Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 4594, del 24-09-2003 (2003/10864)

ORDE FOM/1273/2003, de 30 d'abril, del Ministeri de Foment, per la qual s'aprova el pla d'utilització dels espais portuaris del port de Castelló.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   4594

Data del DOGV
:   24-09-2003

Secció del DOGV
:   III. CONVENIS I ACTES - G) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2003/10198


Data del document
:   30-04-2003

Organisme emissor
:   Ministeri de Foment

Tipus de document
:   Ordre

Descriptors 

:   * Castelló de la Plana
    * instal·lació portuària
    * gestió de l'espai

ORDE FOM/1273/2003, de 30 d'abril, del Ministeri de Foment, per la qual s'aprova el pla d'utilització dels espais portuaris del port de Castelló. [2003/10870]
  
La Llei 27/1992, de 24 de novembre, de Ports de l'Estat i de la Marina Mercant, establix en el seu article 15 que el Ministeri de Foment delimitarà en els ports de competència estatal una zona de servici que inclourà les superfícies de terra i aigua necessàries per a l'execució de les seues activitats, les destinades a tasques complementàries d'aquelles i els espais de reserva que garantisquen la possibilitat de desenvolupament de l'activitat portuària. La delimitació de la zona de servici, afig l'article citat, es farà, a proposta de l'Autoritat Portuària, a través d'un pla d'utilització dels espais portuaris que inclourà els usos previstos per a les diferents zones del port, així com la justificació de la necessitat o conveniència dels dits usos.
  
L'aprovació del pla d'utilització dels espais portuaris correspon al Ministeri de Foment, amb l'informe previ de Ports de l'Estat, de la Direcció General de Costes i de les administracions urbanístiques sobre els aspectes de la seua competència, així com dels altres departaments ministerials i administracions públiques afectades, i portarà implícita la declaració d'utilitat pública a efectes d'expropiació dels béns de propietat privada, així com l'afectació a l'ús portuari dels béns de domini públic inclosos en la zona de servici que siguen d'interés per al port.
  
De conformitat amb el que disposat el precepte esmentat, s'ha formulat i tramitat el Pla d'Utilització dels Espais Portuaris del Port de Castelló, d'interés general de l'estat segons l'article 5 i l'apartat 8 de l'annex de la Llei de Ports de l'Estat i de la Marina Mercant, en què s'han tingut en compte les necessitats d'aigües abrigades, línies d'atracada i superfícies de terra que són necessàries per a poder atendre degudament la demanda de tràfic del port en els pròxims anys. El Pla d'Utilització dels Espais Portuaris es limita al port de Castelló, perquè el de Vinaròs, originàriament també d'interés general de l'estat, ha perdut eixa condició, junt amb el de Torrevieja, en virtut del Real Decret 233/2000, de 18 de febrer. La modificació operada en l'annex de la Llei de Ports de l'Estat i de la Marina Mercant per l'article 79 de la Llei 24/2001, de 27 de desembre, de Mesures Fiscals, Administratives i de l'Orde Social, ha exclòs estos dos ports de la relació de ports d'interés general de l'estat, els quals han sigut traspassats a la Comunitat Valenciana pel Real Decret 281/2000, de 25 de febrer.
  
La zona de servici del port, delimitada pel pla d'utilització dels espais portuaris afecta al terme municipal de Castelló de la Plana i apareix estructurada en deu àrees a les quals s'assignen els usos portuaris corresponents amb la justificació de la seua necessitat o conveniència, incloent-hi la xàrcia viària amb els seus accessos i el ramal ferrocarril del port a l'estació de Les Palmes.
  
La superfície terrestre de la zona de servici vigent fins ara experimenta algunes modificacions respecte a l'aprovada per l'Orde de 18 de maig de 1971 per al port de Castelló, ja que a través del pla d'utilització dels espais portuaris que ara s'aprova no sols es consoliden les àrees portuàries, sinó que s'inclouen determinats terrenys necessaris per a atendre l'increment de la demanda derivat del creixement del tràfic portuari i s'exclou una parcel·la per contravindre el que disposa l'article 55 de la Llei de Ports de l'Estat i de la Marina Mercant.
  
