Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 4904, del 16-12-2004 (2004/11293)

RESOLUCIÓ de 15 de novembre de 2004, del director general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge per què s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   4904

Data del DOGV
:   16-12-2004

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2004/11813


Data del document
:   15-11-2004

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Cocentaina
    * Cheste
    * Alacant
    * Olocau
    * Santa Pola
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 15 de novembre de 2004, del director general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge per què s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. [2004/Q11893]
  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1.302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental, i del Reial Decret 1.131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental
  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En virtut d'això, he resolt:
  
Article únic
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent als expedients 111/0513-CAV, 117/2828-COX, 006/0915-BYF, 056/9356-AMJ, i 059/4209-OXQ, que segons el reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.
  
València, 15 de novembre de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 111/1149-VKU
  
Promotor: Ajuntament d'Olocau
  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Obres Públiques Urbanisme i Transports. Comissió Territorial d'Urbanisme de València
  
Objecte del projecte: Pla General d'Ordenació Urbana
  
Localització: Terme municipal d'Olocau
  
Descripció del projecte
  
Segons documentació remesa datada al novembre de 2002 es proposa:
  
- Sòl urbà: es classifiquen un total de 1.811.873 m² que inclouen el nucli urbà d'Olocau i les urbanitzacions denominades els Puntals, la Lloma i la Pedralvilla (la superfície de les quals es redueix respecte de la prevista en el planejament vigent).
  
- Sòl urbanitzable: es classifiquen 1.276.822 m², dels quals s'ordenen detalladament 631.571 m² i sense ordenar detalladament 648.424 m² es distribueix en els següents sectors:
  
1. Ampliació del nucli urbà (128.092 m²) que inclou dos sectors: 1-A sector nord-oest 68.160 m² i 1-B sector nord-est (59.932 m²)
  
2. Horta de Baix: 43.646 m²
  
3. Rocha de Quito: 55.459 m²
  
4. El Colmenar: 43.370 m²
  
5. Al voltant dels Puntals: 99.700 m²
  
6. Pla de Marco: 353.296 m²
  
7. Industrial: 67.269 m²
  
8. Lloma de les Clotxes i voltants de la Lloma: 106.537 m²
  
9. Catxirulo del Turó: 99.109 m²
  
10. Pla de la Torre I: 97.437 m²
  
11. Pla de la Torre II: 138.466 m²
  
12. Coveta del Tabac: 52.597 m²
  
- Sòl no urbanitzable: s'ha ajustat la classificació del sòl no urbanitzable a allò que preveu el Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals (PORN) de la serra Calderona, que distingeix:
  
- Sòl no urbanitzable comú: coincideix pràcticament amb l'àrea grafiada com a sòl de predomini agrícola de la zona d'influència del PORN de la serra Calderona.
  
- Sòl no urbanitzable d'especial protecció on es diferencien a la vegada:
  
- Sòl no urbanitzable d'especial protecció ecològica i d'especial protecció paisatgística la superfície del qual coincideix amb els sòls així classificats a la zona de protecció del PORN de la serra Calderona, exceptuant els sectors 1-A i 1-B de sòl urbanitzable ja classificats en el planejament vigent encara que reduït en superfície i el sector de sòl urbanitzable que es justifica per la necessitat d'ampliació del nucli urbà amb la tipologia tradicional.
  
- Sòl no urbanitzable d'especial predomini forestal: es qualifica així l'àrea de predomini forestal de la zona d'influència del PORN.
  
- Sòl no urbanitzable d'especial protecció de regeneració: coincideix amb l'àrea de regeneració de la zona d'influència del PORN de la serra Calderona.
  
- Sòl no urbanitzable d'especial protecció agrícola: es qualifica així l'àrea de predomini agrícola de la zona d'influència del PORN que constitueix l'horta tradicional.
  
En aplicació de l'article 7 de la Llei 4/1992, del Sòl No Urbanitzable, s'han establert diverses zones al costat del sòl urbà destinades a serveis públics com ara el parc públic de l'Arquet i la zona verda del Calvari.
  
També es millora el planejament vigent amb la ubicació de les zones de protecció arqueològica i de protecció cultural, amb el plànol de camins ramaders com a plànol d'ordenació i amb la senyalització de les zones de reserva de les carreteres.
  
Tramitació administrativa
  
L'expedient va ser incoat per la sol·licitud d'informe sobre el projecte de Pla General d'Ordenació Urbana d'Olocau, el dia 12 de març de 1997, sobre la base de l'article 38 de la Llei Reguladora de l'Activitat Urbanística, i presenta la següent documentació:
  
- Informe de la memòria justificativa.
  
- Informe de les normes urbanístiques.
  
- Plànol número 14 d'ordenació estructural. Classificació del sòl.
  
- Estudi d'impacte ambiental.
  
El dia 29 de maig de 1997 es va remetre informe a l'ajuntament el contingut del qual es resumix en l'apartat següent.
  
Al llarg de l'any 1997, Juan Jesús López Máñez va presentar al·legacions en les següents dates 3, 5 i 27 de juny, 18 d'agost, 23 i 30 de setembre, 1 d'octubre, 19 de novembre i finalment el 23 de gener de 1998.
  
El 8 d'agost de 2001, l'ajuntament va remetre la documentació tècnica, l'estudi d'impacte ambiental i l'expedient administratiu amb aprovació provisional.
  
El dia 12 de setembre de 2001 es va formular consulta al Servei de Parcs Naturals, l'informe del qual es va rebre el dia 16 de novembre de 2001.
  
Segons el certificat que ha emés el secretari de l'ajuntament la informació pública va ser portada a terme inicialment sobre el document de concert previ, segons Acord del Ple del 20 de desembre de 1996. Posteriorment l'equip redactor va elaborar un nou document que incloïa la resolució de les al·legacions del primer període com també les observacions d'Urbanisme. L'esmentat document es va sotmetre a informació pública per Acord del Ple, de 9 de gener de 2001, i es va publicar l'anunci en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana número 3.931, de 2 de febrer de 2001 i en els diaris Las Provincias i Levante de la mateixa data, com també en el tauler d'anuncis de l'ajuntament i es van presentar dues al·legacions.
  
El dia 20 de setembre de 2002 es va remetre informe a l'ajuntament en què s'indicaven les deficiències que havien de ser esmenades. L'ajuntament va sol·licitar la declaració d'impacte ambiental el 16 d'abril de 2003, i adjuntar la nova documentació no diligenciada (datada al novembre de 2002), formada pels següents toms:
  
- Memòria justificativa.
  
- Normes urbanístiques.
  
- Plànols d'ordenació.
  
- Catàleg de béns i espais protegits.
  
Al·legacions
  
Les nombroses al·legacions presentades per Juan Jesús López Máñez es refereixen entre altres aspectes a:
  
- La falta d'adaptació de Pla General al PORN de la serra Calderona.
  
- Inexistència de motius que justifiquen la revisió i la variació del planejament vigent, i es considera suficient una homologació.
  
- A l'existència de riscos geològics en els sòls urbanitzables ubicats al peu de la penya el Maimó i sobre les noves infraestructures educatives.
  
- Respecte de la superfície de zona verda annexa al col·legi actual la reducció de la qual es va informar desfavorablement per la CTU.
  
- Inclusió del conjunt del Calvari com a patrimoni catalogat.
  
Informes sectorials
  
Informe del Servei d'Impacte Ambiental, de 29 de maig de 1997. El contingut d'aquest es resumeix a continuació:
  
1) S'apuntaven els principals aspectes de la tramitació de l'expedient, com també la documentació necessària per a la formulació de la declaració d'impacte ambiental.
  
2) S'indicava que l'estudi d'impacte ambiental era excessivament escarit i que no s'ajustava a les exigències de la llei, apuntant a continuació els continguts mínims que havia de tindre l'esmentat estudi.
  
3) S'efectuaven una sèrie de consideracions derivades de l'anàlisi de la documentació remesa que consistien en:
  
- El plànol d'ordenació estructural hauria de tindre referències topogràfiques que permeten en qualsevol moment delimitar amb claredat els límits entre diferents classificacions i qualificacions.
  
- S'haurà de justificar la necessitat d'ampliació del sòl urbanitzable a costa de sòl no urbanitzable ja que en principi el sòl urbanitzable classificat en les normes vigents no pareix haver desenvolupat, com també la disponibilitat de recursos hídrics per a atendre les demandes que l'augment de sòl urbanitzable genera i la possibilitat de tractament de l'increment de volum de les aigües residuals.
  
- Justificar la reducció de part del sòl no urbanitzable de protecció d'espai natural respecte de les normes vigents i en terrenys inclosos en l'àmbit del PORN de la serra Calderona, en el marge dret del barranc de la Pedralvilla.
  
- Es concretarà la ubicació definitiva del sòl urbanitzable industrial ja que no coincideix la superfície grafiada en l'estudi de impacte ambiental amb la del plànol de classificació aportat. A més es concretaran les condicions per al desenvolupament del sòl industrial fonamentalment les referides a la gestió dels residus industrials, sistemes de tractament d'aigües residuals industrials i destinació d'aquestes.
  
- En principi pareix que la reducció de sòl urbà de la urbanització Pedralvilla ha exclòs habitatges ja construïts i part dels serveis urbans.
  
- No s'entén quines diferències existeixen entre el sòl no urbanitzable protegit i el sòl no urbanitzable d'espai natural protegit. A més la normativa conjunta per a aquests dos és molt poc precisa i no estableix els usos permesos i els prohibits.
  
- S'apunta a més que la major part dels terrenys naturals del terme d'Olocau estan valorats en el mapa geocientífic de la província de València com de molt elevat interés per a la conservació de la natura.
  
- S'han inclòs en sòl no urbanitzable protegit alguns terrenys molt antropitzats, per exemple l'abocador inert que gestiona l'empresa Girsa. L'esmentada activitat que posseeix totes les autoritzacions pertinents es considera incompatible amb la qualificació de sòl no urbanitzable protegit.
  
S'apuntava a més l'existència d'elements paleontològics d'interés descoberts arran de l'explotació de la pedrera existent al nord de la urbanització dels Puntals. Els camins ramaders com a infraestructures que generen servituds (amplària legal) es grafiaran en el plànol de classificació del sòl i es regularan per la Llei 3/1995, de 23 de març, de Camins Ramaders.
  
