per una nau de forma irregular de 864 m² de superfície, emplaçada sobre una parcel·la de terreny rústic de 15.596 m².  
L'explotació té una capacitat per a 4.301-1.723 animals; concretament, es consideren 1.056; els quals, es reben amb un pes aproximat de 18-20 kg, sent la duració de cada cicle d'engreixament d'aproximadament 120 dies, fins que arriben a un pes aproximat de 95-100 kg.  
Després del buidatge d'animals de la granja, previ a l'entrada d'un nou lot d'animals, es neteja i desinfecta aquesta, i es realitza, periòdicament, la neteja de les cel·les amb aigua a pressió i productes desinfectants i desinsectants.  
La nau consta d'una planta baixa amb coberta a dues vessants, i una fossa en la part inferior d'aquesta totalment impermeable, i es disposa tota la superfície de la granja per a l'acumulació de purins, sent el volum total d'aquesta de 1.278 m³, de capacitat. I atés que la producció diària de purí per animal és de 3,27 m³, l'equivalència resultant respecte a la capacitat d'emmagatzemament de la fossa és de 390 dies. No obstant això, en la documentació complementària a l'estudi d'impacte ambiental remesa amb data entrada en aquesta conselleria, 20 de desembre de 2005, s'indica que la capacitat total de la fossa d'emmagatzemament de purins de la nau que s'ha de construir és de 864 m³; amb la qual cosa, la capacitat total d'emmagatzemament en l'explotació correspon a un període de 4 mesos.  
Els purins són carregats en camions cisterna per a la posterior utilització d'aquests com a fertilitzant agrícola en camps de cultiu, sent la superfície agrícola necessària per a efectuar l'abocament, segons les dades aportades en l'estudi d'impacte ambiental, de 18,49 ha/any; quantitat amb què s'aportaria, a raó d'una aplicació d'una dosi de 42 m³/ha, una quantitat de 210 kg de nitrogen per ha. No obstant això, tal com s'indicava en el requeriment de documentació complementària efectuat des d'aquest Servei amb data eixida 18 de juliol de 2005, el volum de purí generat anualment en l'explotació, la quantitat de N generada, i la superfície agrícola necessària on aplicar el purí com a adob orgànic, hauria de calcular-se (per a la capacitat total de l'explotació) conforme al Reial decret 324/00, d'ordenació de les explotacions porcines. Basant-se en això, les noves dades aportades posteriorment en resposta a aquesta sol·licitud, fan referència a una producció total de purins de 2.270, 4 m³/anuals, per la qual cosa s'amplien les hectàrees necessàries, constituint el total de parcel·les aportades en 58, 1551 hectàrees; xifra constituïda per les 19,4772 has aportades inicialment, juntament amb 38,6779 aportades de manera complementària a les anteriors.   
Respecte a l'eliminació dels cadàvers que puguen produir-se, en l'estudi d'impacte ambiental s'indica que en l'explotació es realitzarà una fossa de cadàvers en què es depositaran els animals, afegint-se'ls calç viva per a afavorir-ne el procés de descomposició. Atés que en la legislació vigent no està permesa la realització d'aquest tractament en la mateixa explotació (tal com estableix el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell de 3 d'octubre de 2002), es requereix al promotor la presentació de còpia del contracte subscrit amb una empresa autoritzada a aquest efecte, o bé, en cas de no disposar-se d'aquest, la justificació de la modificació proposada. No obstant això, en la documentació remesa, no s'adjunta còpia d'aquest, ni es justifica la modificació del tractament.   
L'aigua que s'utilitzarà en l'explotació, tal com s'indica en l'estudi d'impacte ambiental, procedirà de la xarxa de distribució del pou de Bellús; i s'estima el consum anual en 2.228,6 m³. En data 29 de març de 2006, es remet una còpia del certificat firmat pel president de la Comunitat de Regants del Camp de Llutxent, firmat a data 20 de març de 2006, on s'especifica l'existència de subministrament i la quantitat d'aigua disponible en l'explotació.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública i remissió de l'expedient  
L'expedient es va iniciar el 22 de novembre de 2004, amb la remissió per part de l'Ajuntament de Llutxent, del projecte d'activitat, estudi d'impacte ambiental i expedient municipal.  
La informació pública s'ha realitzat mitjançant la publicació en el BOP núm. 108 de 8 de maig de 2003, com també als veïns limítrofs a l'activitat, sense la presentació d'al·legacions de caràcter ambiental.  
2. Sol·licitud d'informes sectorials i documentació complementària  
En data 23 de febrer de 2005, l'Ajuntament de Llutxent remet certificat, firmat a 15 de febrer de 2005 per l'alcalde i la secretària-interventora de l'Ajuntament, basant-se en l'informe realitzat per l'arquitecte tècnic municipal, en el qual s'indica: Que realitzada visita d'inspecció ocular a la partida Foies Vignes, polígon 6, parcel·les 165, 166, 171 i 172, per l'explotació ramadera que promou el Sr. Jesús Canet Benavent, a fi de comprovar si s'ha realitzat la construcció que es pretén, s'aprecia que no s'han iniciat les obres i s'està a l'expectativa d'obtenir la preceptiva llicència municipal de l'activitat.  
En data 18 de juliol de 2005, es comunica al promotor, a través de l'Ajuntament, el requeriment de documentació complementària relativa als apartats següents:   
- Segons la documentació aportada, «per a la dotació d'aigua que s'utilitza en l'explotació es disposa d'una connexió de la xarxa del pou de reg», per la qual cosa haurà de justificar l'autorització legal de la CH del Xúquer que ha d'utilitzar l'esmentat pou. En cas de ser una altra la procedència de l'aigua potable (xarxa de proveïment municipal), haurà d'aportar còpia del contracte de proveïment.  
- Segons la documentació aportada, «en les fosses col·lectores s'afegirà superfosfat de calç per a evitar la proliferació de paràsits i possibles infeccions». Haurà de justificar-se detalladament les propietats del superfosfat de calç i l'efecte resultant.  
- Segons la documentació aportada, l'eliminació de cadàvers es realitzarà utilitzant fosses de cadàvers en la mateixa explotació. La legislació vigent en la matèria, no preveu l'eliminació de cadàvers en fossa en la mateixa explotació. Per tant, i com estableix el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà, haurà de presentar còpia del contracte de retirada de cadàvers subscrit amb una empresa autoritzada a aquest efecte. En cas de no disposar d'aquest, haurà de justificar la modificació de la gestió de cadàvers proposada.  
- El volum de purí generat anualment en l'explotació, la quantitat de N generada, com també la superfície agrícola necessària on aplicar el purí com a adob orgànic, haurà de calcular-se conforme al Reial decret 324/00, d'ordenació de les explotacions porcines.  
- La superfície agrícola on s'aplicarà purins com a adob orgànic haurà d'ampliar-se (aconseguint les hectàrees necessàries segons càlculs basats en el Reial decret 324/00, aportant cèdula de propietat de cada una d'elles (com també del total de les parcel·les que ja s'han justificat com a superfície agrícola disponible), contracte d'acceptació de l'aplicació del purí subscrit amb cada un dels propietaris, com també identificació i pla cadastral d'aquestes. Haurà de tenir-se en compte que la superfície ha de ser suficient per a no sobrepassar l'aplicació de 170 kg N/ha i any, exigit pel Reial decret 261/1996, sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda per nitrats procedents de fonts agràries.  
El 20 de desembre de 2005, el promotor del projecte, Sr. Jesús Canet Benavent, remet a aquest Servei documentació complementària constituïda per:  
- Càlculs referents al volum de purí generat anualment en l'explotació; sent aquest de 2.270, 4 m³/anuals.   
- Estimació de la capacitat total de la fossa d'emmagatzemament de purins de la nau de 864 m³; amb la qual cosa, la capacitat total d'emmagatzemament en l'explotació correspon a un període de 4 mesos.  
- Càlcul de la superfície agrícola necessària per a no sobrepassar l'aplicació de 170 kg N/ha i any, exigit pel Reial decret 261/1996, sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda per nitrats procedents de fonts agràries; constituint el total de parcel·les aportades 58, 1551 hectàrees. Xifra constituïda per les 19,4772 ha aportades inicialment, juntament amb 38,6779 has aportades de manera complementària a les anteriors. Aportant-se còpia de cèdula de propietat (d'alguna de les parcel·les, no per a la totalitat d'elles), pla cadastral i contracte firmat per cada un dels propietaris on s'aplicarà el purí; i es reflecteix, així mateix, el tipus de cultiu de cada una de les parcel·les.  
En data 1 de març de 2006, se sol·licita al promotor, a través de l'Ajuntament, documentació complementària relativa als mateixos apartats que en l'anterior escrit amb registre d'eixida de 18 de juliol de 2005; atés que no ha sigut remesa encara. Sent contestada, el 29 de març de 2006, amb la remissió per part del promotor de la documentació requerida, constant de:  
- Certificat firmat pel president de la Comunitat de Regants del Camp de Llutxent, firmat a data 20 de març de 2006, on s'especifica la quantitat d'aigua disponible en l'explotació, indicant-se que: té dret al subministrament d'aigua per a les parcel·les 164, 165, 166 i 177; podent disposar per al seu consum de la quantitat de 4.000 metres cúbics d'aigua.  
