Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 6003, del 29-04-2009 (2009/4606)

RESOLUCIÓ de 30 d'octubre de 2008, de la Direcció General per al Canvi Climàtic, per la qual s'atorga a l'empresa Dual Gres, SA, l'autorització ambiental integrada per a una indústria de fabricació de productes ceràmics mitjançant enfornada al terme municipal d'Onda.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6003

Data del DOGV
:   29-04-2009

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - A) AUTORITZACIONS I CONCESSIONS

Número del document
:   2009/4606


Data del document
:   30-10-2008

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Onda
    * empresa privada
    * ceràmica

RESOLUCIÓ de 30 d'octubre de 2008, de la Direcció General per al Canvi Climàtic, per la qual s'atorga a l'empresa Dual Gres, SA, l'autorització ambiental integrada per a una indústria de fabricació de productes ceràmics mitjançant enfornada al terme municipal d'Onda. [2009/4606]  
Vistos els documents que consten en l'expedient 369/06 IPPC, instruït a instància de l'empresa Dual Gres, SA, a fi d'obtenir l'autorització ambiental integrada per a una indústria de fabricació de productes ceràmics mitjançant enfornada, s'emet aquesta resolució de conformitat amb els següents  
Antecedents de fet  
Primer. Amb data 27 de desembre de 2006, Ignacio Serraller Lacruz, en nom de la mercantil Dual Gres, SA, amb CIF A-12380697 i domicili a la carretera de Viver - Port de Borriana, km 56,9, d'Onda (Castelló), va presentar en la Direcció Territorial de Castelló de la Conselleria de Justícia, Interior i Administracions Públiques, una sol·licitud d'autorització ambiental integrada per a una indústria de fabricació de productes ceràmics mitjançant enfornada, que es detalla en l'annex I.  
La sol·licitud va tenir entrada a la Conselleria de Territori i Habitatge, administració competent per a la seua tramitació, el 29 de desembre de 2006.  
A la sol·licitud s'adjunta l'informe urbanístic emés per l'Ajuntament d'Onda amb data 11 de setembre de 2006.  
Segon. Amb data 3 de gener de 2007 l'empresa va presentar la documentació complementària necessària per a la tramitació, i posteriorment la Conselleria va admetre a tràmit la sol·licitud i va remetre la documentació a totes aquelles administracions públiques i òrgans de la Generalitat que han d'intervenir en la resolució de l'autorització ambiental integrada, a fi que informaren sobre la suficiència de la documentació aportada.  
Tercer. Amb data 9 de març de 2007 es va rebre un informe de l'Ajuntament d'Onda sobre la suficiència de la documentació. En aquest s'indica que l'empresa disposa de permís d'abocaments a la xarxa de clavegueram municipal.   
No obstant això, l'Ajuntament va sol·licitar al titular que presentara un certificat acreditatiu que la modificació plantejada no suposa el tràmit d'un nou permís d'abocaments municipal, cosa que va ser posteriorment esmenada per l'empresa.  
Quart. Amb data 3 de juliol de 2007, la Confederació Hidrogràfica del Xúquer va emetre un informe sobre el projecte, en el qual requereix documentació complementària al titular per a acreditar suficientment la inexistència d'abocaments al domini públic hidràulic.  
Cinqué. Amb data 28 d'agost de 2007 es va sotmetre a informació pública l'expedient de referència, durant un període de 30 dies hàbils, d'acord amb el que estableix l'article 16 de la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, mitjançant un anunci en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana (DOCV núm. 5586).   
Durant aquest període no es va presentar al·legacions al projecte, ni en aquesta Conselleria ni a l'Ajuntament d'Onda, cosa que consta en l'expedient certificat de la informació pública.  
Sisé. Transcorregut el termini d'informació pública, es va sol·licitar un nou informe a totes les administracions públiques i òrgans de la Generalitat que han d'intervenir en la resolució de l'autorització ambiental integrada, sobre l'adequació del projecte a tots aquells aspectes que siguen de la seua competència.  
Entre aquests organismes està la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, a la qual es va enviar la resposta aportada pel titular als aspectes requerits en l'informe de 3 de juliol.  
Seté. Amb data 9 d'abril de 2008 l'Ajuntament d'Onda va remetre un escrit mitjançant el qual sol·licitava, per a l'evacuació del seu informe sobre l'adequació de la instal·lació als aspectes de la seua competència, que el titular aportara una auditoria acústica conforme.   
