Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 10211, del 27-12-2024 (2024/12586)

RESOLUCIÓ de 6 de novembre de 2024, de la Direcció General d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental per la qual s'ordena la publicació de l'informe ambiental i territorial estratègic del Pla de mobilitat urbana sostenible de Montroi. Expedient 008/2125-MPM.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   10735

Data del DOGV
:   27-12-2024

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2024/12697

CVE
:   CVBJ-E-4356-94269

Data del document
:   06-11-2024

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Infraestructures i Territori

Tipus de document
:   Resolució

D’acord amb l’article 53.7 del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d’aprovació del text refós de la Llei d’ordenació del territori, urbanisme i paisatge, que establix la publicació en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*  de l’informe ambiental i territorial estratègic,

RESOLC

Publicar en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*  l’informe ambiental i territorial estratègic corresponent a l’expedient 008/2072-BVU Montroi (València).

«Informe Ambiental i Territorial Estratègic

Objecte: Pla de Mobilitat Urbana Sostenible de Montroi

Tràmit: Avaluació Ambiental Estratègica del Pla

Promotor: Ajuntament de Montroi

Autoritat substantiva: Ajuntament de Montroi

Ubicació: Montroi (València)

Núm.  expedient: 008/1826-KBJ

La Comissió d'Avaluació Ambiental, en la sessió celebrada el 29 de setembre de 2022, va adoptar el següent acord:

Vista la proposta d'informe ambiental i territorial estratègic del Pla de mobilitat urbana sostenible de Montroi, en els termes següents:

A. Fonaments per els quals se sotmet el Pla a l'avaluació ambiental estratègica

L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, establert en la Directiva 2001/42/CE del Parlament Europeu i del Consell, de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta directiva s'incorpora a la legislació nacional espanyola mitjançant la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d’avaluació ambiental, i al dret autonòmic mitjançant el Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell d’aprovació del text refós de la Llei d’ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (TRLOTUP).

La Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, estableix en l'article 6 quins plans i programes, així com les seues modificacions, estan sotmesos a avaluació ambiental estratègica d'acord amb els procediments establits en la legislació d'avaluació ambiental.

D'acord amb el que estableix l'article 46.3 del TRLOTUP, l'òrgan ambiental determinarà si un pla o programa ha d'estar sotmès a una avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada o ordinària, en els casos previstos en el mateix i tenint en compte els criteris establerts en l'annex VIII del Decret legislatiu, tot això després de consultar a les administracions públiques afectades i d'acord amb les fases de tramitació previstes en l'article 50 del TRLOTUP.

En aquest context, l'avaluació ambiental estratègica s'aplica als plans de mobilitat.

B. Document inicial estratègic

B.1. Documentació aportada

En data 13 de gener de 2022 es va rebre, en el Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica, la sol·licitud de l’ajuntament de Montroi per a iniciar el procés d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla de mobilitat urbana sostenible (PMUS) de Montroi, acompanyat del seu corresponent Document Inicial Estratègic (DIE).

La documentació aportada és conforme amb el que estableix l'article 52 del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell d’aprovació del text refós de la Llei d’ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (TRLOTUP).

La documentació queda constituïda pels següents documents:

1. Document inicial estratègic (DIE)

2. Anàlisi i diagnòstic del PMUS

3. Esborrany del Pla de mobilitat urbana sostenible

El Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica comunica la obertura del expedient (Expedient 008/1701-FBR) el 7 de febrer de 2022.

B.2. Informació territorial

El municipi de Montroi és troba a la comarca de la Ribera Alta, a la província de València, i té una extensió de 31,39 km². És confrontant amb Montserrat pel nord-est, amb Real pel sud-est, amb Dos Aguas pel sud-oest i amb Turís pel nord-oest.

El terme és travessat pel riu Magre i la CV-50 i altres vies de menor entitat. A més del nucli urbà, situat a uns 145 m sobre el nivell del mar, a 26,8 km de la ciutat de València i localitzat en l'extrem nord-est del terme, molt pròxim al de Real, s'han anat conformant en el terme, separades d'aquell, diferents àrees amb edificacions residencials. Algunes es classifiquen en el Pla general com a urbanes, altres com a sòl no urbanitzable nuclis aïllats (SNUNA) i altres com urbanitzables, entre les quals hi ha el sector S-3b «Canya Murta».

L'àmbit d'aplicació del Pla de mobilitat urbana sostenible es desenvolupa en tot el municipi de Montroi, principalment en sòl urbà.

B.3. Planificació vigent

El planejament vigent al municipi és el Pla general de Montroi, aprovat definitivament per acord de la Comissió Territorial d'Urbanisme el 10 d'abril de 2006 (Resolució de 30 de maig de 2007, de la directora general d'Ordenació del Territori; BOP 24/07/2007; DOGV 23/11/2007).

Ha estat avaluat ambientalment (Expedient 381/5019 DOI) i compta amb declaració d'impacte ambiental (DIA) de 22 de juliol de 2005.

El PMUS ha tingut en consideració les següents figures de planificació, a banda del propi PGOU, relacionades amb la mobilitat i que han estat considerades en el present procediment ambiental:

PATRICOVA

En el municipi existeix perillositat per inundació de nivell 1 i de nivell 2 pel que li és d'aplicació el Pla d'acció territorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA). Part del nucli urbà està dins de perillositat per inundació la qual cosa haurà de ser tinguda en compte a l'hora de dur a terme les actuacions.

Infraestructura verda

Al Pla d'infraestructura verda i paisatge de la Comunitat Valenciana i en el TRLOTUP, es fa referència al concepte i funcions de la infraestructura verda.

En aquesta TRLOTUP es defineix la Infraestructura Verda com el sistema territorial bàsic compost pels àmbits i llocs d'especial valor ambiental, cultural, agrícola i paisatgístic, així com l'entramat de corredors ecològics i connexions funcionals que relació tots els elements anteriors, incloent sòls urbans i zones verdes públiques d'àrees urbanes, així com els itineraris que permetin la seva connexió.

El TRLOTUP estableix que la identificació i caracterització d'aquests espais de la infraestructura verda haurà de ser definit pels instruments de planificació territorial i urbanística des de l'escala regional a la municipal.

Per això el present PMUS haurà de tenir en compte tant les directrius del futur Pla d'infraestructura, sobretot en aquells itineraris per als vianants i/o ciclistes amb interès paisatgístic?cultural i visual, com les del TRLOTUP.