- Escrit en el qual s'especifica que el superfosfat de calç s'emprarà en les fosses que actuarà en part com a desinfectant i com a millora de l'adob orgànic produït pel purí; enumerant-se les característiques d'aquest, i les seues qualitats com a desinfectant que milloren els sòls i els cultius.  
- No s'adjunta novament el càlcul de la superfície agrícola, la cèdula de propietat de cada una d'elles, el contracte d'acceptació de l'aplicació del purí subscrit amb cada un dels propietaris, com també la identificació i pla cadastral d'aquestes, ja va ser aportat al setembre de 2005.  
- Malgrat que en l'escrit remés s'indica que s'aporta precontracte referent a l'eliminació de cadàvers, aquest no es troba inclòs entre la documentació aportada.  
Informes sectorials  
L'expedient municipal inclou els informes següents:  
- Informe favorable de l'Alcaldia.  
- Informe favorable de l'enginyer tècnic municipal.  
- Informe favorable del cap local de Sanitat.  
- Informe favorable de l'arquitecte tècnic municipal.  
- Informació pública amb la presentació d'al·legacions.  
- Autorització prèvia de la Direcció General d'Urbanisme i Ordenació Territorial, en la qual s'inclou informe favorable de la conselleria d'Agricultura.  
Afeccions legals  
El sòl on s'exerceix l'activitat qualifica com a sòl no urbanitzable comú, segons la normativa urbanística municipal.  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desenvolupament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
El municipi de Llutxent no està considerat zona vulnerable segons el Decret 13/2000, de 25 de gener, del Govern Valencià, pel qual es designen, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, determinats municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte. Identificació i valoració d'impactes.  
En l'estudi d'impacte ambiental s'efectua una descripció, un inventari ambiental molt general de l'àrea d'ubicació de l'explotació i de la zona on s'emmarca; des del punt de vista de la climatologia, relleu, vegetació, fauna i hidrogeologia.  
S'han considerat com a elements susceptibles de ser impactats pel projecte, únicament, el paisatge per la modificació de l'entorn, i l'aire, per l'emissió d'olors molestes.  
No obstant això, la valoració d'impactes es considera insuficient, i s'obvien aspectes fonamentals com ara la possible contaminació del sòl, per la contaminació associada a l'abocament de purins o problemes de percolació per impermeabilització deficient, com també l'aigua, per la possible alteració de les característiques físiques, químiques i biològiques de l'aigua superficial i subterrània; entre altres qüestions.  
No s'ha realitzat una valoració qualitativa dels impactes a partir d'una matriu causa-efecte, mitjançant la qual, podria haver-se estimat de manera més concreta les possibles incidències ambientals derivades de la fase d'explotació, com també la importància d'aquestes.  
No obstant això, malgrat l'excessiva visió generalista des de la qual s'ha abordat aquest apartat en l'estudi d'impacte ambiental, pot considerar-se en termes generals, com a viable l'activitat des del punt de vista ambiental amb l'aplicació de les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental, com també amb el compliment dels condicionants exposats en aquesta declaració d'impacte ambiental.  
2. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.  
En l'estudi d'impacte ambiental, únicament s'han proposat mesures preventives i correctores per a la reducció i eliminació de males olors, sent algunes d'aquestes les que segueixen:   
- Supressió dels llits dels animals, en haver-hi disposat la solera de la nau amb engraellats de formigó i fosses inferiors d'acumulació de purins.  
Les fosses de la granja estan construïdes amb formigó, de manera que s'impedisca l'eixida dels purins i l'entrada d'aigües pluvials o de qualsevol tipus a l'interior de l'edifici.   
- Operacions periòdiques de neteja de les cel·les amb aigua a pressió, la qual cosa contribueix a l'arrossegament de materials a l'interior de les fosses.   
- Desinfecció de les cel·les i local mitjançant solucions insecticides.   
- Buidatge periòdic de les fosses de l'edifici i emmagatzemament en la fossa construïda específicament per a aquest fi.  
- En les fosses de col·lectors s'haurà d'afegir superfosfat de calç per a evitar la proliferació de paràsits i possibles infeccions.  
- Quan la nau quede lliure de bestiar s'haurà de netejar en profunditat amb solucions germicides.  
No s'ha inclòs el programa de vigilància ambiental.  
Les mesures correctores recollides en l'estudi d'impacte ambiental hauran d'ampliar-se amb el compliment dels condicionants exposats en aquesta declaració d'impacte ambiental, com també les mesures correctores recollides a continuació:  
- Es considera necessari aplicar tractament als purins previ a l'ús d'aquests com a adob en camps de cultiu per a evitar riscs de contaminació de sòls, aigües, etc. Per la qual cosa haurà de sotmetre's el purí, previ a l'aplicació d'aquest en camp, a tractament enzimàtic que millore les seues propietats com a adob al mateix temps que en rebaixe la càrrega contaminant, reduint a més l'emissió d'olors en granja.  
- Haurà de realitzar-se un balanç de nutrients per a cada una de les parcel·les en què s'aplica purins, per a no provocar problemes per contaminació associat a l'excés d'adobat orgànic o mineral.  
Consideracions jurídiques  
- El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 6.a.  
- En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
- L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, l'inici d'activitat de l'explotació porcina, situada al terme municipal de Llutxent (València), promoguda per Jesús Canet Benavent, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
- Haurà de disposar-se, previ a la concessió de llicència d'activitat, de l'informe favorable de Patrimoni Cultural de la conselleria de Cultura, Educació i Esport; havent de ser presentat davant d'aquesta Direcció General i davant de l'òrgan substantiu.  
- Es gestionarà l'eliminació de cadàvers d'acord amb el que s'ha estipulat en el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà; per la qual cosa haurà de disposar-se de contracte actualitzat, i subscrit per a la totalitat d'animals, de manera que estiga assegurada la retirada de cadàvers per una empresa autoritzada a aquest efecte.  
- El purí haurà de ser tractat amb complex bacterià, de manera que millore les seues propietats com a adob orgànic, alhora que disminuïsca la càrrega contaminant d'aquest, i l'emissió d'olors. Es comprovarà l'eficàcia del tractament de purins i es modificarà la seua manipulació o se substituirà per un altre tractament si se n'observa la ineficàcia. Amb aquest fi, haurà de dur-se a terme una anàlisi abans de començar el tractament per a comprovar els nivells de què es parteix, i que servisca com a referent inicial. Aquestes anàlisis hauran de presentar-se davant d'aquesta Direcció General en cas de ser requerides, i es podrà aplicar, en cas necessari, les correccions oportunes al tractament.   
- A l'hora d'utilitzar el purí com a fertilitzant, es limitarà la zona d'aplicació a camps de cultiu i pastius no naturals, evitant les proximitats de corrents d'aigua, rius, rierols, barrancs, etc., com també fonts, conduccions subterrànies d'aigua i altres possibles focus de contaminació. No se superarà la quantitat de 170 kg de N/ha i any. S'haurà, preferentment, de soterrar després de l'aplicació en camp, per a evitar les possibles pèrdues de nitrogen amoniacal.  
- Haurà de realitzar-se un balanç de nutrients per a cada una de les parcel·les en què s'aplica purins, per a no provocar problemes per contaminació associat a l'excés d'adobat orgànic o mineral.  
- Segons la Cartografia temàtica de la conselleria de Territori i Habitatge, la superfície on s'exerceix l'activitat es localitza en un sòl classificat amb una vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers mitjana; per la qual cosa haurà d'aplicar-se mesures que eviten la contaminació de l'aigua per escorriment superficial o percolació associada a la gestió incorrecta de residus orgànics.  
- Per a minimitzar el possible impacte paisatgístic que puga generar en l'entorn on se situa l'explotació, haurà d'incorporar-se una barrera vegetal constituïda per aquelles espècies arbòries i arbustives que presenten una millor adaptació a les condicions del terreny; amb la qual cosa s'obtindrà, no sols un efecte positiu sobre la qualitat visual, sinó que també s'aconseguirà un increment de la qualitat de l'aire en l'entorn.  
- Els residus zoosanitaris infecciosos i químics que pogueren produir-se en l'explotació, hauran de ser manipulats i emmagatzemats degudament, acumulant-se en contenidors homologats a aquest efecte i retirats per un gestor autoritzat. Els olis lubricants usats de motors i màquines de l'explotació, es portaran a centres especialitzats per al reciclat d'aquests.  
- L'activitat se sotmetrà en tot moment a tota disciplina que l'autoritat sanitària estime convenient.  
- Es comunicarà a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en el tractament i destinació dels residus.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 4 de juliol de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 112/06-AIA  
Promotor: Cultipeix, SL  
Autoritat substantiva: conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació  
Objecte projecte: Trasllat de granja marina de daurada i llobarro, i l'ampliació d'aquesta amb corbina  
Localització: Enfront de la costa de Burriana  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de les construccions o de l'activitat del projecte.  
L'objectiu del nou projecte de la granja marina és augmentar la producció de la granja autoritzada que posseeix l'empresa enfront de la costa de Burriana, de 550 t fins a 2.500 t/any d'exemplars aptes per a la seua venda, repartits aproximadament: 1.800 t de daurada, 320 t de llobarro i altres 320 t de corbina que s'introdueix com a espècie alternativa a les altres dues espècies cultivables.  