Com a conseqüència d'aquest escrit i de l'informe emés pel Servei de Residus Industrials, es va oficiar un requeriment a l'empresa el 13 de maig de 2008.   
La Confederació Hidrogràfica del Xúquer també va emetre un nou informe en què sol·licitava que el titular aclarira una discrepància que hi ha en la documentació aportada.  
Tota la documentació requerida va ser esmenada pel titular els dies 23 de juny, 1 i 3 de setembre de 2008, i posteriorment remesa als organismes competents per a la seua valoració.   
Huité. El 17 de setembre de 2008 va tenir entrada en el registre general d'aquesta Conselleria la documentació aportada per Dual Gres, SA, consistent en l'informe dels resultats de l'última auditoria acústica realitzada a la instal·lació després d'implantar-hi les mesures correctores proposades en el projecte, del qual es remet una còpia a l'Ajuntament d'Onda i al Servei de Protecció de l'Ambient Atmosfèric.   
Nové. Amb data 22 de setembre de 2008 la Confederació Hidrogràfica del Xúquer va emetre un informe sobre la gestió de les aigües residuals de la instal·lació en sentit favorable, condicionat al compliment d'una sèrie de prescripcions que s'han incorporat en aquesta resolució.  
Deu. L'Ajuntament va emetre un informe en els aspectes de la seua competència amb data 23 d'octubre de 2008.   
Així mateix, s'han incorporat a l'expedient els informes emesos pel Servei de Residus Industrials, el Servei de Residus Urbans i el Servei de Protecció de l'Ambient Atmosfèric de la Direcció General per al Canvi Climàtic.  
Onze. Amb data 22 d'octubre de 2008 es va remetre a l'interessat un escrit pel qual se'l convocava a la realització del tràmit d'audiència i aquest va manifestar posteriorment que no tenia intenció de presentar al·legacions a les condicions de l'autorització.  
Dotze. Amb data 28 d'octubre de 2008 la Comissió d'Anàlisi Ambiental Integrada va celebrar una sessió ordinària i va aprovar la proposta de resolució de l'expedient 369/06 IPPC de sol·licitud d'autorització ambiental integrada, promoguda per Dual Gres, SA.   
Als fets anteriors s'apliquen els següents  
Fonaments de dret  
Primer. D'acord amb l'article 6 de la Llei 2/2006, de 5 de maig, de prevenció de la contaminació i qualitat ambiental, per la qual es desplega en l'àmbit de la Comunitat Valenciana la Llei 16/2002 de prevenció i control integrats de la contaminació, les activitats que apareixen en l'annex 1 de l'esmentada llei estan subjectes a autorització ambiental integrada.  
La instal·lació de referència està inclosa en l'epígraf 3.5 de l'annex 1 de la Llei 2/2006.   
Segon. La tramitació de l'expedient s'ha fet d'acord amb el que preveuen els articles 27 i següents de la Llei 2/2006, de 5 de maig, de prevenció de la contaminació i qualitat ambiental.   
Tercer. A la Comunitat Valenciana l'òrgan competent per a atorgar l'autorització ambiental integrada és la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, d'acord amb l'article 3.h de la Llei 16/2002 i el Decret 7/2007, de 28 de juny, del president de la Generalitat Valenciana, pels quals es determinen les conselleries en què s'organitza l'administració de la Generalitat.  
D'altra banda, de conformitat amb l'article 18 del Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, correspon a la Direcció General per al Canvi Climàtic exercir les competències en matèria de control integrat de la contaminació.  
En vista d'aquests antecedents, a proposta del Servei de Control Integrat de la Contaminació, amb el vistiplau del cap de l'Àrea de Qualitat Ambiental, fent ús de les atribucions que em confereix el reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, resolc:  
  
\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*  
  
\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*  
Primer. Concedir a Dual Gres, SA l'autorització ambiental integrada per a una indústria de fabricació de productes ceràmics mitjançant enfornada, situada a la carretera de Viver - Port de Borriana, km 56,9, d'Onda (Castelló), d'acord amb el Projecte bàsic per a la sol·licitud d'autorització ambiental integrada en la fàbrica de paviment i revestiment ceràmics, de novembre de 2006, subscrit per José Luis Quintela Cortés, i visat pel Col·legi Oficial d'Enginyers Superiors Industrials de Castelló el 26 de desembre de 2006, inscrita en el Registre General d'Instal·lacions IPPC de la Comunitat Valenciana amb el número 343-08/AAI/CV, i condicionada al compliment dels requisits següents:  
1. Emissions atmosfèriques  
1.1. Emissions canalitzades  
S'inclouen en aquesta autorització els focus d'emissió següents:  
Els valors límit d'emissió per als focus canalitzats descrits i la periodicitat de controls per part d'una entitat col·laboradora en matèria de qualitat ambiental (ECMCA) són els següents:  
(1) Per als focus d'origen en forns amb un cabal de gasos inferior a 3.000 Nm³/h, el valor límit de fluorurs pot ser de 30 mg/Nm³, sempre que el cabal màssic d'aquest contaminant siga inferior a 0,1 kg/h.  