Estratègia territorial de la Comunitat Valenciana (ETCV)

El PMUS de Montroi es recolza en els principis bàsics definits en l'Estratègia Territorial de la Comunitat Valenciana i en concret en l'àrea funcional al qual pertany el municipi, Àrea Funcional de la Ribera del Xúquer.

D'aquesta manera, el PMUS està en línia amb l'estratègia pel que fa a l'Objectiu 19/Mobilitat es refereix per satisfer les demandes de mobilitat en el territori de forma eficient i integradora.

Estratègia Valenciana de lluita contra el Canvi Climàtic (EVCC)

El PMUS de Montroi es troba alineat amb l'Estratègia Valenciana de lluita contra el Canvi Climàtic de manera que les propostes realitzades són molt similars a les realitzades en l'estratègia per als anys 2020/2030, les quals pel que fa a mobilitat i transports són principalment:

1. Propostes de reducció de la mobilitat

2. Propostes de millora del repartiment modal

3. Propostes sobre els vehicles

El primer apartat es refereix principalment a aquells aspectes de la mobilitat relacionats amb la planificació urbana, principalment pel que fa al model de ciutat i les repercussions que té en matèria d'urbanisme. En aquest sentit el PMUS incorpora mesures per analitzar la mobilitat en els nous desenvolupaments i poder planificar aquests amb l'objectiu de millorar la sostenibilitat de la mobilitat en el seu àmbit.

Pel que fa a les millores del repartiment modal, són aquelles més específiques del pla de mobilitat, relacionades amb una potenciació dels modes a peu, bicicleta i transport públic.

Finalment, el tercer apartat insisteix en els aspectes relatius al canvi de la tecnologia de combustió dels vehicles i la transició cap a tecnologies menys contaminants.

Estratègia Espanyola de Mobilitat Sostenible (EEMS)

L'Estratègia Espanyola de Mobilitat Sostenible (EEMS) sorgeix com el marc de referència nacional que integra els principis i eines de coordinació per orientar i donar coherència a les polítiques sectorials que faciliten una mobilitat sostenible i baixa en carboni.

Les directrius generals d'aquesta EEMS s'engloben en cinc àrees: territori, planificació del transport i les seues infraestructures, canvi climàtic i reducció de la dependència energètica, qualitat de l'aire i soroll, seguretat i salut i gestió de la demanda. Entre les mesures contemplades, es presta especial atenció al foment d'una mobilitat alternativa al vehicle privat i l'ús dels modes més sostenibles, assenyalant la necessitat de tenir cura de les implicacions de la planificació urbanística en la generació de la mobilitat.

El PMUS de Montroi coincideix fidelment amb les directrius generals de l'EEMS, en un àmbit més concret com és l'escala municipal.

Uns altres plans d’àmbit supramunicipal que no s’han inclòs al document i que poden incidir en el PMUS són el Programa Estratègic per a la Millora de la Mobilitat, Infraestructures i Transport (UNEIX), actualment en desenvolupament, així com la Xarxa d'Itineraris No Motoritzats (XINM), que inclou el vial ciclopeatonal ja existent nomenat CR-50b i el CR-405 que comunica amb Montserrat.

B.4. Objecte de la proposta del PMUS

Diagnòstic previ

Del document «Anàlisi i diagnòstic» s’extrauen els següents resultats:

Desplaçaments: en un dia laborable mitjà d'hivern es produeixen una 9.645 viatges, dels quals un 76,3% són viatges interns a la Ribera Alta i Baixa. Dels viatges cap a altres comarques, destaquen els fluxos amb l'Horta Oest (7,9%), amb València (5,0%) i amb l'Horta Sud (4,3%). En un dia laborable mitjà es produeixen 9.119 viatges, dels quals el 76,6% són viatges interns a la Ribera Alta i Baixa, mentre que segueixen destacant els fluxos amb l'Horta Oest (8,7%), amb València (5,2%) i amb l'Horta Sud (3,9%). La relació més important és amb el municipi de Montserrat (4.559 viatges), seguit per Turís (1.026 viatges) i Real (974 viatges).

Enquesta de mobilitat: per al diagnòstic de la mobilitat es va realitzar una enquesta als ciutadans per recaptar la percepció de la població sobre la mobilitat i els principals problemes detectats.

Gairebé el 84% de la població disposa de vehicle propi, el 9,7% en disposa com a acompanyant i tan sols un 6,5% no disposa de vehicle.

El major percentatge d'aparcament és en propietat amb gairebé el 52%, seguit pels que aparquen al carrer (38%) o de lloguer (3,5%) i en un solar o descampat el restant 7%. Només el 29% disposa de bicicleta o patinet.

El mitjà de transport més utilitzat per feina o estudis és el cotxe amb el 81%, en segon lloc l'autobús amb un 9,7% i amb un 1% cadascun la bicicleta, el patinet i a peu, mentre que per fer la compra també el mode més utilitzat és el cotxe, amb més del 77% i el mode a peu puja fins al 13%. Per fer gestions personals el cotxe és usat pel 65%, el mode a peu creix al 29% i l'autobús i la bicicleta amb un 3% cada mode.

Entre els motius pels quals no utilitzen més el transport públic figura que no hi ha línies cap al seu destí, el segon motiu pel temps del viatge i el tercer per estar lluny del domicili. Entre els motius pels quals no utilitzen més la bicicleta o el patinet el motiu principal és perquè no disposen de bicicleta o patinet i per la inseguretat o per no estar el municipi adaptat per a això. Els motius adduïts per no realitzar més desplaçaments a peu són el temps del viatge, limitació física i que el municipi no és adequat per anar caminant.

Entre les propostes aportades pels ciutadans enquestats es troba la millora del transport públic, augment de passos de vianants, més zones d'aparcament o voreres més amples.

Aparcament disponible: No hi ha una gestió de l'estacionament, que suposa que els vehicles puguen arribar a molestar en aparcar en zones no adequades. L'oferta d'estacionaments existents es compon d'unes 700 places gratuïtes, 159 places en bosses d'aparcament i 8 places per a PMR.

Distribució Urbana de Mercaderies (DUM): el municipi compta amb la prohibició i senyalització que no circulen pel carrer Blasco Ibáñez camions de més de 3,5 tones. Existeix una plaça de càrrega i descàrrega en dies laborables de 7: 00 a 19: 00 hores al carrer Major amb senyalització horitzontal i vertical.

Transport públic: l'oferta de transport públic interurbà està operada per Autobusos Buñol, amb la línia regular València-Real-Millars, que compta amb 4 parades al municipi i una freqüència d'entre 7 i 3 viatges diaris que van registrar 10.156 viatgers en 2019. Montroi compta amb una llicència de taxi, amb una parada al municipi a demanda.