Per a aconseguir aquesta producció es projecten unes instal·lacions per al desenvolupament del cultiu que ocuparan una superfície de 50 ha (1.000 x 500 m). Es renuncia a la concessió actual de DPMT (16 ha) i es trasllada la nova granja, mar endins, a 1'2 milles nàutiques al est de l'actual concessió en fons amb una profunditat mitjana de 30 m.  
Les instal·lacions per al cultiu de les tres espècies: daurada, llobarro i corbina en la nova granja marina consistiran en:  
- Quatre grups de 3x2 gàbies de 25 m de diàmetre amb xarxes de 10 m de profunditat més 1'5 m de con, resultant un volum de 4.900 m³/gàbia.  
- De forma aïllada se situaran 6 gàbies de 50 m de diàmetre amb xarxes de 10 m de profunditat més 1'5 m de con, el volum de cada gàbia és de 19.500 m³.  
- Es col·locaran 4 gàbies auxiliars (2x2) de 25 m de diàmetre per a realitzar operacions de classificació, despesques, quarantenes.  
Totes aquestes gàbies que ocuparan una superfície de 25.562 m², tindran una estructura sustentadora mitjançant cables, cadenes, estaques, anelles, grillons, i sistema d'ancoratge amb blocs de formigó i àncores que comprendrà la totalitat de la superfície de la concessió sol·licitada. Es col·locaran un total de 208 morts de 6 t i de 2,25 m² cada bloc, la qual cosa comportarà uns 468 m² de fons marins ocupats pels morts de formigó.  
Abans de la col·locació de les gàbies, es realitzarà d'acord amb la normativa aplicable l'abalisament perimetral del nou polígon de concessió sol·licitat que configura un rectangle de 1.000x500 m (50 ha) situat a 3'5 milles nàutiques rumb 124'5 des de el port de Burriana, a profunditats entre 28 a 32 metres, el projecte d'abalisament, així s'extrau del projecte d'abalisament perimetral annex al projecte de tècnic de la nova instal·lació d'aqüicultura.  
Tramitació administrativa  
En data 4 d'abril de 2006, es rep de la Direcció Territorial de Castelló de la conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació la documentació sobre la sol·licitud de trasllat i ampliació d'una concessió per a granja marina enfront de la costa de Burriana de l'empresa Cultipeix SL, formada per projecte tècnic, projecte d'abalisament, estudi d'impacte ambiental i resultat de la informació pública realitzada del projecte junt amb l'estudi d'impacte ambiental.  
1. Informació pública  
Segons certificat del cap de la Secció de Pesca de la Direcció Territorial de la conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, la documentació ha sigut sotmesa a informació pública mitjançant un anunci publicat en el Butlletí Oficial de la Província de Castelló número 127, de data 22 d'octubre de 2005 i finalitzat el període d'informació no s'hi han presentat al·legacions.  
2. Petició d'informe sectorial  
S'ha efectuat consulta, amb data 23 de maig de 2006, al Servei de Qualitat d'Aigües de la Direcció General de Qualitat Ambiental d'aquesta conselleria.  
Informe sectorial  
El 12 de juny de 2006 es rep del Servei de Qualitat d'Aigües de la Direcció General de Qualitat Ambiental l'informe següent:  
Antecedents  
Mitjançant OM de 18 de desembre de 2002 del Ministeri de Medi Ambient s'atorgava a Cultipeix SL la concessió d'ocupació d'uns 160.000 m² de terrenys de domini públic maritimoterrestre (aigües interiors) per a la instal·lació d'una granja marina de daurada i llobarro enfront del terme municipal de Burriana per un termini de 5 anys prorrogables per terminis de la mateixa duració, i no podia sobrepassar els 20 anys.  
La Direcció General de Pesca i Comercialització Agrària, també va autoritzar la instal·lació mitjançant la Resolució de 16.12.2002 (DOGV núm. 4417, del 14.01.2003). Així mateix la conselleria de Medi Ambient va emetre resolució de declaració d'impacte ambiental el 20.11.2001.  
S'informa:  
1. En aquest expedient la mateixa empresa sol·licita l'ampliació i el trasllat de la granja marina, amb l'augment de 16 ha a 50 ha, i l'emplaçament a 3,5 milles nàutiques rumb 124,5º des del port de Burriana.  
La instal·lació quedarà inclosa en un polígon de 500.000 m², les coordenades són:  
A) 39º 49'600 N 0º 0'000 W  
B) 39º 49'861 N 0º 0'091 W  
C) 39º 49'791 N 0º 0'431 W  
D) 39º 49'721 N 0º 0'770 W  
Estarà composta de 24 gàbies de 25 m de diàmetre i 6 de 50 m, amb una capacitat màxima de producció de 2.500 t/any de peix: de daurada 1.800, de llobarro 350 i de corbina 350.  
2. La conseqüència de l'augment de superfície i de producció del cultiu repercutirà en l'entorn marí amb l'augment de la terbolesa i dels nivells de nutrients (risc d'eutrofització), ambdós originats per l'alimentació artificial i per les defecacions dels peixos.  
3. Respecte a l'emplaçament de la granja marina cal assenyalar que:  
Hi ha dues zones de bany pròximes, la qualitat del qual podria veure's afectada com a conseqüència d'aquesta activitat, les platges de l'Arenal i de la Malva-rosa amb qualitat òptima per al bany.  
4. Encara que en l'estudi d'impacte ambiental aquesta previst el pla de vigilància ambiental (pg. 121), haurà d'ampliar-se, i es recomana que s'establisca el que es descriu a continuació:  
4.1. Els punts de mostratge seran tres, el 1r en la instal·lació i el 2n a 250 m en la direcció NE i el 3r 250 m en direcció SO.  
4.2. Es realitzaran les determinacions següents amb periodicitat mensual:  
a) En aigües: temperatura (mesurada in situ), transparència (disc de Secchi); pH (in situ), oxigen dissolt (in situ), Seston o matèria particulada en suspensió, nitrogen total (mg/l), fòsfor total (mg/l), clorofil·la a, índex de Margalef (D430/D665), Coliformes fecals i estreptococs fecals.  
b) En sediments: nitrogen total (mg/l), fòsfor total (mg/l), matèria orgànica% (per incineració a 450 ºC), potencial redox mV (en 20") i Beggiatoa spp.  
4.3. Identificació i recompte d'espècies fitoplanctòniques. La periodicitat de l'examen serà amb caràcter trimestral.  
4.4. Inventari visual de grans invertebrats i peixos: anualment, al setembre.  
4.5. Hauran de presentar anualment un estudi bionòmic per a comprovar els possibles canvis en l'estat de conservació de les comunitats d'importància ecològica pròximes a la instal·lació, com la posidònia oceànica.  
5. Conéixer la quantitat i el moment en què s'apliquen productes químics (antifouling) i antibiòtics o fungicides utilitzats en tractaments sanitaris per als peixos, aquests productes poden causar dany a la població fitoplanctònica de la zona i alterar l'equilibri biològic de les aigües.  
6. Fragilitat de les gàbies: El desmuntatge i muntatge de les gàbies haurà de realitzar-se procurant no deteriorar l'entorn i davant de qualsevol accident, l'empresa haurà de tenir preparats els mitjans necessaris per a la recollida de les gàbies i aparells per a evitar que puguen ser arrossegades a zones de la costa o queden a la deriva, s'hi establirà especial atenció en la temporada de bany.  
Tenen l'obligació de remetre els resultats del pla de vigilància a la Direcció General de Qualitat Ambiental de la conselleria de Territori i Habitatge trimestralment, per a avaluar els resultats i controlar-ne la possible incidència en les aigües de bany.  
Transcorreguts dos anys des del funcionament de la instal·lació i de la remissió dels resultats del PVA, el peticionari podrà sol·licitar la modificació del pla de vigilància ambiental, i podrà reduir el nombre de mostratges si es demostra que els valors trobats no afecten la qualitat del medi.  
Consideracions ambientals  
L'ampliació de la granja marina és projectada per a ocupar un polígon de 50 ha de superfície i es trasllada a 1'2 milles nàutiques al es de l'actual concessió des d'una zona d'arenes fines fangoses (profunditat 16 a 19 m) a una zona que ocuparà profunditats de 28 a 32 metres sobre fons detrítics d'arenes fangoses.  
Per les condicions d'enfangament, escassa transparència de les aigües i actuacions de vaixells d'arrossegament les de les quals les marques es donen a conéixer que es perceben, determina que la comunitat que prolifera en aquest tipus de substrat és la pròpia d'arenes fangoses en mitjans calmosos (AFMC). És una biocenosi que es caracteritza per la seua baixa diversitat, no té cobertura algal i els organismes que predominen són endobèntics o epibèntics vàgils (mol·luscos, crustacis anèl·lids, poliquets i equinoderms). El valor ecològic d'aquesta comunitat AFMC és en general molt baix, com també les biocenosis d'aquest tram de costa amb espècies molt comunes i d'àmplia distribució.  
L'estat de la zona estudiada està bastant degradat, així de les praderies de posidònia oceànica, úniques comunitats d'interés per a la seua conservació, es troben mates d'aquestes praderies repartides en forma de grans taques irregulars i aïllades entre els 5 i 16 metres de profunditat. Aquestes taques de posidònia no es veuran afectades per la nova ubicació de l'activitat piscícola ja que s'incrementa la distància mantinguda amb la granja actual, la qual es considerava (> 1 km) prou allunyada com per a no afectar-les en la declaració d'impacte ambiental (exp: 238/01-AIA) de la granja de Cultipeix en aquesta primera ubicació en el litoral de Burriana.  