(2) En els casos en què es preveja la superació d'aquest valor per l'ús de determinades matèries primeres o combustibles, caldrà entregar a la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge un estudi tècnic justificatiu que incloga balanços de massa i una proposta de valor límit.  
(3) Queden exclosos del mesurament de contaminants els focus d'evacuació de l'aire de refredament dels forns de cocció de taulells.  
(4) Queden exclosos del mesurament d'emissió de partícules els focus de preassecatge i assecatge de peces ceràmiques (crues o cuites) que utilitzen com a combustible gas natural o propà, que en el control de la posada en marxa de la instal·lació, en condicions habituals de funcionament i sense utilitzar cap tipus de depuració, hagen obtingut una emissió inferior a 10 mg/Nm³ de partícules.  
Caldrà dur a terme un pla d'acció que permeta caracteritzar de manera representativa els nivells d'emissió de clor i plom dels focus que evacuen gasos procedents de forns de cocció.  
1.2. Control de l'emissió de contaminants per focus canalitzats  
1.2.1. Sistemes de depuració de partícules  
Han de disposar de sistemes correctors de depuració de partícules, almenys, els focus que evacuen corrents de gasos provinents d'aspiracions de material pulverulent. Així mateix, han de disposar també d'aquests sistemes correctors els focus associats als forns de cocció, sempre que siguen necessaris per al compliment dels límits d'emissió de partícules que estableix aquesta resolució.  
El funcionament correcte d'aquests sistemes correctors s'ha d'assegurar mitjançant el control i el registre continuat, almenys, d'un paràmetre d'operació del sistema, que ha d'escollir l'empresa entre els tècnicament reconeguts o fonamentats, com ara la pèrdua de càrrega del sistema de depuració, la concentració de partícules en el corrent gasós, o qualsevol altre degudament justificat. La representativitat i calibratge d'aquest paràmetre ha de ser verificat per entitats col·laboradores de l'administració en matèria de qualitat ambiental i estar a disposició de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.  
1.2.2. Condicions de presa de mostres i expressió de resultats  
a) Punts de presa de mostra: els focus canalitzats hauran de tenir la situació, la disposició, la dimensió i els accessos corresponents d'acord amb l'Ordre de 18 d'octubre de 1976 sobre prevenció i correcció de la contaminació atmosfèrica d'origen industrial. En particular, les característiques i la distribució dels focus emissors a l'atmosfera han de garantir una correcta dispersió dels contaminants emesos. Més concretament, la seua alçària no sols ha de complir el que estableix l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, sinó que es recomana que siga tal que en una distància equivalent a deu vegades l'alçària del punt d'emissió d'un focus no hi haja altres estructures d'alçària superior a la del mateix focus menys dos metres, que produïsquen un apantallament que dificulte la dispersió i justifique tècnicament la influència de l'efecte down-wash (turbulència o rebuf).  
b) Preferiblement, la temperatura dels gasos en el punt de mostratge ha de ser inferior a 200 ºC.  
c) Els mesuraments s'han de fer en condicions normals de funcionament de les instal·lacions, registrant els paràmetres que les determinen, i han de cobrir totes les tipologies o grups de productes diferents que es fabriquen en cada instal·lació.  
d) Les concentracions mesurades han d'estar referides sempre a condicions normals de pressió i temperatura (101,3 kPa i 273,16 K), per als gasos de combustió en base seca i un contingut d'oxigen del 18% de O2.  
e) Els mesuraments de fluor s'han de fer amb sondes de material resistent a l'atac àcid, d'acord amb la norma ISO 15.713: 2006.  