Respecte de la delimitació de les aigües portuàries actualment vigents, aprovades per l'Orde de 23 de desembre de 1966, és de tindre en compte que la zona I d'aigües està afectada per les obres d'ampliació del port. Per la seua banda, la zona II s'amplia cap al mar, quedant limitada per la costa, dos línies paral·leles a l'escaló del moll Serrano Lloberes traçades pels punts d'intersecció de la costa amb els límits del terme municipal de Castelló de la Plana, pel Nord amb el de Benicàssim, pel Sud amb el d'Almassora i per una línia paral·lela a la costa a 6.350 metres de distància.
  
En virtut d'això, a proposta de l'Autoritat Portuària de Castelló,
  
ORDENE
  
Primer
  
S'aprova el Pla d'Utilització dels Espais Portuaris del Port de Castelló, integrat per la seua memòria i pels plans corresponents, en el que s'assignen els usos previstos per a les diferents zones del port, amb la justificació de la seua necessitat o conveniència, i es delimita la zona de servici del port, en què s'inclouen les superfícies de terra i aigua necessàries per a l'execució de les seues activitats, les destinades a tasques complementàries d'aquelles i els espais de reserva, així com espais destinats a equipaments.
  
Segon
  
La zona de servici terrestre del port de Castelló (pla núm. 3), després de les incorporacions i exclusió que es detallen al final d'este apartat, queda configurada de la forma següent:
  
Els terrenys situats en el Grau de Castelló i compresos entre la vora de la mar i una línia que comença en la platja existent al nord del port, en el punt d'intersecció de la mateixa amb el límit nord de l'esplanada, i discorre pel límit sud vorejant la parcel·la del Banc Central, fins a la seua trobada amb l'avinguda Ferrandis Salvador. A partir d'este punt, discorre pel rastell est de l'avinguda Ferrandis Salvador fins a la seua trobada amb la via de ferrocarril, seguint el traçat d'esta fins a la confluència dels dos ramals, per a canviar de direcció, discorrent per la vora sud del segon ramal i incorporant els jardins existents, seguir el traçat del carrer Serrano Lloberes, fins a travessar el passeig Buenavista, al costat de l'entrada del port. A partir d'ací, seguix el rastell del passeig esmentat i del carrer Treballadors del Mar, fins al final de la tàpia de protecció de les vies del ferrocarril. En este punt, travessa el ferrocarril en direcció oest-est fins a trobar-se amb la vora oest del camí existent paral·lel a la costa, discorrent per este límit fins al terme municipal d'Almassora.
  
Queden inclosos en la zona de servici del port els terrenys adquirits en el seu dia per expropiació per l'estat i cedits a la Junta d'Obres del Port de Castelló, sobre els quals està construït el ramal de connexió entre les vies del port i l'estació de ferrocarril de Renfe de les Palmes. Es tracta d'una banda de sòl de 6.740 metres de longitud, entre l'agulla d'entrada a l'estació i la d'entrada al port, i amplàries de 7,70, 9,70, i 11,70 metres, segons els trams.
  
Així mateix, quedaran incorporats a la zona de servici del port els terrenys obtinguts per l'execució de les obres de prolongació del Dic de Llevant, Moll de la Ceràmica i prolongació del Moll Transversal Exterior.
  
Igualment, a fi d'evitar la discontinuïtat de la zona de servici del port s'entenen inclosos dins del seu perímetre els terrenys corresponents als edificis de la Comandància de Marina i de Duanes. No obstant això, estos béns continuaran destinats als servicis a què en l'actualitat es troben afectats, i no s'incorporaran al domini públic portuari fins que no es produïsca la desafectació de la seua destinació actual conforme a les normes aplicables.
  
Al contrari, per ser innecessaris per a l'activitat portuària s'exclouen de la zona de servici els terrenys en què està situat el Banc Central, de conformitat amb el que disposa l'article 55 de la Llei de Ports de l'Estat i de la Marina Mercant, que prohibix els usos per a residència o habitació.
  
Tercer
  
La zona de servici terrestre del port s'estructura en deu àrees, la descripció, de la qual amb els usos assignats, és la següent:
  
Àrea 1: dàrsena pesquera. Inclou els terrenys situats entorn de la dàrsena situada al sud de les instal·lacions del port i que es dedica de forma pràcticament exclusiva a activitats pesqueres. La dàrsena té forma rectangular, amb un desenvolupament en terra en els seus costats nord i oest, on es localitzen la majoria de les activitats, i un dic d'abric que tanca la dàrsena pel sud i est. En l'àrea s'inclou a més la rampa varador situada al nord del moll de Llevant.
  