Les aigües litorals del terme municipal de Burriana presenten, en general, una qualitat acceptable a causa de l'absència d'abocaments significatius i que es tracta d'una costa molt oberta amb una bona renovació. L'únic abocament rellevant és el que procedeix de la depuradora de Burriana que es realitza a través d'emissari que aboca al sud del port.  
Les aigües superficials de l'àrea de concessió, segons les analítiques de mostratges efectuats al març de 2005, presenten entre altres paràmetres analitzats continguts mitjans de nutrients i de clorofil·la molt baixos.  
Del resultat de la identificació i valoració dels impactes realitzada en l'estudi d'impacte ambiental es determinen 32 impactes, 28 negatius i d'ells 15 són compatibles, 4 moderats i 9 severs. No es detecta cap impacte que haja de ser qualificat com a crític. En la fase de construcció li corresponen 11 impactes negatius, d'aquests es destaquen com moderat l'efecte dels llastos sobre la dinàmica litoral, impactes severs per l'emissió de residus durant les obres que requereix mesures correctores, la resta són compatibles (7 efectes) i altres considerats trivials de baixa intensitat i restringits a la zona d'obres.  
És en la fase de funcionament on es produeixen els impactes més rellevants, impactes severs, a causa dels residus procedents dels pinsos i metabolisme (excrements, orina,..) dels peixos estabulats que són alliberats al medi en forma de nutrients, matèria orgànica i sòlids en suspensió i afectaran la qualitat d'aigua i al fons marí, com també a les comunitats i espècies planctòniques i bentòniques.  
- Les càrregues contaminants estimades per cada tona de peixos produïda, en les condicions de cultiu habituals de l'empresa, són de 122 kg de N, 17 kg de P i uns 280 kg de sòlids suspesos procedent del metabolisme dels peixos, a més d'uns 44 kg de sòlids que correspondrien al 2% del pinso no consumit (301kg/dia pel total de la producció). D'aquestes quantitats el 15% del N i el 63% del P estaran en forma particulada sent susceptible de sedimentar i la resta es dispersarà en la columna d'aigua.  
En l'estudi d'impacte ambiental es considera poc probable el fet que es puguen desenvolupar processos d'eutrofització en la zona per l'enriquiment dels nutrients alliberats en les aigües, ja que les aportacions generades per les gàbies són relativament xicotetes atesa la seua instal·lació en una costa oberta i amb bona circulació, l'allunyament de la costa i zones de bany (uns 6 km) que s'aconsegueix amb aquesta nova ubicació en mar obert, sense zones d'abric o confinades en la direcció dels vents o corrents dominants que motivarien els fenòmens d'eutròfia, a més ens trobem amb la qualitat de les aigües en la zona que segons les anàlisis d'aigües realitzades reflecteixen continguts molt baixos de nutrients i de clorofil·la, la qual cosa raonablement se suposa que l'ecosistema tindrà una bona capacitat per a assimilar els nutrients alliberats per les noves instal·lacions.  
Els efectes negatius en els fons per la matèria orgànica sedimentada (excrements i pinso no menjat) depenen del: augment de la taxa de sedimentació i enfangament, esgotament d'oxigen i alteracions fisicoquímiques en els sediments i amb això la disminució de la riquesa i diversitat de les comunitats bentòniques, etc. Aquests efectes es desenvolupen a mitjà i llarg termini i els fa més difícils de detectar i corregir que els donats en l'aigua.  
- Es realitza una estimació de la zona d'influència sobre les biocenosis bentòniques (AFMC), causada per la sedimentació de les restes de pinsos no ingerits i dels excrements particulats.  
Les taxes de sedimentació obtingudes, tan baixes, són molt semblants a les que s'obtenen en una instal·lació de 500 t, perquè es conserven les condicions del cultiu i encara que és significativa la quantitat aportada, aquesta es reparteix en una extensió major ocupada per les gàbies. Els excrements superen els 20 g/m² d, en les restes de pinso la taxa oscil·la entre 3-5 g/m² d.  
Respecte a la distribució d'aquests sota les gàbies, es considera que s'estendrà en una àrea de 300 m de diàmetre al voltant de les gàbies grans (50 m diàmetre) i en una àrea de 420 m de diàmetre al voltant dels grups de gàbies de 25 m diàmetre. En ambdues àrees, es diferenciarà unes zones centrals d'uns 50 i 100 m de diàmetre, respectivament, on serà sensiblement major la influència de la contaminació causada per la sedimentació; la totalitat de totes aquestes zones de major acumulació de sediment es donaran en l'àrea del polígon de concessió i xicotetes zones annexes el substrat de les quals continua sent el d'arenes fangoses.  
Tenint en compte que el corrent dominant és de NE-SO, i per ella es disposa el polígon amb el seu eix major en aqueixa direcció, s'espera que la distribució dels contaminants s'estendrà en forma d'oval cap al SO.  
Els medicaments que se subministren als peixos amb funcions terapèutiques i profilàctiques, constitueixen un altre residu aportat al medi. La seua administració és de forma rutinària en molts casos. Cal considerar que l'aplicació d'aquests productes estarà supervisada per un facultatiu competent i es regiran per la respectiva normativa comunitària i estatal (directives del Consell 91/67/CEE i 93//53/CEE, RD 109/95, RD 157/95 i RD 1749/98). L'impacte és considerat negatiu de baixa intensitat perquè són composts medicamentosos que no revisten toxicitat, s'administren en quantitats xicotetes amb relació al volum d'aigua en què es dilueixen, per la qual cosa el possible efecte d'aquests serà puntual i de molt curta duració, i s'administren amb pinso, sent molt xicoteta la proporció d'aquest pinso que no es menja i passa al medi.  
S'hi estableixen mesures correctores i preventives per a minimitzar els efectes negatius detectats.  
- En la col·locació adequada dels llasts de formigó, es considera necessari realitzar prèviament a la instal·lació d'aquests una prospecció submarina, en particular en els llocs d'ancoratge, per a comprovar l'absència de comunitats bentòniques d'interés o de possibles restes arqueològiques que no han sigut detectades en l'estudi de la zona.  
- Es realitzarà un correcte manteniment dels motors de les embarcacions a fi de minimitzar la contaminació per emissions de combustibles, greixos, olis, gasos, sorolls i vibracions.  
- S'evitarà l'abandó de ferramentes i materials sobrants de l'obra tant en mar obert com en el recinte portuari. Concloses les obres, es procedirà a la retirada de tots els materials sobrants, runes, maquinària, edificacions temporals i qualsevol element que haja sigut introduït durant l'execució. Tots els residus es traslladaran a abocadors autoritzats.  
- Optimitzar la dosificació del pinso subministrat per a reduir les pèrdues i excessos. Seguiment constant de les taxes d'ingestió per a ajustar la dosificació a cada època o període de creixement, com també l'ús de mitjans mecànics per a efectuar la dosificació i millorar la gestió dels pinsos.  
- Selecció de pinsos adequats, no sols per la composició nutritiva i digestibilitat d'aquests, sinó també per la menor contaminació que en resulte.  
- El subministrament dels medicaments als peixos engabiats s'aportarà amb el pinso, excloent els mètodes de bany en solució. La manipulació d'aquests serà per personal específicament format per a aquesta tasca. L'emmagatzemament d'aquests productes s'efectuarà d'acord amb la normativa aplicable.  
Com a mesures addicionals per a limitar l'aportació de nutrients al medi, se suggereix: introduir estructures long-elets en la zona d'influència de les gàbies per a afavorir el creixement de bivalves que al seu torn afavorisquen la fixació de nutrients i matèria orgànica; instal·lar esculls artificials amb blocs de formigó armat l'objecte de la qual serà diversificar el substrat que permeta l'assentament d'organismes filtrants que afavorisquen la fixació de la matèria orgànica sedimentada.  
També se suggereix la possibilitat de realitzar neteges periòdiques amb mitjans mecànics de les zones de major acumulació de materials sedimentats per a evitar-ne la degradació a llarg termini.  
La ubicació d'aquestes possibles estructures correspondrà dins dels límits del polígon de concessió sol·licitat, a la vista del plànol Àrees d'Influència núm. 05.499.15 de data 25/5/05 annex a l'estudi d'impacte ambiental.  
Programa de vigilància ambiental.  
En el pla de vigilància ambiental contingut en l'estudi d'impacte ambiental s'estableix els aspectes que s'han de controlar en la fase de construcció i en la de funcionament, a fi de comprovar l'aplicació de les mesures correctores, introduir modificacions quan no s'aconsegueixen els objectius desitjats o es detecte qualsevol desviació no prevista dels impactes identificats.  
La vigilància ambiental proposada per a la fase de funcionament és, seguint els criteris i recomanacions de la FAO (1996), l'EIFAC (1982) i JACUMAR, per a centrar-se en el control de la influència de la granja sobre la qualitat ambiental de l'aigua superficial i fons adjacents, que poden veure's afectats per les aportacions de pinso, excrements i excrecions dels peixos.  
Es planteja el programa següent de mostratge i anàlisi:  
A) En els sediments de manera semestral es realitzarà:  
- Dins de l'àrea del polígon de concessió. Prospecció visual de tres transectes paral·lels de 250 m cada un i presa de tres mostres de sediment per transecte per a avaluar qualitativa les comunitats bentòniques sota les gàbies, determinar els canvis anormals patits aquestes comunitats, grau d'enfangament del fons.  
