Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5819, del 01-08-2008 (2008/9310)

RESOLUCIÓ de 30 de juny del 2008, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis de Jalance, Jarafuel, Teresa de Cofrentes, Zarra, Quart de Poblet, Requena, Chera, Casinos, Llutxent, Borriol i Almenara.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5819

Data del DOGV
:   01-08-2008

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2008/9310


Data del document
:   30-06-2008

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Requena
    * Borriol
    * Chera
    * Jarafuel
    * Teresa de Cofrentes
    * Zarra
    * Quart de Poblet
    * Jalance
    * Llutxent
    * Almenara
    * Casinos
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 30 de juny del 2008, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis de Jalance, Jarafuel, Teresa de Cofrentes, Zarra, Quart de Poblet, Requena, Chera, Casinos, Llutxent, Borriol i Almenara. [2008/9310]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, el qual estableix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjudici de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental s'haurà de publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 076/06-AIA Jalance, Jarafuel, Teresa de Cofrentes, Zarra, 248/06-AIA Quart de Poblet, 177/06-AIA Requena, Chera, 225/04-AIA Casinos, 139/06-AIA Llutxent, 048/06-AIA Borriol i 207/05-AIA Almenara.  
València, 30 de juny de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 76/06-AIA  
Títol: Concentració parcel·lària de la zona Cañada de Arriba i Cañada de Abajo de Jarafuel (València)  
Promotor: Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació  
Objecte del projecte: Agrupació de parcel·les  
Localització: Jalance, Jarafuel, Teresa de Cofrentes, Zarra  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
La concentració parcel·lària de les zones Cañada de Arriba i Cañada de Abajo queda delimitada per dos perímetres d'actuació separats físicament i que afecten termes municipals distints, sent el municipi més afectat Jarafuel, a la Vall d'Aiora. Els termes i polígons afectats per la concentració són:  
a) Cañada de Arriba: polígons 19, 22, 23, 24, 25, 26, 27 de Jarafuel; polígons 2, 3, 4 de Zarra.  
b) Cañada de Abajo: polígon 9 de Jarafuel; polígon 14 de Teresa de Cofrentes.  
L'objectiu final del projecte de concentració parcel·lària és la redistribució de les superfícies mitjançant la localització, replantejament i nova geometria de les finques de reemplaçament que s'han d'assignar, sent aquesta activitat l'acció amb major incidència del resultat de concentració parcel·lària sobre el medi ambient. Ambdues concentracions estan clarament orientades a la reestructuració de la propietat i l'optimització dels recursos existents. El resultat final serà disminuir de 1.615 parcel·les a 302 amb una mitjana aproximada d'assignació de 2 parcel·les per propietari.  
La superfície total afectada per la concentració parcel·lària serà aproximadament de 547 hectàrees.  
El projecte de concentració parcel·lària es complementa amb un pla d'obres i millores territorials que inclou com a actuacions:  
1. Actuacions sobre la xarxa viària a fi de dotar de camins d'accés a les noves parcel·les.  
2. Defenses i correccions hidroforestals: construcció de murs, gabions i esculleres per a la protecció de camins i parcel·les que discorren o es troben a la vora de les rambles.  
3. Demolició i reposició de murs de maçoneria la finalitat dels quals és l'adaptació dels nous límits a la nova situació.  
4. Demolició i retirada de material d'aquelles ruïnes la reserva de les quals, per part del propietari, no s'ha sol·licitat.  
5. Tancaments: instal·lació de tanca cinegètica als voltants del vedat nacional de caça de la Mola de Cortes.  
6. Amollonament de lots de reemplaçament.  
7. Instal·lació de senyalització.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient  
El projecte de concentració i l'estudi d'impacte ambiental va ser remés als Serveis Centrals de la Conselleria de Territori i Habitatge per la Direcció General d'Estructures Agràries el dia 8 de març de 2006.   
L'exposició pública es va realitzar mitjançant un anunci en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana el dia 27 de juny de 2006. No s'hi van presentar al·legacions.  
Informes sectorials  
L'expedient conté:  
- Informe del Servei d'Ordenació Sostenible del Medi de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial.  
- Informe de la Secció Forestal dels Serveis Territorials de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
- Còpia de l'informe emés per la Conselleria de Cultura, Educació i Esport.  
- Còpia de l'informe emés per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
- Còpia de l'informe emés per la Secció Forestal respecte a l'afecció de camins ramaders.  
Afeccions legals  
Les actuacions proposades es desenvoluparan, d'acord amb el planejament urbanístic vigent en els diversos municipis, en els tipus de sòl següents:  
- Jarafuel: sòl no urbanitzable, rústic amb protecció agrícola.  
- Zarra: sòl no urbanitzable, rústic amb protecció específica natural, paisatgística, ecològica.  
- Teresa de Cofrentes: sòl no urbanitzable, rústic amb protecció específica forestal, paisatgística, ecològica.  
Segons informe emés pel Servei d'Ordenació Sostenible del medi les actuacions proposades en l'àmbit de les seues competències afecten:  
a) La zona de la Cañada de Arriba es troba proposada en la seua totalitat per a la inclusió d'aquesta en la xarxa Natura 2000 com a lloc d'interés comunitari (LIC) Valle de Ayora i Sierra del Boquerón.  
b) La zona de la Cañada de Abajo es troba proposada en la seua totalitat per a la inclusió d'aquesta en la xarxa Natura 2000 com a lloc d'interés comunitari (LIC) Mola de Cortes i del Caroig.  
c) Aproximadament el 80% de la superfície de l'assagador de Abajo, es troba proposada per a la inclusió d'aquesta en la xarxa Natura 2000 com a zona d'especial protecció per a aus (ZEPA) Serra Martés-Mola de Cortes.  
La Secció Forestal informa sobre la delimitació de les forests de domini públic, incloses en el Catàleg de forests d'utilitat pública trobades al terme municipal de Jarafuel. Són les següents:  
- Forest V29, Mola de Juey, pertanyent a l'Ajuntament de Jarafuel i amb data delimitació del 14 de desembre de 1928.  
- Forest V30, Rambla Murell, pertanyent a l'Ajuntament de Jarafuel i amb data delimitació de 7 de juny de 1961.  
- Forest V158, Solana Mola de Juey i Los Rincones, pertanyent a la Generalitat Valenciana.  
- Forest núm. V1085, Casa Almacén, propietat de la Generalitat Valenciana.  
Consultada la documentació sobre el procés de concentració i les bases cartogràfiques es conclou que les forests d'utilitat publica tocant a la concentració parcel·lària són:  
A) Cañada de Arriba:  
- Terme municipal de Jarafuel: Forest V29, V30, V158.  
- Terme municipal de Zarra: Forest V31, Atalaia, pertanyent a l'Ajuntament de Zarra.  
B) Cañada de Abajo:  
- Terme municipal de Jarafuel: Forest V30  
- Terme de Teresa de Cofrentes: V163, Casa Cuesta  
D'acord amb els informes emesos per la Secció de Camins Ramaders dels Serveis Territorials de Medi Ambient, els camins ramaders existents en la zona de la concentració són:  
- Terme municipal de Jarafuel: assagador de Jarafuel (classificat per Ordre Ministerial de 18.11.1974), amb amplària legal de 20 metres, assagador de la Fuente de Juai (classificat per Ordre ministerial de 6.05.1977), amb amplària legal de 20 metres) assagador de Los Abrevaderos (classificat per Ordre ministerial de 6.05.1977) amb amplària legal de 5 a 8 metres.  
- Terme municipal de Teresa de Cofrentes: assagador de la Rambla de Murell (classificat per Ordre ministerial de 17.02.1975) amb amplària legal de 20 metres.  
- Terme municipal de Zarra: assagador de Jarafuel  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat  
La zona directament afectada per la concentració parcel·lària, es desglossa en dos perímetres de concentració independents: Cañada de Arriba i Cañada de Abajo. La Cañada de Arriba presenta un clar caràcter agrari; se situa en un entorn molt marcat per l'activitat agrícola que es concentra en el fons de la vall per la qual discorre la rambla d'Espadilla i en les vessants d'escàs pendent on els sòls presenten unes condicions per a l'activitat agrícola acceptables. Les zones de major pendent i els sòls d'escàs potencial agrícola es dediquen a plantacions de pi amb torns de curta prolongats. Pel que fa a la Cañada de Abajo, aquest es localitza dins de la reserva natural de caça de la Mola de Cortes, i se situa en un entorn d'alt valor natural, incloent-se en el LIC (lloc d'interés comunitari) de la Mola de Cortes i Caroig. L'activitat predominant és el cultiu del cereal alternat amb parcel·les d'oliverar i ametlers.  
L'estudi d'impacte ambiental distingeix en cadascuna de les fases d'execució del projecte, els elements ambientals que han de veure's afectats per aquests. Aquests són: aire/atmosfera, sòl, aigua, vegetació, fauna, paisatge, població, patrimoni, camins ramaders.  
2. Identificació i valoració d'impactes  
L'estudi d'impacte ambiental identifica i valora l'impacte ambiental tant en la fase de construcció com en la d'explotació:  
- Fase de construcció:  
1. Sobre l'aire/atmosfera:  
1.1 Augment del nivell de soroll: impacte de signe negatiu, reversible a curt termini.  
1.2 Augment del nivell de partícules en suspensió: impacte de signe negatiu, reversible a curt termini.  
2. Impacte sobre el sòl:  
2.1 Pèrdua del recurs per canvi d'ús: impacte negatiu de magnitud baixa i caràcter permanent.   
2.2 Conservació del sòl per correcció de vessaments: impacte de signe positiu d'intensitat alta, i de duració permanent.  
2.3 Degradació del terreny per compactació: impacte negatiu de magnitud baixa, extensió puntual i duració temporal.  
3. Impacte sobre la vegetació: el desbrossament per a l'execució de camins produirà un impacte de signe negatiu, de baixa magnitud i reversible a mitjà termini.  
4. Impacte sobre la fauna: el pas de maquinària i vehicles produirà interferència en la biologia de les aus de manera que l'esmentat impacte es qualifica de negatiu, però reversible a curt termini. A causa de les diverses característiques de les zones que s'ha de concentrar l'impacte a la Cañada de Arriba es qualifica de manera global com a compatible mentre que en la zona de la Cañada de Abajo l'impacte es qualifica com a moderat per la pertinença a zona ZEPA d'aquest.  
5. Impacte sobre la població: la creació de llocs de treball i l'augment de la demanda de serveis produirà un impacte de signe positiu sobre la població.  
6. Impacte sobre camins ramaders: la preservació dels camins presents en la zona generarà un impacte de signe positiu persistent en el temps.   
- Fase d'explotació:  
1. Sobre el sòl:  
1.1 Realització de bones pràctiques agrícoles i conservació de parades: impacte positiu per la conservació del recurs sòl, el control d'escorriments i el fre a processos erosius.  
2. Sobre l'aigua:  
2.1 Control d'escorriments: impacte de signe positiu, d'intensitat alta, de duració permanent.  
3. Sobre la vegetació:  
3.1 Augment de la vegetació arborada i augment de l'adequada gestió de les zones forestals: produirà un impacte de signe positiu, d'intensitat alta, duració permanent.  
3.2 Desbrossaments: en el procés d'adequació de les parcel·les de cultiu es poden produir desbrossaments que generaran un impacte de signe negatiu, magnitud alta, d'efecte immediat, i irreversible.  
4. Sobre el paisatge: l'estudi d'impacte destaca la possibilitat que es produïsquen canvis en els cultius fomentant la riquesa cromàtica del paisatge. La preservació de l'activitat agrícola tindrà efecte positiu en el fre de les edificacions incontrolades.  
5. Sobre la població: el manteniment de l'activitat agrària i els serveis associats a aquesta produiran un impacte de signe positiu, a mitjà termini, de duració permanent.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures protectores, correctores i programa de vigilància ambiental.  
L'estudi d'impacte ambiental proposa les mesures correctores següents:  
1. En la fase de disseny:  
- Adjudicació adequada de parcel·les i redistribució de masses de pineda.  
- Establiment de bandes de protecció hidroforestal en rambles i barrancs.  
- Manteniment de ribassos d'entitat com nous límits.  
- Obertura de trams de camí en zones de cultiu, salvaguardant les zona de pineda.  
- Adequació de ferms i cunetes en trams de pendent superior al 6%.  
- Manteniment de rasants en camins actuals per a evitar desmuntes i terraplens,   
- Disseny de passos de rierols en superfície.  
- Creació de proteccions per a reducció d'erosió i vessaments en llits.  
- Reparació o construcció de murs o parades de control de vessaments.  
2. En la fase d'execució:  
- Redacció d'un pla per a la ubicació i gestió de parcs de maquinària.  
- Gestió adequada dels treballs que s'han de realitzar per a evitar el volum d'enderrocs i abocadors.  
- Adequar l'excavació en pedreres a les necessitats previstes.  
- Realització de tractaments d'àrids fora de zones sensibles.  
- Creació de zones controlades per a acumulacions de terres i materials procedents de desbrossaments.  
- Humectació i reg de vials.  
- Maneig adequat del sòl fèrtil.  
- Reutilització de les terres sobrants en la mateixa obra.  
- Restauració de talussos, revegetació de superfícies.  
- Adequació dels abocadors.  
- Depuració d'aigües residuals en la zona de serveis de construcció.  
- Tractament d'aigües de llavada de maquinària i canvis d'olis.  
El programa de vigilància ambiental proposat es basa en mesures de vigilància i control sobre les obres.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 8.3 c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior formule la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Atés l'informe de la Secció Forestal en què s'especifica que qualsevol modificació dels límits i cabuda de les forests d'utilitat pública, haurà d'aprovar-se per decret, article 26 del Reglament de la Llei 3/1993, forestal de la Comunitat Valenciana.  
Atés l'informe de la Secció de Camins Ramaders en què s'especifica :  
- Que els camins ramaders tenen la consideració de béns de domini públic (inalienables, imprescriptibles, inembargables), pertanyents a la Generalitat Valenciana segons Decret núm. 2.365/84.  
- Que a falta de les preceptives delimitacions i amollonaments d'aquests, i amb caràcter previ per a la seua delimitació, podrien ser assimilats als eixos dels viaris existents com els dels camins ramaders.  
Atés l'informe emés per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en el qual se cita:  
- Referent a qualsevol modificació que es pretenga realitzar en els llits a què afecte, haurà de ser redactat pel tècnic superior competent, degudament firmat i visat, el preceptiu projecte de construcció, i haurà de tenir autorització prèvia d'aquesta Confederació Hidrogràfica per a poder iniciar les obres.  
Així mateix tota actuació que es vulga executar en el domini públic hidràulic o dins de la zona de policia d'aquest, a banda de respectar la servitud de pas mínima de 5 metres, haurà de tenir com a requisit previ i indispensable a la iniciació de les obres, l'obtenció d'aquesta Confederació Hidrogràfica del Xúquer d'acord amb la legislació vigent.  
Igualment haurà d'obtenir autorització prèvia per a l'abocament de les aigües tant residuals com pluvials, com també si es preveu realitzar captacions d'aigua superficial o subterrània.  
Atés l'informe emés per la Conselleria de Cultura, Educació i Esport en què se cita la necessitat de dur-se a terme una prospecció arqueològica i a més ressalta que l'estudi d'impacte ambiental també ha de preveure les afeccions al patrimoni cultural en general, per la qual cosa en la prospecció haurà de demanar-se informació relativa a elements arquitectònics i etnològics.  
Atés l'escrit de la Direcció Territorial de València de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació en què se cita que: en cap cas (la concentració parcel·lària) preveu la realització d'obra o altres actuacions físiques o topogràfiques que puguen afectar béns de caràcter material, per la qual cosa no sembla, a priori, que puguen aquests veure's danyats per l'esmentat projecte.   
Atés que es té constància de la presència en la zona d'elements etnològics com ara els tradicionals refugis de pastors o les anomenades 'Casas'com també elements singulars com ara exemplars aïllats d'arbres que podrien tenir el caràcter de monumental.  
Atés l'informe del Servei d'Ordenació Sostenible del Medi en què s'especifica: La concentració proposada no pot justificar la modificació de l'actual coberta vegetal, ni destruir o modificar marges, ribassos o talussos naturals. En cas que s'hagen de generar talussos o desmunts en les finques agrícoles, que comporten inevitablement la destrucció de marges, talussos o ribassos naturals, una vegada assignada definitivament la propietat, i sempre de forma justificada per a una millora en les condicions de les explotacions, s'haurà de procedir a la restitució o reconstrucció d'aquests amb tècniques i materials propis de la zona, que asseguren la integració paisatgística d'aquests i controlen eficaçment l'erosió laminar.  
Atés que el projecte de concentració parcel·lària inclou un pla d'obres i millores territorials en el qual es preveu adequació de llits, millora i construcció de camins.  
Atés que ambdues zones de concentració (Cañada de Arriba i Cañada de Abajo) posseeixen alts valors ambientals no sols per la pertinença d'aquests a zona LIC o ZEPA, sinó per l'elevada qualitat del paisatge sustentat per la presència de vegetació natural entre parcel·les i límits de cultiu i la disposició harmoniosa d'aquestes.  