Mobilitat per als vianants: algunes voreres presenten un mal estat de conservació i en alguns carrers ni tan sols existeixen, algunes presenten mobiliari urbà que actua com a obstacle, no existeixen itineraris definits, algunes manquen de rebaixos per a cadires de rodes o carrets i escasseja la senyalització vertical.

Mobilitat ciclista: no hi ha normativa que reguli el trànsit. Existeixen dos itineraris ciclistes que cobreixen un total de 980 m.

Seguretat viària: el 2019 es van registrar 3 accidents amb 3 ferits no hospitalitzats.

Objectius del PMUS

L'objectiu general del PMUS de Montroi és el de satisfer les necessitats de mobilitat de la població del municipi, fomentant modes de transport més sostenibles, mitjançant la coexistència de vianants i vehicles per així garantir, una millor qualitat de vida, a través de les línies següents:

–  OG1. Promoure un canvi modal a models no motoritzats.

– OG2. Augmentar la seguretat viària.

– OG3. Disminuir el soroll ambiental ocasionat pel trànsit.

– OG4. Fomentar el transport públic.

– OG5. Disminuir el consum de combustibles fòssils.

La problemàtica sobre la qual actua el PMUS es resumeix en tres tipologies relacionades amb el transport:

– Econòmics: augment de la despesa sanitària a conseqüència dels problemes de salut que comporta un ús excessiu del vehicle privat, fonamentalment per la major contaminació atmosfèrica.

– Socials: empitjorament de la qualitat de vida associada als embussos, accidents de trànsit i barreres arquitectòniques que dificulten l'accés de la població a la mobilitat universal.

– Mediambientals: contaminació ambiental i acústica causada per l'ús excessiu de vehicles a motor i les seves implicacions en l'escalfament global.

B.5. Estudi d'alternatives

El PMUS planteja les següents 4 alternatives, de les quals s’ha seleccionat la 3:

Alternativa 0. Absència de planificació de mobilitat sostenible: en absència d'una planificació adequada produirà l'empitjorament de l'estat actual (contaminació acústica i atmosfèrica, pèrdua de sòl agrícola, perillositat d'inundació...), agreujat pels efectes del canvi climàtic.

Alternativa 1. Planificació de mobilitat sostenible amb implantació de mesures a curt termini: correspon a les mesures concretes, de fàcil implantació i en un termini temporal curt, que no suposen un elevat pressupost i que depenen en la seva totalitat de l'Ajuntament de Montroi. Solen ser mesures concretes en llocs puntuals amb l'objectiu de fomentar modes de mobilitat més sostenibles, per tal d'analitzar les necessitats reals de la població.

Alternativa 2. Planificació de mobilitat sostenible amb implantació de mesures a mitjà termini: mesures de curt i mitjà termini, d'una dificultat mitjana quant a la seva implantació i d'un cost mitjà/alt. Poden tenir una relació de dependència amb altres mesures prèvies i suposar la necessitat d' arribar a acords amb altres administracions públiques o agents implicats. Atenen generalitats del municipi i el seu àmbit d' aplicació s'estén al conjunt del terme municipal per facilitar un mode global de desplaçaments. En alguns casos és necessària la col·laboració d'entitats externes al municipi, per la qual cosa la coordinació supramunicipal allarga normalment els terminis d'implantació.

Alternativa 3. Planificació de mobilitat sostenible amb implantació de mesures a llarg termini: Comprèn les mesures que afecten un àmbit generalment gran i són percebudes per la major part de la població. Engloba mesures a curt, mitjà i llarg termini, siga quina siga la seva dificultat d'implementació i el seu cost, atès que es contemplen per a un període de temps més gran que les anteriors. Aquestes mesures se solaparan amb altres ja existents, de menor horitzó temporal, per tant, requeriran l' aprovació de tots els agents implicats en la mobilitat del municipi

B.6. Propostes del PMUS

El Pla de mobilitat urbana sostenible de Montroi programa l’execució de les seues propostes en 3 fases: curt termini (2 anys), mitjà termini (4 anys) i llarg termini (8 anys).

Les actuacions s'han agrupat en els següents programes d’actuacions:

– PA-1. Connectivitat municipal.

– PA-2. Disseny urbà.

– PA-3. Transport públic.

– PA-4. Gestió d'estacionaments.

– PA-5. Qualitat ambiental i estalvi energètic.

– PA-6. Comunicació.

Dintre d’aquests programes s’articulen les 19 mesures proposades al PMUS, que es resumeixen a la taula següent:

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| *Programa d’actuació* | *Proposta* | *Núm.* | *Mesures* |
| Connectivitat municipal | A.1. Reordenació de la circulació | A.1.1 | Jerarquia viaria |
| A.1.2 | Reordenació dels sentits en el viari |
| A.2. Connexions exteriors | A.2.1 | Xarxa de camins saludables |
| A.3. Camins urbans saludables | A.3.1 | Continuïtat urbana dels camins saludables |
| A.3.2 | Aparcaments per a bicicletes i patinets |
| Disseny urbà | B.1. Nou model de disseny urbà | B.1.1 | Carrers de coexistència o a cota 0 |
| B.1.2 | Millorar travessies |
| B.2. Recuperació de l'espai públic per al vianant | B.2.1 | Millora per a guanyar espai per al vianant |
| B.2.2 | Millora de la senyalització |
| Transport públic | C.1 Potenciar l'ús del transport públic | C.1.1 | Adequació de parades |
| C.1.2 | Millora de l' accessibilitat de les parades |
| Gestió d'estacionaments | D.1. Reordenació de l'estacionament actual | D.1.1 | Reordenació i senyalització de l'estacionament |
| D.2. Bosses d'estacionament | D.2.1 | Millora de les bosses d ' aparcament |
| Qualitat ambiental i estalvi energètic | E.1. Flota de vehicles públics nets | E.1.1 | Flota municipal |
| E.2. Recàrrega de vehicles elèctrics | E.2.1 | Punts públics de recàrrega elèctrica |
| E.3. Accés a ajudes i bonificacions vehicles nets | E.3.1 | Impost de vehicles de tracció mecànica |
| Comunicació | F.1. Sensibilització sobre mobilitat sostenible | F.1.1 | Campanyes de comunicació |
| F.1.2 | Adhesió municipal en campanyes de mobilitat sostenible |
| F.2. Foment de la mobilitat sostenible | F.2.1 | Mobilitat a centres educatius |
| F.2.2 | Metrominut |

  

A l’apartat 2 Programes d’actuació es detallen, en fitxes individuals per a cadascuna de les mesures previstes, el programa al que pertany, els objectius relacionats, la justificació, la descripció, els agents implicats, l’horitzó temporal i els indicadors d’implementació, entre d’altres.