- Punt de control, a 500 m al NE del polígon, on es prendrà una mostra del sediment.  
En el sediment es determinarà: composició granulomètrica, matèria orgànica, nitrogen total, fòsfor total. Potencial Redox, organismes indicadors en especial Beggiatoa spp.  
B) En l'aigua, mensualment, a més de prendre dades de l'estat de la mar i d'altres observacions apreciades, es prendran mostres d'aigua superficial en 5 estacions. Tres dins del polígon i dos de control situades a 500 m del límit del polígon, una en direcció NE i una altra al SO.  
- En cada estació es mesurarà la transparència de l'aigua i s'elaborarà el perfil de la columna dels paràmetres següents: salinitat, temperatura, oxigen dissolt i percentatge de saturació, pH i potencial Redox.  
- En la mostra d'aigua obtinguda en donada estació es determinarà: sòlids suspesos, nitrogen total, amoni, nitrits, nitrats, fòsfor total, clorofil·la a i D430/D665.  
C) Periòdicament es remetrà a la conselleria de Territori i Habitatge els resultats de les anàlisis, fent constar qualsevol irregularitat en les dades o la detecció de nivells superiors als límits d'emissió o els objectius de qualitat.  
La freqüència dels mostratges d'aigües es podrà reduir a la meitat als tres anys de l'inici de l'activitat sempre que no s'haja obtingut més d'una mostra anual amb valors que excedisquen els objectius de qualitat fixats per l'administració.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta. Annex I apartat 1 g) del Decret 162/90, modificat pel Decret 3/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental modificat pel Decret 3/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article cinqué del Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.  
4. El Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, aprovat mitjançant un Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte d'ampliació i trasllat de la granja marina per a engreixament de daurada, llobarro i corbina, situada enfront de la costa del municipi de Burriana, promoguda per l'empresa Cultipeix, SL, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i en l'apartat segon d'aquesta resolució.  
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. Finalitzades les obres de la instal·lació aqüícola s'hauran d'efectuar prospeccions per a confirmar la retirada total de tots els elements residuals resultants de les obres i el trasllat d'aquests a un abocador autoritzat. Així mateix, durant el funcionament d'aquesta i de manera periòdica es realitzaran prospeccions submarines per a la retirada d'aquells altres objectes caiguts accidentalment durant l'exercici de l'activitat.  
2. En el programa de vigilància ambiental proposat s'hauran d'incloure les indicacions de l'informe sectorial d'aquesta resolució:  
2.1. Els punts de mostratge seran tres: un en la instal·lació i dos de control situats a 250 m del límit del polígon de concessió, un en la direcció NE i l'altre a la mateixa distància en direcció SO.  
2.2. La freqüència dels mostratges tant en sediments com en aigües s'haurà d'efectuar de manera mensual, podent ser ampliat el període dels mostratges de justificar-se que no afecta la qualitat del medi.  
2.3. Els paràmetres que s'hauran de controlar seran:  
a) En aigües: temperatura (mesura in situ), transparència (disc de Secchi); pH (in situ), oxigen dissolt (in situ), Seston o matèria particulada en suspensió, nitrogen total (mg/l), fòsfor total (mg/l), clorofil·la a, índex de Margalef (D430/D665), Coliformes fecals i estreptococs fecals.  
b) En sediments: nitrogen total (mg/l), fòsfor total (mg/l), matèria orgànica% (per incineració a 450 ºC), potencial redox mV (en 20") i Beggiatoa spp.  
2.4. De manera trimestral s'haurà de realitzar una identificació i recompte d'espècies fitoplanctòniques  
2.5. Inventari visual de grans invertebrats i peixos: anualment, al setembre.  
2.6. S'haurà de presentar de manera anual un estudi bionòmic de la mateixa zona que s'ha estudiat per a l'elaboració de l'estudi d'impacte ambiental de la referent granja marina traslladada, per a comprovar els possibles canvis en l'estat de conservació de les comunitats d'importància ecològica que puguen estar pròximes a la instal·lació com són els bioconcrecionaments coral·lígens o posidònia oceànica. És a dir, s'haurà de dur a terme dins del primer any de funcionament un estudi bionòmic més exhaustiu per a precisar l'existència d'alguna d'aquestes comunitats i, al seu torn, d'alguna possible resta arqueològica en compliment de la Llei 4/1998, del patrimoni cultural valencià.  
2.7. S'haurà de controlar la quantitat i el moment en què s'apliquen els productes químics (antifouling) i antibiòtics o fungicides utilitzats en tractaments sanitaris per als peixos, per a veure la possible repercussió d'aquests en el medi.  
2.8. Fragilitat de les gàbies. El desmuntatge i muntatge de les gàbies haurà de realitzar-se procurant no deteriorar l'entorn, i davant de qualsevol accident l'empresa haurà de tenir preparats els mitjans necessaris per a la recollida de les gàbies i aparells per a evitar que puguen ser arrossegades a zones de la costa o quedaren a la deriva, s'establirà especial atenció en la temporada de bany.  
- De manera trimestral s'hauran de remetre a aquesta Direcció General els resultats i conclusions obtingudes del programa de vigilància ambiental, com també a la Direcció General de Qualitat Ambiental d'aquesta conselleria a fi de controlar-ne la possible incidència en les aigües de bany.  
3. El projecte haurà de preveure una partida pressupostària que permeta dur a terme el programa de vigilància ambiental.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 5 de juliol de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 219/05-AIA  
Títol: Construcció de pista d'accés al Mas del Portell  
Promotor: Argelio Solsona Ahís  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Benafigos  
Objecte del projecte: Obertura de pista forestal  
Localització: Benafigos (Castelló)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.  
L'actuació consisteix en l'obertura de pista forestal per a dotar d'accés al Mas del Portell situat al terme municipal de Benafigos (Castelló).  
Per a aconseguir l'esmentat objectiu l'estudi d'impacte ambiental proposa les alternatives següents en el traçat:  
Alternativa 1: Accedir per la solana des del Mas de Marfullà travessant el barranc dels Terrers. Aquesta alternativa és descartada en l'estudi d'impacte per l'elevat pendent del seu traçat, pels abundants afloraments de roca mare, i per travessar zona de savinar d'important valor ecològic. A més, el barranc dels Terrers és un barranc molt abrupte amb una important conca receptora per la qual cosa necessitaria d'important obra de fàbrica.  
Alternativa 2: Accés des de les proximitats de la CV-169 travessant el barranc de la Redona i ascendint en ziga-zaga fins a la masia. Aquesta alternativa és descartada pel fet de travessar una zona rocosa i un barranc d'important valor ecològic.  
Alternativa 3: Ascensió des del camí Soterranya a través de la solana del Portell accedint a la masia per la zona sud. Aquesta alternativa es descarta per necessitar d'importants desmunts i travessar finques particulars.  
Alternativa 4: Ascens des del camí Soterranya aprofitant una pista existent i des d'allí ascendir per l'ombria del Portell. Aquesta alternativa, segons l'esmentat estudi, travessa pineda de degradació, sense alt valor ecològic.  
Alternativa 5: Ascensió al Mas del Portell per l'antic camí a què s'accedeix des de la pista que transcorre paral·lela al riu Montlleó. Aquesta alternativa es descarta a causa de l'existència d'alts pendents, la important erosió que produeix el barranc del Mas del Portell i l'afecció a zona d'important valor ecològic.  
Estudiades les esmentades alternatives, l'estudi d'impacte es refereix únicament a l'alternativa quatre que es descriu com la més apropiada des del punt de vista tècnic i ambiental.  
D'acord amb allò que exposa anteriorment, l'alternativa escollida tindrà una longitud de 990 metres i 3 metres d'amplària. El pendent màxim que aconseguirà el camí serà del 20%.  
Les obres que s'han de realitzar seran les que segueixen:  
1. Desbrossament de la vegetació i retirada de sòl edàfic.  
2. Moviment de terres: inclou excavació en desmunt de terreny tipus terra, de terreny tipus trànsit, excavació en desmunt en roca i formació de terraplens per a construir la caixa. El volum total de desmunt serà de 523,85 metres cúbics.  
3. Altres treballs: perfilat i compactació del ferm del camí, excavació de cunetes de secció triangular, perfilat i refinament de talussos desmuntats.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient  
El projecte i estudi d'impacte ambiental és remés pels Serveis Territorials de Medi Ambient de Castelló tenint entrada en els Serveis Centrals de la conselleria de Territori i Habitatge el dia 2 de desembre de 2005.  
La informació pública es va realitzar mitjançant publicació en el Butlletí Oficial de la Província de Castelló del dia 13 d'abril de 2006. No s'hi van presentar al·legacions.  
Informes sectorials  
El dia 9 de febrer de 2006, es requereix informe els Serveis Territorials de Medi Ambient de Castelló. En contestació a l'esmentat escrit es reben dos informes:  
1. Informe de la Secció Forestal: destaca l'elevat valor de la massa natural de Pinus halepensis acompanyada de sotabosc de diverses espècies que es veurà afectat en un ample de 7 - 8 metres, l'elevat pendent transversal del terreny (major del 50%) i en alguns trams elevats pendents longitudinals (majors del 20%). L'informe cita textualment: «D'acord amb el Pla general d'ordenació forestal de la Comunitat Valenciana publicat en el DOGV núm. 4785, de 29 de juny de 2004, figura com a forestal la zona per la qual discorre la pista». I afig: «En conseqüència s'estima que la solució presentada comporta un impacte que pot ser valorat, com a mínim de sever, per la qual cosa des d'aquesta Secció Forestal s'estima com no acceptable des del punt de vista ambiental la construcció de la pista amb el traçat proposat».  