Atés que aquesta declaració d'impacte ha de pronunciar-se amb vista al fet que el projecte de concentració parcel·lària no tinga com a resultat una alteració significativa dels valors ambientals presents en la zona, es resol:  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació el Projecte de concentració parcel·lària de les zones Cañada de Arriba i Cañada de Abajo, de Jarafuel (València) sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
1. El projecte de concentració parcel·lària no podrà afectar forest d'utilitat pública o de domini públic o forests catalogades el propietari de les quals siga una persona o entitat juridicopública. En el cas d'aparició de conflictes pel que fa a titularitat dels terrenys o els límits d'aquests, haurà de resoldre l'autoritat forestal.  
2. Respecte a la condició de finca limítrofa o enclavada en terreny forestal catalogat de propietat pública s'actuarà de la manera següent:  
A) Abans de l'adjudicació definitiva de les finques de reemplaçament i de l'amollonament d'aquestes s'haurà de comprovar, si és el cas, l'amollonament de la forest pública perquè en cap cas puguen existir discrepàncies en aquest sentit. En cas de presentar-se aquestes, resoldrà l'autoritat pertinent d'acord amb els preceptes continguts en la legislació bàsica estatal, Llei 3/1993, forestal de la Comunitat Valenciana i la resta de decrets i ordres d'aplicació.  
B) D'acord amb l'article 24 del Decret 98/1995 pel qual s'aprova el reglament de la Llei 3/1993, forestal de la Comunitat Valenciana, els terrenys limítrofs o enclavats en terreny de propietat pública catalogats hauran de fer constar l'esmentada circumstància en els documents d'immatriculació.  
3. De manera general es prohibeix l'ús del foc en tot el perímetre de la concentració siga quina siga la seua raó respectant-se la resta de prohibicions previstes en l'article 145 del Decret 98/1995.  
4. Si és el cas, s'aplicarà el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals que s'ha d'observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants.  
5. En la zona de concentració parcel·lària es respectarà l'amplària legal dels camins ramaders segons les respectives ordres de classificació d'aquests i d'acord amb la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders. A més, i a fi de preservar i delimitar aquestes, es plantarà vegetació de port arbori en els seus marges a distàncies tals que no interferisquen en el normal exercici de l'activitat agrària i amb espècies pròpies dels ecosistemes naturals de la zona.  
6. Amb anterioritat a la realització de qualsevol obra o treball que afecte llit públic hauran de ser demanats els permisos pertinents de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
Les obres de condicionament de llits seran respectuoses amb els valors ambientals d'aquests limitant l'amplària de les pistes de treball en els voltants d'aquests, respectant al màxim la vegetació existent, vigilant i respectant l'aparició de fauna i vetlant perquè a la terminació de les obres no hi quede cap tipus de residu.  
7. Abans de la iniciació dels treballs compresos en el pla d'obres, es realitzarà prospecció arqueològica i etnològica d'acord amb l'informe emés per la Conselleria de Cultura, Educació i Esport obtenint el permís previ segons marca l'esmentat informe i actuant segons els preceptes marcats en els articles 11, 63, 64, 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
De manera general, els adjudicataris dels lots de reemplaçament hauran de respectar en les seues noves parcel·les les tradicionals cabanyes de pastor o cabanyetes. Pel que fa a la preservació d'altres elements etnològics, o la possible aparició d'elements arqueològics s'actuarà d'acord amb l'informe emés pel tècnic competent, el respecte a la legislació vigent i l'informe emés per la Conselleria de Cultura, Educació i Esport.  
Com més prompte possible, es presentarà en la Secretaria Autonòmica l'informe vinculant de conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, establit en l'article 11 de la Llei 4/1998, de patrimoni cultural valencià.  
8. Respecte a la vegetació natural present en la zona:  
A) Tant en la Cañada de Arriba com en la Cañada de Abajo, es protegiran els bosquets de Quercus rotundifolia presents actualment en les parcel·les cultivades per ser elements harmonitzadors del paisatge, contribuir a la biodiversitat i ser refugi de fauna protegida. Únicament es podrà considerar el desarrelament d'aquests per motius justificats d'accessibilitat a les parcel·les de reemplaçament o construcció de camins i prèvia obtenció, si és el cas, dels oportuns permisos.  
B) De manera general, es protegirà en ambdós canals la vegetació natural present en la zona. Aquesta protecció s'extremarà en el cas de la Cañada de Abajo per la pertinença d'aquesta zona al LIC Mola de Cortes i el Caroig i a la Cañada de Arriba per la pertinença d'aquest al LIC Valle de Ayora i Sierra del Boqueron. En ambdós canals es protegiran els hàbitats següents: matolls (5333, 5335, 5210), matolls arborescents amb Juniperus (5210), carrascars (9340), boscs endèmics amb Juniperus (9651), matolls termòfils (5335), matolls i pastius anuals (6220), matolls gipsícoles (a1520), boscs endèmics amb Juniperus (9561), d'acord amb la Directiva 92/43/CEE.  
C) La delimitació entre parcel·les de cultiu es realitzarà preferentment mitjançant el respecte de ribassos, bancals i murets.  
D) S'hauran de protegir els pins monumentals de l'anomenada Casa del Pino i Casa de Marijuana i no s'hi permetrà cap actuació que puga afectar-ne la integritat: utilització de productes nocius als voltants d'aquests, danys en la corfa, podes innecessàries. A més, s'establirà algun tipus d'element dissuasiu al pas de vehicles que, harmonitzant amb el paisatge, assegure l'adequada protecció de les arrels d'aquests en una superfície que no serà mai menor a l'àrea d'ombreig de la copa. Si és el cas, s'aplicarà la protecció genèrica continguda en la Llei 4/2006, de patrimoni arbori monumental de la Comunitat Valenciana.  
9. A fi de protegir la fauna present en la zona:  
A) Aquells treballs inclosos en el pla d'obres que per la magnitud d'aquests puguen causar molèsties en l'època reproductora d'aus rapaces, s'efectuaran fora d'aquesta. D'acord amb l'estudi d'impacte ambiental, el contractista de les obres haurà de tenir present aquesta circumstància en la planificació d'aquestes. Les esmentades mesures s'extremaran en la zona de la Cañada de Abajo per la pertinença d'aquest a la zona ZEPA Serra Martés-Mola de Cortes.  
B) Amb la finalitat de protegir les poblacions de quiròpters presents en l'àrea es prohibeix qualsevol tipus d'activitat que puga afectar els refugis d'aquests, especialment durant l'època hivernal o de cria.  
10. L'eliminació de parts dels tradicionals murets, bancals, parades o ribassos només s'admetrà:  
A) Quan l'esmentada actuació estiga prevista en el pla d'obres respectant-se les puntualitzacions realitzades en l'estudi d'impacte ambiental.  
B) Quan l'esmentada actuació siga imprescindible per al cultiu de les noves parcel·les. En aquest cas no es considera acceptable la destrucció de la totalitat de ribassos, bancals o altres elements dins d'una mateixa parcel·la, preservant-se obligatòriament aquells necessaris per a contenir l'erosió .  
L'eliminació de bancals, ribassos, etc a fi de facilitar el pas de maquinària s'haurà de circumscriure als metres justos per al pas d'aquesta, i respectar-se la resta.  
11. Es respectarà el Decret 178/2005, de 18 de novembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'estableixen les condicions de les tanques en el medi natural i dels tancaments cinegètics.  
12. Haurà de respectar-se el caràcter eminentment agrícola de la concentració parcel·lària de manera que no podrà utilitzar-se l'ampliació de les parcel·les per a l'inici de qualsevol tipus d'actuació fora dels objectius d'aquesta o faltada del respecte als actuals planejaments urbanístics dels municipis afectats, a la Llei 10/2004, de 9 de desembre, de la Generalitat, del sòl no urbanitzable, i qualssevol altres lleis i preceptes que l'hi són d'aplicació. En tot cas, no es considera paisatgística ni ambientalment acceptable la proliferació de noves construccions per la vocació eminentment agrària-forestal i paisatgística dels terrenys objectes de la concentració d'acord amb la pertinença d'aquests a zones LIC i ZEPA.  
13. En la fase d'execució del pla d'obres es respectaran els condicionants següents:  
A) Les pistes de treball de la maquinària s'hauran de reduir tot el possible en número i en superfície.  
B) Qualsevol tipus d'abocament ocasionat per la maquinària haurà d'eliminar-se de manera immediata, i s'hauran d'emportar les restes a un gestor autoritzat.   
C) A la terminació de les obres ambdues canals hauran de quedar expedits de qualsevol tipus de residu.  
D) L'autoritat substantiva vetlarà perquè el contractista de les obres derive totes les restes d'aquestes cap a un abocador o gestor autoritzat respectant-se tots els preceptes continguts en la Llei 10/2000, de residus de la Comunitat Valenciana.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.   
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 16 d'octubre de 2006.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 248/3254-KHH  
Titol: Centre autoritzat de tractament de vehicles fora d'ús (CAT-VFU)  
Promotor: Ismael Martínez García  
Autoritat substantiva: Comissió Provincial d'Activitats Qualificades València  
Localització: C/ Séquia de Tormos, 3 del municipi de Quart de Poblet (València)  
Descripció del projecte  
1. Objecte de projecte  
El projecte té com a objecte la instal·lació d'una activitat destinada al desballestament de vehicles com a centre autoritzat de tractament de vehicles fora d'ús al final de la seua vida útil (CAT-VFU).  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.  
El nou centre de descontaminació de vehicles se situarà en una nau industrial ja existent, localitzada al c/ Séquia de Tormos núm. 3, del terme municipal de Quart de Poblet, amb accés directe des de l'avinguda Comarques del País Valencià (via de servei de la carretera N-III Madrid-València).  
La nau se situa en un entorn industrial i, en ser una construcció existent, el projecte se centra en l'adequació de les instal·lacions i en la posada en marxa de l'activitat. La nau disposa d'una superfície construïda de 725 m² en planta baixa, dels quals 685 m² corresponen a taller i 40 m² a oficines, vestidors i lavabos. Les superfícies estris de les diverses estances i zones de treball es distribueixen de la manera següent:  
- Zona de vehicles descontaminats de 584,79 m²   
- Zona de descontaminació i emmagatzemament de residus de 66,76 m²  
- Zona d'oficines, lavabos i vestidors de 31,61 m²  
- Un pati exterior de 280,35 m²  
La solera de la nau és de formigó sobre base de llasts naturals compactades, impermeable a olis minerals en la zona de taller i amb una canal de recollida de vessaments en tot el perímetre de la zona de descontaminació.  
La procedència de l'aigua de consum en els serveis higiènics i l'activitat procedeix del subministrament de la xarxa general d'aigua potable municipal. Les aigües residuals generades per l'activitat seran, únicament, les constituïdes per les aigües sanitàries i fecals. Encara que s'ha projectat realitzar la connexió a la xarxa de clavegueram públic municipal a través d'una arqueta de registre, en aquest moment, no existeix en la zona infraestructura municipal de clavegueram per la qual cosa no n'és viable, actualment, la connexió. En previsió de possibles retards fins que puga dur-se a terme la seua connexió al clavegueram públic, s'ha optat per tractar els abocaments sanitaris mitjançant emmagatzemament temporal en fossa sèptica estanca i la retirada periòdica d'aquests, per un gestor autoritzat de residus.  
La nau disposa en la façana principal, lateral i posterior de suficient superfície amb possibilitat d'obertura per a garantir la ventilació natural de l'activitat, sense necessitat de cap tipus de ventilació forçada.  
L'activitat és, en si mateixa, generadora de residus que seran tractats, preparats i entregats a gestors autoritzats evitant que causen un impacte al medi ambient. En la zona de descontaminació es disposa de diversos dipòsits per a l'emmagatzemament temporal dels residus perillosos generats, que se situen sobre cubetes per a la recollida de vessaments, els quals, es comuniquen amb una arqueta comuna estanca a manera de depòsit d'emmagatzemament temporal amb una capacitat d'1,6 m³.  
L'activitat utilitzarà l'energia elèctrica subministrada per la companyia elèctrica en baixa tensió, i no es necessita una altra font d'energia ni tipus de combustible per a l'exercici de l'activitat.  
Alternatives  
En l'estudi d'impacte ambiental no es consideren alternatives a l'actuació projectada. La nau on se situarà l'activitat està ja construïda, per la qual cosa no escau analitzar l'impacte derivat de l'alçament de l'edificació sinó, únicament, l'impacte derivat del funcionament de l'activitat i el que puga generar-se durant el futur desmantellament d'aquesta.   
Afeccions legals  
D'acord a l'informe, de 10 d'agost de 2005, del tècnic de medi ambient de l'Ajuntament de Quart de Poblet, l'emplaçament de l'activitat està d'acord amb les ordenances municipals i el pla d'ordenació urbana.  
L'activitat projectada és, conforme la Llei 10/1998, de residus, i la Llei 10/2000, de residus de la Comunitat Valenciana, de gestió de residus perillosos, quedant sotmesa a la corresponent autorització administrativa per la conselleria competent al medi ambient.  
L'emmagatzemament de pneumàtics fora d'ús requereix la seua inscripció en el Registre de productors de residus de la Comunitat Valenciana, d'acord al Decret 2/2003, de 7 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament de la producció, possessió i gestió de pneumàtics fora d'ús.  
El Reial decret 9/2005, de 14 de gener, sobre activitats potencialment contaminants del sòl, exigeix als titulars d'aquelles activitats incloses en la relació de l'annex I segons CNAE, remetre un informe preliminar de situació del sòl ocupat davant de l'òrgan autonòmic competent, d'acord amb l'article 3.1 de l'esmentada reglamentació.  
El Decret 266/2004, del Consell de la Generalitat, que desenvolupa la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica, exigeix en l'article 18, la realització d'auditories acústiques per a aquelles activitats susceptibles de produir sorolls i vibracions.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que escaiga obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Consideracions ambientals  
1. Identificació, descripció i valoració dels impactes  
La llista d'impactes identificats com a conseqüència de l'execució del projecte d'instal·lació del centre de descontaminació de vehicles fora d'ús són:  
- Possible impacte produït pels abocaments líquids i els residus derivats de l'activitat de recepció, descontaminació i emmagatzemament dels vehicles fora d'ús.  
- Possible contaminació acústica que puga ocasionar a causa de la instal·lació del centre de descontaminació de vehicles.  
- Emissió de pols en suspensió derivat del moviment de vehicles, per entrada i eixida de camions al centre.  
- No es considera impacte derivat d'afecció a la vegetació, fauna o orografia en localitzar-se l'activitat en una zona industrial.  
2. Consideracions sobre les mesures protectores i correctores i sobre el programa de vigilància ambiental  
Respecte a les principals mesures protectores o correctores que s'han tingut en compte en l'estudi d'impacte i al programa de vigilància ambiental:  
- Els eventuals vessaments de qualsevol tipus de fluid dins de la zona de descontaminació o de la zona de recepció de vehicles prèvia a la descontaminació, seran recollits mitjançant unes canals de recollida de vessaments, destinades a aquest fi, que desaigüen a un depòsit estanc.  
- Es prenen mesures protectores contra el soroll transmés a l'entorn, consistents en manteniment de maquinària i col·locació de dispositius aïllants i antivibratoris.  
- Es realitzaran regs periòdics al carrer d'accés, que haurà de disposar del grau d'humitat suficient perquè no puga existir possibilitat d'emissió de pols com a conseqüència del pas de vehicles que accedeixen a les instal·lacions.  
- L'emmagatzemament dels residus perillosos retirats dels vehicles durant les operacions de descontaminació, es realitzarà en dipòsits que disposen de cubeta de recollida de vessaments mitjançant canalitzacions que aboquen al depòsit estanc d'1,6 m³.  
Tramitació administrativa  
El 30 de juny de 2006, es rep des de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València, sol·licitud de declaració d'impacte ambiental per al projecte descrit amb número d'expedient 0292/06, i es remet la documentació següent:  
- Projecte d'activitat de data 13-01-2005, amb dues ampliacions de projecte mitjançant annexos de dates 05-04-2005 i 29-06-2005   
- Estudi d'impacte ambiental de data 13-01-2005 i ampliació d'aquest mitjançant annex de data 26-05-2006.  
Com a antecedents, s'assenyala que es va sol·licitar el 17 de febrer de 2006 declaració d'impacte per a aquest mateix projecte des de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València. Es va procedir, llavors, a la seua devolució a aquesta, pel fet de no trobar-se en la documentació presentada suficient informació sobre el projecte que permetera iniciar el tràmit d'avaluació d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix, segons el que preveu l'annex I de l'apartat 6.C.1) Centres de tractament de vehicles al final de la seua vida útil, d'acord amb la definició del Reial decret 1383/2002, de 20 de desembre, del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, i concordants del reglament d'aquesta.   
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 5 de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental atribueix a l'òrgan ambiental la competència en formulació la declaració d'impacte ambiental dels projectes sotmesos a aquesta.  
L'article 8, apartat 3 c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica de Territori i Medi Ambient la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Projecte de centre de descontaminació de vehicles turisme fora d'ús, promogut pel Sr. Ismael Martínez García, que s'ha de situar al c/ Séquia de Tormos núm. 3, del municipi de Quart de Poblet (València), sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix l'estudi d'impacte ambiental i en la documentació presentada.  