Es fa una estima qualitativa del cost de cadascuna de les accions amb tres rangs: Baix (>18.000 €;  Mitjà: 92.076-35.705 €; Alt: >90.000 €), tot i que a les taules de l’apartat 4.2 sí que es valora més detalladament l’import estimat.

B.7. Possibles efectes sobre el medi ambient

L'apartat 5 del DIE relaciona les conseqüències que tindria mantindre la tendència actual; per tant, la implementació del PMUS reduiria els impactes indicats, que són, en resum:

– Augment de la insostenibilitat del sistema a causa de la tendència de creixement de la mobilitat i del parc automobilístic del municipi.

– Contaminació atmosfèrica i acústica a causa de l'augment del nombre de desplaçaments en cotxe, unit a l'absència de polítiques de mobilitat que afavorisquen els modes de transport més sostenibles, generaria un augment de les emissions de gasos contaminants a l'atmosfera i augment del nivell de soroll amb efectes directes sobre la salut i qualitat ambiental del municipi.

– Possibles efectes sobre precipitacions i temperatures associades al canvi climàtic relacionat amb l'augment d'emissions i possible augment del risc d’inundacions.

A l’apartat 4 del DIE s’inclou un diagnòstic de la situació actual del medi ambient en relació a les emissions de CO2 i altres gasos d’efecte d’hivernacle. Es considera una emissió de 15.238 tn eq/any de CO2 estimada segons l’escenari tendencial, sense aplicar el PMUS, que es reduiria a 11.959 tn eq/any amb la posada en marxa de les mesures previstes en el PMUS.

B.8. Indicadors y seguiment del PMUS

L’apartat 4 del PMUS exposa el pla de seguiment i d’avaluació del Pla i inclou una sèrie d’indicadors per a cadascuna de les mesures.

C. Consultes realitzades

Per part de la Direcció General amb competència en avaluació ambiental, d'acord amb l'article 53.1 del TRLOTUP, s'ha sotmès a consulta, en la seua condició d'administracions públiques afectades a:

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| *Administració consultada* | *Consulta* | *Informe* |
| Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat  Direcció General d‘Obres Públiques, Transport i Mobilitat Sostenible  Subdirecció General de Mobilitat  Servei de Mobilitat Urbana | 08.02.2022 | 23.09.2022 |
| Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat  Direcció General d‘Obres Públiques, Transport i Mobilitat Sostenible  Subdirecció General de Mobilitat  Servei de Planificació | 08.02.2022 | 01.09.2022 |
| Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat  Direcció General de Política Territorial i Paisatge  Servei de Gestió Territorial  Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge | 08.02.2022 | -  03.02.2022 |
| Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica  Direcció General de Canvi Climàtic  Servei de Coordinació de Polítiques de Canvi Climàtic | 08.02.2022 | 19.04.2022 |
| Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica  Subdirecció General de Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental  Servei de Protecció de l’Atmosfera | 08.02.2022 | 28.02.2022 |
| Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica  Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental  Subdirecció General del Medi Natural  Servei d‘Ordenació i Gestió Forestal  Forestal  Vies pecuàries | 08.02.2022 | 27.09.2022  16.09.2022  26.08.2022 |
| Confederació Hidrogràfica del Xúquer | 08.02.2022 | 07.06.2022 |

  

Nota: els informes rebuts es publicaran, juntament amb l’informe ambiental i territorial estratègic, al web

<https://agroambient.gva.es/es/web/evaluacion-ambiental/seguiment-d-expedients-d-avaluacio-ambiental-estrategica>

(apartat Seguiment d’expedients, selecció de província, municipi i el pla corresponent).

(S'accedeix a l'enllaç indicat en la pàgina web conselleria amb competències en matèria mediambiental; en l'Àrea: Avaluació Ambiental / Avaluació ambiental estratègica de plans i programes (EAE) / Seguiment d'expedients / Expedient 54/2019/EAE i següents, opció Seguiment d'expedients d'avaluació ambiental estratègica).

D. Identificació dels possibles efectes sobre el medi ambient

Conceptualment, els plans de mobilitat urbana sostenible són l'instrument adequat per donar resposta a les necessitats de mobilitat de persones i mercaderies en l'entorn urbà i reduir l'impacte negatiu del sistema de transport en l'economia, la societat i el medi ambient. Aquesta mobilitat sostenible també ha de tindre com a objectiu l'accessibilitat universal, és a dir, facilitar l'accés de la població a béns, serveis i llocs de treball.

La consecució d'aquests objectius generals es du a terme, fonamentalment, en dos àmbits:

– Un nou equilibri de modes de transport, apostant, fonamentalment, per aquells amb major eficiència ambiental i social: transport públic versus transport privat i modes de transport no motoritzats. L'assoliment d'aquest objectiu requereix tant mesures d'incentiu cap a noves modalitats de transport com mesures dissuasives. Per a això, s'ha d'actuar en aspectes estructurals (infraestructures necessàries) com de regulació urbanística (tipologia d'edificació, relació espai públic/privat, normes d'estacionament per a diferents modalitats de transport).

– Planificació urbana i model de ciutat, reduint la necessitat de mobilitat urbana tant en necessitat com en durada dels desplaçaments.

Des del punt de vista mediambiental, el PMUS ha de contribuir a un ús racional del sòl per satisfer les demandes de mobilitat, al canvi modal prioritzant les modalitats més sostenibles, la reducció de la necessitat de desplaçaments tant en nombre com en distància que afavorisca l'adquisició d'hàbits saludables (caminar i moure's en bicicleta) que contribuïsca, a l’hora, a la reducció d'emissions originades pel sector del transport com són les referides a les emissions de gasos d'efecte hivernacle (CO2) les emissions de contaminants que perjudiquen la qualitat de vida dels ciutadans (entre altres diòxid de nitrogen NO2, compostos orgànics volàtils COV, carboni, diòxid de sofre SO2, partícules PM) i emissions acústiques del trànsit.

