Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 8508, del 18-03-2019 (2019/2147)

RESOLUCIÓ de 20 de febrer de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 144/17-AIA Buñol.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8508

Data del DOGV
:   18-03-2019

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2019/2147


Data del document
:   20-02-2019

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural
    * Buñol
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 20 de febrer de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 144/17-AIA Buñol. [2019/2147]  
De conformitat amb l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 144/17-AIA Buñol.  
  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 144/3876-UER.  
Títol: Projecte de modificació substancial de l'AAI de planta de fabricació de ciment a Bunyol.  
Promotor: Cemex España Operaciones, SLU, 49/AAI/CV.  
Òrgan substantiu: Direcció General del Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental (48/11 IPPC).  
Localització: carretera A-3 Madrid-València, km 307, terme municipal Buñol (València).  
NIMA: 2980869016.  
  
Antecedents  
Cemex España Operaciones, SLU (Cemex), explota una indústria de fabricació de clínquer i ciment, en el terme municipal de Buñol (València). Aquesta instal·lació està en funcionament des dels anys 70, amb successius titulars.  
L'any 2004, a causa de l'entrada en vigor de la Llei 16/2002, d'1 de juliol, es va sol·licitar l'autorització ambiental integrada (d'ara en avant, AAI) de la planta existent (expedient 66/04 IPPC). En el si d'aquest tràmit, es va sotmetre el projecte d'AAI a avaluació d'impacte ambiental, i es va emetre en data 7 de novembre de 2005, per la Direcció General de Gestió del Medi Natural, la declaració d'impacte ambiental del projecte (DIA de l'expedient 105/8191-NBO). Mitjançant Resolució de 22 de novembre de 2006, de la Direcció General de Qualitat Ambiental, es va atorgar l'AAI de la instal·lació (número 49/AAI/CV).  
  
Com a matèria primera de procés s'empren materials calcaris i argilencs, als quals s'addicionen altres materials (algeps, fluorita, correctors de fèrric i silícic, alúmina) per a aconseguir la composició desitjada. La planta disposa d'una pedrera pròpia de calcàries i margues (pedrera la Rabosera, avaluada ambientalment en expedient 286/5212-UXM i uns altres), molt pròxima i unida a planta mitjançant cintes transportadores, que cobreix part de les necessitats de matèria primera. La resta prové de pedreres externes. Es disposa de línies de molta, homogeneïtzació i emmagatzematge de matèries primeres (cru) en sitges, per a alimentar el procés.  
L'activitat productiva s'organitza en dues línies: ciment gris i ciment blanc. El forn DOPOL de ciment gris, es va autoritzar per a una capacitat de 3.800 t/dia. La línia de ciment blanc, amb dos forns LEPOLD I i LEPOLD II, es va autoritzar amb una capacitat de 2.410 t/dia. Els forns treballen a una temperatura compresa entre 1.400 °C i 1.500 °C. El producte obtingut en els forns és el clínquer, que una vegada refredat, s'emmagatzema en sitges. Es disposa de dos molins de boles per a trituració del clínquer. Després de la molta i mescla amb algeps o altres additius (segons la qualitat o tipus desitjat), s'obté el ciment, que s'emmagatzema en sitges per a la seua expedició a granel o ensacat.  
Com a combustible principal en els forns s'empra coc de petroli. Es rep en camions al parc de combustible. El coc es tritura mitjançant un molí de boles i es porta una tremuja metàl·lica per al seu dosatge i alimentació als forns. En l'arrencada dels forns, també s'empra fuel, que s'emmagatzema en un depòsit aeri.  
Com a combustibles de substitució s'incorporen residus, tant per la seua necessària eliminació (farines càrnies) com per l'interés en la disminució del consum de combustibles tradicionals (valorització energètica, R1). D'acord amb l'AAI de 2006, la coincineració de residus en la instal·lació es quantificava en:  
  
Combustibles de substitució 92.000 t/any Líquids o pastosos (RP)   
(14 06 03\*)  
(19 02 05\*)  
(19 02 08\*) 75.000 t/any  
 Farines càrnies (RNP)  
 (02 02 03) 17.000 t/any  
  
  
Taula 1.A. Valorització material R1 en 2006.  
  
Les característiques del procés, permeten igualment incorporar-hi determinats residus com a matèries primeres de substitució (valorització material, R5). D'ara en avant, RP s'emprarà per a designar els residus perillosos (el seu codi LER inclou un asterisc\*) i RNP, els residus no perillosos. En l'AAI atorgada en 2006, es va preveure:  
  
Matèries primeres de substitució 65.000 t/any Cendres volants de carbó   
(10 01 02) 60.000 t/any  
 Llots de terratzo (10 13 11) 5.000 t/any  
  
  
Taula 1.B. Valorització energètica R5 en 2006.  
  