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. En el pati exterior de la nau no s'estacionaran vehicles fora d'ús relacionats amb l'activitat que es pretén autoritzar, pel fet de no disposar aquest d'un sistema de recollida i tractament d'aigües, incloses les de pluja, previ al seu abocament.  
2. Els contenidors i depòsits d'emmagatzemament temporal de residus perillosos hauran de ser sòlids i resistents al tipus de residu contingut. Hauran de ser etiquetats reglamentàriament i s'hi haurà de disposar, quan siguen de naturalesa líquida, de cubetes de retenció de vessaments o, si no n'hi ha, els dipòsits hauran de ser de doble paret.  
3. Prèviament a la posada en marxa de l'activitat, si no es disposa de connexió al clavegueram públic municipal per a l'eliminació de les aigües residuals, s'haurà de disposar de la corresponent autorització d'abocament per acumulació en dipòsit estanc de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
4. S'hauran de complir a totes les mesures protectores i correctores recollides en l'estudi d'impacte ambiental, com també al programa de vigilància ambiental proposat en aquest.   
5. S'haurà d'incorporar a aquest programa de vigilància ambiental les auditories acústiques exigides pel Decret 266/2004, de 3 de desembre, del Consell, que desenvolupa la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica, com també, el seguiment de les correctes condicions d'identificació i emmagatzemament dels residus perillosos i dels sistemes de recollida de vessaments.  
6. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també, si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de ser comunicada a la Secretaria Autonòmica de Territori i Medi Ambient que establirà, si escau, l'aplicació de nous condicionants.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 17 d'octubre de 2006.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 177/06-AIA  
Promotor: Diputació de València  
Autoritat substantiva: Diputació de València  
Objecte del projecte: Condicionament del traçat i drenatge de la carretera CV-395 (VV-6241) de Requena a Villar del Arzobispo en el tram pk 9.700 a pk 19.200  
Localització: Municipis de Requena i Chera  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques del projecte  
El projecte promogut per la Diputació de València millora el traçat i eixampla la plataforma de la carretera CV-395, de Requena a Villar del Arzobispo, entre els punts quilomètrics 9+700 i 19+200, condiciona els talussos per a integrar-los en l'entorn, amplia l'estructura existent sobre el riu Reatillo, estudia el drenatge de la zona d'afecció de la carretera i condiciona aquest tant longitudinalment com transversalment. La velocitat específica adoptada és de 40 km/h i el desenvolupament total de l'obra és de 8.502 metres, el pendent màxim és del 8% en 550 m.  
El traçat inclou dos trams localitzats entre els pk 3+580 al 4+480, i pk 7+270 a 8+502, prenent com a referència l'origen de pk de les obres projectades que van ser definits en el projecte de construcció, denominat Millora de traçat i reforç de ferm en el tram pk 9+700 al pk 19+200, amb clau R-96 de juliol de 2005.  
Es dota la carretera de sobreamples i acords verticals, s'augmenta la secció transversal de la plataforma, s'amplia l'estructura existent sobre el riu Reatillo i es milloren: la capacitat portant del ferm, la senyalització, l'abalisament i els accessos. S'efectua una reposició de les obres obsoletes, integrant-les ambientalment en el medi. Es milloren totes la corbes ampliant-ne el radi entre 10 i 15 m.  
La traça de l'obra projectada ocupa en ambdós municipis sòl classificat com a no urbanitzable.  
Segons dades dels aforaments proporcionats pel Servei d'Explotació de l'Àrea de Carreteres de la Diputació de València, la intensitat mitjana diària de vehicles pesants prevista per a l'any 2007 és de 21 vh/dia, la qual cosa correspon a una carretera amb categoria de trànsit T42.  
La carretera s'assenta sobre roques detrítiques del miocé inferior, estan compostes fonamentalment per margues, amb escassos nivells de conglomerats mal calibrats i cudols arredonits, potència inferior a 1 metre i matriu arenosa; en algunes zones apareixen xicotets nivells d'arenoses de gra mitjà. També hi ha dipòsits quaternaris de peu de forest.  
Els desmunts en margues tenen un pendent de 1V:1H, en els conglomerats que es troben cimentats i també en roques carbonatades s'ha projectat un talús de desmunt 1H:3V. Quan el desmunt és de gran envergadura, la vessant s'estabilitza mitjançant bancs de 5 metres d'alçària i bermes de 3 metres. Les cunetes se situen en el cap dels talussos. En terraplens s'adopta un talús 3H:2V.  
S'ha realitzat un estudi hidràulic i un estudi d'erosió fluvial i soscavació del riu Reatillo. Es proposa com a mesura de protecció el condicionament del llit i es protegeix la fonamentació superficial de l'estructura mitjançant un mant continu d'escullera, amb blocs de 0,50 m fins a una profunditat d'1,00 m, tant aigües amunt com aigües avall. Sota l'estructura es col·locarà una llosa de formigó armat, a fi d'evitar l'erosió prevista.  
La via es projecta amb 3,00 m de semiample de calçada, un metre de voral per cada sentit de circulació i 0,50 m de bermes addicionals sense pavimentar per a senyalització i contenció de vehicles. Addicionalment, s'ha dotat la calçada dels sobreamples necessaris segons la instrucció de traçat 3.1.  
La calçada principal està constituïda per una base de llast artificial de 40 cm, un reg d'emprimació, tipus ECI, i una capa de rodament de 5 cm de mescla bituminosa en calent, tipus S-20.  
El pont sobre el riu Reatillo amplia l'amplària del pontó de 5,04 m a 11,00 m, d'aquesta manera es disposa de 2 carrils de 3,50 m, dos vorals d'1,50 m i dos espais de 0,50 m per a allotjar barreres.  
Quan el talús del terraplé és sensiblement paral·lel a la vessant existent es construeixen murs de contenció per a evitar un terraplenament excessiu i d'execució difícil.  
Els terraplens que excedeixen de 2,5 metres d'alçària posseeixen rastells de formigó en les vores de la plataforma, de manera que conduïsquen longitudinalment, les aigües pluvials fins a les baixants.  
Els talussos es repoblen plantant les següents espècies arbustives amb un marc d'1x1 metres: Quercus coccifera, Pistacia lentiscus, Retrama sphaerocarpa, Rhamnus lycioides, Rhamnus alaternus, Phylirea angustifolia, Rosmarinus officinalis i Lavandula latifolia. En l'espai buit entre la cuneta i el peu del talús es plantaran Quercus coccifera, Pistacea lentiscus, Retrama sphaerocarpa, Rhamnus lycioides, Rhamnus alaternus, Phylirea angustifolia i Rosmarinus officinalis.  
En les bermes es planten exemplars de Pinus halepensis (80%) i Quercus ilex (20%) amb un marc de plantació de 2x2 metres.  
2. Alternatives  
Atés que es tracta del condicionament d'un traçat existent, no es preveu com a necessari un estudi d'alternatives.  
Tramitació administrativa  
1. Tramitació  
En data 17 de maig de 2006 es rep la documentació en format digital en el Registre de la Conselleria de Territori i Habitatge, la qual consisteix en el projecte de construcció amb la memòria d'aquest, annexos, plànols i pressupost, més l'estudi d'impacte ambiental.  
2. Informació pública  
La Diputació Provincial de València va sotmetre l'expedient a informació pública i va publicar, a aquest efecte, un anunci en el Butlletí Oficial de la Província núm. 77, del 31 de març de 2006; una vegada transcorregut el termini de 20 dies hàbils, no s'hi van presentar al·legacions.  
3. Peticions d'informació o documentació complementària  
No s'han realitzat peticions d'informació complementària.  
Afeccions legals  
La carretera discorre per terrenys del lloc d'interés comunitari denominat Sierra del Negrete, on hi ha els hàbitats següents:  
  
\* \* \* \* \* \* \* \* \* \* \* \* \*  
  
Cap d'aquests hàbitats és d'interés comunitari prioritari.  
Part del traçat discorre per terrenys que han patit un incendi l'any 1994.  
Consideracions ambientals  
1. Elements que poden veure's afectats de manera important pel projecte de l'activitat  
Atès que el condicionament del traçat de la carretera CV-395 ocupa una superfície de terreny nou molt reduïda i en l'estudi d'impacte ambiental es preveuen mesures correctores i un programa de vigilància ambiental adequats, no es considera que els treballs projectats afecten de manera important el medi ambient.  
2. Identificació i valoració dels impactes  
Els impactes han sigut identificats i valorats correctament en l'estudi d'impacte ambiental que ha presentat el promotor.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental  
Les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental de l'estudi d'impacte ambiental són adequades, encara que es matisen alguns aspectes d'aquestes i es complementen amb mesures que s'enumeren en l'apartat segon d'aquesta declaració.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix, segons el que preveu l'apartat 8.a - annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.  
3. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.  
4. L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.  
5. L'article 8.3 c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tant, en vista de tot l'anterior, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de les autoritzacions administratives que hi siguen preceptives, el Projecte de condicionament del traçat i drenatge de la carretera CV-395 de Requena a Villar del Aezobispo, en els trams entre els pk 3+580 al 4+480, i pk 7+270 a 8+502, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les mesures correctores establides en l'apartat segon d'aquesta declaració.  
Segon  
Per a l'execució d'esmentat projecte s'hauran de complir les condicions següents:  
1. Aquesta declaració d'impacte ambiental està condicionada a l'obtenció de l'informe final favorable i vinculant de la Conselleria de Cultura, Educació i Esports sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció de patrimoni cultural, establit en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià.  
2. Les espècies de reproducció que s'utilitzen en la repoblació han de complir les disposicions de qualitat i procedència que s'especifiquen en el Decret 15/2006, de 20 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual es regula la producció, comercialització i utilització dels materials forestals de reproducció; el Reial decret 289/2003, de 7 de març, sobre comercialització dels materials forestals de reproducció, i l'annex II de l'Ordre de 16 de maig de 1996, de la Conselleria d'Agricultura i Medi Ambient (DOGV núm. 2780, de 28-06-96), per la qual s'aproven directrius tècniques bàsiques per a les actuacions de reforestació i repoblació forestal a la Comunitat Valenciana.  
3. El lloc que es trie com a abocador o runam, si no es tracta d'un abocador de residus degudament identificat i legalitzat, s'haurà de sotmetre, abans de la utilització d'aquest, al procediment d'estimació d'impacte ambiental. No obstant això, d'acord amb el Decret 200/2004, d'1 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, si es tracta de residus inerts adequats, els abocadors quedaran exempts del procediment d'estimació d'impacte ambiental; no obstant això, s'haurà d'obtenir una autorització administrativa de residu inert adequat mitjançant una resolució de la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
4. Les reparacions i el manteniment de la maquinària s'hauran de realitzar en tallers externs a l'explotació o bé es condicionarà una zona ensostrada i impermeabilitzada per a portar-les a cap. Els residus perillosos s'hauran d'envasar en dipòsits homologats degudament segregats per tipus, envasaments, identificats i etiquetats. Hauran de disposar de safates o cubetes que garantisquen el confinament i la posterior recollida de possibles vessaments accidentals. Els esmentats residus s'hauran d'entregar en un termini no superior a 6 mesos a un gestor autoritzat.  
5. Les superfícies desproveïdes de vegetació per les quals transite maquinària i vehicles de construcció han de romandre humides durant la jornada laboral, per a la qual cosa s'hauran d'efectuar els regs que siguen necessaris.  
6. Els sobrants de l'aglomerat asfàltic emprat per a la nova capa de rodament i l'aglomerat vell procedent de la restauració dels trams de la calçada antiga hauran de ser retirats a un abocador inert autoritzat.  
7. El contractista que execute les obres haurà d'elaborar un pla que mostre la localització dels accessos i àrees per a les instal·lacions auxiliars. Aquest pla haurà de ser aprovat per la direcció ambiental de l'obra en el termini d'un mes des que s'aprove l'acta de replantejament.  
8. S'haurà d'emprar terra vegetal per a recobrir els talussos de desmunts i terraplens, les bermes dels bancs i els trams recuperats de l'antic traçat; la seua grossària mínima haurà se ser de 30 centímetres.  
9. Les basses de tractament d'aigües residuals, han de ser convenientment impermeabilitzades amb geotèxtils o semblants. Les aigües residuals de les casetes d'obra hauran de ser dipositades en fosses sèptiques convenientment estanques. En funció del volum, aquestes aigües hauran de ser retirades per una empresa especialitzada i transportades a l'estació depuradora d'aigües residuals més pròxima.  
10. A l'objecte de no augmentar la superfície d'afectació sobre la vegetació i el sòl, les instal·lacions auxiliars d'obra s'hauran de construir, si és possible, sobre terrenys desproveïts de vegetació. El mateix es farà respecte als accessos provisionals a aquestes instal·lacions; en aquest cas s'haurà d'intentar aprofitar en la mesura que es puga el traçat dels camins agrícoles existents.  
11. Les obres s'hauran de realitzar fora del període de nidificació de l'avifauna existent en l'entorn.  
12. S'hauran de replantar els exemplars arboris afectats que siga possible, després de la marcació d'aquests.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 17 d'octubre de 2006.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 225/04-AIA  
Títol: Explotació porcina d'encebament  
Promotor: Carlos Santamaría Golfe  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Casinos  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat per a l'explotació porcina d'encebament  
Localització: Polígon 21, parcel·les 174 i 177, terme municipal de Casinos (València)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a la legalització d'una explotació porcina. Les principals característiques del projecte es resumeixen a continuació.  
L'explotació estarà situada dins d'una parcel·la de 19.920 m², sent la superfície construïda (segons plànols):  
- Nau d'encebament i engreixament 1.195,17 m²  
- Servei higiènic del personal 4 m²  
- Bassa de purins 300 m²  
La capacitat de l'explotació està prevista per a 1.200 caps d'encebament i engreixament (144 UGM) per la qual cosa es classifica dins del grup segon d'acord amb el que especifica el Reial decret 324/2000. Entraran porcells de 6 a 7 setmanes de vida i una massa aproximada de 20 kg i romandran en l'explotació, de 4 a 5 mesos, fins a assolir els 100 kg. S'espera una mitjana anual de 2,3 cicles.  
El volum anual de purí estimat es calcula segons les produccions de purí establides en l'annex I del Reial decret 324/2000, d'ordenació de les explotacions porcines. En aquest cas és de 2.580 m³ de purí/any. La nau disposarà d'una trapa per a la recollida de purí amb un volum aproximat de 150 m³. L'explotació disposarà addicionalment d'una bassa per a l'emmagatzemament de 600 m³. La capacitat total d'ambdues instal·lacions és suficient per a emmagatzemar tots els residus per un temps igual als 3 mesos que com a mínim exigeix la legislació en l'article 5 del Reial decret 324/2000. Les aigües fecals procedents del servei higiènic s'afegiran al purí.  
El purí s'emprarà com a adob orgànic sobre superfícies agrícoles de diferents parcel·les; adjuntant-se el contracte d'acceptació, cèdula de propietat i plànols cadastrals de cadascun dels propietaris.  
Tenint en compte el que estableix el RD 261/1996, la superfície mínima de què s'ha de disposar amb una dosi d'aplicació de 170 kg N/any és de 51,18 ha. Amb aquesta xifra la superfície de què el promotor disposa per a l'aplicació del purí és suficient. Els cultius a què anirà destinat el purí són majoritàriament: ametlers, tarongers i oliveres.  
No es té previst realitzar cap tractament dels purins previ a la utilització d'aquest en el camp.  
El subministrament d'aigua procedirà de la xarxa de proveïment municipal.  
La distància al nucli urbà de casinos és de 2.200 metres.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient  
L'expedient es va iniciar el 18 de novembre de 2004, amb la remissió per la Comissió de Qualificació d'Activitats de la Conselleria de Territori i Habitatge, del projecte d'activitat, de l'estudi d'impacte ambiental i l'expedient municipal.  
La informació pública s'ha realitzat mitjançant la publicació en el BOP núm. 291, de 8 de desembre de 2003, sense la presentació d'al·legacions.  
2. Sol·licitud d'informes sectorials i documentació complementària  
En data 15 d'abril de 2004 el Servei Territorial de la CTH remet a l'Àrea d'Impacte Ambiental l'expedient d'activitats qualificades el qual és tornat a la comissió per no estar complet.  
En data 18 de novembre de 2004, Activitats torna a remetre a l'Àrea d'Impacte Ambiental l'expedient amb la documentació següent: expedient municipal, projecte d'activitat i estudi d'impacte ambiental.   
L'expedient municipal conté la documentació següent:  
- Informe tècnic favorable de l'arquitecte municipal.  
- Informe tècnic favorable de l'enginyer municipal.  
- Informe tècnic favorable del cap local de sanitat municipal.  
- Informe favorable de l'Ajuntament a la connexió de l'explotació a la xarxa municipal.  
- Informació pública en el BOP núm. 291, de 8 de desembre de 2003, i la notificació als veïns afectats per l'explotació.  
- Comunicació de l'Ajuntament en què es diu que no s'hi han presentat al·legacions.  
En el primer estudi d'impacte ambiental s'adjunta:  
- Informe de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació amb data 10 d'abril de 2001.  
- Autorització prèvia per a la construcció emesa per la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transport.  
En data 5 de juliol de 2005 se sol·licita al promotor, a través de l'Ajuntament, la realització d'un nou estudi d'impacte ambiental que s'ajuste als continguts que marca la legislació i demanant-li, a més, que s'aclarisquen els apartats següents:  
- El sistema de gestió dels cadàvers de l'explotació.  