Informe del Servei d'Espais Naturals
  
1. El terme d'Olocau està en part inclòs en l'àmbit del Pla d'Ordenació de Recursos Naturals (PORN) de la serra Calderona, aprovat per mitjà de Decret 77/2001, de 2 d'abril del Govern Valencià. A l'efecte del PORN, l'article 4 estableix que serà obligatori i executiu en tot el que afecte a la conservació, millora, protecció o millora de la flora, fauna, ecosistemes, paisatge o recursos naturals i prevaldrà sobre qualsevol altre instrument d'ordenació territorial o física.
  
2. Pel que fa a la classificació de sòls que estableix el projecte de Pla General, en la partida del Campillo (full 668.1-4 de la cartografia a escala 1:10.000) no ha quedat concretada la delimitació entre el sòl no urbanitzable comú i el sòl no urbanitzable protegit-espai natural.
  
3. En relació amb les normes urbanístiques del sòl no urbanitzable d'especial protecció afectat per l'àmbit del PORN el projecte de Pla General és molt poc precís. Per tal de facilitar l'aplicació de la Llei 4/1992, del Sòl No Urbanitzable, és convenient indicar les instal·lacions on de forma excepcional es poden realitzar obres en aquesta categoria de sòls i les limitacions que les condicionen. En aquest sentit el PORN estableix detalladament les normes generals relatives a la regulació d'usos i activitats i les normes particulars referides a la zonificació que han de ser acatades per la normativa del Pla General.
  
4. Pel que fa als camins ramaders, el PORN estableix que els existents en el seu àmbit es consideren patrimoni públic de primera importància per als objectius de conservació natural i de desenvolupament sostenible (article 26.1), per la qual cosa, per tal de determinar les possibles afeccions que es deriven de la classificació de sòls i de l'ordenació establerta pel projecte de Pla General, s'hauria de plasmar el traçat en els plànols del Pla General.
  
5. En relació amb els llits, riberes i marges dels cursos d'aigua, el projecte de Pla General inclou la canalització del barranc d'Olocau en el tram que limita amb el nucli urbà, acció que no es troba suficientment justificada per motius de seguretat de les persones o els béns. El barranc d'Olocau, considerat com d'alt valor ecològic en el PORN (article 9.5) constitueix un corredor natural continu que facilita la mobilitat de la fauna i la migració de tàxons i que contribueix al manteniment de les espècies i dels processos ecològics no sols dels ecosistemes de ribera sinó també dels ecosistemes de l'entorn. La canalització del barranc implicaria la creació d'una discontinuïtat en el corredor per la desaparició de les formacions naturals en el tram executat. Així mateix, el projecte afectaria d'una forma molt negativa la qualitat paisatgística d'aquesta zona del nucli urbà.
  
6. Per una altra part, la xarxa estructural de dotacions públiques que preveu el projecte del Pla General inclou el denominat parc públic l'Arquet i una zona educativa i cultural adjacent. Es tracta d'un espai de 20,370 m² i 5.462 m² respectivament en l'entorn de l'arc romà on actualment, promogut per l'ajuntament, ja hi ha una zona d'esplai de reduïdes dimensions amb jocs infantils. Tot i això, l'àmbit de les dotacions abraça una franja de les vessants del Maimó d'elevats pendents i amb presència de formacions forestals, que pertany a més a la zona de protecció ecològica establerta en el PORN. D'una banda les característiques naturals que reuneix aquesta àrea no són en absolut apropiades per a l'ordenada adequació com a zona d'esplai. D'altra banda, les actuacions necessàries per a l'adequació com a zona d'esplai provocarien la degradació de les formacions naturals. Finalment la normativa particular del PORN a la zona de protecció ecològica únicament permet les adequacions recreatives i naturalístiques de caràcter extensiu i prohibeix amb caràcter general els usos que comporten una degradació de medi.
  
Informe del Servei d'Impacte Ambiental de 20 de setembre de 2002
  
En relació amb la documentació del Pla General d'ordenació urbana aprovada provisionalment i malgrat el temps transcorregut des de la remissió d'aquesta es comunica que la resolució de l'expedient per mitjà de la formulació de la declaració d'impacte ambiental no és possible ja que hi ha nombrosos aspectes d'aquest que no resulten d'acord amb el Pla d'Ordenació de Recursos Naturals de la Serra Calderona tant pel que fa a la delimitació de les diferents qualificacions com a la normativa. També resulten inadequats, des del punt de vista ambiental aspectes com la gestió dels residus sòlids o la de les aigües residuals.
  
Per tot això se sol·licita que siguen revisats i modificats els aspectes següents:
  
1. En relació amb les propostes del Pla General sobre els terrenys inclosos en l'àmbit del Parc Natural de la Serra Calderona cal fer les següents consideracions:
  
- La delimitació del sòl no urbanitzable d'especial protecció del parc natural de protecció paisatgística i protecció ecològica situades a la zona de protecció és a dir en l'àmbit del Parc Natural de la Serra Calderona, excepte les àrees considerades en aquest com a àrees antropitzades .
  
Sobre el plànol d'ordenació s'ha grafiat el límit del parc natural establert en el PORN i es pot apreciar que no s'hi ha ajustat. En els plànols d'ordenació es pot apreciar que el límit de la zona de protecció (el límit del parc natural no s'ajusta al que preveu el PORN tal com es pot observar en el plànol adjunt).
  
- Al voltant de nucli urbà es projecten dos noves àrees de sòl urbanitzable al sud i a l'est com a ampliació d'aquest i es manté i amplia l'àrea de sòl urbanitzable a l'est i al nord de l'Arquet i es projecta una zona de parc públic. Tots aquests afecten terrenys que pertanyen a àrees de protecció paisatgística i protecció ecològica (segons el PORN) sense que s'haja justificat prou la necessitat de creixement del nucli urbà, tal com s'exigeix en l'article 50.4 del PORN de la serra Calderona.
  
- D'altra banda l'ampliació del nucli urbà per l'oest i tocant el llit del riu Olocau és acord amb el que preveu el PORN ja que aquest el considera com àrea antropitzada. No obstant això, no es considera acceptable des del punt de vista ambiental la canalització del riu tal com es projecta en el Pla General (caixers de formigó d'alçària no menor de 3 metres i amplària major de 30 metres) estimant insuficient l'estudi hidràulic presentat com a annex de la memòria justificativa. A més en els estudis existents sobre prevenció de riscos d'inundacions, en concret el PATRICOVA (Pla d'acció territorial de caràcter sectorial per a la prevenció de riscos d'inundació a la Comunitat Valenciana) no detecten cap zona d'inundació al nucli d'Olocau, i preveuen únicament i exclusivament, una actuació estructural i puntual al nord-est del nucli urbà al barranc del Frare l'objectiu del qual és l'increment del llindar de desbordament evitant així que les crescudes del barranc que afecten el nucli urbà d'Olocau. En qualsevol cas si es justificara la necessitat d'adoptar mesures complementàries a les establertes en el PATRICOVA, aquestes, d'acord amb el que estableix la Llei d'impacte ambiental i en l'article 63 del PORN són infraestructures sotmeses al procediment d'avaluació d'impacte ambiental específicament i hauran de projectar-se garantint el manteniment de les condicions naturals del llit.
  
2. Respecte de la resta del terme municipal que pertany a l'àmbit de la zona d'influència del Pla d'Ordenació de Recursos, l'ordenació projectada tampoc respecta en la seua totalitat els criteris establerts en aquest. Així algunes de les àrees de predomini forestal delimitat en el PORN no han sigut arreplegades en la seua totalitat en el Pla General com a sòl no urbanitzable d'especial protecció tal com estableix l'article 50.2 del PORN. En canvi s'han qualificat en aquesta categoria àrees que el PORN qualifica com a àrees de predomini agrícola.
  
S'apunten en el mapa adjunt aquelles àrees que tot i ser àrees de predomini forestal segons el PORN no han sigut considerades com a sòl no urbanitzable d'especial protecció pel projecte del Pla General, com també aquelles àrees que per ser de predomini agrícola no presenten característiques per a ser incloses en l'esmentada qualificació.
  
3. D'altra banda la diferenciació d'àrees de sòl no urbanitzable de protecció agrícola no obeeix en principi a criteris de capacitat d'ús agrari. S'inclouen en aquest àrees degradades i fins i tot pedreres i zones forestals introduint en la normativa l'excepcionalitat a la protecció de parcel·les aïllades si es comprova que no resulta factible la transformació a regadiu. No obstant això, en l'esmentada qualificació només haurien d'incloure's aquelles àrees agrícoles que realment tenen una elevada capacitat d'ús agrícola i que per tant constitueix un recurs natural que s'ha de protegir, com estableix a més la llei del sòl no urbanitzable.
  
4. La proposta per a la ubicació d'un abocador de residus sòlids com a infraestructura de la xarxa primària en el projecte de Pla General és inadequada des del punt de vista ambiental, ja que la citada ubicació ha sigut rebutjada per a la instal·lació d'un abocador inert (resolució de la directora general de Planificació i Gestió del Medi, de data 12 de febrer de 2002) ja que entre altres aspectes no compleix les distàncies mínimes d'allunyament a nuclis de població establerts en el Pla Integral de Residus de la Comunitat Valenciana.
  
5. L'àrea alberga a més un jaciment paleontològic denominat Olocau de gran interés científic i inclòs en l'inventari de la Conselleria de Cultura. Pel que fa a la gestió de les aigües residuals, des del punt de vista ambiental resulta inadmissible que no es permeta l'establiment d'una xarxa de clavegueram i el seu corresponent tractament a les àrees urbanes o urbanitzables consolidades o semiconsolidades. S'entén que el Pla General ha de corregir els impactes negatius heretats del desenvolupament del pla vigent i per tant de fixar com un dels objectius prioritaris, a curt o mig termini, el sanejament integral d'aquestes àrees, establint com a primer pas per a la seua consecució un termini màxim per a l'elaboració d'un estudi detallat que estudie el problema i les possibles solucions.
  
Com a mesura protectora per a evitar possibles impactes derivats de l'agreujament del problema a zones semiconsolidades se suspendrà l'atorgament de llicències d'obra de nous habitatges mentre no s'haja executat un sistema col·lectiu d'evacuació i tractament de les aigües residuals.
  