  
Des de 2006 s'han escomés diverses modificacions no substancials de l'AAI, per a la millora del rendiment productiu i ambiental de l'activitat, i l'òrgan substantiu ha emés les oportunes resolucions. En particular, s'ha ampliat tant la tipologia de residus admissibles com a combustible i com a matèria primera de substitució (RP i RNP) com la quantitat a valorar en els diversos forns. A més de la quantitat màxima, s'estableix com a condició que el percentatge de substitució energètica dels RP no supere el 40 % del total de l'energia calorífica necessària en el procés; i que el percentatge màxim de substitució energètica total siga d'un 60 %. L'AAI vigent empara:  
  
Matèries primeres de substitució 262.000 t/any Cendres volants de carbó (10 01 02) 60.000 t/any  
 Llots de terratzo (10 13 11) 5.000 t/any  
 Altres residus no perillosos 197.000 t/any  
  
  
  
Taula 2.A. Valorització material R1 en l'actualitat  
  
Combustibles de substitució 115.000 t/any Líquids o pastosos (RP)   
(14 06 03\*)  
(19 02 05\*)  
(19 02 08\*) (1) màxim  
75.000 t/any  
 Farines càrnies (RNP)   
(02 02 03) 17.000 t/any  
 Uns altres RNP   
(19 12 10)  
(19 12 12) (1) des de  
23.000 t/any  
  
  
(1) La suma d'aquests dos valors serà menor o igual a 98.000 t/any.  
  
Taula 2.B. Valorització energètica R5 en l'actualitat.  
  
  
En el grup altres RNP (combustibles de substitució), s'inclou el combustible derivat de residus (CDR), que prové de la fracció resta del tractament mecànic de residus sòlids urbans o industrials, i està format bàsicament per una mescla de fustes, paper, cartó, plàstic i tèxtil. Per als combustibles líquids o pastosos (RP), el projecte també empra la denominació combustible líquid recuperat (CLR).  
  
La instal·lació compta així mateix amb les instal·lacions auxiliars necessàries per al seu funcionament.  
  
Descripció del projecte de modificació  
Proposta inicial (2011).  
En 2011, Cemex va sol·licitar la modificació de l'AAI. El projecte preveia, la construcció de tres noves instal·lacions:  
- Instal·lació d'enriquiment de l'oxigen de l'aire atmosfèric per a proveir a la instal·lació existent d'oxicombustió.  
- Instal·lació de trituració i valorització de residus sòlids per a produir combustibles alternatius.  
- Instal·lació d'assecatge tèrmic de llots humits de depuradora.  
Així mateix, es proposava la modificació de la tipologia i quantitat de matèries primeres de substitució i combustible de residus, que incloïa un extens llistat de RP i RNP.  
Proposta actual (2018).  
Atés el temps transcorregut, el projecte ha anat ajustant-se a les necessitats actuals de l'empresa: s'ha procedit a la inscripció en el registre industrial de la instal·lació d'emmagatzematge de productes químics i s'ha desestimat la instal·lació d'assecatge de llots de depuradora.  
  
S'aporten les dades de funcionament de la planta l'any 2017. El forn LEPOLD I no ha funcionat durant aqueix any. Les hores de funcionament dels altres forns han sigut d'un total de 8.551 h, de les quals el forn LEPOLD II acumula 6.252,8 h i el forn DOPOL 2.298,3 h. Tots dos tenen un rendiment similar, superior a 65 t de clínquer per cada hora de funcionament. El consum de coc va superar les 67.000 t i el de combustibles alternatius va ser pròxim a les 45.000 t.  
En l'actualitat, el forn LEPOLD II compta amb una torre d'intercanvi de ciclons de cinc etapes dotada de precalcinador i disposa d'una capacitat productiva de 1.845 t/d de ciment blanc. El forn DOPOL, té una capacitat productiva de 2.500 t/d de ciment gris. El forn LEPOLD I, de 710 t/d de capacitat, no està en ús actualment.  
  
Es pretén transformar el molí MC-III de ciment gris a ciment blanc. D'altra banda, els molins MC-I i MC-II es transformaran per a la producció de ciment gris, i aquesta actuació es completarà amb la instal·lació d'un nou transformador T5G i el tancament de la nau de clínquer.  
  
Entre els equips de més recent instal·lació per a millora del procés (MTD) es troba la planta d'enriquiment d'oxigen de l'aire atmosfèric per a proveir l'equip d'oxicombustió instal·lat i en funcionament (resolució de 13.12.2010). Així mateix, es refereix com a MTD la instal·lació d'un sistema d'abatiment de NOx per addició amoniacal posada en marxa en 2015.  
Es manté la quantitat de residus sotmesos a valorització material (operació de gestió tipus R5). Se sol·licita incloure en l'autorització RP consistents en terra i pedres contaminades (codis 17 05 03 i 19 13 01), generats en la mateixa instal·lació i subjectes a condicions d'admissibilitat relatives al contingut en clor i metalls pesants.  
  