1.3. Control de l'emissió de partícules per fonts difuses  
1.3.1. Emmagatzematge i la manipulació de materials pulverulents  
L'emmagatzematge i manipulació de materials pulverulents s'ha de fer en les condicions següents:  
a) Tancament de tots els sistemes de transport de matèries primeres pulverulentes (cintes transportadores, catúfols, etc.).  
b) Totes les operacions indicades a continuació s'han de dur a terme en naus tancades dotades de sistemes d'aspiració amb depuració posterior:  
- Operacions de càrrega i trituració de matèries primeres a granel.  
- Operacions d'emmagatzematge i descàrrega de grànul atomitzat.  
- Operacions d'emmagatzematge del material pulverulent recuperat en els sistemes correctors, de materials mòlts i de fins.  
1.3.2. Transport de materials pulverulents  
El transport de materials pulverulents s'ha de fer en les condicions següents:  
a) Reducció de la resuspensió de pols causada per la circulació interna de vehicles, per a la qual cosa s'han de pavimentar els circuits adequats, s'han de mantenir netes les zones de circulació i s'hi ha de limitar la velocitat.  
b) Control a l'entrada i eixida del complex que assegure que els camions van coberts i tancats per a evitar vessaments. No es permetrà l'accés o eixida de la instal·lació a vehicles que no circulen coberts o tancats.  
2. Soroll  
Quant al nivell de sorolls transmesos a l'exterior, s'ha de complir el que estableixen la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica, i el Decret 266/2004, de 3 de desembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'estableixen normes de prevenció i correcció de la contaminació acústica en relació amb activitats, instal·lacions, edificacions, obres i serveis.  
En particular, s'han de complir els límits sonors externs establits per a zones d'ús industrial, que són els següents:  
Diürn Nocturn  
70 dB(A) 60 dB(A)  
Cada cinc anys s'haurà de fer una auditoria acústica, a fi de comprovar que no se superen els nivells sonors en els punts on se situa el receptor més pròxim, és a dir, en el perímetre de la instal·lació. Aquesta auditoria l'ha de fer una entitat col·laboradora en matèria de contaminació acústica, d'acord amb el Decret 229/2004, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'estableixen les funcions de les entitats col·laboradores en matèria de qualitat ambiental i se'n crea i regula el registre.   
El titular haurà de disposar del llibre de control, que haurà d'estar constituït pels certificats dels resultats obtinguts de les auditories acústiques i els informes complets d'aquestes.  
3. Abocaments  
Cal actuar segons el que s'ha especificat en el projecte, de manera que es garantisca la inexistència d'abocament d'aigües residuals industrials al domini públic hidràulic (abocament zero).  
3.1. Aigües residuals industrials  
Procedeixen de les seccions de mòlta, de les línies d'esmaltadura i del laboratori, i s'arrepleguen per mitjà de canalons específics, des d'on són conduïdes fins a una bassa general, que es comunica a través d'un vessador amb una altra bassa més xicoteta com a mesura de seguretat.  
Les aigües recollides d'aquesta manera es traslladen amb un camió cisterna per a la seua gestió per part d'un gestor extern autoritzat, concretament un atomitzador, que les introdueix en el seu procés d'atomització d'argiles.  
3.2. Aigües residuals sanitàries  
Es canalitzen des dels lavabos i vestuaris, per mitjà de conductes específics, fins a la xarxa general de fecals del polígon, que disposa del permís d'abocament de l'Ajuntament d'Onda.  
3.3. Aigües pluvials  
L'empresa compta amb una xarxa específica de recollida i posterior abocament a la xarxa general d'aigües pluvials del polígon.   
Les superfícies de l'empresa s'han de mantenir netes, i no ha d'haver-hi cap emmagatzematge de substàncies a la intempèrie o en eres, per la qual cosa no ha d'haver-hi risc de contaminació del subsòl ni de les aigües pluvials.  
3.4. Condicions de control  
Anualment s'hauran de remetre a l'òrgan competent per a l'atorgament de l'autorització ambiental integrada totes les factures de retirada o justificants acreditatius de la retirada de les aigües residuals que s'hagen emmagatzemat en un depòsit impermeable per al posterior tractament per un gestor autoritzat, de manera que aquestes concorden amb el volum generat.  
El titular haurà de mantenir els abocaments de les aigües sanitàries i pluvials generats per la seua activitat connectats a la xarxa de clavegueram, sense que hi haja cap sistema de desguàs capaç de generar un abocament directe o indirecte al domini públic hidràulic.  
