Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 6949, del 23-01-2013 (2013/432)

RESOLUCIÓ de 23 de novembre de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de Casas Altas, Riba-roja de Túria i Vilamarxant. Expedients: 398/4204 RMH i 86/3632 XIK.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6949

Data del DOGV
:   23-01-2013

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2013/432


Data del document
:   23-11-2012

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Casas Altas
    * Riba-roja de Túria
    * Vilamarxant
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 23 de novembre de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de Casas Altas, Riba-roja de Túria i Vilamarxant. Expedients: 398/5533 HAT i 86/0768 ERH. [2013/432]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, el qual establix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies i sense perjuí de la notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc:  
  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients: 398/5552 YWN Casas Altas i 86/9155 KKP Riba-roja de Túria i Vilamarxant.  
  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 398/8248-RRC.  
Promotor: Ajuntament de Casas Altas.  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Casas Altas i Comissió Territorial d'Urbanisme de València.  
Objecte projecte: Pla General d'Ordenació Urbana de Casas Altas (València).  
Localització: al terme municipal de Casas Altas (València).  
Descripció del projecte  
La descripció del projecte de pla general es fa tenint en compte l'última documentació presentada en esta conselleria amb data d'entrada de 9 de juliol de 2009, com a resposta a l'últim requeriment.  
  
Respecte al planejament urbanístic, en el municipi, està en vigor el projecte de delimitació de sòl urbà (PDSU). Actualment, es planteja un pla general per la necessitat d'ajustar el model territorial a adoptar. Es planteja un creixement del sòl urbanitzable de poca envergadura i una ordenació dels usos del sòl (en sòl no urbanitzable) basat en l'aptitud ambiental del medi i les necessitats socioeconòmiques dels habitants del municipi.  
La població actual, d'acord amb la documentació presentada, és de 163 habitants, i la previsió, amb l'ampliació del sòl residencial, és entre 300 i 350 habitants.  
D'acord amb la informació aportada amb data entrada de 19 de setembre de 2008, el sòl urbà creix aproximadament de 73.000 m² a 90.568 m². Este creixement es fa fonamentalment com a zona d'ordenació residencial d'adossat i, en menor grau, com a zona d'ordenació d'ampliació de nucli urbà. Respecte al planejament vigent es planteja un sòl urbanitzable residencial detallat de 27.440 m². Estes dades es reduïxen un poc tenint en compte la modificació que l'última documentació aportada fa en el sòl urbanitzable i urbà, conseqüència de l'estudi d'inundabilitat.  
La resta del terme municipal serà, majoritàriament, sòl no urbanitzable protegit, i una xicoteta porció d'este, sòl no urbanitzable comú (al costat del nucli urbà i la N-330). El sòl no urbanitzable protegit es dividix en: protecció ecològica del paratge natural de Fuente Bellido, de protecció agrícola i forestal contra el risc d'erosió, de protecció agrícola i ramadera, de protecció de llits i riberes, de protecció de vies pecuàries, de protecció cultural i de protecció viària.  
  
En el nucli urbà (sòl urbà i urbanitzable) es distingixen les zones d'ordenació urbanística següents:  
- Nucli històric (NUH): ús global dominant, el residencial unitari. El nombre màxim de plantes serà de tres i l'alçària màxima reguladora de 10 metres.  
- Ampliació de nucli (ACA): ús global dominant, el residencial unitari. El nombre màxim de plantes serà de tres i l'alçària màxima reguladora de 10 metres.  
- Vivendes adossades (ADO): ús global dominant, el residencial unitari o múltiple. El nombre màxim de plantes serà de tres i l'alçària màxima reguladora de 9 metres.  
Sòl no urbanitzable comú: el seu destí principal serà l'agrícola o ramader i es permetran els usos i aprofitaments determinats en l'article 5 de la Llei 10/2004, del Sòl No Urbanitzable. Es regulen els usos següents: construccions i instal·lacions agrícoles, ramaderes, cinegètiques o forestals, la vivenda aïllada i familiar (només sobre les edificacions existents), activitats industrials, productives i terciàries o de servicis.   
Sòl no urbanitzable de protecció ecològica del paratge natural municipal de Fuente Bellido: és la porció del terme municipal situada en el marge esquerre del llit del Túria i inclosa en l'àmbit del Pla Especial del Paratge Natural de Fuente Bellido, declarat mitjançant l'Acord de 13 de juliol de 2007 del Consell. La normativa d'usos i gestió és la d'este pla especial.  
Sòl no urbanitzable de protecció agrícola forestal contra el risc d'erosió:  
Es tracta d'una zona amb espais forestals mixtos i àrees de cultiu de secà. Com a usos, en síntesi, destaquen els següents: repoblació forestal, recreació concentrada, vivenda unifamiliar, ramaderia extensiva, infraestructures i servicis.  
Cal destacar que la vivenda unifamiliar aïllada només es podrà donar en edificacions existents. Es permetrà només el manteniment de les actuals explotacions agrícoles i quedarà prohibida la transformació de nous terrenys per al dit ús.  
Sòl no urbanitzable de protecció agrícola i ramadera: és un sector del municipi amb vocació i ús agrícola i ramader, amb un elevat interés pel manteniment i la conservació per ser suport de la població de la terrerola de Dupont o ricotí.  
Cal destacar els usos agrícoles i ramaders i la vivenda unifamiliar vinculada a l'explotació agrícola en edificacions existents. Així com els usos de turisme rural en edificacions existents.  
No es preveuen ací infraestructures i servicis.  
Sòl no urbanitzable de protecció de llits i riberes: hi serà aplicable la Llei d'Aigües, i en l'àmbit del LIC Rius del Racó d'Ademús s'establix que per a la realització de qualsevol actuació i el desenrotllament de projectes s'haurà de comptar amb un informe previ del Servici d'Ordenació Sostenible del Medi de la Conselleria de Medi Ambient.  
  
S'establixen unes bandes de protecció en llits, barrancs i séquies amb una sèrie de condicions d'ús.  
Sòl no urbanitzable de protecció de vies pecuàries: assegador d'Ademús a Sesga de 35,6 metres d'ample. Quant als usos, aprofitaments i mesures caldrà ajustar-se al que disposa la Llei 3/1995, de 23 de març, de Vies Pecuàries.  
Sòl no urbanitzable de protecció viària: carreteres i camins.  
Sòl no urbanitzable de protecció cultural: es referix als jaciments que van posar de manifest el Servici d'Investigació Prehistòrica de la Diputació i la Conselleria de Cultura, així com a altres elements d'interés. S'establixen mesures de protecció.  
S'aporta un catàleg de béns i espais protegits, amb una normativa.  
  
Respecte a l'abastiment a la població, s'indica que prové del naixement de la Bassa; es compta amb dos depòsits (un de capçalera de 372 m² i un altre de regulació de 125 m²).  
El sistema de sanejament i evacuació d'aigües residuals és una EDAR, el destí final de la qual és el riu Túria, amb un cabal de projecte de 250 m³/dia.  
Tramitació administrativa  
Amb data 22 de novembre de 2006, la Secció de Planejament de la Direcció Territorial de València d'esta conselleria va remetre la documentació següent: projecte de pla general, estudi d'impacte ambiental i expedient administratiu.  
En l'expedient administratiu destaca la documentació següent:  
  
- Certificat de 26 d'abril de 2005 de l'aprovació provisional del PGOU de 30 de març de 2005. En este s'accepten algunes al·legacions per complet, d'altres parcialment i algunes es desestimen.  
- Informe de l'arquitecte director dels treballs del PGOU, de 15 de febrer de 2005, en resposta a les al·legacions.  
- Al·legacions al PGOU.  
- Informe de l'arquitecte director dels treballs del PGOU de 20 de juliol de 2004.  
- Certificat d'informació pública (DOCV 4873 de 29 d'octubre de 2004).  
- Informe favorable a l'estudi acústic del tècnic d'activitats qualificades de la Direcció Territorial de València d'esta conselleria, que considera acceptables les mesures que s'hi proposen (limitació de velocitat i regulació de la circulació durant la fase de funcionament).  
  
- Informe de GIRSA (Gestió Integral de Residus Sòlids, SA): informa que tots els residus sòlids generats en el municipi seran tractats en l'abocador que gestiona fins que s'òmpliga, i a partir d'eixe moment s'aplicaran els plans zonals que garantiran la gestió dels residus del municipi de Casas Altas.  
- Informe d'EPSAR:  
- L'EDAR de Casas Altas està dissenyada per a tractar 250 m³/dia, i l'any 2004 el cabal mitjà va ascendir a 71 m³/dia.  
- És viable el tractament en l'EDAR sempre que es complisquen una sèrie de condicionants: connexió amb esta a compte i risc del peticionari, compliment dels límits d'abocaments establits en l'ordenança municipal d'abocament o, si no n'hi ha, en el model d'ordenança d'abocaments de l'entitat de sanejament d'aigües, abans del punt de connexió s'haurà de preveure l'arqueta de registre, etc.  
- Informe de la Conselleria de Cultura de data 27 d'octubre de 2006 en què s'indiquen una sèrie de deficiències que s'han d'esmenar en el Catàleg de béns i espais protegits i referents a l'estudi d'impacte ambiental.  
Amb data 26 de desembre de 2006 es remet un informe del Servici de Suport Tècnic d'esta conselleria que indica que, respecte a l'estudi de paisatge presentat, ha de completar-se la documentació d'acord amb el que establix el Reglament de Paisatge de la Comunitat Valenciana.  
  
A l'abril de 2007 es van sol·licitar informes de la Secció Forestal de la Direcció Territorial de València d'esta conselleria, del Servici d'Ordenació Territorial, del Servici de Biodiversitat i de l'Àrea d'Espais Naturals.  
La Secció de Planejament de la Direcció Territorial de València d'esta conselleria, en data 3 de juliol de 2007, va remetre un escrit de l'arquitecte redactor del PGOU on s'indicava que havien procedit a esmenar les deficiències observades.  
Amb data 4 de juny de 2007, la Secció Forestal va remetre un informe en què es feien una sèrie d'indicacions i s'aportava com a possibilitat una classificació del sòl.  
Amb data 3 de juliol de 2007, es va remetre un informe de l'Àrea d'Espais Naturals.  
Amb data 26 d'octubre de 2007, es va remetre un informe del Servici d'Ordenació Territorial en relació amb el risc d'inundabilitat.  
Amb data 21 de novembre de 2007, el Servici de Biodiversitat va remetre un informe en relació amb les possibles afeccions a espècies o hàbitats d'interés.  
Amb data 18 d'abril de 2008, la Secció de Planejament va remetre un informe de disponibilitat hídrica realitzat per un enginyer agrònom per a l'Ajuntament de Casas Altas.  
Amb data d'abril de 2008, es van sol·licitar informes a la Secció Forestal de la Direcció Territorial de València d'esta conselleria i a l'Àrea d'Espais Naturals, en relació amb l'existència del paratge natural de Fuente Bellido i el seu pla especial.  
Amb data de registre d'eixida de 12 de maig de 2008, es va remetre, a través de la Secció de Planejament de la Direcció Territorial de València d'esta conselleria, un requeriment de documentació a esmenar per l'Ajuntament.  
Amb data 26 de maig de 2008, es va sol·licitar un nou informe a l'Àrea d'Espais Naturals sobre l'estudi que calia efectuar en relació amb el sòl residencial proposat i el LIC Rius del Racó d'Ademús.  
Amb data 4 de juny de 2008, l'Àrea d'Espais Naturals va remetre un informe complementari a l'anterior enviat. Este es va enviar a l'Ajuntament a través de la Secció de Planejament perquè el tinguera en compte.  
Amb data 7 de juliol de 2008, la Secció Forestal de la Direcció Territorial de València d'esta conselleria va remetre un nou informe. Este es va remetre a l'Ajuntament a través de la Secció de Planejament de la Direcció Territorial de València d'esta conselleria als mateixos efectes.  
  
Amb data 19 de setembre de 2008, la Secció de Planejament de la Direcció Territorial de València va remetre el Text Refós del Pla General d'Ordenació Urbana, així com l'estudi d'impacte ambiental amb les modificacions incorporades per l'Ajuntament.  
Amb data 12 de novembre de 2008, l'Ajuntament de Casas Altas va remetre l'estudi d'impacte ambiental abans indicat.  
Amb data 20 de febrer de 2009, es va sol·licitar informe a l'Àrea d'Espais Naturals i al Servici de Biodiversitat d'esta conselleria en relació amb la nova documentació remesa.  
Amb data 2 de març de 2009, es va efectuar un nou requeriment a l'Ajuntament, a través de l'òrgan substantiu, basant-se en la documentació presentada.  
El 2 de març de 2009, el Servici de Biodiversitat va remetre un nou informe respecte d'això.  
El 14 d'abril de 2009, l'Àrea de Planificació Territorial i Litoral (Servici d'Ordenació Territorial) va remetre un nou informe.  
El 23 de març i el 28 d'abril de 2009 es van remetre a l'Ajuntament, a través de l'òrgan substantiu, els informes del Servici de Biodiversitat i del Servici d'Ordenació Territorial.  
Amb data 29 de maig de 2009, la Secció de Planejament de la Direcció Territorial de València d'esta conselleria va remetre una còpia de les al·legacions al PGOU.  
S'han consultat la documentació i l'informe disponible en el Servici de Suport Tècnic de la Direcció General de Territori i Paisatge d'esta conselleria (en concret, el document de refosa de l'estudi de paisatge d'octubre de 2008, així com el Catàleg de paisatge de la mateixa data, i l'informe de l'estudi de paisatge efectuat pel servici de data 19 de maig de 2009).  
Amb data 9 de juliol de 2009, l'Ajuntament remet una nova documentació com a resposta a l'últim requeriment: es presenten l'estudi d'inundabilitat i el projecte de pla general (memòria justificativa i document amb eficàcia normativa), així com el certificat del secretari de l'Ajuntament on s'indica que en el Ple de la corporació local, de 24 de febrer de 2009, s'han aprovat les modificacions introduïdes en el pla i presentades a la Conselleria de Medi Ambient. També es presenta escrit de remissió de l'estudi d'impacte ambiental del pla per a l'obtenció de l'informe de la Conselleria de Cultura, amb data 7 de juliol de 2009, així com còpia de la sol·licitud d'aprofitament d'aigües subterrànies de nova implantació per a un cabal inferior a 7.000 m³/any per a usos domèstics de 125 persones.  
Resum informes demanats  
- Informe de l'Àrea d'Espais Naturals de 3 de juliol de 2007:  
1. Considera adequat, amb caràcter general, la categorització de sòls i el planejament proposats.  
2. En relació amb el sòl urbanitzable residencial proposat que afecta el LIC Rius del Racó d'Ademús, s'ha de realitzar un estudi sobre la necessitat de requalificar este espai, i analitzar possibles alternatives que no tinguen afeccions al LIC.  
a) Ampliació de la zona qualificada com a sòl no urbanitzable de protecció ecologicoforestal i paisatgística (SNUP-EFP) de manera que comprenga tot l'àmbit del LIC.  
b) Respecte als usos permesos en el SNUP-EFP en el LIC la Pobla de Sant Miquel, s'haurà de comptar amb l'informe d'afecció a l'indicat LIC per a qualsevol actuació, i el desenrotllament de plans i projectes, que haurà d'emetre l'Àrea d'Espais Naturals.  
c) No han de ser previstos com a usos permesos la instal·lació de línies elèctriques aèries en l'àmbit del LIC la Pobla de Sant Miquel, atesos l'impacte de la construcció i el manteniment d'este, a més del risc d'incendi. Es pot preveure la instal·lació de línies de transport i/o distribució d'energies elèctriques soterrades en camins existents.  
  