Les solucions individualitzades de tractament de les aigües residuals només són acceptables per a construccions aïllades i en aquest cas s'hauria d'exigir almenys un sistema d'oxidació total.
  
6. En relació amb les normes de regulació del sòl no urbanitzable s'han de fer les següents consideracions:
  
- Els usos permesos en el sòl de protecció agrícola hauran, en tot cas, d'estar relacionats amb el bé que s'ha de protegir (en aquest cas la productivitat agrícola) pel que es considera que les construccions de categoria quarta no tenen cabuda.
  
- Sobre l'article VI.3.4. reiterem el que apunta el punt 3 d'aquest escrit.
  
- La normativa del sòl no urbanitzable protegit i l'espai natural protegit haurà de fer referència a la normativa especifica i general que en cada cas estableix el PORN.
  
- A les àrees de protecció militar i d'afecció militar s'haurà d'especificar l'afecció igualment pel PORN de la serra Calderona i per tant la necessitat d'observança de les determinacions que aquest estableix per a cadascuna de les categories.
  
7. S'hauran d'incloure normes per a la regulació del tipus d'indústria que es permet en sòl urbanitzable d'ús industrial ja que el polígon projectat es troba pròxim a urbanitzacions del terme d'Olocau i al nucli de població de Marines Nou. En aquest sentit haurà d'ajustar-se a les limitacions que la nomenclatura d'activitats qualificades estableix per a la compatibilitat amb l'ús residencial (Decret 54/19372, de 26 de març, del Consell de la Generalitat Valenciana).
  
8. No s'han inclòs normes o ordenances per a fixar les condicions d'abocament a la xarxa de clavegueram o per a la prevenció de la contaminació acústica, aspectes especialment importants en el sòl urbanitzable industrial que no han sigut regulats en les normes. En aquest sentit i a falta de legislació sectorial vigent, es recomana el compliment dels criteris establerts en els models d'ordenances elaborats per als esmentats aspectes per l'entitat de sanejament i per la Conselleria de Medi Ambient respectivament en col·laboració, en aquests dos casos, amb la Federació Valenciana de Municipis i Províncies.
  
9. Els camins ramaders classificats al terme municipal han de grafiar-se en els plànols d'ordenació com a elements de la xarxa primària, indicant el traçat i l'amplària en la totalitat del terme municipal i garantint la seua continuïtat tant en sòl urbà, urbanitzable i no urbanitzable.
  
10. Entre els elements catalogats haurà d'incloure's el jaciment paleontològic denominat Olocau en el lloc on es proposa l'abocador de fems, jaciment que té un elevat interés, com es va posar de manifest en el tràmit d'avaluació d'impacte ambiental de l'abocador abans citat.
  
Afeccions legals
  
- Espais Naturals Protegits. Gran part del terme municipal pertany al Parc Natural de la Serra Calderona, declarat per mitjà de Decret 10/2001, de 15 de gener, del Govern Valencià.
  
- Xarxa Natura 2000. La serra Calderona es troba així mateix inclosa entre els llocs d'interés comunitari aprovats per Acord del Consell de la Generalitat Valenciana, de 10 de juliol de 2001.
  
- Camins ramaders. Al terme municipal es troben classificats dos camins ramaders, ambdós proposats com d'interés natural:
  
Sendera d'Olocau amb una amplària legal de 20,.89 m i
  
Assagador de la Garrofera amb 37,61 m.
  
- Domini públic i hidràulic. El principal llit és el barranc d'Olocau o del Carraixet que travessa el terme municipal de nord a sud.
  
- Coves. Al terme municipal abunden les cavitats, coves i avencs, i destaca la denominada cova del Cavall, inclosa en la proposta de Catàleg de Coves de la Comunitat Valenciana en el grup de criteris geològics I (Geomorfologia subterrània).
  
- Patrimoni cultural. El Pla General inclou un catàleg de béns i espais protegits que inclou tots els jaciments inventariats de la Conselleria de Cultura al terme municipal.
  
Consideracions ambientals
  
La documentació datada al novembre de 2002 ha esmenat les deficiències apuntades en els diversos informes emesos per aquesta conselleria, excepció feta dels aspectes següents:
  
En relació amb la gestió de les aigües residuals:
  
- La directriu D que fa referència a la no-concessió de noves llicències d'edificació mentre no s'haja executat un sistema d'evacuació i tractament d'aigües residuals ha d'abraçar no sols els sòls urbanitzables sinó també els sòls urbans consolidats.
  
- En aquest sentit i com a programa de vigilància ambiental s'haurà de remetre el Pla Especial de Sanejament previst en la directriu A per tal de supervisar-lo per aquesta conselleria.
  
- D'altra banda ha de ser anul·lada la normativa especifica dels sòls urbans consolidats sobre la prohibició d'existència de xarxa de clavegueram ja que no són acceptables des del punt de vista ambiental i són contradictòries amb el que preveuen les directrius d'evolució urbana i que d'acord amb la documentació remesa es concreten en els següents articles:
  
- Article 16 del sòl urbà dels Puntals.
  
- Article 18 del sòl urbà la Lloma.
  
- Article 12 del sòl urbà de la Pedralvilla.
  
- Es desconeix la normativa de la Lloma de les Clotxes i voltants de la Lloma.
  
- Les exigències per als habitatges unifamiliars aïllats en sòl no urbanitzable han de ser les mateixes que per a la resta d'edificacions, és a dir, s'instal·larà un tractament d'oxidació total, considerant insuficient, des del punt de vista ambiental, el que estableixen els punts IIII.9 VI.3.6 de les normes urbanístiques.
  
- En relació amb els camins ramaders classificats al terme municipal:
  
El camí ramader número 1 denominat assagador de la Garrofera s'ha grafiat incorrectament en el tram comprés entre el barranc de la Pedralvilla i la segona rotonda de la CV-333.
  
La norma reguladora dels camins ramaders (apuntada en l'apartat VI.10.2) està derogada; és d'aplicació la Llei 3/1995, de 23 de maig, de Camins Ramaders.
  
- S'ha omés la grafia de la qualificació de sòl no urbanitzable d'especial protecció de llits en el tram nord, la qual cosa haurà d'esmenar-se independentment que se superpose amb la qualificació d'especial protecció de qualsevol índole (ecològica, agrícola, paisatgística, de predomini forestal o de regeneració)
  
- El traçat de la variant d'Olocau no es considera inclòs en l'avaluació ambiental del Pla General i per tant no es troba implícit en la declaració d'impacte ambiental d'aquest.
  
Consideracions jurídiques
  
- El projecte examinat constitueix, segons el que preveu l'annex I de l'apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu reglament.
  
- En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental.
  
- L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions i les estimacions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental.
  
- L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, des del punt de vista ambiental el projecte del Pla General d'Ordenació Urbana d'Olocau promogut per l'ajuntament sempre que aquest s'ajuste a la documentació presentada el dia 13 d'abril de 2003 (datada al novembre de 2002) i als condicionants establerts en el punt segon de la present resolució.
  
Segon
  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants següents:
  
1) Perquè en qualsevol moment del desenvolupament del Pla General es realitze una correcta gestió de les aigües residuals generades al terme municipal:
  
1.1) La directriu D que fa referència a la no-concessió de noves llicències d'edificació mentre no s'haja executat un sistema d'evacuació i tractament d'aigües residuals es farà extensiva als sòls urbans consolidats que manquen de xarxa de clavegueram.
  
1.2) Com a part del programa de vigilància ambiental s'haurà de remetre el Pla Especial de Sanejament, previst en la directriu A, a fi que siga supervisat per aquesta conselleria.
  
1.3) S'anul·larà de la normativa especifica dels sòls urbans consolidats la prohibició d'existència de xarxa de clavegueram per no ser acceptable des del punt de vista ambiental i contradictòria amb el que preveuen les directrius d'evolució urbana. D'acord amb la documentació remesa es concreten en els següents articles:
  
- Article 16 del sòl urbà dels Puntals.
  
- Article 18 del sòl urbà la Lloma.
  
- Article 12 del sòl urbà de la Pedralvilla.
  
- L'article corresponent a la normativa de la urbanització Lloma de les Clotxes i voltants de la Lloma si és procedent.
  
1.4) Es considera insuficient, des del punt de vista ambiental, el que estableixen els punts IIII.9 VI.3.6 de les normes urbanístiques en relació amb el tractament de les aigües residuals en habitatges unifamiliars aïllats en sòl no urbanitzable, haurà d'instal·lar, igual que s'exigeix per a altres activitats en sòl no urbanitzable, un sistema individual d'oxidació total .
  
2) En relació amb els camins ramaders classificats al terme municipal:
  
- En els plànols d'ordenació generals (plànols a escala 1:10.000) com en els plànols d'ordenació detallats (corresponents al sòl urbà de la Pedralvilla), s'ajustarà el traçat del camí ramader número 1, denominat assagador de la Garrofera, respectant en tota la seua longitud l'amplària legal aprovada en l'ordre de classificació dels camins ramaderes del terme municipal, el plànol dels quals s'inclouen com a plànol d'ordenació número 8.
  
- La norma reguladora dels camins ramaders (apartat VI.10.2) vigent és la Llei 3/1995, de 23 de maig, de Camins Ramaders.
  
3) Se grafiarà en els plànols d'ordenació general (escala 1:10.000) la totalitat dels terrenys inclosos en el sòl no urbanitzable d'especial protecció de llits, sense perjudici de les limitacions derivades de qualsevol altra qualificació d'especial protecció sobre els mateixos terrenys (ecològica, paisatgística, de predomini forestal, arqueològica o agrícola).
  
4) El traçat de la variant d'Olocau i la resta de condicionants haurà de sotmetre's a un procediment especific d'avaluació d'impacte ambiental no estant inclòs en la present resolució.
  
Tercer
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en la via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Execució de la Llei 2/1989, de 3 març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 18 de juliol de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 117/1999'AIA
  
Títol: : Nou accés a Alacant des de l'autovia d'Alcoi, CV-80
  
Promotor: Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports
  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports
  
Objecte: Diversificació d'accessos a la ciutat d'Alacant així com descongestió dels ja existents
  
Localització: Municipi d'Alacant
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista.
  