Matèries primeres de substitució 262.000 t/any Cendres volants de carbó   
(10 01 02) 60.000 t/any  
 Llots de terratzo (10 13 11) 5.000 t/any  
 RP propis   
(17 05 03\* i 19 13 01\*)  
i altres RNP (caràcter mineral   
i metàl·lic) 197.000 t/any  
  
  
Tabla 3.A. Valorització material R5 en projecte.  
  
  
Se sol·licita autorització per a l'emmagatzematge, classificació i condicionament de RNP (operació de gestió tipus R12), mitjançant la instal·lació d'un sistema de trituració. Els residus gestionats seran de tipus plàstic, tèxtil, fusta i pneumàtics d'origen industrial (cap del capítol 20 de la LER). La capacitat de tractament estimada és de 135.000 t/any i el producte obtingut serà combustible derivat de residus (CDR, que quedarà identificat amb els codis LER 19 12 10 i 19 12 12), la valorització energètica dels quals es realitzarà en els forns.  
  
Condicionament   
de residus RNP 135.000 t/any  
 02 01 04 04 02 21 04 02 22   
 07 02 13 07 05 14 12 01 05   
 16 01 03 16 01 19 16 01 22   
 17 02 01 17 02 03   
  
  
Taula 3.B. Tractament de residus R12 en projecte.  
  
  
Es proposa actualitzar el llistat de residus que se sotmeten a valorització energètica en els forns (operació de gestió tipus R1), sempre que complisquen determinades condicions d'admissibilitat, entre aquestes, un poder calorífic inferior suficient (PCI).  
- Respecte als RNP, es proposa incloure noves tipologies de residus gestionats (de l'ordre de 53 nous codis LER) i augmentar el valor límit de substitució energètica total fins al 90 %, mitjançant l'ús de CDR i altres residus.  
- Respecte a l'ús de RP com a combustible, es mantindrien els valors de substitució autoritzats, expressats en percentatge màxim de substitució (40 %) d'energia calorífica de procés. No obstant això, es renuncia a la gestió de llots de tractament fisicoquímic (19 02 05\*) i es proposa una reducció progressiva en el seu ús des de la quantitat autoritzada (75.000 t/any) fins a una quantitat màxima de 35.000 t/any.  
  
Combustibles de substitució 260.000 t/any Líquids o pastosos (RP)   
(14 06 03\*)  
CLR (19 02 08\*) 35.000 t/any  
 Farines càrnies (RNP) (02 02 03) 17.000 t/any  
 CDR (19 12 10 i 19 12 12)  
Uns altres RNP (segons llistat de projecte) Resta fins al total  
  