d) En les zones qualificades com a sòl no urbanitzable de protecció de llits i riberes, s'haurà de comptar amb l'informe de l'Àrea d'Espais Naturals d'esta conselleria, d'afecció al LIC Rius del Racó d'Ademús per a la realització de qualsevol actuació i el desenrotllament de plans o projectes que afecten eixe àmbit territorial.  
- Informe del Servici de Biodiversitat de data19 de novembre de 2007:  
- Respecte a l'ampliació del nucli urbà que es realitza sobre el LIC Rius del Racó d'Ademús, no afecta els hàbitats pels quals es va proposar el LIC; no obstant això, s'ha d'harmonitzar l'àrea urbana amb l'horta mantenint els arbres i les tanques de l'entorn.  
- En l'àrea oest del municipi (adjunten pla on es grafia), es troba una zona idònia per a la terrerola de Dupont, i és necessari per a la seua conservació mantindre uns usos del sòl compatibles amb els seus requeriments ecològics:  
- Mantindre l'ús actual del sòl en la zona delimitada i evitar, en particular, projectes de repoblació o gestió forestal en l'àrea.  
- Manteniment de la ramaderia.  
- Mantindre els cultius actuals, així com l'aprofitament de plantes aromàtiques.  
Proposen una àrea aproximadament a una alçària de més de 1.020 m, que es mantinga com a àrea de protecció agrícola i ramadera però no forestal.  
- Informe de la Secció Forestal de la Direcció Territorial de València d'esta conselleria de data 22 de maig de 2007: s'indiquen una sèrie de condicions respecte a la forest d'utilitat pública i es recomanen unes normes per als diferents tipus de sòls.  
- Informe de l'Àrea d'Espais Naturals de data 3 de juny de 2008:  
  
- Reiteren allò que s'ha indicat en la conclusió núm. 1 de l'informe de 3 de juliol de 2007; la classificació i qualificació proposades són, en termes generals, compatibles amb l'adequada conservació dels LIC la Pobla de Sant Miquel i Rius del Racó d'Ademús. Així mateix, es considera compatible amb la protecció del paratge natural municipal de Fuente Bellido.  
- En relació amb la conclusió 2a de l'informe de 3 de juliol de 2007, es considera que la proposta de sòl urbanitzable limítrof amb el nucli urbà i que afecta el LIC Rius del Racó d'Ademús no implicarà un impacte negatiu significatiu sobre els hàbitats i les espècies protegits per mitjà del LIC; la zona afectada no mostra cap dels hàbitats.  
- Es reitera la conclusió 2b de l'anterior informe: tota la superfície municipal afectada pel LIC la Pobla de Sant Miquel ha de qualificar-se com a sòl no urbanitzable de protecció ecologicoforestal i paisatgística.  
- Es reiteren les conclusions 2c i 2d relatives al règim dels LIC esmentats.  
- En este informe s'incidix que el règim d'ús i gestió del sòl afectat pel paratge natural municipal de Fuente Bellido haurà de ser l'establit en el vigent Pla Especial de l'Espai Natural Protegit, sense perjuí d'allò que s'ha indicat en el punt 3 d'este informe sobre el LIC la Pobla de Sant Miquel, el qual coincidix amb una part del paratge natural municipal.  
- Informe de la Secció Forestal de la Direcció Territorial de València d'esta conselleria, de data 18 de juny de 2008:   
- L'informe anterior és vàlid a pesar de fer referència al Pla General d'Ordenació Forestal.  
- No s'observen contradiccions entre la declaració del paratge natural municipal de Fuente Bellido, el seu pla especial, i les consideracions de l'informe anterior. Els usos permesos en la forest d'utilitat pública que conforma el paratge coincidixen amb els del pla especial.  
- El territori definit com a forest d'utilitat pública núm. 46 denominat Alto del Gazapo s'haurà de considerar com a àrea de sòl forestal de protecció, i igualment s'haurien de considerar les dos zones LIC. La resta del territori forestal haurà de considerar-se com a àrea de sòl forestal comú.  
La forest d'utilitat pública ha de considerar-se com a domini públic basant-se en el que establix l'article 12 de la Llei 43/2003, de 21 de novembre, de Forests, modificada per la Llei 10/2006, de 28 d'abril.  
- Cal assenyalar que qualsevol aprofitament o activitat en terreny forestal o forest d'utilitat pública serà regulat per la seua legislació específica.  
- S'hauria d'incloure l'obligació de disposar de zones que permeten contindre els possibles incendis forestals quan hi haja nuclis de població pròxims a terreny forestal, per mitjà de faixes de seguretat amb reducció de la vegetació, carrers perimetrals al nucli de construccions, i la instal·lació d'hidrants contra incendis en el dit cinturó perimetral.  
- Informe del Servici de Biodiversitat, de 2 de març de 2009: en relació amb l'àrea i els usos adequats per a la conservació de la terrerola de Dupont:  
- L'àrea pot destinar-se a la conservació de l'espècie indicada, inclosa en la proposta d'ampliació de ZEPA Hontanar-Ferriza, la delimitació de la qual, lleugerament diferent de la presentada, pot sol·licitar-se al Servici d'Ordenació Sostenible del Medi.  
- Respecte als usos compatibles en eixa zona es reitera allò que s'ha indicat en l'informe de data 19 de novembre de 2007.  
- Informe del Servici d'Ordenació Territorial (Àrea de Planificació del Territori i el Litoral), de data 3 d'abril de 2009: emeten informe desfavorable en no estimar suficientment complides les previsions del PATRICOVA. Es considera imprescindible la realització d'un estudi d'inundabilitat per a la concreció del risc d'inundació en l'àmbit del terme municipal en els termes següents: gran part del creixement urbà proposat s'establix sobre sòl afectat per risc d'inundació, i no pot ser objecte de reclassificació, no ha de suposar un increment significatiu del risc d'inundació al terme municipal; l'estudi d'inundabilitat és imprescindible per a adoptar decisions i haurà d'ajustar-se al que establix el PATRICOVA; s'analitzaran les condicions de drenatge superficial de tot el municipi i el risc d'inundació associat al tàlveg del Pozo, etc.  
  
  
- Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, de data 28 de maig de 2008 (remés per la Secció de Planejament de la Direcció Territorial de València d'esta conselleria): de caràcter desfavorable per no respectar l'ordenació proposada el domini públic hidràulic i no acreditar la disponibilitat de recursos hídrics. No s'ha pogut analitzar la incidència en el règim de corrents per falta de documentació.  
  
- Informe de 19 de maig de 2009 del Servici de Suport Tècnic de la Direcció General de Territori i Paisatge: en este s'indica que la localització del sector urbanitzable proposat no és l'adequada en afectar el LIC Rius del Racó d'Ademús i sòl afectat per risc d'inundació, i es proposa la busca d'una altra zona d'expansió, o la redelimitació del sector i se'n deixa fora este sòl afectat per la protecció. Emeten informe desfavorable del sector.  
No obstant això, si finalment es justificara per mitjà d'un estudi d'inundabilitat i un informe favorable de la Direcció General de Gestió del Medi Natural la viabilitat del sector (atés que es considera que l'impacte paisatgístic i visual sobre el nucli podrà reduir-se amb les mesures adequades), s'haurà de garantir amb mesures i normes d'integració paisatgística que les actuacions realitzades en este compliran les determinacions del LIC Rius del Racó d'Ademús, i no afectaran el paisatge d'este àmbit i definiran adequadament les seues vores urbanes i la silueta, de conformitat amb l'article 35 de la LOTPP, que ha de complir-se per al desenrotllament dels nous sectors. També s'hauran de limitar les alçàries de l'edificació en les noves zones proposades per a garantir la protecció de les vistes i la silueta del nucli, considerades d'alt valor, atenent el que disposa l'article 32 de la LOTPP; així com la definició de la vora urbana per a una adequada integració en el paisatge, fent especial menció de la part que tomba cap a l'àmbit del LIC Rius del Racó d'Ademús i cap a la carretera N-330, en ser punts de vista principals.  
  
  
Informació pública  
Es va sotmetre a informació pública el pla general i el corresponent estudi d'impacte ambiental per mitjà de publicació en el DOCV núm. 4873, de 29 d'octubre de 2004. S'han remés les al·legacions presentades. Estes al·legacions no tenen caràcter ambiental en general, només una fa referència a l'alçària de les edificacions de dos plantes màxim, en compte de tres.  
El certificat de 25 d'abril de 2005 de l'Ajuntament indica les al·legacions estimades i desestimades. En concret, l'al·legació corresponent a l'alçària màxima abans esmentada, del Sr. Marcelo Carratalá Ballester, s'estima, segons l'Ajuntament, introduint una excepcionalitat en l'apartat d'alçària màxima reguladora (art. 5.11.2).  
Afeccions legals  
En el terme municipal hi ha diversos llits; cal destacar el del Túria per la seua importància, i el barranc del Pozo per la seua proximitat al nucli urbà, el domini públic hidràulic ha de ser sòl no urbanitzable protegit d'acord amb el que establix la Llei 10/2004, de 9 de desembre, de la Generalitat, del Sòl No Urbanitzable.  
La forest d'utilitat pública núm. 46, denominada Alto del Gazapo, s'ha de preveure com a domini públic (art. 12 de la Llei 43/2003, de 21 de novembre, de Forests, modificada per la Llei 10/2006, de 28 d'abril).  
 L'àmbit del municipi es veu afectat per la via pecuària de l'assegador del Turó, que és de domini públic, i han d'ajustar-se les actuacions en esta a la Llei de Vies Pecuàries.  
El terme municipal és travessat per la carretera nacional 330, per la qual cosa haurà de complir-se allò que s'ha establit per a esta en la legislació sectorial.  
En el municipi hi ha dos llocs d'interés comunitari (LIC) denominats la Pobla de Sant Miquel i Rius del Racó d'Ademús, així com el paratge natural municipal de Fuente Bellido, declarat mitjançant l'Acord de 13 de juliol de 2007 del Consell, que igualment aprovava el pla especial.  
  
El llit del riu Túria i els terrenys adjacents estan afectats per risc d'inundació de grau 3 pel Pla d'Acció de caràcter sectorial de Prevenció de Riscos d'Inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA). S'ha presentat un estudi d'inundabilitat de la zona i s'ha d'obtindre un informe favorable de l'organisme de conca i del Servici d'Ordenació Territorial d'esta conselleria.  
La zona oest del municipi es troba dins de l'àmbit de la zona d'especial protecció d'aus (ZEPA), denominada Hontanar-Ferriza.  
  
Consideracions ambientals  
1. El Servici Territorial d'Ordenació del Territori de la Direcció Territorial de València va remetre el 16 de setembre de 2008, amb data d'entrada en els servicis centrals de 18 de setembre de 2008, una nova documentació del projecte de pla general (memòria justificativa, document amb eficàcia normativa i plans); així com el corresponent estudi d'impacte ambiental en què s'havien introduït les modificacions sol·licitades a requeriment de la Direcció General de Gestió del Medi Natural. En data 9 de juliol de 2009, s'ha remés una nova documentació del pla general amb modificacions conseqüència de l'últim requeriment efectuat i de l'estudi d'inundabilitat (la documentació presentada amb data d'entrada de 18 de setembre de 2008 va ser aprovada per l'Ajuntament, no així l'última de 9 de juliol de 2009).  
  
Les modificacions consistixen, bàsicament, en l'adaptació a la Llei del Sòl No Urbanitzable 10/2004 en compte de l'adaptació a l'anterior llei del sòl no urbanitzable; així com considerar tota la part oriental del municipi com un sol tipus de sòl protegit, en estar vigent en este el pla especial del paratge natural municipal. Es realitzen determinades modificacions en els sòls no urbanitzables protegits (en usos i denominació) per a una millor adaptació a les característiques i els valors d'estos, i es reduïx el sòl no urbanitzable comú en afectar-lo, d'una banda, la forest d'utilitat pública i, d'una altra, el perímetre de protecció de la captació de la bassa. També hi ha modificacions conseqüència de l'estudi d'inundabilitat en sòls urbanitzables i urbans proposat. Les característiques generals de la proposta de planejament que es va efectuar inicialment es mantenen; no es considera una modificació substancial allò que proposa (els sòls continuen mantenint majoritàriament una protecció especial amb diferents graus i matisos, amb usos permesos semblants als inicialment proposats).  
La documentació del pla general presentada el 9 de juliol de 2009, amb les modificacions que resulten d'esta declaració, haurà de ser aprovada per l'Ajuntament.  
2. El terme municipal de Casas Altas està constituït fonamentalment per relleus muntanyosos separats pel llit del riu Túria i la seua vega. A un costat i a l'altre del Túria hi ha relleus muntanyosos de pendents acusades, travessats per barrancs.   
En el marge dret del Túria se situen uns relleus muntanyosos que constituïxen altiplans formats per materials calcaris travertínics terciaris, en gran part amargenats, ocupats per pastures i matolls continentals, amb algunes taques de vegetació forestal més o menys poblada d'arbres i, en la seua part inferior, per cultius de secà d'arbres (ametlers). En esta zona destaca la part superior d'estos relleus de pendent moderada o suau, que d'acord amb l'informe del Servici de Biodiversitat constituïx l'hàbitat de la terrerola de Dupont o ricotí (Chersophilus duponti).  
En el marge esquerre del Túria se situen uns relleus muntanyosos que són contraforts de la serra deTortajada, que forma part de la serra de Javalambre, i que arriben a assolir alçàries superiors a 1.200 metres en la porció sud-est del terme municipal. Esta zona oriental del municipi constituïx el paratge natural municipal de Fuente Bellido, constituïda per relleus muntanyosos, de pendent, en general acusada, formats en la seua part inferior pel mateix tipus de materials que en el marge contrari, i en la seua part superior per materials argilosos i margocalcaris cretacis i per calcàries juràssiques. En este marge, en la part inferior, es presenten cultius d'oliveres i ametlers amb matolls i pastures continentals, i en ascendir en altura els cultius de secà deixen pas a matolls i pastures continentals, i a pinedes de pi negral o pinassa (Pinus nigra), i finalment a savinars de savina alba (Juniperus thurifera).  
  
En este marge esquerre del Túria, en la part superior, es troba el LIC la Pobla de Sant Miquel, on destaquen els savinars de savina alba.  
  
El llit del Túria i la seua vega formen part del LIC Rius del Racó d'Ademús, que està constituïda per una zona plana ocupada majoritàriament per cultius de regadiu i cultius de fruiters (pomera), i en destaca la vegetació ripària (xopades, alberedes i salzedes) que es concentra al costat del llit del Túria.  
Des del punt de vista de la fauna, cal destacar la població d'aus rapaces (Circaetus gallicus, Hieraetus pennatus, Aquila chrysaetos, etc.) en el LIC la Pobla de Sant Miquel i, d'acord amb l'informe del Servici de Biodiversitat, l'hàbitat per a la terrerola de Dupont en la part occidental del terme.  
El poble se situa en el marge dret del Túria al costat de la vega del riu.  
La valoració ambiental de la zona és elevada i coexistix un ús tradicional agrícola amb zones forestals de gran valor. La proposta presentada pretén la conservació dels valors ambientals de la zona, permetent usos compatibles amb estos i plantejant un xicotet desenrotllament urbà.  
3. En l'estudi d'impacte ambiental s'efectua una avaluació per unitats ambientals i una altra segons la proposta de planejament efectuada. Es destaca el següent:  
- En la unitat d'àrees urbanes, l'impacte es considera compatible globalment. Respecte a l'afecció al paisatge la considera nul·la en principi, tot i que les obres de nova planta hauran d'adequar-se a la tipologia constructiva de la població.  
- En la unitat d'àrees periurbanes de pendents moderades, respecte al paisatge es fa la mateixa valoració que en la unitat anterior, i quant a la capacitat del sòl s'indica que es tracta de sòls influenciats per la proximitat del nucli urbà.  
- En la unitat tercera, àrees de caràcter forestal degradades, amb pendents moderades i presència de cultius en terrasses, es proposa en una zona pròxima al nucli urbà un sòl no urbanitzable comú, que ocupa zones sense aprofitaments, erms, i que és de dimensions reduïdes.  
  