En aquest sentit, s'expressa l'article 10.2 de la Llei 6/2011, d'1 d'abril, de la Generalitat, de mobilitat de la Comunitat Valenciana, quan s'indica que «2. La definició de paràmetres i objectius assenyalats en el punt anterior s’acompanyarà dels indicadors que s’estimen pertinents en relació amb el volum total de desplaçaments i el seu repartiment modal, i els nivells associats de consums energètics, ocupació de l’espai públic, soroll i emissions atmosfèriques, i es particularitzaran les d’efecte hivernacle. L’evolució d’estos últims paràmetres tendirà a la seua reducció progressiva d’acord amb els ritmes i els límits que reglamentàriament s’establisquen en relació amb el desenvolupament de les polítiques energètiques i ambientals».

Atenent als criteris anteriors es realitza l’avaluació ambiental estratègica del PMUS de Montroi en funció de les mesures proposades i partint de la consideració, tal i com recull la documentació aportada, de que les propostes es plantejen majoritàriament en zones de sòl urbà o urbanitzable i les que es desenvolupen en sòl no urbanitzable són actuacions compatibles.

El PMUS de Montroi atén el que en matèria de competències administratives estableix l'article 3.2 de la Llei 6/2011 de Mobilitat de la Comunitat Valenciana, de manera que l'avaluació ambiental estratègica de les mateixes es durà a terme sobre aquelles propostes que siguen de competència municipal.

Dels informes rebuts s'observen les següents consideracions tant legals com ambientals que passem a descriure:

Mobilitat urbana

El Servei de Mobilitat Urbana de la Direcció General d’Obres Públiques, Transport i Mobilitat Sostenible, de la Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat Sostenible, emet de el 23 de setembre de 2022 informe favorable, però condicionat a incloure les següents correccions:

– De forma general, es detecta la manca d'apartats relatius a:

•  Justificació del compliment del punt 9.2 de l'annex XII, del TRLOTUP, que assenyala que «els plans de mobilitat han d'incorporar la perspectiva de gènere (...)», com un capítol del document.

• Referència al Pla de mobilitat de l'Àrea Metropolitana de València (PMoMe) i possible coordinació d'actuacions proposades en el PMUS amb les propostes del PMoMe.

• Composició i signatura de l'equip redactor, d'acord amb l'article 16 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.

– Les enquestes realitzades per a la caracterització de la mobilitat s'han realitzat de manera online, amb un total de 31 respostes. Per tant, no es pot establir un nivell de confiança adequat en els resultats de la mateixa, tot i considerar les respostes qualitativament adequades.

– Apartat 5.5 «Anàlisi de la xarxa de transport públic» (pàgina 61): incloure referència al Projecte de servei públic de transport de viatgers per carretera CV-109 Montserrat-València, que preveu línies d'autobús amb parada a Montroi.

– En el desenvolupament del pla, tant en la fase de diagnòstic com en la de propostes, i en la Proposta B.2.1 «Millora de places per guanyar espais al vianant», es considera més adequat utilitzar 1,80 m com a ample mínim de voreres en el pla, en sintonia amb les directrius nacionals.

– Proposta A.2.1 «Xarxa de camins saludables», s'han de coordinar amb la Generalitat les actuacions que puguen afectar les vies pecuàries, així com afegir-la com a agent implicat.

– Propostes A.3.1 «Continuïtat urbana dels camins saludables» i B.1.1 «Carrers de coexistència o a cota zero», seria convenient detallar les mesures a dur a terme a cada carrer. En el cas de la B.1.1, especificar quins carrers es proposa peatonalitzar i quins semipeatonalitzar.

– Proposta B.1.2 «Millorar travessies», inclou mesures relatives a les travessies de la CV-50 pel nucli urbà. S'hauria d'incloure la Generalitat com a agent implicat, ja que és la titular de la via. A més, indicar que, al llarg de l'any 2022, la Generalitat ja ha dut a terme una remodelació de l'av. Blasco Ibáñez, en el tram comprès entre els carrers del Molí i València.

– Proposta B.2.2 «Millora de la senyalització», indicar les ubicacions per als nous senyals que es proposa instal·lar, així com identificar els senyals que es troben en mal estat per ser renovats.

– Propostes C.1.1 «Adequació de parades» i C.1.2 «Millora de l'accessibilitat de les parades», en les travessies de la CV-50, l'agent implicat seria la Generalitat, pel que fa a la senyalització i accessibilitat de les parades.

– Proposta D.1.1 «Reordenació i senyalització de places actuals», s'haurien d'especificar les mesures a dur a terme a cada carrer.

– Proposta D.1.2 «Millora de les bosses d'aparcament»:

• Pel que fa a la proposta de condicionament de les zones d'estacionament existents en solars, s'ha de tindre en compte la compatibilitat amb la normativa urbanística vigent.

• Es proposa adequar els aparcaments existents a la gasolinera i supermercat. En ambdós casos es tracta de sòl privat, per la qual cosa no seria competència de l'Ajuntament dur a terme cap actuació en els mateixos. Atès la mida que presenten, tampoc sembla que tinguin capacitat suficient per servir com a zona d'aparcament públic i a més mantenir el servei per als usuaris de la gasolinera i el supermercat.

• En el cas de l'aparcament plantejat en el polígon industrial, s'observa que existeixen alguns solars vacants, encara que no s'indica la propietat d'aquests. En cas que es tracte de sòl de propietat privada, hauria la possibilitat d'arribar a un conveni entre l'Ajuntament i els propietaris dels solars per utilitzar aquests com a aparcament.

• Pel que fa a la creació d'una nova zona d'estacionament al carrer Raval i carrer de la Pau, s'ha de tindre en compte la compatibilitat amb la normativa urbanística vigent.

• En el cas de la plaça Octavi Montserrat i el seu tancament per instal·lar l'aparcament, no sembla anar en consonància amb alguns dels objectius fonamentals del PMUS. Es considera una mesura més adequada la creació d'aparcaments dissuasius a la vora del nucli urbà, i així poder destinar la plaça a crear un entorn de vianants accessible.

– Proposta E.1.1 «Flota municipal», segons l'apartat 4.2 «Avaluació econòmica», fer una relació de vehicles actualment en ús per l'Ajuntament, i que serien susceptibles de ser substituïts per altres elèctrics.

– Proposta E.2.1 «Punts de recàrrega elèctrics públics». El punt proposat a la gasolinera i supermercat es tractaria de sòl privat, per la qual cosa haurien de ser els titulars del sòl els promotors dels punts de recàrrega.

– Proposta F.2.1 «Mobilitat a centres educatius». S'haurien de concretar els itineraris a dur a terme, amb coordinació amb les altres mesures relatives a mobilitat per als vianants. D'altra banda, s'inclou com a indicador el nombre de centres educatius que desenvolupen camins escolars. No es considera un indicador adequat, ja que no són els centres els que han de desenvolupar el camí escolar, sinó l'Ajuntament.