2. Informe del tècnic d'Infraestructures i Integració Paisatgística del qual s'extracta el que segueix: «...es considera que l'alternativa de traçat de la pista forestal projectada causarà un impacte ambiental elevat sobre la geomorfologia i la vegetació, sobretot en els primers 600 m. on discorre per una zona amb pendent transversal elevada, amb abundant aflorament de substrat rocós i ocupada per una massa de Pinus halepensis densa. En aquest sentit, es considera que el traçat seleccionat no és acceptable des del punt de vista ambiental i es recomana l'estudi d'altres alternatives»:  
D'acord amb els esmentats informes el dia 9 de maig de 2006, es requereix informació addicional tant al promotor com a l'Ajuntament de Benafigos i s'obté contestació a ambdós el dia 23 de juny de 2006.  
En l'esmentada informació addicional s'estudien detalladament les alternatives proposades al traçat de la pista i es ratifica l'esmentat informe amb l'alternativa proposada amb anterioritat.  
Afeccions legals  
L'actuació prevista té previst realitzar-se en sòl rústic sense protecció   
Segons el Pla general d'ordenació forestal de la Comunitat Valenciana, l'esmentat sòl es qualifica com a sòl forestal i no afecta forest d'utilitat pública.  
L'activitat proposada no afecta cap espai protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació o plans rectors d'ús i gestió aprovats.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat.  
Segons l'estudi d'impacte ambiental els elements ambientals que van a veure's afectats per l'actuació són els que segueixen:  
- Atmosfera: per l'augment del nivell de sorolls.  
- Sòl: compactació a causa de la construcció de la pista i al pas posterior de vehicles.  
- Vegetació: per la seua eliminació en una franja de 5 metres.  
- Medi socioeconòmic: s'espera una revaloració de la finca i generació d'ocupació.  
2. Identificació i valoració d'impactes.  
L'estudi d'impacte identifica i qualifica els impactes següents:  
- Augment del nivell de sorolls: aquest impacte es qualifica com a compatible tant en la fase de construcció com en la fase de funcionament .  
- Compactació del sòl: en general l'impacte es considera com a moderat. L'esmentat impacte es produirà tant en la fase de construcció (per la maquinària emprada en la construcció de la pista), com en la fase de funcionament (a causa del trànsit de vehicles).  
- Eliminació de la vegetació: serà un impacte sever perquè s'elimina totalment la vegetació en una franja de 5 metres de manera permanent.  
- Fauna: es considera moderat per la possible incidència a aquesta en la fase de construcció i en la de funcionament de la pista.  
- Economia i població: impacte positiu en augmentar el valor de la finca i generar ocupació.  
Es considera que l'estudi d'impacte sobrevalora l'impacte positiu que la construcció de la pista tindrà en el medi socioeconòmic, impacte que serà molt puntual en el temps mentre que la total destrucció de quasi un quilòmetre de pineda adulta amb un sotabosc en algunes zones molt ben estructurat i amb una àmplia riquesa botànica pot generar un impacte l'extensió del qual en el temps serà molt dilatada i la recuperabilitat d'aquesta, qüestionable.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures protectores, correctores i programa de vigilància ambiental  
L'estudi proposa com a mesures correctores les que segueixen:  
- Reducció del soroll mitjançant l'aplicació del Decret 1439/1972, de 25 de maig, sobre homologació de vehicles enfront del soroll i el Decret 3025 de 1971, de 9 d'agost, sobre disposicions internes de seguretat en maquinària i equips.  
- Manteniment adequat de la maquinària, limitació del treball a hores diürnes evitant moviments innecessaris d'aquesta.  
- Revegetació de talussos amb espècies herbàcies.  
- Col·locació de pedraplé per a estabilització de talussos on siga necessari.  
- Col·locació de ferm de formigó en les zones de drenatge natural per a evitar que la pista siga arrossegada per l'aigua de pluja  
- Obertura de cunetes al llarg de la pista o trencaaigües.  
El pla de vigilància ambiental tindrà com a finalitat el seguiment i control de les actuacions previstes en el projecte i en especial els impactes no previstos.  
Es considera que en les mesures correctores i en el programa de vigilància ambiental no es proposen mesures acords amb el Decret 7/2004, de 23 d'abril, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals que han d'observar-se en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal i en els seus voltants.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 1 i.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel que s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior formule la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Atés que tècnics competents en impacte ambiental han visitat la zona a fi d'avaluar correctament les alternatives proposades i valorar els impactes previstos en la zona en qüestió.  
Atés que en l'esmentada visita s'observa, en relació a l'alternativa proposada en l'estudi d'impacte ambiental, el que segueix:  
1. Que el traçat de l'alternativa quatre (que es descriu com l'única viable) s'inicia amb camí preexistent d'elevat pendent i escassa vegetació.  
2. Que el traçat de la pista continua per terreny amb afloraments rocosos. La vegetació en aquesta zona no és massa densa però comença a apreciar-se l'aparició de bosc de Pinus halepensis. L'aparició de roca en aquesta part del traçat obligarà a l'ús de maquinària adequada per a picar o remoure la roca amb el consegüent moviment de terres i l'afecció sobre la vegetació.  
3. Que posteriorment el pendent longitudinal se suavitza coincidint amb l'aparició d'una densa vegetació de pineda adulta acompanyada de substrat arbustiu de (entre altres) Smilax aspera, Rhamnus alaternus, Pistacia lentiscus, Rosmarinus officinalis, Juniperus oxycedrus, Ruscus aculeatus, aquesta última espècie inclosa en l'annex II de l'Ordre de 20 de desembre de 1985, de la conselleria d'Agricultura Pesca i Alimentació sobre protecció d'espècies endèmiques o amenaçades.  
En aquesta zona comença a créixer el pendent transversal coincidint amb l'informe emés per la Secció Forestal dels Serveis Territorials de Castelló que la descriu com a major del 50%. Aquest fet, unit a l'observació de forts fenòmens erosius en la zona ratificats per l'estudi d'impacte que descriu l'erosió potència com a molt alta, fa dubtar de la idoneïtat de la solució proposada o de la necessitat de prendre mesures excepcionals de precaució en la construcció de la pista.  
4. Que en l'última parteix del traçat el pendent longitudinal torna a pujar començant a aclarir-se la vegetació a mesura que s'acosta el traçat a antics bancals de cultiu.  
Atés que el traçat de la pista només seria adequat per a ús privat sent-ne qüestionable la utilització per a l'extinció d'incendis forestals i tenint en compte que en el cas que aquest últim es produïra podria perillar la correcta evacuació de les persones.  
Atés que els informes emesos pels Serveis Territorials de Castelló coincideixen en la necessitat d'avaluar altres alternatives per a la construcció de la pista pel sever dany ambiental que causaria la construcció d'aquesta.  
Atés que el promotor s'ha ratificat en la solució proposada al traçat de la pista, es resol:  
Primer  
Estimar no acceptable la construcció de la pista d'accés al Mas del Portell segons alternativa proposada en l'estudi d'impacte ambiental i promoguda per Argelio Solsona Ahís al terme municipal de Benafigos (Castelló).  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 7 de juliol de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient : 210/03-AIA  
Títol: Legalització d'explotació porcina d'engreixament  
Promotor: Gonzalo Catalá Canet  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Llutxent (València)  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat per a la legalització de l'activitat porcina d'engreixament  
Localització: Partida Cabrerot, polígon 37, parcel·la 124, del terme municipal de Llutxent (València)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a la legalització d'una explotació porcina d'engreixament, les característiques, de la qual segons la documentació aportada són:  
Es pretén legalitzar una explotació d'engreixament de bestiar porcí (encebament), constituïda per tres naus de forma rectangular, emplaçades sobre una parcel·la de terreny rústic de 5.375 m².  
L'explotació té una capacitat per a 1.392 porcs (en la documentació complementària remesa posteriorment es fa referència a 1.550 animals); els quals, es reben amb un pes aproximat de 18-20 kg, sent la duració de cada cicle d'engreixament d'aproximadament 120 dies, fins que arriben a un pes aproximat de 95-100 kg. La distribució d'aquests dins de l'explotació és de 572 animals en la nau primera, 528 en la segona, i 240 animals en la tercera nau.  
Després del buidatge d'animals de la granja, previ a l'entrada d'un nou lot d'animals, es neteja i desinfecta aquesta, i es realitza, periòdicament, la neteja de les cel·les amb aigua a pressió i productes desinfectants i desinsectants.  