Així mateix, ha de constar en l'expedient un informe emés per l'ens encarregat de la gestió de la depuradora de destinació, en el qual es pronuncie expressament de manera favorable a la connexió de l'abocament de l'esmentada activitat, amb indicació expressa que aquests abocaments són compatibles amb el compliment dels valors límit d'emissió fixats en l'autorització d'abocament de la depuradora, tant des del punt de vista del volum com per la qualitat de l'efluent.  
El titular de l'activitat està obligat a portar el manteniment adequat de les basses o depòsits d'acumulació de les aigües residuals de manera que en quede assegurada la impermeabilitat i l'estanquitat al llarg del temps.  
La línia o línies d'aigua de l'activitat susceptibles de generar abocaments d'aigües residuals no disposaran de cap sistema de desguàs capaç de generar un abocament continu o discontinu, ni directe o indirecte al domini públic hidràulic.  
D'acord amb l'article 100 del text refós de la Llei d'aigües (Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol), "queda prohibit, amb caràcter general, l'abocament directe o indirecte d'aigües i de productes residuals susceptibles de contaminar les aigües continentals o qualsevol altre element del domini públic hidràulic, llevat que es tinga l'autorització administrativa prèvia", i s'incoarà, si escau, un expedient sancionador per la infracció tipificada en la lletra f) de l'article 116.3 de l'esmentada llei.  
Les instal·lacions s'han de mantenir netes, lliures de qualsevol tipus de residus, en particular de restes de greixos i olis, i sense aplecs a la intempèrie, de manera que no es puga produir contaminació de les aigües pluvials, les quals seran recollides i eliminades per sistemes que asseguren que no s'alteren les seues característiques qualitatives i la innocuïtat del seu abocament al domini públic hidràulic, si escau.  
D'acord amb el que disposen l'article 30 i la disposició final primera de la Llei 16/2002, de prevenció i control integrats de la contaminació, el marc competencial establit amb l'autorització ambiental integrada no altera les competències que la Confederació Hidrogràfica del Xúquer té atribuïdes en relació amb el control, la inspecció i la   
  
\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*  
vigilància del domini públic hidràulic, ni en particular la potestat sancionadora.  
4. Protecció del sòl i de les aigües subterrànies  
No es podrà fer cap abocament que puga afectar el sòl o les aigües subterrànies.  
No es podran fer pous, rases, galeries o qualsevol altre dispositiu destinat a facilitar l'absorció de les aigües residuals pel terreny.  
Caldrà ajustar-se al que disposa el Reial decret 9/2005, de 14 de gener, pel qual s'estableix la relació d'activitats potencialment contaminants del sòl i els criteris i estàndards per a la declaració de sòls contaminats.  
En aquest sentit, l'empresa ha presentat l'informe preliminar de la situació del sòl, d'acord amb el que estableix l'article 3.1 del Reial decret 9/2005, sense perjudici que posteriorment es puguen requerir al titular de l'activitat informes complementaris o periòdics més detallats, tal com preveuen els articles 3.3 i 3.4 (relatius a l'ampliació i la clausura de l'activitat) del reial decret esmentat.  
Així mateix, el titular de l'activitat està obligat a complir el que disposa el punt 5 de l'article 3 del Reial decret 9/2005, en el cas que s'exercirà a l'emplaçament una activitat diferent de l'actual o canviara l'ús del sòl, i també el que estableix l'article 8 del mateix reial decret, referit a la publicitat registral.   
5. Residus  
L'activitat està subjecta als requisits que estableix la Llei 10/1998, de 21 d'abril, de residus; la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus de la Comunitat Valenciana, i el Reial decret 833/1988, de 20 de juliol, sobre el Reglament per a l'execució de la Llei 20/1986, modificat pel Reial decret 952/1997.  
5.1. Producció de residus  
S'autoritza l'empresa Dual Gres, SA, per a la producció dels residus següents, sempre que la seua capacitat de generació anual siga de l'ordre de la magnitud que es detalla a continuació i la capacitat de producció de producte acabat en les instal·lacions del centre productiu detallat en l'annex I siga de l'ordre de 50.820 tones/any.  
L'esmentat centre productiu es manté inscrit en el Registre de Petits Productors de Residus Perillosos de la Comunitat Valenciana.  
En un termini màxim de tres mesos des de l'obtenció de l'autorització, caldrà presentar el document d'acceptació corresponent al residu codificat amb LER 19 12 02, bé l'original o bé còpia compulsada, segellat pel gestor.  