– De forma general, s'haurien d'incloure els pressupostos de cada mesura en les fitxes de propostes, que ja venen recollits en l'apartat 4.2 «Avaluació econòmica». D'altra banda, seria convenient que els plànols inclosos en les fitxes tinguessin una major grandària, per tal de facilitar la seva lectura i interpretació.

Canvi climàtic

El Servei de Coordinació de Polítiques de Canvi Climàtic emet informe relatiu a canvi climàtic el 19 d’abril de 2022, amb les següents observacions:

– El PMUS està en consonància amb les diferents disposicions relatives a mobilitat i canvi climàtic, com ara la Llei 7/2021 de canvi climàtic, el Pla nacional d’adaptació al canvi climàtic 2021-2030 (PNACC), el Pla nacional integrat d’energia i clima 2021-2030, la declaració institucional d’emergència climàtica del Consell i la Estratègia Valenciana de Canvi Climàtic i Energia 2030, tot i que cal completar algunes qüestions.

– Conclou que el PMUS de Montroi té un impacte positiu en matèria de canvi climàtic en contribuir amb la reducció de GEH en el sector del transport i la mobilitat, però s’hauran d’incorporar les següents consideracions, que es detallen a l’apartat 2.1. de l’esmentat informe:

• Incloure mesures addicionals i més específiques per a garantir una adaptació progressiva i resiliència front al canvi climàtic i complir amb l’article 21 de la Llei 7/2021, de 20 de maig, de canvi climàtic i transició energètica.

• Afegir algunes actuacions per a estar en concordança amb la línia d´acció 8.2. «Integració de l’adaptació al canvi climàtic en la planificació territorial i urbana» del PNACC.

Atmosfera

El Servei de Protecció de l’Atmosfera emet informe relatiu a contaminació acústica i qualitat de l’aire el 28 de febrer de 2022, i indica que el Pla de mobilitat urbana sostenible de Montroi tindrà un impacte positiu en la qualitat ambiental del municipi i de la seua implementació no es deriven efectes significatius sobre la qualitat de l’aire i la contaminació acústica.

Infraestructura verda i paisatge

L’informe de 3 de febrer de 2022, del Servei d’Infraestructura Verda i Paisatge indica que els objectius indicats en el DIE i en el pla, coincideixen plenament amb funcions de la Infraestructura Verda, tot i que hauran de ser analitzats la definició de la Infraestructura Verda del municipi i l'entramat de corredors i connectors.

Per tant, el PMUS incorporarà un capítol dedicat a la infraestructura verda que incloga:

– una anàlisi que permeta analitzar i valorar els efectes i implicacions de les propostes sobre la Infraestructura Verda.

– una indicació explícita dels espais i recorreguts adequats per a la seua incorporació a la infraestructura Verda municipal.

– establiment de mesures efectives per a corregir els possibles efectes negatius generats per les propostes plantejades (alternatives de traçat i disseny de creació, ampliació o modificació d'infraestructures), i complir les determinacions establides en la Directriu 118 de l’ETCV.

– determinacions a adoptar per al control dels elements amb incidència en la qualitat del paisatge urbà.

– incorporar tota la documentació gràfica i escrita que es considere oportuna.

Risc d’inundació (PATRICOVA)

L’informe del Servei de Gestió Territorial de 22 de setembre de 2022 conclou que el PMUS de Montroi és compatible amb PATRICOVA sempre que es complisquen les consideracions següents:

– El Pla de mobilitat urbana sostenible de Montroi està afectat per perillositat d'inundació, no obstant això, hauran de ser concretades en els projectes que aqueix desenvolupe les actuacions que comporten l'alteració de la rasant i les seues afectacions, així com, en el cas que procedisca les mesures que es prevegen per a reduir els efectes de la inundabilitat. Es considera que el Pla de mobilitat serà compatible amb la normativa del PATRICOVA, sempre que s'incorpore en les actuacions que es projecten les condicions d'adequació de les infraestructures previstes en l'article 21 de la mateixa i es demane informe a l’òrgan competent en aquells projectes que tinguen afeccions..

– Les actuacions previstes en el Pla de mobilitat, si s'executen de manera que siguen compatibles amb la Infraestructura Verda i de reduït impacte, no es preveu que genere un increment significatiu del risc d'inundació.

Espais naturals, Vida Silvestre i Xarxa Natura 2000

No es preveu afecció a espais naturals protegits, espais de la Xarxa Natura 2000, reserves de fauna, microreserves de flora, àrees de conservació de flora i fauna establertes en l’àmbit dels plans de recuperació i conservació. La Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental remet, el 25 de febrer de 2021, declaració de que el PMUS no té repercussions significatives sobre la Xarxa Natura 2000.

Forestal i vies pecuàries

El Servei d’Ordenació i Gestió Forestal, a través del Servei Territorial de Medi Ambient de València remet dos informes, el 26 d’agost de 2022 i el 16 de setembre de 2022; posteriorment el Servei d’Ordenació i Gestió Forestal emet un altre informe el 27 de setembre de 2022, on indica que, tot i que el PMUS recull propostes que hauran de concretar-se en projectes concrets, no s’observen inconvenients als efectes de possibles afeccions sobre les vies pecuàries.

En tot cas, les intervencions que es plantegen hauran d’atendre les especificacions quant als usos permesos, ferms i senyalització que estableix la Llei 3/2014, d'11 de juliol, i disposar del corresponent informe favorable de la Direcció Territorial competent en matèria de vies pecuàries.

Confederació Hidrogràfica del Xúquer

L’informe de la Comissaria d’Aigües de la CHJ, al seu informe de el 7 de juny de 2022 indica que, atès el caràcter genèric del pla i les seues propostes, i atès que l'aplicació concreta de les mateixes estarà sempre subjecta a la legislació sectorial que siga aplicable i, en particular, a la legislació en matèria d'aigües, en l'àmbit de les competències de la CHJ, es conclou que l'actuació que es pretén realitzar no suposa efectes significatius sobre el medi ambient. Tot això sense perjudici de les determinacions que, a conseqüència d'estudis més detallats o nova documentació, es puguen establir en les autoritzacions que preceptivament, si s'escau, s'han d'obtenir d'aquest Organisme.