Les naus consten d'una fossa en la part inferior d'aquestes totalment impermeable, i es disposa tota la superfície de la granja per a l'acumulació de purins, sent el volum total d'aquestes de 1.274 m³, de capacitat (576 m³, 482 m² i 216 m² respectivament, per a cadascuna de les naus). Atés que la producció diària de purí per animal és de 3,75 m³ aproximadament, l'equivalència resultant respecte a la capacitat d'emmagatzemament de les fosses és de 298 dies (nau 1), 295 (nau 2) i 291 dies (nau 3). No obstant això, en la documentació complementària a l'estudi d'impacte ambiental remesa amb data entrada en aquesta conselleria, 29 de març de 2005, s'indica que com la capacitat total de la fosses d'emmagatzemament de purins de les naus és de 1.274 m³; la capacitat total d'emmagatzemament en l'explotació correspon a un període de 4 mesos.  
Els purins són carregats en camions cisterna per a la posterior utilització d'aquests com a fertilitzant agrícola en camps de cultiu, sent la superfície agrícola necessària per a efectuar l'abocament, segons les dades aportades en l'estudi d'impacte ambiental, de 24,38 ha/any; quantitat amb què s'aportaria, a raó d'una aplicació d'una dosi de 42 m³/ha, una quantitat de 210 kg de nitrogen per ha; i es disposa d'una superfície de 33 hectàrees per a realitzar l'abocament. No obstant això, tal com s'indicava en el requeriment de documentació complementària efectuat des d'aquest Servei amb data d'eixida 10 de gener de 2005, el volum de purí generat anualment en l'explotació, la quantitat de N generada, i la superfície agrícola necessària on aplicar el purí com a adob orgànic, hauria de calcular-se (per a la capacitat total de l'explotació) conforme al Reial decret 324/00, d'ordenació de les explotacions porcines. Basant-se en això, les noves dades aportades posteriorment en resposta a aquesta sol·licitud, que fan referència a una producció total de purins de 3.332,5 m³/anuals, per la qual cosa s'amplien les hectàrees necessàries, constituint el total de parcel·les aportades en 73, 0610 hectàrees; xifra constituïda per les 30,6703 has aportades inicialment, juntament amb 42,3907 aportades de manera complementària a les anteriors.   
Respecte a l'eliminació dels cadàvers que puguen produir-se, en l'estudi d'impacte ambiental s'indica que en l'explotació hi ha tres fosses de cadàvers, impermeabilitzades, en les quals es depositaran els animals, afegint-se'ls calç viva per a afavorir-ne el procés de descomposició. Atés que en la legislació vigent no està permesa la realització d'aquest tractament en la mateixa explotació (tal com estableix el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell de 3 d'octubre de 2002), es requereix al promotor la presentació de còpia del contracte subscrit amb una empresa autoritzada a aquest efecte, o bé, en cas de no disposar-se d'aquest la justificació de la modificació proposada. En la documentació remesa, s'adjunta còpia de la sol·licitud de contractació amb empresa de retirada de cadàvers autoritzada, no obstant això, no es troba firmada per ambdues parts contractants, ni figura el nom del promotor que sol·licita l'esmentat servei.   
L'aigua que s'utilitzarà en l'explotació, tal com s'indica en l'estudi d'impacte ambiental, procedirà de la xarxa de distribució de pou de reg; i s'estima el consum anual en 2.938,3 m³.   
L'explotació es troba a una distància d'1,8 km del nucli urbà de Llutxent i a 2,7 km de Pinet; i es troba en les proximitats d'una carretera local.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient  
L'expedient es va iniciar el 20 de juny de 2003 amb la remissió per part de la Comissió de Qualificació d'Activitats, del projecte d'activitat, estudi d'impacte ambiental i expedient municipal.  
Es remet una còpia del certificat firmat per l'alcaldessa de Llutxent, referent a la informació pública, en el qual s'indica, que havent sigut sotmesa a aquesta, i notificada als veïns limítrofs, no s'hi han presentat al·legacions durant el termini d'exposició.   
2. Sol·licitud d'informes sectorials i documentació complementària  
En data 27 d'abril de 2004, es requereix a l'Ajuntament de Llutxent informe sobre la compatibilitat urbanística del projecte respecte al PGOU, en el qual s'indicava: Per a poder iniciar la tramitació de l'expedient és necessari que l'Ajuntament comunique la compatibilitat urbanística de l'esmentada activitat amb el PGOU, ja que tal com estableix l'article 3 i 4 del PGOU de Llutxent, i per a acabar amb la problemàtica ambiental que comporten les activitats ramaderes, es prohibeix la creació de noves instal·lacions en la totalitat de la municipal, introduint condicions restrictives per a la ràpida legalització superfície i adequació tècnica de les ja existents. Així mateix, la disposició transitòria segona, estableix que les activitats ramaderes que hagen iniciat el tràmit d'autorització prèvia davant de la COPUT abans del període d'informació pública del pla general, podran obtenir la corresponent llicència d'activitat.  
Per tant, se sol·licita informació relativa a l'existència o no de les explotacions (legalització o inici de l'activitat), la data de l'inici de la tramitació d'aquesta, i la data en què es va sol·licitar i va concedir l'autorització prèvia, com també la consideració de la compatibilitat de les esmentades activitats amb la normativa urbanística municipal vigent en l'actualitat (articles 3 i 4 i disposició transitòria segona del Pla general d'ordenació urbana i complementaris).  
En data 7 de juliol de 2004, L'Ajuntament de Llutxent remet informe sobre compatibilitat urbanística sol·licitat, emés per l'arquitecte municipal, en data 29 de juny de 2004, en el qual s'indica, entre altres qüestions, les que segueixen:  
La qualificació del terreny és sòl no urbanitzable comú, d'ús agrícola, on la limitació a l'ús de granges, segons l'article 4 del capítol 27 (SNU comú d'ús agrícola), és de quedar prohibida la construcció de noves granges. Tractant-se en aquest cas d'una legalització, en constituir una granja ja existent).  
Atés que la granja existeix des d'abans de l'aprovació del pla general en vigor, sí que existeix per tant, compatibilitat urbanística, en el sentit d'admetre's la legalització d'aquesta construcció existent abans de la redacció del pla general en vigor, sempre que es complisquen les altres condicions de paràmetres d'edificació, separació a nuclis urbans entre si, que per a cada tipus de granja siga exigible.  
En data 10 de gener de 2005, es comunica al promotor, a través de l'Ajuntament, el requeriment de documentació complementària relativa als apartats següents:  
- Segons la documentació aportada, l'eliminació de cadàvers es realitzarà utilitzant fossa de cadàvers en la mateixa explotació. La legislació vigent prohibeix qualsevol gestió de cadàvers, que no siga la retirada d'aquests per una empresa gestora autoritzada a aquest efecte. Per tant, i com estableix el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà, haurà de presentar còpia del contracte de retirada de cadàvers subscrit amb una empresa autoritzada a aquest efecte. En cas de no disposar d'aquest, haurà de justificar la modificació de la gestió de cadàvers proposada.  
- El volum de purí generat anualment en l'explotació, la quantitat de N generada, com també la superfície agrícola necessària on aplicar el purí com a adob orgànic, haurà de calcular-se conforme al Reial decret 324/00, d'ordenació de les explotacions porcines. En cas d'utilitzar una altra metodologia de càlcul, i tractant-se d'una legalització, haurà d'estar basada en dades reals procedents d'anàlisi del mateix purí, de les quals haurà d'aportar-se còpia.  
- L'autonomia per a emmagatzemar purins en l'explotació haurà de ser superior a tres mesos, per la qual cosa haurà de calcular-se l'autonomia real, projectant la construcció d'una bassa impermeabilitzada i vallada per a contenir purins que amplie l'esmentada capacitat, conforme al Reial decret 324/00, d'ordenació de les explotacions porcines.  
- La superfície agrícola on s'aplicarà purins com a adob orgànic haurà d'ampliar-se, aportant cèdula de propietat de cada una d'elles (així també del total de les parcel·les que ja s'han justificat com a superfície agrícola disponible), contracte d'acceptació de l'aplicació del purí subscrit amb cada un dels propietaris, com també identificació i pla cadastral d'aquestes. Haurà de tenir-se en compte que la superfície ha de ser suficient per a no sobrepassar l'aplicació de 170 kg N/ha i any, exigit pel Reial decret 261/1996, sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda per nitrats procedents de fonts agràries.  
En data 2 de gener de 2006, es requereix novament al promotor la documentació complementària sol·licitada en l'escrit previ, de data 10 de gener de 2005; emetent-se conjuntament advertència de caducitat, en la qual s'indica que si transcorreguts tres mesos sense la presentació de la documentació requerida, tindrà lloc la caducitat del procediment, en aplicació del que disposa l'article 92 de la Llei 30/92, del règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú.  
El 29 de març de 2006, el promotor del projecte, Gonzalo Català Canet, remet a aquest Servei documentació complementària constituïda per:  
- Càlculs referents al volum de purí generat anualment en l'explotació; sent aquest de 3332,5 m³/anuals.  
- Estimació de la capacitat total de la fossa d'emmagatzemament de purins entre les 3 naus, sent aquesta de 1.274 m³; amb la qual cosa, la capacitat total d'emmagatzemament en l'explotació correspon a un període de 4 mesos.  
- Càlcul de la superfície agrícola necessària per a no sobrepassar l'aplicació de 170 kg N/ha i any, exigit pel Reial decret 261/1996, sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda per nitrats procedents de fonts agràries; constituint el total de parcel·les aportades de 73,0610 hectàrees. Xifra constituïda per les 30,6703 ha aportades inicialment, juntament amb 42,3907 has aportades de manera complementària a les anteriors. Aportant-se còpia de cèdula de propietat (d'alguna de les parcel·les, no per a la totalitat d'elles), pla cadastral i contracte firmat per cada un dels propietaris on s'aplicarà el purí.  