Els residus es podran emmagatzemar durant un període igual o inferior a sis mesos, en el cas que siguen perillosos, i en el cas de residus no perillosos es podran emmagatzemar durant un període d'un any, quan la destinació final siga l'eliminació, i de dos anys, quan la destinació final siga la valorització, i transcorregut aquest període hauran de ser entregats a un gestor autoritzat. Aquest emmagatzematge temporal de residus perillosos s'ha de fer segregat per tipus de residu, ha d'estar convenientment senyalitzat i en un lloc amb teulada, amb sòl impermeable i sistemes de recollida de vessaments accidentals, com ara una arqueta cega no connectada a la xarxa de clavegueram i safates de recollida. Així mateix, la zona d'emmagatzematge ha d'estar inclosa en el sistema general de protecció contra incendis de la indústria.  
La dispersió de zones d'emmagatzematge de residus perillosos dins de les instal·lacions s'ha de reduir tant com siga possible; n'és preferible l'agrupament en un únic depòsit temporal.  
Per a l'emmagatzematge de residus líquids o que pel seu alt contingut líquid puguen generar abocaments, cal disposar de cubetes o recipients de recollida de possibles vessaments, que han de tenir com a mínim el volum de l'envàs més gran o el 10% del total (la més gran d'ambdues quantitats). Les cubetes han de ser individuals per a cada tipus de residus la mescla dels quals, en cas de vessament, supose un augment de la perillositat o en dificulte la gestió.  
Per a la recollida de possibles fugues o vessaments accidentals de líquids, tant de residus com de matèries primeres, cal disposar de material absorbent no inflamable en quantitat suficient per a aquesta finalitat. L'absorbent, una vegada contaminat, s'ha de gestionar com a residu perillós o no perillós, segons corresponga.  
L'envasament i l'etiquetatge dels residus s'ha de fer d'acord amb el que estableixen els articles 13 i 14 del Reial decret 833/1988, pel qual s'aprova el Reglament de residus tòxics i perillosos. Així mateix, cal disposar d'un registre on conste la quantitat, la naturalesa, la identificació, l'origen i la data de generació i l'entrega a un gestor autoritzat, així com el número de document de control i el seguiment utilitzat, si escau, i el gestor a qui s'entrega el residu.  
Els residus perillosos i els no perillosos s'han d'entregar a gestors que disposen de la corresponent autorització administrativa per a la gestió d'aquests residus.  
Cada quatre anys cal elaborar un pla de prevenció i reducció de residus perillosos que s'ha de presentar en la Direcció General per al Canvi Climàtic.  
Qualsevol modificació relacionada amb la producció de residus perillosos que implique un canvi en la caracterització, producció de nous residus o canvis significatius en les quantitats habituals generades que puguen alterar el que estableixen aquestes condicions, ha de ser comunicada.  
6. Mesures que cal adoptar en situacions extraordinàries que puguen afectar el medi ambient  
S'ha de prendre totes les mesures necessàries perquè quede garantida la protecció del medi ambient i de la salut de les persones davant de qualsevol situació fora de la normalitat pel que fa al funcionament de les instal·lacions.  
No obstant això, si es produeix algun incident en les instal·lacions que comporte un funcionament anòmal i en pot resultar l'incompliment dels límits imposats, s'haurà de comunicar immediatament a l'Ajuntament i a la Direcció General per al Canvi Climàtic.  
Una vegada produïda la situació d'emergència, la mercantil ha d'utilitzar tots els mitjans al seu abast per a reduir al màxim els efectes sobre el medi ambient.  
En el termini màxim de set dies després de la incidència, la mercantil haurà de remetre a l'Ajuntament i a la Direcció General per al Canvi Climàtic un informe detallat en el qual, a més de les dades d'identificació, hauran de figurar les següents:  
- Les causes de l'incident.  
- L'hora en què es va produir i la durada.  
- Les característiques de l'emissió o abocament.  
- Les mesures correctores adoptades.  
- L'hora i la forma en què es va comunicar el succés.   