Planificació viària

Respecte a les carreteres de titularitat autonòmica, l’informe d’1 de setembre de 2022 del Servei de Planificació indica que el PMUS és compatible amb la legislació sectorial de carreteres, tot i que fa una sèrie de consideracions:

– Mesures C.1.1. Adequació de parades i C.1.2. Millora de l'accessibilitat de les parades. En cas que afectaren el recorregut de les línies d'autobús previstes en els projectes de servei públic aprovats, s'haurà de comunicar al Servei de Gestió de Transport de la Direcció General d'Obres Públiques, Transport i Mobilitat. Qualsevol proposta de canvi que afecte la freqüència de pas aprovada en el projecte, necessitarà ser informat per l'esmentat Servei.

– Mesura A.2.1. Xarxa de Camins Saludables. Respecte al Cordel de la Rivera, que coincideix en traçat amb la carretera CV-422, de titularitat de la Diputació de València, es proposa incloure vorals o ampliar la plataforma de la via per a la circulació de ciclistes, així com senyalització. Per a qualsevol actuació que supose una variació de les condicions de la via i dels accessos o passos per als vianants haurà de ser informada favorablement per la Diputació de València com a titular de la via. A més, es proposa establir una senyalització ciclista per a les vies distribuïdores i de la xarxa bàsica (ciclocarrils), que potencien la utilització d'aquest mitjà de transport, en especial en les vies que seguisquen els senders, vies pecuàries i camins rurals. Aquesta actuació haurà de ser coordinada en l'àmbit de connexió amb itineraris d'altres termes municipals veïns per tal de dotar la xarxa comarcal d'uniformitat en el disseny segons les recomanacions de la Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat.

– Mesura B.1.2. Millorar travessies. Per a qualsevol actuació que supose una variació de les condicions de la CV-50 al seu pas pel nucli urbà i dels accessos o passos per als vianants haurà de ser informada favorablement per la Conselleria de Política territorial, Obres públiques i Mobilitat com a titular de la via.

– Sobre les mesures de mobilitat per als vianants, s'haurà de recollir en un plànol els principals itineraris per a vianants.

– Per al cas de vies ciclistes interurbanes s'hauran de considerar les recomanacions de la Conselleria de Política territorial, Obres Públiques i Mobilitat i s'haurà de facilitar la connexió.

E. Valoració ambiental d’acord amb els criteris de l’annex VIII del TRLOTUP

D'acord amb el que estableix l'article 46.3 del TRLOTUP, l'òrgan ambiental i territorial determinarà, tenint en compte els criteris de l'annex VIII, la submissió al procediment ordinari o simplificat d'avaluació ambiental i territorial, en funció de la certesa en la determinació de l'existència d'efectes significatius sobre el medi ambient, prèvia consulta a les administracions públiques a què es refereixen els articles 48.d) i 53 del TRLOTUP.

Cal destacar que la major part de les propostes es plantejen en zones de sòl urbà o urbanitzable i les que es desenvolupen en sòl no urbanitzable ho fan sobre la xarxa primària viaria i són actuacions compatibles.

E.1. Per les característiques del pla

El Pla de mobilitat urbana sostenible, d'acord amb la definició establerta en els articles 9 i 10 de la Llei 6/2011, d'1 d'abril, de Mobilitat de la Comunitat Valenciana, així com els articles 14 i següents del TRLOTUP, no podem considerar-lo com a un instrument urbanístic propi de la planificació territorial o urbanística i, per tant, no presenta cap incidència sobre el model territorial ja aprovat.

En l'àmbit territorial del PMUS analitzat, es preveu desenvolupar altres plans supramunicipals amb relació amb la mobilitat, com ara l’Estratègia Uneix 2018-2030 (Programa estratègic per a la millora de la Mobilitat, Infraestructures i Transport de la Comunitat Valenciana) o la Xarxa d'Itineraris No Motorizats (XINM); per això, s'ha d'aconseguir la coordinació i integració entre carrils bici dels municipis veïns i per a la seua integració les xarxes comarcals.

Per tot l'anterior, el PMUS de Montroi no tindrà efectes negatius sobre els plans sectorials i territorials, ja que integra els principals objectius de les estratègies de planificació en l'àmbit de la mobilitat sostenible que estan vigents o en fase d'aprovació.

E.2. Per les característiques dels efectes i de l’àrea probablement afectada

No s'esperen efectes sobre la cobertura forestal, sobre espais protegits o llocs de la Xarxa Natura 2000, ni sobre elements del patrimoni cultural.

La pràctica totalitat de les accions plantejades es desenvolupen dins de sòl urbà, excepte l’acció A.2.1. Xarxa de Camins Saludables, que proposa el traçat de rutes ciclo-peatonals sobre les vies pecuàries del municipi i sobre la qual el Servei competent en vies pecuàries va emetre informe favorable.

El PMUS proposa a l’apartat 4 un conjunt d’indicadors de seguiment per tal d’avaluar l’acompliment de l’execució del Pla de Mobilitat i l’assoliment dels seus objectius.

Entre els indicadors no s'ha inclòs cap indicador de tipus mediambiental, tal com expressa l'article 10.2 de la Llei de Mobilitat, que indica que als plans s'incorporaran no només els indicadors en relació amb el volum total de desplaçaments, el seu repartiment modal o ocupació de l'espai públic, sinó també els nivells associats a consums energètic, soroll i emissions atmosfèriques (particularitzant en les d'efecte d’hivernacle) amb els ritmes i límits que s'establisquen reglamentàriament en el desenvolupament de polítiques energètiques i ambientals. Per tant, atès que consta l'estudi d'alguns d'ells en la documentació presentada, es concretaran com a indicadors per al seguiment, amb el seu valor inicial, el valor objectiu a assolir, així com la metodologia de càlcul proposada, com a mínim per als següents indicadors mediambientals:

– Ús de vehicles menys contaminants (avaluant les tm de GEH CO2/any).

– Emissions de GEH del sector transport (vinculat a l'anterior).

– Consum total d'energia per part del sector transports (avalua les tones equivalents de petroli).

– Disminució del nivell acústic aconseguit en dB (que avalue el nivell sonor de recepció extern (dB) produït pel trànsit en diferents localitzacions municipals que siguen representatives del model de mobilitat proposat.

– Qualsevol altre indicador que per a cada proposta avalue un valor adequat per al compliment efectiu de que no se supera el llindar en base a l'estalvi energètic, la disminució d'emissions de GEH, la disminució de contaminants o la disminució del soroll. En general, per a tots els indicadors, tant els ja definits com els de caràcter mediambiental s'haurà de concretar (de forma quantitativa, no merament qualitativa) el valor inicial i quantificar l'objectiu a assolir.