- El càlcul del volum de purí que es genera en l'explotació.  
- La capacitat i autonomia de l'explotació per a l'emmagatzemament de purins.  
- La superfície agrícola a què anirà destinat el purí com a adob orgànic.  
En data 18 de maig de 2006 es notifica al promotor i a l'Ajuntament l'advertència de caducitat i se li recorda la documentació que ha d'aportar per a poder continuar la tramitació.  
En data 8 de juny de 2006 es remet a l'Àrea d'Impacte Ambiental l'estudi d'impacte ambiental sol·licitat resultant ser una còpia de l'anterior estudi presentat.  
En data 26 de juny de 2006 es notifica al promotor, a través de l'Ajuntament, l'ampliació de la documentació presentada.  
En data 29 de setembre de 2006 el promotor remet a l'Àrea d'Impacte Ambiental el contracte d'acceptació d'una propietària dels purins com a adob orgànic.  
En data 2 d'octubre de 2006 es notifica a l'Ajuntament l'advertència de caducitat i se li demana l'ampliació de la documentació que ha d'aportar.  
En data 3 d'octubre de 2006 el promotor remet:  
- Projecte de prospecció arqueològica i etnològica presentat en la Conselleria de Cultura, Educació i Esport en data 14 juliol de 2006.  
- Precontracte amb l'empresa gestora de cadàvers.  
- Contractes d'acceptació, cèdules i plànols cadastrals dels propietaris de les finques a què anirà destinat el purí.  
- Documentació complementària a l'estudi d'impacte ambiental en què es justifica:  
- Volum de purí calculat conforme al RD 324/00, d'ordenació de les explotacions porcines.  
- Justificació del volum de la bassa de purins que es construirà.  
Afeccions legals  
El sòl on se situa l'explotació es qualifica com a sòl no urbanitzable segons la normativa urbanística municipal.  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desenvolupament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
El municipi de Casinos no està considerat com a zona vulnerable segons el Decret 13/2000, de 25 de gener, del Govern Valencià, pel qual es designen, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, determinats municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries.  
Consideracions ambientals   
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte. identificació i valoració d'impactes  
L'estudi d'impacte ambiental inclou una descripció del medi natural on estarà situada l'explotació i que inclou de forma molt general: aire, aigua, sòl, flora, fauna, paisatge i l'entorn socioeconòmic de la zona.   
S'han tingut en compte els següents impactes generats per l'activitat: residus (purins i animals morts), olors, sorolls, trànsit rodat, paisatge i entorn socioeconòmic. No s'ha desenvolupat cap metodologia per a la identificació, l'anàlisi o la valoració d'aquests.  
2. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental  
En l'estudi d'impacte ambiental les mesures correctores proposades són les següents:  
- Totes les trapes per a l'emmagatzemament de purins s'hauran de construir amb materials adequats que garantisquen l'estanquitat d'aquestes.  
- L'explotació haurà de disposar d'una tanca perimetral.  
- S'haurà d'efectuar el corresponent buidatge sanitari d'acord amb les prescripcions del veterinari.  
- Totes les operacions d'aprovisionament i transport s'hauran de realitzar fora de la instal·lació.  
- S'haurà de disposar de pediluvis en tots els accessos a les naus.  
- S'haurà de subscriure una assegurança de recollida i destrucció de cadàvers d'acord amb el Reglament (CE) núm. 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell de 3 octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals destinats al consum humà.  
L'activitat es considera viable des del punt de vista ambiental, sempre que s'adopten les mesures preventives i correctores establides en l'estudi d'impacte ambiental; ampliant-se amb el compliment dels condicionants exposats en aquesta declaració d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 6.a.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 8.3 c) del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la construcció de l'explotació porcina, situada al polígon 21, parcel·les 174 i 177 al terme municipal Casinos (València) promoguda per Carlos Santamaría Golfe, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
- Abans de la concessió de la llicència d'activitat, haurà de disposar-se de l'informe favorable de Patrimoni Cultural de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, i de l'informe favorable de l'organisme de conca corresponent; i hauran de ser presentats davant de l'òrgan substantiu.  
- Per a reduir l'impacte visual que causa la construcció es recomana l'ús de pantalles verdes emprant-se arbres d'espècies autòctones de la zona. S'hauran de plantar preferiblement agrupades i no en fileres. A més de reduir l'impacte visual, una bona distribució pot actuar com a aïllament acústic de l'explotació.  
- S'haurà de realitzar un tractament previ del purí, de manera que millore les seues propietats com a adob orgànic, alhora que disminuïsca la càrrega contaminant d'aquest, com també l'emissió d'olors. També es recomana dur a terme una anàlisi abans de començar el tractament per a comprovar els nivells de què es parteix. Aquestes anàlisis hauran de ser presentades en cas de ser requerits.   
- La trapa i la bassa per a l'emmagatzemament de purins s'haurà de construir amb materials que en garantisquen l'estanquitat i impermeabilitat. Es respectarà el cicle de buidatge de la bassa de tres mesos que s'indica en l'estudi d'impacte ambiental per a evitar problemes de desembassament o per inestabilitat geotècnica.  
- En l'aplicació del purí en el terreny no s'haurà de superar la quantitat de 170 kg de N/ha i any. S'ha de tenir en compte les característiques dels cultius i del terreny a què anirà destinat l'esmentat adob a l'hora de calcular la dosi d'aplicació.   
- A l'hora de l'aplicació d'aquest al terreny s'haurà de tenir en compte allò que estableix el Reial decret 261/1996, de 16 de febrer, sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda per nitrats procedents de fonts agràries, i per l'Ordre de 29 de març de 2000, per la qual s'aprova el Codi valencià de bones pràctiques agràries. Es respectaran les distàncies en la distribució respecte a altres explotacions i cursos d'aigües que s'indiquen en el RD 324/2000, pel qual s'estableixen les normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines.   
- En el cas que el procediment de la gestió, del total o part, de purins siga el lliurament a centres de gestió autoritzats, l'explotació haurà de posseir un contracte actualitzat amb l'empresa gestora d'acord amb el RD 324/2000, pel qual s'estableixen les normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines, en el qual s'indique el volum de purí entregat.   
- Els residus zoosanitaris infecciosos i químics que puguen produir-se en l'explotació, hauran de ser manipulats i emmagatzemats degudament, acumulant-se en contenidors homologats a aquest efecte i retirats per un gestor autoritzat.   
- S'haurà de gestionar l'eliminació de cadàvers d'acord amb el que s'ha estipulat en el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals destinats al consum humà; per la qual cosa s'haurà de disposar de contracte actualitzat i subscrit per a la totalitat d'animals, de manera que estiga assegurada la retirada de cadàvers per una empresa autoritzada a aquest efecte. En l'exterior de l'explotació s'haurà de disposar de dipòsits homologats per l'emmagatzemament d'aquests.  
- Com a mesures higièniques i sanitàries l'explotació haurà de disposar d'una tanca perimetral que aïlle l'explotació i disposarà de sistemes de protecció contra possibles transmissions de malalties. Seria convenient que en totes les finestres i en el carener s'instal·len malles tipus antiocells per a evitar l'entrada de possibles vectors de malaltia.   
- S'haurà de comunicar qualsevol variació que es produïsca en la destinació i tractament dels residus.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 19 d'octubre de 2006.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 139/06-AIA  
Títol: Granja porcina de preengreixament  
Promotor: Juan M. Benavent Pérez  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Llutxent  
Objecte del projecte: Legalització granja porcina  
Localització: Polígon 3, parcel·la 21 del terme municipal de Llutxent (València)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
L'activitat consisteix en el preengreixament de bestiar porcí, partint de porcells deslletats subministrats per una empresa integradora. Els animals es reben amb un pes aproximat de 5 kg, i són engreixats fins que arriben a 18 - 20 kg. La duració del cicle és, aproximadament, de 45 dies. La nau albergarà 1.980 porcells. Es realitzaran 6 cicles d'engreixament a l'any i es produirà un total d'11.880 caps a l'any.   
Per a la realització de l'esmentada activitat s'haurà de disposar de parcel·la envoltada de tanca metàl·lica. L'engreixament dels animals es realitzarà en nau de forma rectangular de 38,85 x 13,65 m, la qual cosa comporta una superfície coberta de 530,30 m². La nau d'engreixament es buidarà després de cada cicle, moment en el qual es neteja i es desinfecta la nau  
A més, l'explotació disposarà de bassa de purins, gual de desinfecció de vehicles, tanca perimetral, sitja d'emmagatzemament de pinso, i dipòsits d'aigua, com també les instal·lacions corresponents per al funcionament de l'activitat. La bassa de purins estarà soterrada i coberta, tindrà un volum de 270 m³, i disposarà d'un respirador i d'un registre per al buidatge d'aquesta. L'extracció de purí es realitzarà mitjançant una cisterna arrossegada per un tractor amb bomba aspiradora, adaptada en la vàlvula d'eixida.  
En el projecte s'estima que l'activitat generarà 349 m³ de purí a l'any, i es disposarà d'una capacitat total d'emmagatzemament d'aquests de 604 m³.  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha subestimat la quantitat de purins que s'han de generar en l'explotació que, d'acord amb el Reial decret 324/2000, de 3 de març, pel qual s'estableixen normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines, estaria al voltant de 811 metres cúbics de purins anuals. No obstant això, la granja té suficient capacitat de magatzematge per a un període mínim de tres mesos tal com assenyala l'Ordre de 29 de març de 2000, de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació per la qual s'aprova el Codi valencià de bones pràctiques agràries.  
El promotor aporta 16,8739 has per a la valoració agrícola dels purins en camp, quantitat que s'estima suficient a fi de no sobrepassar en la seua aplicació 170 kg/N/ha i any. De les parcel·les aportades, d'acord amb la legislació vigent, es rebutgen:  
- Llutxent: parcel·la 224, del polígon 17: per trobar-se excessivament prop del nucli urbà.  
- Benicolet: parcel·la 4, polígon 3: per trobar-se prop de barranc.  
- Quatretonda: parcel·la 56 del polígon 3 per ser parcel·la no cultivada i parcel·la 28 del polígon 31, per estar pròxima a barranc.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient.  
L'expedient té entrada en els Serveis Centrals de la Conselleria de Territori i Habitatge el dia 28 d'abril de 2006.  
La informació pública es va realitzar mitjançant un anunci publicat en el Butlletí Oficial de la Província de València el dia 14 d'abril de 2005, i mitjançant un edicte exposat en el tauler d'anuncis de l'Ajuntament de Llutxent. Durant el termini d'exposició pública es van produir dues al·legacions de les quals s'extracta el següent:  
1. La interferència de l'activitat a legalitzar amb l'actual activitat agrícola.  
2. La contaminació per purins en la zona.   
Informes sectorials  
L'expedient conté:  
- Informe de l'arquitecte municipal, referent a la compatibilitat urbanística de l'activitat.  
- Informe de l'enginyer tècnic industrial municipal  
- Informe del cap local de Sanitat.  
- Notificació de la resolució emesa pel Sr. director general d'Urbanisme i Ordenació Territorial.  
- Certificat de la comunitat de regants del Camp de Llutxent respecte a la concessió de 365 metres cúbics de cabal per a l'explotació referida.  
- Certificat de la SAT La Creueta núm. 2.661, respecte a la concessió de drets sobre l'aigua.  
- Còpia de l'assegurança de retirada de cadàvers.  
Afeccions legals  
L'activitat proposada, d'acord amb l'informe emés per l'arquitecte tècnic municipal, se situa en sòl no urbanitzable de règim general o comú, d'acord amb el pla general en vigor del municipi de Llutxent aprovat per la Comissió Territorial d'Urbanisme de 13 de novembre de 2002.  
L'activitat proposada no afecta cap espai protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació o plans rectors d'ús i gestió aprovats o alguna altra figura reglamentada en desenvolupament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits, ni cap hàbitat definit en la Directiva 92/43/CEE.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat  
Segons l'estudi d'impacte ambiental, en la fase de funcionament poden veure's alterats els següents elements ambientals: terra, aigua, atmosfera, flora, fauna, paisatge.  
2. Identificació i valoració d'impactes  
L'estudi d'impacte ambiental valora com a positiu els impactes produïts per l'activitat en la població en general per la creació de llocs de treball indirectes creats.  
Valora com a negatius l'emissió d'efluents gasosos a l'atmosfera, en forma d'olors, i l'alteració del paisatge.  
Els impactes prevists són:  
- Producció de gasos de fermentació aeròbia.  
- Alteració de la fauna present en la zona amb l'augment de mustèlids i múrids.  
- Alteració del paisatge natural que provocarà disminució de la seua qualitat.   
3. Consideracions sobre la proposta de mesures protectores, correctores i programa de vigilància ambiental  
Les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental són les següents:  
- Adequada neteja de les naus i desinfecció periòdica.  
- Tractament dels purins en les fosses.   
- Instal·lació de gual sanitari per a la desinfecció de les rodes dels vehicles.  
- Eliminació de cadàvers diària per mitjà de contenidors situats amb aquest fi.  
- Aplicació de purins en els camps com a mitjà d'eliminació.   
- Augment de l'arbratge a fi de pal·liar l'impacte paisatgístic negatiu.  
Es considera que l'estudi d'impacte ambiental no incideix adequadament sobre el principal problema ambiental que poden generar les granges porcines que és l'elevada probabilitat de contaminació de sòls i aigües per un maneig inadequat de purins. No obstant això, i com a conseqüència dels requeriments realitzats per la Conselleria de Territori i Medi Ambient, el promotor va presentar nombre suficient de parcel·les on gestionar els esmentats purins, parcel·les que hauran de complir els preceptes continguts en la legislació vigent a fi d'evitar riscs innecessaris al medi.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 8.3 c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior formule la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Vist que l'activitat proposada no ha de generar cap tipus de contaminació ni interferir amb el normal exercici de l'activitat agrícola, tenint en compte el contingut de les al·legacions presentades.  
Vist que les condicions òptimes d'higiene i adequat maneig dels animals en la granja incideixen positivament en una adequada protecció del medi ambient.  
Vist que l'adequada gestió dels purins és fonamental per a evitar contaminacions a sòls i aigües.  
Es resol:  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental el projecte de construcció i activitat de granja porcina de preengreixament al terme municipal de Llutxent (València) i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
- Prèvia a la legalització de l'activitat hauran de presentar-se 0,97 ha de terreny addicional per a la gestió de purins. Les parcel·les presentades estaran cultivades i no s'hauran de trobar pròximes a barrancs, fonts d'aigua, nuclis de població o altres granges.  
- L'explotació disposarà obligatòriament de totes les mesures d'higiene previstes en el Decret 324/2000, de 3 de març, pel qual s'estableixen normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines: tancament perimetral, gual sanitari únic a l'entrada del recinte, pediluvis a l'entrada de cada local, nau o parc, llatzaret, utillatge i equip que possibilite una eficaç desinfecció, desinsectació i desratització. A més, les finestres disposaran de tela metàl·lica o semblant que impedisca la proliferació d'insectes.  
- La fossa de purins es tancarà i es revisarà la correcta impermeabilització d'aquesta. No es permetrà cap tipus de dispositiu que permeta l'eixida directa dels purins cap als camps i s'habilitaran els dispositius necessaris per a evitar desembassamentss o riscs d'abocament de la fossa per inestabilitat geotècnica.   
- El període de magatzematge mínim en les fosses de purins serà de tres mesos com a mínim d'acord amb l'Ordre de 29 de març de 2000, per la qual s'aprova el Codi valencià de bones pràctiques agràries.  
- La granja haurà de disposar de sistemes efectius d'evacuació d'aigües pluvials i sistemes de drenatge en la parcel·la per a evitar entollades en les proximitats de les naus o la generació de qualsevol tipus de lixiviats.  
- A fi d'evitar l'augment de gasos contaminants produïts pels animals, s'haurà de vigilar la qualitat i la quantitat dels pinsos emprats en la seua alimentació com també el correcte subministrament d'aigua.  
- S'hauran de fer anàlisis anuals de purins realitzant-se la primera abans de l'inici del tractament amb complex enzimàtic perquè servisca de blanc. Entre els paràmetres que s'han d'analitzar es trobaran com a mínim: pH, conductivitat, sòlids en suspensió, DBO5, DQO, N total, N amoniacal, P, K, coliformes totals, coliformes fecals, i estreptococs fecals. Aquestes anàlisis demostraran la disminució de la càrrega contaminant dels purins després del tractament amb el complex enzimàtic. En cas de no aparéixer resultats positius, haurà de canviar-se el tractament enzimàtic per un altre de major efectivitat.  
- L'aplicació de purins en els camps s'haurà de realitzar d'acord amb les directrius següents:  
1. S'haurà d'evitar qualsevol aplicació en èpoques de pluges.  
2. Les cisternes i dispositius d'aplicació del purí no podran tenir pèrdues. Hauran de distribuir el purí en làmina fina d'escassos mil·límetres sobre el terreny evitant desembassaments en la parcel·la o quantitats excessives de manera que el sòl puga absorbir-lo en poques hores i es puga llaurar el terreny de manera quasi immediata per a evitar males olors, pèrdues de nitrogen amoniacal a l'atmosfera i proliferació d'insectes. Qualsevol desviació sobre les quantitats que s'han d'aplicar establides en l'estudi d'impacte ambiental o sobre l'aplicació correcta sobre el terreny quedarà a mercé de les disposicions contingudes en la Llei 10/2000, de residus de la Comunitat Valenciana.  