En relació amb el possible dany ambiental ocasionat per l'activitat, caldrà aplicar la Llei 26/2007, de 23 d'octubre, de responsabilitat ambiental, en l'àmbit d'aplicació de la qual s'inclouen les activitats subjectes a autorització ambiental integrada. Segons aquesta llei, l'activitat haurà de disposar d'una garantia financera que permeta fer front a la responsabilitat ambiental inherent a l'activitat, en les modalitats previstes d'assegurança, aval o reserva tècnica, i amb les possibles exempcions derivades de la magnitud del dany potencial o de l'adhesió amb caràcter permanent i continuat, bé al sistema comunitari de gestió i auditoria ambientals (EMAS), bé al sistema de gestió ambiental UNE-EN ISO 14454: 2004.  
Així mateix, quan se'n determine el tancament definitiu, caldrà desmantellar i clausurar les instal·lacions d'acord amb la normativa vigent, de manera que el terreny quede en les mateixes condicions que abans d'iniciar l'activitat i no es produïsca cap dany sobre el sòl i el seu entorn.  
7. Altres condicions  
D'acord amb l'informe emés per l'Ajuntament d'Onda, l'article 2.108 del PGOU prohibeix l'emmagatzematge a la intempèrie d'argiles, terres i qualsevol tipus de matèria primera, les quals han de cobrir-se amb tancaments superiors i laterals, tant per a indústries noves com per a les ja existents, mantenint les separacions obligatòries.   
Caldrà ajustar-se al que disposa el Reial decret 865/2003, de 4 de juliol, pel qual s'estableixen els criteris higienicosanitaris per a la prevenció i control de la legionel·losi; el Decret 173/2000, de 5 de desembre, del Govern Valencià, pel qual s'estableixen les condicions que han de complir els equips de transferència de massa d'aigua en corrent d'aire amb producció d'aerosols, per a la prevenció de la legionel·losi, i l'Ordre conjunta de 22 de febrer de 2001, de les conselleries de Medi Ambient i de Sanitat, per la qual s'aprova el protocol de neteja i desinfecció dels equips de transferència de massa d'aigua en corrent d'aire amb producció d'aerosols, per a la prevenció de la legionel·losi.  
S'ha de complir, així mateix, el que disposa la Llei 11/1997, d'envasos i residus d'envasos, i el Reial decret 782/1998, de 30 d'abril, pel qual s'aprova el reglament per al desplegament i l'execució de l'esmentada llei.  
La indústria i les seues instal·lacions s'han d'ajustar a les condicions indicades en el projecte tècnic en els aspectes que no fixa aquesta resolució.  
S'han de complir totes les disposicions aplicables per a garantir la seguretat, la salut de les persones i el medi ambient.  
8. E-PRTR  
Abans de l'1 de març de cada any s'ha de notificar a la Direcció General per al Canvi Climàtic, d'acord amb l'article 8.3 de la Llei 16/2002, les dades sobre les emissions de la instal·lació relatives a l'any anterior, específicament les que figuren en l'article 3 del Reial decret 508/2007, de 20 d'abril, pel qual es regula el subministrament d'informació sobre emissions del Reglament E-PRTR i de les autoritzacions ambientals integrades.   
Segon  
L'autorització ambiental integrada s'ha de renovar, en els aspectes ambientals, en el termini màxim de 8 anys, llevat que abans d'aquest termini es produïsquen modificacions substancials que obliguen a la tramitació d'una nova autorització o que s'incórrega en algun dels supòsits de modificació d'ofici que recull l'article 26 de la Llei 16/2002, d'1 de juliol.  
La renovació s'ha de sol·licitar amb una antelació mínima de deu mesos abans del venciment del termini de vigència de l'autorització ambiental integrada.  
Tercer  
Abans de posar en marxa l'ampliació, el titular ha d'obtenir l'autorització d'inici de l'activitat per part d'aquesta Conselleria, sense perjudici de l'obtenció de les llicències d'obres que resulten necessàries de conformitat amb la normativa municipal.  
En tot cas, el titular disposa d'un termini màxim de tres anys per a presentar a la Direcció General per al Canvi Climàtic la sol·licitud d'autorització d'inici, que ha d'anar acompanyada de la documentació següent:  
- Certificat visat del tècnic director de l'execució del projecte, en el qual s'acredite que les instal·lacions i l'activitat s'ajusten al projecte presentat i autoritzat, i a la resta de documentació tècnica presentada.  
- Certificats tècnics exigits per les normatives sectorials aplicables segons el tipus d'activitat.  