El traçat definitivament triat per a l'accés a Alacant des de l'autovia d'Alcoi té el seu començament a la rotonda de la CV-80 situada enfront del parc comarcal de bombers i finalitza en un vial principal del programa d'actuació urbanística número 1. Discorre, una vegada superada l'A-7, sobre la traça d'un camí existent de forma paral·lela al ferrocarril i s'allunya de les llacunes de Rabassa.
  
La secció tipus del projecte consta de dos carrils per sentit, amb mitjana de 4 m, 0,5 m de berma, 2 m de vorera d'emergència exterior, 7 m de calçada i 1 m de vorera d'emergència interior.
  
2. Alternatives.
  
Pel que fa a les alternatives plantejades, en un principi van ser un total de quatre les que es van plantejar, totes elles van ser, així mateix, sotmeses a una anàlisi multicriteri. Pràcticament totes elles mantenen el mateix traçat fins al punt d'encreuament amb l'autopista A-7, a partir del qual és l'alternativa número 4 la que queda més a l'oest, és a dir, més pròxima a les llacunes de Rabassa. No obstant això, la seua menor sinuositat i la millor adaptació al planejament urbanístic van portar a decantar-se per l'esmentada alternativa número 4.
  
Malgrat l'anterior, successius esdeveniments, als quals es fa referència en l'apartat següent de la present declaració d'impacte ambiental, van conduir a plantejar una nova alternativa que disminuïra l'afecció que suposava, principalment sobre les llacunes de Rabassa, la fins aquell moment elegida.
  
Amb tot, es va estudiar una cinquena alternativa, la qual té caràcter definitiu en el present procés d'avaluació. Aquesta és la que discorre, aproximadament, sobre la traça d'un camí existent (camí del Toll), la que és paral·lela a una línia de ferrocarril pròxima. Eixa alternativa, encara que suposa un increment de longitud significatiu respecte de les anteriors, disminueix considerablement l'afecció a les llacunes de Rabassa.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública.
  
En data 22 de febrer de 1999, procedent de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, es va rebre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental corresponents al projecte de nou accés a Alacant des de l'autovia d'Alcoi CV-80 Alacant.
  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del projecte bàsic de nou accés a Alacant des de l'autovia d'Alcoi CV-80 Alacant, ha sigut sotmés a informació pública per mitjà de sengles anuncis publicats en el Boletín Oficial del Estado d'11 de març de 1999, i en Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de 24 de març de 1999, i s'han rebut diverses al·legacions. De totes elles, només la presentada per la Colla Ecologista d'Alacant feia referència a aspectes ambientals.
  
Així mateix, el certificat d'informació pública remés per la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports s'acompanyava de l'informe favorable de la Direcció General de Patrimoni Artístic.
  
2. Resum d'al·legacions.
  
Seguidament es resumix, de forma molt breu, allò essencial de l'al·legació presentada per la Colla Ecologista d'Alacant, per ser aquesta l'única que abordava qüestions ambientals sobre el traçat de l'alternativa número 4.
  
Aquesta es referia a diversos aspectes dels quals s'han extret, per la seua major rellevància relativa, els següents:
  
- Mostren el seu desacord amb la classificació de moderats impactes ambientals per als traçats proposats, per la gran proximitat a les llacunes de Rabassa. En aquest sentit, s'abunda en l'afecció individualitzada a aquestes com també a la generada sobre la forest el Gall.
  
- Es qüestiona la necessitat real del vial que es planteja.
  
3. Peticions d'informes sectorials i documentació complementària.
  
En data 7 de juliol de 2000 es van consultar els següents organismes:
  
- Direcció Territorial de Medi Ambient d'Alacant.
  
- Direcció General d'Interior de la Conselleria de Justícia i Administracions Públiques.
  
- Ajuntament d'Alacant.
  
En data 2 d'agost de 2000 es va rebre resposta de la Direcció General d'Interior de la Conselleria de Justícia i Administracions Publiques. L'esmentat informe conté importants puntualitzacions respecte de l'afecció al normal funcionament del parc comarcal de bombers, tant durant les fases de construcció com d'explotació. Així, es considera necessari ara transcriure, si més no, les seues conclusions:
  
«Ha de considerar-se el risc sísmic en els càlculs del projecte i les seues infraestructures associades.
  
Han de tindre's en compte els problemes que les obres produiran en l'accés al parc brigada de bombers i preveure els accessos alternatius.
  
En les proximitats de l'eixida de la A-7 a la nova carretera hauria de contemplar-se la ubicació d'una rotonda per a poder realitzar el canvi de sentit de la marxa i així aconseguir la ràpida tornada dels vehicles de bombers al seu parc i quedar operatius, de nou, com més prompte millor.
  
Ha de solucionar-se el problema d'accés al tram de la A-7 comprés entre la rotonda de la universitat i la nova eixida al vial projectat, ja que en cas d'accident en aquest tram els serveis d'emergències perdrien un temps preciós en intervindre».
  
En data 11 d'octubre de 2000 es va rebre l'informe redactat per l'Ajuntament d'Alacant. Aquest es pot sintetitzar en la idea que només l'afecció als terrenys protegits de les llacunes de Rabassa (es recorda que es fa referència al traçat de l'alternativa núm. 4), és ja motiu suficient per a la revisió del traçat si bé, es puntualitzen en aquest, les mesures preventives i correctores proposades per l'estudi es consideren també suficients per a garantir la minimització dels impactes que es generaren.
  
En data 20 de novembre de 2000 es va rebre informe de la Direcció Territorial de Medi Ambient d'Alacant. Aquest ressaltava la importància, com a punts d'aigua, de les llacunes de Rabassa, i advertia del deteriorament del perímetre d'alguna d'aquestes. Així mateix, no considerava consistent la justificació que sostenia l'elecció de l'alternativa finalment elegida.
  
Amb motiu de tot l'anterior, per mitjà d'escrit datat en el 10 d'abril de 2001 es va comunicar al promotor de les obres el contingut dels anteriors informes, i vam sol·licitar que es garantira que les actuacions necessàries per a l'execució del projecte no suposaren l'aparició d'impactes ambientals no desitjables, com també que es justificara, de forma adequada, el disseny final de la solució que s'estimara més convenient.
  
Finalment, en data 16 de juny de 2003, es va rebre escrit de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, amb el qual es remetia una addenda a l'estudi d'impacte ambiental en la qual s'estudiava una nova alternativa de traçat per al tram més conflictiu de l'elegit anteriorment, açò és, per al que discorre des de més enllà de l'encreuament de la A-7 fins a l'entroncament amb el vial principal del programa d'actuació urbanística número 1.
  
La descripció d'aquesta nova alternativa s'obviarà ara, en tant que ja ha sigut objecte d'aquesta en l'anterior apartat de la present declaració d'impacte ambiental.
  
Afeccions legals
  
D'acord amb els informes rebuts i del contingut de l'estudi d'impacte ambiental, cal assenyalar que no existeix, per part de les obres projectades, afecció a servituds legals ressenyables.
  
Pel que fa a la classificació i la qualificació del sòl, d'acord amb el que indica l'estudi d'impacte, el traçat del nou accés discorre íntegrament sobre sòl qualificat com no urbanitzable de tipus rústic.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden vore's afectats de forma important per l'actuació.
  
- Geologia.
  
La zona d'actuació es troba, majorment, sobre formacions quaternàries, i ocupa un primer tram conformat per calcàries i margues.
  
- Règim hidrològic.
  
Excepte un tram inicial del traçat, contributiu del barranc de les ovelles, la zona no es troba dins de cap conca significativa. Són destacables les llacunes existents en l'entorn de la traça, formades en els fons de les depressions generades per antigues pedreres d'argila. No es té constància de cap formació aqüífera coneguda davall la zona d'actuació.
  
- Vegetació.
  
La vegetació potencial de la zona queda dins de l'àmbit dels llentiscles litorals, actuant com a comunitat permanent, per l'aridesa de la zona. Pel que fa a la vegetació actual, aquesta no presenta cap singularitat, per l'antropització de l'entorn.
  
- Fauna.
  
La fauna de la zona presenta un caràcter marcadament antropòfil, formada majorment per múrids i certes espècies pròpies de l'herpetofauna.
  
A la zona de les llacunes de Rabassa, l'ecosistema d'aiguamoll generat alberga fauna amfíbia, com també l'avifauna pròpia d'aquests espais, ja siga nidificant o hibernant, sense ser aquesta molt exigent a l'hora de buscar llocs on localitzar-se.
  
- Paisatge.
  
El paisatge de la zona d'estudi té un grau d'alteració humana de mitjà a intens. És predominantment pla excepte en el seu tram més pròxim a Alacant. Indica l'estudi que el paisatge no presenta cap interés, si bé el traçat finalment triat salvaguarda les àrees que sí el tenen, com les llacunes de Rabassa.
  
- Camins ramaders.
  
D'acord amb l'estudi, no s'afecta cap camí ramader. El més pròxim a la traça prevista és la sendera del Desert i el barranc de l'Infern. Malgrat que no existix afecció, com s'ha dit, a la citada sendera, el projecte ha previst la reposició del camí del Toll a Sant Vicent i del camí de Piqueres, atés que milloren l'accessibilitat a la sendera del Desert.
  
- Patrimoni cultural.
  
D'acord amb l'estudi arqueològic i patrimonial inclòs en l'estudi, no s'afecta directament cap jaciment arqueològic, i s'establixen, no obstant això, dos àrees de cautela per haver trobat indicis de possibles restes de valor durant la prospecció.
  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants.
  
Durant la fase de construcció, els impactes més importants, d'acord amb el criteri expressat en l'estudi d'impacte ambiental, seran els que es generen sobre la geomorfologia, per l'execució de desmunts i terraplens, aigües superficials, el sòl i el paisatge.
  
Ja en fase d'explotació, els impactes més destacables seran aquells que es donen sobre les aigües superficials, el sòl, els cultius, la fauna i les seues pautes de comportament, l'atmosfera, des del punt de vista acústic en major mesura i el paisatge.
  
En referència a l'impacte acústic a la zona, es vol destacar que l'estudi d'impacte ambiental ha realitzat un estudi acústic per mitjà del qual s'han obtingut, finalment i després de l'aplicació d'un model matemàtic, les línies isòfones en les proximitats de la carretera. No obstant això, aquest no ha precisat per a quins períodes ni a quins punts hi ha afecció als usos del sòl presents o futurs.
  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental.
  
D'entre les mesures correctores disposades cal destacar, més enllà de les habituals en aquest tipus d'actuacions, la restauració vegetal de la zona, talussos estesos per a poder procedir a la hidrosembra i la comprovació de nivells sonors previstos.
  
En línia amb l'anterior, cal referir-se que l'estudi no s'acompanya d'un pla de revegetació que descriga els aspectes concernents a eixa activitat, i tampoc valora econòmicament, ni especifica en quina forma s'executarà, la comprovació de nivells sonors a què es fa referència.
  
Així mateix, s'ha establert que es realitze un seguiment arqueològic de dos zones del traçat delimitades en l'estudi, es localitza la primera en l'entorn de les cases lo Bueno i Fondo Piqueres i la segona en les de Toll i Roca.
  
En el programa de vigilància ambiental que s'inclou en l'estudi s'assenyala que la vigilància correspon als òrgans ambientals competents. És necessari reflectir l'error en què s'incorre quan es diu açò perquè, d'acord amb l'article 35 del Reglament d'Impacte Ambiental, la vigilància correspon a l'òrgan amb competència substantiva i a les corporacions locals en l'exercici de les seues atribucions legals.
  
Així mateix, el programa, si bé ha detallat succintament alguns paràmetres, no ho ha fet així amb els indicadors i valors límit que s'han d'establir, la qual cosa s'estima necessari, en aquest cas, per l'entitat del projecte, no tant per les seues implicacions ambientals com per la seua envergadura.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 8.a de la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'Impacte Ambiental.
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que siguen d'aplicació, el projecte de nou accés a Alacant des de l'autovia d'Alcoi, CV-80, promogut per la Direcció General d'Obres Públiques de la Conselleria d'Obres Publiques, Urbanisme i Transports, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establerts en l'apartat segon.
  
Segon
  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'estableixen les següents:
  
- Els diversos documents del projecte de construcció (memòria, plànols, plec de prescripcions tècniques i pressupost) incorporaran tots els aspectes que concernen a les mesures protectores i correctores incloses en l'estudi d'impacte ambiental, com també els derivats dels presents condicionants, tot això amb el grau de detall necessari per a la seua contractació i execució conjunta amb la resta de les obres. Així, el pressupost del projecte de construcció incorporarà, preferentment en una única partida, totes les unitats d'obra que es referisquen a les mesures correctores que s'han de realitzar.
  
També es valoraran i proveiran pressupostàriament totes les despeses derivades del programa de vigilància ambiental.
  
- En la confecció del projecte de construcció es tindrà en compte l'informe de la Direcció General d'Interior, per la qual cosa s'hauran d'atendre els seus requeriments en la mateixa forma que la resta dels condicionants del present apartat.
  
- Els materials de farciment i els de rebliment que foren necessaris per a l'execució del projecte, s'obtindran de préstecs o pedreres existents i legalment autoritzades. En cas de noves obertures se sotmetran aquestes, amb caràcter previ a la seua utilització, al procediment de declaració d'impacte ambiental.
  
De la mateixa manera, el lloc que s'elegisca com a abocador o escombrera, si no es tracta d'un abocador de residus degudament identificat i legalitzat, s'haurà de sotmetre, abans de la seua utilització, al procediment d'estimació d'impacte ambiental.
  
El projecte de construcció haurà de localitzar aquelles àrees on poguera generar-se un impacte acústic puntual tant a habitatges disseminats com a zones residencials o industrials situades a les proximitats de la nova traça. Per a això, a més de tirar mà de l'estudi acústic inclòs en l'estudi d'impacte, haurà de prevore's, ja en fase d'explotació, una campanya de mesuraments acústics que confirme les conclusions d'aquell, la qual haurà de programar-se per als períodes diürn i nocturn.
  
Els valors límit seran els especificats, segons els usos afectats, en la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica.
  
- D'acord amb l'estudi d'impacte ambiental i en el seu apartat de mesures correctores es recuperarà la capa superior del sòl vegetal que puga estar afectada per l'obra per a la posterior reutilització en els processos de restauració. Els sòls fèrtils així obtinguts s'arreplegaran en munts, l'alçària dels quals haurà de definir-se en el plec de prescripcions tècniques particulars del projecte de construcció, de forma que es garantisca el manteniment de les seues propietats naturals.
  
- El projecte de construcció incorporarà un estudi específic d'integració paisatgística on s'inclouran les mesures correctores sobre restauració i revegetació de les àrees que es voran afectades, com també dels talussos generats, en els quals, a més, caldrà fixar-se molt especialment que eixes mesures, o altres addicionals que hagueren de prendre's, siguen efectives contra l'erosió d'aquests. Haurà de procedir-se a descompactar, per mitjà de subenrajolat, aquelles superfícies que s'hagueren vist afectades per accions d'obra que hagueren alterat les seues condicions naturals (trasbals de maquinària pesada, recollides, etc).
  
Es recorda al promotor la prohibició de realitzar qualsevol abocament no autoritzat a la zona. En tot cas, els canvis d'oli, filtres o qualsevol altre residu procedent del manteniment de la maquinària i vehicles, hauran de ser degudament gestionats per taller o gestor autoritzat de residus tòxics i perillosos. En el cas que el parc de maquinària es localitze en una àrea no condicionada a l'efecte, aquesta haurà d'estar proveïda d'una solera impermeable acabada amb pendents que dirigisquen possibles abocaments a cunetes o canalitzacions, que els conduïsquen, a la vegada, a punts previstos (per exemple, arquetes cegues suficientment dimensionades).
  
- Haurà de redactar-se un complet programa de vigilància ambiental que reculla totes les variables ambientals afectades, els indicadors que permeten el seu control, valors límit, informes, periodicitat d'aquests, etc. Així mateix, com ja s'ha indicat anteriorment, les despeses derivades del nou programa hauran de ser valorades econòmicament i incloure's en el pressupost del projecte de construcció.
  
- Si durant l'execució de les obres es troba presència de restes arqueològiques, el fet es posarà en coneixement de la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, de forma immediata, i s'adoptaran les mesures pertinents en ordre a la seua protecció i conservació, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià.
  
Així mateix, prèviament a l'aprovació definitiva del projecte, es requerirà que s'informe favorablement sobre aquest per part de la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, en informe preceptiu emés pel mencionat organisme, en compliment de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià, atés que el traçat finalment triat s'allunya d'aquell que va obtindre l'anterior informe favorable.
  
Tercer
  
Notificar a les parts interessades que, contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en la via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del citat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 31 de març de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 006/1761-UPM
  
Títol: : Ampliació de l'estació depuradora d'aigües residuals de Santa Pola (Alacant)
  
Promotor: Sanejament d'Aigües
  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Obres Públiques Urbanisme i Transports
  
Localització: A terrenys de l'EDAR existent, al terme municipal de Santa Pola (Alacant)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de les construccions i de l'activitat del projecte:
  
Actualment hi ha una EDAR de llacunatge que consta de sis llacunes anaeròbies, tres llacunes facultatives i dues llacunes de maduració. Aquesta depuradora va ser dissenyada el 1987 per a un cabal màxim de 20.400 m³/d.
  
El sistema de sanejament de Santa Pola recull també les aigües residuals generades a la Gran Platja, la Platja Llisa i Tamarit. Aquesta aigua presenta altes concentracions de clorurs, la qual cosa impedeix la possible reutilització per a reg de cítrics, i s'ha de mesclar amb aigua dolça per a regar.
  
D'altra banda i pel fet de no haver-hi una altra possibilitat d'abocament, quan no existia demanda o augmentava la salinitat, l'aigua es reconduïa a un saladar.
  
El present projecte preveu la construcció d'una nova EDAR sobre una de les llacunes facultatives actuals, i també l'adaptació i neteja de les restants per a emmagatzemar l'aigua tractada per a reutilització agrícola. La nova EDAR es dimensiona per als següents cabals:
  
- En temporada baixa: 12.000 m³/d
  
- A l'estiu: 24.000 m³/d
  
La capacitat de tractament, per consegüent, és per a una població de 80.000 a 160.000 habitants-equivalents respectivament. El tractament elegit és de fangs activats de baixa càrrega amb les següents etapes:
  
- Pretractament: desbast, tamisatge i desarenatge-desengreixatge.
  
- Tractament secundari: canals d'oxidació, decantadors secundaris i recirculació de fangs.
  
- Tractament terciari compost per decantació lamel·lar amb tractament fisicoquímic, filtració sobre llit d'arena, desinfecció amb radiació ultraviolada i afinament amb hipoclorit sòdic.
  
- Tractament de fangs: espessidor, deshidratació amb centrífugues.
  
S'indica que després del tractament terciari la concentració de fòsfor total ha de ser menor o igual a 2 mg/l, no s'indica concentració de nitrogen total; el Reial Decret 509/1996 diu que per a poblacions superiors a 100.000 habitants equivalents el límit per al fòsfor total és de 1 mg/l, i per al nitrogen total de 10 mg/l.
  
La destinació prioritària que es donarà a l'efluent serà la reutilització agrícola, s'emmagatzemarà l'aigua tractada en les llacunes existents. En casos extraordinaris, es podrà preveure un abocament puntual a la rambla dels voltants, com també a l'emissari submarí de Santa Pola quan es construïsca.
  
2. Alternatives.
  
Es justifica la ubicació en la mateixa parcel·la de les instal·lacions actuals per limitacions de la qualificació urbanística en el Pla General d'Ordenació Urbana de Santa Pola i l'execució de nous traçats de col·lectors, mentre que a la parcel·la de l'EDAR actual es disposa de totes les infrastructures necessàries.
  
Es plantegen també alternatives de tractament, elegint la de fangs activats de baixa càrrega per presentar major estabilitat davant de canvis en les característiques de l'abocament (salinitat, càrregues contaminants i cabals), rendiments òptims en l'eliminació biològica del nitrogen que permeten l'eliminació química del fòsfor amb rendiments elevats, sense afectar la resta del tractament.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient:
  
Sanejament d'Aigües remet en data 13 de gener del 2003 la documentació corresponent al projecte i l'estudi d'impacte ambiental.
  
L'estudi d'impacte ambiental s'ha sotmés a informació pública per mitjà d'anunci de la Conselleria de Medi Ambient publicat en el DOGV núm. 4445, de 21 de febrer de 2003, i no s'han presentat al·legacions al mateix segons consta en els certificats remesos.
  
2. Petició d'informes sectorials:
  
Se sol·licita informe al Servei de Qualitat d'Aigües de la Conselleria de Medi Ambient.
  
Informes sectorials
  
En contestació a la consulta efectuada es rep l'informe següent:
  
- Servei de Qualitat de les Aigües: Es formulen les consideracions següents:
  
1. Si bé la població empadronada de Santa Pola és de 17.060 habitants, la població real presenta grans variacions al llarg de l'any, i pot arribar als 120.000 habitants en els mesos d'estiu. Per tot això s'ha buscat un disseny de planta que ha de ser capaç d'assumir aquestes variacions de cabal sense alterar els seus rendiments.
  
2. Per tal d'evitar l'entrada d'aigües amb salinitat elevada, s'ha de prestar especial atenció al manteniment de la xarxa de col·lectors i especificar quin tractament i quina destinació es donaran a aquestes aigües en cas que continuen arribant a la planta.
  
3. S'hauran de realitzar controls periòdics de l'efluent generat abans del seu abocament per tal de garantir el compliment del Reial Decret 509/1996 que desenvolupa el Reial Decret Llei 11/1995, pel qual s'estableixen les normes aplicables al tractament de les aigües residuals urbanes.
  
4. Atés que, tant les llacunes de Santa Pola, com el front litoral del Parc Natural de les Salines de Santa Pola, han sigut declarades zones sensibles, d'acord amb els criteris establerts en el Reial Decret 509/1996, s'hauran de controlar especialment les concentracions de nitrogen i fòsfor presents en l'efluent.
  
5. Igualment, i atés que està previst reutilitzar l'aigua per a reg, s'inclouran controls de paràmetres microbiològics, d'acord amb els criteris establerts per a aigües de reg per organismes internacionals, mentre no es publique una normativa nacional específica.
  
6. Els fangs generats en aquesta planta, com també els procedents de la neteja de la llacuna, una vegada estabilitzats, hauran de gestionar-se d'acord amb el que estableix la normativa vigent en matèria de residus, o bé, en cas d'ús agrícola, al què estableix la Directiva 86/278/CEE i Reial Decret 1.310/1990.
  
7. S'ha de prevore una reserva de sòl que permeta una ampliació de la planta dissenyada, en el cas que l'augment de cabals així ho exigisca.
  
8. L'abocament haurà de disposar de les corresponents autoritzacions d'abocament atorgades pels organismes competents.
  
Afeccions legals
  
L'abocament a llit o per mitjà d'emissari submarí incideix sobre la zona sensible de les aigües marítimes de la franja litoral del parc de Santa Pola declarada per mitjà de l'Ordre de 30 d'agost del 2002. Incideix així mateix sobre el front litoral inclòs en la zona LIC de l'illa de Tabarca. S'haurà de disposar de les corresponents autoritzacions d'abocament amb els límits establerts per a zones sensibles.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte:
  
La ubicació de la planta es realitza en terrenys ja transformats per les instal·lacions existents, no obstant això en l'execució de noves conduccions, segons s'indica en l'informe arqueològic, s'haurà de tenir en compte l'impacte sobre jaciments ja que la zona està considerada com a àrea d'interés arqueològic.
  
En la fase de funcionament, el principal element que pot veure's afectat és el medi hídric per la qualitat de l'efluent depurat la destinació del qual serà la reutilització per a reg o l'abocament a la rambla i l'emissari submarí de Santa Pola quan es construïsca, ja que les aigües marítimes de la franja litoral de Santa Pola estan declarades com a zona sensible i pertanyen a la LIC de l'illa de Tabarca. Així mateix l'emissió d'olors i l'impacte paisatgístic per la presència d'edificacions en una zona de conca visual àmplia són elements que poden produir impactes derivats del funcionament del sistema.
  
2. Identificació i valoració dels impactes.
  
Entre els impactes que s'assenyalen en l'estudi es troben els produïts:
  
- Sobre la qualitat de l'aire, per l'emissió de partícules i gasos durant l'execució de les obres com també olors en la fase de funcionament, tant en la línia d'aigua com en la de fangs.
  
- Sobre el sòl pels canvis en les característiques físiques del sòl i la modificació de la vessament.
  
- Sobre la qualitat de l'aigua depurada, l'objecte de les obres és la millora del tractament actual, per la qual cosa comporta un impacte positiu sobre la qualitat del medi hídric.
  
- Impacte sobre el paisatge per la presència de les instal·lacions, encara que s'indica que quedaran emmascarades per existència de vegetació frondosa.
  
- Sobre la generació de residus s'inclou l'impacte ocasionat pel buidatge de la bassa F-2, a causa dels fangs dipositats en aquesta.
  
En l'estudi, en el capítol d'afeccions també es menciona l'impacte sobre el patrimoni arqueològic i sobre els espais protegits del Clot de Galvany, les Salines de Santa Pola, la microreserva del barranc de l'Escolgador de Crist, la LIC marina de la costa i la reserva marina de l'illa de Tabarca i zona ZEPA. En aquest cas indica que els espais mencionats poden beneficiar-se de la depuració de les aigües.
  
No obstant això, precisament per l'existència d'aquests, la qualitat de l'aigua depurada haurà de respondre a les exigències establertes per al cas.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental:
  
S'estableixen mesures correctores tant per a la fase de construcció com per a la fase de funcionament, les corresponents als impactes més significatius són:
  
- Sobre emissió d'olors: ubicant en edificis amb sistema de desodorització els processos de pretractament, bombaments, tractament de fangs i els processos que produïsquen olors desagradables.
  
- Sobre les emissions acústiques: reduint les emissions per mitjà de la inclusió de les bufadors en cabines d'insonorització i per a la resta tancant la maquinària causant de sorolls en edificis amb aïllament acústic.
  
- Sobre l'afecció a la vegetació, a replantar les zones afectades: mantenint la zona verda on no hi haja elements específics de tractament, maquinària o pas de vehicles. Amb plantació d'espècies arbòries autòctones en el perímetre de la depuradora i amb la reposició de cultius o plantes en el traçat dels col·lectors, indicant que s'hauran de trasplantar tots els arbres afectats per l'execució de les obres, i no s'admetrà la destrucció d'aquests.
  
- Sobre l'alteració del paisatge per la instal·lació, indica que s'adoptarà un disseny i acabat exterior que afavorisquen la integració estètica i s'enjardinarà amb una pantalla vegetal arbòria perimetral per a afavorir la integració paisatgística i limitar l'acció del vent.
  
En el programa de vigilància ambiental s'indica que es nomenarà un tècnic de medi ambient responsable de la supervisió de les mesures, establint per al seguiment indicadors de realització i indicadors d'eficàcia tant per a la fase d'obres (incloent la vigilància i protecció del patrimoni arqueològic), com per a la fase de funcionament, establint assajos i controls analítics en l'etapa de proves de funcionament, de l'aigua residual bruta (cabal, DBO5, SS, NKT, i Ptotal), de l'aigua residual tractada (DBO5, SS, NKT, Ptotal i coliformes fecals) del fang del reactor biològic (% en pes de sòlids volàtils) i del fang dessecat (% en pes de sòlids).
  
No obstant això, s'hauran d'incloure els paràmetres de control d'aigües destinades per al reg d'acord amb els criteris establerts per organismes internacionals fins a l'aprovació de normativa nacional específica.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics del Decret 162/1990, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental de la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu reglament, annex I 6.b.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 5 del Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
4. L'article 56 del Decret 81/2003, de 27 de juny, del Consell de la Generalitat, pel qual estableix l'estructura orgànica de les conselleries de l'administració de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar favorable, al sol efecte ambiental, sense perjudici de l'aplicació de la legislació sectorial específica, el projecte d'ampliació de la depuradora d'aigües residuals de Santa Pola, que s'ha d'ubicar en els terrenys de l'EDAR existent en el terme municipal de Santa Pola (Alacant), projecte promogut per Sanejament d'Aigües, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i l'apartat segon de la present resolució.
  
Segon
  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants següents:
  
1) La qualitat exigible a l'efluent depurat haurà d'ajustar-se al que estableix la Directiva 91/271 sobre tractament d'aigües residuals urbanes, com també en el Reial Decret 509/1996 que la transposa. Així mateix, pel que fa a la qualitat de l'aigua depurada per a reg s'haurà d'atendre a les recomanacions de diversos organismes (FAO, OMS...). Tant les llacunes de Santa Pola, com el front litoral del Parc Natural de les Salines de Santa Pola han sigut declarades zones sensibles, d'acord amb els criteris establerts en el Reial Decret 509/1996, s'hauran de controlar especialment les concentracions de nitrogen i fòsfor presents en l'efluent, aplicant els nivells exigibles a poblacions superiors als 100.000 habitants-equivalents.
  
2) Per tal d'evitar l'entrada d'aigües amb salinitat elevada, s'ha de prestar especial atenció al manteniment de la xarxa de col·lectors, especificant quin tractament i quina destinació es donarà a aquestes aigües en el cas que continuen arribant a la planta.
  
3) S'ha de preveure una reserva de sòl que permeta una ampliació de la planta dissenyada, en el cas que l'augment de cabals així ho exigisca.
  
4) S'ha de garantir una xarxa de pluvials separativa en les zones urbanes a les quals dóna servei l'estació depuradora, de forma que s'evite el desbordament de la planta en moments de pluges fortes.
  
5) Com a mesura d'integració paisatgística de les instal·lacions es recomana l'adequació del disseny dels edificis a l'entorn agrícola, la utilització de materials que no produïsquen reflectància, com també la incorporació d'una pantalla arbòria en el perímetre de la parcel·la i en forma de cordons que permeten l'ocultació dels elements de l'EDAR, amb espècies acords amb l'entorn. S'assegurarà el manteniment de la mateixa per mitjà de regs periòdics. En les zones no ocupades per instal·lacions s'estendrà a la conservació de la vegetació natural existent i s'evitarà introduir espècies d'enjardinament al·lòctones.
  
6) S'ha de garantir una destinació i gestió adequades per als fangs generats en el procés de depuració com també els procedents de la neteja de la llacuna. En el cas que la destinació siga l'ús agrícola, s'hauran de complir les prescripcions de la Directiva 86/278/CEE, transposada a la nostra normativa a través del Reial Decret 1.310/1990, i l'Ordre de 26 d'octubre de 1993, sobre utilització de fangs de depuració en el sector agrari.
  
7) S'haurà de remetre anualment a aquesta Direcció General un informe amb els resultats del programa de vigilància ambiental incloent:
  
- Resultats analítics obtinguts tant de l'influent com de l'efluent amb una periodicitat mensual almenys dels paràmetres fisicoquímics de pH, DBO5, DQO, sòlids en suspensió, N total i P total, com també dels paràmetres microbiològics en l'efluent de coliformes totals, fecals, estreptococ fecal, nematodes i els quals s'establisquen per a les aigües depurades reutilitzades per al reg. S'indicaran així mateix els cabals d'arribada i cabals tractats.
  
- La gestió i la destinació dels fangs generats, els procedents de la neteja de la llacuna i resultats analítics obtinguts (en el fang dessecat:% en pes sòlids volàtils sobre el total de sòlids (estabilitat),% en pes de sòlids (sequedat)). Així mateix s'especificaran els distints tipus de residus generats en l'execució i funcionament de les obres projectades.
  
- Control d'olors: es controlarà el funcionament de les mesures de desodorització de l'EDAR periòdicament i almenys amb caràcter semestral i se serà més exhaustius quan es tinga constància que s'estan produint molèsties en la població. El control serà sistemàticament sensorial o analític, de forma qualitativa.
  
- Control de sorolls: s'efectuaran controls periòdics, almenys semestral, del nivell de sorolls de les instal·lacions en tot el perímetre de la planta, es procurarà minimitzar en la mesura que es puga el nivell sonor de les operacions de manteniment, es detectaran les causes de la seua producció i s'avaluaran les alternatives d'operació.
  
- L'estat del tanca perimetral i la resta d'incidències que s'hagen produït incloent reportatge fotogràfic sobre les mesures de minimització de l'impacte paisatgístic.
  
8) Atés que la zona està considerada àrea d'interés arqueològic és preceptiva la presència d'un arqueòleg que porte a terme el seguiment de les obres, el qual haurà d'actuar conforme al que estableix l'ordre que regula la realització d'activitats arqueològiques de la Comunitat Valenciana (DOGV núm. 645, de 13 d'agost de 1987). Si durant l'execució de les obres es troben restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el titular haurà de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura, de manera immediata i adoptar les mesures pertinents en ordre a la seua protecció i conservació, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià.
  
9) Es pressupostaran en el projecte tant les mesures correctores establertes en l'estudi d'impacte ambiental com les que s'estableixen en el present condicionat.
  
10) Haurà de disposar de les autoritzacions preceptives tant per a l'abocament a llit com per a la reutilització de les aigües residuals depurades per al reg. En el cas d'abocament per mitjà d'emissari submarí, s'haurà de disposar així mateix de l'autorització preceptiva, tenint en compte els límits a establir per tractar-se de zona sensible i estar inclosa en la zona de LIC marí de l'illa de Tabarca.
  
11) Altres condicionants de caràcter ambiental que s'establisquen en les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables.
  
Tercer
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via la administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord al que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 18 de juliol de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 056/9286-QVN
  
Promotor: Comunitat de regants Pozo La Vaquera
  
Objecte del projecte: Bassa de reg en el projecte d'obres de millora en xarxa de distribució per a reg localitzat d'alta freqüència
  
Autoritat substantiva: Direcció General de Gestió del Medi Natural
  
Localització: Parcel·la 34 del polígon 20 del terme municipal de Cheste (València)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de les construccions i de l'activitat del projecte.
  
El projecte consisteix en la construcció d'una bassa de materials solts com a element regulador per a aigua de reg de 13.821 m³ de capacitat total (11.073 m³ de capacitat útil), situada al polígon 20, parcel·la núm. 34 del terme municipal de Cheste.
  
L'embassament es projecta realitzar de materials solts, semienterrat, impermeabilitzat amb làmina de polietilé d'alta densitat d'1,5 mm de gruix. L'alçària des del fons fins a la cota de coronació és de 5,8 m i l'alçària del talús des del punt de tall amb el terreny situat a menor cota és de 13,5 m. El talús interior és d'1,5:1(H/V) i l'exterior d'1,5:1(H/V). La coronació es fixa a 5 m d'amplària, amb rastell perimetral que protegeix i reforça la part superior de la làmina impermeable.
  
El volum de terres sobrant a abocador és de 4.972,51 m³.
  
No indica si cal instal·lar el subministrament elèctric per al funcionament del sistema o si s'aprofita algun subministrament existent.
  
2. Alternatives.
  
Es plantegen altres alternatives d'ubicació que es descarten bé per no posseir prou cota per a satisfer per gravetat la superfície destinada al reg (parcel·la 128 del polígon 20), bé per l'allunyament del sondeig (parcel·la 61 del polígon 22). Per aquest motiu es justifica l'elecció de la parcel·la 34 del polígon 20 per tenir la major cota de les tres, estar més pròxima al sondeig per la qual cosa el traçat de les conduccions de connexió a l'embassament és mínim i perquè l'impacte visual pot ser minimitzat per mitjà de les mesures correctores que es plantegen.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública. Remesa de l'expedient.
  
En data 26 de febrer del 2003, la Direcció Territorial de Medi Ambient de València remet la documentació corresponent al projecte i l'estudi d'impacte ambiental.
  
L'estudi d'impacte ambiental ha estat sotmés a informació pública per mitjà d'anunci de la Conselleria de Medi Ambient en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana número 4.496, de data 9 de maig de 2003, i no consta cap al·legació segons el certificat remés.
  
2. Peticions d'informes sectorials i documentació complementària.
  
Es va efectuar consulta a la Direcció General d'Interior.
  
Es va sol·licitar ampliació relativa a la modificació de l'emplaçament de l'embassament que figura en el plànol núm. 1 de l'estudi d'impacte ambiental.
  
Informes sectorials
  
Com a contestació a la consulta efectuada i informes remesos, l'expedient conté els següents informes:
  
- Dels Serveis Territorials de Medi Ambient de València:
  
S'informa dels antecedents de l'expedient, s'indica que té obert expedient d'infracció per haver realitzat les obres prèviament a la tramitació de l'avaluació d'impacte ambiental. No obstant això, indica que els terrenys on s'ubica la bassa de reg, encara considerant-se forestals perquè estan poblats per espècies vegetals silvestres, no poden considerar-se com gran valor ecològic, ja que no disposen d'elements biòtics o abiòtics d'especial rellevància, per la qual cosa en principi no hi hauria hagut impediment per a tramitar l'autorització de l'esmentada instal·lació.
  
- De la Direcció General d'Interior:
  
S'indica que la normativa aplicable relativa al risc sísmic és la norma de construcció sismoresistent NCSE-94, en la qual indica per al municipi de Cheste una acceleració sísmica bàsica de 0'05 g (sent de 0,06 g en la NCSR-02 d'aprovació posterior al projecte), i que segons la citada norma, el projecte és considerat com de moderada importància, segons l'apartat 1.2.2, per no ser esperats la producció de danys significatius a tercers, que es produïsquen víctimes o que s'interrompa un servei primari en cas de destrucció. No obstant això en el projecte no s'inclou un apartat específic d'accions sísmiques, però es tracta aquest risc en l'apartat 6.5, Geotècnia i sismicitat, de la memòria i en l'annex número 5, Estudi geotècnic.
  
Pel que conclou que no es fa cap recomanació pel que fa a l'afecció per risc sísmic, únicament recordar que és preceptiva la inclusió d'un apartat específic amb el títol d'«Accions sísmiques».
  
Així mateix, indica que la ubicació de l'embassament no correspon a la reflectida en els plànols de l'estudi d'impacte ambiental i que per tant, és qüestionable que l'estudi geotècnic corresponga a l'emplaçament finalment elegit.
  
Es va sol·licitar al promotor l'ampliació de la documentació per a esmenar la deficiència assenyalada, per la qual cosa es va aportar un plànol corregit del plànol número 1 de l'estudi d'impacte ambiental, ja que la ubicació correcta de l'embassament correspon a la reflectida en el plànol del projecte tècnic que va ser presentat en la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació en data 15 de juliol del 2002 i que l'estudi geotècnic que es va realitzar és vàlid ja que va ser de l'emplaçament descrit en el projecte.
  
Afeccions legals
  
No hi ha afecció als camins ramaders ni als jaciments arqueològics catalogats i inclosos en el Pla General d'Ordenació Urbana.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte:
  
Els elements ambientals amb possibilitat de resultar afectats per la construcció de la bassa com són el sòl, a causa de les transformacions d'adequació de la parcel·la, risc d'erosió, eliminació de vegetació natural, alteracions de la fauna, generació de residus inerts i modificacions en el paisatge.
  
2. Identificació i valoració d'impactes:
  
Es descriuen els impactes previsibles relatius a l'emissió de partícules a l'atmosfera, emissió de sorolls, sobre l'entorn natural: flora (recuperable en part per revegetació de talussos), fauna, alteració del paisatge per modificació de l'orografia, sobre la hidrologia per extracció d'aigües subterrànies, erosió de talussos, etcètera.
  
Això no obstant, cal assenyalar que l'impacte previsible sobre la fauna no resulta únicament per la fauna que es puga desplaçar per l'ocupació de sòl, sinó també pels possibles xocs de l'avifauna amb la tanca, com també per la caiguda accidental d'animals en la bassa o l'efecte barrera de la tanca en els amfibis o xocs de l'avifauna amb la línia elèctrica en el cas que n'hi haja.
  
També hi ha el risc d'inundació per eventual ruptura de l'embassament, com s'ha indicat en el paràgraf anterior.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental:
  
S'estableixen mesures correctores en la fase de construcció relatives a la qualitat de l'aire i nivell de sorolls de la maquinària; la protecció del sòl evitant la seua erosió i degradació (retirada de terra vegetal); la protecció d'aigües superficials i subterrànies; la protecció de la vegetació, la fauna i el paisatge per mitjà de la disminució del pendent en els talussos i la revegetació d'aquests amb espècies autòctones, d'aquesta manera també es reserva la terra vegetal excavada per a facilitar les plantacions.
  
Les mesures que s'indiquen per a la fase d'explotació o funcionament es refereixen a la protecció del sòl (mesures per a la revegetació i estabilitat de talussos); la protecció sobre les aigües subterrànies; la protecció del paisatge per mitjà de la revegetació i manteniment de les espècies plantades.
  
No obstant això, no es preveuen mesures correctores per a evitar l'afecció a l'avifauna i facilitar el trànsit d'amfibis. Tampoc s'indica la gestió amb els materials excedentaris de les obres realitzades. No es concreten les espècies a utilitzar per a la revegetació dels talussos.
  
En el programa de vigilància ambiental s'indica que durant l'execució de les obres es realitzaran controls, entre altres, sobre el lloc d'ubicació de les instal·lacions auxiliars i recollides de material, restauració de les zones compactades per pas de maquinària, de la gestió i la destinació dels distint tipus de residus. Durant l'explotació es realitzaran controls del manteniment de les espècies utilitzades en la revegetació, sobre l'estat de talussos i si cal realitzar noves sembres, dels nivells piezomètrics dels aqüífers i composició de les aigües extretes.
  
No obstant això, no s'indica cap periodicitat per als controls que es proposen.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics de l'annex I 8.e del Decret 162/1990, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental de la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament. Annex I 8.e del Decret 162/1990.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són aplicables.
  
3. L'article 5 del Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
4. L'article 56 del Decret 81/2003, de 27 de juny, del Consell de la Generalitat, pel qual estableix l'estructura orgànica de les conselleries de l'administració de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar favorable, al sol efecte ambiental, el projecte de la bassa de reg en el projecte d'obres de millora en la xarxa de distribució per a reg localitzat d'alta freqüència situat en la parcel·la 34 del polígon 20 del terme municipal de Cheste (València), promogut per la Comunitat de Regants Pozo La Vaquera, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i l'apartat segon de la present resolució.
  
Segon
  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants següents:
  
1) S'haurà d'incloure en el projecte un apartat específic d'accions sísmiques.
  
2) Per a garantir l'estabilitat dels talussos i per a evitar l'erosió i aixaragallament d'aquests s'haurà d'efectuar un seguiment de la plantació que es realitze en aquests, assegurant el manteniment de la revegetació per mitjà de la implantació d'un sistema de reg, incloent en el pressupost tant la instal·lació de l'esmentat sistema com els costos de les plantacions. Pel que fa a les espècies a utilitzar per a la revegetació hauran de ser preferentment espècies arbustives (com bruc, timó, argilaga, etc. a portell), herbàcies (margall italià, farratge, trèbol blanc, etc. a portell), amb labors d'implantació consistents en treballlada lleugera d'esponjament, sembra, adobada i reg posterior.
  
3) En el cas que resulte necessari efectuar una línia elèctrica, per a evitar l'electrocució de l'avifauna en la línia elèctrica s'aïllaran els conductors en 0'75 metres a un costat i a l'altre dels aïlladors tant en el suport com en el centre de transformació. També s'aïllaran tots els ponts, grapes i la resta d'elements de tensió.
  
4) S'hi hauran d'instal·lar elements (rampes, escalons, etc.) que permeten l'eixida d'animals de la bassa que entren en aquesta de forma accidental. S'efectuarà la senyalització de la part superior de la tanca per tal de fer-la visible i per evitar la col·lisió de l'avifauna.
  
5) Per a facilitar el trànsit d'amfibis es crearan buits en la base de la tanca, bé en els blocs de formigó o bé amb la instal·lació de la tanca a una determinada alçària del sòl que faça la mateixa funció.
  
6) Els materials sobrants es traslladaran a abocadors autoritzats. S'efectuarà la reposició i la restauració de camins afectats per les obres de les conduccions i la resta de terrenys de dipòsit de materials.
  
7) En el programa de vigilància ambiental s'inclourà la gestió realitzada amb els distints tipus de residus retirats i els generats en l'execució i funcionament de les obres projectades i es remetrà anualment un informe amb el resultat de l'esmentat programa a aquesta direcció general amb indicació dels llocs de destinació del material excedentari i la indicació de la solució adoptada per a l'eixida d'animals de la bassa, incloent reportatge fotogràfic de les obres realitzades i estat de la revegetació de talussos.
  
8) Si durant l'execució de les obres s'hi troben restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el titular haurà de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura, de manera immediata, com també adoptar les mesures pertinents per a la seua protecció i conservació, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià.
  
9) Altres condicionants de caràcter ambiental que s'establisquen en les autoritzacions sectorials que li siguen d'aplicació.
  
Tercer
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en la via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar la present estimació d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord al que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 18 de juliol de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 059/2737-SAL
  
Promotor: Ajuntament de Cocentaina
  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports. Comissió Territorial d'Urbanisme d'Alacant
  
Objecte del projecte: Modificació puntual número 22 del Pla General d'Ordenació Urbana de Cocentaina (el Comtat)
  
Localització: Sòl confrontant amb el polígon industrial de Sant Cristòfol
  
Descripció del projecte
  
El projecte consisteix en la reclassificació de sòl no urbanitzable de règim general a sòl urbà per a completar la urbanització existent en l'illa afectada remodelada per a l'adequació a les necessitats d'ampliació de les instal·lacions industrials existents.
  
La superfície afectada per la reclassificació és de 5.780,69 m², variant el traçat viari del carrer del Pic Negre fins a l'entroncament amb el carrer de la Torreta obtenint un augment de superfície d'aprofitament privat de 3.295.06 m² i una superfície destinada a dotacions públiques de 2.477.74 m².
  
Tramitació administrativa
  
L'expedient va ser incoat el dia 27 de febrer amb la remissió des de l'ajuntament de l'estudi d'impacte ambiental i el projecte de modificació puntual (no diligenciats) indicant l'inici de la informació pública.
  
El 25 de març de 2003 es va comunicar a l'ajuntament la documentació necessària per a completar l'expedient que va ser rebuda el dia 9 de maig de 2003.
  
Segons certificats emesos per la secretaria accidental de l'Ajuntament de Cocentaina la informació pública es va portar a terme per mitjà de la publicació de l'edicte en el periòdic Información de 25 de febrer de 2003 i en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana número 4.461, de 17 de març de 2003. No s'hi van presentar al·legacions en el termini establert i es va aprovar provisionalment en la sessió extraordinària del Ple de l'Ajuntament de 28 d'abril de 2003.
  
Informes sectorials
  
Informe del Servei d'Espais Naturals de la Conselleria de Medi Ambient, remés a l'ajuntament el 18 de novembre de 2002:
  
«L'Ajuntament de Cocentaina sol·licita un informe previ sobre la modificació del traçat del carrer de del Pic Negre, que comportarà la reclassificació d'una àrea de sòl classificat actualment com a sòl no urbanitzable de règim general a sòl urbà.
  
Segons la documentació aprovada per l'ajuntament l'actuació programada se situa dins de l'àrea que en la cartografia del PORN apareix grafiada com a àrea urbana del Parc Natural de la Serra de Mariola.
  
El referit PORN en l'annex III, epígraf B-5, estableix els usos permesos en les àrees urbanes, mencionant així l'ampliació o modificació del traçat, asfaltat i construcció de nova planta de vials, sempre que no es generen pendents majors al 7% en sòls blans o 15% en sòls durs. Sobre la base d'allò que s'ha exposat considerem compatible amb la normativa del PORN la modificació de traçat sol·licitada.
  
Pel que fa a la reclassificació del sòl que es pretén efectuar simultàniament amb la modificació el traçat del vial, es fa constar que s'observa una contradicció entre la cartografia del PORN i la normativa d'aquest, ja que l'article 10.2 estableix que les àrees urbanes inclouen els sòls urbans i urbanitzables establerts pels planejaments urbanístics municipals vigents en el moment d'aprovació del PORN, mentre que la cartografia recull com a àrea urbana una xicoteta franja contigua al vial que el Pla General d'Ordenació Urbana de Cocentaina qualifica com a sòl no urbanitzable de règim general. Segons el que estipula l'article 7 respecte a la interpretació en cas de conflicte, en el qual preval el que indica la normativa, cap considerar que la zona sol·licitada es troba fora de l'àrea urbana del PORN i que s'ubica en àrea agrícola.
  
Per tant, s'estarà al que disposa l'article 58.3 on diu que ?la classificació de nou sòl urbanitzable o urbà en l'àmbit del PORN només podrà realitzar-se en les àrees agrícoles, seguint els tràmits previstos en la legislació urbanística, previ informe favorable de l'administració competent en espais naturals protegits?.
  
El fet que el legislador haja inclòs en la cartografia del PORN com a àrea urbana la franja de sòl la reclassificació de la qual se sol·licita cap interpretar-se com un indicatiu que les característiques del sòl permetrien considerar-lo així, de la mateixa manera, per part de l'ajuntament s'indica que es tracta d'una zona industrial molt consolidada.
  
Entenem per tant que en base als arguments exposats es pot entendre que la reclassificació proposada és compatible amb la normativa del PORN del Parc Natural de la Serra de Mariola».
  
Afeccions legals
  
- Espais naturals protegits. L'àrea objecte de modificació està inclosa en l'àmbit del Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals de la Serra de Mariola aprovat per mitjà de Decret 76/2001, del Govern Valencià, de 2 d'abril de 2001.
  
- Classificació i qualificació del sòl. La parcel·la afectada està qualificada en el Pla General vigent com a sòl no urbanitzable de règim general.
  
Consideracions ambientals
  
L'ampliació del sòl industrial és d'escassa envergadura; no es preveuen impactes ambientals negatius sempre que s'apliquen les mesures correctores que amb caràcter general es van establir en la declaració d'impacte ambiental de l'homologació del Pla General Urbà (exp. 766/99-AIA).
  
Consideracions jurídiques
  
- El projecte examinat constitueix, segons el que preveu l'annex I de l'apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament.
  
- En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental.
  
- L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions i les estimacions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental.
  
- L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, des del punt de vista ambiental, la modificació puntual número 22 del Pla General d'Ordenació Urbana de Cocentaina (el Comtat) promoguda pel mateix ajuntament sempre que s'ajuste a la documentació presentada.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en la via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Execució de la Llei 2/1989, de 3 març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 18 de juliol de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.