3. L'explotació haurà de respectar com a distància mínima, en la distribució de fem sobre el terreny, la de 100 a 200 metres respecte a altres granges i a nuclis urbans d'acord amb el Reial decret 324/2000, de 3 de març, pel qual s'estableixen normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines. A més, s'haurà d'evitar la utilització d'aquest en zones pròximes a fonts d'aigua, cursos d'aigua, brolladors, barrancs o qualsevol actuació que puga afectar la qualitat de les aigües o el domini públic hidràulic.  
- El programa de vigilància ambiental haurà d'incloure el seguiment de les parcel·les on s'aplica el purí. L'aparició de qualsevol efecte advers tindrà com a conseqüència una disminució de les dosis aplicades, l'augment de la superfície de cultiu que s'ha d'emprar i la revisió del complex enzimàtic emprat. En relació amb aquest punt, s'hauran de seguir les recomanacions de les autoritats ambientals presents en la zona, municipals o agràries especialment si es detecta algun risc de contaminació.  
- A fi d'atenuar l'impacte paisatgístic, s'haurà de plantar tanca perimetral o pantalla arbòria.  
- S'haurà de realitzar una correcta gestió de residus disposant l'explotació de contenidors separats segons les característiques de cada residu i portant a un gestor autoritzat aquells no assimilables a urbans. S'haurà de tenir especial atenció amb aquells que puguen transmetre infeccions com ara objectes punxants i tallants que hauran d'emmagatzemar-se degudament segregats, en contenidors estancs i protegits eficaçment de la pluja per a ser posteriorment entregats a empresa gestora d'aquests.  
- L'explotació haurà de disposar de mesures mínimes d'higiene i no s'haurà de permetre l'acumulació de fems o materials fora dels contenidors o recipients disposats per a ells. S'hauran de mantenir totes les instal·lacions en condicions òptimes de neteja.  
- S'haurà de vetlar perquè aquelles instal·lacions que estiguen en desús (trapes de cadàvers) es tapen, s'enderroquen o es mantinguen en condicions òptimes d'higiene.  
- El trasllat dels animals o fems s'haurà de realitzar en horari de manera que no interferisquen amb olors o sorolls innecessaris en l'activitat normal del municipi ni dels veïns limítrofs i evitant sempre les hores de més calor.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.   
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 23 d'octubre de 2006.- La secretària territorial de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 48/9639-CUM  
Títol: Homologació pla parcial i programa del sector reclassificatori Natura d'Or, de Borriol  
Promotor: Ajuntament de Borriol  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Borriol i CTV  
Localització: Terme municipal de Borriol  
Descripció del projecte   
1. Objecte de projecte  
L'objecte de l'homologació és reclassificar uns terrenys classificats per les normes subsidiàries vigents en el planejament de Borriol com a sòl no urbanitzable comú a sòl urbanitzable d'ús residencial i terciari, d'aproximadament 159.163,81 m² i amb una previsió de 443 habitatges.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Localització  
L'àrea la reclassificació de la qual es pretén, es localitza al costat del nucli urbà de Borriol i es troba limitada al nord amb el nucli urbà, al sud amb sòl no urbanitzable, a l'est amb el barranc de la Botalaria i a l'oest per sòl no urbanitzable d'especial protecció forestal.  
Planejament proposat  
Unitat d'execució del sector:  
Superfície total de la unitat d'execució 159.163,81 m²  
Superfície computable a l'efecte   
d'aprofitament 119.289,85 m²  
Aprofitament tipus 0,6 m²sostre/m²sòl  
Aprofitament objectiu 71.573,91 m²sostre/m²sòl  
Aprofitament subjectiu 64.416.52 m²sostre/m²sòl  
Total xarxa viària 33.330,73 m²  
Total zones verdes 11.934 m²  
Total equipament dotacional 15.050,61 m²  
El planejament urbanístic vigent al municipi de Borriol són les normes subsidiàries de planejament de Borriol (Castelló), aprovades definitivament el 13 de juny de 1996  
La classificació actual del sòl en l'àmbit del sector proposat i dels seus límits, segons les esmentades normes subsidiàries és la següent:  
- SU (sòl urbà): delimita el sector per l'est (polígons industrials), representant la seua connexió més directa amb el nucli urbà de Borriol.  
- SNUC (sòl no urbanitzable comú): la major part del sòl inclòs en el sector pertany a aquesta classe, marcant la major part dels límits del sector.   
- SNUP 8 (sòl no urbanitzable de protecció núm. 8 - forestal + cremat): porció de sòl dins del sector en l'extrem oest. La causa de la protecció es deu, segons les actuals normes subsidiàries, a la seua naturalesa forestal d'aquest i al fet d'haver patit un incendi.   
- SNUP 2 (sòl no urbanitzable de protecció núm. 2 - protecció de llits): delimita el sector per l'est (barranc Botalaria) i pel sud (riu Sec de Borriol). Segons la documentació gràfica de les normes subsidiàries el barranc de Botalaria té un ample de 50 m, 25 m a cada costat de l'eix del barranc i el riu Sec té un ample de 100 m, 50 m a cada costat de l'eix del llit.   
- SNUP camins ramaders (sòl no urbanitzable de protecció camins ramaders assegador Reial de Saragossa), franja de sòl protegit que travessa el sector pel nord i d'est a oest, de 75 m d'ample, 37,5 m a cada costat de l'eix del camí.   
L'ús del sòl canviarà, passant de ser d'eminentment agrícola i forestal a un ús residencial amb una gran superfície tant de sòl qualificat com dotacional, xarxa viària i zona verda, tant de xarxa primària com de xarxa secundària.   
3. Alternatives  
Les alternatives que s'han previst per part de l'equip redactor del pla parcial són relatives a la distribució i ordenació detallada del sector, per la qual cosa s'ha procurat la major funcionalitat i qualitat en el desenvolupament d'aquest. No s'ha tingut en compte el no- desenvolupament d'aquesta.  
L'estudi d'impacte ambiental justifica la delimitació del sector per la fàcil connexió d'aquest amb el seu entorn pròxim i llunyà, la conservació dels elements naturals i de paisatge propis de la zona, la ubicació dels habitatges a zones de bona ventilació natural, bona percepció de l'entorn paisatgístic i escàs impacte visual en el territori, la no-interferència en elements d'afecció sectorial i físic, com també l'orografia del terreny, per a executar una urbanització lògica i racional.   
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 9 de febrer de 2006 el Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de Castelló va remetre estudi d'impacte ambiental i expedient administratiu relatiu a l'homologació, pla parcial i programa del sector reclassificatori Natura d'Or, de Borriol, i es va incoar el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
2. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el periòdic Mediterráneo, de data 26 de gener de 2004 i en el DOGV núm. 4683, de 3 de febrer de 2004.  
Durant el període d'informació pública es van presentar 4 al·legacions, alguna d'aquestes de caràcter ambiental, segons consta en el certificat emés pel secretari de l'Ajuntament de Borriol, de data 18 d'octubre de 2004.  
3. Resum de les al·legacions  
A continuació es presenta un resum de les al·legacions més importants a l'estudi d'impacte ambiental que tenen un caràcter ambiental:  
- "...Tracta de classificar sòl no urbanitzable en urbanitzable; inclou en part una zona de sòl no urbanitzable comú i, el més cridaner, una zona de sòl no urbanitzable d'especial protecció -incendis-, una altra franja de sòl no urbanitzable de protecció de barrancs i una altra franja de sòl no urbanitzable d'especial protecció camí ramader".  
- "... considerem totalment inviable i contrària a la llei la reclassificació de sòl no urbanitzable d'especial protecció incendis a sòl urbanitzable."  
- "... es proposa la creació d'un nucli residencial al costat de les indústries actualment existents en la zona sud del terme municipal de Borriol..."; "... l'activitat pròpia d'aquestes empreses ocasionarà molèsties en el futur nucli residencial que es pretén crear, atesa la proximitat dels futurs habitatges a aquestes."  
4. Peticions d'informació o documentació complementària  
En data 31 de març de 2006, s'emet requeriment de documentació, per part d'aquest servei, a fi de completar l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental, en el qual se sol·licita la documentació següent:  
- Certificat de l'entitat gestora sobre la capacitat de gestió de residus sòlids urbans i inerts.  
- Certificat expedit per l'entitat de sanejament corresponent sobre la capacitat de la nova EDAR que es pretén instal·lar a Borriol per a depurar i assimilar les aigües residuals generades pel nou sector.  
- Informe que justifique, com se sol·licita en l'informe emés per la mercantil FACSA, la solució tècnica que servisca per al proveïment d'aigua potable per a les actuacions presentades, desenvolupant totes les actuacions que resulten necessàries, de manera compatible amb l'actual sistema de captació i distribució de l'aigua de Borriol i d'acord amb les altres instruccions i normes tècniques que dictara l'Ajuntament de Borriol a aquest respecte.   
- D'acord amb l'article 78 del Reial decret 849/1986, d'11 d'abril, pel qual s'aprova el Reglament del domini públic hidràulic, que desenvolupa els títols preliminar, I, IV, V, VI i VII de la Llei 29/1985, de 2 d'agost, d'aigües, autorització prèvia de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer abans de la realització de qualsevol tipus de construcció en zona de policia de llits.   
- Informe favorable de la Unitat de camins ramaders del Servei de Medi Ambient de la Secció Territorial de Castelló o organisme superior competent, respecte a l'expedient STMA/SF/VP/MT/032/2005, actualment en tramitació, corresponent a la desviació de l'assegador Reial de Saragossa, i sobre la seua compatibilitat amb el desenvolupament urbanístic plantejat.  
- Informe emés per la Direcció General de patrimoni Cultural sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, d'acord amb el que disposa la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
En data 10 de maig de 2006 es rep contestació de la DTTV de Castelló remet informe de FACSA, justificació d'aigües residuals, informe d'EPSAR, sol·licitud d'autorització d'abocaments al barranc de Botalaria a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer i el certificat de recollida de residus sòlids urbans, per part de l'Ajuntament.  
En data 5 de juny de 2006, s'emet segon requeriment de documentació, per part d'aquest servei, a fi de completar l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental, en el qual se sol·licita la documentació següent:  
- D'acord amb els articles 537 i 539 de les vigents normes subsidiàries de Borriol, haurà de redelimitar l'àmbit del sector reclassificatori Natura d'Or, excloent d'aquest el sòl no urbanitzable de protecció núm. 8 (protecció forestal + incendi), condicionat per l'incendi ocorregut en data 9 d'abril de 1994.  
- Haurà de justificar la inclusió en l'àmbit del sector reclassificatori Natura d'Or les parcel·les núm. 117, 118, 119, 121 i 120 del polígon 20 del municipi de Borriol classificades com a sòl forestal arbratge natural pel Pla general d'ordenació forestal de la Comunitat Valenciana, conforme el Decret 106/2004, de 25 de juny, del Consell de la Generalitat, pel fet que no s'ha justificat la reclassificació d'aquest sòl i es considera que la millor manera de preservar-los o protegir-los és mantenint-ne la classificació de sòl no urbanitzable comú i els usos actuals.  
- D'acord amb l'article 78 del Reial decret 849/1986, d'11 d'abril, pel qual s'aprova el Reglament del domini públic hidràulic, que desenvolupa els títols preliminar, I, IV, V, VI i VII de la Llei 29/1985, de 2 d'agost, d'aigües, autorització prèvia de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer abans de la realització de qualsevol tipus de construcció en zona de policia de llits.   
- Informe favorable de la Unitat de Camins Ramaders del Servei de Medi Ambient de la Secció Territorial de Castelló o organisme superior competent, respecte a l'expedient STMA/SF/VP/MT/032/2005, actualment en tramitació, corresponent a la desviació de l'assegador Reial de Saragossa, i sobre la seua compatibilitat amb el desenvolupament urbanístic plantejat.  
- Informe emés per la Direcció General de patrimoni Cultural sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, d'acord amb el que disposa la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
En data 29 de juny de 2006 es rep del Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de Castelló, documentació remesa per l'Ajuntament de Borriol a aquest servei en data 9 de juny de 2006, en contestació al requeriment de documentació emés per aquest servei en data 4 d'abril de 2006, compost de:  
- Certificat de l'entitat FOBESA sobre la capacitat de gestió de RSU.  
- Certificat expedit per organisme competent sobre la capacitat de la nova EDAR.  
- Instància de presentació de la sol·licitud d'autorització d'abocament a la CHX.  
- Informe tècnic sobre abastiment d'aigua potable emés per FACSA.  
- Informe tècnic municipal relatiu als camins ramaders.  
- Informe Direcció General de Patrimoni Cultural.  
En data 28 de juliol de 2006 es rep del Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de Castelló, documentació remesa per l'Ajuntament de Borriol, composta de:  
- Informació relativa a incendis.  
- Informació relativa a les parcel·les 117, 118, 199, 120 i 121 del polígon 20.  
- Informació relativa a camins ramaders.  
- Informació relativa al patrimoni cultural.  
En data 12 de setembre de 2006 es rep del Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de Castelló, documentació remesa per l'Ajuntament de Borriol, composta de:  
- Justificació de recursos hídrics  
Sol·licitud d'informes sectorials  
1. Informe del Servei Territorial de Medi Ambient de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de Castelló, de data 10 de maig de 2006, sobre el Projecte homologació pla parcial i programa del sector reclassificatori Natura d'Or a Borriol, el qual informa del següent:  
- "... L'àmbit d'actuació del pla parcial afecta una porció de sòl no urbanitzable de protecció, d'acord amb els articles 537 i 539 de les normes subsidiàries de Borriol. La delimitació d'aquest sòl no urbanitzable protegit (SNUP 8) està condicionada per l'incendi ocorregut en data 9 d'abril de 1994 al terme municipal de Borriol i que va afectar 1.113 ha.  
- En relació amb la modificació puntual de la línia d'incendi, plantejada per diversos propietaris de finques del polígon 20 de Borriol cal assenyalar que en visita realitzada a la zona de l'incendi al costat dels terrenys del pla parcial s'han observat diversos exemplars de garroferes ennegrides pel pas del foc, com també vegetació arbustiva cremada. D'altra banda, s'adjunta informe del tècnic forestal -elaborat en contestació a la sol·licitud dels propietaris- en què es ratifica la delimitació del perímetre de l'incendi, d'acord amb les dades de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
- Vist que la zona d'actuació del pla parcial afecta en l'extrem W una xicoteta part de sòl no urbanitzable de protecció forestal (pla EIA-04 afeccions jurídiques) haurà de tenir-se en compte la proposta de redelimitació de l'actuació, d'acord amb l'informe emés per l'arquitecte municipal i l'assessor jurídic de l'Ajuntament de Borriol de data 11 d'octubre de 2004.  
- En referència a les parcel·les núm. 117, 118, 119, 120 i 121 del polígon 20 del terme municipal de Borriol, cal assenyalar que es troben cartografiades en el Pla general d'ordenació forestal de la Comunitat Valenciana com a forestal arbratge natural, conforme el Decret 106/2004, de 25 de juny, del Consell de la Generalitat. Visitada la zona d'actuació es comprova que es tracta d'una vessant d'orientació E i pendent elevat (50%), la qual es troba, en part, abancalada per murs de pedra en sec. Presenta, a més, abundant aflorament rocós. La vegetació està composta per una pineda secundària d'antics cultius de secà (garroferes i ametlers), per la qual cosa es tracta de terrenys forestals, d'acord amb l'article segon de la Llei 3/1993, forestal, de la Comunitat Valenciana."  
2. Informe adjunt de la Secció Forestal del Servei Territorial de Medi Ambient de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de Castelló, de data 8 de maig de 2006, sobre modificació parcial de línia d'incendi al terme municipal de Borriol (Castelló), el qual informa del següent:  
- "... Els terrenys objecte de la petició figuren en el Pla general d'ordenació forestal de la Comunitat Valenciana publicat en el DOGV núm. 4785, de 29 de juny de 2004 de la manera següent:  
- Sòl forestal: parcel·les 48 a 55 (parcialment), 167, 168, 169, 170 (parcialment), 171, 174 (parcialment), 184, 185, 186, 187, 192, 193, 194, 195, 196, 197, 202 i 203.  
- Sòl no forestal: parcel·la 183  
- Fora del perímetre de l'incendi: 172, 173, 176, 177, 181 i 182.  
- Recorreguda la zona objecte de petició de modificació parcial de la línia de l'incendi, es va poder constatar de manera clara i nítida que en la superfície que es pretén excloure, i que es troba en l'interior del límit del perímetre incendiat, hi ha restes i senyals indubtables d'haver estat afectada per un incendi forestal.  
- Les esmentades restes s'observen tant sobre parts mortes de plantes, que romanen encara amb restes carbonitzats, com en plantes que, atesa la capacitat rebrotadora d'aquestes, es troben verds en l'actualitat però mostrant encara restes de parts mortes.  