- Informe i certificat emés per una entitat col·laboradora acreditada per al control integrat de la contaminació segons el Decret 29/2007, de 9 de març, de modificació del Decret 229/2004, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'estableixen les funcions de les entitats col·laboradores en matèria de qualitat ambiental i se'n crea i regula el registre, en què s'acredite el compliment del contingut de l'autorització ambiental integrada.  
Quart  
L'Administració deixarà sense efecte aquesta resolució en el moment en què observe qualsevol incompliment de les condicions que s'hi imposen, amb audiència prèvia de l'interessat.  
Cinqué  
El titular de les instal·lacions objecte d'aquesta resolució, a més de les obligacions que amb caràcter general estableix la Llei 16/2002, ha de:  
1. Complir les obligacions de control i subministrament d'informació que preveu la legislació sectorial aplicable i l'autorització ambiental integrada.  
2. Comunicar a la Direcció General per al Canvi Climàtic qualsevol modificació, substancial o no, que es propose realitzar en la instal·lació, la transmissió de la titularitat o qualsevol incident o accident que puga afectar el medi ambient.  
3. Prestar l'assistència i la col·laboració necessàries a aquells que s'encarreguen de les actuacions de vigilància, inspecció i control.  
Sisé  
En tot el que no especifica aquesta resolució, caldrà ajustar-se a totes i cadascuna de les condicions que estipula la normativa vigent en matèria de residus, abocaments, contaminació atmosfèrica, acústica, impacte ambiental i accidents greus, així com qualsevol altra que puga dictar l'administració en l'exercici de l'activitat en matèria de protecció ambiental.  
Contra aquesta resolució, que no posa fi a la via administrativa, es podrà presentar un recurs d'alçada davant la Secretaria Autonòmica de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge en el termini d'un mes des de l'endemà de la recepció d'aquesta notificació, d'acord amb el que disposen els articles 114 i 115 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú, modificada per la Llei 4/1999, de 13 de gener.  
València, 30 d'octubre de 2008.- El director general per al Canvi Climàtic: Jorge Lamparero Lázaro.  
Annex I  
Característiques del projecte  
Dual Gres, SA sol·licita l'autorització ambiental integrada per a la seua instal·lació existent de fabricació de paviment i revestiment ceràmic en diversos formats, ubicada a Onda, en la qual s'inclou una modificació consistent bàsicament en l'ampliació de la secció de premsatge i assecatge, amb la instal·lació d'una nova premsa hidràulica i un nou assecador vertical, així com la incorporació d'una nova línia d'esmaltadura. També s'instal·la un assecador de túnel en la secció de cocció, i s'amplien els equips auxiliars en les seccions d'argiles, classificació i serveis generals.  
La indústria té una capacitat de producció de 50.820 tones anuals de paviment de gres en pasta roja (uns 2.310.000 m²/any).   
El procés comença amb la recepció de l'argila atomitzada, que es descarrega en tremuges i posteriorment en sitges de repòs. També es reben, en contenidors flexibles (big-bag) i recipients, les frites i els additius, que es depositen en el magatzem corresponent. Per a la preparació d'esmalts se sotmeten a una fase de mòlta, i s'ajusten les condicions de la suspensió aquosa.  
Les argiles alimenten les premses hidràuliques que hi ha en la instal·lació, on es conformen les peces que després passen al procés d'assecatge per a reduir el contingut d'humitat i permetre que les posteriors etapes del procés es desenvolupen de forma adequada. Dual Gres, SA disposa de dos assecadors verticals que funcionen amb gas natural.   
A continuació, s'apliquen a les peces els distints esmalts i serigrafies preparats anteriorment, i es condueixen fins al forn monoestrat de corrons per a la seua cocció, també de gas natural. El procés que es du a terme és el de monococció.  
Les peces cuites es classifiquen finalment segons la qualitat del producte, i s'embalen i paletitzen per a ser expedides.  
El procés genera dos tipus d'emissions a l'atmosfera: pols i fums. Es disposa d'equips d'aspiració i filtració en les seccions on s'originen emissions de pols, mentre que, per a l'evacuació dels fums de combustió a l'exterior, els equips generadors disposen les xemeneies corresponents.  
Quant a les aigües residuals, les que es generen en el procés industrial s'acumulen en basses impermeables i es traslladen a un atomitzador extern autoritzat per a la seua gestió, mentre que les sanitàries i les pluvials s'evacuen a la xarxa corresponent del polígon.  
Els residus generats, tant perillosos com no perillosos, s'emmagatzemen i són arreplegats periòdicament per un gestor autoritzat.