Les noves dades aportades en aquesta documentació complementària estan referides per a un total de 1.550 animals, no 1.392 tal com s'indicava en l'estudi d'impacte ambiental remés amb anterioritat.   
Informes sectorials  
L'expedient municipal remés conté els informes següents:   
- Informe favorable de l'Alcaldia  
- Informe favorable del cap local de Sanitat  
- Informe favorable del tècnic municipal  
- Autorització prèvia de la Direcció General d'Urbanisme i Ordenació Territorial; en la qual s'inclouen informe favorable de la conselleria d'Agricultura i del Servei Territorial de Medi Ambient en què s'indica: L'informe de la conselleria d'Agricultura és favorable, sempre que no superen la capacitat productora del grup al qual pertanyen (3). Així mateix, el Servei Territorial de Medi Ambient també assenyala que: L'actuació pot afectar l'assagador de Llutxent, amb una amplària legal de 5 metres; per la qual cosa el promotor haurà de preservar aquest domini públic, que és propietat de la Generalitat Valenciana, de qualsevol tipus d'actuació.  
Afeccions legals  
El sòl on s'exerceix l'activitat qualifica com a sòl no urbanitzable comú, segons la normativa urbanística municipal.  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desenvolupament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
El municipi de Llutxent no està considerat com a zona vulnerable segons el Decret 13/2000, de 25 de gener, del Govern Valencià, pel qual es designen, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, determinats municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat.  
En l'estudi d'impacte ambiental s'efectua una descripció, un inventari ambiental molt general de l'àrea d'ubicació de l'explotació i de la zona on s'emmarca; des del punt de vista de la climatologia, edafologia, vegetació, fauna i hidrogeologia.   
S'han considerat com a elements susceptibles de ser impactats pel projecte, únicament, el paisatge per la modificació de l'entorn, i l'aire, per l'emissió d'olors molestes.  
No obstant això, la valoració d'impactes es considera insuficient, obviant-se aspectes fonamentals com ara la possible contaminació del sòl, per la contaminació associada a l'abocament de purins o problemes de percolació per impermeabilització deficient, com també l'aigua, per la possible alteració de les característiques físiques, químiques i biològiques de l'aigua superficial i subterrània; entre altres qüestions.  
No s'ha realitzat una valoració qualitativa dels impactes a partir d'una matriu causa-efecte, mitjançant la qual, podria haver-se estimat de manera més concreta les possibles incidències ambientals derivades de la fase d'explotació, com també la importància d'aquesta.  
No obstant això, malgrat l'excessiva visió generalista des de la qual s'ha abordat aquest apartat en l'estudi d'impacte ambiental, pot considerar-se en termes generals, com a viable l'activitat des del punt de vista ambiental amb l'aplicació de les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental, com també amb el compliment dels condicionants exposats en aquesta declaració d'impacte ambiental.  
2. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i programa de vigilància ambiental.   
En l'estudi d'impacte ambiental, únicament s'han proposat mesures preventives i correctores per a la reducció i eliminació de males olors, sent algunes d'aquestes les que segueixen:   
- Supressió dels llits dels animals, en haver-hi disposat la solera de la nau amb engraellats de formigó i fosses inferiors d'acumulació de purins.  
- Les fosses de la granja estan construïdes amb formigó, de manera que s'impedisca l'eixida dels purins i l'entrada d'aigües pluvials o de qualsevol tipus a l'interior de l'edifici.   
- Operacions periòdiques de neteja de les cel·les amb aigua a pressió, la qual cosa contribueix a l'arrossegament de materials a l'interior de les fosses.   
- Desinfecció de les cel·les i local mitjançant solucions insecticides.  
- Buidatge periòdic de les fosses de l'edifici i emmagatzemament en la fossa construïda específicament per a aquest fi.  
- En les fosses de col·lectors s'afegirà superfosfat de calç per a evitar la proliferació de paràsits i possibles infeccions.  
- Quan la nau quede lliure de bestiar es netejarà en profunditat amb solucions germicides.  
No s'ha inclòs el programa de vigilància ambiental.  
Les mesures correctores recollides en l'estudi d'impacte ambiental hauran d'ampliar-se amb el compliment dels condicionants exposats en aquesta declaració d'impacte ambiental, com també les mesures correctores recollides a continuació:  
- Es considera necessari aplicar tractament als purins previ a l'ús d'aquests com a adob en camps de cultiu per a evitar riscos de contaminació de sòls, aigües, etc. Per la qual cosa haurà de sotmetre's al purí, previ a l'aplicació d'aquest en camp, a tractament enzimàtic que millore les seues propietats com a adob al mateix temps que en rebaixe la càrrega contaminant, reduint a més l'emissió d'olors en granja.  
- Haurà de realitzar-se un balanç de nutrients per a cada una de les parcel·les en què s'aplica purins, per a no provocar problemes per contaminació associat a l'excés d'adobat orgànic o mineral.  
- Per al control de rosegadors s'efectuarà una desratització anual, preferiblement en els mesos d'estiu. I per al control dels insectes es duran a terme mesures de prevenció, mesures d'higiene general de les instal·lacions i tractaments de desinsectació a base d'insecticides biodegradables, i d'escassa toxicitat; intensificant-se'n l'ús en els mesos d'estiu.  
- L'explotació haurà de disposar de sistemes efectius d'evacuació de les aigües pluvials i sistemes de drenatge efectius en la parcel·la, amb l'objecte d'evitar entollades en les proximitats de les naus, i la generació de qualsevol tipus de lixiviat que puga resultar contaminant, en cas que es produïsca qualsevol tipus de contacte amb els residus generats en la granja.  
- Es prestarà especial atenció a les condicions d'higiene i benestar dels animals, particularment pel que fa a l'adequada ventilació de les naus, amb l'objecte d'evitar un excessiu augment i proliferació d'olors molestes.   
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 1. h.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la legalització de l'explotació porcina, situada al terme municipal de Llutxent (València), promoguda per Gonzalo Català Canet, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
- Hauran de complir-se els condicionants establits per la conselleria d'Agricultura i el Servei Territorial de Medi Ambient.  
- S'haurà de gestionar l'eliminació de cadàvers d'acord amb allò el que estipulat el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà; per la qual cosa haurà de disposar-se de contracte actualitzat, i subscrit per a la totalitat d'animals, de manera que estiga assegurada la retirada de cadàvers per una empresa autoritzada a aquest efecte.  
- El purí, prèviament a la utilització d'aquest en parcel·les agrícoles serà tractat amb complex bacterià, de manera que en millore les propietats com a adob orgànic, alhora que disminuïsca la càrrega contaminant d'aquest, i l'emissió d'olors. Es comprovarà l'eficàcia del tractament de purins i se'n modificarà la manipulació o se substituirà per un altre tractament si s'observa la ineficàcia d'aquest. Amb aquest fi, haurà de dur-se a terme una anàlisi abans de començar el tractament per a comprovar els nivells de què es parteix, i que servisca com a referent inicial. Aquestes anàlisis hauran de presentar-se davant d'aquesta Direcció General en cas de ser requerides, i es podrà aplicar, en cas necessari, les correccions oportunes al tractament.  
- A l'hora d'utilitzar el purí com a fertilitzant, es limitarà la zona d'aplicació a camps de cultiu i pastius no naturals, evitant les proximitats de corrents d'aigua, rius, rierols, barrancs, etc., com també fonts, conduccions subterrànies d'aigua i altres possibles focus de contaminació. No s'haurà de superar la quantitat de 170 kg de N/ha i any. S'haurà, preferentment, de soterrar després de l'aplicació en camp, per a evitar les possibles pèrdues de nitrogen amoniacal. Havent de realitzar-se un balanç de nutrients per a cadascuna de les parcel·les en què s'aplica purins, per a no provocar problemes per contaminació associat a l'excés d'adob orgànic o mineral. Així mateix, l'aplicació del purí en les parcel·les es realitzarà basant-se en les recomanacions contingudes en l'Ordre de 29 de març de 2000, de la conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, per la qual s'aprova el Codi valencià de bones pràctiques agràries.  
- S'haurà de disposar de gual sanitari o sistema de desinfecció equivalent, en cada punt d'accés a la instal·lació; de manera que s'aconseguisca l'adequada desinfecció dels vehicles que accedisquen a l'explotació, i es revisaran periòdicament les condicions i l'efectivitat del sistema incorporat.   
- Totes les instal·lacions de l'explotació hauran de disposar de tanca perimetral; com també de malles o sistemes protectors en els buits i finestres de les naus, que impedisquen l'accés a animals que puguen ser vectors de malalties.  
- Per a minimitzar el possible impacte paisatgístic que puga generar en l'entorn on se situa l'explotació, haurà d'incorporar-se una barrera vegetal constituïda per aquelles espècies arbòries i arbustives que presenten una millor adaptació a les condicions del terreny; amb la qual cosa s'obtindrà, no sols un efecte positiu sobre la qualitat visual, sinó que també s'aconseguirà un increment de la qualitat de l'aire en l'entorn.  
- L'activitat se sotmetrà en tot moment a tota disciplina que l'autoritat sanitària estime convenient.  
- Es comunicarà a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en el tractament i destinació dels residus.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 10 de juliol de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.