Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9740, del 06-12-2023 (2023/12171)

DECRET 208/2023, de 5 de desembre, del Consell, pel qual es concedeix la Distinció per la Defensa dels Drets i Llibertats Constitucionals.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9740

Data del DOGV
:   06-12-2023

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2023/12605


Data del document
:   05-12-2023

Organisme emissor
:   Presidència de la Generalitat

Tipus de document
:   Decret

DECRET 208/2023, de 5 de desembre, del Consell, pel qual es concedeix la Distinció per la Defensa dels Drets i Llibertats Constitucionals. [2023/12628]  
El Consell va aprovar, el 4 de desembre de 2015, el Decret 218/2015, pel qual es crea la Distinció per la Defensa dels Drets i Llibertats Constitucionals amb la finalitat de commemorar el Dia de la Constitució Espanyola a la Comunitat Valenciana.  
D'acord amb el que estableix l'article 3 d'aquest, el Consell, mitjançant un decret, podrà atorgar anualment distincions en reconeixement a l'especial labor, lluita o trajectòria de persones físiques o jurídiques en favor dels drets i llibertats públiques continguts en la Constitució.  
  
En les sessions del Congrés dels Diputats i del Senat del 31 d'octubre de 1978 es va fer la votació final del text constitucional, que seria sotmés a referèndum el 6 de desembre de 1978.  
En el Ple del Congrés dels Diputats, la Constitució es va aprovar per 325 vots a favor, entre els quals es van comptar els dels diputats i les diputades següents elegits per les circumscripcions d'Alacant, Castelló i València:  
  
Francisco Javier Máximo Aguirre de la Hoz  
José Luis Albiñana Olmos  
Emilio Attard Alonso  
José Luis Barceló Rodríguez  
Enrique Beltrán Sanz  
Antonio Bisbal Iborra  
Emèrit Bono Martínez  
Pilar Brabo Castells  
Francisco de Paula Burguera Escrivá  
Jaume Castells Ferrer  
Asunción Cruañes Molina  
Joaquín Fúster Pérez  
Joaquín Galant Ruiz  
Luis Gámir Casares  
Antonio García Miralles  
Luis Jiménez Morell  
Enrique Monsonís Domingo  
Joaquín Muñoz Peirats  
José Miguel Ortí Bordás  
Juan Bautista Pastor Marco  
José Ramón Pin Arboledas  
Palmira Pla Pechovierto  
Juan Rodríguez Marín  
Joaquín Ruiz Mendoza  
Manuel Sánchez Ayuso  
Manuel Santolaya Juesas  
Enrique Sapena Granell  
Vicente Antonio Sotillo Martí  
  
Al Senat, la Constitució es va aprovar també amb una àmplia majoria de 226 vots, i entre ells els dels senadors elegits en les circumscripcions d'Alacant, Castelló i València:  
  
José Vicente Beviá Pastor  
Roque Calpena Giménez  
Joaquín Farnós Gauchía  
Fernando Flors Goterris  
Enrique Marco Soler  
Justo Martínez Amutio  
José Vicente Mateo Navarro  
Salvador Moragues Berto  
José Antonio Noguera de Roig  
Alberto Javier Pérez Ferré  
José María Ruiz Ramírez  
  
Finalitzava així la tramitació parlamentària que havia començat el 5 de gener de 1978, quan el Boletín Oficial de las Cortes va publicar l'avantprojecte de Constitució i va obrir el termini de presentació d'esmenes. El text resultant d'aquest procés, en el qual es van plantejar més de 3.000 esmenes, va ser fruit de la responsabilitat i cerca de consens per part d'homes i dones, pares i mares de la Constitució, que van treballar en el marc de la ponència constitucional, de la Comissió d'Assumptes Constitucionals i Llibertats Públiques del Congrés dels Diputats, de la Comissió de Constitució del Senat i dels plens de totes dues cambres.  
  
De la solemnitat del moment en donen prova les paraules del president del Congrés dels Diputats, Fernando Álvarez de Miranda, en la sessió del 31 d'octubre de 1978, quan va assenyalar que la Constitució que se sotmetia a la consideració de la Cambra no era «un mer text ordenador de la convivència; té una transcendència que va més enllà de la vida pública i l'acosta a l'individu, inspirant l'actuació d'aquella i facilitant a aquest una realitat democràtica i participativa». També mereixen ser recordades les del president del Govern, Adolfo Suárez, que, en la intervenció amb la qual va tancar la sessió del Congrés dels Diputats, es va referir a la Constitució com a «triomf de la voluntat comuna d'aconseguir una raonable, ordenada i pacífica convivència per a tots els espanyols».  
Per tot això, d'acord amb l'article 3 del Decret 218/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual es crea la Distinció per la Defensa dels Drets i Llibertats Constitucionals, en reconeixement a la seua aportació essencial en favor dels drets i llibertats públiques continguts en la Constitució, a proposta del president de la Generalitat, i amb la deliberació prèvia del Consell, en la reunió del 5 de desembre de 2023,  
  
  
  
DECRETE  
  
Concedir la Distinció per la Defensa dels Drets i Llibertats Constitucionals als diputats, diputades i senadors elegits a les províncies d'Alacant, Castelló i València que, en les sessions del Congrés dels Diputats i del Senat del 31 d'octubre de 1978, van aprovar el text de la Constitució Espanyola.  
  
Alacant, 5 de desembre de 2023  
  
El president de la Generalitat,  
CARLOS MAZÓN GUIXOT