- La resta d'unitats són sòls no urbanitzables protegits en diferents graus on s'estima igualment l'impacte com a compatible.  
  
4. Una porció del sòl urbanitzable i del creixement del sòl urbà estan afectats per risc d'inundació de grau 3 (PATRICOVA). La normativa del PATRICOVA indica que el sòl no urbanitzable afectat per risc d'inundació no podrà ser objecte de reclassificació com a sòl urbà o urbanitzable. L'informe del Servici d'Ordenació Territorial d'esta conselleria considera que és imprescindible la realització d'un estudi d'inundabilitat que justifique que el sòl urbanitzable proposat en l'ordenació del futur pla no és inundable.  
  
Igualment, travessant en l'extrem nord el nou sòl urbà i urbanitzable proposat hi ha el barranc del Pozo.   
L'estudi d'inundabilitat presentat considera necessària la modificació del planejament en les zones abans indicades i en té en compte els resultats. Hi hauria una porció de terrenys grafiats en la documentació presentada, situats en el barranc del Pozo, a un costat i a l'altre del barranc i aigües avall, que resultarien afectats per risc d'inundació. No obstant això, els nous sòls urbanitzables proposats no resultarien afectats per la inundabilitat procedent del Túria, contràriament al que indica el PATRICOVA. L'estudi proposa un canvi d'ordenació i en la nova documentació del pla es proposa una modificació de la classificació, qualificació i ordenació en terrenys de sòl urbanitzable i urbà que s'havien proposat, que passen a sòl no urbanitzable de protecció de llits i riberes, incloent-hi el domini públic hidràulic del barranc del Pozo o Peñarroya.  
És necessari que tant el Servici d'Ordenació Territorial d'esta conselleria com la Confederació Hidrogràfica del Xúquer emeten un informe favorable de l'indicat estudi, les seues conclusions i la modificació en la classificació, qualificació i ordenació presentades. Així mateix, la Confederació Hidrogràfica del Xúquer emet un informe favorable del pla respecte a l'afecció al domini públic hidràulic, zones de servitud i policia, la incidència en el règim de corrents i la disponibilitat de recursos hídrics.  
Cal tindre en compte que l'article 20.6 de la Llei d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge establix que junt amb el domini públic hidràulic i en tota la seua extensió caldrà disposar d'espais lliures d'edificació, per la qual cosa hauran d'establir-se els dits espais lliures junt amb el domini públic hidràulic del barranc del Pozo, de com a mínim 5 m, excepte en les zones en què per la inundabilitat esta circumstància ja s'aconseguisca en quedar els terrenys com a sòl no urbanitzable de protecció de llits.  
En la resta de terrenys no afectats per inundabilitat, situats fora del LIC Rius del Racó d'Ademús, la proposta de reclassificació es considera, ateses les característiques d'esta i del medi afectat, acceptable mediambientalment.  
5. Els terrenys afectats pel sòl urbanitzable proposat, que no serien inundables segons l'estudi d'inundabilitat presentat pel promotor, afecten el LIC Rius del Racó d'Ademús. L'últim informe de l'Àrea d'Espais Naturals indicava que la urbanització no suposaria un impacte negatiu significatiu sobre els hàbitats i les espècies protegits per mitjà de LIC; el Servici de Biodiversitat, en el seu informe, indicava que no s'afectava els hàbitats pels quals es va proposar este espai per a la Xarxa Natura 2000, però que, en tot cas, el seu desenrotllament ha de tindre en compte les característiques ambientals de l'espai, mantenint els arbres, les tanques de l'entorn, i harmonitzant l'àrea urbana amb l'horta limítrof.   
  
En conseqüència, sempre que s'obtingueren els informes favorables del Servici d'Ordenació Territorial d'esta conselleria i de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, es considera acceptable la seua reclassificació, i s'han de complir una sèrie de mesures correctores en relació amb l'informe de biodiversitat, i paisatgístiques, que permeten una adequada integració de l'actuació en l'entorn.  
6. Disponibilitat de recursos hídrics:  
L'informe de disponibilitat hídrica elaborat per un tècnic per a l'Ajuntament indica que l'horitzó de població serà de 300 habitants i les necessitats hídriques de 33 m³/dia, com a valor mitjà anual. L'origen de l'aigua és el brollador de la Bassa al terme municipal de Casas Altas, al costat del terme municipal d'Ademús. La parcel·la on es troba la captació d'aigües és de titularitat municipal, la captació s'usa per a l'abastiment a la població de Casas Altas i per al reg de les hortes veïnes al barranc de la Bassa, als termes municipals de Casas Altas i Ademús.  
  
L'informe esmentat indica que compta amb l'autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, però sense aportar documentació acreditativa respecte d'això.  
S'informa del sistema aqüífer afectat i conclou que la disponibilitat de recursos no està compromesa pel PGOU sempre que es mantinga el mateix nivell d'ús industrial d'aigua potable d'este moment, pràcticament inexistent.  
Els consums anuals són d'11.972 m³ anuals, la qualitat de l'aigua és normal, apta per al consum.  
La Secció de Planejament de la Direcció Territorial de València d'esta conselleria va remetre un informe de la CHJ en què s'indicava que no s'havia acreditat la disponibilitat de recursos hídrics. Respecte al volum sol·licitat, la CHJ explica que la demanda actual és d'11.899 m³/any corresponents a 163 habitants, i que la demanda resultant del sòl urbanitzable residencial detallat que es preveu serà de 21.243 m³/any corresponents a 291 habitants.   
Quant a l'origen dels recursos, s'indica en l'informe de la CHJ que en eixe organisme l'Ajuntament no disposa d'aprofitaments propis ni els tramita, que els aprofitaments esmentats es destinen a reg exclusivament. L'informe és desfavorable en este aspecte i és necessària la tramitació del corresponent expedient d'aprofitaments.   
L'increment de sòl a desenrotllar respecte al planejament vigent no és excessiu, tenint en compte que es tracta d'un municipi de xicotetes dimensions. L'augment de població previsible, segons la documentació de l'Ajuntament, seria dels 166 habitants actuals a un horitzó entre 300 i 350. No obstant això, la CHJ calcula només per al sòl urbanitzable detallat una població de 291 habitants, és a dir 457 habitants totals. No obstant això, no s'ha acreditat disposar de recursos hídrics i la seua no-afecció negativa a altres recursos, i és, per tant, necessari que prèviament a l'aprovació definitiva del pla general s'obtinga l'informe favorable de la CHJ en este punt.  
L'Ajuntament ha aportat una sol·licitud d'aprofitament de cabals de la captació de la Bassa, però ho ha sol·licitat per a un cabal clarament inferior a les seues necessitats reals segons l'informe de la Confederació, i no ha tingut en compte tampoc els increments de població plantejats.  
7. L'informe de la CHJ de 28 de maig de 2008 indica respecte als llits del municipi que en els documents presentats no hi ha cartografia que els classifique com a sòl no urbanitzable d'especial protecció. Els barrancs de Peñarroya o del Pozo estarien afectats per sòl urbà i residencial (el domini públic no pot ser afectat pel procés d'urbanització i ha de ser classificat com a sòl no urbanitzable d'especial protecció). Els terrenys fronterers amb el llit estan subjectes a una zona de servitud de 5 metres per a ús públic i una zona de policia de 100 m, en la qual es condicionarà l'ús del sòl i les activitats que es desenrotllen. La zona de servitud ha d'estar expedita. Qualsevol actuació en zona de policia estarà subjecta a autorització administrativa per part d'eixe organisme.  
  
Es considera adequat que tots els llits del municipi en la proposta de planejament efectuada estiguen en àmbit de sòl no urbanitzable d'especial protecció (protecció del paratge natural de Fuente Bellido, protecció agrícola i ramadera, protecció forestal, protecció llits i riberes, etc.). Les actuacions que puguen plantejar-se hauran de complir el que establixen la Llei d'Aigües i la normativa que la desenrotlla.  
En la proposta de planejament hi ha un sòl no urbanitzable de protecció de llits que gràficament se circumscriu al Túria i al barranc del Pozo. La normativa, no obstant això, pareix fer referència a altres llits i barrancs, que no es representen. Esta normativa establix, sense perjuí del que indiquen les normes sectorials, unes bandes de protecció i unes condicions d'ús. En este punt es considera que per al sòl no urbanitzable de protecció de llits i riberes proposades, és a dir, el Túria i el barranc del Pozo, s'ha de complir allò que s'ha establit en la Llei d'Aigües i en la legislació que la desenrotlla, sense perjuí d'allò que s'ha indicat en les normes quant a condicions d'ús.  
La nova proposta de 9 de juliol de 2009 ha grafiat el barranc del Pozo com a sòl no urbanitzable de protecció de llits i riberes en el tram que travessa el sòl no urbanitzable de protecció agrícola forestal contra l'erosió. Tenint en compte la protecció d'este tipus de sòls, no es considera necessari que es done la protecció de llits i riberes al tram indicat del barranc del Pozo, sinó que queden amb la protecció de no urbanitzable de protecció agrícola i forestal contra l'erosió, atenent les consideracions de la Llei d'Aigües i la normativa de desplegament.  
  
A més, haurà de sol·licitar-se per a les actuacions que pretenguen dur-se a terme dins del LIC Rius del Racó d'Ademús un informe previ favorable del Servici d'Ordenació Sostenible del Medi.  
8. En relació amb el sòl no urbanitzable de protecció agrícola i ramadera, este s'establix amb la funció de conservació de l'espècie terrerola de Dupont, d'acord amb els informes del Servici de Biodiversitat.   
  
El terme municipal de Casas Altas ha resultat afectat per l'ampliació de la zona d'especial protecció d'aus (ZEPA) d'Hontanar-Ferriza, segons l'acord de 5 de juny de 2009, del Consell, d'ampliació de la xarxa de ZEPA de la Comunitat Valenciana. En la nova documentació presentada, els límits d'este sòl s'ajusten als límits d'esta ZEPA en el municipi.  
És necessari efectuar algunes precisions en les normes urbanístiques en l'última documentació presentada, per a aconseguir la finalitat de conservació esmentada.   
9. En relació amb el sòl no urbanitzable de protecció ecològica del paratge natural municipal de Fuente Bellido, tal com es reflectix en la nova documentació, la seua normativa serà l'establida en el pla especial d'este espai natural protegit declarat mitjançant l'acord de 13 de juliol de 2003.  
La normativa d'este tipus de sòl, segons indiquen els informes del Servici d'Ordenació Sostenible del Medi, ha de modificar-se en relació amb l'existència del LIC la Pobla de Sant Miquel dins d'este.   
  
10. La nova proposta de planejament incrementa el sòl urbà respecte al planejament vigent al costat de la carretera nacional 330, en un xicotet tram, sense que s'establisca servitud de protecció. S'ha d'obtindre un informe favorable respecte a la proposta de l'organisme que gestione l'esmentada carretera.   
11. L'àmbit del pla general està afectat pel Pla Eòlic de la Comunitat Valenciana, el seu extrem sud-oriental proposat com a sòl no urbanitzable de protecció ecològica del paratge natural de Fuente Bellido és zona no apta, la zona central és considerada zona exterior residual, és a dir, exclosa del pla, i l'extrem occidental proposat com a sòl no urbanitzable de protecció agrícola i ramadera i de protecció agrícola i forestal, és zona apta amb compliment de prescripcions. Respecte a esta zona occidental, pertany a la zona eòlica 7 que ja ha sigut avaluada i s'hi ha descartat com a alternativa d'ubicació de parcs.  
  
En l'última proposta de l'Ajuntament s'establix en l'article 6.3 de la normativa la prohibició de parcs eòlics en sòl no urbanitzable, i s'ha suprimit de l'article 6.18 corresponent al sòl no urbanitzable de protecció agrícola i forestal la menció que es feia per error.  
  
12. En relació amb l'afecció al patrimoni cultural, s'ha aportat un catàleg de béns i espais protegits, amb una normativa de protecció. Es reflectixen en pla els sòls no urbanitzables de protecció historicoartisticocultural, encara que la normativa es referix exclusivament a un element patrimonial.  
En l'expedient consta l'informe de la Conselleria de Cultura que especifica una sèrie de deficiències en la documentació presentada, sense que es tinga constància que la Conselleria de Cultura les considere esmenades.  
En conseqüència, s'ha d'obtindre l'informe favorable d'afecció al patrimoni cultural de l'article 11 de la Llei de Patrimoni Cultural Valencià, prèviament a l'aprovació del pla general, en el qual s'hauran d'establir les mesures correctores i les modificacions que es creguen oportunes.  
13. Pel que fa a l'afecció paisatgística i atesa la documentació presentada davant de la Direcció General de Territori i Paisatge, es considera el següent:   
- Els sòls urbanitzables proposats que afecten el LIC Rius del Racó d'Ademús, tenint en compte l'informe del Servici d'Ordenació Sostenible del Medi i el del Servici de Biodiversitat, es consideren acceptables amb una sèrie de condicions, tal com s'ha argumentat en esta declaració.  
En relació amb la inundabilitat i l'afecció al règim de corrents del barranc del Pozo dels nous sòls urbans i urbanitzables proposats, estos seran acceptables depenent de l'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer i del Servici d'Ordenació Territorial d'esta conselleria.  
  
- En l'estudi de paisatge s'aporta el pla de classificació i qualificació del sòl de febrer de 2008, que no coincidix amb el pla de juliol de 2008 aportat en l'Àrea d'Avaluació Ambiental.  
- En el Catàleg de paisatge, la documentació de caràcter normatiu es considera adequada ambientalment, amb les correccions indicades en l'informe del Servici de Suport Tècnic de data 19 de maig de 2009 que han de dur-se a terme. A més, cal realitzar correccions en el sentit següent:  
S'han definit les unitats següents: cultius de secà, unitat mixta i unitat forestal, que no coincidixen amb la qualificació proposada en la documentació amb registre d'entrada de 9 de juliol de 2009 en l'Àrea d'Avaluació Ambiental.  
La documentació presentada a l'Àrea d'Avaluació Ambiental el 9 de juliol de 2009 delimita un sòl no urbanitzable de protecció agrícola i ramadera, la normativa del qual pretén l'exercici d'activitats que permeten la conservació de la terrerola ricotí i el seu hàbitat (àmbit de ZEPA Hontanar-Ferriza). No obstant això, en el Catàleg de paisatge es definix esta zona majoritàriament dins de la unitat de paisatge forestal amb uns usos que no són els mateixos i que no permeten l'adequada conservació d'esta espècie i el seu hàbitat, en permetre's per exemple les repoblacions forestals. En conseqüència, es considera que la normativa i delimitació per a este tipus de sòls ha de ser l'establida en la documentació presentada davant de l'Àrea d'Avaluació Ambiental amb data 9 de juliol de 2009.  
- Respecte al sòl no urbanitzable de protecció ecològica del paratge natural municipal de Fuente Bellido, la normativa del pla presentada en l'Àrea d'Avaluació Ambiental coincidix amb la del pla especial aprovat, i s'estima que la normativa ha d'ajustar-se al pla especial i no a la del Catàleg del paisatge.  
- En el sòl no urbanitzable de protecció agrícola i forestal/risc d'erosió, la normativa del pla presentada no coincidix exactament amb la redacció presentada en el Catàleg de paisatge, ja que en este últim cas correspon a tres unitats paisatgístiques diferents: forestal, de secà i mixta. Es considera que la normativa a aplicar s'ha de correspondre amb la presentada davant l'Àrea d'Avaluació Ambiental i no la corresponent al Catàleg de paisatge.   
- El sòl no urbanitzable de protecció agrícola i forestal/risc d'erosió en la porció nord; en el Catàleg de paisatge hi ha una zona indicada com a unitat de paisatge de rius i llits amb una normativa pròpia del sòl no urbanitzable de protecció de llits; no obstant això es considera que per les característiques de la zona la normativa adequada ambientalment als valors de la zona ha de ser la indicada en primer lloc.  
  
- Respecte al sòl no urbanitzable comú proposat, la normativa presentada davant de l'Àrea d'Avaluació Ambiental no coincidix amb la normativa de la unitat de paisatge del Catàleg de paisatge, i s'estimant que ateses les característiques de la zona és admissible la normativa proposada en el pla, i que la del catàleg és massa restrictiva. No obstant això, la implantació de les actuacions en eixa zona estarà subjecta a les autoritzacions corresponents i a l'avaluació d'impacte ambiental en el cas que ho exigisca la legislació.  
S'haurà d'obtindre l'informe favorable de la Direcció General de Territori i Paisatge d'esta conselleria. Les modificacions i mesures que s'introduïsquen en la documentació conseqüència dels informes de la indicada direcció es consideren acceptables sempre que no siguen contradictòries amb esta declaració.  
14. Respecte al sòl no urbanitzable comú i les activitats permeses en este, en la normativa proposada, en les vessants que donen al poble haurà de complir-se allò que s'ha establit en l'article 20 del Reglament de Paisatge de la Comunitat Valenciana i les restriccions que puga establir la Direcció General de Territori i Paisatge.  
15. En relació amb l'impacte acústic, l'informe del tècnic d'activitats qualificades d'esta conselleria és favorable i es consideren acceptables les mesures correctores que hi establix.  
16. En el municipi hi ha una estació de depuració d'aigües residuals EDAR, amb una capacitat de tractament de 25 m³/dia, el cabal mitjà tractat l'any 2004 va ser de 71 m³/dia. L'informe de l'entitat de sanejament d'aigües de data 13 de juliol de 2005 indica que en el cas que els urbanitzadors decidisquen no resoldre el sanejament i la depuració de les aigües residuals, l'EPSAR informa de la viabilitat del tractament d'estes en l'EDAR de Casas Altas, sempre que es complisquen una sèrie de condicionants:  
«1. Al seu dia, els urbanitzadors responsables dels desenrotllaments urbanístics hauran de realitzar la corresponent sol·licitud de la connexió efectiva. Les obres necessàries per a la connexió de les aigües residuals a les infraestructures públiques les efectuarà el peticionari pel seu compte i risc.  
2. En tot cas, l'abocament generat pels desenrotllaments urbanístics que origine el PGOU de referència haurà de complir els límits d'abocament establits en l'ordenança municipal d'abocaments, i si no n'hi ha, en el model d'ordenança d'abocaments de l'entitat de sanejament d'aigües, a fi de preservar la integritat del sistema de sanejament i la qualitat de l'efluent. A estos efectes els urbanitzadors hauran de preveure que, abans del punt de connexió, han de disposar d'una arqueta de registre de la mateixa tipologia que la que figura en el model d'ordenança d'abocaments a la xarxa municipal de clavegueram editat per esta entitat de sanejament d'aigües, dotada, a més, de guies per a la instal·lació d'un atall que permeta la desconnexió de l'abocament. Així mateix, en la connexió de la zona industrial, a més de disposar de la mencionada arqueta de registre, s'haurà de preveure la construcció sobre la dita arqueta d'una caseta que permeta la instal·lació d'equips de mesura en continu, tancada amb clau.  
3. Amb anterioritat a l'execució de la connexió, s'haurà d'ingressar a l'entitat de sanejament d'aigües la quantitat resultant del càlcul del suplement d'infraestructures efectuat; a estos efectes haurà d'establir-se el corresponent conveni, si és el cas, entre l'entitat de sanejament i l'Ajuntament de Casas Altas.»  
Els càlculs de generació d'aigües residuals per part dels nous desenrotllaments no estan clars respecte a allò que ha comunicat l'EPSAR; esta indica que el cabal addicional generat serà de 39,2 m³/dia. No obstant això, cal tindre en compte que els càlculs d'increment de població que suposaven els nous desenrotllaments efectuats per la CHJ i pel planejament són discrepants. En conseqüència, és necessari establir mesures per a garantir que els desenrotllaments urbanístics es facen de forma coordinada amb l'execució de l'EDAR, de manera que estos no entren en funcionament fins que l'EDAR no puga donar-hi servici.  
  
17. L'empresa Gestión Integral de Residuos Sólidos, SA, propietària de l'abocador controlat de residus sòlids urbans d'Ademuz, indica que els residus sòlids urbans seran tractats en l'indicat abocador fins que s'òmpliga, i a partir d'eixa data s'aplicaran els corresponents plans zonals.  
Prèviament a l'inici dels desenrotllaments urbanístics, es comprovarà que el tractament i destí dels residus està garantit i, en tot cas, l'Ajuntament haurà de garantir-ne l'adequada gestió.  
  
18. L'informe de la 1a demarcació forestal de València d'esta conselleria, de data 18 de juny de 2008, indica que les forests d'utilitat pública i els LIC han de ser sòls no urbanitzables de protecció. En este sentit, la proposta de l'Ajuntament considera eixos terrenys com a sòls no urbanitzables protegits, ecològic paratge natural de Fuente Bellido o de protecció de llits.   
L'informe efectua una sèrie de recomanacions respecte a la normativa i qualificació del sòl, i s'estima, no obstant això, que la proposta efectuada per l'Ajuntament és suficient i és adequada per a la conservació dels valors naturals que posseïx cada zona, amb les modificacions o mesures correctores establides en esta declaració.  
  
En l'informe s'establix l'obligació de disposar de zones que permeten contindre els possibles incendis forestals quan hi haja nuclis de població pròxims a terreny forestal, d'acord amb el que establix la normativa sectorial aplicable; açò es podrà realitzar per mitjà de faixes de seguretat amb reducció de la vegetació, carrers perimetrals al nucli de construccions, i la instal·lació d'hidrants contraincendis en el dit cinturó perimetral. D'acord amb el GIS, esta situació no es dóna en el poble ja al estar en terreny no forestal.  
19. En la normativa del sòl no urbanitzable de protecció viària es fa referència a camins i per a estos s'establix un ample genèric de 8 metres. Esta regulació no s'ha justificat convenientment, i en el cas d'eixamplar-se els camins existents hauran de sotmetre's a avaluació d'impacte ambiental, si així ho determina la legislació aplicable en la matèria.  
  
20. En l'estudi d'impacte ambiental es proposen una sèrie de mesures correctores en relació a diferents factors: contaminació acústica, afeccions sobre el relleu, afeccions sobre el sòl, afeccions sobre el subsòl, protecció de la vegetació, de la fauna, paisatge, infraestructures, gestió de residus, etc.  
Les mesures proposades es consideren adequades i cal precisar respecte d'estes que s'hauran d'obtindre els informes i les autoritzacions corresponents i complir la legislació vigent corresponent a cada una de les matèries. Per exemple: respecte a les reforestacions, serà necessari obtindre, si és el cas, les autoritzacions i els informes que corresponguen respecte a la legislació sectorial forestal, i l'informe, si és el cas, d'afecció al LIC, complir el que establix la legislació reguladora autonòmica d'espècies exòtiques invasores, etc.  
Així mateix, en les consideracions ambientals s'ha exposat la necessitat de rectificar o afegir mesures correctores respecte de les proposades, de manera que es minimitzen els efectes en l'entorn.  
21. L'estudi d'impacte ambiental proposa un programa de vigilància i seguiment ambiental que ha d'estendre's a totes les mesures correctores i condicionants que s'establisquen en esta declaració.  
22. La proposta de planejament efectuada i presentada el 9 de juliol de 2009, davant de l'òrgan ambiental, es considera acceptable des d'un punt de vista ambiental, tenint en compte que la regulació d'usos és en línies generals adequada a la conservació dels valors ambientals del municipi. S'estima necessari adoptar mesures preventives i correctores addicionals a les establides en l'estudi d'impacte ambiental, que es desenrotllen en l'apartat de condicionants d'esta declaració, per a assegurar l'adequada conservació dels valors naturals i la minimització de l'impacte ambiental, i l'obtenció dels informes sectorials que corresponguen respecte a la proposta realitzada.   
  
La proposta d'increment de sòls urbanitzables i urbans respecte a la situació actual es considera acceptable en els termes indicats en esta declaració, sempre que obtinga l'informe favorable previ de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer i del Servici d'Ordenació Territorial d'esta conselleria, en relació amb la inundabilitat d'estes zones, aplicació de la normativa PATRICOVA, repercussió sobre el règim de corrents i el domini públic hidràulic; així com sobre la disponibilitat de recursos hídrics.  
Consideracions jurídiques  
El projecte es troba sotmés al procediment de declaració d'impacte ambiental, ja que està inclòs en els supòsits previstos en l'annex I, apartat 8g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament.  
En l'expedient, s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que s'hi apliquen.  
L'article quint del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, atribuïx la competència a l'òrgan ambiental per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique esta llei.  
L'article 16 del Decret 131/2007, del Consell, modificat pel Decret 217/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Vivenda, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualsevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars en el territori de la Comunitat Valenciana.  
  
Per tot això, i fent ús de les facultats que legalment tinc atribuïdes, resolc:  
  
Primer   
Estimar acceptable, només als efectes ambientals, el projecte de Pla General d'Ordenació Urbana del municipi de Casas Altas, promogut per la corporació local de Casas Altas, d'acord amb la documentació presentada en esta conselleria, sempre que es complisca el que establix la documentació presentada del pla general de data d'entrada de 9 de juliol de 2009, així com de l'estudi d'impacte ambiental, les seues mesures correctores i el programa de vigilància ambiental remesos per la Secció de Planejament de la Direcció Territorial de Castelló d'esta conselleria de 19 de setembre de 2008; i sense perjuí de l'obtenció de les autoritzacions sectorials que siguen necessàries i del compliment dels condicionants establits en l'apartat segon d'esta declaració.  
  
  
Segon  
Condicionants del Pla General d'Ordenació Urbana indicat:   
1. Prèviament a l'aprovació definitiva del pla general caldrà:  
a) L'aprovació de la corporació local de la documentació del pla general que resulte de la incorporació dels condicionants de la present declaració.  
b) Obtindre un informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer i del Servici d'Ordenació Territorial a l'estudi d'inundabilitat presentat per l'Ajuntament, i a la classificació, qualificació i ordenació detallada proposada conseqüència d'este, data de registre d'entrada de 9 de juliol de 2009, en especial pel que fa a l'increment de sòl urbà i urbanitzable al costat de l'actual nucli urbà.   
  
Igualment, s'haurà d'obtindre un informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer respecte a l'afecció al domini públic hidràulic, i zones de servitud i policia, a la incidència en el règim de corrents; així com respecte a la disponibilitat de recursos hídrics (compatibilitat amb el pla hidrològic i no menyscabament d'altres usos legalment implantats).  
Caldrà ajustar-se al que disposa l'article 20.6 de la Llei d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge, que establix que junt amb el domini públic hidràulic i, en tota la seua extensió, hauran de disposar-se espais lliures d'edificació. Esta circumstància ha de donar-se en el barranc del Pozo i en la resta de llits, i ha de tenir l'informe favorable de la Confederació Hidrogràfica. Respecte al barranc del Pozo haurà d'establir-se un espai lliure com a zona verda junt amb el seu domini públic hidràulic, de com a mínim 5 m, excepte en les zones en què per la inundabilitat esta circumstància ja s'aconseguisca en quedar els terrenys com a sòl no urbanitzable de protecció de llits.  
c) Obtindre un informe favorable de la Direcció General de Territori i Paisatge (Servici de Suport Tècnic) respecte a l'afecció paisatgística en què es determinen, si és el cas, les mesures i correccions a efectuar en la proposta plantejada.  
Es considera acceptable en línies generals la normativa proposada en el Catàleg de paisatge d'octubre de 2008, presentat davant de la Direcció General de Territori i Paisatge d'esta conselleria, amb les correccions que indica l'informe del Servici de Suport Tècnic d'esta conselleria i reflectides en la present declaració.   
Es considera que han de dur-se a terme les següents correccions a la normativa del Catàleg de paisatge proposada:  
La normativa a aplicar en el sòl no urbanitzable agrícola i ramader, sòl no urbanitzable de protecció ecològica del paratge natural municipal de Fuente Bellido i sòl no urbanitzable de protecció agrícola i forestal/risc d'erosió, serà la proposada en el pla general, amb les correccions d'esta declaració i no s'acceptarà la proposada en el Catàleg de paisatge esmentat.  
- La normativa a aplicar en el sòl no urbanitzable comú serà la proposada en el pla, amb les correccions d'esta declaració i no s'acceptarà la proposada en el Catàleg de paisatge. No obstant això, la implantació de les actuacions en eixa zona estarà subjecta a les autoritzacions corresponents i a l'avaluació d'impacte ambiental en el cas que ho exigisca la legislació.  
- Respecte al sòl no urbanitzable de protecció agrícola i forestal/risc d'erosió en la seua porció nord, en el Catàleg de paisatge hi ha una zona indicada com a unitat de paisatge de rius i llits, amb una normativa pròpia del sòl no urbanitzable de protecció de llits; no obstant això, es considera que per les característiques de la zona la normativa adequada ambientalment als valors de la zona ha de ser la indicada en primer lloc.  
Les modificacions i les mesures que s'introduïsquen en la documentació conseqüència dels informes de la Direcció General de Territori i Paisatge d'esta conselleria es consideren acceptables sempre que no siguen contradictòries amb esta declaració.  
a) Obtindre l'informe favorable de la Conselleria de Cultura respecte a l'afecció al patrimoni cultural; s'han de complir les modificacions i mesures correctores i protectores que establisca.  
2. La nova proposta de 9 de juliol de 2009 rectificarà el grafiat del tram del barranc del Pozo que travessa el sòl no urbanitzable agrícola i forestal contra l'erosió, que s'ha posat com a sòl no urbanitzable de protecció de llits i riberes, deixant-lo com de protecció agrícola i forestal contra l'erosió; s'ha de complir igualment el que establixen la Llei d'Aigües i la seua normativa de desplegament.  
3. Pel que fa a la integració paisatgística de les actuacions que es duran a terme, s'haurà de complir el que establix el Reglament de Paisatge de la Comunitat Valenciana, en especial les normes d'aplicació directa i d'integració del paisatge en el medi.   
4. En relació amb el sòl urbanitzable proposat, cas d'obtindre els informes favorables de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer i del Servici d'Ordenació Territorial d'esta conselleria abans esmentats, el seu desenrotllament haurà de dur-se a terme de manera que permeta el manteniment i la conservació només d'aquells arbres i tanques més rellevants i característics, i es podrà dur a terme el trasplantament dins de la mateixa zona, com a excepció.  
En la proposta d'ordenació detallada presentada el 9 de juliol de 2009, es planteja el sòl no urbanitzable de protecció de llits junt amb el llit del barranc del Pozo com a dotacional, xarxa secundària, àrea de jocs. Esta ordenació haurà de tindre l'informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer i el Servici d'Ordenació Territorial d'esta conselleria. Les actuacions que s'hi duguen a terme han d'usar, si és el cas, espècies vegetals pròpies de la zona (vegetació forestal actual i potencial i agrícola tradicional), i han de comportar el manteniment de l'actual vegetació present en eixa zona.   
5. En el sòl no urbanitzable comú, en les vessants que donen al poble, haurà de complir-se allò que s'ha establit en l'article 20 del Reglament de Paisatge de la Comunitat Valenciana i les consideracions que puga establir la Direcció General de Territori i Paisatge.  
Les activitats que s'establisquen en este tipus de sòl hauran de disposar d'un sistema de depuració d'aigües residuals d'acord amb les característiques d'estes.  
6. Respecte a la regulació normativa del sòl no urbanitzable agrícola i ramader es modificarà reflectint el següent: haurà de tindre's en compte, en relació a les activitats que es puguen desenrotllar en este tipus de sòl, que l'hàbitat de la terrerola de Dupont consistix en espais oberts, pastures, cultius de cereals i matolls, i no són adequades les zones arbòries, les repoblacions forestals, ni els cultius d'arbres extensos. En conseqüència les actuacions que es duguen a terme en este sòl han de ser coherents amb estos requeriments. L'establiment d'allotjaments turístics i activitats ramaderes no extensives requerirà l'informe previ favorable del Servici de Biodiversitat d'esta conselleria.  
  
7. Haurà de reflectir-se en la normativa que qualsevol actuació i el desenrotllament de plans i projectes que afecten l'àmbit territorial del LIC la Pobla de Sant Miquel, haurà de comptar amb l'informe favorable del Servici d'Ordenació Sostenible del Medi d'esta conselleria. A més, no es preveuran com a usos permesos la instal·lació de línies elèctriques aèries en l'àmbit del LIC esmentat, i sí que es preveurà la instal·lació de línies de transport i/o distribució d'energia elèctrica soterrada en camins existents.  
8. La normativa haurà d'arreplegar que qualsevol actuació i el desenrotllament de plans i projectes que afecten l'àmbit territorial del LIC Rius del Racó d'Ademús ha de comptar amb l'informe favorable del Servici d'Ordenació Sostenible del Medi d'esta conselleria. A més, les actuacions que es desenrotllen en el sòl no urbanitzable de protecció de llits s'hauran d'ajustar a allò que s'ha establit en la Llei d'Aigües i la seua normativa de desplegament, a més del que establix la normativa del pla.  
9. S'hauran de coordinar adequadament els desenrotllaments urbanístics amb l'execució i la posada en funcionament de l'ampliació de l'EDAR per a aconseguir que esta puga donar tractament a estos desenrotllaments.  
No s'haurà de concedir cap llicència d'ocupació o cèdula d'habitabilitat de les vivendes fins que no es justifique que l'ampliació de l'EDAR està en funcionament per a donar-los servici, i es complixen les condicions de l'EPSAR reflectides en síntesi en esta declaració.  
  
10. Prèviament a l'inici dels desenrotllaments urbanístics previstos, es comprovarà que el tractament i destí dels residus està garantit i, en qualsevol cas, l'Ajuntament haurà de garantir-ne l'adequada gestió.  
  
11. Han de disposar de zones que permeten contindre els possibles incendis forestals quan hi haja nuclis de població o terrenys urbans-urbanitzables pròxims a terreny forestal, d'acord amb el que establix la normativa sectorial aplicable.  
12. En la normativa del sòl no urbanitzable de protecció viària es fa referència a camins, indicant que per a estos s'establix un ample genèric de 8 metres. En cas d'eixamplar-se els camins existents, hauran de sotmetre's a avaluació d'impacte ambiental si la legislació específica ho requerix, i en esta es determinara si ambientalment és acceptable la proposta d'ampliació.  
13. Respecte a l'aplicació de les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental, es duran a terme, sense perjuí que s'obtinguen els informes i les autoritzacions corresponents i es complisca la normativa sectorial aplicable.  
14. El programa de vigilància i seguiment ambiental ha d'estendre's a totes les mesures correctores i condicionants que s'establisquen com a conseqüència d'esta declaració.  
15. La forest d'utilitat pública ha de preveure's com a domini públic, basant-se en el que establix l'article 12 de la Llei 43/2003, de 21 de novembre, de Forests, modificada per la Llei 10/2006, de 28 d'abril.  
  
  
Tercer  
Notificar als interessats que contra esta resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret consideren pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 23 de juliol de 2009. La directora general de Gestió del Medi Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno.»  
  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 86 /4589 UGX.  
Títol: Prolongació línia 5 del metre: tram Riba-roja de Túria-Vilamarxant.  
Promotor: Conselleria d'Infraestructures i Transports.  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Infraestructures i Transports.  
Localització: Riba-roja de Túria i Vilamarxant (València).  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte  
L'objecte d'este projecte és prolongar la línia 5 del metro de València aprofitant al màxim la plataforma de l'antiga línia de rodalia de Renfe València-Llíria, de manera que s'eviten les expropiacions o, en la mesura que siga possible, es minimitzen.  
És a dir, és la recuperació de la plataforma ferroviària existent en el tram Riba-roja de Túria-Vilamarxant, com a continuació natural de la plataforma compresa entre l'aeroport i Riba-roja, la prolongació d'esta per mitjà d'un tram de nou traçat fins a arribar al nucli urbà de Vilamarxant, i l'habilitació sobre este itinerari conjunt d'una línia electrificada, integrada en la xarxa de metro de València per mitjà de la seua connexió amb la línia 5 de la dita xarxa, dotada d'un equipament i unes instal·lacions coherents amb les de la resta de la xarxa metropolitana.  
  
En l'actualitat, la plataforma del tram Riba-roja de Túria-Vilamarxant, de l'antiga plataforma ferroviària València-Llíria, apareix desmantellada, desproveïda de via, carril i balast, però susceptible tota esta de recuperació.  
Localització geogràfica  
El traçat de metro en estudi es localitza entre els termes municipals de Riba-roja de Túria i Vilamarxant (València), ambdós ubicats a la comarca del Camp de Túria, en el sector central de la província de València.  
Descripció de les característiques més rellevants  
El tram Riba-roja de Túria-Vilamarxant tindrà una longitud total de 4.623,746 m, dels quals 93,834 metres (2 % de la longitud total) corresponen a la secció soterrada del calaix sota la variant de Riba-roja, 746,980 metres (16,2 %) corresponen a secció en trinxera i els 3.782,932 restants (81,8 %) corresponen a seccions en superfície.  
A més, de la longitud total del traçat, 3.200,036 metres (69,2 %) recolzen sobre la plataforma preexistent, mentres que 1.423,710 metres (30,8 %) queden fora de la dita plataforma.  
Entre el PK inicial i el PK 3.200,036, el traçat s'ajustarà estrictament a la plataforma existent de l'antic ferrocarril de rodalia de Renfe València-Llíria.  
A partir de l'esmentat PK, la plataforma existent creua davall la carretera CV-370 i es dirigix, a través d'un viaducte sobre el Túria cap a Llíria, sent necessari que abandone l'esmentada plataforma per a arribar al nucli urbà de Vilamarxant. Per a això, s'aprofitarà el corredor utilitzat actualment per la carretera CV-370, únic possible fins a arribar a l'esmentada població, que s'obri camí en la franja de terreny existent entre el llit del Túria i els relleus muntanyosos de la zona coneguda com Molló de Crusa.  
Les estructures de pas existents i previstes sobre el traçat són:  
- Viaductes: se'n projecten dos, ambdós de nova construcció i situats en el tram de nou traçat, fora ja de la plataforma existent. L'un, sobre el barranc d'Oms, i l'altre sobre el barranc de Teulada.  
- Passos superiors: un, de nova construcció, per a salvar l'encreuament amb la carretera CV-370.  
- Passos inferiors: en seran dos, un de preexistent i l'altre de nova execució, com a conseqüència de la supressió d'un pas a nivell.  
- Altres estructures: el calaix davall la variant de Riba-roja, i les actuacions de reconstrucció de tauler en les obres de pas sobre els barrancs de Porxinos i la Monxolina.  
- Obres de pas per a drenatge: sobre la plataforma existent en l'actualitat hi ha sis obres de drenatge i se n'executaran set de noves, algunes de les quals substituiran obres preexistents o en estat ruïnós.  
  
Actualment hi ha tres passos a nivell sobre la plataforma ferroviària:  
- Pas a nivell PN-1: al terme municipal de Riba-roja, en el PK 1+067,067, i situat sobre un camí rural no asfaltat.  
- Pas a nivell PN-2: en el límit entre Riba-roja i Vilamarxant, en el PK 1+483,027, i situat sobre el camí que va junt amb la Subestació de Transformació de Vilamarxant i que comunica la CV-370 amb l'àrea de vivenda de segona residència del sector dels Oms. Este camí coincidix amb la via pecuària sendera de l'assegador de la Serra.  
- Pas a nivell PN-3, al terme de Vilamarxant, en el PK 2+239,026.  
  
Estos tres passos a nivell seran suprimits en la totalitat i s'habilitaran les solucions oportunes de permeabilitat que permeten la restitució dels fluxos de trànsit actuals a través de la via.  
El projecte preveu el muntatge de via única i una reserva d'espai per a una futura duplicació de via. La via a implantar serà d'ample mètric, amb carril UIC, i el sistema permetrà la compatibilitat amb la resta de línies metropolitanes de València amb les quals es troba comunicada. El traçat s'iniciarà amb doble via, sobre el tram en trinxera; esta via doble finalitza en el PK 0+273,965 i es convertix en via única. La parada de Vilamarxant, disposarà de doble via.  
Se situarà una única parada, Vilamarxant, que s'ubicarà al costat del nucli urbà, en un espai classificat com a urbanitzable.  
Alternatives  
El traçat es desenrotlla majoritàriament sobre la plataforma de l'antiga línia de rodalia de Renfe València-Llíria (3.200,036 metres sobre 4.623,746), mentres que el tram final, de 1.423,710 m, és de nova planta i té com a objecte l'accés al nucli urbà de Vilamarxant.  
  
En el tram de nova planta és on presenten l'estudi d'alternatives, que està condicionat per:  
- La ubicació de la parada de Vilamarxant, designada pel planejament municipal.  
- El corredor obert per la carretera CV-370.  
- El llit del riu Túria.  
- El massís muntanyós del Molló de Crusa.  
És a dir, en el tram on s'abandona la plataforma ferroviària existent, el traçat ha d'encaixar-se en l'estret corredor existent entre l'àrea residencial denominada Molló de Crusa, ocupada per vivenda de segona residència, i el llit del Túria. En esta franja s'ubica la CV-370, per la qual cosa haurà d'aprofitar-se'n el corredor.  
A partir del punt quilomètric 3+200, es presenten les quatre alternatives, la longitud de les quals és, en tots els casos, d'1,2 quilòmetres. L'estudi d'alternatives tria l'opció que manté la situació de paral·lelisme amb la CV-370 i en permet el futur desdoblament o ampliació.  
  
Tramitació administrativa  
En data 13 d'abril de 2007 es rep en la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Vivenda la documentació remesa per la Conselleria d'Infraestructures i Transports que sol·licita que s'emeta la preceptiva declaració d'impacte ambiental, per la qual cosa s'incoa el corresponent expedient.   
Informació pública  
El projecte bàsic i l'estudi d'impacte ambiental es van exposar al públic per mitjà d'anunci publicat en el BOE del dia 4 de desembre de 2006.  
Resum d'al·legacions  
Durant el període d'informació pública es van presentar els escrits següents:  
- Àrea de Carreteres de la Diputació Provincial de València:   
Identifica l'afecció del projecte sobre la carretera CV-370, la titularitat de la qual té.  
- Delegació del Govern de la Comunitat Valenciana.  
Adjunten dos informes diferents, presentats, respectivament, per la Direcció General de Ferrocarrils del Ministeri de Foment i per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
En el primer, es manisfesta que l'actuació no afecta infraestructures existents de caràcter estatal, i que, conseqüentment, no hi ha inconvenients per a esta des del punt de vista de la planificació ferroviària.  
  
En l'informe de la CHJ, s'especifica una sèrie de consideracions a tindre en compte, tant en la fase de projecte de construcció, com en la d'execució de les obres.   
- Ferrocarrils de la Generalitat Valenciana.  
L'informe de Ferrocarrils de la Generalitat fa diverses consideracions, de les quals, les de caràcter ambiental són:  
- Es manifesta que, encara que el projecte bàsic no ho especifica, seria preferible disposar d'evacuació d'aigües per gravetat en el pas que es preveu davall la variant CV-370 al seu pas per Riba-roja i evitar l'evacuació per mitjà de bombament.  
- De l'estudi de soroll que forma part de l'EIA es deduïx la necessitat d'implantar pantalles antisoroll en els determinats trams, en sobrepassar-se, per un escàs marge, els nivells màxims establits en la Llei 37/2003, del Soroll. S'indica que s'haurien de confrontar les dades calculades amb dades obtingudes en infraestructures existents anàlogues i que, a més, atés que els valors obtinguts en els estudis no superen en 10 dB els permesos per la llei, no caldria l'aplicació de cap mesura preventiva, d'acord amb l'article 27.3 del Decret 104/2006.   
  
- Ajuntament de Riba-roja del Túria.  
Manifesta qüestions en relació amb el seu traçat dins del terme municipal de Riba-roja de Túria i sol·licita prolongar el tram subterrani fins al calaix soterrat previst per a salvar l'encreuament amb la variant de Riba-roja de la carretera CV-370.  
- Direcció de Patrimoni i Urbanisme de l'Administrador de l'Infraestructures Ferroviàries (ADIF).  
Esta al·legació sol·licita la modificació de la titularitat i superfície de sis parcel·les afectades.  
- La mercantil J. A. Herrera Morales, SL.  
Planteja qüestions de caràcter urbanístic.  
Consultes  
Es realitza consulta a l'Àrea d'Espais Naturals i al Servici de Gestió Forestal, en data 23 d'abril de 2008; a l'Àrea de Planificació Territorial i Litoral, en data 7 de maig de 2008, i al Servici Territorial de Medi Ambient en data 23 de febrer de 2009.  
Sol·licitud de documentació complementària  
En data 15 de maig de 2008 es realitza un requeriment de documentació.  
- Informe emés per la Conselleria de Cultura, Educació i Esport sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural.  
- Informe favorable relatiu al tractament de la via pecuària afectada.  
- Estudi d'integració paisatgística.  
- Informe favorable sobre l'estudi acústic.  
- Examen d'alternatives tècnicament viables i justificació de la solució adoptada.  
- En l'EIA presentat, en el programa de vigilància ambiental, s'al·ludix a la planta solar fotovoltaica del municipi de Losa del Obispo. S'ha d'aclarir este aspecte i completar el programa de vigilància ambiental aplicat a la línia de metro objecte d'estudi.  
- Informe en què es realitze una estimació del volum de residus a generar durant la construcció i comprovar que este volum és assumible pels abocadors assignats per a albergar-los. Així mateix, s'ha d'aportar documentació referent a la legalitat i la classificació d'estos abocadors.  
- Localització de les instal·lacions auxiliars; s'ha d'evitar: sòl protegit, sòl forestal, zones de domini públic hidràulic.  
En data 28 de juliol de 2008 es reitera el requeriment.  
Una vegada examinada la documentació remesa en data 23 de setembre de 2008, es fa un nou requeriment del que falta, en data 16 d'octubre de 2008:   
- Informe de patrimoni.   
- Estudi d'integració paisatgística.  
Es reitera l'últim requeriment de documentació en data 20 de febrer de 2009.  
Es fa un altre requeriment en data 16 d'abril de 2009, adjuntant l'informe desfavorable EIP.  
Documentació complementària  
Es rep documentació en data 23 de setembre de 2008, en resposta al primer requeriment:  
- Tramitació en la Conselleria de Cultura de la prospecció arqueològica.  
Ompliment dels requeriments indicats en l'informe acústic emés per el Servici de Protecció de l'Ambient Atmosfèric.  
  
Estimació del volum de residus a generar durant la construcció i instal·lacions per al seu abocament.  
Pla d'ubicació de les instal·lacions auxiliars.  
Es rep estudi d'integració paisatgística en data 23 de gener de 2009.  
Es rep documentació, en data 31 de març de 2009, en relació amb la tramitació de l'informe de Cultura.  
Es rep documentació sobre els aspectes a esmenar de l'estudi d'integració paisatgística, en data 11 de juny de 2009.  
Informes sectorials  
Informe de l'Àrea de Carreteres de la Diputació de València de data 15 de desembre de 2006, es comunica que:  
«.....l'esmentat projecte afecta la següent carretera de la Diputació de València:  
CV-370 (VP-6116) de Manises a Pedralba.  
L'esmentat projecte té en compte la segona fase de la variant de la carretera CV-370 al seu pas per Riba-roja de Túria en execució. L'afecció es resol per mitjà de la construcció d'una secció en calaix que permeta el pas del traçat ferroviari davall de la futura carretera. En coordinació amb la Conselleria d'Infraestructures i Transport, la secció soterrada té en compte la previsió del futur desdoblament de la carretera CV-370.  
L'afecció a l'actual carretera CV-370 es resol en el projecte per mitjà d'un pas superior PSN-1 en el PK 3+298,156, del qual no es dóna major detall. L'actual carretera en eixe punt compta amb calçada de 7 metres t voreres d'emergència d'1,5 i 1,1 metres i suporta en el dit tram prop de 7.000 vh/d. En tot cas, l'actuació ha de tindre en compte la futura duplicació de calçada de la CV-370 en convertir-se en una radial que connectarà amb la futura ronda metropolitana CV-50 de la Conselleria d'Infraestructures i Transport, la qual hauria de preveure's en la posterior definició del projecte constructiu...»  
Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer de data 28 de febrer de 2007, que indica que s'hauran de tindre en compte els factors següents:  
- «La capacitat de desaigüe de les obres de fàbrica serà suficient per a permetre el pas del cabal d'avinguda de càlcul, sense que es produïsca sobreelevació, aigües amunt, de la làmina d'aigua.  
- Les embocadures de les obres de fàbrica, aigües avall, hauran d'estar convenientment protegides i amb els dissipadors d'energia adequats, tendents a evitar erosions en restituir l'aigua al seu llit natural.  
  
- Independentment dels cabals de càlcul, hauran de dimensionar-se les obres amb els gàlibs mínims que garantisquen el pas dels cabals sòlids previsibles i evitar així l'acumulació de materials de grans mides en l'estructura de desaigüe.  
- Haurà de reposar-se la servitud de pas de l'aigua de tal manera que es complisca l'article 47.1 del Text Refós de la Llei d'Aigües, aprovat per RDL 1/2001, de 20 de juliol, és a dir, sense modificar les servituds naturals actualment existents, i garantir-se a més, la inexistència de reg d'entollada o inundació en les zones pròximes al traçat de la via. En tot cas, este organisme de conca haurà d'autoritzar qualsevol modificació.  
  
- Es garantirà en tot moment el drenatge superficial de les aigües cap als llits i es mantindran els marges nets.  
- S'haurà de reduir en la mesura que es puga la plataforma de treball de la maquinària i dels accessos i afectar únicament el terreny estrictament necessari.  
- Respecte als rebliments i abocaments, es garantirà la no-afecció als cursos d'aigua superficials i subterranis, per abocaments contaminants que puguen realitzar-se durant la fase de construcció, així com una vegada finalitzades les obres.  
- Es garantirà la no-afecció a les formacions vegetals de la ribera.  
  
- Quant a la hidrologia, als efectes de considerar els possibles impactes sobre les aigües subterrànies s'estudiaran:  
- Localització d'aqüífers, zona de recarrega i surgència.  
- Qualitat de les aigües i inventari d'abocaments.  
- Evolució estacional dels nivells freàtics i determinació dels fluxos subterranis.  
Les actuacions previstes hauran de complir la legislació d'aigües vigent i hauran de sol·licitar-se les corresponents autoritzacions administratives per a realitzar les obres.  
El traçat no interferix en el projecte del parc fluvial del Túria entre Villamarxant i Quart de Poblet en circular el dit traçat paral·lelament al riu però allunyat de l'actuació projectada.»  
De les consultes realitzades pel Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental es reben els informes següents:  
Informe del Servici de Protecció de l'Ambient Atmosfèric sobre l'estudi acústic  
De data 16 de maig de 2008, després d'avaluar i valorar l'informe considera que «- La documentació és insuficient, per la qual cosa hauria d'adequar-se al contingut que s'establix en el punt B) de l'annex VI del Decret 104/2006, de 14 de juliol, de planificació i gestió en matèria de contaminació acústica, respectant els objectius de qualitat establits en la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Protecció contra la Contaminació Acústica; els punts que falten són els següents:  
- Pla de comprovació, en el moment de la posada en ús, del compliment d'objectius de qualitat en les zones limítrofs, segons els valors reals de trànsit: nombre de trens, característiques de la via, mesures correctores executades, etc.  
- Pla de manteniment de les mesures correctores, especificant-hi qui serà el responsable del dit manteniment.»  
Informe del Servici de Protecció de l'Ambient Atmosfèric sobre l'estudi acústic  
De data 7 de juliol de 2009, després d'avaluar la documentació requerida en l'informe de data 16 de maig de 2008, informa que:  
«...1. Quant al contingut de l'estudi acústic.  
El punt B) de l'annex VI del Decret 104/2006, de 14 de juliol, del Consell, de planificació i gestió en matèria de contaminació acústica, establix el contingut mínim dels estudis acústics que han d'incloure els projectes de noves infraestructures.  
Una vegada revisada la documentació addicional presentada, l'estudi acústic s'ajusta al contingut mínim indicat en el punt B).  
2. Conclusió.  
Una vegada revisat el contingut de l'estudi acústic i la documentació addicional remesa, tenint en compte allò que s'ha assenyalat en el punt 1, la documentació es considera suficient, sempre que, una vegada duta a terme la prolongació es complisquen els objectius de qualitat establits en l'annex II de la Llei 7/2002 en les àrees residencials pròximes a la nova infraestructura.»  
Informe de l'Àrea d'Espais Naturals  
De data 20 de maig de 2008, conclou que:  
«... la prolongació de la línia 5 del metro entre les localitats de Riba-roja de Túria i Vilamarxant és compatible amb el Pla d'Ordenació de Recursos Naturals del Túria amb els condicionants següents:  
1. Que en l'execució de les obres en els barrancs d'Oms i de Teulada es tindrà especial atenció per a evitar l'abocament de residus als llits dels barrancs, així com la restauració dels abocaments que hagen sigut efectuats.  
2. Que els viaductes a construir per a salvar els barrancs d'Oms i de Teulada no afectaran el seu llit, per tal motiu ha d'allargar-se el viaducte que travessa el barranc de Teulada perquè l'estrep descanse fora del llit.  
3. Restauració per mitjà d'espècies ripàries en el tram comprés entre la plataforma de la via del tren que creua la carretera CV-370 i el final del viaducte del barranc de Teulada, però al nord d'esta plataforma, és a dir, entre el riu Túria i la via del tren, i no com en l'EIA que es proposa la restauració entre la mencionada via del tren i la carretera CV-370.  
  
4. Ampliar les barreres de retenció de sediments, almenys, en tot el tram comprés des del punt on la plataforma de la via del tren creua la carretera CV-370 i el viaducte del barranc de Teulada.  
  
5. Que els treballs susceptibles de provocar riscos d'incendi s'ajustaran al Decret 7/2004, de 23 de gener, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terrenys forestals i els seus voltants.»   
Informe de l'Àrea de Planificació del Territori i el Litoral.  
De data 9 de juliol de 2008, informa sobre el risc d'inundació:  
  
«Revisada la documentació, en relació amb el procés d'ampliació de la línia 5 del metro de València: tram Riba-roja de Túria-Vilamarxant, promogut per la Conselleria d'Infraestructures i Transports, es comunica el següent:  
- El traçat de la infraestructura a realitzar es troba parcialment afectat per risc d'inundació de nivell 1 (freqüència alta, 25 anys, i calat alt, major de 0,8 metres) segons el Pla d'Acció Territorial sobre Prevenció del Risc d'Inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA).  
  
- La zona afectada per este risc d'inundació és la compresa entre els PK 3+350 i 3+700.  
- Tal com establix l'article 26 de la normativa del PATRICOVA, ha d'establir-se, en les zones afectades per risc d'inundació, l'adequació de la infraestructura de manera que no obstaculitzen el flux natural de les aigües ni provoquen un augment significatiu del risc d'inundació en els terrenys limítrofs.»  
Informe sobre vies pecuàries  
De data 23 de març de 2009:  
"S'observa que el traçat de la infraestructura fèrria projectada presenta un encreuament amb la via pecuària denominada sendera Assegador de la Serra, de 20 metres d'amplària legal, tal com preveu el mateix projecte bàsic presentat. Segons els plans rebuts, l'encreuament es produïx en el PK 1+459,280 i coincidix amb el preexistent pas a nivell PN-2, que serà eliminat.  
Per a la restitució del pas de la via pecuària es preveu la construcció d'un pas inferior, resolt per mitjà d'una secció en marc de formigó davall del traçat ferroviari, de dimensions lliures interiors 2X2 m, amb accés directe des de l'actual camí. El dit calaix serà exclusivament d'ús pecuari, i no serà accessible per consegüent per al trànsit rodat.  
  
No s'observen més afeccions a vies pecuàries que l'anteriorment ressenyada.  
En el cas que ens ocupa serà aplicable allò que s'ha disposat en la Llei 3/1995, de 23 de març, de vies pecuàries, en l'article 13, sobre modificacions per la realització d'obres públiques sobre terrenys de vies pecuàries, quan diu:  
«En els encreuaments de les vies pecuàries amb línies fèrries o carreteres s'hauran d'habilitar suficients passos, al mateix o diferent nivell, que garantisquen el trànsit en condicions de rapidesa i comoditat per als ramats.»  
La solució per mitjà d'un pas inferior es considera adequada. No obstant això, amb l'objecte de garantir adequadament les condicions de rapidesa i comoditat exigides per la llei, i tenint en compte els usos legals previstos per a la via pecuària, este tècnic considera que el pas hauria de comptar amb una amplària no inferior als 5 metres i una alçària no inferior als 2,5 metres.  
El pas inferior projectat haurà de ser d'una longitud i traçat tals que des de l'entrada al pas, el bestiar puga veure la seua eixida o, en cas contrari, haurà de comptar amb suficient il·luminació interior, siga de tipus natural o artificial.  
Així mateix, haurà de preveure's que el pas inferior no siga inundable o, en cas contrari, projectar les pertinents solucions tècniques de drenatge.  
En tot cas, durant la realització de les obres necessàries, i després d'estes, s'haurà de garantir el trànsit ramader i els usos compatibles i complementaris previstos per la llei.»  
Informe favorable del Servici de Suport Tècnic (Direcció General del Territori i Paisatge)  
De data 2 de juliol de 2009, informa que:  
1. Pla de participació pública.  
L'EIP inclou memòria de pla de participació pública realitzat, de conformitat amb el capítol II del títol del RPJECV, si bé s'indica no haver rebut respostes a les enquestes d'este, per la qual cosa no influïx en la valoració del paisatge.  
2. Descripció i abast de l'actuació.  
- L'EIP inclou descripció i abast de l'actuació. Esta consistix en la prolongació de l'esmentada línia del metro sobre la línia ferroviària existent València-Llíria, excepte un tram menor que circula paral·lel a la carretera CV-370 i continua fins a l'estació prevista a Vilamarxant. El principal espai amb protecció ambiental afectat és el parc natural del Túria, en un tram d'uns 1.500 m, dels quals uns 600 metres ja eren línia ferroviària. No s'observa anàlisi d'altres alternatives al traçat proposat.  
  
- Les superfícies pavimentades en alguns trams a un costat i a l'altre de la línia projectada corresponen a la reposició de camins afectats per la plataforma ferroviària.  
3. Delimitació de l'àmbit d'estudi i caracterització de les unitats de paisatge i recursos paisatgístics.  
- L'estudi d'integració paisatgística delimita un àmbit d'estudi, que es considera acceptable, marcant sobre este els llindars de nitidesa a 500, 1.500 i 3.500 metres des de l'actuació amb la informació de la visibilitat en cadascun.  
- Es delimiten i caracteritzen unitats de paisatge i recursos paisatgístics.  
4. Plans i projectes en tràmit o execució en el mateix àmbit.  
- L'estudi d'integració paisatgística assenyala els plans i projectes existents en l'àmbit afectat. Destaca l'afecció al PORN del parc natural del Túria.  
5. Valoració de la integració paisatgística i visual.  
- L'EIP conté una valoració de la integració paisatgística de l'actuació i conclou que esta és de molt baixa a mitjana en el tram entorn al parc natural del Túria (principalment per la seua alta qualitat i fragilitat), i molt alta en la resta del traçat.  
- S'aporten fotomuntatges abans i després de l'aplicació de les mesures correctores proposades sobre vistes des de la carretera Cv-370 del tram assenyalat amb menor integració paisatgística, on destaca la reducció de visibilitat de l'actuació des d'estos punts de vista per mitjà de vegetació.  
- S'aporten perfils de traçat en el tram d'afecció al parc del Túria (PK 2+6000 a PK 4+000) de 1.000 metres d'amplària (500 metres a cada costat de la plataforma ferroviària projectada) i s'aporten quatre nous fotomuntatges.  
6. Identificació dels impactes paisatgístics i visuals.  
- L'EIP conté identificació i anàlisi dels principals impactes paisatgístics i visuals de l'actuació. Els més elevats (de magnitud moderada) s'assenyalen en part del trams que travessa el parc natural del Túria, on es projecta part del traçat de nova planta.  
  
  
7. Mesures d'integració i mitigació d'impactes i programa d'implementació.  
- Es completen les mesures d'integració i mitigació dels principals impactes mencionats, i el programa d'implementació proposat, amb l'ampliació i modificació de la revegetació inicialment proposada en el tram d'afecció al parc, projectant mòduls de plantació de 25X25 m, compostos per 75 individus de 15 espècies autòctones, més la plantació d'exemplars dispersos de Pinus halepensis.  
  
- Quant al disseny i tractament dels encreuaments dels barrancs de Teulada (PK 3+989) i de l'Oms (PK 3+836), s'haurà d'estudiar en el projecte d'execució una solució que garantisca la connexió ecològica i funcional dels llits, intentant evitar infraestructures curtes dels passos elevats i procurant que els estreps queden fora dels marges fluvials per a permetre el desenrotllament del cordó de ribera.  
- En la documentació aportada es justifica que no es pot aportar major detall de la urbanització en estar pendents de desenrotllament dels sòls limítrofs amb l'actuació, que es reposaran tots els itineraris i recorreguts de l'àmbit afectats per la plataforma, excepte el del PK 3+280 que s'anul·la, i que l'escassa transformació topogràfica generada per la plataforma, junt amb la presència de la CV-370 i les característiques de les fites que constituïxen el riu Túria i les Rodanes, fan que es conserven intactes les relacions visuals de la zona.  
- S'aporten mesures per a minimitzar l'impacte de les arreplegues i retirades de terra vegetal, delimitant zones d'emmagatzematge de materials i de pas de maquinària.  
- Es modifica el programa d'implementació per a incloure les noves plantacions.  
Per tot això, s'emet este informe favorable a l'estudi d'integració paisatgística del Projecte bàsic de prolongació de la línia 5 del metro, tram Riba-roja de Túria-Vilamarxant i es proposa estudiar en el projecte d'execució les consideracions incloses en el punt 7, relatives a l'encreuament amb els barrancs d'Oms i Teulada.  
Afeccions legals  
1. Xarxa Natura 2000 i espais naturals protegits en la Comunitat Valenciana  
Part del traçat de la línia afecta el parc natural del Túria. El traçat que travessa el parc natural es localitza en les àrees de protecció, d'acord amb el Decret 42/2007, de 13 d'abril, pel qual s'aprova el Pla d'Ordenació de Recursos Naturals (PORN) del Túria.  
  
Segons informe emés per l'Àrea d'Espais Naturals, el projecte és compatible amb el PORN amb els condicionants següents:  
- «Que en l'execució de les obres en els barrancs d'Oms i de Teulada es tindrà especial atenció per a evitar l'abocament de residus als llits dels barrancs, així com la restauració dels abocaments que hagen sigut efectuats.  
- Que els viaductes a construir per a salvar els barrancs d'Oms i de Teulada no afectaran el seu llit; per este motiu ha d'allargar-se el viaducte que travessa el barranc de Teulada perquè l'estrep descanse fora del llit.  
- Restauració per mitjà d'espècies ripàries en el tram comprés entre la plataforma de la via del tren que creua la carretera CV-370 i el final del viaducte del barranc de Teulada, però al nord d'esta plataforma, és a dir, entre el riu Túria i la via del tren, i no com en l'EIA que es proposa la restauració entre la mencionada via del tren i la carretera CV-370.  
  
- Ampliar les barreres de retenció de sediments, almenys, en tot el tram comprés des del punt on la plataforma de la via del tren creua la carretera CV-370 i el viaducte del barranc de Teulada.  
- Que els treballs susceptibles de provocar riscos d'incendi s'ajustaran al Decret 7/2004, de 23 de gener, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terrenys forestals i els seus voltants.»   
2. Domini públic hidràulic  
El traçat de la línia se situa en el marge dret del llit del riu Túria, sensiblement paral·lel a este en una distància mitjana aproximada d'un quilòmetre, sense arribar a creuar en cap moment el dit llit.  
  
Al llarg del traçat es creuen una sèrie de barrancs i tàlvegs que conduïxen l'escolament pluvial cap al Túria i els quatre de major importància són els barrancs de Porxinos, Monxolina, Oms i Teulada.  
  
El barranc dels Oms i el de Teulada es troben al sud-oest del nucli urbà de Vilamarxant, on es produïxen les seues desembocadures en el riu Túria, creuant d'esta manera tant la carretera CV-370 que unix Riba-roja de Túria i Vilamarxant, com el traçat proposat per a la línia de metro.   
El barranc de la Monxolina es localitza al terme municipal de Vilamarxant però prop del límit municipal, mentres que el barranc de Porxinos es troba prop del nucli urbà de Riba-roja del Túria.  
  
3. Risc d'inundació  
La part del traçat més pròxima al barranc de Teulada i on circula paral·lel a la CV-370, està afectat per risc d'inundació de nivell 1, que és el màxim establit en el PATRICOVA.  
L'encreuament sobre el barranc de Teulada, en el PK 3 + 990, afectat per risc d'inundació 1, s'efectua per mitjà d'un viaducte d'aproximadament 60 metres de longitud, quedant d'esta manera els seus estreps fora de la zona del llit del barranc.  
En l'encreuament del traçat sobre el barranc de Porxinos, es produïx en una zona de risc d'inundació 3.  
Segons establix la memòria del projecte bàsic, garantixen que l'execució de les obres previstes en el projecte no suposaran cap tipus de perjuí per al drenatge de les aigües pluvials de la zona.  
S'haurà de complir la normativa del PATRICOVA, en relació amb infraestructures lineals i s'haurà de complir l'article 26.3, permetent el drenatge transversal, per a un període de retorn de 500 anys. Segons establix el projecte, les obres de drenatge transversal existents o projectades sobre llits de barrancs, seguint el criteri marcat per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer s'ha utilitzat un període de retorn T=500 anys.  
4. Vies pecuàries  
El traçat de la línia és travessat per una via pecuària situada dins del terme municipal de Vilamarxant denominada sendera de l'Assegador de la Serra.  
L'encreuament amb la sendera de l'Assegador de la Serra es produïx en el PK 1+459,280 i coincidix amb el preexistent pas a nivell PN-2.  
Per a restituir el pas d'esta via pecuària es construirà un pas inferior, resolt per mitjà d'una secció en marc de formigó davall del traçat ferroviari, de dimensions lliures interiors 2X2 m, amb accés directe des de l'actual camí.  
El dit calaix serà exclusivament d'ús pecuari i no serà accessible per al trànsit rodat que en l'actualitat utilitza el camí sobre el qual circula el traçat de la via pecuària.  
Les vies pecuàries estan regulades en la Llei 3/1995, de 23 de març, de Vies Pecuàries. Segons informe emés pel tècnic de vies pecuàries, el pas haurà de:  
- Comptar amb una amplària no inferior als 5 metres i una alçària no inferior als 2,5 metres.   
- Ser d'una longitud i traçat tals que, des de l'entrada al pas, el bestiar puga veure'n l'eixida o, en cas contrari, haurà de comptar amb suficient il·luminació interior, siga de tipus natural o artificial.  
- Que no siga inundable o, en cas contrari, s'han de projectar les pertinents solucions tècniques de drenatge.  
- Durant la fase de realització de les obres necessàries, i posteriorment, s'haurà de garantir el trànsit ramader i els usos compatibles i complementaris previstos per la llei.  
5. Patrimoni cultural  
Segons establix l'EIA, es troben diversos elements pertanyents al patrimoni cultural, jaciments arqueològics i elements etnològics. Entre tots els elements, destaquen:  
- Pont de ferrocarril sobre el barranc de Monxolina, en el TM de Vilamarxant.  
- Pont de ferrocarril sobre el barranc de Porxinos, en el TM de Riba-roja de Túria.  
Ambdós es troben catalogats en l'Inventari General del Patrimoni Cultural Valencià com a béns d'interés etnològic.  
S'ha de presentar informe favorable definitiu de la Conselleria de Cultura, d'acord amb el que disposa l'article 11 de la Llei de Protecció del Patrimoni Cultural Valencià.  
6. Sòl forestal.  
Pràcticament la traça del projecte no travessa sòl forestal, tan sols en creuar el barranc de Teulada i d'Oms.  
Hi ha un incendi registrat el 2005 sobre el sòl forestal del riu Túria, i que afecta el barranc d'Oms.  
7. Carreteres  
En l'actualitat es troba en execució la segona fase de la variant de la carretera CV-370 al seu pas per Riba-Roja, que genera una intersecció amb la plataforma ferroviària en el tram objecte del present projecte.  
  
L'afecció es resoldrà per mitjà de la construcció d'una secció en calaix que permeta el pas del traçat ferroviari davall de la futura carretera. Esta secció soterrada té en compte la previsió del futur desdoblament de la CV-370.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden resultar afectats de forma important per l'actuació.  
El terreny pel qual circula la plataforma es troba, en la totalitat, en el marge dret del riu Túria; el dit terreny és en el seu inici, lleugerament descendent fins a creuar el barranc de Porxinos (PK 0+456,264), a continuació manté una tònica lleument ascendent fins a la divisòria d'aigües entre els barrancs de Porxinos i de la Monxolina (PK 2+574,844); a partir d'ací els terrenys que circumden la plataforma existent presenten un relleu ondulat, amb una tònica general descendent cap al Túria, que es troba pròxim a la carretera CV-370.  
  
Des de l'encreuament amb esta (PK 3+298,156) fins al final, la traça discorre en paral·lel al llit del riu Túria, i haurà de travessar els barrancs d'Oms i Teulada abans d'arribar al punt on es troba prevista la parada, junt amb el nucli urbà de Vilamarxant, sobre sòl urbanitzable actualment destinat al cultiu intensiu de cítrics.  
La plataforma sobre la qual es desenrotllarà el projecte disposa d'una amplària en coronació que se situa, permanentment, en l'entorn de 3,00 m, amb mínim de 2,70 metres.  
Únicament hi ha terraplens d'una certa consideració en l'accés als dos estreps del barranc de Porxinos; els talussos existents s'aproximen, en general, a una inclinació 3H/2V, amb alçàries màximes entorn de 6 metres; els desmunts es desenrotllen en zones de materials rocosos o molt reforçats, i són de caràcter subvertical, amb inclinacions variables que oscil·len entorn d'1H/5V, i unes alçàries màximes de 8 metres.  
  
El sòl de la zona d'estudi es caracteritza per estar representat per un únic tipus de sòl com els fluvisols, ambdós amb àmplia representació al llarg del traçat proposat.  
En l'àrea d'estudi, la vegetació més representativa són els camps de cultiu, la qual cosa determina la presència i gran proliferació d'espècies nitròfiles. El cultiu dominant en l'àrea d'estudi és el de cítrics, per tant la vegetació arvense que es desenrotlla està determinada per les activitats que es realitzen en estos camps de cítrics, com el reg constant, l'adobat, ús periòdic d'herbicides, etc.  
  
Cal destacar l'existència dels barrancs de Teulada i el d'Oms, els quals desemboquen en el riu Túria. En estos trobem el típic matoll de les rambles mediterrànies que porten lligades comunitats de ribera. La principal formació vegetal és el Rubo-Nerietum oleander, poblada bàsicament pel baladre, acompanyat per Osyris alba, punica granatum, a més dels colonitzadors habituals de les riberes mediterrànies.  
  
Segons establix l'EIA, cap espècie vulnerable es localitza en l'entorn d'actuació ni en els seus voltants, atés el caràcter antròpic i l'elevat grau de degradació de l'entorn, en tractar-se d'espècies associades al riu Túria sobre el qual no es produïx cap afecció.  
Sobre la plataforma actual, en el tram en què esta ha de ser aprofitada per a implantar el traçat objecte del nou projecte, es troben en l'actualitat les estructures següents:  
- Un pas inferior, que se situa en el PK 0+456,264.  
- Sis obres de pas per a drenatge.  
L'emplaçament proposat de les instal·lacions auxiliars es troba en la superfície ubicada entre la plataforma del metro i la carretera CV-370. Esta superfície, situada entre el PK 0+839,363 i el PK 1+040, no afecta sòl protegit ni forestal, ni afecta zona de domini públic hidràulic.  
  
Referent al paisatge, s'ha presentat un estudi d'integració paisatgística. Segons el Reglament de Paisatge de la Comunitat Valenciana, aprovat per Decret 120/2006, d'11 d'agost, del Consell, els projectes d'infraestructures o obres públiques han d'anar acompanyats d'un estudi d'integració paisatgística.  
La Direcció General de Territori i Paisatge emet un informe favorable d'este estudi d'integració paisatgística, condicionat al compliment d'unes consideracions, relatives a l'encreuament amb els barrancs d'Oms i Teulada, que són les següents:  
- Quant al disseny i tractament dels encreuaments dels barrancs de Teulada (PK 3+989) i de l'Oms (PK 3+836), s'haurà d'estudiar en el projecte d'execució una solució que garantisca la connexió ecològica i funcional dels llits, intentant evitar infraestructures curtes dels passos elevats i procurant que els estreps queden fora dels marges fluvials per a permetre el desenrotllament del cordó de ribera.  
Els nivells sonors màxims que seran permesos hauran d'adequar-se tant en valor com en les franges horàries de limitació a allò que s'ha reflectit en la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Protecció contra la Contaminació Acústica, i al que establix el títol III, Regulació del soroll produït per infraestructures de transport, del Decret 104/2006, de 14 de juliol, de planificació i gestió en matèria de contaminació acústica.  
De l'estudi de soroll que forma part de l'EIA es deduïx la necessitat d'implantar pantalles antisoroll en els determinats trams, en sobrepassar-se, per un escàs marge, els nivells màxims establits en la Llei 37/2003, del Soroll.  
Dels resultats dels càlculs de l'estudi de soroll es permet establir que:  
- El nivell sonor continu equivalent 55 dB (A) establit en l'actual legislació com a límit per a zones residencials durant el període diürn s'aconseguix a 3 metres de la via.  
- El nivell sonor continu equivalent 45 dB (A) establit en l'actual legislació com a límit per a zones residencials durant el període nocturn s'aconseguix entre 4 i 45 metres de l'eix de la via.  
- Al llarg del traçat de la via estudiat hi ha vivendes i/o àrees on se superen els nivells màxims establits.  
- En estos punts és necessari instal·lar barreres acústiques a fi d'aconseguir que els nivells sonors generats pel futur trànsit siguen inferiors als valors límit.  
El Servici de Protecció de l'Ambient Atmosfèric emet un primer informe sobre l'estudi de soroll, en el qual conclou que s'ha de completar:  
- «.. Pla de comprovació, en el moment de la posada en ús, del compliment d'objectius de qualitat en les zones limítrofes, segons els valors reals de trànsit: nombre de trens, característiques de la via, mesures correctores executades, etc.  
- Pla de manteniment de les mesures correctores, especificant qui serà el responsable del dit manteniment.»  
Com a resposta a este requeriment, remeten documentació addicional. Una vegada revisada esta documentació, el Servici de Protecció de l'Ambient Atmosfèric emet un informe on conclou que és suficient, sempre que es complisquen els objectius de qualitat establits en l'annex II de la Llei 7/2002, en les àrees residencials pròximes a la nova infraestructura.  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants.  
Amb este epígraf es pretén remarcar els efectes generats per l'actuació que, entre els estudiats en l'EIA, presenten major rellevància:  
  
Impacte sobre la hidrologia i la hidrogeologia: tindran lloc activitats que produïxen una disminució de la qualitat de les aigües: augment dels sòlids en suspensió, depòsit de materials sòlids en els llits i disminució de la qualitat directa de les aigües per abocaments accidentals.  
  
Impacte sobre la qualitat de l'aire: es produirà impacte per emissions atmosfèriques i per emissions acústiques.  
Impacte sobre els riscos ambientals: es podran incrementar una altra sèrie de riscos ambientals en l'àrea de localització i el seu entorn: risc d'erosió, lliscament i despreniment, vulnerabilitat a la contaminació dels aqüífers, inundació i risc d'incendis.  
Impacte sobre els espais naturals i altres afeccions legals: s'ha estimat compatible l'impacte sobre el parc natural del Túria i sobre la via pecuària, l'assagador de la Serra.  
Hi ha pròxims a l'àrea d'estudi alguns elements del patrimoni arqueològic i cultural. Es farà un estudi detallat per a la restauració dels ponts de ferrocarril sobre els barrancs de Monxolina i Porxinos.  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental.  
Les mesures correctores les agrupa en mesures de caràcter general i de caràcter particular. Les de caràcter general són:  
- Moviment de terres: els materials de rebliment s'obtindran de pedreres legalment autoritzades.  
- Punts d'arreplega controlada de residus d'obra: s'establiran diversos punts d'arreplega controlada de residus. Els materials inerts hauran de ser depositats en abocadors de residus inerts legals.  
- Realització de regs periòdics per a minimitzar l'emissió de pols en les zones de moviments de maquinària.  
- Posada en marxa d'una instal·lació per a la neteja de baixos de maquinària.  
- Cobriment de camions de transports d'àrids per mitjà d'envelat.  
  
- Revisió periòdica de les emissions gasoses de vehicles i maquinària.  
- Revisió de tremuges de transport per mitjà de gomes i altres materials fonoabsorbents: per a minimitzar l'efecte del soroll caldrà l'elecció d'equips que siguen poc sorollosos i que complisquen les especificacions que marca la normativa quant a emissions acústiques.  
- Realització de mesures per al control de soroll i les vibracions durant la fase de construcció.  
- Adequada ubicació de les instal·lacions auxiliars, del parc de maquinària i de les zones d'arreplega, procedint posteriorment al desmantellament i la restauració de la totalitat de la zona ocupada.  
- Impermeabilització dels parcs de maquinària.  
- Col·locació de jalonament o tanca temporal de protecció, tant en el perímetre de les obres com en les instal·lacions auxiliars i en ocupacions temporals.  
- Aplicació d'un grup de mesures generals per al cas d'obertura de pedreres, préstecs i/o punts d'abocador.  
- Utilització del traçat de camins preexistents com a zona de pas.  
  
- Reposició de camins.  
- Posada en marxa i desenrotllament durant la fase de construcció del programa de seguretat i salut en el treball.  
- Prospecció i posterior seguiment arqueològic i paleontològic.  
  
Les mesures correctores de caràcter particular són les següents:  
- Vies pecuàries: el projecte preveu la reposició dels trànsits propis de la via pecuària per mitjà de la construcció d'un pas inferior.  
- Respectar les àrees d'afecció de llits de barrancs i rambles: es respectaran les zones de servitud d'ús públic i zones de policia dels llits. El projecte preveu el manteniment dels ponts actuals en els trams en els quals la plataforma és preexistent (barrancs de Porxinos i de la Monxolina), després d'haver-se comprovat que la capacitat de desaigüe és suficient. Així mateix, es preveu l'execució de sengles viaductes per a salvar els barrancs d'Oms i Teulada, ambdós en el tram en el qual la plataforma és novament traçat.  
- Protecció contra l'impacte acústic i les vibracions procedents de l'actuació objecte del projecte: hi ha sis trams en els quals se sobrepassen els valors màxims dels nivells equivalents nocturns (45 dB). Per a estos sis trams s'adopta la mesura correctora d'instal·lar pantalles acústiques, encara que la ubicació i les dimensions d'estes pantalles hauran de ser confirmades en fase de projecte de construcció.  
- Adequació de les canalitzacions per al pas de les aigües: amb una xarxa de drenatge completa, tant per a drenatge transversal com longitudinal.  
- Restauració de talussos de desmunt i terraplé: en les superfícies de terraplé de la plataforma de nova planta es preveu la revegetació de la totalitat de les superfícies, i en les superfícies de desmunt també.  
  
- Protecció d'espècies vegetals d'interés: trasplantament d'espècies d'interés: oliveres, pins, garroferes, i altres espècies interessants, que en permeta la reutilització en altres zones.  
- Instal·lació de barreres de palla en punts pròxims als llits: que garantix la reducció de la possible afecció per abocaments accidentals. Es farà en els entorns dels barrancs de Porxinos, Monxolina, Teulada i Oms, així com en el cas del mateix Túria.  
- Rehabilitació de les obres de fàbrica sobre els barrancs de Porxinos i Monxolina, inscrites en la relació d'Inventari General del Patrimoni Cultural Valencià.  
- Implantació de mantes elastomèriques: en el tram en el qual la plataforma ferroviària estarà delimitada per estructura de formigó (zona de trinxera i secció en calaix sota la variant de Riba-roja compresa entre els PK 0+521 i 1+888, es dotarà la superestructura de manta elastomèrica.  
  
- Adequació de zones per mitjà de plantacions arbòries: a fi de facilitar la integració paisatgística en el tram que circula paral·lel al parc natural del Túria, entre els PK 3+320 i 3+800, en l'àmbit que s'estén entre la carretera i la mateixa via fèrria.   
En el pressupost del projecte sí que s'incorpora un pressupost de les mesures correctores.  
Quant al programa de vigilància ambiental té com a objectius determinar les operacions de vigilància, localitzar els diferents impactes, seleccionar indicadors, dissenyar un sistema d'arreplega de dades i comprovar el compliment de les mesures preventives i correctores.  
El programa de vigilància ambiental establix l'objectiu, l'indicador de realització, el valor llindar, la fase aplicació/freqüència de control i les mesures correctores a aplicar.   
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article 16.2 m) del Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Vivenda, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
S'estima acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el Projecte de prolongació línia 5 del metro, tram Riba-roja de Túria-Vilamarxant (València), el promotor del qual és la Conselleria d'Infraestructures i Transports, sempre que este es desenrotlle d'acord amb el que establix la documentació presentada, i amb els condicionants que s'arrepleguen en el punt segon.  
  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. S'ha d'aportar informe emés per la Conselleria de Cultura, Educació i Esport sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, d'acord amb el que disposa l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià.  
Si durant l'execució de les obres, es trobara presència de restes arqueològiques, el fet es comunicarà a la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, de forma immediata, i s'adoptaran les mesures pertinents amb vista a la seua protecció i conservació, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià.  
2. Perquè siga compatible el projecte amb el PORN del Túria, s'hauran de complir tots i cada un dels següents condicionants establits en l'informe de l'Àrea d'Espais Naturals de la Direcció General del Territori i Paisatge:  
Que en l'execució de les obres en els barrancs d'Oms i de Teulada es tindrà especial atenció per a evitar l'abocament de residus als llits dels barrancs, així com la restauració dels abocaments que hagen sigut efectuats.  
Que els viaductes a construir per a salvar els barrancs d'Oms i de Teulada no afectaran el seu llit, per tal motiu ha d'allargar-se el viaducte que travessa el barranc de Teulada perquè l'estrep descanse fora del llit. (Esta prolongació és igualment necessària a fi de no afectar sòl forestal incendiat).  
Restauració per mitjà d'espècies ripàries en el tram comprés entre la plataforma de la via del tren que creua la carretera CV-370 i el final del viaducte del barranc de Teulada, però al nord d'esta plataforma, és a dir, entre el riu Túria i la via del tren, i no com en l'EIA que es proposa la restauració entre la mencionada via del tren i la carretera CV-370.  
  
Ampliar les barreres de retenció de sediments, almenys, en tot el tram comprés des del punt on la plataforma de la via del tren creua la carretera CV-370 i el viaducte del barranc de Teulada.  
Que els treballs susceptibles de provocar riscos d'incendi s'ajustaran al Decret 7/2004, de 23 de gener, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terrenys forestals i els seus voltants.»   
3. Tal com establix l'article 26 de la normativa del PATRICOVA, en les zones afectades per risc d'inundació, han d'adequar-se les infraestructures de manera que no obstaculitzen el flux natural de les aigües ni provoquen un augment significatiu del risc d'inundació en els terrenys limítrofs.  
4. S'han de complir els condicionants establits en l'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer (CHJ):  
- «La capacitat de desaigüe de les obres de fàbrica serà suficient per a permetre el pas del cabal d'avinguda de càlcul, sense que es produïsca sobreelevació, aigües amunt, de la làmina d'aigua.  
- Les embocadures de les obres de fàbrica, aigües avall, hauran d'estar convenientment protegides i amb els dissipadors d'energia adequats, tendents a evitar erosions en restituir l'aigua al seu llit natural.  
  
- Independentment dels cabals de càlcul, hauran de dimensionar-se les obres amb els gàlibs mínims que garantisquen el pas dels cabals sòlids previsibles i evitar així l'acumulació de materials de grans mides en l'estructura de desaigüe.  
- Haurà de reposar-se la servitud de pas de l'aigua de tal manera que es complisca l'article 47.1 del Text Refós de la Llei d'Aigües, aprovat per RDL 1/2001, de 20 de juliol, és a dir, sense modificar les servituds naturals actualment existents, i garantir, a més, la inexistència de reg d'entollada o inundació en les zones pròximes al traçat de la via. En tot cas, este organisme de conca haurà d'autoritzar qualsevol modificació.  
  
- Es garantirà en tot moment el drenatge superficial de les aigües cap als llits i es mantindran els marges nets.  
- S'haurà de reduir en la mesura que es puga la plataforma de treball de la maquinària i dels accessos i s'afectarà únicament el terreny estrictament necessari.  
- Respecte als rebliments i abocaments, es garantirà la no-afecció als cursos d'aigua superficials i subterranis per abocaments contaminants que puguen realitzar-se durant la fase de construcció, així com una vegada finalitzades les obres.  
- Es garantirà la no-afecció a les formacions vegetals de la ribera.  
  
- Quant a la hidrologia, als efectes de considerar els possibles impactes sobre les aigües subterrànies, s'estudiaran:  
- Localització d'aqüífers, zona de recarrega i surgència.  
- Qualitat de les aigües i inventari d'abocaments.  
- Evolució estacional dels nivells freàtics i determinació dels fluxos subterranis.»  
5. S'haurà d'obtindre autorització administrativa prèvia de la CHJ per a l'execució de les obres o treballs en domini públic hidràulic o zona de policia de llits dels barrancs.  
6. Queda prohibit l'abocament de qualsevol tipus de material o substància a les aigües, en especial ciment, formigó o hidrocarburs.  
7. El pas inferior, que soluciona l'encreuament de la línia amb la via pecuària sendera de l'Assegador de la Serra, haurà de ser d'una amplària no inferior als 5 metres i una alçària no inferior als 2,5 metres.  
A més, haurà de ser d'una longitud i traçat tals que, des de l'entrada al pas, el bestiar puga veure'n l'eixida o, en cas contrari, haurà de comptar amb suficient il·luminació interior, siga de tipus natural o artificial. Així mateix, haurà de preveure's que no siga inundable o, en cas contrari, projectar les pertinents solucions tècniques de drenatge.  
En tot cas, durant la realització de les obres necessàries, i després d'estes, s'hauran de garantir el trànsit ramader i els usos compatibles i complementaris previstos per la llei.  
8. S'haurà de complir el que disposa l'estudi d'integració paisatgística (de 02.07.2009) i la documentació complementària d'este.  
Segons l'informe sobre l'estudi d'integració paisatgística, elaborat pel Servici de Suport Tècnic, s'hauran d'incloure en el projecte d'execució les consideracions següents relatives a l'encreuament amb els barrancs d'Oms i Teulada:  
- Quant al disseny i tractament dels encreuaments dels barrancs de Teulada (PK 3+989) i de l'Oms (PK 3+836), s'haurà d'estudiar en el projecte d'execució una solució que garantisca la connexió ecològica i funcional dels llits, intentant evitar infraestructures curtes dels passos elevats i procurant que els estreps queden fora dels marges fluvials per a permetre el desenrotllament del cordó de ribera.  
9. S'haurà de complir tot el que disposa l'estudi acústic i la documentació addicional d'este.  
Una vegada executada l'obra, s'han de complir els objectius de qualitat establits en l'annex II de la Llei 7/2002 en les àrees residencials pròximes a la nova infraestructura.  
10. Els materials de rebliment i els llasts que foren necessaris per a l'execució del projecte, s'obtindran de préstecs i pedreres existents i legalment autoritzades. En el cas de noves obertures, se sotmetran estes, amb caràcter previ a la seua utilització, al procediment de declaració d'impacte ambiental.  
De la mateixa manera, el lloc que es trie com a abocador o enderroc, si no es tracta d'un abocador de residus degudament identificat i legalitzat, s'haurà de sotmetre, abans de la seua utilització, al procediment d'estimació d'impacte ambiental.  
11. Els canvis d'oli, filtres o qualsevol altre residu procedent del manteniment de la maquinària i els vehicles, hauran de ser degudament gestionats per un taller o gestor autoritzat de residus tòxics i perillosos. El manteniment de la maquinària es farà en emplaçaments adequats amb mitjans per a evitar abocaments accidentals; és necessari definir-los i pressupostar-los. Per això, en el cas que el parc de maquinària es localitze en una àrea no preparada a este efecte, esta haurà d'anar proveïda d'una solera impermeable acabada amb pendents que dirigisquen possibles abocaments a canalitzacions que els conduïsquen a arquetes cegues suficientment dimensionades; tot això haurà de ser descrit i pressupostat en el projecte de construcció.   
12. Les àrees adjacents a l'obra que hagen sigut ocupades i degradades durant l'execució de l'obra, s'hauran de restaurar i integrar paisatgísticament.  
13. D'acord amb l'estudi d'impacte ambiental, es recuperarà la capa superior de sòl vegetal que puga estar afectada per l'obra per a la posterior reutilització en els processos de restauració. Els sòls fèrtils així obtinguts s'arreplegaran al llarg de la traça en muntons, l'alçària dels quals haurà de definir-se precisament en el plec de prescripcions tècniques particulars del projecte de construcció, de tal manera que es garantisca el manteniment de les seues propietats.  
14. La direcció d'obra exigirà el compliment de les mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental, fent especial insistència en la protecció dels llits, del sistema hidrològic i de la qualitat de les aigües, i de les mesures d'integració de l'estudi d'integració paisatgística, així com dels condicionants d'esta declaració d'impacte ambiental.  
15. Els diversos documents del projecte de construcció (memòria, plans, plec de prescripcions tècniques i pressupost) incorporaran tots els aspectes concernents a les mesures protectores i correctores incloses en l'estudi d'impacte ambiental, així com els derivats d'estos condicionants; tot això amb el grau de detall necessari per a la seua contractació i execució conjunta amb la resta de les obres. Així, el pressupost del projecte de construcció incorporarà, preferentment en una única partida, totes les unitats d'obra que es referisquen a les mesures correctores a emprendre.  
També es valoraran i proveiran pressupostàriament tots els gastos derivats del programa de vigilància ambiental; així com el gasto de les labors de manteniment de les plantacions realitzades.  
  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra esta resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret consideren pertinents.  
  
Quart  
La present declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
Cosa que li notifique perquè en prenga coneixement i perquè tinga els efectes oportuns.  
  
València, 30 de juliol de 2009.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno.»  
  
València, 23 de novembre de 2012.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.