  
Taula 3.C. Valorització energètica R1 en projecte  
  
  
Tramitació administrativa  
El maig de 2011, el Servei de Prevenció i Control Integrat de la Contaminació (d'ara en avant, SPCIC) va comunicar l'inici de la tramitació d'un procediment de modificació substancial de l'AAI (expedient 48/11 IPPC), d'acord amb el Decret 127/2006 i la Llei 2/2006, de 5 de maig. Aquest escrit adjuntava:  
- Projecte bàsic d'autorització ambiental integrada. Inclou memòria tècnica i annexos.  
- Estudi d'impacte ambiental i document de síntesi.  
- Sol·licitud d'informe de compatibilitat urbanística.  
- Plans i documentació complementària.  
Iniciat expedient de consulta (referència 135/3045-GNC), mitjançant informe de 15 de juliol de 2011, de l'àrea d'avaluació ambiental, es va concloure que la modificació plantejada no suposava nous impactes als ja avaluats ambientalment, i que els condicionants de la DIA continuaven sent vàlids i plenament aplicables. L'SPCIC, va procedir a realitzar la informació pública de l'expedient, mitjançant anunci en el DOGV. Les al·legacions rebudes es refereixen a les condicions de funcionament de la instal·lació; queden esmenades aquestes qüestions mitjançant les mesures correctores aplicades i les condicions establides en la mateixa autorització.  
Amb data 16 de febrer de 2017, l'SPCIC va remetre nova consulta a aquest òrgan ambiental, a causa del contingut i sentit de la sentència del Tribunal Suprem de 3 de maig de 2016 (recurs de cassació 2015/2014), de la qual s'incloïa còpia. Aquesta sentència es refereix a una instal·lació anàloga a la considerada (una fàbrica de ciment), que no va ser sotmesa a avaluació d'impacte ambiental, malgrat aconseguir mitjançant successives ampliacions una capacitat de valorització de residus superior a 100 tones diàries.  
Mitjançant informe de 22 de març de 2017, aquest òrgan ambiental va informar que l'actuació prevista (modificació de l'AAI), d'acord amb el criteri adoptat en la sentència, constituiria un projecte sotmés a avaluació d'impacte ambiental. S'informava així mateix de la informació necessària per a completar l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
Amb data 5 de juliol de 2017, es va rebre de l'SPCIC nova documentació, que incloïa:  
- Documentació del promotor en contestació a l'informe esmentat.  
- Al·legacions presentades en el tràmit d'informació pública.  
- Escrit de desistiment d'assecador de llots, presentat el maig de 2012.  
Amb data 31 d'agost de 2017, aquest òrgan ambiental va emetre un nou informe, en què assenyalava les manques detectades en la documentació aportada, per a poder iniciar l'avaluació d'impacte ambiental del projecte.  
Amb data 11 de desembre de 2017, l'SPCIC va formular un nou escrit de consulta, i va aportar nova documentació:  
- Addenda aclaridora per a la sol·licitud de modificació substancial de l'autorització ambiental integrada.  
- Addenda aclaridora a l'estudi d'impacte ambiental.  
- Document de síntesi.  
Iniciat el present expedient d'avaluació d'impacte ambiental (144/7844-OAB), es va informar en data 4 de gener de 2018, de la necessitat que el promotor abordara amb major profunditat l'anàlisi de l'ampliació i la seua afecció ambiental potencial.  
Amb data 7 de març de 2018, es van rebre de l'SPCIC sengles addendes (tècnica i ambiental) que amb l'objecte d'actualitzar la informació i adaptar-la a la realitat de la instal·lació, descriuen el projecte final:  
- Memòria de la sol·licitud de MS de l'AAI, annexos, plànols i resum no tècnic.  
- Memòria de l'estudi d'impacte ambiental de la MS de l'AAI, annexos, plànols i document de síntesi.  
Amb data 14 de març de 2018, aquest òrgan ambiental va informar de la suficiència de la informació presentada, sense perjudici de la necessitat de comptar amb el resultat de la fase d'informació pública i consultes del projecte, tenint en compte la nova documentació aportada.  
Amb data 24 d'agost de 2018, l'SPCIC ha remés el resultat de la (segona) informació pública del projecte i les al·legacions presentades, així com la resposta a aquestes, elaborada pel promotor, sol·licitant que es procedisca a l'emissió de la declaració d'impacte ambiental. S'inclou també informació en matèria de sòls contaminats. Les al·legacions, prop de 200, tenen un contingut anàleg i refereixen (en resum): deficiències de l'estudi d'emissió de dioxines i uns altres contaminants (PCDD, PCDF, PASH); discrepàncies amb els VLE proposats per Cemex en relació amb les MTD en general i en particular per a NOx, PCDD/F, SO2, NEA; adaptació a les conclusions sobre MTD sectorial; manca d'informe de situació del sòl i les aigües subterrànies; insuficiència de l'estudi d'alternatives; discrepància amb les dades de partida de l'anàlisi (instal·lació autoritzada); impactes sobre la salut; risc associat a l'emmagatzematge de combustible líquid residual; existència d'emmagatzematge de materials a granel a l'aire lliure; procedència dels residus incinerats; interés econòmic en l'ús de residus com a combustible. També s'inclou una moció de l'Ajuntament de Chiva, en què sol·licita que no es concedisca l'AAI.  
Amb data 14 de novembre de 2018, el SPCIC remet còpia completa de l'al·legació presentada per Ecologistes en Acció, que analitza la informació inclosa en l'expedient i aporta informació contrària als postulats de la primera, sobre la base de l'anàlisi pròpia de dades extretes d'informes diversos (registre d'emissions, informació relativa a salut pública i epidemiologia, emissions associades a diverses tecnologies, macro i microeconomia), així com de la normativa en matèria mediambiental o d'indústria i fins i tot proposa els VLE que han d'exigir-se sobre la base de l'anàlisi de les MTD i inclou dos informes d'elaboració pròpia sobre incineració de residus. Amb data 4 de desembre de 2018, l'SPCIC ha remés còpia de la resposta a l'al·legació esmentada, en la part omesa anteriorment.  
  
