Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 7586, del 05-08-2015 (2015/6900)

RESOLUCIÓ de 22 de juliol de 2015, de la directora general de Justícia, per la qual resol inscriure la modificació dels Estatuts del Col·legi Oficial de Treball Social de València.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   7586

Data del DOGV
:   05-08-2015

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2015/6900


Data del document
:   22-07-2015

Organisme emissor
:   Conselleria de Justícia, Administració Pública, Reformes Democràtiques i Llibertats Públiques

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria de Justícia, Administració Pública, Reformes Democràtiques i Llibertats Públiques

RESOLUCIÓ de 22 de juliol de 2015, de la directora general de Justícia, per la qual resol inscriure la modificació dels Estatuts del Col·legi Oficial de Treball Social de València. [2015/6900]  
Vist l'expedient de modificació estatutària, instruït a instàncies del Col·legi Oficial de Treball Social de València inscrit amb el número 49 de la Secció Primera del Registre de Col·legis Professionals i de Consells Valencians de Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana, en el qual se sol·licita la inscripció de la modificació dels Estatuts en el mencionat registre, atenent els següents  
  
Fets  
Primer. La Secretaria de la corporació esmentada va presentar, en data 8 de maig de 2013, un escrit en què instava la inscripció en el Registre de Col·legis Professionals i de Consells Valencians de Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana de la modificació dels seus estatuts.  
Segon. El Servei d'Entitats Jurídiques de la Conselleria de Governació i Justícia va remetre un ofici al col·legi, en data 26 de juny de 2013, a fi que esmenara la petició de 8 de maig de 2013, en comprovar-se que la nova redacció estatutària aportada implicava un canvi en la denominació del col·legi.  
Tercer. Transcorregut el termini legalment establert perquè el col·legi procedira a l'esmena de la seua petició inicial, el Servei d'Entitats Jurídiques de la Conselleria de Governació i Justícia va remetre un nou ofici, en data 24 de febrer de 2014, al col·legi, per tal d'advertir que, havent transcorregut tres mesos des de l'endemà de la notificació de l'ofici sense que per el col·legi haguera fet res per tal de reprendre la tramitació del procediment, es procediria a l'arxivament de l'expedient.  
  
Quart. Amb data 28 de maig de 2014 i 18 juny de 2014, el col·legi va remetre sengles escrits en què se sol·licitava la tramitació del procediment de canvi de denominació del col·legi.  
  
Cinqué. Efectuat el canvi de denominació del col·legi, per mitjà del Decret 205/2014, de 28 de novembre, del Consell, pel qual es va procedir al canvi de denominació de Col·legi Oficial de Diplomats en Treball Social i Assistents Socials de València per la de Col·legi Oficial de Treball Social de València, amb data 11 de març de 2015, el Servei d'Entitats Jurídiques de la Conselleria de Governació i Justícia va remetre nou ofici al col·legi a fi que manifestara si desitjaven prosseguir amb la petició de modificació dels estatuts presentada el 8 de maig de 2013, atés el temps transcorregut, i efectuara les al·legacions que estimara pertinents.  
  
Sisé. Amb data 17 de març de 2015, el col·legi va remetre un escrit en què sol·licitava prosseguir la tramitació de l'expedient de modificació dels estatuts.   
Seté. El Servei d'Entitats Jurídiques de la Conselleria de Governació i Justícia va remetre un ofici al col·legi, en data 2 d'abril de 2015, en què s'efectuaven observacions prèvies a practicar el control de legalitat dels estatuts, a fi que esmenara la redacció inicial dels seus estatuts continguda en la seua petició de 8 de maig de 2013.  
  
Vuité. Amb data 27 d'abril de 2015, el col·legi va remetre un nou escrit, en contestació a l'ofici de 2 d'abril de 2015, per mitjà del qual s'efectuaven al·legacions a les observacions realitzades pel Servei d'Entitats Jurídiques de la Conselleria de Governació i Justícia. A aquest escrit s'adjuntava el certificat, de 24 d'abril de 2015, de la secretària, amb el vistiplau de la presidenta, de l'acord de l'Assemblea General del Col·legi Oficial de Treball Social de València, de 25 d'abril de 2013, pel qual s'acordava la modificació dels Estatuts del Col·legi, i s'adjuntava el text amb la redacció final de la modificació estatutària.  
  
Nové. El text final de la modificació estatutària, la inscripció de la qual se sol·licita, figura com a annex a la present resolució, i es dóna ací per reproduït.  
Fonaments de dret  
Primer. La modificació estatutària respecta totes les determinacions exigides per l'article 10 de la Llei 6/1997, de 4 de desembre, de Consells i Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana. No obstant això, en exercici del control de legalitat previst en l'article 11 de la mateixa llei i en els articles 21 i 28 del Decret 4/2002, de 8 de gener, i atribuït a la Direcció General de Justícia, s'ha constatat un error de fet, consistent en l'omissió de l'article 84 en els estatuts, s'han renumerat els estatuts aportats pel col·legi, des de l'article 84 fins al final, a fi que el text final dels estatuts mantinguera la correcta sistemàtica.  
  
Segon. La modificació estatutària ha estat aprovada amb els requisits i formalitats previstos en l'article esmentat i en els mateixos estatuts del col·legi.  
Tercer. L'expedient ha estat tramitat pel Servei d'Entitats Jurídiques, adscrit a la Direcció General de Justícia de la Conselleria de Governació i Justícia, competent perquè així ho disposa l'article 6.1 de la Llei 6/1997, tenint en compte el que preveu la disposició final del Decret 4/2002, de 8 de gener, fent ús de les atribucions que té conferides el Decret 105/2015, de 7 de juliol, del Consell, pel qual s'estableix l'estructura orgànica bàsica de la Presidència i de les conselleries de la Generalitat.  
  
Vistos l'article 36 de la Constitució i l'article 49.1.22a de l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana; la Llei 2/1974, de 13 de febrer, de Col·legis Professionals, amb les seues modificacions posteriors, en els seus preceptes bàsics; la Llei 6/1997, de 4 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Consells i Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana; el Decret 4/2002, de 8 de gener, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Reglament de desplegament d'aquesta última; i la resta de disposicions complementàries de pertinent aplicació, es dicta la següent resolució:  
  
Primer  
Inscriure la modificació dels Estatuts del Col·legi Oficial de Treball Social de València en el Registre de Col·legis Professionals i de Consells Valencians Professionals de la Comunitat Valenciana, amb els canvis de redacció indicats en el fonament primer.  
  
Segon  
Publicar aquesta resolució en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.  
  
Contra aquesta resolució, que posa fi a la via administrativa, es podrà interposar, potestativament, un recurs de reposició davant el mateix òrgan que ha dictat l'acte, en el termini d'un mes comptador des de l'endemà de la notificació, o bé un recurs contenciós administratiu davant la Sala Contenciosa Administrativa del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana en el termini de dos mesos comptadors des de l'endemà de la notificació. Tot això de conformitat amb el que estableixen els articles 116 i 117 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, del Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú, i els articles 10, 14, i 46 de la Llei 29/1998, de 13 de juliol, reguladora de la jurisdicció contenciosa administrativa, sense perjudici que s'utilitze qualsevol altra via que es considere oportuna.  
  
  
València, 22 de juliol de 2015.- La directora general de Justícia: Maria Àngels García Vidal.  
  
  
  
ESTATUTS DEL COL·LEGI OFICIAL   
DE TREBALL SOCIAL DE VALÈNCIA  
  
El treball social és la disciplina de la qual deriva l'activitat professional del treballador social, que té per objecte la intervenció social davant les necessitats socials per a promoure el canvi, la resolució dels problemes en les relacions humanes i l'enfortiment i la llibertat de la societat per a incrementar el benestar, per mitjà de la utilització de teories sobre el comportament humà i els sistemes socials i aplicant la metodologia específica en què s'integra el treball social amb persones, grups i comunitats. El treball social intervé en els punts en què les persones interactuen amb el seu entorn.  
  
La nostra professió està lligada ineludiblement al context sociopolític de l'evolució de les polítiques socials, la construcció de la ciutadania, la defensa dels drets humans i la justícia social. (Definició del treball social, aprovada per l'Assemblea de la Federació Internacional de Treballadors Socials, Montreal, Canadà, al juliol de 2000).  
  
El context social, econòmic, tecnològic i cultural en el qual s'inscriu el treball social presenta característiques noves que plantegen majors exigències als treballadors socials, nous escenaris en la política social, noves formes d'exclusió i marginació social diferents de les ja existents, debats polítics sobre la integració i la capacitat de cohesió de la nostra societat. El context europeu i l'emergència d'un model pluralista d'Estat de Benestar generen una revisió del paper dels distints sectors i actors implicats en la provisió de serveis de benestar. L'avanç dels drets socials obliga a revisar els sistemes de protecció i finançament per a consolidar-se com a verdaders drets de ciutadania.  
  
L'espai del treball social, que no és cap altre que el de l'acció social, i en aquesta línia els nostres principis ètics ens obliguen a posicionar-nos a favor d'un model de societat més justa des del punt de vista social, que defenga els drets fonamentals i que, a més a més, vetle per la qualitat de vida de tota la ciutadania i en especial de les persones que es troben en situació de vulnerabilitat.  
La transcendència de la professió de treballador social per a l'interés general i en l'àmbit de la tutela de drets socials fonamentals és indubtable i es manifesta en els múltiples àmbits de treball. Es tracta d'una professió especialment vinculada al servei públic i això amb independència que s'exercisca des del mateix servei públic (per compte de l'administració en qualitat d'empleats d'aquesta o per raó de convenis o acords de col·laboració) o des del privat.  
La importància dels col·legis professionals rau en la competència d'ordenar l'activitat professional dels col·legiats vetlant per l'ètica professional com a entitats d'administració corporativa i de dret públic, per a això ha d'articular l'aprovació i aplicació del nostre codi deontològic que, en definitiva, pretén garantir una bona praxi amb les institucions i la ciutadania. A més a més, ha de protegir els professionals quan afronten les contingències possibles, exercir d'aparador de denúncia des de la representació corporativa i ser portaveus per a evidenciar les situacions individuals o col·lectives d'insolvència del sistema de benestar. Ja que l'activitat del treballador social recau sobre la ciutadania, que és la destinatària directa dels seus serveis. Els col·legis professionals prengueren una actitud de defensa dels drets humans, socials, civils i polítics des de la denúncia corporativa sobre la vulneració de qualsevol tipus de dret.  
  