Usos assignats: pesquer i nauticoesportiu en la zona del varador; infraestructures i obres d'abric.
  
Àrea 2: nàutica. Comprén la part del port dedicada actualment a instal·lacions lúdiques i esportives entorn del Club Nàutic, així com la franja de terreny existent entre este i la zona urbana, actualment en remodelació.
  
Usos assignats: nauticoesportiu, en l'entorn i instal·lacions del Club Nàutic, i d'equipament cultural-recreatiu en la parcel·la que ocupa la plaça del Mar; infraestructures i obres d'abric.
  
Àrea 3: moll de Costa.
  
 Comprén la totalitat dels terrenys situats entre el tancament de la zona de servici i el moll de Costa, en tota la longitud d'este, excepte la zona d'edificis oficials que se situen en la posterior del magatzem de servici del moll. Té forma aproximadament rectangular, amb uns 110 metres d'amplària mitja, excepte en el tram més septentrional, en el qual es reduïx a uns 70 metres.
  
Usos equipament; infraestructures i obres de recer. En l'actualitat tot el moll de Costa està sotmés a remodelació dins d'un programa d'integració port-ciutat.
  
Àrea 4: moll de Llevant. De forma rectangular allargada, està constituïda pel denominat moll de Llevant, o moll Serrano Lloberes i les seues zones de maniobra, manipulació de mercaderies, magatzematge i la xàrcia viària que li servix. Està situada entre la dàrsena interior i els antics terrenys de FESA, sent, per tant, el moll d'entrada de mercaderies més pròxim a la gran esplanada de magatzematge que constituïxen els terrenys.
  
Usos: comercial per a mercaderia general, infraestructures i obres de recer. En l'actualitat, l'àrea suporta un elevat percentatge del moviment de càrrega seca del port, per la qual cosa és un element essencial en el rendiment portuari i una de les bases de la seua activitat comercial.
  
Àrea 5: moll Transversal. Comprén el moll Transversal, que tanca la dàrsena interior, i el dic de recer. És a dir, inclou la totalitat de la dàrsena exterior i els dos escalons del moll transversal.
  
Usos: comercial polivalent, sòlids a granel, líquids a dojo i tràfic ro-ro; infraestructura i obres de recer. En l'actualitat, esta àrea constituïx la part més dinàmica del port gràcies a les seues disponibilitats de sòl, a la proximitat de l'esplanada, a l'existència d'instal·lacions especials per a sòlids a granel, líquids i ro-ro, la llunyania del nucli urbà i els bons calats dels molls de la dàrsena exterior.
  
Àrea 6: esplanada. De forma més o menys rectangular, d'uns 700 x 450 metres, està situada al nord del port i comprén els terrenys de l'antiga factoria de FESA i els guanyats recentment al mar per l'Autoritat Portuària, que conformen una àmplia esplanada contigua als molls.
  
Usos: complementari, magatzematge logístic i equipament. Dedicada al magatzematge de mercaderies, constituïx una gran reserva per al creixement del tràfic o l'establiment de noves activitats portuàries, com la instal·lació de terminals especialitzats en el moviment de granels per instal·lació especial o l'establiment d'àrees logístiques, sense perjuí de la possibilitat d'establir dos bandes d'usos en les seues vores que actuen de transició entre els purament portuaris i els pròpiament urbans, amb usos d'equipament comercial.
  
Àrea 7: oficines. De forma irregular, organitzada entorn de la principal entrada al port, n'acull els edificis oficials. En esta àrea, la zona de servicis bota el seu límit habitual, el passeig de Buenavista, per a incloure els dos ramals ferroviaris fins a la seua unió i un jardí d'utilització netament urbana.
  
Usos: complementari, de servicis generals i equipament; infraestructures i obres de recer. L'àrea suporta les activitats administratives de l'Autoritat Portuària. Així mateix, concentra les entrades viària i ferroviària al port, la qual cosa li conferix un paper estratègic en l'estructura de comunicacions. La situació d'esta àrea, en contacte del port amb la zona urbana, aconsella que continuen inclosos dins la zona de servici els sòls a l'est del passeig de Buenavista.
  