Consideracions ambientals  
La nova AAI contempla la instal·lació en el seu conjunt, d'acord amb la seua configuració final. L'avaluació d'impacte ambiental que s'aborda en el present expedient té per objecte les instal·lacions i processos que constitueixen una modificació respecte al projecte avaluat en 2005, estimant els efectes ambientals significatius derivats de les actuacions previstes (situació futura després de la modificació).  
L'estudi d'impacte ambiental exposa la situació actual (afeccions ambientals associades al funcionament de la planta), prenent com a base el projecte analitzat en 2005 (DIA de 2005). Es tracta d'una instal·lació existent i en funcionament que es localitza en sòl urbà industrial (413.029 m²). L'àmbit analitzat és el que envolta la planta, sense que es proposen alternatives d'emplaçament, ja que les modificacions es realitzen sobre les mateixes instal·lacions. La zona que alberga la planta té un elevat grau d'antropització, es caracteritza per la presència de diverses pedreres, l'autovia a Madrid A-3 (que constitueix un eix principal de comunicació), l'antiga N-3 i diversos vials d'accés a la població, el ferrocarril d'alta velocitat i multitud d'actuacions industrials en les seues ribes. A l'est de la planta, s'emplaça un polígon industrial que alberga empreses de fabricació d'elements de formigó, gravera, pedrera d'àrids i altres indústries associades al sector de la construcció. Al sud-oest de la planta se situa el nucli urbà de Buñol (a un quilòmetre de distància), separat de la planta cimentera per la A-3 i pel polígon industrial adjacent al nucli de població. El sud-est de l'àmbit analitzat està dominat per l'ús agrícola, mentre que al nord i a l'oest, predomina el sòl forestal i presenta una orografia muntanyenca. No s'observa en l'entorn la presència d'elements sensibles que puguen veure's afectats per l'actuació. La planta no està afectada per riscos naturals rellevants.  
  
Cemex disposa d'una estació de mesura de qualitat de l'aire, incorporada a la xarxa valenciana de qualitat de l'aire. Considerant com a direcció més desfavorable per a la dispersió dels contaminants, aquella que uneix la cimentera i la població de Buñol (element sensible més pròxim no apantallat per l'orografia del terreny), està situada al nord del nucli urbà, entre aquest i la planta. Els mesuraments es corresponen amb valors d'immissió, per la qual cosa el nivell obtingut no està associat a una única font emissora, a diverses activitats de l'entorn (pedreres -partícules-, trànsit de la A-3 -partícules, NOx, Sox-) i fins i tot focus més allunyats (activitat industrial de la conca mediterrània -O3 troposfèric-). D'acord amb les dades històriques d'aquesta estació, no se superen els valors límit legislats per als contaminants mesurats (SO2, NO2, PM10, CO i O3 troposfèric), per la qual cosa es pot estimar que l'activitat de la cimentera, considerada individualment, no té una afecció negativa significativa sobre la qualitat de l'aire a què queda exposada la població.  
  
Entre les actuacions escomeses, destaca la instal·lació d'enriquiment de l'oxigen de l'aire atmosfèric per a proveir l'equip d'oxicombustió. Es tracta d'una mesura de millora ambiental de la instal·lació, ja que augmenta l'eficiència de la combustió, reduint la quantitat de combustible necessària i per tant l'emissió de CO2 respecte al procés tradicional. Disminueix al seu torn l'emissió de Nox.  
La instal·lació de l'equip de desnitrificació mitjançant NH3, incideix igualment en la disminució de NOx en els gasos d'eixida dels forns. Realitzats mesuraments, s'ha comprovat que no se superen els VLE relatius a NH3.  
El disseny del procés incorpora la recirculació dels gasos del forn en un bescanviador per al calfament de l'aire d'alimentació. Els cremadors disposen de canals dissenyats per a l'òptima combustió dels combustibles.  
La nova instal·lació de classificació, reciclatge i trituració de residus no perillosos (d'ara en avant, RNP) per a preparació de combustible sòlid recuperat (CDR, obtingut mitjançant operació de gestió tipus R12), té per objecte el condicionament de residus que presenten dificultats de valorització (per no haver-hi una xarxa desenvolupada de gestió d'aquests o per la seua heterogeneïtat) però tenen un poder calorífic que permet la seua valorització energètica (vegeu taula 3.B).  
Una altra de les modificacions sol·licitades (vegeu taula 3.C), es refereix a l'ampliació dels residus que es valoren (operació de gestió tipus R1) i l'increment del percentatge de substitució energètica. Es proposa un llistat de l'ordre de 53 codis LER addicionals als ja autoritzats (cap de la categoria 20), tant RNP (en la seua majoria) com RP. Si bé es disposa d'autorització en vigor per a la valorització energètica de fins a 75.000 t/any de RP (que correspondrien amb un percentatge de substitució energètica del 40 %), es proposa la reducció progressiva d'aquesta quantitat fins a les 35.000 t/any. Respecte al percentatge de substitució energètica màxim (incloent-hi RP i RNP), es proposa aconseguir el 90 % del total (estimat en 260.000 t/any de RNP i RP conjuntament).  
El combustible líquid de residus (CLR) està constituït per una mescla de residus líquids o pastosos de caràcter perillós realitzada per gestors autoritzats conforme a una composició i característiques (definides pel promotor) que asseguren l'homogeneïtat de la mescla. Conté hidrocarburs, alcohols, èsters, cetones, resines, adhesius, olis, terpens (compostos orgànics aromàtics i alifàtics), etc., les propietats físiques i químiques dels quals permeten la seua combustió en el forn en condicions de seguretat i amb suficient poder calorífic (PCI). S'estableixen els paràmetres d'acceptació del CLR, els quals exclouen aquells que presenten, en particular: alt contingut en halògens; concentració de PCB major a 50 ppm; productes infecciosos, explosius, lacrimògens, corrosius, radioactius; productes incompatibles que puguen reaccionar entre ells; productes que emeten gasos tòxics en contacte amb l'aire, aigua o àcids; residus de plaguicides halogenats; productes que tinguen alguna prohibició legal o reglamentària per a la combustió en forns de cimentera.  
L'ús de combustibles alternatius, sempre que es tracte de residus que no poden sotmetre's a altres formes prioritàries de gestió (d'acord amb la jerarquia establida en la Directiva Marc 2008/98/CE) i el procés es desenvolupe dins dels paràmetres regulats, constitueix una alternativa millor que la seua destinació a abocador. D'acord amb les dades aportades per a l'any 2017, s'estima que amb el percentatge de valorització energètica aconseguit (prop del 25 %), s'ha evitat l'emissió de més de 35.000 t CO2 a l'atmosfera i s'han estalviat 21.196 t equivalents de coc.  
  