No queden avaluades al present informe ambiental i territorial els nous traçats sobre sòl no urbanitzable que hagen de ser objecte d'avaluació ambiental de projecte si es troben dins dels supòsits previstos en la legislació vigent d'avaluació ambiental (Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, Llei 2/89 d'Impacte Ambiental de la Comunitat Valenciana i Decret 162/90 d'ordenació del desenvolupament de la Llei 2/89).

Tenint en compte tot l'anterior i analitzat les propostes del PMUS de Montroi, s’entén que en el seu conjunt, aquestes propostes:

1. Contribueixen a un millor ús racional de l'espai públic i a les necessitats socials i econòmiques del municipi.

2. Promouen el canvi modal cap als modes de transport més sostenibles: caminar i anar en bicicleta, amb la consegüent reducció del consum energètic.

3. Desaconsella l'ús del vehicle privat a favor del públic i/o col·lectiu.

4. Afavoreix, a llarg termini, la reducció dels impactes associats als modes motoritzats: emissions contaminants, gasos d'efecte hivernacle i emissions acústiques.

5. Promou la descarbonització del sistema de transport del municipi.

A la vista de la documentació presentada, d'acord amb els criteris de l'annex VIII del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (TRLOTUP), es considera que el Pla de mobilitat urbana sostenible de Montroi no afecta zones protegides o forestals i les seues propostes es limiten en general a sòl urbà i urbanitzable. Pel que fa a les actuacions en sòl no urbanitzable, discorren per vies o camins ja existents on l’ús proposat està permès. En el cas de propostes d’execució en sòl no urbanitzable que suposen reclassificació de sòl o que suposen un ús no permès, aquestes no seran objecte d’avaluació en aquest PMUS donat que l’ajuntament no és competent en aprovar modificacions en sòl no urbanitzable.

Així, analitzada la documentació presentada i el seu objecte, els informes sectorials emesos, revisada la cartografia existent en el Sistema d'Informació Territorial d'aquesta conselleria, es pot determinar, respecte al Pla de mobilitat urbana sostenible de Montroi, que el procediment d'avaluació simplificat és suficient per a determinar que la modificació no presenta efectes significatius sobre el medi ambient.

F. Proposta d'acord

Atenent al que s’estableix en l'article 53.2 b) del TRLOTUP, d’acord amb el que s’ha exposat, es resol:

Emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla de mobilitat urbana sostenible de Montroi d'acord amb els criteris de l'annex VIII del TRLOTUP, per no tindre efectes negatius significatius sobre el medi ambient, i correspon continuar la tramitació d'aquesta modificació d'acord amb la seua normativa sectorial, sempre que s'ajuste al que es descriu en la documentació presentada amb el compliment de les següents determinacions:

1. El PMUS haurà d’incloure les consideracions aportades pel l’informe de 23 de setembre de 2022, del Servei de Mobilitat i, prèviament a la seua aprovació definitiva, haurà d’obtindre un nou informe de l’esmentat Servei de Mobilitat.

2. La redacció definitiva del PMUS de Montroi concretarà els següents aspectes:

– Incorporar indicadors per al seguiment mediambiental del PMUS. En particular, incorporar metodologia i càlcul de la petjada de carboni derivada del model de mobilitat proposat i els indicadors de seguiment de caràcter mediambiental que s'estimen adequats, en concret, emissions CO2 equivalent, NO2, COV, CO, SO2, material particulat, despesa energètica municipal, emissions contaminants i consum d'energia (Tep).

– Incorporar procediment per al seguiment de la contaminació acústica derivada del model de mobilitat proposat i l'indicador corresponent del nivell sonor extern.

– Completar la proposta d'indicadors de seguiment amb els valors inicials i els valors objectius a assolir.

3. El PMUS tindrà en compte les consideracions de l’informe del Servei de Planificació d’1 de setembre de 2022. Sobre possibles variacions de les condicions a la CV-50 s’haurà de demanar un nou informe de la Conselleria de Política territorial, Obres Públiques i Mobilitat.

4. Es consideraran els traçats de la Xarxa d'Itineraris No Motorizats (XINM) per tal d’integrar-los a les propostes de rutes ciclistes.

5. S’hauran de tindre en consideració les observacions incloses en l’informe de 19 d’abril de 2022, del Servei de Coordinació de Polítiques de Canvi Climàtic.

6. El PMUS haurà d’incloure un capítol dedicat a la Infraestructura Verda i el Paisatge amb el contingut indicat a l'informe emès pel Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge de 3 de febrer de 2022.

7. Prèviament a l’aprovació del PMUS, l’ajuntament haurà de demanar informe a l’Àrea d’Infraestructures de la Diputació de València sobre les actuacions a desenvolupar en les carreteres CV-422 i CV-435 que suposen una variació de les condicions de la via i dels accessos o passos per als vianants haurà.

8. El PMUS haurà d’incloure les determinacions de l'informe emès pel Servei de Gestió Territorial de 22 de setembre de 2022 sobre el risc d’inundació.

9. Es tindran en compte les observacions de l’informe del Servei de Gestió i Ordenació Forestal de 27 de setembre de 2022.

Segons estableix l’article 53.7 del TRLOTUP, l'informe ambiental i territorial estratègic perdrà la seua validesa i cessarà en la producció dels efectes que siguen propis si, una vegada publicat en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*, no s'haja procedit a l’aprovació del «Pla de mobilitat urbana sostenible de Montroi» en el termini màxim de quatre anys des de la seua publicació. En aquest cas, el promotor deurà tornar a iniciar novament el procediment d’avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada de la proposta.

Òrgan competent

La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic a què fa referència l'article 53.2.b del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de conformitat amb el que disposa l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat a l’efecte d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).

Per tant, la Comissió d'Avaluació Ambiental acorda emetre un informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla de mobilitat urbana sostenible de Montroi, amb el compliment de les determinacions que s’inclouen en l'esmentat informe.

Notificar als interessats que, contra aquesta resolució, al no ser un acte definitiu en via administrativa, no cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè es puguen utilitzar els mitjans de defensa que en el seu dret consideren pertinents.

La qual cosa li notifique perquè en prenga coneixement i a l'efecte oportú.

La qual cosa se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l’acta corresponent i a reserva dels termes exactes que se'n deriven, de conformitat amb el que disposa l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.

València, 3 d’octubre de 2022. El secretari de la Comissió d’Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas»

  

València, 6 de novembre de 2024

Miguel Ángel Ivorra Devesa

Director general d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental