Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 6864, del 18-09-2012 (2012/8449)

RESOLUCIÓ de 17 de juliol de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de Vila-real i Cullera. Expedients número 8/3122 MNN i 39/09 AIA.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6864

Data del DOGV
:   18-09-2012

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2012/8449


Data del document
:   17-07-2012

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Vila-real
    * Cullera
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 17 de juliol de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de Vila-real i Cullera. Expedients número 8/3383 POW i 39/09 AIA. [2012/8449]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, el qual establix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjuí de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental s'ha de publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc:  
  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients: 8/6627 IAA Vila-real i 39/09 AIA Cullera.  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient  
Expedient: 08/3605-WHY.  
Títol: Modificació puntual del PGOU de Vila-real, Ronda Sud-oest i Ciutat Esportiva.  
Promotor: Ajuntament de Vila-real.  
Autoritat substantiva: Ajuntament i Conselleria de Territori i Habitatge.  
Localització: diversos emplaçaments al costat del nucli urbà de Vila-real, dos al sud-est d'este i el tercer al nord-est.  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
L'objecte d'este projecte és la reclassificació d'una porció de sòl de 103.230 m², classificat com a no urbanitzable, per a implantar diverses reserves de sòl dotacional, a més de realitzar dos modificacions de les normes urbanístiques del pla general.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
a) Les modificacions plantejades en el projecte, respecte a la porció de sòl no urbanitzable esmentat, són:  
- Reclassificació dels terrenys de sòl no urbanitzable a sòl urbà.  
  
- Qualificar els terrenys objecte de la reclassificació de la manera següent:  
10.360 m² qualificats com a xarxa viària de la xarxa primària de dotacions públiques, PRV (Ronda Sud-oest).  
- 9.648 m² qualificats com a equipament d'ús educativocultural, integrat també en la xarxa primària de dotacions públiques (PED)  
- 83.222 m² es qualifiquen com a dotació privada d'ús esportivorecreatiu (RD\*)  
- Incloure els terrenys de referència en l'àrea de repartiment núm. 8 que, en conseqüència, modifica la seua superfície i l'aprofitament tipus.  
- Incorporar al PGOU el traçat definitiu de la Ronda Sud-oest fixat per l'Administració de Carreteres de la Generalitat Valenciana, en el tram des de la carretera d'Onda CV-20 fins a la carretera nacional N-340, en el qual l'amplària del vial passa a tindre 24 metres. Esta modificació té reflex només en la representació del traçat en els documents gràfics del PGOU, sense afectar altres determinacions d'este.  
  
- Correcció de la contradicció existent entre les normes urbanístiques i els plànols en el Pla vigent. El nombre de plantes permés en la zona de qualificació PED, segons l'article 260 de les normes urbanístiques, és de quatre plantes.  
b) Modificació de l'article 260.4 de les normes urbanístiques del pla general, sobre condicions específiques dels sistemes generals. Sistema general esportiu (GEC-2), a fi d'establir una nova alçària màxima d'edificació per a les grades nord i sud del camp municipal de futbol El Madrigal, en previsió de la possible execució de noves llotges o amfiteatres, la qual quedarà establida en 35 metres.  
c) Modificació de l'article 260.2 de les normes urbanístiques del PGOU, sobre condicions específiques dels sistemes generals. Espais lliures (GEL), a fi d'ampliar la superfície dels sistemes generals d'espais lliures (GEL) que pot destinar-se a usos esportius i recreatius fins a un 50% de la seua superfície.  
3. Alternatives  
En l'estudi d'impacte ambiental no es presenten emplaçaments alternatius, justificant l'alternativa triada per mitjà de la justificació del projecte.  
En el cas de la zona que s'ha de reclassificar, es justifica indicant que l'àrea en qüestió no posseïx valors dignes de protecció, per la qual cosa és susceptible de ser urbanitzada i a més es troba situada als voltants del sòl urbà consolidat per la urbanització i l'edificació. A més, s'indica que l'article 10 de la LUV admet la reclassificació de sòl no urbanitzable a urbà, sempre que el sòl en qüestió tinga les característiques hi establides.  
Quant a la xarxa viària es justifica per la necessitat d'ajustar les determinacions del PGOU a les previsions de l'Administració Autonòmica, en particular el traçat establit en la legislació sectorial.   
Els terrenys qualificats com a dotacional públic d'ús educativocultural seran destinats a l'ampliació de l'institut d'educació secundària.   
  
La creació de l'àrea dotacional privada d'ús esportivorecreatiu es justifica per mitjà del compliment d'un triple objectiu: integrar la Ciutat Esportiva del Villareal en el PGOU, evitar les especulacions sobre eixos terrenys i ampliar la xarxa de dotacions esportives del municipi.  
S'indica que no hi ha en el municipi una altra alternativa viable amb les característiques particulars d'esta zona.  
Tramitació administrativa  
Informació pública  
En data 23 de gener de 2008, el Servici Territorial d'Ordenació del Territori va remetre documentació tècnica, estudi d'impacte ambiental i certificats sobre l'aprovació provisional i sobre el resultat de la informació pública relatius al Projecte de modificació puntual del PGOU de Vila-real, relativa a la Ronda Sud-oest i la Ciutat Esportiva, i es va incoar el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
  
Segons el certificat emés pel secretari de l'Ajuntament, la modificació puntual del PGMOU va ser sotmesa a informació pública per mitjà de la publicació en el periòdic El Mundo de Castelló del dia 27 de febrer de 2007 i en el DOCV núm. 5497, de 24 d'abril de 2007.  
  
Durant el període d'informació pública no s'hi van presentar al·legacions, segons consta en el certificat emés per la secretaria de l'Ajuntament de Vila-real.  
Peticions d'informació o documentació complementària  
En data 15 d'abril de 2008 es realitza un requeriment de documentació al Servici Territorial de Planificació i Ordenació Territorial, en el qual es requeria l'aportació de la següent documentació, a fi de completar l'expedient:  
- Informe referent a l'estudi de paisatge segons article 11 de la Llei 4/2004, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge, que haurà d'ajustar-se al seu Reglament.  
- Informe emés per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer sobre actes i plans que afecten el règim d'aprofitament de les aigües continentals o els usos permesos en terrenys de domini públic hidràulic i en les seues zones de servitud i de policia, o que comporten noves demandes de recursos hídrics.   
- Informe en relació a l'estudi acústic, de conformitat amb l'article 25 de la Llei 7/2002, de Protecció contra la Contaminació Acústica.  
  
- S'ha d'aportar un informe vinculant favorable regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, de la DG de Patrimoni Cultural Valencià.  
  
El 20 de maig de 2008 es reitera el requeriment de documentació realitzat, indicant que no és possible realitzar l'avaluació ambiental del projecte fins que no es presente la documentació requerida o existisca un pronunciament exprés per part dels òrgans competents sobre la no-necessitat d'aportar-los.  
En data 30 de maig de 2008 es realitza consulta al Servici de Planificació i Ordenació Territorial de la Direcció Territorial de Castelló en la qual se sol·licita informe sobre:  
- La possibilitat de realitzar la reclassificació proposada i sobre la idoneïtat de l'instrument utilitzat.  
- La resolució de l'expedient de declaració d'interés comunitari (DIC) per a la integració de la Ciutat Esportiva de l'entitat Villareal CF SAD i còpia de l'informe evacuat respecte d'això.  
El 26 de juny de 2008, el Servici Territorial d'Ordenació del Territori remet un informe relatiu a l'estat de tramitació d'una DIC promoguda per l'entitat Villareal CF SAD, en el qual s'indica que la sol·licitud de DIC va caducar i va ser arxivada al juny de 2007.  
Informes sectorials  
Facsa, concessionària del servici públic d'abastiment d'aigua potable.  
El dia 11 de gener de 2008 emet informe amb referència al projecte en estudi: «estimem que l'esmentada modificació no implica increment en la demanda respecte dels consums actuals, i queda garantit el subministrament d'aigua potable amb anàloga regularitat que tenen la resta de construccions del terme municipal».  
En un segon informe complementari datat el 10 de febrer de 2008, l'empresa concessionària informa:  
1r. (...) l'increment de demanda estimada per l'actuació urbanística s'estima en 1.264 m³, que són els corresponents a l'increment de sòl dotacional d'ús educativocultural previst en la modificació puntual, i es preveu cobrir per mitjà de la connexió a la xarxa general de l'abastiment, que ja existix en l'actualitat.  
3r. Quant a l'afecció a la qualitat dels recursos (...), el subministrament d'aigua per a les esmentades unitats d'execució no necessitaria cap tractament addicional de potabilització.  
Direcció General de Territori i Paisatge  
En data 3 de febrer de 2009 es realitza l'informe respecte a l'estudi de paisatge de l'instrument en estudi que conclou:  
«s'emet el present informe en què s'establix la necessitat d'aportar un estudi de paisatge amb els continguts previstos pel RPJECV, en suport paper i digital».  
Datat el 27 de març de 2009 s'emet un nou informe que conclou:  
  
«(...) vistos la sol·licitud de l'Ajuntament de Vila-real i els arguments per ell exposats, així com la documentació relativa a l'estudi de paisatge del municipi, s'emet un informe favorable a la modificació puntual del Pla General de Vila-real, Ronda Sud-oest i Ciutat Esportiva, i s'establix el condicionant següent: que els projectes que es desenrotllen a l'empara de l'esmentada modificació puntual compten amb un estudi d'integració paisatgística, per al qual haurà de realitzar-se el corresponent pla de participació pública.  
Servici de Protecció de l'Ambient Atmosfèric  
El 8 de febrer de 2009 este Servici informa:   
«Després d'avaluar i valorar l'informe que s'adjunta, este servici, d'acord amb el que s'hi ha exposat, considera la documentació insuficient, per la qual cosa és recomanable completar-la amb:  
- Compatibilitat dels usos previstos del sòl en l'àmbit d'ordenació amb els nivells sonors preexistents». L'anàlisi de compatibilitat s'ha realitzat considerant l'objectiu de qualitat establit per la Llei 7/2002 per a zones d'ús terciari. S'hauria de realitzar l'anàlisi tenint en compte que en l'àmbit d'ordenació hi haurà una zona d'ús educatiu, l'objectiu de qualitat de la qual serà l'establit per la Llei 7/2002, per a zones d'ús docent.   
- Mesures correctores per a protegir l'ordenació prevista de fonts de soroll preexistents en l'entorn (i compatibilitzar l'ús previst amb els nivells sonors existents). Justificació tècnica d'estes mesures correctores.»  
Confederació Hidrogràfica del Xúquer (CHX)  
Datat el 23 de febrer de 2009, la CHX emet un informe sobre l'instrument avaluat, les conclusions del qual es resumixen a continuació:  
Quant a l'afecció al domini públic hidràulic o a les seues zones de servitud i de policia s'informa que:  
-No hi ha en l'entorn de l'actuació cap llit.  
- En la documentació presentada no es recull adequadament la previsió sobre el sistema d'evacuació de les aigües residuals i el seu consum final, i recorda la prohibició d'abocament i la necessitat de sol·licitar l'autorització corresponent..  
- No es recull de forma adequada la previsió sobre el sistema d'evacuació d'aigües pluvials i el seu destí final i es recorda la necessitat de sol·licitar autorització quan este es realitze a llit públic.  
- Segons el PATRICOVA la zona no presenta risc d'inundació.  
Respecte a la disponibilitat de recursos hídrics s'informa que, segons l'informe aportat per l'empresa concessionària, esta actuació no comporta consum d'aigua.  
Per tot això, s'emet un informe favorable sobre l'instrument en estudi i s'indica que en tractar-se de planejament general hi ha aspectes que no han pogut ser valorats i que, prèviament a l'aprovació del corresponent planejament de desenrotllament, s'haurà de sol·licitar un nou informe a l'organisme de conca perquè es pronuncie, sense que en cap cas puga entendre's aplicable el paràgraf 4t de l'article 25.4 del Text Refós de la Llei d'Aigües.  
Finalment s'indica que l'escrit no pressuposa autorització administrativa per a realitzar obres.   
Afeccions legals  
1. Després de les consultes de les cartografies temàtiques i dels estudis integrants dels sistemes d'informació territorial publicades per la COPUT, s'observa que l'actuació no es troba afectada per cap de les figures de protecció d'espais naturals existents.   
2. Riscos naturals. Dels consultats, la zona compta amb grau de vulnerabilitat mitjà a la contaminació d'aqüífers, una accessibilitat a les aigües subterrànies alta i una molt elevada capacitat agrològica. No es troba afectada per risc d'inundació.  
3. Jaciments arqueològics. En l'àmbit d'estudi no es troben jaciments arqueològics, no obstant això, s'ha d'obtindre informe relatiu al compliment del que disposa la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià.  
4. Infraestructures de transport. La infraestructura més pròxima és la carretera CV-20 a la qual s'accedirà per mitjà d'un vial d'accés. Hauran de respectar-se les zones de protecció i de domini públic per afecció de vials exposades en la Llei 6/1991, de 27 de març, de Carreteres de la Comunitat Valenciana, així com la Llei 14/2005, de 23 de desembre, de Mesures Fiscals, de Gestió Financera i Administrativa, i d'Organització de la Generalitat Valenciana.  
5. Infraestructures de transport d'energia. Hi ha una canalització de gas pertanyent a les xarxes de titularitat de gas natural que travessa el sector d'oest a est. Cal atendre al que disposa la Llei 34/1998, de 7 d'octubre, del Sector d'Hidrocarburs i el Reial Decret 1434/2002, de 27 de desembre, pel qual es regulen les activitats de transport, distribució, comercialització, subministrament i procediments d'autorització d'instal·lacions de gas natural.  
Hi ha una línia elèctrica de 66 kV que haurà de complir el que s'ha estipulat en la Llei 54/1997, de 27 de novembre, del sector elèctric.  
6. Rambles i llits. La zona d'actuació no afecta directament cap llit si bé les seues aigües pluvials seran abocades al barranc de Ràtils, per a la qual cosa haurà de comptar amb autorització de l'organisme de conca.  
Consideracions ambientals  
El municipi de Vila-real es localitza en la zona est de la província de Castelló, en la comarca de la Plana Baixa, a 7 km de la capital de la província. La zona d'estudi es troba formada principalment per materials detrítics quaternaris. Este ambient s'ha generat principalment arran dels materials aportats per rius i barrancs. Presenta una fisiografia completament plana.  
La zona en estudi de 103.203 m² d'extensió se situa en la vora oest del nucli urbà, emmarcada pels carrers Miralcamp, en Projecte Pinella, n-25 i la Ronda Sud-oest.   
Els terrenys afectats per la proposta són sòls d'elevada capacitat per a l'ús agrícola. La vegetació presenta un marcat caràcter nitròfil predominant espècies arvenses, ruderals i viàries. Quant a la fauna, les espècies existents en la zona són pròpies de zones antropitzades i camps de cultiu, i no s'ha detectat la presència d'espècies d'interés.  
  