La instal·lació ja té autorització per a la combustió de residus, incloent-hi residus de característiques similars als que es pretén introduir. Els paràmetres de funcionament d'un forn de clínquer (temperatura i temps de residència) minimitzen les afeccions associades a la combustió (emissió de contaminants a l'atmosfera). En particular, en el forn se superen els requisits exigits a les plantes de valorització de residus per a garantir la destrucció de dioxines i furans (temperatura superior a 850 °C i temps de residència superior a 2 s) amb una elevada eficiència (superior al 99,99 %).  
A més dels paràmetres del procés, és necessari el control de les emissions a l'atmosfera de forma contínua. La planta, té implantat i certificat un sistema de gestió mediambiental (SGM), que inclou procediments i instruccions relatives a situacions anormals o anòmales de funcionament. En particular, es controlen els paràmetres de funcionament del forn i es disposa d'un sistema automàtic de control de la temperatura del forn, que impedeix que es dosen residus com a combustible si la temperatura és inferior a 850 °C.  
Les ximeneres dels forns constitueixen el principal focus d'emissió de gasos a l'atmosfera de la planta. Els mesuraments realitzats dels gasos emesos, mostren el compliment dels límits establits i en particular, llancen valors reduïts (menors al 10 % del VLE) de concentració de dioxines i furans. No obstant això, per a assegurar el compliment dels VLE i evitar la generació de compostos de difícil control o tractament, es proposa definir els criteris d'admissibilitat dels residus que s'empren com a combustible de substitució:  
- Residus perillosos: homogeneïtat; PCI mínim de 1.500 Kcal/kg; limitar el contingut en halògens totals (expressat com Cl, inferior al 2 %), en HG (inferior a 100 ppm), en metalls pesants (Cd+Tl+Hg inferior a 100 ppm i totals inferior a l'1 %), absència de PCB (inferior a 50 ppm), fluor (inferior a l'1 %), sofre (inferior al 6 %).  
- Per a RP i RNP: excloure els residus explosius (HP1), comburents (HP2), cancerígens (HP7), infecciós (HP9), tòxic per a la reproducció (HP10), mutagènic (HP11); excloure els residus que alliberen gas de toxicitat aguda (HP12), sensibilitzant (HP13) i ecotòxic (HP14); excloure els residus hospitalaris, infecciosos i citostàtics; excloure els residus radioactius, explosius, els susceptibles de reaccionar i formar mescles o valors tòxics; excloure residus amb PCB.  
Aquests criteris constitueixen una mesura preventiva que obligarà a rebutjar aquelles característiques associades a perillositat física (explosius) o sanitària (cancerígens, ecotòxics, radioactius, mutagènics, entre altres).  
S'aporta una anàlisi de les emissions a l'atmosfera de la instal·lació entre els anys 2009 i 2015, tenint en compte la major o menor quantitat de combustibles alternatius emprats. No s'observa relació directa entre la variació de combustible i la variació en les emissions dels principals contaminants, incloent-hi metalls pesants. De l'anàlisi de les dades estadístiques recopilades i relacionant la quantitat de combustible alternatiu i la concentració de contaminants en les emissions dels forns, es conclou la reducció de CO i COT, de NOx i la inexistència de correlació amb altres contaminants.  
Respecto al material particulat, hi ha en la planta focus puntuals (corrents canalitzats als filtres i fonts disperses emmagatzematge i transport de materials). Per a evitar que la pols passe a l'ambient, totes les màquines treballen en depressió i es tracten els corrents d'aire en els filtres. A més, s'han incorporat instal·lacions auxiliars reductores de l'altura de caiguda del material pulverulent i es disposa d'un camió aspirador per a neteja de vessaments.  