Àrea 8: moll de la Ceràmica i esplanada annexa.
  
 Comprén el moll de la Ceràmica, que va des de l'atracador de fluids fins al dic de recer. A este moll se li annexa una zona de terra de 300 metres de fons i que abrasta des de l'escullera fins al límit amb el dic de recer.
  
Ús: comercial per a sòlids a granel. Es configura com l'àrea d'entrada de tot el sòlid a granel per a la indústria ceràmica, gràcies a les seues disponibilitats de sòls, a la proximitat de l'esplanada i als bons calats dels molls de la dàrsena exterior.
  
Àrea 9: dàrsena Sud. És una banda de sòl d'uns 10 metres d'amplària, delimitada entre la via del ferrocarril, i el mar, i compresa entre el dic de Ponent del port i el municipi d'Almassora, ocupant d'esta forma tot el front coster municipal situat al sud del port.
  
Ús: de reserva. Esta àrea funciona com a banda de protecció de les aigües situades al sud del port. Se li assigna este ús, ja que el possible desenvolupament de l'activitat industrial en el port necessitaria nous espais portuaris, la qual cosa unida al traçat ferroviari contigu i a l'existència d'indústries de certa perillositat reduïxen la possibilitat d'utilització per a usos urbans.
  
Àrea 10: ferrocarril del port a l'estació de Les Palmes. El ramal de ferrocarril port de Castelló-estació de Renfe de Les Palmes, de 6.740 metres de longitud, funciona des de 1939 per a servici exclusiu del port. Com que l'Autoritat Portuària és titular dels terrenys i la via constituïx un element infraestructural bàsic per al funcionament del port s'incorpora a la zona de servici del port.
  
Quart
  
 La superfície d'aigües del port (plans 4.1.A, 4.1.B i 4.2) queda delimitada de la forma següent:
  
Zona I, o interior de les aigües portuàries: comprén la làmina d'aigua que queda en l'interior del port, limitada per la línia que unix els extrems dels dics de Llevant i de Ponent.
  
 En el cas que es realitze la prevista prolongació del dic de Llevant, el nou extrem d'este es considerarà com a punt d'origen de la delimitació de la zona I de les aigües del port.
  
Zona II, o exterior de les aigües portuàries: s'ha considerat limitada en profunditat per una línia paral·lela a la costa, a 6.350 metres, i dos línies rectes paral·leles a l'escaló del moll de Serrano Lloberes, traçades pels punts d'intersecció amb la costa dels límits del terme municipal de Castelló de la Plana; al nord, amb el de Benicàssim, en la desembocadura de la séquia dels poals i al Sud amb el de l'Almassora, en la desembocadura de la séquia de Mitgera. En definitiva, la zona II queda delimitada per quatre punts amb les coordenades següents:
  
A: 3r 43'25''de longitud Oest i 40é 01'de latitud Nord.
  
B: 3r 41'24''de longitud Oest i 39é 56'33''de latitud Nord.
  
C: 3r 47'32''de longitud Oest i 39é 59'37''de latitud Nord.
  
D: 3r 45'33''de longitud Oest i 39é 55'10''de latitud Nord.
  
Les superfícies d'aigua de les zones I i II i les línies imaginàries que dividixen ambdós zones d'aigua s'iran adaptant, conforme al que disposa l'article 15.7 de la LPEMM, a mesura que es construïxen les noves obres d'infraestructures i de recer previstes. La superfície total de les aigües del port inclosa en la zona de servici no sofrirà cap variació.
  
En qualsevol cas la zona d'aigües inclosa en la zona de servici es regix per dos normes bàsiques:
  
a) En els trams de costa no inclosos en la zona de servici del port, la superfície d'aigua de la zona II a integrar en la zona de servici, es mesurarà des d'una línia paral·lela a terra, a una distància de 50 metres des de la línia de baixamar màxima viva equinoccial.
  
b) En els trams de costa a què es referix l'apartat anterior, que estiguen abalisats com a zones de bany, la delimitació de les aigües del port exclou els 200 primers metres mesurats des de la línia de baixamar màxima viva equinoccial.
  
Madrid, 30 d'abril de 2003.
  
El ministre de Foment