Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 8479, del 05-02-2019 (2019/857)

RESOLUCIÓ de 23 de gener de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 31/18-AIA Alfarp.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8479

Data del DOGV
:   05-02-2019

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2019/857


Data del document
:   23-01-2019

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural
    * Alfarb
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 23 de gener de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 31/18-AIA Alfarp. [2019/857]  
De conformitat amb l'article 47.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el qual estableix la publicació en el Boletín Oficial del Estado o en el diari oficial corresponent del informe d'impacte ambiental, resolc:  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana l'informe d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 31/18-AIA Alfarp.  
  
«Informe d'impacte ambiental  
Expedient: 31-2018-AIA  
Títol: modernització de regadius de la Comunitat de Regants d'Alfarp  
Promotor: Comunitat de Regants Séquia Mare i Alèdua d'Alfarp  
  
Òrgan substantiu: Ajuntament d'Alfarp  
Localització: Alfarp (València). Polígons 1, 2, 15, 12,13, 14.  
  
Antecedents  
En el municipi d'Alfarp es rega de manera tradicional a partir de les séquies d'Alfarp i Alèdua. Actualment el sistema de reg és per inundació i la xarxa de reg està en condicions precàries. Amb la finalitat d'utilitzar l'aigua de manera racional, augmentar la rendibilitat dels cultius i millorar la competitivitat del sector agrícola es proposa el projecte de modernització al terme municipal d'Alfarp en una superfície de 134,25 ha.  
El projecte constitueix un dels casos de l'annex II de la Llei 21/2013, d'avaluació ambiental (projectes de consolidació i millora de regadius en una superfície superior a 100 ha) i, per tant, sotmés a avaluació d'impacte ambiental pel tràmit simplificat.  
  
Tramitació administrativa  
El 6 d'abril de 2018 té entrada en l'òrgan ambiental expedient procedent de l'Ajuntament d'Alfarp amb la finalitat d'iniciar el procediment d'avaluació d'impacte ambiental del projecte de modernització de regadius pel tràmit simplificat.  
A la documentació s'adjunta el certificat de compatibilitat urbanística de 29 de març de 2018, del qual s'extrau el següent:  
«(?) el planejament aplicable són les Normes Subsidiàries de Planejament d'Alfarp (?) i el sòl on es pretenen situar les instal·lacions té la classificació i qualificació següent: sòl no urbanitzable amb protecció agrícola (regadiu).  
Que segons l'article 124, zona de protecció agrícola de les NS, en aquesta zona només es permet l'ús agrícola».  
L'informe conclou que «l'ús i les instal·lacions que es pretenen implantar són compatibles amb les NS del municipi d'Alfarp».  
El 28 de maig de 2018 té entrada en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental el projecte modificat (modificació de la superfície de reg per a la seua adaptació a la superfície que consta en les resolucions de concessió atorgades per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer) en el qual la descripció del projecte es correspon amb aquesta documentació.  
  
D'acord amb l'article 47.5 de la Llei 21/2013, es realitza l'anàlisi següent:  
Anàlisi del projecte segons els criteris de l'annex III de la Llei 21/2013.  
a) Característiques del projecte  
Per a la implantació de la modernització del reg s'ha optat pel disseny d'un sistema col·lectiu integral de reg localitzat a pressió i amb una organització per torns. El subministrament d'aigua procedirà de les xarxes de distribució que actualment es disposa en les zones on està implantat el reg localitzat, com també dels diferents embassaments de regulació i acumulació que es disposa en cotes altes.  
Per a la modernització del regadiu en la zona seleccionada està previst el següent:  
- Implantació d'una xarxa de distribució a pressió per a reg per degoteig de diàmetres compresos entre 110 i 315 mm de PVC i PEAD.  
- Implantació d'una xarxa de captació que aprofite els cabals procedents de cadascun dels sondejos i embassaments que actualment es disposen. Aquesta xarxa estarà formada per conduccions entre 110 i 315 mm de PVC i PEAD.  
- Hidrants origen de connexió a la parcel·la, dotades dels equipaments i les vàlvules necessaris per a ser controlats des del capçal de reg. S'instal·laran un total de 109 hidrants multiusuari.  
Per a l'allotjament dels hidrants es construirà una caseta de formigó prefabricat de dimensions entre 2,3 i 4,1 m².  
- Connexions individuals a parcel·la formades per una vàlvula de tancament, una vàlvula hidràulica, un comptador volumètric i una conducció de diàmetre concorde a la superfície d'aquesta.  
- Obra civil per als dos capçals de reg previstos. La nau capçal de l'estació de filtratge es realitzarà amb formigó prefabricat. Tindrà 48 m² i alçària màxima en carener de 3,10 metres.  
- Automatització de la xarxa de distribució, dels hidrants i de la conducció d'enllaç.  
- Obres auxiliars com ara arquetes, passos de carreteres, reposició de camins, etc.  
Les conduccions s'instal·laran a una profunditat mínima d'1,2 m i l'ample de rasa serà en general de 0,80 m.  
Com a encreuaments més rellevants s'indiquen l'encreuament del riu Magre, que es realitzarà a cel obert i l'encreuament amb la CV-520, que es realitzarà per perforació horitzontal.  
Una vegada executades les rases es procedirà, en general, al refinament i neteja manual dels fons de les rases. Sobre la base es procedirà al rebliment manual amb material seleccionat i reblit i tapat amb material ordinari de l'excavació i compactació amb safata vibradora.  
  
En qualsevol cas, la magnitud del projecte no és elevada tenint en compte la superfície i àmbit afectat.  
b) Ubicació del projecte  
L'element més destacable d'Alfarp és el riu Magre. En el marge esquerre està la séquia d'Alèdua que subministra l'aigua de reg als terrenys.  
La zona on es pretenen realitzar les obres de modernització no se situen en l'àmbit de espais naturals protegits Xarxa Natura 2000 ni d'altres espais naturals protegits inclosos en la Llei 11/1994, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
El límit de l'àmbit de protecció del Parc Natural de l'Albufera (Pla d'ordenació dels recursos naturals de la conca hidrogràfica de l'Albufera) divideix el municipi d'Alfarp pràcticament de nord a sud. El projecte queda fora d'aquest àmbit de protecció.  
No es troben coves ni avencs en les proximitats de l'actuació. Al municipi d'Alfarp es troben jaciments arqueològics de l'edat del bronze i de l'època romana i medieval. Té entre el seu patrimoni pintures rupestres pertanyents a l'art rupestre llevantí. Destaca, així mateix, el castell d'Alfarp, declarat Bé d'Interés Cultural, o l'Església de Sant Jaume Apòstol, situada dins del nucli urbà, encara que cap dels elements d'interés patrimonial es veu afectat en principi pel projecte.  
  
Quant als riscos es destaca el risc d'inundació de nivell 1 en els marges del riu Magre.  
c) Característiques del potencial impacte  
La identificació d'accions que poden tindre efectes sobre el medi ambient s'ha realitzat tenint en compte les fases del projecte: construcció, funcionament i abandonament.  
En la fase d'obres la neteja i el desbrossament del terreny, l'efecte directe de major importància serà el que es produirà sobre la fauna i la flora existent.  
Els moviments de terra generen canvis en la geomorfologia de l'entorn i afecten directament i indirectament la vegetació, la fauna i el paisatge. És l'acció del projecte més rellevant ja que que la major part de les infraestructures quedaran enterrades en el terreny.  
El trànsit de vehicles juntament amb el transport de materials generarà augment del soroll i de la contaminació atmosfèrica. A més, la presència de maquinària pot incrementar el risc d'abocaments amb la possible contaminació d'aigües superficials i subterrànies.  
En la fase d'explotació no es preveuen actuacions que puguen generar efectes sobre el medi natural. No obstant això, la presència dels hidrants i la construcció que albergarà el capçal generarà efectes sobre el paisatge.  
Tant en la fase d'obra com en funcionament poden generar-se residus que serà necessari gestionar per gestor autoritzat.  
Els impactes en general es consideren moderats.  
Com a mesures preventives i correctores es consideren les següents:  
  
- S'ha d'assegurar l'estanquitat de canonades i depòsits d'adobs i s'ha d'habilitar un perímetre completament tancat per a evitar el vessament d'adobs químics en cas de trencament del depòsit.  
- S'ha d'assegurar la correcta execució i impermeabilització de les construccions.  
- Si durant la fase d'execució del projecte apareixen restes històriques, arqueològiques o paleontològiques, s'han de paralitzar les obres en la zona afectada, i el promotor ha d'assabentar la delegació territorial corresponent.  
- Es limita la velocitat de circulació dels vehicles, i s'han de cobrir amb lones els remolcs que transporten material pulverulent.  
- Amb la finalitat d'evitar impactes sobre l'atmosfera, l'ús dels vehicles que s'empren han d'estar degudament revisats i disposar dels corresponents mitjans d'insonorització.  
- S'han d'evitar els moviments de terres excessius, per tant s'han de realitzar regs de les superfícies susceptibles de generar pols.  
- S'ha d'evitar retirar la vegetació de les zones no ocupades per les obres (capçal de reg i fertilitzant) a la parcel·la.  
- Per a evitar impactes sobre la fauna, no s'han de fer treballs en període nocturn.  
- Amb la finalitat de gestionar adequadament els residus generats, s'han de dur a terme protocols adequats d'actuació.  
- Per a minimitzar el possible impacte paisatgístic de les construccions (hidrants multiusuari) que pretén instal·lar-se, aquestes es construiran amb materials amb tons clars. El capçal de filtratge disposarà d'una tanca perimetral que integre al màxim les construccions i es plantarà de vegetació en les zones no ocupades per les construccions.  
  
- S'ha de realitzar un programa de vigilància ambiental en el qual se seguirà l'adequada aplicació i efectivitat de les mesures preventives i correctores proposades.  
Referent a la documentació tècnica i ambiental presentada l'òrgan ambiental, en compliment de l'article 46 de la Llei 21/2013, es va efectuar consulta a les administracions públiques afectades següents:  
- Servei de Vida Silvestre.  
- Servei Territorial de Cultura i Esport de València.  
- Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
- Secció de Sòl No Urbanitzable de la Direcció Territorial de València.  
Fins ara s'han rebut els informes següents:  
Informe de 16 de maig de 2018, del Servei de Vida Silvestre: (?) »hi ha una colònia de parpallons a uns 100 metres de la xarxa de distribució per al reg de degoteig plantejada en el projecte. No hi ha altres espècies ni hàbitats d'interés que puguen veure's afectats per l'actuació.  
  
Tenint en compte la proximitat de la xarxa de distribució per a reg per degoteig a la colònia de parpallons, i atés que aquesta colònia podria canviar de posició a mesura que avance la temporada, es proposa com a mesura preventiva que en el període comprés entre el 15 de març i l'1 d'agost, que es correspon amb l'època de reproducció del parpalló, no es facen els trams de rasa i el posterior rebliment que connecten amb l'hidrant multiusuaris núm. 47, com també la col·locació d'aquest hidrant».  
Informe de 23 de maig de 2018, de la Comissaria d'Aigües de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, del qual s'extrau el següent: (?) «La CR Séquia Mare d'Alèdua i Alfarp i la CR Séquia d'Alèdua i Mare de Llombai disposen conjuntament d'un aprofitament d'aigües superficials del riu Magre amb captació a través de la Séquia d'Alèdua, per a una superfície de reg de 256,82 ha de les quals pertanyen a la CR Séquia Mare i Alèdua d'Alfarp 134,25 ha.  
Així mateix, la CR Séquia Mare i Alèdua d'Alfarp, juntament amb la CR Séquia Mare i Alèdua de Llombai i CR Séquia Mare de Catadau disposen conjuntament d'un altre aprofitament d'aigües superficials a derivar del marge dret del riu Magre a través de la Séquia Mare, per a superfície de reg de 285,8 ha de les quals pertanyen a la CR Séquia Mare i Alèdua d'Alfarp 67,84 ha.  
Segons la documentació es travessa el riu Magre.»  
L'informe indica les condicions en les quals haurà de realitzar-se l'encreuament i recorda que «d'acord amb el que es disposa en l'article 9 i següents del reglament del domini públic hidràulic, en la zona de flux preferent dels llits no poden autoritzar-se activitats vulnerables davant de les avingudes ni activitats que comporten una reducció significativa de la capacitat de desguàs de la zona esmentada de flux preferent.  
Les actuacions previstes han de complir la legislació d'aigües vigent i s'han de sol·licitar les autoritzacions administratives corresponents.  
  
Indicar que el Pla Hidrològic de la Demarcació Hidrogràfica del Xúquer, aprovat per Reial decret 1/2016, de 8 de gener, en les disposicions normatives, sobre el sistema Xúquer, en l'article 20.B.5 figura:  
L'assignació de recursos superficials als regs mixtos del canal Xúquer - Túria es xifra en 95 hm³/any que es correspon amb els drets d'aigua existents. Aquesta xifra podrà incrementar-se fins a 98,5 hm³/any en el cas d'incorporar-se al canal Xúquer - Túria noves comunitats de regants del riu Magre amb drets d'aigua superficials.  
Per tant, el projecte de modernització de regadius hauria de ser compatible amb el que indica l'article 20.B.5 esmentat, en previsió, si escau, d'una futura incorporació al Canal Xúquer - Túria de la Comunitat de Regants».  
Informe de 23 de maig de 2018, de la Secció de Sòl No Urbanitzable. L'informe indica que a priori no hi ha inconvenient per a la realització de les obres, si bé s'haurà de sol·licitar autorització quan es tinga redactat el projecte definitiu. El projecte haurà de respectar l'article 197 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana.  
  
  
Consideracions de l'òrgan ambiental  
Quant a l'estudi d'impacte ambiental i les previsions realitzades, cal fer les observacions següents:  
- Les conduccions creuen dos punts el riu Magre. En l'encreuament sud, la presència de pas antropitzat facilita l'encreuament sense que cause efectes ambientals significatius.  
El pas nord es realitza per terreny natural on poden localitzar-se hàbitats propis de xarxes fluvials que inclou un hàbitat prioritari, torberes calcàries del Claudium mariscus amb espècies del Caricion davallianae. L'informe en matèria de biodiversitat no ha indicat cap afecció en aquest sentit. No obstant això, l'impacte sobre el riu i els marges pot ser evitat mitjançant la realització de l'encreuament per un sol punt, elecció d'un punt de pas antropitzat o bé mitjançant la realització de l'obra per perforació dirigida.  
Per tant, en la redacció definitiva del projecte haurà d'estudiar-se aquesta possibilitat.  
S'ha de tindre en compte que les riberes del riu Magre són forest catalogada d'utilitat pública, i per això s'ha de procurar evitar qualsevol afecció innecessària.  
Referent al risc d'inundació, el riu Magre presenta perillositat d'inundació de tipus 1. Les obres proposades no incrementaran el risc en tractar-se d'infraestructures enterrades. No obstant això, les obres en aquesta zona hauran d'adequar-se a la normativa del PATRICOVA (Pla d'acció territorial de caràcter sectorial per a la prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana).  
- Referent als camins ramaders, si bé en l'estudi d'impacte ambiental es cartografien els que discorren pel municipi, consultades les bases cartogràfiques de la Generalitat Valenciana, es produiran les afeccions següents:  
- Assagador del Camí de València: ocupació per conduccions i hidrants números 97, 101, 102, 95.  
- Assagador de la Fontgela: ocupació per conduccions.  
- Canyada Real d'Aragó i assagador de la Contienda: ocupació per conduccions en l'encreuament sud del riu Magre.  
- Canyada Real d'Aragó i assagador del Camí de València, en l'encreuament nord del riu Magre.  
- Assagador de la Contienda: conduccions i hidrants 2, 23, 25.  
La redacció definitiva del projecte haurà d'evitar qualsevol ocupació de la part aèria del camí ramader amb caràcter permanent, a més de sol·licitar els permisos que calga.  
Finalment cal indicar que si bé el document ambiental recull els béns integrants del patrimoni cultural valencià, hi ha un tram de la xarxa de reg les obres del qual se situen prop d'un element cultural (jaciment de les Penyes Negres). L'estudi d'impacte ambiental proposa mesures de caràcter general per a la protecció del patrimoni cultural, però no mesures específiques. L'afecció a aquest jaciment és improbable per situar-se la major part de les obres en terreny prèviament afectat. No obstant això, i davant la incertesa de la possibilitat d'afecció i com a mesura preventiva i atés que fins ara no s'ha rebut informe de l'òrgan competent en cultura, el promotor haurà d'obtindre l'informe regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, del patrimoni cultural valencià, i incorporar-lo al projecte i a l'estudi d'impacte ambiental com a document de consulta que regirà la realització de les obres i el seguiment de la modernització.  
Dels informes sectorials emesos i de l'anàlisi del projecte es conclou que el projecte és viable ambientalment sempre que es complisquen les mesures preventives i correctores proposades i les indicades en els informes sectorials i que es modifique el projecte d'acord amb les especificacions de l'apartat segon d'aquesta resolució.  
  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix, segons el que es disposa en l'annex II, grup c, 1r, de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, un dels supòsits fàctics en els quals és preceptiva l'avaluació d'impacte ambienta simplificada, abans de la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 7.2 de la llei esmentada.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en la secció 2a de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental i en les altres disposicions que li són aplicables.  
3. L'article 13 Decret 158/2015, de 18 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, atribueix a la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental la competència en matèria d'avaluació ambiental estratègica i de projectes.  
  
  
Resolució  
  
Primer  
Estimar que el projecte de «Modernització de regadius de la Comunitat de Regants d'Alfarp» en els polígons 1, 2, 15, 12, 13, 14 d'Alfarp (València), sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables no tindrà efectes significatius sobre el medi ambient en els termes del document ambiental i els d'aquest informe d'impacte ambiental amb els condicionants i modificacions establits a continuació:  
1. Amb caràcter previ a l'autorització substantiva del projecte, s'ha d'obtindre l'informe regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, del patrimoni cultural valencià.  
2. Amb caràcter previ a la redacció definitiva del projecte, s'han d'estudiar alternatives d'encreuament del riu Magre en la zona nord de manera que s'evite l'afecció al llit i formacions vegetals de ribera i fer l'encreuament bé mitjançant un sol pas, i optar per la perforació dirigida, o triar una zona de pas antropitzada igual que en l'encreuament sud.  
  
3. Si escau, s'han d'adaptar les infraestructures del projecte al que es disposa en l'article 21 de la normativa del PATRICOVA (Pla d'acció territorial sobre prevenció del risc d'inundació de la Comunitat Valenciana).  
4. Els hidrants que estan en l'àmbit d'afecció dels camins ramaders indicats s'han de retirar prou cap a l'interior de les parcel·les per a garantir que no afecta el seu domini públic. Per això, aquests hidrants no podran construir-se en els marges dels camins que tenen la doble funció de camí i assagador. Una vegada revisada l'amplària dels camins ramaders es modificaran els plànols del projecte, projecte que ha de ser informat de manera favorable per l'òrgan competent en camins ramaders. En el cas de les conduccions, s'han de sol·licitar els permisos que calga.  
5. S'han de sol·licitar els permisos que calga en relació amb l'encreuament per conduccions a la FUP Riberes del Riu Magre.  
6. Del 15 de març a l'1 d'agost no es podran realitzar les obres corresponents als trams de rasa que discorren des de l'hidrant 46 a l'hidrant 48, com també la col·locació d'aquests hidrants.  
Com a mesura preventiva addicional, tampoc es podran efectuar en aquestes dates les obres d'encreuament amb el riu Magre, de manera independent del mètode o zona emprada en l'encreuament.  
7. En els llits:  
a) S'ha de garantir en tot moment el drenatge superficial de les aigües cap a aquests, i mantindre els marges nets.  
b) S'ha de reduir en la mesura que es puga la plataforma de treball de la maquinària i dels accessos, i que s'afecte únicament el terreny estrictament necessari.  
c) S'ha de garantir la no-afecció a cursos d'aigua superficials i subterranis per rebliments o per abocaments contaminants en fase d'obres o en fase posterior de manera que qualsevol abocament que es produïsca s'ha d'eliminar immediatament del terreny i ser recollit per a la seua correcta gestió segons la legislació vigent en la matèria.  
d) S'ha de garantir la no-afecció a formacions vegetals de ribera i restaurar a l'estat primitiu els llits o la zona de servitud.  
  
8. En el cas que la comunitat de regants decidisca incorporar-se al Canal Xúquer - Túria, s'ha de tindre en compte que la modernització ha de ser compatible amb el que indica l'article 20.B.5 del Reial decret 1/2006, pel qual es va aprovar el pla hidrològic de la demarcació hidrològica del Xúquer, i adoptar les seues condicions i limitacions després de la realització dels tràmits administratius que escaiguen.  
9. S'ha d'incloure en el projecte el plec establit en el Decret 7/2004, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants.  
  
10. En l'àmbit de la modernització, s'han de realitzar bones pràctiques agràries de caràcter general com ara la trituració de restes vegetals procedents de la poda i la incorporació al terreny, el manteniment del sòl amb un adequat índex de matèria orgànica, planificar el reg amb adequades dosis de rentada per a evitar problemes de salinització i realitzar plans d'adobament ajustats a les necessitats dels cultius.  
11. S'ha d'incorporar com a part integrant del programa de vigilància ambiental el seguiment que la comunitat de regants realitze de superfícies i tipus de cultiu a fi de gestionar adequadament l'ús de l'aigua, adaptar-se a les limitacions de les resolucions emeses per l'òrgan de conca i evitar que la modernització provoque un canvi de cultius tal que incremente la pressió sobre el recurs aigua.  
12. En compliment de l'article 197.a, de la Llei 5/2014, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, les instal·lacions que es construïsquen, amb especial referència al capçal de reg, han d'ocupar l'espai indispensable per a la realització de l'activitat, les quals han de mantindre almenys la meitat de la superfície de la parcel·la amb ús agrari.  
  
Segon  
D'acord amb el que es disposa en l'article 47.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, aquest informe d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana i perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si una vegada publicat, no s'haguera procedit a l'autorització del projecte en el termini màxim de quatre anys des de la seua publicació.  
  
  
Tercer  
D'acord amb el que es disposa en l'article 47.6 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, l'informe d'impacte ambiental no serà objecte de cap recurs sense perjudici dels que, si escau, siguen procedents en via administrativa o judicial davant de l'acte, si escau, d'autorització del projecte.  
  
València, 26 de juny de 2018.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
València, 23 de gener de 2019.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.