El focus canalitzat amb valors d'emissió de partícules més elevats és el molí de coc; s'indica que s'han corregit els nivells detectats. Les instal·lacions d'emmagatzematge i molta de coc, materials i producte, compten amb mesures preventives (confinament i tancament) i correctores (filtres i separadors) per a evitar la dispersió de material pulverulent. La pols recollida en els filtres, així com el recollit en la neteja, es recircula al procés (MTD).  
Respecte a les fonts disperses, cal considerar que hi ha nombrosos focus addicionals en l'entorn (pedreres, indústries), per la qual cosa el control d'aquestes (mesures d'immissió) es veu influït per les emissions alienes.  
En tots els focus es realitza el manteniment periòdic de les mesures preventives instal·lades. Es disposa d'equips de mesurament en continu de les emissions dels forns i opacímetre en els molins. Els controls realitzats per entitat acreditada, mostren el compliment dels VLE de l'AAI. No s'estimen canvis rellevants en els efectes sobre l'atmosfera derivats de les actuacions descrites.  
Es compta amb mesures correctores per a limitar el soroll que emeten els equips: silenciadors, aïllament, apantallament arbori. Els mesuraments realitzats (auditoria acústica) estan influïts per fonts de soroll externes (altres activitats i l'autovia); no obstant això, es compleixen els objectius de qualitat.  
Les actuacions proposades no modifiquen el consum d'aigua en la instal·lació ni la generació d'aigües residuals sanitàries o industrials de procés. S'empren sistemes d'aspiració en sec per a la neteja de les instal·lacions, per la qual cosa no es generen aigües residuals de neteja.  
La instal·lació compta amb xarxa de recollida de pluvials i basses d'emmagatzematge. La vulnerabilitat d'aqüífers és mitjana. En les basses es produeix la decantació de sòlids i evaporació atmosfèrica, així mateix s'empra per al reg de vials i de la pedrera com a mesura preventiva de la dispersió de terres. Periòdicament, es buiden els llots decantats.  
Mitjançant anàlisi de situació del sòl i les aigües subterrànies, es va detectar la presència de contaminants en concentració superior als nivells de referència establits en el Reial decret 9/2005 (TPH) i en les normes de referència aprovades a Catalunya (metalls pesants) per al sòl, per la qual cosa l'òrgan competent en la matèria va sol·licitar l'elaboració d'una anàlisi quantitativa de riscos (ACR). Cal assenyalar que no s'ha detectat en l'emplaçament la presència d'aigua subterrània, sobre la base de les mesures aportades pel piezòmetre situat a més de 28 m de profunditat. L'avaluació del risc, segons s'exposa en l'ACR, quantifica el risc potencial per als usuaris de les instal·lacions i s'aborda des d'un punt de vista altament conservador. En la zona no pavimentada de l'entorn de l'apilament de sulfurs de ferro (pirita), s'han detectat valors de concentració d'arsènic que podrien suposar un risc per als treballadors per la via d'exposició del contacte directe, per la qual cosa l'informe recomana la retirada del focus d'afecció (materials presents en aquesta zona) o el cobriment mitjançant solera o terra vegetal, com a mesura suficient per a disminuir el risc a nivells acceptables per a la salut dels treballadors. Això sense perjudici de les mesures derivades de la normativa en matèria de prevenció de riscos laborals.  
  
La gestió dels residus de planta després de l'ampliació és anàloga a l'actual, compta amb zones específiques i adaptades per a emmagatzemar-los. La planta compta amb un pla de minimització, com a part de la seua SGM, amb mesures com ara: control periòdic dels olis lubrificants per a allargar la seua vida útil i reutilització en equips amb menor exigència; ús de safates sota els bidons per a recollida de vessaments en lloc de material absorbent; canvi en la tipologia dels dissolvents, instal·lació de dosificadors i reutilització; reintroducció en el procés de material recollit en els filtres i valorització material terres contaminades.  
  
A manera de resum, la modificació proposada no s'estima que genere canvis rellevants en el consum de recursos naturals, en la generació de residus, o en els abocaments de la planta. Els canvis més rellevants podrien produir-se sobre les emissions a l'atmosfera dels forns de clínquer. Tenint en compte els paràmetres de funcionament dels forns esmentats i els criteris d'admissibilitat de residus, no s'estima que els efectes derivats generen impactes ambientals negatius rellevants.  
  
El programa de vigilància ambiental, a fi de controlar l'adequada aplicació de les mesures preventives i correctores, estableix els paràmetres de control de la instal·lació. En particular, en relació amb les emissions a l'atmosfera, es proposa el programa d'autocontrol (paràmetres a controlar i periodicitat del mesurament), d'acord amb el contingut de l'AAI. Així mateix, es controlaran les variables meteorològiques i els nivells de qualitat de l'aire. S'indiquen també les tasques de control a realitzar en relació amb altres aspectes ambientals (qualitat del sòl, gestió de residus, sorolls, etc.).  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte de modificació de l'AAI de planta de fabricació de clínquer en forns rotatoris i ciment per molta, com que preveu una ampliació de la capacitat de producció major a 500 t/d (respecte al projecte avaluat en 2005), constitueix un supòsit d'avaluació d'impacte ambiental ordinària, d'acord amb les previsions de la Llei 21/2013, de 9 de desembre (article 7.1, en concordança amb l'epígraf 4.h. 1r i 2n de l'annex I).  
L'article 13 del Decret 158/2015, de 18 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, modificat pel Decret 80/2016, d'1 de juliol, pel Decret 73/2017, de 2 de juny i pel Decret 181/2018, de 5 d'octubre, atribueix a la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental la competència en matèria d'avaluació ambiental estratègica i de projectes.  
  
Per tot això, es redacta la següent:  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Primer  
Estimar acceptable, als sols efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, el projecte de modificació de l'AAI de la planta de fabricació de clínquer i ciment que explota Cemex España Operaciones, SLU, en el terme municipal de Buñol (València), sempre que es desenvolupe d'acord amb les previsions del projecte, de l'estudi d'impacte ambiental i altra documentació que hi ha en l'expedient, i amb les condicions següents:  
1. El llistat definitiu de residus admissibles quedarà limitat per l'abast de l'autorització ambiental integrada, entre els proposats pel promotor segons la documentació aportada a aquest òrgan. Es podran incloure uns altres codis LER que l'òrgan competent considere susceptibles d'autorització, sempre que la seua inclusió no comporte la modificació substancial del projecte avaluat i no responga a supòsits en els quals s'exigisca la tramitació d'un procediment d'avaluació ambiental d'acord amb la legislació sectorial vigent.  
2. Els criteris d'admissibilitat de residus proposats pel promotor i inclòs en la part expositiva de la present resolució, són determinants de la viabilitat ambiental del funcionament de la planta en les condicions proposades. Per a això, es disposarà de la informació relativa a la traçabilitat dels residus gestionats, tant en origen (extern o propi), quantitat (consum horari en els forns -R1-, tones tractades -R12-), com característiques (acreditant el poder calorífic inferior i l'absència dels riscos limitadors HP).  
3. En la zona d'apilament de pirita, s'adoptaran mesures correctores adequades (eliminació del sòl contaminat o cobriment mitjançant solera o terra vegetal) per a disminuir el risc sobre els treballadors per la via del contacte directe a causa de la presència de metalls pesants (principalment arsènic).  
4. Es disposarà de les dades relatives al consum horari de combustible en els forns (tradicionals i alternatius) i la seua caracterització (PCI), a fi de relacionar aquests valors amb els nivells d'emissió a l'atmosfera dels diferents contaminants. Qualsevol modificació de la instal·lació que constituïsca un supòsit d'avaluació d'impacte ambiental, incorporarà aquesta informació degudament analitzada.  
  
5. Les accions incloses en el programa de vigilància i seguiment ambiental hauran de documentar-se, a l'efecte d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de la seua eficàcia.  
6. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, haurà de ser comunicada a l'òrgan ambiental competent que establirà, si escau, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit, no es pot interposar cap recurs; sense perjudici dels que, si escau, pertoquen en via administrativa i judicial enfront de l'acte pel qual s'autoritza el projecte, d'acord amb el que es disposa en l'article 41.4 de la Llei 21/2013.  
  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que es disposa en l'article 41.3 de la Llei 21/2013.  
  
Quart  
La present declaració d'impacte ambiental perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si no s'ha començat l'execució del projecte en el termini màxim de quatre anys des de la publicació, d'acord amb el que es disposa en l'article 43 de la Llei 21/2013.  
  
València, 20 de desembre de 2018.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
València, 20 de febrer de 2019.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.