Els nous usos proposats són potencialment contaminants per emissions atmosfèriques i acústiques.   
El municipi de Vila-real compta amb una situació desfavorable pel que fa a la qualitat de l'aire.   
En l'actualitat s'està duent a terme un pla de millora de la qualitat de l'aire per part d'esta Conselleria. El municipi presenta contaminació per PM10 provinent, principalment, de l'activitat industrial existent, si bé les emissions associades al trànsit suposen un percentatge significatiu de les emissions totals generades (3,4% de les emissions de PM10 i 17% de les emissions de NOx, considerant únicament els gasos de combustió i el desgast de frens i pneumàtics).  
  
S'ha aplicat com a mesura controlar la circulació de vehicles pesants per l'interior dels nuclis urbans, creant rutes alternatives, com ara la ronda que s'executarà amb el desenrotllament del present instrument.   
  
Quant a les emissions degudes a la resuspensió per la quantitat significativa de material depositat en el ferm, a causa d'altres emissions de material en partícules, es proposa realitzar una neteja del ferm de les carreteres més transitades per vehicles de transport de material pulverulent, a fi de reduir la quantitat de material depositat en el ferm i conseqüentment reduir les emissions degudes a resuspensió. Esta neteja s'hauria de dur a terme de manera periòdica i augmentar la freqüència en èpoques de sequera.  
Referent a la contaminació acústica produïda pel trànsit que circularà per la ronda s'han d'establir les corresponents mesures correctores, tal com es descriu en la part dispositiva d'esta resolució, amb la finalitat de compatibilitzar els usos previstos i existents amb els nivells sonors generats.  
En el procés d'avaluació ambiental no s'observen problemes respecte a les infraestructures necessàries per al desenrotllament de l'actuació urbanística projectada (abastiment d'aigua, sanejament, residus, energia i transport). No obstant això, a este respecte en matèria d'avaluació ambiental s'establix la necessària reserva a favor dels criteris addicionals de caràcter tècnic i consideracions d'idoneïtat del projecte avaluat que la Comissió Territorial d'Urbanisme puga establir en el marc de les seues funcions i competència.  
Així mateix, la justificació de les modificacions que s'han de realitzar i la seua adequació a la legislació vigent es considera que ha de ser avaluada per l'òrgan competent en matèria d'urbanisme. Esta avaluació és de caràcter ambiental, no urbanística.  
Consideracions jurídiques  
Vist que el model territorial presentat proposa una proporcionada ocupació del sòl per als creixements urbans, una utilització racional dels recursos naturals i una adequada protecció als espais naturals existents s'entén que el nivell de protecció del medi ambient i la integració ambiental es poden aconseguir a través del procediment d'avaluació ambiental establit per la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre. Per tot l'anteriorment exposat i actuant conforme al principi d'eficàcia procedimental i al criteri d'eficiència, establits en l'article 3 de la Llei 30/1992, i invocant els principis de seguretat jurídica i de protecció de la confiança legítima, es resol concloure el procediment ambiental iniciat d'acord amb la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que són d'aplicació.   
L'article quint de la Llei 2/1989, de 3 de març, atribuïx a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique esta llei. L'article 16, apartat 2, lletra m del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
S'estima acceptable, als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que siguen d'aplicació, el projecte de modificació del PGOU de Vila-real relatiu a la Ronda Sud-oest i la Ciutat Esportiva, del municipi de Vila-real (Castelló), promogut per l'Ajuntament de Vila-real, sempre que es realitze d'acord amb el que establix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.  
  