  
L'evolució dels estudis universitaris i el pas inicial d'assistents socials al de diplomats en treball social, i actualment al de graduats en Treball Social, ens fa replantejar la denominació de la nostra estructura col·legial per a incloure les tres titulacions.  
  
  
TÍTOL I  
Disposicions generals  
  
Article 1. Naturalesa jurídica  
El Col·legi Oficial de Treball Social de València és una corporació de dret públic, emparada per la llei i reconeguda per l'Estat, amb personalitat jurídica pròpia i plena capacitat per al compliment dels seus fins.  
  
Article 2. Àmbit territorial  
1. L'àmbit territorial del col·legi és el de la província de València.  
2. No obstant això, el Col·legi Oficial de Treball Social de València podrà integrar-se, per fusió, en el corresponent col·legi d'àmbit autonòmic, si tal col·legi arribara a constituir-se.  
3. La modificació de l'àmbit territorial per absorció, requerirà l'aprovació per votació favorable en Assemblea General extraordinària en cada un dels col·legis implicats.  
4. El domicili del col·legi se situa en el número 3 baix esquerra del carrer Franco Tormo de València.  
  
Article 3. Composició  
El Col·legi Oficial de Treball Social de València integra en el seu àmbit territorial les persones que posseïxen la titulació de diplomat universitari en treball social, assistent social, i graduat en treball social, i és obligatòria la incorporació al col·legi per a l'exercici de la professió en els termes que establisca la llei.  
  
Article 4. Normativa reguladora  
Aquest col·legi oficial es regirà pels presents estatuts, pel reglament de règim interior i pels acords presos pels seus òrgans de govern d'acord amb les competències respectives atribuïdes en les normes estatals i autonòmiques. Els acords, decisions i recomanacions dels col·legis observaran els límits de la Llei 15/2007, de 3 de juliol, de Defensa de la Competència.  
  
Article 5. Relacions amb l'Administració  
Aquest col·legi oficial es relacionarà directament amb l'Administració autònoma, en el marc establert per la legislació corresponent.  
  
  
Article 6. Emblema oficial  
L'emblema professional és el descrit en l'Orde de 25 d'octubre de 1966, BOE 276 i 277, de 18 i 19 de novembre de 1966.  
  
  
TÍTOL II  
Fins i funcions  
  
CAPÍTOL I  
Fins i funcions  
  
Article 7. Fins  
Són fins essencials del Col·legi Oficial de Treball Social de València: l'ordenació de l'exercici de l'activitat professional, la representació institucional exclusiva de la professió en el seu àmbit territorial, l'observança dels principis jurídics, ètics i deontològics, la formació permanent de les persones col·legiades, així com la defensa dels interessos professionals de les persones col·legiades. Correspon als col·legis professionals la protecció dels interessos dels consumidors i usuaris dels serveis de les persones col·legiades en l'àmbit de les seues competències.  
  
El col·legi fomentarà la promoció i desenrotllament tècnic i científic de la professió, la solidaritat professional i el servei de la professió a la societat.  
  
Article 8. Funcions  
Per al compliment dels seus fins, el col·legi exercirà les funcions següents:  
1. Ostentar la representació institucional que establisquen les lleis per al compliment dels seus fins.  
2. Totes les funcions que redunden en benefici de la protecció dels interessos de la ciutadania, consumidors i persones usuàries dels serveis dels seus col·legiats.  
3. Col·laborar amb l'Administració Pública per mitjà de la realització d'estudis, emissió d'informes, elaboració d'estadístiques i altres activitats relacionades amb les seues funcions, que poden ser-los sol·licitats o acorden formular per iniciativa pròpia. Així com estudiar els projectes de llei i disposicions de qualsevol altre rang que es referisquen a les condicions de l'exercici de la professió, inclús titulació requerida, incompatibilitats i honoraris, i elevar, si és el cas, un informe a l'organisme que corresponga.  
4. Ostentar la representació i defensa de la professió davant l'administració, institucions, tribunals, entitats i particulars, amb legitimació per a ser part en tots els litigis que afecten els interessos professionals i exercir el dret de petició d'acord amb llei, sense perjudici del que disposa la legislació sobre col·legis professionals.  
5. Participar, en matèria de competència de la professió, en els consells o òrgans consultius de l'Administració d'acord amb la normativa vigent en cada cas.  
6. Estar representat en els patronats universitaris.  
7. Participar en l'elaboració dels plans d'estudi i informar de les normes d'organització dels centres docents corresponents a la professió i mantindre-hi contacte permanent, preparant la informació necessària per a facilitar l'accés a la vida professional dels nous professionals.  
8. Facilitar als tribunals, d'acord amb les lleis, la relació de persones col·legiades que pogueren ser requerides per a intervindre com a pèrits en els assumptes judicials o designar-los per si mateix, segons siga procedent.  
9. Regular, organitzar i promoure activitats i serveis comuns d'interés per als col·legiats, de caràcter professional, formatiu, cultural, assistencial i de previsió i altres d'anàlegs, proveint el sosteniment econòmic per mitjà de les mesures necessàries.  
10. Informar en els procediments judicials o administratius en què es discutisquen honoraris professionals.  
11. Encarregar-se del cobrament de les percepcions, remuneracions o honoraris professionals quan el col·legiat el sol·licite lliurement i expressament, en els casos en què el col·legi tinga creats els serveis adequats i en les condicions que es determinen.  
12. Adoptar les mesures necessàries per a evitar l'intrusisme professional.  
13. Organitzar cursos o altres activitats per a la formació professional de les persones col·legiades.  
14. Complir i fer complir als col·legiats les lleis generals i especials i els estatuts professionals i reglaments de règim interior, així com les normes i decisions adoptades pels òrgans col·legials en matèria de la seua competència.  
15. Mantindre regularment informats els col·legiats de les activitats exercides, així com de qualsevol qüestió que poguera ser-los d'interés.  
  
16. Administrar l'economia col·legial, repartint equitativament les càrregues per mitjà de la fixació de quotes i aportacions, amb les facultats de recaptació i gestió necessàries.  
17. Organitzar i promoure la investigació científica en el terreny professional.  
18. Impulsar la publicació i difusió d'estudis i publicacions que tracten de temes o investigacions professionals.  
19. Totes les altres funcions li atribuïxen les disposicions legals o redunden en benefici dels interessos professionals dels col·legiats.  
  
20. Procurar l'harmonia i col·laboració entre els col·legiats, de manera que s'impedisca la competència deslleial entre ells.  
21. Intervindre en els procediments d'arbitratge, en aquells conflictes que, per motius professionals se susciten entre col·legiats o en els que el col·legi siga designat per a administrar arbitratge, tot això d'acord amb la normativa.  
22. Visar els treballs professionals en el seu àmbit de competència quan se sol·licite pels clients, incloses les Administracions Públiques quan actuen com a tals, per mitjà de petició expressa, o quan així ho establisca el Govern mitjançant un reial decret.  
L'objecte del visat és comprovar:  
a) La identitat i habilitació professional de la persona que realitze el treball.  
b) La correcció i integritat formal de la documentació del treball professional d'acord amb la normativa aplicable al cas que es tracte. Quan el visat siga preceptiu, el cost serà raonable i no discriminatori.  
  
Els col·legis publicaren els preus aplicables. Els visats es podran tramitar per via telemàtica.  
23. Actuar en l'àmbit de la mediació, com a corporacions de dret públic per a la resolució de conflictes amb caràcter extrajudicial en els termes previstos per la legislació per a la mediació en assumptes civils i mercantils.  
24. Emetre informes i dictàmens, de caràcter no vinculant, en procediments judicials o administratius en què se susciten qüestions relatives a honoraris professionals.  
25. Evacuar l'informe preceptiu sobre els projectes de normes del Consell que afecten la professió.  
26. Donar suport a la persona col·legiada en les activitats que aquesta emprenga per a promoure l'acció associada d'individus, grups i comunitats afectats per una problemàtica social a fi d'aconseguir la seua participació activa per a transformar la seua situació.  
27. Ordenar l'activitat professional de les persones col·legiades en l'àmbit de les seues competències, vetlant per l'ètica i dignitat professional i pel respecte degut als drets dels particulars, i exercir la facultat disciplinària en l'orde professional i col·legial.  
28. Atendre les sol·licituds d'informació sobre les persones col·legiades i sobre les sancions fermes imposades a elles, així com les peticions d'inspecció o investigació que els formule qualsevol autoritat competent d'un Estat membre de la Unió Europea en els termes que preveu la Llei 17/2009, de 23 de novembre sobre el lliure accés a les activitats de serveis i el seu exercici, en particular, pel que fa al fet que les sol·licituds d'informació i de realització de controls, inspeccions, i investigacions estiguen degudament motivades i que la informació obtinguda s'empre únicament per a la finalitat per a la qual es va sol·licitar.  
29. Portar els registres de societats professionals en els termes que preveu la Llei 2/2007, de 15 de març, de Societats Professionals.  
  
30. Elaborar els codis deontològics de la professió en l'àmbit de les seues competències respectives de conformitat amb les lleis.  
  
  
CAPÍTOL II  
Principis de gestió del Col·legi Oficial de Treball Social  
  
Article 9. Finestreta única  
1. L'organització col·legial dels treballadors socials disposarà d'una web perquè, a través de la finestreta única prevista en la Llei 17/2009, de 23 de novembre, per al lliure accés a les activitats de servei i el seu exercici, els professionals puguen realitzar els tràmits necessaris per a la col·legiació, el seu exercici i la baixa en el col·legi, a través d'un únic punt, per via electrònica i a distància.  
A través de l'esmentada finestreta, els professionals podran:  
a) Obtindre els formularis necessaris i la informació suficient per a l'accés a l'activitat professional i el seu exercici.  
b) Presentar la documentació i sol·licituds necessàries, incloses les que s'exigisquen per a la col·legiació.  
c) Conéixer l'estat de tramitació dels procediments en què s'acredite la qualitat de la persona interessada i rebre notificacions referides als actes de tràmit preceptius i la resolució corresponent.  
Els expedients disciplinaris podran notificar-se a través de la finestreta única només quan no fóra possible per altres mitjans i sense perjudici de documentar les actuacions de manera fefaent.  
d) L'organització col·legial, a través del seu web, podrà convocar les persones col·legiades, a les juntes generals ordinàries i extraordinàries i comunicar-los l'activitat, tant pública com privada realitzada pel col·legi professional.  
2. Mitjançant la finestreta única, a fi de garantir els drets dels consumidors i persones usuàries, l'organització col·legial oferirà de forma gratuïta la informació següent:  
a) Accés al registre de persones col·legiades actualitzat, incloses, almenys, les dades següents: nom i cognoms dels professionals col·legiats, número de col·legiació, títols oficials que posseïsquen, domicili professional i situació d'habilitació professional.  
b) Accés al Registre de Societats Professionals amb els continguts previstos per l'article 8 de la Llei 2/2007, de 15 de març, de Societats Professionals.  
c) Informació sobre les vies de reclamació i els recursos que podran interposar-se en cas de conflicte entre un consumidor o usuari i una persona col·legiada o el col·legi professional.  
d) Informació sobre les dades de les associacions de consumidors i usuaris a què els destinataris dels serveis professionals poden dirigir-se per a obtindre assistència.  
e) Informació sobre el contingut dels codis deontològics professionals.  
  
Article 10. Servei d'atenció a les persones col·legiades  
El col·legi professional haurà d'atendre les queixes i reclamacions presentades per les persones col·legiades i haurà de determinar els procediments que cal seguir en aquestos casos per mitjà de l'aprovació de reglaments interns als quals donarà la deguda publicitat.  
  
Article 11. Servei d'atenció a la ciutadania  
1. El col·legi professional disposarà d'un servei d'atenció a les persones consumidores o usuàries que tramitarà i resoldrà les queixes i reclamacions referides a l'activitat professional de les persones col·legiades que formulen les persones consumidores i usuàries que contracten serveis professionals o les associacions i organitzacions de consumidors i usuaris en la seua representació o defensa dels seus interessos.  
2. El col·legi professional, a través d'aquest servei d'atenció a les persones consumidores o usuàries, resoldrà sobre la queixa o reclamació segons siga procedent: informant sobre el sistema extrajudicial de resolució de conflictes, remetent l'expedient als òrgans col·legials competents per a instruir expedient informatiu o disciplinari, arxivant o adoptant qualsevol altra decisió d'acord amb dret.  
3. La regulació d'aquest servei d'atenció a les persones consumidores o usuàries ha de preveure la presentació de queixes i reclamacions per via electrònica i a distància.  
  
Article 12. Memòria anual  
1. Les organitzacions col·legials estan subjectes al principi de transparència en la seua gestió. Cada una d'elles està obligada a elaborar una memòria anual que contindrà la informació següent:  
a) Informe anual de gestió econòmica, incloses les despeses de personal desglossades i amb especificació de les retribucions, si n'hi havia, de les persones que componen la Junta de Govern quant al seu càrrec.  
b) Import de les quotes percebudes desglossades per conceptes i pel tipus dels serveis prestats, així com els criteris per al seu càlcul i aplicació.  
c) Informació agregada i estadística relativa als procediments informatius i sancionadors en la seua fase d'instrucció o que hagen aconseguit fermesa, d'acord, en tot cas, amb la legislació en matèria de protecció de dades de caràcter personal.  
d) Informació agregada i estadística relativa a queixes i reclamacions presentades per les persones consumidores o usuàries o les seues organitzacions representatives, així com sobre la seua tramitació i els motius d'estimació o desestimació de la queixa o reclamació, amb respecte, en tot cas, a la normativa de protecció de dades de caràcter personal.  
e) Modificacions en el contingut dels codis deontològics.  
f) Normes sobre incompatibilitats i situacions de conflicte d'interessos en què es troben els components de les juntes de govern.  
  
g) Informació estadística sobre l'activitat del visat.  
2. La memòria anual haurà de fer-se pública a través de la web dins del primer semestre de cada any.  
3. El col·legi professional facilitarà la informació estadística, a la qual es refereix l'apartat u d'aquest precepte, al consell general per a l'elaboració de la seua memòria anual.  
  
  
TÍTOL III  
Exercici de la professió i de les persones col·legiades  
  
CAPÍTOL I  
De la professió de Treball Social  
  
Secció primera  
La professió de Treball Social  
  
Article 13. Concepte de la professió del Treball Social  
1. La professió de Treball Social és una professió que s'exerceix en règim de lliure i lleial competència per mitjà de l'aplicació de la ciència i tècnica del Treball Social per les persones que es troben en possessió del títol de diplomat en Treball Social, Assistent Social o graduat en Treball Social.  
2. El Treball Social és la disciplina de què es deriva l'activitat professional del treballador social, que té per objecte la intervenció social davant les necessitats socials per a promoure el canvi, la resolució dels problemes en les relacions humanes i l'enfortiment i la llibertat de la societat per a incrementar el benestar, per mitjà de la utilització de teories sobre el comportament humà i els sistemes socials i aplicant la metodologia específica en què s'integra el treball social de cas, grup i comunitat. El Treball Social intervé en els punts en què les persones interactuen amb el seu entorn. Els principis dels drets humans i la justícia social són fonamentals per al Treball Social.  
  
  
Secció segona  
Modalitats de l'exercici professional, publicitat i honoraris  
  
Article 14. Modalitats de l'exercici  
L'activitat professional pot exercir-se per compte propi o alié sota les modalitats de contractació laboral o administrativa o l'estatut funcionarial. L'exercici professional en forma societària es regirà pel que preveuen les lleis, la normativa col·legial no podrà establir restriccions a l'exercici professional en forma societària. En tot cas, els requisits que obliguen a exercir de forma exclusiva una professió o que limiten l'exercici conjunt de dos o més professions, seran només els que s'establisquen per llei.  
  
Article 15. Publicitat dels serveis  
El treballador social que exercisca la professió per compte propi, pot realitzar, per si mateix o amb l'autorització prèvia, per altres, la publicitat dels seus serveis professionals, amb absolut respecte, en tot cas, a la dignitat de les persones, al secret professional i a la Llei de Defensa de la Competència.  
Els professionals del Treball Social que presten serveis en gabinets col·lectius o en empreses han de vetlar perquè la publicitat que les dites entitats efectuen sobre serveis directament o indirectament relacionats amb la seua professió obeïsquen criteris de veracitat i objectivitat i complisquen la normativa deontològica en aquesta matèria.  
  
  
Article 16. Honoraris  
El treballador social que exercisca per compte propi la seua professió té dret a una compensació econòmica per part de les persones o entitats que requerisquen els seus serveis professionals, així com al reintegrament dels gastos que es deriven de l'exercici professional.  
  
La quantia dels honoraris serà lliurement convinguda entre la persona usuària i el professional amb respecte, en tot cas, a les normes deontològiques i de defensa de la competència.  
  
Secció tercera  
Facultats generals i específiques dels treballadors socials  
  
Article 17. Facultats generals  
1. Els treballadors socials estan facultats per a exercir les funcions que els atorga el seu saber teòric científic i, amb caràcter general, es dediquen al foment del benestar del ser humà i a potenciar la seua realització a més de desenrotllar i aplicar la seua disciplina científica tant a les relacions humanes socials, com als serveis socials destinats a satisfer les necessitats i aspiracions d'individus i grups nacionals i internacionals, tenint sempre en compte la promoció de la política social.  
  
2. Així mateix són professionals les funcions professionals dels quals s'orienten a:  
a) Ajudar les persones a desenrotllar les capacitacions que els permeten resoldre problemes socials individuals i col·lectius.  
b) Promoure la facultat d'integració, i desenrotllament individual de les persones.  
c) Promoure i actuar per a l'establiment de serveis i polítiques socials adequades o d'alternatives per als recursos socioeconòmics existents.  
d) Facilitar informació i connexions socials amb els organismes de recursos socioeconòmics.  
3. Per a això anterior, els treballadors socials estan facultats per a planificar, programar, projectar, calcular, aplicar, coordinar i avaluar els serveis i les polítiques socials destinats a persones, grups i comunitats, i actuen en múltiples sectors funcionals.  
Així mateix, poden exercir la professió en un ampli marc d'àmbits organitzatius, canalitzant recursos i prestacions a diversos sectors de la població, a nivell microsocial, social intermedi i macrosocial, realitzant estudis referents a la planificació, programació i desplegament de les polítiques socials d'àmbit estatal, autonòmic i local, per mitjà de l'aplicació de tècniques professionals.  
Igualment poden efectuar estudis relatius a les polítiques socials, el seu comportament i avaluació de resultats en l'aplicació.  
  
Article 18. Facultats específiques  
1. Els treballadors socials estan facultats de manera concreta, exclusiva i específica per a la utilització i aplicació dels instruments propis del Treball Social proposats per al tractament, formulació de pronòstics i resolució tècnica dels problemes socials, apliquen la metodologia específica en què s'integra el treball social de cas, grup i comunitat, i emeten i firmen l'informe social pertinent, després de la verificació de la informació obtinguda.  
2. Així mateix els treballadors socials estan facultats per a emetre els dictàmens professionals que els siguen requerits i els encomanen clients o usuaris dels seus serveis, persones físiques o jurídiques, empreses o entitats públiques o privades i l'Administració Pública en general; en particular, es troben facultats per a comparéixer en qualitat de pèrits en els processos i actuacions judicials de qualsevol índole i àmbit jurisdiccional on siga necessària la pràctica de la seua perícia d'acord amb les directrius tecnicocientífiques del Treball Social.  
  
  
Secció quarta  
Funcions professionals i àmbits d'actuació professional  
  
Article 19. Funcions professionals  
1. Les funcions dels treballadors socials en l'exercici professional, tant per compte propi com alié, són les següents:  
  
a) Funció preventiva.  
Actuació precoç sobre les causes que generen problemàtiques individuals i col·lectives, derivades de les relacions humanes i de l'entorn social. Elaborar i executar projectes d'intervenció per a grups de població en situacions de risc social i de carència d'aplicació dels drets humans.  
b) Funció d'atenció directa.  
Respon a l'atenció d'individus o grups que presenten, o estan en risc de presentar, problemes d'índole social.  
El seu objecte serà potenciar el desplegament de les capacitats i facultats de les persones, per tal que afronten per si mateixes futurs problemes i s'integren satisfactòriament en la vida social.  
c) Funció de planificació.  
És l'acció d'ordenar i conduir un pla d'acord amb uns objectius proposats, continguts en un programa determinat per mitjà d'un procés d'anàlisi de la realitat i del càlcul de les probables evolucions.  
  
Aquesta funció es pot desplegar a dos nivells:  
- Nivell microsocial: que comprén el disseny de tractaments, intervencions i projectes socials.  
- Nivell macrosocial: que comprén el disseny de programes i serveis socials.  
d) Funció docent.  
Impartir ensenyances teòriques i pràctiques de Treball Social i de Serveis Socials, tant en les mateixes Escoles Universitàries de Treball Social, com en altres àmbits acadèmics.  
Contribuir a la formació teoricopràctica pregrau i postgrau de l'alumnat de Treball Social i d'altres disciplines afins.  
Els treballadors socials són els professionals idonis per a impartir la docència en les matèries de Treball Social i serveis socials.  
  
e) Funció de promoció i inserció social.  
Es realitza per mitjà d'actuacions encaminades a restablir, conservar i millorar les capacitats, la facultat d'autodeterminació i el funcionament individual o col·lectiu.  
Dissenyar i implementar les polítiques socials que afavorisquen la creació i reajustament de serveis i recursos adequats a la cobertura de les necessitats socials.  
f) Funció de mediació.  
En la funció de mediació el treballador social actua com a catalitzador i possibilita la unió de les parts implicades en el conflicte a fi de facilitar amb la seua intervenció que siguen les mateixes persones interessades les que generen la resolució del conflicte.  
g) Funció de supervisió.  
Procés dinàmic de capacitació per mitjà del qual els treballadors socials responsables de l'execució d'una part del programa d'un servei, reben individualment l'ajuda d'un professional del Treball Social amb la finalitat d'aprofitar de la millor forma possible els seus coneixements i habilitats i perfeccionar les seues aptituds de manera que executen les seues tasques professionals d'una manera més eficient i amb major satisfacció, tant per a ells mateixos com per al servei.  
h) Funció d'avaluació.  
Constatar els resultats obtinguts en les distintes actuacions, en relació amb els objectius proposats, tenint en compte tècnic, mitjans i temps usats.  
Assegurar la dialèctica de la intervenció. Indica errors i disfuncions en el que realitza i permet proposar nous objectius i noves formes d'aconseguir-los. Afavoreix les aportacions teòriques al Treball Social.  
  
i) Funció gerencial.  
Es desenrotlla quan el treballador social té responsabilitats en la planificació de centres, organització, direcció i control de programes socials i serveis socials.  
j) Funció d'investigació.  
Procés metodològic de descobrir, descriure, interpretar, explicar i valorar una realitat, a través d'un treball sistematitzat de recollida de dades, establiment i verificació d'hipòtesis, emprant per a això tècniques professionals i científiques a fi de contextualitzar una adequada intervenció o acció social planificada.  
k) Funció de coordinació.  
Determinar metodològicament les actuacions d'un grup de professionals, dins d'una mateixa organització o pertanyents a diferents organitzacions, a través de la concertació de mitjans, tècniques i recursos, a fi de determinar una línia d'intervenció social i objectius comuns en relació amb un grup poblacional, comunitat o cas concret.  
  
2. Les funcions reflectides en els apartats 1.a, 1.b, 1.c, 1.e, 1.f, 1.g, 1.h i 1.k del present article poden desplegar-se de manera interrelacionada, d'acord amb la metodologia específica en què s'integra el treball social de cas, grup i comunitat.  
  
Secció quinta  
Instruments de la professió del treball social  
  
Article 20. Instruments propis  
Són instruments propis del treballador social en l'exercici de la seua professió, els següents:  
1. Història social. És el document en què es registren exhaustivament les dades personals, familiars, sanitàries, d'habitatge, econòmiques, laborals, educatives i qualssevol altres significatives de la situació sociofamiliar d'una persona usuària, la demanda, el diagnòstic i subsegüent intervenció i l'evolució de tal situació.  
2. Informe social. L'informe social és el dictamen tècnic que serveix d'instrument documental que elabora i firma amb el seu número de col·legiat o amb caràcter exclusiu. El seu contingut es deriva de l'estudi, a través de l'observació i l'entrevista, on queda reflectida en síntesi la situació objecte, valoració, un dictamen tècnic i una proposta d'intervenció professional.  
3. Fitxa social. És el suport documental del Treball Social en què es registren la informació sistematizable de la Història Social.  
4. Escales de valoració social. És un instrument científic que serveix per a identificar situacions socials en un moment donat. Permet elaborar un diagnòstic social.  
5. Projecte d'intervenció social. És el disseny que comprén una avaluació-diagnòstic de la situació i persones, grup o comunitat amb els quals actuar, una determinació d'objectius operatius, activitats i tasques, utilització de recursos, temporalització i criteris d'avaluació.  
  
  
CAPÍTOL II  
Exercici de la professió  
  
Article 21. Incorporació al col·legi  
Han d'incorporar-se al col·legi amb caràcter obligatori, en els termes que la llei establisca, en igualtat de drets corporatius, les persones que es troben en possessió del títol de diplomat en Treball Social, Assistent Social o graduat en Treball Social i estiguen exercint la professió.  
  
  
Article 22. Requisits de l'exercici professional  
Són requisits indispensables per a l'exercici de la professió:  
a) Tindre el títol de diplomat en Treball Social, Assistent Social o graduat en Treball Social.  
b) Trobar-se incorporat al col·legi on radique el domicili professional únic o principal de la persona interessada, i aquest és requisit suficient perquè la persona puga exercir la seua activitat en tot el territori de l'Estat. En els supòsits d'exercici professional en territori diferent del de col·legiació, per a exercir les competències d'ordenació i potestat disciplinària que corresponen al col·legi del territori en què s'exercisca l'activitat professional, en benefici de persones consumidores i usuàries, els col·legis han d'utilitzar els mecanismes de cooperació i els sistemes de cooperació administrativa entre autoritats competents previstos en la Llei 17/2009, de 23 de novembre, sobre el lliure accés a les activitats de serveis i el seu exercici. Les sancions imposades, si és el cas, pel col·legi del territori en què s'exercisca l'activitat professional, produirà efectes en tot el territori espanyol.  
  
En els casos de desplaçament temporal d'un professional d'un altre Estat membre de la Unió Europea, caldrà ajustar-se al que disposa el Reial Decret 1837/2008, de 8 de novembre.  
c) No trobar-se incapacitat legalment.  
d) No trobar-se inhabilitat o suspés, per raó de sentència ferma, per a l'exercici de la professió.  
e) No trobar-se sota sanció disciplinària de suspensió de l'exercici professional o expulsió del corresponent col·legi oficial de treball social.  
  
Article 23. Adquisició de la condició de col·legiat  
1. Per a adquirir la condició de col·legiat és necessària la presentació de la sol·licitud a la Junta de Govern del col·legi i presentar els documents següents:  
a) Ser major d'edat.  
b) Títol professional o fotocòpia compulsada, o, si és el cas, una certificació acadèmica acreditativa de la terminació dels estudis, amb resguard del pagament dels drets d'expedició del títol, fins a l'entrega d'aquest, moment en què ha de presentar-lo en el col·legi per a registrar-lo.  
Els professionals el títol de treballador social dels quals haja sigut expedit per altres estats membres de la Unió Europea han d'adjuntar, a més del respectiu títol acadèmic, la corresponent resolució de reconeixement per a l'exercici de la professió a Espanya. En els casos de títols expedits per països no membres de la Unió Europea, acompanyaran el corresponent títol de convalidació dels seus estudis amb els de diplomat en Treball Social.  
c) Cal que la persona interessada satisfaça la quota d'inscripció que determine el col·legi corresponent que en cap cas podrà superar el cost de tramitació.  
En el cas que el sol·licitant ja haguera estat inscrit en un altre col·legi de diferent àmbit territorial, serà suficient que n'aporte una certificació acreditativa del període de col·legiació i del pagament de les quotes que li hagueren correspost en tal període. El certificat es remetrà d'un col·legi a un altre, i es farà saber al Consell General.  
  
La Junta de Govern n'acordarà l'admissió, sempre que es complisquen els requisits assenyalats, en el termini màxim de 30 dies.  
d) L'adquisició de la condició de col·legiat es farà efectiva per mitjà de la corresponent resolució expressa del col·legi, després d'haver constatat el compliment dels requisits previstos en l'apartat 1 d'aquest article.  
e) En els casos de desplaçament temporal d'un professional d'un altre Estat membre de la Unió Europea, caldrà ajustar-se al que disposa la normativa vigent arreplegada en el Reial Decret 1837/2008.  
2. La Junta de Govern podrà denegar la col·legiació en els casos següents:  
a) Per no tindre la titulació requerida.  
b) Per haver-se dictat sentència ferma contra la persona interessada que la condemne a inhabilitació per a l'exercici professional.  
Contra l'acord denegatori de col·legiació, que ha de comunicar-se a la persona interessada ben raonat, pot interposar-se un recurs de reposició davant la Junta de Govern, en el termini de trenta dies. La Junta de Govern resoldrà el recurs en el termini no superior a 30 dies.  
Contra l'acord denegatori definitiu podrà recórrer la persona interessada davant la jurisdicció contenciosa administrativa.  
  
Article 24. Pèrdua de la condició de col·legiat  
La condició de col·legiat es perd:  
a) Baixa voluntària de la persona interessada amb la presentació de la sol·licitud dirigida a la presidència de la Junta de Govern del col·legi respectiu a què haurà d'adjuntar-se un document que acredite el cessament o baixa en l'exercici de la professió, o per la seua incorporació a un altre col·legi oficial de treball social.  
b) No satisfer durant el termini d'un any el pagament de les quotes col·legials, previ requeriment de pagament i audiència del col·legiat.  
  
c) Ser condemnat per sentència ferma que comporte la inhabilitació de l'exercici professional, fins que no quede extingida la corresponent responsabilitat.  
d) Ser subjecte de sanció disciplinària ferma d'expulsió del col·legi.  
La pèrdua de la condició de col·legiat per les causes expressades en els apartats a, b, c i d ha de ser comunicada per escrit a la persona interessada, amb justificant de recepció, moment en què produirà efecte.  
  
Article 25. Reincorporació  
La reincorporació al col·legi es regirà per les mateixes normes que la incorporació, i el sol·licitant ha d'acreditar, si és el cas, el compliment de la sanció, quant aquest haja sigut el motiu de la baixa.  
  
Article 26. Membre d'honor  
La Junta de Govern pot proposar a l'assemblea, el nomenament de membre d'honor del col·legi, a les persones que, pels seus mereixements científics, tècnics o professionals i siga quin siga la seua titulació, hagen contribuït al desenrotllament de la professió o del Treball Social en general.  
  
  
CAPÍTOL III  
Drets i deures dels col·legiats,   
regulació del secret professional  
  
Secció primera  
Drets i deures dels col·legiats  
  
Article 27. Drets de les persones col·legiades  
Són drets dels col·legiats:  
a) Exercir la professió del Treball Social amb plena llibertat, dins del marc jurídic, deontològic i estatutari.  
b) Participar com a elector i com a elegible, en totes les eleccions que es convoquen en el col·legi, intervindre de manera activa en la vida del col·legi, ser informat i participar amb veu i vot en les assemblees.  
c) Ser assistit, assessorat i defensat pel col·legi, d'acord amb els mitjans de què dispose i en les condicions que reglamentàriament es fixen, en totes les qüestions que se susciten amb motiu de l'exercici professional.  
d) Participar, dins del respecte a la resta de persones col·legiades, de l'ús i gaudi dels béns i serveis del col·legi en les condicions establides estatutàriament.  
e) Formar part de les comissions o seccions que s'establisquen.  
f) Beneficiar-se de les activitats i serveis comuns d'interés per a les persones col·legiades de caràcter professional, formatiu, cultural, assistencial i de prevenció.  
g) Ser representat per la Junta de Govern del col·legi, quan necessiten presentar reclamacions fundades les autoritats, tribunals i entitats oficials o particulars, sempre que siguen conseqüència de l'exercici professional.  
h) Formular davant la Junta de Govern les queixes, peticions i suggeriments que considere oportú.  
i) Rebre informació regular sobre l'activitat col·legial i d'interés professional.  
j) Examinar els llibres de comptabilitat i d'actes del col·legi, amb la sol·licitud prèvia, així com de demanar l'expedició de certificacions d'aquells acords que l'afecten personalment.  
k) Exigir del col·legi el visat dels treballs professionals.  
l) Guardar secret professional i obtindre la protecció del col·legi professional en l'ús i manteniment del secret professional.  
m) Promoure actuacions dels òrgans de govern per mitjà d'iniciatives formulades en els termes estatutaris.  
n) Crear grups de treball d'interessos específics, amb sotmetiment en tot cas als òrgans de govern.  
ñ) Remoure els titulars dels òrgans de govern per mitjà de vots de censura.  
  
Article 28. Deures de les persones col·legiades  
Són deures dels col·legiats:  
a) Exercir la seua professió d'acord amb l'ètica professional.  
b) Guardar secret professional, sense perjudici de les comunicacions interprofessionals encaminades al tractament correcte dels casos.  
c) Complir les normes corporatives, així com els acords adoptats pels òrgans de govern del col·legi.  
d) Satisfer les quotes i la resta de càrregues corporatives, ordinàries o extraordinàries, d'acord amb el que estableixen els estatuts particulars dels col·legis.  
e) Comunicar al col·legi els canvis de residència o domicili, en el termini de 30 dies.  
f) Exercir diligentment els càrrecs per als quals fóra triat, i complir els encàrrecs que els òrgans de govern del col·legi puguen encomanar-los.  
g) Participar activament en la vida col·legial, assistint a les assemblees i a les comissions a què siga convocat.  
h) Cooperar amb la Junta de Govern i facilitar informació en els assumptes d'interés professional en què siga requerit, així com en aquells altres que les persones col·legiades consideren oportú.  
i) No perjudicar els drets professionals o corporatius d'altres col·legiats.  
j) Notificar al col·legi qualsevol acte d'intrusisme professional o exercici il·legal de la professió de què tingueren coneixement perquè aquest adopte les mesures necessàries per a evitar-ho.  
k) Portar amb la màxima lleialtat les relacions amb el col·legi i amb els altres col·legiats.  
l) Comparéixer davant els òrgans col·legials quan siguen requerits per a això.  
m) Qualssevol altres deures que deriven dels estatuts del col·legi o de les prescripcions jurídiques, ètiques o deontològiques vigents en cada moment.  
  
Secció segona  
El secret professional  
  
Article 29. Concepte  
El secret professional és un dret i un deure del treballador social; dret i deure que romanen fins i tot després d'haver cessat la prestació dels serveis professionals.  
  
Article 30. Deure de guardar secret  
El treballador social ha de guardar secret de tot el que les persones usuàries/clients li transmeten i confien, així com del que conega durant l'exercici professional. Tant l'arreplega com la comunicació de dades han de ser restringides a les necessitats de la intervenció professional.  
  
  
Article 31. Dades estadístiques  
La informació que siga requerida al professional per a estadística, de planificació, avaluació de programes o altres, ha de facilitar-la sense les dades identificatives de les persones usuàries/clients.  
  
Article 32. Dret a la intimitat de la persona usuària  
Els sistemes d'informació de les dades contingudes en fitxes, històries, expedients i informes socials, han de garantir el dret a la intimitat de la persona usuària, i l'accés a l'esmentada informació és restringit als professionals directament implicats en la pràctica professional.  
  
  
Article 33. Interrupció o finalització de la relació professional  
La interrupció o finalització de la relació professional o la mort de la persona usuària/client no eximeix el treballador social del deure de guardar el secret professional.  
  
Article 34. En cas de conflicte  
El treballador social que es trobe en situació de patir una pertorbació pel manteniment del secret professional ha de comunicar-ho per escrit a la junta de govern del seu col·legi oficial per a obtindre la defensa i protecció col·legial en l'ús del secret dins de la seua actuació professional.  
  
  
Article 35. No es vulnera el secret professional en els supòsits següents  
a) Per la realització de l'activitat professional en equip, sempre que el que es revele siga necessari per a la intervenció professional.  
b) En la relació i col·laboració del treballador social amb professionals de distint àmbit tècnic o d'altres disciplines, sempre que la col·laboració es produïsca en el marc de la intervenció professional.  
  
c) Si amb el manteniment del secret professional es produïra un perjudici a la persona usuària/client, per causa de la seua incapacitat física o psíquica, o es danyaren els interessos de tercers declarats incapaços o no.  
d) Per a evitar una lesió notòriament injusta i greu que la guarda del secret professional poguera causar al professional o a un tercer.  
e) Quan el professional fóra rellevat del secret professional pel maetix usuari/client o els seus hereus. Aquest acte de relleu haurà de constar per escrit.  
En els casos previstos en els apartats c i d del present article, els treballadors socials han de ser rellevats de la guarda del secret professional per la junta de govern del col·legi oficial, amb l'assessorament previ de la comissió deontològica, quan n'hi haja.  
  
  
TÍTOL IV  
Òrgans de govern dels col·legis  
  
CAPÍTOL PRELIMINAR  
  
Article 36. Òrgans de representació  
Els òrgans de representació, govern i administració del col·legi són els següents:  
- Assemblea General.  
- Junta de Govern.  
  
  
CAPÍTOL I  
Assemblea general  
  
Article 37. Composició i naturalesa  
L'Assemblea General és l'òrgan suprem de govern del col·legi i està constituïda per la totalitat dels col·legiats. Els seus acords i resolucions vàlidament adoptats obliguen les persones col·legiades, incloses les que voten en contra, s'abstinguen o es troben absents.  
  
  
Article 38. Funcionament  
L'Assemblea General pot reunir-se amb caràcter ordinari i extraordinari.  
1. L'Assemblea General ordinària tindrà lloc, almenys, una vegada a l'any, i ha de reunir-se durant el primer semestre.  
2. L'Assemblea General extraordinària tindrà lloc quan ho acorde la Junta de Govern, o quan ho sol·liciten un nombre de col·legiats que representen un deu per cent del total com a mínim. La petició es farà per mitjà d'un escrit en el qual consten els assumptes que han de tractar-se.  
  
3. La convocatòria de les assemblees, tant ordinàries com extraordinàries, es verificarà per un acord de la Junta de Govern, amb la indicació de lloc, data i hora de reunió, tant en primera com en segona convocatòria, i l'orde dels assumptes a tractar, amb quinze dies d'antelació i per mitjà d'un escrit dirigit a totss els col·legiats.  
4. Totes les persones col·legiades tenen el dret d'assistir amb veu i vot a les assemblees generals que se celebren, i s'admet la representació i el vot per delegació, per mitjà d'autorització escrita i per a cada assemblea, delegació que ha de recaure necessàriament en una altra persona col·legiada.  
Només seran vàlides les representacions entregades al secretari abans de donar començament l'assemblea.  
  
Article 39. Constitució i presa d'acords  
1. L'Assemblea General tant ordinària com extraordinària quedarà vàlidament constituïda amb l'assistència de la mitat més un dels col·legiats, en primera convocatòria, i siga quin siga el seu nombre en la segona, que tindrà lloc trenta minuts després de l'hora en què haguera sigut convocada la primera.  
2. L'Assemblea General estarà presidida pel president del col·legi o membre de la Junta de Govern en qui delegue. El president assumeix les funcions de moderador de l'assemblea. El secretari de la Junta de Govern ho serà també de l'assemblea.  
3. Els acords es prenen per majoria simple i els empats es dirimeixen pel vot de qualitat del president o de qui legalment el substituïsca. Les votacions seran secretes quan així ho sol·licite un dels col·legiats assistents a l'assemblea i ho aprove la majoria simple dels concurrents. En cap cas es podrà adoptar un acord respecte a qüestions que no figuren en l'orde del dia de la reunió.  
4. De cada sessió s'alçarà una acta en què es faran constar les circumstàncies de lloc, assistència, assumptes tractats i intervencions, així com acords adoptats, la qual ha de ser firmada pel president i el secretari.  
Les actes s'han d'aprovar en la reunió següent de l'Assemblea General, cosa que ha de quedar recollida en l'orde del dia de la convocatòria.  
  
Article 40. Funcions de l'Assemblea General  
Són funcions de l'Assemblea General:  
a) Aprovar els estatuts particulars del col·legi, els reglaments de règim interior i les normes rectores d'organització i funcionament del col·legi, així com les modificacions.  
b) L'aprovació de la memòria anual, presentada per la Junta de Govern.  
c) Aprovar els pressupostos per al següent exercici i el compte d'ingressos i despeses de l'exercici anterior.  
d) Determinar la quantia de les quotes, així com de les prestacions extraordinàries que propose la Junta de Govern.  
e) Decidir sobre la inversió dels béns col·legials.  
f) Deliberar i acordar sobre totes les altres qüestions que sotmeta a la seua competència la Junta de Govern o li atribuïsquen aquestos estatuts.  
g) Exigir responsabilitat del president i dels membres restants de la Junta de Govern, i promoure, si és el cas, la moció de censura.  
  
h) Decidir sobre totes les qüestions de la vida col·legial que li siguen normativament o estatutàriament atribuïdes.  
i) Acordar la dissolució del col·legi i, en aquest cas, la destinació que ha de donar als seus béns. Aqueix acord l'ha d'aprovar una llei de la Generalitat, amb un informe previ del Consell autonòmic si n'hi havia.  
j) Així mateix, pot acordar la fusió o una altra forma d'integració del col·legi en el d'àmbit autonòmic. Ha d'obtindre l'aprovació mitjançant un decret del Consell, amb un informe previ del consell autonòmic si n'hi havia.  
Els apartats b i c seran tractats necessàriament en assemblea ordinària.  
CAPÍTOL II  
Junta de Govern  
  
Article 41. Naturalesa i composició  
1. La Junta de Govern és l'òrgan col·legial representatiu i executiu a qui correspon el govern i administració del col·legi, amb subjecció a la legalitat i als estatuts col·legials.  
2. La Junta de Govern estarà constituïda per:  
- 1 president.  
- 1 vicepresident.  
- 1 secretari.  
- 1 tresorer.  
- 3 vocals, com a mínim, i un màxim de 5.  
Els membres de la Junta de Govern seran triats pel procediment establert en aquestos estatuts, per un període de 3 anys.  
3. No poden formar part de la Junta de Govern les persones col·legiades que es troben condemnades per sentència ferma que comporte la inhabilitació o suspensió per a exercir càrrecs públics i les que hagen sigut objecte de sanció disciplinària greu o molt greu en qualsevol col·legi, fins que no quede extingida la responsabilitat.  
  
  
Article 42. Cessament parcial  
Si, per qualsevol causa, cessen en el càrrec més d'un terç dels membres de la Junta de Govern, aquesta convocarà una assemblea general extraordinària i proposarà noms entre els col·legiats, per a cobrir les vacants.  
  
Article 43. Funcionament  
1. La Junta de Govern es reunirà en sessions ordinàries i extraordinàries com a mínim una vegada al mes.  
2. L'assistència de tots els membres de la Junta de Govern a les sessions és obligatòria i s'entén com a renúncia al càrrec l'absència no justificada a tres reunions consecutives.  
  
Article 44. Funcions de la Junta de Govern  
Són funcions de la Junta de Govern:  
a) Ostentar la representació del col·legi.  
b) Vetlar pel compliment i execució dels acords adoptats per l'Assemblea General, així com promoure les iniciatives que per la dita assemblea li siguen encomanades.  
c) Dirigir la gestió i administració del col·legi, per al compliment dels seus fins.  
d) Representar els interessos professionals prop dels poders públics, així com vetlar pel prestigi de la professió i la defensa dels seus drets.  
  
e) Establir i organitzar els serveis necessaris per al millor compliment de les funcions col·legials.  
f) Resoldre les sol·licituds de col·legiació.  
g) Administrar els fons i béns del col·legi, així com recaptar les quotes de qualsevol classe que hagen de satisfer els col·legiats.  
h) Confeccionar, perquè l'aprove l'Assemblea General, els pressupostos econòmics anuals i retre'n comptes de l'execució.  
i) Confeccionar, perquè l'aprove l'Assemblea General, la memòria anual d'activitats, la memòria econòmica i retre comptes davant d'aquella.  
j) Informar els col·legiats de les activitats i acords del col·legi, i donar resposta a les consultes que aquelles plantegen.  
k) Exercir la potestat disciplinària sobre les persones col·legiades.  
l) Convocar eleccions per als càrrecs de la Junta de Govern, quan procedisca, i en la forma que disposen aquestos estatuts.  
m) Convocar l'Assemblea General, fixar la data de celebració i l'orde del dia de les seues sessions, tal com manen aquestos estatuts.  
n) Canviar el domicili social del col·legi i donar-ne compte en la primera Assemblea General que se celebre.  
ñ) Dirimir els conflictes que puguen suscitar-se entre els col·legiats en l'exercici de la professió.  
o) Elaborar i proposar el projecte de reglament de règim interior i les modificacions per a la posterior aprovació per l'Assemblea General i proposar a aquesta la modificació dels estatuts.  
p) Prendre tot tipus d'acords dirigits al compliment dels fins i funcions del col·legi sempre que no estiguen expressament atribuïts a l'Assemblea General o a la presidència del col·legi, i ordenar allò que corresponga perquè siguen executats. Expressament, i de manera merament enunciativa, correspon a la Junta de Govern acordar la presentació d'escrits, reclamacions, sol·licituds, demandes i recursos, judicialment o extrajudicialment, i en defensa dels interessos dels col·legiats, el col·legi o la professió. Igualment correspon a la Junta de Govern la facultat d'acordar o assumir compromisos en nom del col·legi, que n'impliquen fins i tot l'endeutament o l'obtenció d'avals, i això dins dels límits fixats estatutàriament.  
q) Informar la conselleria amb competències en matèria de col·legis professionals de la Generalitat de les modificacions realitzades en els estatuts i en el reglament de règim interior, dins del termini d'un mes des de l'aprovació per l'Assemblea General, per al seu control de legalitat i posterior publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.  
  
  
Article 45. Comissió Permanent  
La Junta de Govern podrà actuar en Comissió Permanent, que ha d'estar constituïda, almenys, pel president, el tresorer, el secretari i dos vocals. La Comissió Permanent assumirà les funcions que hi delegue la Junta de Govern i que es regularan en el reglament de règim interior.  
  
  
Article 46. Comissions assessores i de treball  
La Junta de Govern podrà constituir comissions assessores i comissions de treball no permanents, que seran regulades pel reglament de règim interior.  
  
Article 47. Presidència del col·legi  
Són funcions de la presidència:  
a) Presidir les juntes de govern i assemblees generals ordinàries i extraordinàries.  
b) Representar el col·legi en les relacions amb els poders públics, entitats i corporacions de qualsevol tipus, així com persones físiques i jurídiques.  
c) Assistir com a representant del col·legi a les assemblees del consell general.  
d) Convocar les reunions de la Junta de Govern i dirimir els empats que es produïsquen en el si de la Junta de Govern per mitjà del seu vot de qualitat.  
e) Atorgar poders, amb capacitat, així mateix, per a comparéixer en judici i respondre interrogatoris.  
f) Autoritzar els informes i comunicacions oficials del col·legi que es dirigisquen a autoritats, corporacions i particulars.  
g) Autoritzar l'obertura de comptes corrents bancaris, el moviment de fons i la constitució i cancel·lació de qualsevol tipus de dipòsits i hipoteques, juntament amb el tresorer.  
h) Vetlar per la conducta professional correcta de les persones col·legiades i pel decor del col·legi.  
  
Article 48. Vicepresidència  
Són funcions de la vicepresidència:  
Dur a terme totes les funcions que li conferisca el president i assumir les d'ell en cas d'absència, malaltia, dimissió o vacant.  
  
  
Article 49. Secretaria  
Són funcions del secretari:  
a) Redactar i dirigir els oficis de citació per a tots els actes del col·legi.  
b) Redactar i firmar les actes que necessàriament han d'alçar-se després de les reunions de l'Assemblea General i de la Junta de Govern.  
c) Rebre i donar compte a la presidència i a la Junta de Govern de totes les sol·licituds i comunicacions que es dirigisquen al col·legi.  
d) Expedir les certificacions que se sol·liciten pels interessats, respecte a temes relacionats amb la seua vinculació al col·legi.  
e) Redactar la memòria de la gestió anual.  
f) Dirigir els serveis administratius i assumir la direcció de personal d'acord amb els estatuts col·legials i el reglament de règim intern.  
  
g) Portar els llibres necessaris per al millor i més ordenat servei del col·legi.  
h) Efectuar les inscripcions en el Registre de Societats Professionals i expedir les certificacions oportunes.  
  
Article 50. Tresoreria  
Són funcions del tresorer:  
a) Recaptar i custodiar els fons del col·legi.  
b) Pagar els lliuraments que expedisca el president.   
c) Informar periòdicament la Junta de Govern del compte d'ingressos i despeses i marxa del pressupost, i formalitzar anualment els comptes de l'exercici econòmic vençut.  
d) Redactar els pressupostos anuals que la Junta de Govern haja de presentar a l'Assemblea General.  
e) Ingressar i retirar fons dels comptes bancaris, conjuntament amb el president.  
f) Portar inventari minuciós dels béns del col·legi dels quals serà administrador.  
g) Controlar la comptabilitat i portar la caixa.  
  
Article 51. Vocalies  
Són funcions dels vocals:  
1. Correspon als vocals col·laborar en les funcions de la Junta de Govern, assistint a les seues reunions i deliberacions. Els vocals formen part i ostenten la presidència de les comissions o ponències per a les quals siguen designats per la Junta de Govern.  
2. Així mateix, substituiran el vicepresident, secretari i tresorer en els casos d'absència, malaltia o vacant, d'acord amb el que s'establisca en el Reglament de Règim Intern del Col·legi.  
  
  
CAPÍTOL III  
Elecció de la Junta de Govern  
  
Article 52. Elecció de la Junta de Govern  
L'elecció dels membres de la Junta de Govern serà per un període de tres anys, i poden ser reelegits per un màxim de dos períodes consecutius, que l'Assemblea General podrà prorrogar per un període més en cas d'absència de candidatures.  
  
Article 53. Convocatòria d'eleccions  
Cada tres anys, la Junta de Govern convocarà eleccions per a cobrir tots els llocs de la Junta de Govern.  
  
Article 54. Condicions d'elegibilitat  
1. Els càrrecs de la Junta de Govern es proveiran per mitjà d'elecció en la qual poden participar totes les persones col·legiades que es troben al corrent del pagament de les quotes col·legials i no hagen sigut sancionades per infracció molt greu o condemnades per sentència ferma a la pena d'inhabilitació, mentre dure el temps del compliment.  
2. Per a tots els càrrecs s'exigirà a les persones candidates, a més, un mínim de sis mesos de col·legiació.  
3. En cap cas pot un mateix candidat presentar-se per a dos càrrecs de la Junta de Govern.  
4. La duració del mandat de tots els càrrecs de la Junta de Govern és de tres anys amb dret a la reelecció.  
  
Article 55. Electors  
1. Tindran dret de vot, secret i directe, per a l'elecció dels càrrecs de la Junta de Govern totes les persones col·legiades incorporades al respectiu col·legi, almenys, un mes abans de la convocatòria de les eleccions, que estiguen al corrent del pagament de les quotes, sempre que no es troben incurses en prohibició legal o estatutària.  
2. El vot pot ser emés personalment o per correu.  
  
Article 56. Anunci de la convocatòria d'eleccions  
La convocatòria d'eleccions es farà amb un mínim de dos mesos d'antelació a la data de la celebració, amb especificació del calendari electoral i el procediment de votació, escrutini i proclamació, així com els recursos procedents. Tot això segons el que disposen els articles següents.  
  
Article 57. Publicació de la llista electoral  
Per al que indica l'article anterior, la Junta de Govern procedirà vint-i-cinc dies abans de la data fixada per a la celebració d'eleccions, a fer pública la llista de col·legiats amb dret de vot, la qual es fixarà en el tauler d'anuncis de la secretaria del col·legi. La llista romandrà en el tauler d'anuncis fins a la finalització del procés electoral.  
  
  
Article 58. Reclamacions a la llista  
Els col·legiats que desitgen reclamar sobre la llista podran fer-ho durant el termini de tres dies hàbils, des del moment de l'exposició en el tauler d'anuncis. Les reclamacions han de fer-se per escrit, dins del termini citat. La Junta de Govern ha de resoldre les reclamacions en el termini de tres dies hàbils, una vegada finalitzat el termini de formulació de reclamacions.  
  
Article 59. Candidatures  
Les candidatures podran presentar-se completes o individuals. En el cas de candidatures completes, han de presentar un pla de treball i currículum i en el cas d'individuals, currículum, i especificar per a quin càrrec es presenten. Cap candidat pot presentar-se a dos o més càrrecs simultàniament.  
  
Article 60. Publicació de la llista definitiva i proclamació de les candidatures presentades  
a) L'endemà de l'acabament dels terminis referits en l'article 58, la Junta de Govern publicarà la llista definitiva dels col·legiats amb dret a ser elegibles i electors.  
b) El mateix dia efectuarà l'anunci de les candidatures presentades i s'obrirà un termini de 5 dies per a formular-hi reclamacions. Aquestes reclamacions les ha de resoldre la Junta de Govern dins dels tres dies següents a l'expiració del termini donat.  
  
c) Finalitzats els terminis mencionats en l'apartat b) i resoltes les reclamacions presentades, es procedirà a la proclamació de candidatures.  
  
Article 61. Mesa electoral  
El dia fixat per a les eleccions es constituirà la mesa electoral en els locals i hora que en la convocatòria es fixe, que estarà formada per un president, vicepresident, dos vocals i un secretari, que tindran designats els suplents respectius. Tots ells nomenats per la Junta de Govern, entre persones col·legiades que no es presenten com a candidats a l'elecció.  
  
  
Article 62. Interventors  
Vint-i-quatre hores abans de començar la votació, els candidats podran comunicar a la Junta de Govern la designació dels interventors de mesa, en nombre no superior a dos per candidatura completa i un per cada candidatura individual. Els interventors podran assistir a tot el procés de votació i escrutini, i formular les reclamacions que estimen convenients i que seran resoltes pel president de la mesa electoral i arreplegades en l'acta pel secretari.  
  
Article 63. Votació  
Els col·legiats votaran utilitzant exclusivament les paperetes oficials autoritzades pel col·legi, i designaran expressament cada càrrec i la persona triada.  
Prèvia identificació del col·legiat, s'entregarà la papereta al president de mesa perquè, davant seu, la deposite en l'urna. El secretari de mesa indicarà en la llista de col·legiats els que vagen depositant el vot.  
  
  
Article 64. Votació per correu i per via telemàtica  
Els col·legiats podran votar per correu, de la manera següent: enviant la papereta, en sobre, al president de la mesa. Aquest sobre anirà inclòs dins d'un altre en el qual figurarà una fotocòpia del Document Nacional d'Identitat, també tancat, en què conste clarament el remitent. Els vots per correu només s'enviaran a la secretaria de la Junta de Govern, dirigits al president de la mesa i hauran de ser arreplegats per aquesta amb anterioritat a l'hora fixada per al tancament de la votació.  
  
Les persones col·legiades podran votar per via telemàtica sempre que el col·legi dispose dels mitjans necessaris.  
  
Article 65. Escrutini  
Acabada la votació, es realitzarà l'escrutini, que serà públic, i s'alçarà una acta en què figuren els vots obtinguts per cada candidatura.  
  
El sistema d'escrutini serà el següent:  
a) Es comptabilitzaran els vots obtinguts per les candidatures completes, i s'assignarà un vot a cada un dels candidats que hi figuren.  
  
b) Els vots de les candidatures no completes o modificades se sumaran als anteriors.  
c) El candidat triat serà el que obtinga més vots dins del càrrec al qual es presente.  
d) Es consideren nuls tots els vots recaiguts en persones que no figuren com a candidats en les llistes, així com aquelles paperetes que continguen ratllades, frases o expressions distintes del nom i càrrec del candidat.  
e) En cas d'empat, es triarà el candidat que porte més temps d'exercici professional en el col·legi corresponent.  
  
Article 66. Acta de la votació  
El secretari/a de la mesa electoral alçarà acta de la votació i de les seues incidències, que ha de ser firmada per tots els membres de la mesa i pels interventors, si n'hi ha, que tindran dret a fer constar les seues queixes i reclamacions.  
  
Article 67. Remissió d'actes  
En el termini de vint-i-quatre hores el secretari remetrà a la Junta de Govern les actes de la votació i les llistes de votants. La Junta de Govern resoldrà sobre les reclamacions dels interventors i la resta d'incidències, en el termini de vint-i-quatre hores.  
  
Article 68. Proclamació de resultats  
En el cas que no s'aprecien defectes que invaliden la votació, la Junta de Govern proclamarà els resultats de la votació, i la comunicarà als col·legiats i a la Junta de Govern del consell general.  
  
  
Article 69. Anul·lació de l'elecció  
En el cas que la Junta de Govern resolguera, a la vista de les impugnacions presentades, anul·lar l'elecció, ho comunicarà a la Junta de Govern del consell general i procedirà a convocar, pel mateix procediment ací establert, unes altres eleccions en el termini d'un mes.  
  
  
Article 70. Recurs  
Contra les resolucions definitives de la Junta de Govern en matèria electoral, qualsevol col·legiat podrà interposar un recurs d'alçada davant la Junta de Govern del consell general, la resolució dels quals esgotarà la via administrativa.  
  
Article 71. Presa de possessió dels càrrecs  
Una vegada es trien els components de la Junta de Govern, prendran possessió dels càrrecs en el termini màxim d'un mes des de la proclamació. La constitució de la junta es comunicarà a la conselleria amb competències en matèria de col·legis professionals de la Generalitat i les conselleries corresponents per raó de la professió.  
  
Article 72. Cessaments  
Els membres de la Junta de Govern cessaran en els supòsits següents:  
a) Terminació del mandat.  
b) Renúncia de l'interessat.  
c) Pèrdua de les condicions d'elegibilitat a què es refereix l'article 54.  
d) Condemna per sentència ferma que comporte inhabilitació per a l'exercici de càrrecs públics.  
e) Sanció disciplinària per falta molt greu.  
f) Moció de censura.  
  
CAPÍTOL IV  
Moció de censura  
  
Article 73. Moció de censura  
1. L'Assemblea General podrà exigir la responsabilitat del president i la resta de membres de la Junta de Govern de forma individual o conjuntament la d'alguns, per mitjà de l'adopció per majoria absoluta d'un vot de censura.  
2. La moció de censura ha de ser proposta per escrit i, almenys, pel vint-i-cinc per cent dels membres que componen l'Assemblea General, i ha d'expressar clarament les raons en què es funda.  
  
3. Si la moció de censura resultara aprovada per l'Assemblea General aquesta designarà nous membres de la Junta de Govern en substitució dels que hagueren sigut objecte de moció de censura, i han de convocar eleccions en el termini d'un mes per a la cobertura dels càrrecs cessats. Si la moció de censura no fóra aprovada, els signataris no podran presentar-ne una altra fins que hagen transcorregut sis mesos.  
  
  
  
TÍTOL V  
Règim disciplinari  
  
Article 74. Potestat disciplinària  
1. Correspon a la Junta de Govern l'exercici de la potestat disciplinària sobre les persones col·legiades.  
2. Correspon a la Junta de Govern del consell general l'exercici de la potestat disciplinària sobre els components dels òrgans de govern dels col·legis oficials quan es produïra infracció en el compliment de les seues obligacions personals relacionades amb la seua participació o funcions representatives davant el Consell General del Treball Social.  
  
  
Article 75. Infraccions  
1. Seran sancionables totes les accions i omissions en què incórreguen els components dels col·legis en l'exercici professional que es troben tipificades com a falta en els presents estatuts.  
2. Les infraccions es classifiquen en lleus, greus i molt greus.  
A) Són infraccions lleus:  
a) La negligència en el compliment dels deures professionals i de les obligacions col·legials.  
b) La falta de respecte cap a altres persones col·legiades.  
B) Són infraccions greus:  
a) L'incompliment reiterat de l'obligació de pagament de les quotes col·legials, sempre que siga requerit per a això.  
b) L'incompliment reiterat de l'obligació de pagament de la tarifa que corresponga ingressar en el respectiu col·legi.  
c) L'incompliment reiterat de la disciplina col·legial.  
d) El menyspreu greu, la injúria i les agressions a altres persones col·legiades.  
e) L'incompliment dels acords adoptats pels òrgans de govern del col·legi o pels del respectiu consell autonòmic o pel Consell General de Col·legis.  
f) La reincidència de faltes lleus. Per a això s'entén per reincidència la comissió de més de dos faltes en un període de tres mesos consecutius.  
C) Són infraccions molt greus:  
a) La comissió de delictes en qualsevol grau de participació com a conseqüència de l'exercici de la professió.  
b) Atemptar contra la dignitat o l'honor d'altres professionals.  
c) Atemptar contra els interessos dels consumidors i usuaris en relació amb els serveis professionals prestats pels col·legiats.  
d) L'incomplimentde les obligacions deontològiques i deures professionals establerts per norma legal o estatutària.  
e) L'encobriment de l'intrusisme professional.  
f) La reincidència de faltes greus. Per a això s'entén per reincidència la comissió de més de dos faltes greus en el període d'un any.  
  
Article 76. Sancions  
1. La comissió dels actes tipificats en l'article anterior podrà determinar la imposició de les sancions següents:  
A) Per a les infraccions lleus:  
a) Advertència per escrit.  
b) Amonestació privada.  
B) Per a les infraccions greus:  
a) Amonestació pública.  
b) Suspensió de l'exercici professional per període màxim de sis mesos.  
c) Privació temporal del dret a exercir càrrecs corporatius per període màxim d'un any.  
C) Per a les infraccions molt greus:  
a) Suspensió de la condició de col·legiat per període màxim de dos anys.  
b) Expulsió del col·legi.  
2. En tot cas, haurà d'atendre's el principi de proporcionalitat entre la infracció comesa i la sanció a imposar.  
  
Article 77. Prescripció  
a) Les infraccions lleus prescriuran al cap de sis mesos, les greus als dos anys i les molt greus als tres anys, a comptar des del dia en què es van produir els fets que les van motivar.  
Interromprà la prescripció la iniciació, amb coneixement de la persona interessada, del procediment sancionador, i es reprendrà el còmput del termini de prescripció si l'expedient sancionador estiguera paralitzat durant un mes per causa no imputable al presumpte responsable.  
  
b) Les sancions imposades per infraccions lleus prescriuran al cap d'un any, les imposades per infraccions greus als dos anys i les imposades per faltes molt greus als tres anys, a comptar des de l'endemà del dia en què adquirisca fermesa la resolució per la qual s'imposa la sanció.  
  
Interromprà la prescripció la iniciació, amb coneixement de la persona interessada, del procediment d'execució, i el termini tornarà a transcórrer si aquell està paralitzat durant més d'un mes per causa no imputable a l'infractor.  
  
Article. 78. Actuacions prèvies i expedient sancionador  
1. Amb anterioritat a la iniciació del procediment sancionador, es podran realitzar actuacions a fi de determinar amb caràcter preliminar si hi concorren circumstàncies que justifiquen la iniciació. En especial, aquestes actuacions s'orientaran a determinar, amb la màxima precisió possible, els fets susceptibles de motivar la incoació del procediment, la identificació de la persona o persones que en pogueren resultar responsables i les circumstàncies rellevants que concórreguen en uns i altres.  
  
2. Per a la imposició de sancions greus i molt greus serà preceptiva l'obertura d'un expedient sancionador, per a la qual la presidència del col·legi designarà, amb l'acord previ de la Junta de Govern, un instructor, i pot recaure el nomenament en qualsevol persona col·legiada.  
  
3. L'obertura de l'expedient, que contindrà una relació succinta dels fets constitutius de la infracció i de les sancions que s'hi pogueren aplicar, ha de comunicar-se personalment a la persona interessada pels mitjans que acrediten degudament la notificació, i l'ha de cursar el secretari de la junta de govern del col·legi oficial, a fi que evacue el corresponent plec de descàrrecs en el termini de cinc dies hàbils des de la notificació, i fer les al·legacions que estime pertinents i aportar i proposar totes les proves que considere necessàries. En tot cas, la no-formulació del plec no impedirà la ulterior tramitació de l'expedient.  
  
El termini per a la pràctica de la prova que siga proposta en el plec de descàrrec, estarà determinat en funció dels mitjans que resulten pertinents en cada cas.  
4. Practicades, si és el cas, les proves proposades per la persona interessada i les que d'ofici haja sol·licitat l'instructor, aquest elevarà una proposta de resolució a la Junta de Govern, a fi que dicte l'oportuna resolució en el termini màxim de vint dies.  
5. La imposició de les sancions d'advertència i amonestació privada requeriran l'obertura d'un expedient sancionador que quedarà circumscrit a les actuacions de notificació de la falta i la possible sanció a la persona interessada, l'audiència per mitjà de plec de descàrrecs d'acord amb les regles contingudes en l'apartat 3 d'aquest article i ulterior resolució sense cap tràmit més, per part de la Junta de Govern.  
Article 79. Resolució de l'expedient  
1. La resolució de la Junta de Govern, que serà motivada i no podrà referir-se a fets diferents dels que van servir de base al plec de càrrecs i a la proposta de resolució, haurà de comunicar-se per escrit i personalment a la persona interessada pels mitjans que acrediten degudament la notificació, i l'ha de cursar el secretari de la Junta de Govern del corresponent col·legi oficial.  
En l'adopció de la resolució no poden intervindre l'instructor i totes les altres persones hagen actuat en l'expedient.  
2. Contra la resolució que pose fi a l'expedient, la persona interessada pot interposar un recurs d'alçada davant el consell general, en un termini de vint dies naturals des de la comunicació.  
3. Esgotats els recursos corporatius, la persona interessada podrà recórrer davant la jurisdicció contenciosa administrativa.  
La baixa d'un col·legiat pels motius 2.1 i 2.b de l'article 23 no requereix la instrucció d'un expedient.  
  
  
TÍTOL VI  
Règim econòmic i financer  
  
Article 80. Capacitat patrimonial  
El col·legi ha de comptar amb els recursos necessaris per al compliment dels seus fins, i els col·legiats estan obligats a contribuir al seu sosteniment en la forma reglamentària.  
  
Article 81. Recursos econòmics ordinaris  
Són recursos econòmics del col·legi:  
a) Les quotes d'inscripció dels col·legiats.  
b) Les quotes ordinàries dels col·legiats.  
c) Les quotes extraordinàries que aprove l'Assemblea General.  
d) El percentatge que sobre honoraris correspon meritar als col·legiats pels treballs professionals que li encarregue el col·legi.  
e) La tarifa que corresponga abonar a les persones col·legiades respecte a aquells treballs professionals que siguen objecte de supervisió o visat pel col·legi.  
f) Els rendiments dels seus propis béns i drets, així com els que produïsquen les activitats de qualsevol classe que ell mateix duga a terme.  
g) Els ingressos que el col·legi puga obtindre per venda de publicacions, impresos, subscripcions i expedició de certificacions, així com per realització de dictàmens, funcions d'assessorament i semblants que li siguen sol·licitats.  
  
Article 82. Recursos econòmics extraordinaris  
Constituïxen recursos extraordinaris del col·legi:  
a) Les subvencions, donatius o qualsevol classe d'ajudes que els siguen concedides per les administracions públiques, entitats públiques i privades, i pels particulars.  
b) Els béns i drets de qualsevol classe que per herència, donació o qualsevol altre títol passen a formar part dels seus patrimonis.  
c) Les quantitats que per qualsevol concepte no especificat els corresponga percebre.  
  
Article 83. Quotes  
L'Assemblea General del col·legi, sobre proposta de la Junta de Govern, fixarà periòdicament la quantia de la quota de col·legiació i de les extraordinàries que eventualment poden aconsellar les necessitats del col·legi.  
  
Article 84. Percentatge sobre honoraris  
Així mateix, la Junta de Govern fixarà periòdicament la quantia del percentatge que sobre honoraris percebuts d'acord amb l'article 81.d i 81.f hagen d'abonar els col·legiats.  
  
Article 85. Accés als estats de comptes  
Amb independència de la competència del tresorer estaran a disposició dels col·legiats que ho sol·liciten, així com dels membres de la Junta de Govern, els estats de comptes, comprovació de saldos i llibre d'inventaris de recursos extraordinaris.  
  
  
  
Article 86. Comissió liquidadora  
En cas de dissolució del col·legi, la Junta de Govern, actuarà com a comissió liquidadora i executarà l'acord de l'Assemblea General sobre la destinació dels béns sobrants.  
  
  
TÍTOL VII  
Règim jurídic dels actes col·legials  
  
Article 87. Eficàcia dels actes i acords  
1. Els actes i acords de l'Assemblea General i de la Junta de Govern són immediatament executius, llevat que s'hi establisca el contrari i hauran de ser publicats en la forma que es determine en el reglament de règim interior, amb la finalitat que siguen coneguts per tots els col·legiats.  
2. No obstant això, l'eficàcia d'aqueixos actes i acords quedarà demorada quan així ho exigisca el contingut o es trobe supeditada a la notificació.  
  
Article 88. Llibres d'actes i documentació comptable  
L'arxiu i conservació d'actes dels diversos òrgans col·legials, així com la documentació comptable, es portaran pels sistemes tècnics adequats, sempre que garantisquen prou l'autenticitat.  
  
  
Article 89. Procediment legal dels actes del col·legi  
Tots els actes del col·legi estaran sotmesos en els seus requisits i efectes a la Llei de Procediment Administratiu.  
  
Article 90. Nul·litat de ple dret  
Són nuls de ple dret els següents actes dels òrgans col·legials:  
  
a) Els que lesionen els drets i llibertats susceptibles d'empara constitucional.  
b) Els dictats per òrgans manifestament incompetents per raó de la matèria o del territori.  
c) Aquells el contingut dels quals siga impossible.  
d) Els que siguen constitutius d'infracció penal o es dicten com a conseqüència d'aquesta.  
e) Els dictats prescindint totalment i absolutament del procediment legal establert per a això o de les normes que contenen les regles essencials per a la formació de la voluntat dels òrgans col·legials.  
  
f) Els actes expressos o presumptes contraris a l'ordenament jurídic pels quals s'adquireixen facultats o drets quan no es tinga els requisits essencials per a l'adquisició.  
g) Qualsevol altre que s'establisca expressament en una disposició de rang legal.  
  
Article 91. Anul·labilitat  
1. Seran anul·lables els actes col·legials que incórreguen en qualsevol infracció de l'ordenament jurídic, fins i tot la desviació de poder.  
  
2. No obstant això, el defecte de forma només determinarà l'anul·labilitat quan l'acte no tinga els requisits formals indispensables per a aconseguir el seu fi o done lloc a la indefensió de les persones interessades.  
3. La realització d'actes fora del temps establert per a fer-los només n'implicarà l'anul·labilitat quan ho impose la naturalesa del terme o termini.  
  
Article 92. Termini de suspensió  
En el termini de cinc dies des que tinguera coneixement d'un acte que considere nul, la Junta de Govern haurà de suspendre l'acte.  
  
Article 93.Recurs dels actes de la Junta de Govern  
Els actes i acords propis de la Junta de Govern són recurribles en reposició davant la mateixa junta, si és el cas, en alçada davant l'Assemblea General.  
  
Article 94. Recursos administratius i jurisdiccionals  
1. Contra les resolucions expresses o tàcites del col·legi podrà interposar-se un recurs d'alçada en els termes i terminis previstos en la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú, davant el consell general.  
2. Les resolucions del consell general que resolguen els recursos d'alçada, posen fi a la via administrativa i són recurribles davant la jurisdicció contenciosa administrativa, excepte la interposició potestativa del recurs de reposició davant el mateix consell general en la forma i terminis que preveu l'article 116 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú.  
  
Article 95. Legitimació  
Estan legitimats per a recórrer els actes col·legials:  
a) Quan es tracte d'actes o acords amb efectes jurídics individualitzats, els titulars d'un dret subjectiu o d'un interés legítim.  
  
b) Quan es tracte d'actes o acords que afecten una pluralitat indeterminada de col·legiats o al col·legi en si mateix, qualsevol col·legiat.