Segon  
Condicionants per a l'execució d'este projecte:  
a) S'ha de sol·licitar i obtindre's l'autorització d'abocament d'aigües residuals, i s'ha d'especificar, prèviament, la previsió sobre el sistema d'evacuació de les aigües residuals i el seu consum final. Es recorda la prohibició d'abocament i la necessitat de sol·licitar l'autorització corresponent. Al seu torn, es recorda també la necessitat de sol·licitar autorització d'abocament de les aigües pluvials quan l'abocament es realitze a llit públic, i indicar la previsió sobre el sistema d'evacuació d'aigües pluvials i el seu destí final.   
b) S'ha de realitzar l'anàlisi de compatibilitat dels usos previstos del sòl en l'àmbit d'ordenació amb els nivells sonors preexistents, considerant tots els usos existents i previstos.  
S'ha de justificar tècnicament la suficiència de les mesures correctores que s'adopten amb la finalitat de compatibilitzar els usos amb els nivells sonors existents i previstos i incloure la seua valoració en els projectes d'execució els quals han d'obtindre l'informe favorable respecte d'això del Servici de Protecció de l'Ambient Atmosfèric.  
  
El projecte d'execució de la Ronda ha de preveure les mesures específiques disposades en l'article 53 de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de Protecció contra la Contaminació Acústica.  
c) Els projectes que es realitzen a l'empara de la modificació puntual han de comptar amb un estudi d'integració paisatgística, per al qual s'ha de realitzar el corresponent pla de participació pública.  
  
d) Abans de l'inici de les obres d'urbanització del projecte, s'ha d'obtindre l'informe favorable de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià. En el cas que este informe resulte desfavorable, així haurà d'entendre's també esta declaració d'impacte ambiental.  
  
Com a mesura preventiva, si durant la realització de les obres d'urbanització o edificació apareixen restes arqueològiques o qualsevol element mereixedor de protecció, el promotor quedarà obligat a comunicar-ho a la Direcció General de Patrimoni Cultural, de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, per a l'adopció de les mesures de protecció necessàries. En qualsevol cas, este departament establirà les mesures de protecció que considere necessàries en la Comissió Provincial d'Urbanisme de Castelló.  
e) De forma complementària el promotor ha d'adoptar una solució adequada a la situació de la línia elèctrica que creua l'àmbit d'actuació. Esta línia ha de ser soterrada o desviada fora dels límits de l'àmbit d'actuació, complint així el que establix la legislació sectorial vigent.  
  
f) S'han d'atendre les limitacions dels usos del sòl i activitats en les zones contigües al gasoducte existent, així com en la servitud, afecció i línia de limitació a l'edificació, que s'establixen en la Llei 34/1998, de 7 d'octubre, del Sector d'Hidrocarburs, i la Llei 12/2007, de 2 de juliol, que la modifica, així com els reglaments que siguen d'aplicació.  
  
g) Els projectes d'urbanització han d'incorporar en el seu pressupost els costos de les mesures preventives correctores i dels controls i accions derivades del compliment del programa de vigilància ambiental, estipulat en l'estudi d'impacte ambiental, i les derivades de l'aplicació d'esta declaració, així com totes aquelles que s'estipulen en els corresponents informes sectorials.  
h) La justificació de les modificacions que s'han de realitzar ha de ser aprovada per la CTU de manera específica, de manera que s'admeta la justificació aportada per a la reclassificació de sòl no urbanitzable a urbà.  
i) En el cas d'afectar les xarxes de reg existents, s'ha de garantir la seua continuïtat durant les obres, i la seua reposició una vegada finalitzades. De la mateixa manera, els cultius limítrofs que es vegen afectats per les obres s'han de restituir al seu estat original.  
j) Durant la fase d'execució, s'ha de preveure i identificar una zona per a la recollida dels materials que s'han d'emprar en les obres d'urbanització i edificació, evitant l'ocupació dels sòls agrícoles limítrofs.   
  
k) S'han de tindre en compte les conclusions i recomanacions referents a la contaminació produïda per les infraestructures de transports i el trànsit rodat establides en el Pla de Millora de la Qualitat de l'Aire de la zona ES1003: Millars-Penyagolosa (A. Costera) i Aglomeració ES1015: Castelló.  
  
Tercer  
Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè es puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.  
  
Quart  
Esta declaració d'impacte ambiental s'ha de publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 14 d'abril de 2009.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno»  
  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 39/09-AIA.  
Títol: Prolongació del desaigüe de Figases.  
Promotor: Comunitat de Regants de Cullera.  
Òrgan substantiu: Ajuntament de Cullera.  
Localització: Cullera (València).  
Descripció del projecte  
Les obres que s'han de realitzar estan ubicades en les partides de la Bassa Rasa i dels Sants de la Pedra en el terme municipal de Cullera, dins del Parc Natural de l'Albufera.  
L'objecte del projecte és la prolongació de la séquia de desaigüe denominada Figases fins a l'anomenat segon tossal a fi d'evitar els problemes de drenatge i acumulació d'aigua en certes àrees de l'àmbit d'actuació i que procedixen del desaigüe natural de la muntanya de Cullera, l'Alt del Cabeçol i de les zones agrícoles adjacents a l'àmbit d'actuació, i permetre millorar així el desaigüe de la zona afectada.  
La solució adoptada consistix en la construcció de dos nous trams de séquia amb una longitud total de 1.640 metres. El primer tram correspon al traçat que connecta la séquia existent de Figases amb el camí del Gramenar i el segon correspon al traçat entre el camí del Gramenar i el desaigüe del segon tossal.  
Esta séquia es realitzarà amb la construcció dos caixers de contenció d'aigua amb revestiment a base d'escullera, després de la perfilació i col·locació d'una malla reticulada protectora. La base serà de tres metres d'amplària, l'alçària d'1,50 metres i l'amplària de coronació de quatre metres.  
Els passos als camps es realitzaran per mitjà de marcs prefabricats de formigó de 2,00 x 1,50 m sobre llit d'emmacat de 15 cm de grossària i capa de 10 cm de formigó en massa HM-25 que formarà la base de suport; es disposaran galzes per a la col·locació de fustes de retenció d'aigua i connexions d'aigua i desaigüe per mitjà de comportes prefabricades de formigó.  
Esta nova séquia té la connexió amb una altra (en fase d'execució) que discorre paral·lela al camí i arriba a l'abocament del segon tossal que és el final de llit.  
Una vegada executada la canalització, els marges de les séquies es restauraran per mitjà de la reposició de la vegetació pròpia d'este hàbitat, amb aportació de terra vegetal si cal. Per a això s'aprofitarà la terra extreta del lloc durant les obres, la qual serà retirada i conservada en condicions adequades. Les espècies vegetals que s'han d'emprar en la revegetació seran les següents: Iris pseudacorus, Phragmites australis, Claudium mariscus i Kosteletzkia pentacarpos.   
Tramitació administrativa  
1. Fase de consultes prèvies  
La fase de consultes prèvies es va iniciar el dia 7 de maig de 2008.  
Es van consultar els òrgans afectats següents per la realització del projecte:  
- Servici de Conservació de la Biodiversitat de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge; es va rebre contestació el dia 26 de juny de 2008.  
- Servici d'Ordenació Sostenible del Medi; es va rebre contestació el dia 17 de setembre de 2008.  
- Consell Directiu del Parc Natural de l'Albufera; es va rebre contestació el dia 28 d'octubre de 2008.  
Del resultat de les distintes consultes es va remetre al promotor un informe emés pel Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental el dia 3 d'octubre de 2008 en el qual es van realitzar una sèrie d'observacions i es va sol·licitar la realització del tràmit d'informació pública.  
2. Informació pública. Remissió de l'expedient  
La informació pública va ser realitzada el dia 29 de novembre de 2008 per mitjà de publicació en el Butlletí Oficial de la Província de València.  
Durant el període d'informació pública no es van produir al·legacions.  
L'expedient va ser remés per l'Ajuntament de Cullera, el qual va tindre entrada en els servicis centrals de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge el dia 5 de març de 2009.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat   
L'àmbit d'actuació proposat s'ubica dins del parc natural i zona humida de l'Albufera de València en terrenys classificats com a àrees d'ús agrícola (arrossar) d'acord amb el PRUG del Parc Natural de l'Albufera.  
El traçat de la séquia discorrerà pròxim a dos xicotets massissos muntanyosos que estan classificats com a zona de regeneració. Les obres proposades en el projecte no produiran cap alteració sobre estes.  
  
En relació amb la Directiva 92/43/CEE relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la flora i fauna silvestres, la zona afectada pel projecte es troba dins de la zona LIC i ZEPA l'Albufera.  
  
La cartografia de la CMAAUH, mostra possible afecció als hàbitats següents:  
- Ranunculetum baudotii Br.Bl.  
- Charetum vulgaris corillion  
Segons l'estudi d'impacte ambiental, ateses les característiques de la zona afectada (camps d'arròs), no s'ha detectat la presència d'hàbitats o espècies d'interés. No obstant això, es proposen una sèrie de mesures preventives i correctores per a evitar possibles impactes sobre la fauna i la flora.   
De la consulta del PATRICOVA (Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana) es deduïx que els terrenys afectats per l'actuació presenten risc d'inundació de tipus 2 (zones que patixen inundacions entre 25 i 100 anys de període de retorn amb nivell superior a 80 cm).  
S'assenyala que el PATRICOVA no prohibix específicament l'activitat proposada, i justifica la ubicació del projecte per raons òbvies.  
  
Quant a la possible afecció a camins ramaders, s'assenyala l'assagador de Natzaret a Gandia sobre el qual no es produirà afecció; igual ocorre per al MUP V-3031 les Raboses.  
Informes sectorials:   
D'acord amb les afeccions legals es van emetre els informes sectorials següents:  
- Del Servici d'Ordenació Sostenible del Medi (en extracte):  
  
El Projecte de prolongació del desaigüe de Figases, del terme municipal de Cullera, es troba afectat pels àmbits territorials següents:  
  
- Pla Rector d'Ús i Gestió del Parc Natural de l'Albufera, aprovat pel Decret 259/2004, de 19 de novembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Pla Rector d'Ús i Gestió del Parc Natural de l'Albufera (PRUG).  
- Zona Humida Catalogada núm. 7 del Parc Natural de l'Albufera de València, aprovat mitjançant l'acord de 10 de setembre de 2002.   
- Zona Ramsar. Conveni Internacional sobre Aiguamolls d'Importància Internacional.  
- Zona LIC l'Albufera (lloc d'interés comunitari), codi del LIC número: ES0000023.  
- Zona ZEPA l'Albufera de València (zona d'especial protecció per a les aus).  
- Àrea de Conservació de la Gavina Corsa de l'Albufera, d'acord amb el Decret 116/2005, de 17 de juny, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Pla de Recuperació de la Gavina Corsa a la Comunitat Valenciana.  
- Àrea de Conservació del Samaruc, Parc Natural de l'Albufera, d'acord amb el Decret 265/2004, de 3 de desembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Pla de Recuperació del Samaruc.  
  
- A més, el projecte de prolongació del desaigüe de Figases al terme municipal de Cullera es troba en la zona on hi és l'hàbitat prioritari següent: codi 1150, llacunes costaneres, de la Directiva 92/43/CEE del Consell, de 21 de maig de 1992, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la fauna i flora silvestres: Ranunculetum bandotii.  
  
«La categoria de zonificació en què es troba l'actuació prevista en l'àmbit territorial del Parc Natural de l'Albufera és la següent:  
  
Àrea d'ús agrícola, article 90 del PRUG, concretament en la subcategoria d'ordenació: arrossar (A-A)».  
A continuació, l'informe descriu la caracterització que per a les zones agrícoles realitza el PRUG i descriu les condicions que han de respectar-se en zones segons el nivell d'inundació (màxim o mínim) que corresponga per zona (perellonada) i afig:  
«L'actuació que es realitza ..., una part del tram discorre per l'àmbit que es troba per davall del nivell de perellonada i una altra part del tram discorre per l'àmbit que es troba per davall del nivell de perellonada i una altra part del tram s'enclava fora del nivell de perellonada.»  
  
«L'actuació està subjecta a l'informe previ favorable, preceptiu i vinculant del Consell Directiu del Parc Natural, d'acord amb la regulació continguda en el PRUG».  
- Del Servici de Conservació de la Biodiversitat (en extracte):   
  
«...Atés que el flux de les aigües en esta zona tendix cap a la llacuna de Sant Llorenç, l'estudi d'impacte hauria d'estudiar el possible efecte de l'actuació sobre les aportacions hídriques superficials a la zona i, a més, aclarir per què no és possible una solució que dirigisca eixos fluxos cap a l'esmentada bassa»  
«D'altra banda, el PRUG de l'Albufera, vigent pel que fa a usos urbanístics, en l'article 93.2 prohibix la transformació de terrenys d'arrossar amb finalitat d'obtenció de sòls per a cultiu d'horta o altres usos no agraris per mitjà d'infraestructures o equipaments que provoquen o faciliten la dessecació permanent o temporal dels terrenys, com ara aterraments, murs, tubs i canals de drenatge, instal·lacions de bombament o qualsevol altre tipus d'obra o mecanisme, permanent o temporal. Sembla lògic que s'aplique el que disposa este article al projecte esmentat, almenys en tant que no es justifique adequadament la necessitat de la seua execució».  
- Del Consell Directiu del Parc Natural de l'Albufera (en extracte):  
I. La zona en qüestió es troba subjecta a la normativa de sòl no urbanitzable protegit i inclosa en l'Àrea d'Ús Agrícola -arrossar- segons la zonificació del Pla Rector d'Ús i Gestió del Parc Natural de l'Albufera, d'ara en avant PRUG. (Decret 259/2004, de 19 de novembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Pla Rector d'Ús i Gestió del Parc Natural de l'Albufera).  
...V. De conformitat amb l'article 53 del PRUG, relatiu a Actuacions en els llits de riu, riberes i marges dels cursos d'aigua.  
4. Les riberes dels canals, séquies i barrancs s'han de dedicar preferentment a ús de caràcter forestal, bé per mitjà de la regeneració amb espècies apropiades, bé per mitjà de la conservació de les espècies autòctones existents.  
5. Cal tindre especial atenció a mantindre les condicions adequades que permeten l'adequat desenrotllament i conservació dels lliris grocs (Iris pseudacorus), per tractar-se d'una espècie tradicional amb gran capacitat de subjecció dels marges, motes, séquies, i queda prohibida la seua eliminació. En cas de ser necessària la realització d'actuacions i obres que puga comportar l'eliminació d'esta espècie vegetal s'ha de trasplantar al lloc, i en les condicions que indique l'Oficina de Gestió Tècnica del Parc.  
...7...Una vegada executada esta canalització, els marges de les séquies s'han de restaurar per mitjà de reposició de la vegetació pròpia d'este hàbitat, amb aportació de terra vegetal si cal. Per a això s'ha d'aprofitar la terra extreta del lloc durant les obres, la qual s'ha de retirar i conservar en condicions adequades per a la pervivència dels rizomes, llavors i altres propàguls. Les espècies vegetals que s'han d'emprar en la revegetació seran les següents: Iris pseudoacorus, Phragmites australis, Cladium mariscus i Kosteletzkya pentacarpos, així com altres espècies que acompanyen característicament les anteriors en les comunitats de vegetals palustres i de ribera.  
Les obres de canalització i els treballs de restauració subsegüents s'han de realitzar davall el seguiment de l'Oficina de Gestió Tècnica del Parc.  
8. En l'àmbit per davall del nivell de perellonada està prohibida la canalització d'obra de les séquies. Únicament podran permetre's supeditades a l'informe favorable previ, preceptiu i vinculant del Consell Directiu del Parc, i amb seguiment de l'Oficina de Gestió Tècnica, actuacions de defensa en marges de séquies efectuades per mitjà de pedra d'escullera amb els requisits mínims següents:  
  
- Les actuacions han d'afectar únicament els trams de séquia necessaris per a la protecció o defensa dels marges de séquia o de les vies de comunicació.  
- Les pedres d'escullera han de tindre un diàmetre mitjà mínim de 20 cm, per a facilitar la deposició de sediments entre les juntes.  
- Sempre que siga possible segons l'amplària del llit, l'obra d'escullera en el marge de les séquies ha de formar escalons en sentit descendent cap al curs d'aigua, facilitant amb això la implantació de la vegetació i el trànsit de la fauna entre el llit i la vora.  
- S'ha d'efectuar una aportació de terra vegetal sobre la superfície superior i el talús de l'escullera en quantitat i disposició adequades per a permetre l'arrelament i el desenrotllament de la vegetació de ribera de forma estable i permanent....  
... VIII. De conformitat amb l'article 69 del PRUG, relatiu a les normes generals sobre les obres d'infraestructura:  
a) Els traçats i els emplaçaments d'estes han de realitzar-se tenint en compte les condicions ecològiques i paisatgístiques del territori, a fi d'evitar la creació d'obstacles a la lliure circulació de les aigües, així com l'alteració de vessants i llits i la degradació dels hàbitats o el paisatge.  
b) Durant la realització de les obres s'han de prendre les precaucions necessàries per a evitar la destrucció de la coberta vegetal i els sòls, i una vegada finalitzades les obres s'ha de restaurar el sòl i la vegetació afectats. Així mateix, s'ha d'evitar la realització d'obres en aquells períodes en què es puguen afectar negativament els processos ecològics i, en particular, els cicles vitals de la fauna.  
c) Els preceptius informes del Consell Directiu del Parc Natural, requerits en forma vinculant per a l'execució de determinades obres d'infraestructura, s'han d'obtindre amb caràcter previ a l'atorgament de la corresponent llicència urbanística.  
...X. De conformitat amb l'article 92 del PRUG, relatiu als usos permesos:  
1. Amb caràcter general, es permeten els usos agrícoles practicats d'acord amb les normes generals d'este Pla, articles 8 a 11.  
...3. També es permeten les activitats compatibles complementàries amb l'ús agrari que a continuació s'indiquen:  
...f) Actuacions sobre infraestructures viàries i hidràuliques.  
...h) Actuacions en relació amb la protecció dels recursos hídrics, dels ambients humits i dels llits.  
...j) Altres activitats, instal·lacions i equipaments d'interés públic amb informe favorable del Consell Directiu del Parc i de conformitat amb les normes generals.  
L'informe prosseguix de la manera següent:  
«El reforç s'ha de realitzar seguint les condicions exposades en el projecte i EIA presentat en l'OGT PNA. Així mateix s'ha de revegetar la mota per mitjà de les següents espècies vegetals: Iris pseudacorus, Phragmites australis, Cladium mariscus i Kosteletzkya pentacarpos, així com altres espècies que acompanyen característicament les anteriors en les comunitats vegetals palustres i de ribera. A més d'això, les actuacions han de realitzar-se fora de l'època de cria, entenent-se esta el període comprés entre abril i agost, i es tindrà especial atenció en les activitats de dragatge, per a evitar qualsevol afecció a la fauna i flora existent en el llit de la séquia.   
  
Les actuacions de dragatge se supervisaran per a comprovar la no-existència de fauna sobre el fang dragat o per a la devolució al llit de la séquia».  
«A més d'això, i a causa de la proximitat de ressalts topogràfics, no s'hi permetrà l'accés de cap tipus de maquinària. Els parcs de maquinària han de situar-se fora dels límits de l'espai natural protegit».  
  
«Qualsevol alteració sobre la sol·licitud original ha de ser notificada a esta oficina de Gestió Tècnica amb anterioritat a la seua execució».   
«La Guarderia del Parc Natural de l'Albufera durà a terme la revisió de les actuacions realitzades».  
«A més d'això, el present informe no eximix el sol·licitant de l'obtenció de les corresponents autoritzacions, llicències i/o permisos que es requerisquen per a l'execució de l'actuació sol·licitada.  
Vist tot el que s'ha expressat anteriorment es proposa informar favorablement la sol·licitud avantdita, d'acord amb els condicionants expressats en el present informe tècnic».  
D'acord amb el que s'ha exposat en els distints informes sectorials i les consideracions realitzades des del Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental, el promotor amplia i avalua el projecte en els termes següents:  
2. Anàlisi d'alternatives i ampliació de documentació:  
D'acord amb l'anàlisi d'alternatives sol·licitat pel Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental l'estudi d'impacte ambiental realitza l'anàlisi següent:  
- Possibilitat d'evacuar els fluxos d'aigua cap a la llacuna de Sant Llorenç:  
El promotor manifesta el següent: «inicialment es planteja l'alternativa de desaigüe de les aigües recollides en la conca d'aportació de l'Alt del Cabeço a través de la conducció d'estes a la llacuna de Sant Llorenç».  
L'alternativa es descarta perquè «a causa de l'altimetria de la zona seria impossible evacuar per gravetat les aigües que arriben a l'àmbit de l'actuació- tenim una barrera natural entre l'àmbit de l'actuació i la bassa de Sant Llorenç que fa impossible reconduir les aigües- Per tant es desestima esta possibilitat.  
- Possibilitat de substituir el recobriment de la séquia amb pedra d'escullera per cuirassa de geomalla:  
El promotor manifesta el següent:  
«?Es disposa d'informe favorable dels servicis tècnics del Parc Natural de l'Albufera.»  
Quant a l'ampliació de l'estudi d'impacte ambiental, el promotor aporta:  
1. Estudi de flora i fauna. Afecció a hàbitats: «En l'àmbit de l'actuació trobem vegetació que habita en zones entollades durant gran part de l'any (amb arrels dins de l'aigua i tija i fulles emergides) com ara els canyissos (Phragmites sp.), la boga (Typha sp.), la mansega (Claudium mariscos) i la trencadella (Koestelezia pentacarpos) i les mateixes espigues d'arròs.  
Quant a la fauna destaquen, entre altres, l'agró blau, l'agró roig, l'esplugabous, la garseta blanca, la polla d'aigua o la camallarga»   
  
Quant als hàbitats es destaca l'hàbitat 1150 (llacunes costaneres) i l'hàbitat 3140 (aigües dures oligomesotròfiques): «De l'estudi de camp realitzat no s'ha detectat una presència significativa d'este tipus d'hàbitats?».  
2. Calendari d'obres: s'establirà en funció dels períodes de cria de la gavina corsa. Cal evitar, per tant, realitzar cap tipus d'obra des de finals d'abril fins a principis de juliol.  
Així mateix s'aporta:  
- Compromís escrit de la societat de regants en què es manifesta el compromís de no provocar cap canvi en els cultius a causa de l'obra Projecte de prolongació del desaigüe de Figases al terme municipal de Cullera i que (l'obra) no obeirà a altres propòsits que els estrictament agraris d'acord amb la legislació vigent i el PRUG del Parc Natural de l'Albufera».   
- Estudi arqueològic: la conclusió del qual és la següent: »cap element del patrimoni cultural conegut serà afectat per l'actuació prevista. D'altra banda, atés el caràcter de sòl inundat, no es considera convenient la realització d'una prospecció arqueològica intensiva, ja que resulta inviable la seua execució i garanties.  
No obstant això, en cas d'aparició fortuïta de restes arqueològiques o etnològiques el promotor de l'actuació ho posarà en coneixement de les autoritats competents, en compliment del títol III de la Llei 4/1998, de Patrimoni Cultural Valencià».  
Quant a l'aportació de l'informe regulat en l'article 11 de la Llei anteriorment esmentada, el promotor manifesta que la Direcció General de Patrimoni Cultural ha sol·licitat informe arqueològic, el qual és l'únic tràmit necessari a causa del caràcter inundable dels terrenys. S'adjunta còpia de l'informe aportat davant d'esta Direcció General.   
  
2. Identificació i valoració d'impactes  
L'estudi d'impacte ambiental identifica els impactes ambientals següents (en síntesi):  
Sobre components socials: s'estima que l'execució de les obres provocarà sorolls i molèsties sobre la població, sent l'impacte temporal i reversible. Una vegada finalitzades les obres, s'espera que l'impacte siga positiu.  
- Sobre components econòmics: s'espera que l'estructura tinga efectes positius sobre l'agricultura.  
- Sobre components culturals: atés que no hi ha components culturals o de patrimoni en la zona afectada per les obres, no s'espera cap afecció sobre estos components culturals.  
- Sobre components ambientals naturals: es destaquen els possibles impactes sobre el sòl i es considera este impacte com a compatible; els impactes sobre la fauna dependran de l'època d'execució de les obres. La repercussió sobre la flora es considera escassa pel fet que es tracta de terrenys d'arrossar amb escassos components ambientals naturals.  
  
- Sobre el paisatge: este impacte pot ser rellevant; per això es planteja una solució a base d'escullera.  
- Sobre el flux de les aigües: els moviments de terra modificaran les condicions existents de drenatge natural i l'escolament de la zona, l'impacte serà negatiu, temporal i de poca importància.  
- L'impacte sobre les zones LIC i ZEPA es considera moderat ja que la principal afecció es produirà sobre l'avifauna i s'estimen una sèrie de mesures correctores que minimitzaran els impactes.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures protectores, correctores i programa de vigilància ambiental  
En l'estudi d'impacte ambiental es proposen distintes classes de mesures preventives com ara la planificació de les obres per a evitar que estes coincidisquen amb els períodes de cria de les aus, l'adequada localització de parcs de maquinària, jalonament de la vegetació de ribera, aprofitament de camins existents, mesures de contenció d'abocaments procedents de la maquinària, restauració ambiental de la zona.  
  
Quant a les mesures correctores, s'assenyala la restauració de les zones de préstecs i pedreres (en el cas que s'utilitzen), l'adequada gestió de les terres sobrants procedents de l'excavació i la reposició dels servicis afectats.  
El programa de vigilància ambiental pretén el compliment de les mesures preventives, correctores i compensatòries.  
Es realitzen les consideracions següents:   
El projecte es realitzarà en zona LIC i ZEPA, per tant, d'acord amb el RDL 1/2008, pel qual es va aprovar el Text Refós de la Llei d'Impacte Ambiental de projectes, han d'avaluar-se les repercussions que l'obra o l'activitat té sobre els esmentats llocs.  
Encara que l'obra es realitzarà en terrenys d'arrossar, es considera este un espai d'especial rellevància ambiental per estar inclòs en una zona humida catalogada. Per tant, des d'este punt de vista, la realització d'un procediment d'avaluació d'impacte ambiental està plenament justificada.  
D'altra banda, atés que es tracta d'una zona humida i atés que es tracta d'executar una obra que influirà en l'evacuació natural d'aigües del terreny, s'ha optat per considerar l'obra proposada dins de l'annex I, apartat 8, del Decret 162/1990, pel qual es va aprovar el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental de la Comunitat Valenciana i, per tant, estaríem davant d'un projecte sotmés al procediment d'avaluació d'impacte ambiental.  
Quant a la proposició per part del Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental de la utilització de la cuirassa de geomalla en la realització de la séquia s'ha de tindre en compte que qualsevol alternativa que mantinga una interacció séquia-sòl és sempre més adequada per a la flora i la fauna. La cuirassa de geomalla conserva esta relació i permet el creixement de vegetació en talussos. Esta malla metàl·lica acompanyada amb geomalla entrellaçada crea una doble xarxa que forma una barrera efectiva al pas del cranc americà i, per tant, manté l'obra en bon estat.   
  
En tot cas, el revestiment amb pedra d'escullera està acceptat per la normativa del parc natural, per tant, encara que no és rebutjable des del punt de vista mediambiental, seria una alternativa a tindre en compte llevat que condicionants tècnics ho impedisquen.  
Quant a la possibilitat d'evacuar les aigües cap a la llacuna de Sant Llorenç, proposada pel Servici de Conservació de la Biodiversitat i la finalitat de la qual és la conservació d'esta zona humida, encara que en un principi esta alternativa no sembla viable, es recomanarà un nou estudi de la zona a fi de localitzar possibles xarxes de reg que permeten evacuar les aigües cap a esta encara que siga a través de canals secundaris.   
Finalment, encara que en l'estudi d'impacte ambiental s'han considerat els impactes més importants que l'obra pot ocasionar i s'han establit mesures correctores, per l'especial rellevància dels espais afectats s'imposa una vigilància tal com la direcció del parc proposa.   
  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament. Annex 1.8 del Decret 162/1990.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificat pel Decret 32/2006, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que siguen d'aplicació.  
  
3. L'article 16 del Decret 131/2007, modificat pel Decret 217/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualsevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars en el territori de la Comunitat Valenciana.   
  
Per tot el que s'ha expressat anteriorment formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que siguen d'aplicació, el Projecte de prolongació del desaigüe de Figases en el terme municipal de Cullera sempre que este s'execute d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
1. S'han de sol·licitar a l'Ajuntament de Cullera els permisos necessaris per a l'execució de l'obra; una vegada obtinguts estos, s'ha de comunicar a l'Oficina Tècnica del Parc Natural de l'Albufera la intenció d'iniciar l'obra a fi que s'ajuste de manera definitiva el calendari d'inici i fi d'esta.  
2. Qualsevol alteració sobre el projecte original haurà de ser notificada a l'Oficina de Gestió Tècnica del Parc Natural de l'Albufera.   
3. Els parcs de maquinària s'han de situar fora dels límits de l'espai natural protegit.  
4. No es permetrà l'accés de la maquinària als ressalts topogràfics limítrofs amb la zona d'obres.  
5. En el cas que això siga possible, els fluxos d'aigua arreplegats per la prolongació del desaigüe de Figases es dirigiran a la llacuna de Sant Llorenç, a través de qualsevol ramal de séquia (principal o secundari) i d'acord amb el que s'ha exposat en l'apartat de consideracions ambientals, sempre amb la deguda vigilància de l'Oficina de Gestió Tècnica del Parc.  
6. D'acord amb l'informe de l'Oficina Tècnica del Parc Natural es permet el cobriment amb pedra d'escullera sempre que les obres es realitzen d'acord amb l'estudi d'impacte ambiental; no obstant això, es considerarà la possibilitat d'utilitzar únicament el revestiment de la prolongació del desaigüe de Figases amb cuirassa de geomalla; en tot cas, el pendent de les parets de la séquia serà de 3H:1V o semblant a fi de permetre l'accés i l'eixida de la fauna a esta.  
  
7. Cal integrar paisatgísticament i mediambientalment l'obra realitzada d'acord amb el que s'ha exposat en l'estudi d'impacte ambiental i les directrius de l'Oficina de Gestió Tècnica del Parc.  
8. Davant de l'aparició de restes protegides per la Llei 4/1998, del Patrimoni Cultural Valencià, s'interrompran les obres i s'actuarà d'acord amb el que s'ha exposat en el títol III de l'esmentada llei.  
9. S'ha de respectar el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals que s'ha d'observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants.   
10. A l'acabament dels treballs s'ha d'aportar un reportatge fotogràfic a l'Àrea d'Avaluació Ambiental.  
  
Segon  
Notificar als interessats que contra esta resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret consideren pertinents.   
  
Tercer  
Publicar esta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
  
València, 6 d'abril de 2009.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno»  
  
València, 17 de juliol de 2012.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.