- També s'aprecien en espècies vives en l'actualitat de l'estrat arbustiu i arbori (Ceratonia siliqua, garrofera, Pinus halepensis, pi blanc, Olea europeae, ullastre, Juniperus oxycedrus, ginebre) signes clars (ennegriment d'escorfa) del pas del foc, sense que això comportara la mort d'aquestes.  
- Es localitzen garroferes mortes amb senyals que reflecteixen que la causa de la seua mort va ser deguda a aquest efecte del foc.  
- Tots aquests senyals s'observen tant a la zona sud (zona de més baixa altitud) que coincidiria amb la que es va marcar per part de la Conselleria de Medi Ambient, com en el límit septentrional de l'àrea que es pretén segregar.  
- Es presumeix, després de la visita de camp, que el foc va afectar en sentit descendent per la qual cosa el seu efecte no va ser tan virulent com si s'haguera produït en sentit ascendent, però en qualsevol cas va ser generalitzat i sense que siguen focus aïllats (en cas de ser-ho serien de la suficient magnitud perquè es considerara un focus únic).  
- En conseqüència, i per tot el que s'exposa anteriorment, el tècnic sotasignat estima que no escau realitzar cap canvi en la línia de l'incendi"  
3. Informe de la mercantil FACSA (Fomento Agrícola Castellonense, SA), com a empresa titular de les instal·lacions de subministrament d'aigua en alta de Borriol, sobre la disponibilitat de recursos hídrics per als usos previstos en els programes d'actuació integrada, de data 10 de gener de 2006, en el qual es conclou que:  
"... des del punt de vista de capacitat tècnica de les captacions, ateses les circumstàncies concurrents en la situació actual, per al proveïment del creixement urbanístic previst, independentment de la necessitat de realitzar les necessàries ampliacions en les instal·lacions de bombament existents en l'actualitat.  
D'altra banda, tot el subministrament al municipi de Borriol es realitza per mitjà d'una conducció que transporta els cabals captats fins al depòsit d'abocador i de Sant Vicent. Aquesta conducció es va veure afectada en el seu dia per les obres d'ampliació de la carretera CV-10, i en alguns trams va quedar instal·lada de manera precària... Serà convenient, per tant, considerar la renovació del tram de conducció afectat per les obres de la carretera quan es desenvolupen actuacions urbanístiques a la zona.  
Per aquest motiu, és el paréixer d'aquesta mercantil que, en el marc del que preveu la normativa urbanística, els promotors haurien de justificar, juntament amb el projecte d'urbanització, la solució tècnica que servisca per al proveïment d'aigua per a les actuacions presentades, desenvolupant totes les actuacions que resulten necessàries (bombaments, dipòsits, xarxes generals, xarxes de distribució, etc.), de manera compatible amb l'actual sistema de captació, i distribució d'aigua de Borriol i d'acord amb les altres instruccions i normes tècniques que dicte l'Ajuntament de Borriol a aquest respecte."  
4. Informe de la mercantil FOBESA (Fomento Benicásim, SA), com a actual concessionària del servei de recollida de RSU a la ciutat de Borriol, sobre la capacitat d'aquesta d'assumir els residus generats pel desenvolupament de l'actuació integrada de la Unitat d'Execució Natura d'Or de Borriol, de data 3 d'abril de 2006, informant que l'empresa té suficient capacitat tècnica per a realitzar el servei, sempre que ho estime oportú l'Ajuntament i dote d'equilibri financer la concessió, per a cobrir l'increment de la demanda del servei derivat de l'execució del projecte.  
5. Informe de l'entitat EPSAR (Entitat de Sanejament d'Aigües), de data 28 de març de 2006, sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració de Borriol per a admetre els cabals d'aigües residuals generats pel desenvolupament del PAI sector Natura d'Or de Borriol (Castelló), el qual informa del següent:  
"...L'EDAR de Borriol dóna servei al municipi del mateix nom i està dissenyada per a tractar 600 m³/dia. Actualment tracta cabals superiors..."  
Conclou:  
"...Pel que ha estat assenyalat anteriorment, i per al cas en què l'urbanitzador responsable del desenvolupament urbanístic decidisca no resoldre el sanejament i depuració de les aigües residuals generats per les seues actuacions mitjançant la construcció d'una EDAR pròpia i vaja a sol·licitar en un futur la connexió a un sistema públic de sanejament i depuració, aquesta entitat de Sanejament d'Aigües informa la viabilitat del tractament en l'EDAR de Borriol de les aigües residuals generades pel desenvolupament del PAI del sector Natura d'Or de Borriol (Castelló) sempre que es complisquen els condicionants següents" (resumits):  
- L'urbanitzador haurà de realitzar la corresponent sol·licitud de connexió  
- L'abocament generat haurà de complir els límits d'abocament establits en l'ordenança municipal o, si no n'hi ha, en el model d'ordenança d'abocaments de l'Entitat de Sanejament d'Aigües.  
- Perquè es puga realitzar la connexió efectiva, i atés el funcionament actual de l'EDAR, hauran d'executar-se les actuacions previstes en la planta a fi d'adequar-la per al tractament del nou cabal generat.  
- Taxa prèvia de connexió.  
Afeccions legals  
Respecte a l'estudi d'impacte ambiental,  
1. Després de la consulta de les cartografies temàtiques i estudis integrants dels sistemes d'informació territorial publicades per la COPUT, CTV i Xarxa Natura, no s'han detectat afeccions sobre l'àrea d'estudi.  
2. PATRICOVA  
La zona objecte del pla parcial no es troba localitzada en cap punt de risc d'inundabilitat segons els estudis duts a terme per la Generalitat Valenciana (PATRICOVA).   
3. Camins ramaders  
Segons les dades consultades, per l'àmbit d'actuació transcorre, longitudinalment en sentit est, el camí ramader núm. 1 denominat assegador Reial de Saragossa, amplària legal no superior a 75 m.  
Per això, haurà d'adequar-se d'acord amb la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders.  
4. Rambles i llits  
Hi ha llits o barrancs entesos com a tals que poden veure's afectats de manera directa o indirecta per l'actuació proposada. Es tracta del riu Sec de Borriol, al marge sud de l'actuació, i el barranc de Botalaria que desemboca al primer i que discorren pel límit est de l'actuació i en direcció sud des de l'àmbit.  
Per això, hauran d'entendre's subjectes al que disposa el Reial decret 606/03, de 23 de maig, pel qual es modifica el Reial decret 849/86, d'11 d'abril, pel qual s'aprova el Reglament del domini públic hidràulic, que desenvolupa els títols preliminar, I, IV, V, VI i VIII de la llei 29/85, de 2 d'agost, d'aigües.  
5. Jaciments arqueològics  
A falta de l'informe de Patrimoni d'acord amb l'article 11 de la Llei 4/1998, cal destacar l'existència en els voltants del sector d'un element del patrimoni arqueològic, la Via Augusta, la qual discorre per l'est i sud de l'actuació separada d'aquesta pels llits del riu Sec de Borriol i el barranc de Botalaria.  
Haurà d'atendre's al que disposa la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
6. PGOF  
Al sector hi ha parcel·les que es troben cartografiades en el Pla general d'ordenació forestal de la Comunitat Valenciana com a forestal arbratge natural, es tracta de les parcel·les núm. 117, 118, 119, 120 i 121 del polígon 20 del terme municipal de Borriol.  
Caldrà ajustar-se a la Llei 3/1993, forestal de la Comunitat Valenciana.  
7. Infraestructures de transport  
La infraestructura més pròxima localitzada és l'autovia CV-10 situada a l'est de l'àmbit del pla parcial.  
Hauran de respectar-se les zones de protecció i de domini públic per afecció de vials exposades en la Llei 6/1991, de 27 de març, de carreteres de la Comunitat Valenciana, com també la Llei 14/2005, de 23 de desembre, de mesures fiscals, de gestió financera i administrativa, i d'organització de la Generalitat Valenciana.  
Consideracions ambientals   
1. La zona d'estudi està situada al terme municipal de Borriol, en concret, al sud-oest de l'esmentada localitat. És una zona de relleu cavallonat en el qual els fons de les valls són plans, i pateix un brusc augment del pendent en entrar en els materials mesozoics que formen les elevacions topogràfiques que el delimiten. Edafològicament, l'emplaçament es forma per roca mare sense un sòl molt desenvolupat sobre aquesta, i es desenvolupa únicament un sòl de tipus cambisòl càlcic desenvolupat sobre materials d'alteració procedents d'un ampli ventall de roques, entre ells destaquen els dipòsits de caràcter eòlic, al·luvial o col·luvial. Permeten un ampli rang de possibles usos agrícoles.  
Cal destacar les zones del sector amb elevat pendent, les quals per les seues característiques topogràfiques, poc gruix, pedregositat o baix contingut en bases, l'ús d'aquestes queda reduït al forestal. De fet, aquestes zones es caracteritzen per presentar un elevat valor ecològic atesa l'abundant vegetació forestal d'aquesta, consolidada com a futura.  
D'altra banda, les zones del sector pròximes als llits existents estan formades per dipòsits caracteritzats per la mescla de materials procedents d'al·luvió de fluvials i erosions de vessant, com a conseqüència de donar-se ambdós processos simultàniament. Freqüents a la província i associats a barrancs i rambles d'escàs desenvolupament transversal, com també a la vora dels massissos mesozoics.  
L'erosió actual de la zona és molt baixa i l'erosió potencial baixa-alta, ja que les zones més elevades estan més exposades a l'erosió, per la possible desaparició de la rica coberta vegetal d'aquestes i per tenir un pendent elevat. La capacitat d'ús del sòl és moderada i molt baixa. En l'àmbit d'actuació s'assigna un ús agrícola i forestal natural. No apareixen àrees degradades o relleus deteriorats.  
2. Pel que fa a la vegetació, d'acord amb l'estudi d'impacte ambiental presentat, no s'ha trobat cap espècie inclosa en els annexos I i II de l'Ordre de 20 de desembre de 1985, de la Conselleria d'Agricultura i Pesca, sobre protecció d'espècies endèmiques o amenaçades. Com tampoc es recull cap espècie del Catàleg nacional d'espècies amenaçades (RD 439/1990 de 30 de març, BOE núm. 82, de 5 d'abril de 1992) actualitzat per les Ordres de 29 agost de 1996, 9 de juliol de 1998, 9 de juny de 1999, 10 de març de 2000, 28 de maig de 2001, MAM/2734/2002 de 21 d'octubre i MAM/1653/2003, de 10 de juny, publicades totes elles en el Butlletí Oficial de l'Estat (BOE).  
Segons l'estudi d'impacte ambiental (documentació complementària a l'estudi d'impacte ambiental. Tom 1: Memòria i plànols, pàgina 151), l'impacte sobre la vegetació és negatiu, intens i extens a causa de l'eliminació d'una part important de la coberta vegetal.  
En la zona d'estudi hi ha tres grans grups de vegetació derivades del material que compon el sòl, la profunditat d'aquest, del pendent i de l'acció de l'home. Aquestes tres divisions són:  
- En la part més plana del sector trobem cultius de regadiu (cítrics), format per comunitats nitròfiles, generalment associades a l'acció antròpica, en camps de cultiu i vegetació que creix al marge del camí (en aquest enclavament: Arundo donax, Pistacea lentiscus, Rosmarinus officinalis, Pinus halepensis, Ulex parciflorus, i Rubus spp.).  
- A la zona oest elevada hi ha zones abancalades amb plantacions de garroferes abandonades en la qual trobem la pinada de Pinus halepensis amb vegetació associada de matoll mediterrani (per exemple, podem trobar, Quercus coccifera, Rosmarinus officinalis, Erica multiflora, Pistacea lentiscus, Chamaerops humilis, Thymus vulgaris, Olea europea var. sylvestris, Ceratonia siliqua, etc.).  
- A les zones més elevades hi ha cultius de secà (principalment Ceratonia siliqua) amb vegetació arvense associada de secà típica de terres valencianes, les quals no tenen valor ambiental.  
Cal destacar que en la visita de camp realitzada a la zona s'ha observat que en la pinada de Pinus halepensis hi ha una abundant presència d'exemplars de poca edat i en perfecte estat fenològic i sanitari. Això, a més que es tracta de l'única zona de pineda que queda al costat del sòl urbà, confereix a aquesta zona un gran valor potencial ambiental.  
A més, en aquesta zona abancalada de pineda natural es poden trobar exemplars de Chamaerops humilis, Thymus spp. i Quercus rotundifolia, espècies que estan incloses en l'annex III de l'Ordre de 20 de desembre de 1985, de la Conselleria d'Agricultura i Pesca, al voltant de protecció d'espècies endèmiques o amenaçades, per la qual cosa queda sotmesa a autorització prèvia la tala o el desarrelament d'aquests.  
A les zones de cultius de secà, la vegetació actualment establida presenta valor ecològic, ja que els cultius d'aquesta regió formen importants comunitats vegetals que al seu torn alberguen altres espècies animals. Cal destacar la presència d'exemplars d'olivera (Olea europeae) i garrofera (Ceratonia siliqua), els quals per les seues característiques físiques i el seu valor ecològic i paisatgístic s'hauran de tenir-se en compte per a la conservació d'aquests.  
Per tot l'anterior, s'hauria de preveure la possibilitat de mantenir la condició de sòl no urbanitzable d'aquests, estenent-la si és el cas, i mitjançant la tramitació corresponent, a la seua categoria d'especial protecció, en aplicació de la Llei 10/2004, de 9 de desembre, de la Generalitat Valenciana, del sòl no urbanitzable.  
3. En l'àmbit del pla parcial hi ha parcel·les les quals es troben cartografiades en el Pla general d'ordenació forestal de la Comunitat Valenciana (PGOF) com a forestal arbratge natural, que es defineix en el PGOF com a agrupació d'arbres en espessor amb una fracció cabuda coberta superior al 5% i ús netament forestal.   
Aquestes parcel·les són la núm. 117, 118, 119, 120 i 121 del polígon 20 del terme municipal de Borriol. D'acord amb l'article 2 de la Llei 3/1993, forestal de la Comunitat Valenciana, es tracta de terrenys forestals ja que presenten una vegetació composta per un pineda de Pinus halepensis de densitat mitjana/alta que majoritàriament ha envaït antics cultius de secà (garroferes i ametlers). Es tracta d'una vessant d'orientació E i pendent elevat (al voltant del 50%), la qual es troba, en part abancalada per murs de pedra en sec, i presenta, a més, abundant aflorament rocós.  
D'altra banda, l'àmbit d'actuació del pla parcial afecta una porció de sòl no urbanitzable de protecció núm. 8 (forestal + incendi), d'acord amb els articles 537 i 539 de les normes subsidiàries de Borriol. La delimitació d'aquest sòl no urbanitzable protegit (SNUP 8) està condicionada per l'incendi ocorregut en data 9 d'abril de 1994 al terme municipal de Borriol i que va afectar 1.113 ha. Atés que no escau la redelimitació de la línia d'incendi, segons informe de la Secció Forestal del Servei Territorial de Medi Ambient de Castelló, de data 8 de maig de 2006, haurà de tenir-se en compte la proposta de redelimitació de l'actuació, d'acord amb l'informe tècnic emés per l'arquitecte municipal i l'assessor jurídic de l'Ajuntament de Borriol de data 11 d'octubre de 2004.  
En data 9 d'abril de 1994 va ocórrer un incendi al terme municipal de Borriol, la delimitació del qual afecta l'àmbit de la zona estudiada. Es trobada en falta en l'estudi d'impacte ambiental alguna mesura de prevenció contra incendis forestals.  
4. L'estudi d'impacte ambiental a l'inici del capítol dedicat a la fauna estableix un catàleg que recull aquelles espècies que d'alguna manera o una altra es relacionen amb l'àrea d'estudi. Aquesta llista és una simple recopilació de noms en què s'assenyala la probabilitat de la seua presència en la zona o no. Per la qual cosa no dóna molta informació sobre la fauna existent en el sector, ja que no assenyala en quins punts es pot trobar predominança de cada espècie ni com fan ús de l'àrea d'estudi, assenyalant si és l'àrea de campeig o quins són els punts més freqüents de pas. Per tant, la informació respecte d'això resulta insuficient, la qual cosa porta a una difícil valoració de la zona.  
No obstant això, en la documentació complementària a l'estudi d'impacte ambiental aportada posteriorment, es presenta un cens ornitològic realitzat en tres estacions d'escolta durant la hivernada de 2005-2006 en l'àrea de Borriol. Es troba a faltar en l'estudi d'impacte ambiental, un estudi tan exhaustiu de la resta de fauna present en la zona.  
D'altra banda, en la llista presentada en l'estudi d'impacte ambiental s'han trobat algunes de les espècies amb algun tipus de protecció d'acord amb el Decret 32/2004, de 27 de febrer, del Consell de la Generalitat, pel qual es crea i regula el Catàleg valencià d'espècies de fauna amenaçades, i s'estableixen categories i normes per a la protecció d'aquestes, com són el cas del teuladí comú, l'estornell negre, la colobra bastarda, la mostela, musaranyes, la terrerola. L'estudi d'impacte ambiental no especifica l'afecció del projecte a aquestes espècies que apareixen en la llista.  
Segons l'estudi d'impacte ambiental, no cal indicar la presència d'individus catalogats com d'especial interés o en perill d'extinció, ni es troben en l'àrea d'estudi, cap de les espècies del Catàleg nacional d'espècies amenaçades Reial decret 439/1990, de 30 de març.  
5. Segons l'estudi d'impacte ambiental, el sector està dotat d'aigua potable per a subministrament de les zones urbanes des de les quals es connectaran els sòls de l'aquest pla parcial. La connexió a la xarxa d'aigua potable, es realitzarà mitjançant les pertinents connexions i xarxa de distribució d'aigua potable.  
Segons allò que s'ha redactat en l'estudi d'impacte ambiental, el municipi es proveeeix en l'actualitat d'aigües procedents de pous subterranis l'explotació del qual du a terme l'empresa FACSA. Des dels esmentats pous es bomba aigua fins als dipòsits municipals per al subministrament domiciliari. En l'actualitat els pous són excedentaris en recursos i l'única limitació prové de la capacitat d'emmagatzemament que tenen els dipòsits municipals (un de 250 m³ i un altre de 400 m³). Les anàlisis de les aigües de consum domiciliari són dutes a terme per FACSA qui s'encarrega del control sanitari d'aquestes.  
Segons l'informe de la mercantil FACSA (Fomento Agrícola Castellonense, SA), com a empresa titular de les instal·lacions de subministrament d'aigua en alta de Borriol, sobre la disponibilitat de recursos hídrics per als usos previstos en els programes d'actuació integrada, de data 10 de gener de 2006, el subministrament d'aigua potable de Natura d'Or es realitzarà des del dipòsit abocador, el qual rep l'aigua del pou de Marzà, i s'estima que es disposarà de suficients recursos hídrics per a l'increment previst condicionat la realització d'ampliacions en les instal·lacions existents en l'actualitat. Aquest informe condiciona la viabilitat del projecte a què "els promotors haurien de justificar, juntament amb el projecte d'urbanització, la solució tècnica que servisca per al proveïment d'aigua per a les actuacions presentades, desenvolupant totes les actuacions que resulten necessàries (bombaments, dipòsits, xarxes generals, xarxes de distribució, etc.), de manera compatible amb l'actual sistema de captació, i distribució d'aigua de Borriol i d'acord amb les altres instruccions i normes tècniques que dicte l'Ajuntament de Borriol a aquest respecte.  
El promotor presenta informe, de maig de 2006, realitzat per un tècnic competent, sobre les infraestructures generals per al proveïment a la urbanització Natura d'Or, a Borriol (Castelló). En l'esmentat informe es dóna solució al proveïment d'aigua amb la instal·lació d'una nova estació de bombament des del dipòsit abocador, un nou dipòsit de 1.000 m³ de capacitat situat en el sector en el seu sòl dotacional (ED) i la xarxa que uneix ambdues instal·lacions.  
No obstant això, atés l'augment de la demanda que patirà el municipi de Borriol a causa de l'elevat nombre d'habitatges (4.426 habitatges, els quals donen una demanda punta diària de 4.426 m³/dia, segons informe de FACSA) de nova construcció al municipi, hauria d'aportar informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer de conformitat amb allò que s'ha previst per l'article 25.4 del RD 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text refós de la llei d'aigües, en la seua redacció donada per la Llei 11/2005, de 12 de juny, en relació amb el que disposa l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'ordenació del territori i protecció del paisatge (segons informe de FACSA).  
Segons l'estudi d'impacte ambiental, el sanejament de les aigües residuals que haurà de ser tractat per l'EDAR serà de 74.688,23 m³ anuals aproximadament, que correspon amb un consum diari de 204,63 m³.   
L'informe tècnic o certificat d'EPSAR, de data 28 de març de 2006, que du a terme la depuració i sanejament de les aigües residuals produïdes al municipi de Borriol, informa que actualment tracta cabals superiors per als quals està dissenyada. No obstant això, està prevista la construcció d'una nova depuradora per a la qual cosa s'informa de la viabilitat d'aquesta per a assumir els cabals generats per l'actuació, sempre que complisca amb una sèrie de condicionants tècnics.  
En l'estudi d'impacte ambiental es resol el sanejament proposant que en el cas que les obres de construcció de la nova depuradora no estiguen finalitzades en el moment de procedir a la urbanització, s'instal·larà, a la parcel·la de sòl dotacional (ED), una EDAR autònoma. Per això, s'adjunta un estudi-pressupost realitzat per la mercantil Residaqua, SL, per a la instal·lació d'una depuradora biològica de funcionament per oxidació total prolongada a baixa càrrega.  
L'ocupació del sòl passaria a ser d'un terreny agrícola i forestal natural a una superfície urbanitzada, la qual cosa implica la pavimentació i asfaltatge de la majoria del sòl, la qual cosa comportarà una pèrdua de la permeabilitat del terreny i una disminució de la humitat del sòl. Això serà perjudicial tant per a les zones que s'inclouen en el sector com per a les adjacents, ja que el barranc de Botalaria i el riu Sec rebrien major aigua d'escorriment en l'època de pluja, tot això agreujat pel pendent pronunciat del terreny.  
A més, sobre el factor sòl es produirà un impacte negatiu molt important que és l'eliminació parcial o modificació de l'estructura d'aquest. Això comporta una mesura contra l'erosió del sòl, com a principal causa de la desertificació i per la seua repercussió sobre el paisatge, la productivitat vegetal i el cicle hidrològic.  
6. Respecte a la hidrologia superficial, l'àrea d'estudi es troba drenada pel riu Sec de Borriol i el barranc de Botalaria que desemboca en el primer, que discorren pel marge sud i el marge est, respectivament, de l'àmbit d'actuació proposat.   
El règim del riu Sec és torrencial, originat per la unió d'uns quants barrancs. No té continuïtat en la permanència de cabals, i respon amb avingudes en moments de pluges torrencials i gota freda. Segons l'estudi d'impacte ambiental pel que fa a la inundabilitat, "el típic caràcter torrencial de les precipitacions en l'àrea d'estudi i la mateixa fisiografia, com també la cobertura vegetal presents en els llits afavoreixen l'existència d'inundacions de caràcter ocasional i d'efecte catastròfic. Aquest és un paràmetre important com a condicionant" (documentació complementària a l'estudi d'impacte ambiental. Tom 1: Memòria i plànols, pàgina 57).  
Tot això unit al fet que amb la urbanització proposada, el barranc de Botalaria i el riu Sec rebrien major aigua d'escorriment en l'època de pluja i agreujat pel pendent pronunciat del terreny, fan que siga un factor important que cal tenir en compte.  
La qualitat de l'aigua superficial podrà patir un determinat deteriorament durant la construcció de les instal·lacions previstes. Es produirà un augment dels sòlids en suspensió, arrossegament de pols i altres materials i de substàncies contaminants provinents d'abocaments incontrolats que previsiblement arribarà als llits del barranc de Botalaria i del riu Sec.  
L'homologació planteja la reclassificació de sòl no urbanitzable de protecció núm. 2 (barrancs i rius), amb la qual cosa, s'haurà de plantejar una redelimitació de l'actuació, treballant i protegint aquest tipus de sòl, d'acord amb l'informe tècnic emés per l'arquitecte municipal i l'assessor jurídic de l'Ajuntament de Borriol de data 11 d'octubre de 2004.  
Revisada la cartografia presentada en la documentació (Pla de qualificació del sòl homologat. Zonificació i assignació d'usos, plànol núm. EIA-05), s'observa que la proposta urbanitzarà dins de la zona de policia de 100 metres d'amplària mesurats horitzontalment a partir del llit i a fi de protegir el domini públic hidràulic i el règim de corrents, els quals estan sotmesos al que disposa el Reial decret 849/86, d'11 d'abril, pel qual s'aprova el Reglament del domini públic hidràulic que desenvolupa els títols preliminar, I, IV, V, VI i VII de la Llei 29/85, de 2 d'agost, d'aigües, i les modificacions d'aquesta.  
L'execució de qualsevol obra o treball en la zona de policia de llits necessitarà autorització administrativa prèvia de l'organisme de conca, sense perjudici dels supòsits especials regulats en aquest reglament. L'esmentada autorització serà independent de qualsevol altra que haja de ser atorgada pels distints òrgans de les administracions públiques.  
   
En la documentació remesa no es presenta autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a realitzar qualsevol obra en la zona de policia dels llits afectats ni l'autorització per a l'abocament de les aigües pluvials i les depurades als llits indicats. Sí que es presenta fotocòpia de la sol·licitud d'autorització d'abocament a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, de data 5 d'abril de 2006.   
7. Per l'àmbit de l'actuació transcorre, longitudinalment en sentit est, el camí ramader núm. 1 denominat assegador Reial de Saragossa, d'amplària legal no superior a 75 m. D'acord amb l'informe tècnic emés per l'arquitecte municipal i l'assessor jurídic de l'Ajuntament de Borriol, de data 11 d'octubre de 2004, el traçat d'aquest camí ramader no està desafectat i, per tant, l'homologació ha de plantejar un traçat alternatiu i la real desafecció de l'impossible traçat actual definit en les normes subsidiàries de Borriol. Aquest traçat s'haurà de reflectir en els plànols de l'homologació a una escala suficient per a justificar la continuïtat del camí ramader. En les zones objecte de qualsevol forma d'ordenació territorial, el nou traçat que, si és el cas, haja de realitzar-se, haurà d'assegurar amb caràcter previ el manteniment de la integritat superficial, la idoneïtat dels itineraris i la continuïtat dels traçats, juntament amb la del trànsit ramader, com també els altres usos compatibles i complementaris d'aquell (article 12 de la Llei 3/95, de 23 de març, de camins ramaders).  
No sols no es presenta un traçat alternatiu i la real desafecció del camí ramader, sinó que revisada la cartografia presentada en la documentació (plànol de qualificació del sòl homologat. Zonificació i assignació d'usos, plànol núm. EIA-05) s'observa que es proposa la realització de dos vials i 4 rotondes amb els seus respectius vials d'eixida cap a les zones edificades. A més, s'observa que les UFH i UFA que es proposen al costat del camí ramader no asseguren l'amplària legal ni la continuïtat en el traçat.  
El nou traçat proposat no assegura el manteniment de la integritat superficial, la idoneïtat dels itineraris i la continuïtat dels traçats, juntament amb el trànsit ramader, com també els altres usos compatibles i complementaris d'aquell.  
8. El clima de la zona participa de les característiques pròpies del clima mediterrani litoral septentrional. Es troba en el sector de la plana litoral septentrional. Classificat com a semihumit-mesoterm (Thornthwaite).  
Es caracteritza per presentar pluges irregularment repartides en quantitat i temps que, juntament amb la seua orografia, fan que els cursos d'aigua es caracteritzen per tenir un règim típicament mediterrani de cabal discontinu, amb fortes avingudes de curta durada.   
Les màximes precipitacions es produeixen a l'octubre i són escasses a la primavera. L'estació seca és de 4-5 mesos, l'oscil·lació tèrmica és moderada i les temperatures moderades. Una altra peculiaritat és l'elevada humitat relativa en els mesos més càlids i un constant règim de brises que suavitzen les temperatures.  
El mar Mediterrani actua com a atenuant de les oscil·lacions tèrmiques i com a font d'humitat; aquesta càrrega d'humitat, en moments d'inestabilitat, comporta un potencial d'aigua precipitable.  
9. L'estudi d'impacte ambiental presenta un estudi acústic el qual destaca que cal tenir en compte l'existència de dues activitats de fabricació de taulellets i una altra de mobles, amb una afluència determinada en el sector de 56 dB (A) a 200 m. No s'estudia l'afecció d'aquestes activitats com a font generadora de soroll, atesa la proximitat a l'àmbit d'actuació. Tampoc es presenten mesures correctores destines a amortir el soroll produït per aquestes activitats i que podria afectar el nou ús residencial que es pretén instaurar. Com a mesura s'estableix que els edificis es dotaran de paràmetres exteriors que garantisquen nivells d'amortització del soroll entre 30 i 40 dB(A) a fi de complir amb el que estableix la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica.  
10. L'estudi d'impacte ambiental integra en la seua documentació annexa un estudi del paisatge, el qual determina que la fragilitat de la zona és mitjana en relació amb els valors mitjans estandarditzats. En aquest estudi es considera el relleu i la complexitat topogràfica com un paràmetre considerat per a la valoració de la qualitat i fragilitat del paisatge.   
Tenint en compte les normes generals d'integració paisatgista en la planificació territorial i urbanística (article 33 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'ordenació del territori i protecció del paisatge), cal destacar alguns aspectes del projecte proposat:  
- Respecte del pendent natural de la zona destacar que el projecte no preveu alternatives per a l'adequació del pla parcial a l'elevat pendent que presenta. Tant el perfil de l'edificació com de la parcel·lació projectada no s'adeqüen a la topografia del terreny. Tampoc ho fan la xarxa de vials i les infraestructures lineals projectades.  
- En el projecte es pretén construir sobre elements dominants o en les crestes de superfícies elevades.   
- No incorpora els elements topogràfics significatius (vessants, llits del riu sec i barranc de Botalaria, bancals, camins tradicionals) com a condicionants del projecte proposant mesures per a no deteriorar la qualitat paisatgística.  
- No es proposa la integració de la vegetació i de l'arbratge existent, en concret la zona forestal, i no proposa mesures compensatòries.  
11. En l'estudi d'impacte ambiental, no s'ha establit com a mesures protectores inicials que prèviament a qualsevol actuació sobre aquests haurà de realitzar-se un estudi de prospecció arqueològica i una vegada remés a la Conselleria de Cultura i Patrimoni, aquesta mateixa emetrà un informe vinculant al qual quedarà subjecte l'aquest estudi d'impacte ambiental per la qual cosa haurà de presentar-se un annex a aquest que reculla les mesures correctores, protectores i de vigilància que es deriven de l'esmentat informe de la Conselleria de Cultura, Direcció General del Patrimoni Cultural Valencià.  
No s'aporta l'informe definitiu previst en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, resultat de preveure en l'estudi d'impacte ambiental aquestes actuacions realitzades, els resultats i el programa de vigilància o mesures correctores respecte d'això.   
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.G del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar no acceptable a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, l'homologació pla parcial i programa del sector reclassificatori Natura d'Or, de Borriol, per les raons següents:   
- L'homologació planteja la reclassificació de sòl no urbanitzable protegit núm. 8 (forestal + cremat) segons les vigents normes subsidiàries de Borriol.  
- L'homologació planteja la reclassificació de sòl no urbanitzable protegit núm. 2 (protecció de llits) segons les vigents normes subsidiàries de Borriol.  
- L'homologació planteja la reclassificació de sòl no urbanitzable de protecció camí ramader, segons les vigents normes subsidiàries de Borriol.  
- Per entendre que la proposta afecta terrenys subjectes a un règim específic de protecció d'acord amb el que disposa la Llei 3/1995, de 9 de desembre, de la Generalitat Valenciana, forestal de la Comunitat Valenciana.  
- Per produir un impacte sobre la vegetació negatiu, intens i extens a causa de l'eliminació d'una part important de la coberta vegetal, i l'eliminació parcial o modificació de l'estructura del sòl.  
Segon  
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Tercer  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 15 de febrer de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 207/1427-ECS   
Títol: Homologació i pla parcial sector industrial Barranc de Talavera  
Promotor: Ajuntament d'Almenara  
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Almenara i CTU  
Localització: Al costat la muntanya de la Corraliza i la del Castell, limítrof al polígon industrial Trascastell fins al barranc de Talavera, entre la CV-10 tram variant d'Almenara i la carretera N-340  
Descripció del projecte   
1. Objecte del projecte  
L'objecte del pla parcial és reclassificar com a sòl urbanitzable amb ordenació detallada un SNU comú a la partida Darrere del Castell del terme municipal d'Almenara, per a la creació d'un nou sector de sòl urbanitzable, en el qual es defineix com a ús global l'industrial.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
L'instrument de planejament actualment vigent al municipi d'Almenara el constitueixen les normes subsidiàries de planejament aprovades el 17 de juny de 1981 per la Comissió Provincial d'Urbanisme, sense que l'esmentat planejament fóra sotmés al procediment d'estudi d'impacte ambiental. Fins i tot sent Almenara un municipi agrícola, en els últims anys presenta una important demanda de sòl industrial i terciari que s'accentua a causa de l'escassetat de solars d'ús industrial en tot el terme municipal, bé perquè els sòls industrials del planejament vigent es troben consolidats, bé per falta de desenvolupament del polígon industrial previst al costat de la zona d'actuació.  
La documentació inicialment presentada consta d'estudi d'impacte ambiental i documentació tècnica relativa a l'homologació i pla parcial modificatiu sector Barranc de Talavera. La proposta comprén una superfície total de sòl de 805.141 m², sent la superfície d'aprofitament amb destinació industrial de 417.025'30 m². La programació del PP Barranc de Talavera, inclou també la urbanització del sector urbanitzable Darrere del Castell de les normes subsidiàries.  
Dins de l'ordenació detallada, s'ordenen dues grans parcel·les que es complementen amb una parcel·la mitjana i unes altres tres de dimensió reduïda. Es distingeixen dues zones d'ordenació urbanística, la zona 1 dedicada a l'ús industrial a l'oest i la zona 2 que permet un ús terciari situada a l'est.  
A més, es defineixen dues parcel·les de sòl dotacional, situades a manera d'articulació entre les dues zones del sector, la parcel·la definida com a zona 2.3 per a albergar l'EDAR amb una superfície de 9.683'6 m² i la parcel·la zona 2.2 amb una superfície de 33.414'25 m²; es defineix també una parcel·la amb ús terciari a la vora de l'autovia i el vial que eixampla l'actual carretera Almenara - la Vall d'Uixó, zona 1.1 amb una superfície de 44.219'67 m².  
3. Alternatives  
Les possibles alternatives, estudiades en el document d'homologació, queden condicionades per les característiques pròpies del projecte, on la decisió de reclassificar sòl està determinada per la falta de solars amb ús industrial al municipi, i condicionada per l'existència en l'àmbit de la proposta d'importants infraestructures lineals de connexió i d'un polígon industrial preexistent. A més, la solució adoptada es justifica enfront de l'alternativa d'ubicació al sud de nucli urbà que entraria en competència amb el possible desenvolupament urbanístic residencial del municipi.  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 29 de setembre de 2004 la DTTH de Castelló remet una còpia de la documentació tècnica, inclòs l'estudi d'impacte ambiental, relatiu a l'homologació i pla parcial modificatiu sector Barranc de Talavera, d'Almenara, i s'incoa el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
2. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el diari Mediterráneo de Castellón de data 13 d'agost 2002 i en el DOGV núm. 4314, de 14 d'agost de 2002.   
Durant el període d'informació pública es presenten 4 al·legacions segons consta en el certificat emés, amb data 31 de juliol de 2006, pel secretari-interventor accidental de l'Ajuntament d'Almenara.  
3. Resum de les al·legacions  
De les al·legacions presentades, tres es corresponen amb titulars dels terrenys afectats que manifesten qüestions relatives a la propietat dels terrenys i una al·legació en representació de l'Agrupació d'Interés Urbanístic Trascastell Barranc de Talavera. Cap de les al·legacions presentades pot considerar-se que tinga un caràcter ambiental.   
4. Peticions d'informació o documentació complementària  
Amb data 29 de setembre de 2004, el ST de Planificació i Ordenació Territorial de Castelló requereix a l'Ajuntament d'Almenara perquè complete l'expedient d'estudi d'impacte ambiental, segons els punts que de manera resumida s'hi exposen:  
- Justificació documental que acredite la disponibilitat de subministrament d'aigua potable i la suficiència d'aquesta, sense minva respecte a les disponibilitats de cabal existent al terme municipal.  
- Justificació detallada de la manera en què se soluciona l'evacuació de les aigües residuals, indicant l'estació depuradora en què està previst el tractament i la suficiència d'aquestes.  
Amb data 29 d'octubre de 2004, es requereix l'Ajuntament d'Almenara perquè complete la documentació presentada segons diverses consideracions ambientals que, de manera resumida, s'exposen a continuació:  
- Certificat del resultat del tràmit d'informació pública a què han sigut sotmesos la totalitat dels documents.  
- S'haurà de completar la identificació de l'assegador que afecta el sector, especificant-ne el nom i l'amplària legal i establint gràficament el traçat, la servitud i dimensions d'aquest.  
- Es recomana que es modifique el traçat de l'esmentat camí ramader conforme a l'article 11 de la Llei 3/95.  
- Respecte al sistema de recollida de les aigües pluvials, s'haurà de disposar d'un dispositiu de decantació i desbastament, com també un separador d'olis i greixos previ al punt d'abocament.  
- Respecte al llit del barranc de Talavera, s'haurà de tenir en compte la zona de servitud de pas de 5 m d'amplària per a ús públic, i de 100 m de zona de policia en què es condiciona l'ús del sòl i les activitats que s'hi exercisquen.  
Amb data 5 de maig de 2005, s'adverteix l'Ajuntament d'Almenara de la caducitat del procediment d'estudi d'impacte ambiental si en el termini de tres mesos no realitza els actes requerits per a impulsar-ne la consecució.  
Amb data 9 d'agost de 2005, l'Ajuntament d'Almenara remet a la DG de Gestió del Medi Natural a través de l'oficina Prop, nova documentació: certificat relatiu a la informació pública, còpia resum de les correccions al PAI inicialment presentat i còpia del text refós de l'homologació i pla parcial. També s'afirma adjuntar una còpia de l'avantprojecte d'urbanització i del projecte d'EDAR, sense que aquests últims documents hagen tingut entrada en el Servei d'estudi d'impacte ambiental.  
Amb data 27 de març de 2006, la mercantil promotora remet annex a l'estudi d'impacte ambiental com a resultat de la prospecció arqueològica duta a terme en l'àmbit de la proposta. S'acompanya de l'autorització condicionada de la CHX per a l'execució de les obres d'urbanització del polígon industrial Barranc de Talavera i d'abocament d'aigües pluvials a l'esmentat llit; i del certificat de l'arquitecte municipal sobre els recursos hídrics existents a Almenara.  
Amb data 16 de juny de 2006, s'informa novament a l'Ajuntament d'Almenara de les deficiències observades en l'expedient sol·licitant-li que complete la documentació amb el següent:  
- S'haurà de remetre una còpia del certificat d'aprovació provisional per Ple municipal, els certificats relatius al tràmit d'informació pública, còpia de les al·legacions presentades i de l'informe evacuat en contestació a aquestes.  
- Informe regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, de la DG de Patrimoni Cultural Valencià.  
- Informe relatiu a la disponibilitat i suficiència de recursos hídrics. Amb aquest fi, es completarà l'estudi de l'aigua com a recurs, és a dir, s'estimaran els consums d'aigua potable per als usos prevists i la disponibilitat d'aquesta en quantitat i qualitat suficient.  
- Còpia del projecte d'EDAR o còpia de l'autorització de la CHX per a l'abocament de les aigües residuals depurades.  
- Còpia de l'avantprojecte d'urbanització o aquella documentació que incloga mínimament el tram i tipus de canalització del barranc de Talavera previst a càrrec del sector. A més, es justificarà ambientalment l'execució d'aquesta canalització.  
- Es considera necessari limitar els usos detallats de la normativa urbanística, independentment de la proposta de mesures correctores, a fi de reduir l'impacte derivat del canvi d'ús i la implantació d'activitats industrials, a causa de la possible contaminació dels sòls i les aigües subterrànies, i a la proximitat d'un nucli de població.  
- S'especificarà la gestió prevista dels residus que es generen en el sector en funció de la tipologia d'aquests.  
Amb data 16 de juny de 2006, s'efectua consulta al Servei d'Ordenació Sostenible del Medi al voltant de les possibles incidències de l'actuació sobre un espai gestionat per aquest servei, el LIC i zona humida de la marjal d'Almenara, que considera insuficient la informació remesa pel promotor, fet pel qual resulta impossible emetre un informe concret d'afeccions a ENP. Es recomana que se sol·licite informació més detallada.  
Amb data 10 d'agost de 2006, a petició de l'Ajuntament d'Almenara, se li remet un nou escrit a fi d'aclarir el requeriment efectuat relatiu a la necessitat de limitar els usos detallats en les normes urbanístiques del sector Barranc de Talavera.  
Amb data 11 de setembre de 2006, el STPOT remet nova documentació tècnica a fi de completar o esmenar les deficiències informades en el procediment de 'estudi d'impacte ambiental, que inclou una còpia de l'expedient administratiu municipal i còpia del projecte d'EDAR i de l'avantprojecte de canalització del barranc de Talavera.  
Amb data 23 d'octubre de 2006, té entrada en el Registre General de la Conselleria l'estudi d'impacte ambiental definitiu.  
Amb data 11 de desembre de 2006, el STPOT trasllada l'informe en contestació a l'escrit de 10 d'agost de 2006 del Servei d'estudi d'impacte ambiental, aprovat per acord de Ple de 27 de novembre de 2006.  
I amb data 17 de gener de 2007, es remet el certificat del secretari general de l'Ajuntament d'Almenara relatiu a tràmit d'informació pública realitzat.  
Informes sectorials  
En l'expedient incoat s'inclouen diversos escrits i informes remesos per l'Ajuntament d'Almenara o el STPOT de Castelló, i que són els següents:  
- Informe de la Unitat de Carreteres de Castelló del Ministeri de Foment relatiu a la connexió del sector a la CN-340, i està pendent l'informe en relació a l'autovia variant d'Almenara.  
- Informe de la Unitat de Carreteres de Castelló del Ministeri de Foment relatiu a l'afecció a l'autovia Almenara-la Jana, en el tram variant d'Almenara, en els punts següents: reposició d'un tram de la via ciclista, la carretera actual ha de deixar-se com a via de servei de l'autovia i l'execució del col·lector de pluvials previst ha de fer-se d'acord al projecte d'autovia.  
- Informe tècnic remés per l'Ajuntament de la Llosa, en tractar-se d'una actuació que afronta amb aquest municipi en què es conclou la necessitat d'augmentar la capacitat del pas del barranc de Talavera sota la CN-340 tenint en compte els problemes d'inundabilitat haguts aigües avall que afecten zones del nucli urbà de la Llosa i els seus voltants. Cal assenyalar que el pas actual ha resultat insuficient en diverses ocasions i que entre la documentació objecte d'informe s'inclou un avantprojecte de canalització del barranc de Talavera amb càlcul del cabal punta i període de retorn i coeficient d'escorriment.  
- Informe favorable de la CHX relatiu a la urbanització del polígon industrial Barranc de Talavera, situat en part en zona de policia, marge dret, del barranc de Talavera, i abocament d'aigües pluvials a l'esmentat llit i al barranc de Noguera, que autoritza l'execució de les obres i l'abocament de les aigües pluvials.  
- Informe de la CHX relatiu a l'estat de tramitació de l'expedient d'autorització d'abocament d'aigües residuals depurades dels polígons industrials Trascastell i Barranc de Talavera en el qual s'estableix que:  
- L'abocament es produirà indirectament a les aigües subterrànies pel barranc de Talavera, estant Almenara inclòs en la llista de zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats, per la qual cosa la instal·lació de tractament de les aigües residuals haurà d'estar preparada per a eliminar nutrients.  
- La instal·lació de tractament està preparada únicament per a depurar aigües residuals assimilables a urbanes (segons el projecte d'EDAR presentat), per la qual cosa tota indústria les aigües residuals de la qual superen aquesta caracterització hauran d'estar sotmeses a un tractament previ que assegure el funcionament correcte de la depuradora, la qual cosa haurà de tenir-se en compte en atorgar les llicències d'activitat de les instal·lacions que se situen en aquests dos polígons industrials.  
- Certificat del secretari general de l'Ajuntament d'Almenara basant-se en un informe de l'arquitecte tècnic municipal en què es detalla la procedència dels recursos hídrics disponibles al municipi d'Almenara: Font de Quart que abasteix exclusivament el municipi per a una població de 5.000 habitants, pous de La Cosa, Amazonas i La Rosella, i el metre cùbic, punt de subministrament procedent del Camp de Morvedre, que subministra el dipòsit municipal. A continuació es fa constar que les infraestructures que s'han de desenvolupar per l'agent urbanitzador són un dipòsit nou de 2.000 m³ subministrat per pou existent. Finalment conclou que "el municipi disposa d'un cabal suficient per al proveïment de la població existent i les previsions de consum regulat per les ordenances en el polígon de Barranc de Talavera."  
- Informe del ST de Medi Ambient de Castelló relatiu a l'afecció al camí ramader núm. 2 assegador del Camí de la Sendera, que informa que, si és el cas, s'haurà de tramitar prèvia a l'execució del sector, la sol·licitud de modificació parcial del traçat inclosa en el document d'homologació del sector, garantint-se les condicions establides en l'article 12 de la Llei 3/95.  
- Informe de la DG de Patrimoni Cultural Valencià segons el qual, i d'acord amb el seu inventari, no es coneix en l'àmbit de la proposta punts d'interés arqueològic o etnològic, ni cap bé immoble d'interés cultural, si bé estan molt pròxims els jaciment arqueològics del castell d'Almenara, l'abric de les Cinc, la Corona i la Corralisa, per la qual cosa resulta imprescindible la prospecció arqueològica prèvia de tot el sector afectat.  
Amb data 4 d'agost de 2006, es remet l'informe favorable de l'Àrea de Patrimoni Cultural Valencià i Museus condicionat a què els desmunts es realitzen necessàriament amb seguiment arqueològic.  
Afeccions legals  
1. Les parcel·les incloses en el planejament parcial proposat no es troben afectades de manera directa per espais naturals protegits per una legislació sectorial pròpia en material ambiental. El territori d'estudi sí es troba afectat per la marjal i estanys d'Almenara, inclòs en el Catàleg de zones humides de la CV, i el LIC denominat la Marjal d'Almenara, la qual cosa s'ha de tenir en compte a fi d'evitar la contaminació de les aigües superficials i subterrànies, que podrien afectar aquests espais naturals i, en la mesura que es puga, la modificació de la hidrogeologia en la zona d'estudi.  
2. Després de la consulta de les cartografies oficials i les cartografies temàtiques i estudis integrants dels sistemes d'informació territorial publicades per la CTH, no es detecta en la zona risc d'inundació segons el PATRICOVA. La proposta afecta una xicoteta superfície de sòl cartografiat com a sòl forestal pel PGOF, situat en la zona central de vessant que descendeix fins a la ribera del barranc de Talavera, on es proposa situar l'EDAR. Aquests mateixos sòls es transformaran a causa de la urbanització del polígon Trascastell.   
3. La xarxa hidrogràfica en l'àmbit d'estudi està formada pel llit del barranc de Talavera, tributari de la marjal d'Almenara, que dóna nom al sector. A l'altre costat de l'autovia discorre el barranc de Noguera. La parcel·la de la proposta se situa limítrofa al primer llit i es troba afectada per la zona de policia d'aquest. La fitxa de planejament del sector inclou la necessitat d'adequar i canalitzar el barranc de Talavera prèviament a l'abocament de l'EDAR a l'esmentat llit.  
4. El sector es troba afectat pel camí ramader núm. 2 assagador del Camí de la Sendera, amb una amplària legal de 8 m, que el travessa en direcció oest-est, coincidint en el seu traçat amb el camí de Sogorb. La documentació presentada inclou la necessitat de tramitar la corresponent modificació del traçat d'acord amb l'ordenació proposada.  
5. La zona de la proposta se situa al costat dels relleus de la Corralisa i el Castell en què es troben els jaciments arqueològics catalogats del castell d'Almenara, l'abric de les Cinc, la Corona i la Corralisa. Consta en l'expedient d'estudi d'impacte ambiental l'informe favorable definitiu a l'efecte patrimonial del planejament proposat, d'acord a l'article 11 de la Llei 4/98, de patrimoni cultural valencià.  
En l'informe previ del Servei de Patrimoni Arquitectònic i Ambiental es conclou la necessitat abordar la incidència de l'ordenació detallada que es proposa sobre els valors culturals detectats que s'integren harmònicament en el paisatge, arbitrant propostes en conseqüència. En aquest sentit cal assenyalar l'impacte paisatgístic que es deriva del canvi d'ús dels terrenys, del cultiu de cítrics a usos industrials, i de l'edificació de grans superfícies dedicades a les activitats que s'han de desenvolupar, tot això en la zona baixa limítrofa al relleu que alberga al cim el castell d'Almenara.  
6. El sector es troba delimitat per diverses infraestructures lineals d'importància, la CV-10 variant d'Almenara i la carretera N-340, i travessat per la carretera ETE-9794 Almenara-la Vall d'Uixó, eix fonamental de l'ordenació i de connexió amb el nucli de població.   
7. El límit oest del sector el determinen els terrenys d'afecció del traçat d'una línia àrea de transport d'energia elèctrica d'alta tensió (400KW), paral·lel al tram de l'autovia Almenara-la Jana. Una altra important infraestructura lineal de proveïment, un gasoducte, discorre també paral·lel a l'autovia.  
Consideracions ambientals  
Els terrenys afectats per la reclassificació corresponen a una zona de relleu pla, sent la capacitat agrícola dels sòls elevada i estant sotmesos a una activitat intensiva. La vegetació en la zona de l'actuació, constituïda principalment per parcel·les de cultiu de cítrics, es correspon amb camps de monocultiu de tarongers en explotació.   
L'àmbit de la zona d'estudi presenta una vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers mitjana o alta, presentant la zona algunes limitacions a l'ús intensiu industrial que s'han de reflectir en els usos detallats de la normativa urbanística del sector, a més de la proposta de mesures correctores enfront del possible impacte derivat del canvi d'ús i la implantació d'activitats industrials, que s'ha valorat com a sever. Tot l'àmbit de l'àrea d'estudi presenta una alta accessibilitat als recursos hídrics, amb un alt cabal i qualitat d'aquests, i en algun cas es tracta d'aigües potables.  
En l'estudi d'impacte ambiental inicialment presentat no s'identifica cap impacte territorial relacionat amb l'abocament dels cabals d'aigües tant pluvials com residuals depurades al barranc de Talavera, ni per l'alteració del règim hidrogeològic d'una conca tributària d'una zona sensible, la zona humida protegida de la marjal d'Almenara, ni consta informe favorable de la CHX o autorització per a l'abocament de les aigües residuals previ tractament en l'EDAR prevista en el sector.   
Juntament amb l'últim informe d'esmena dels tècnics redactors, s'adjunten els documents següents (aprovats per Ple municipal el 27 de novembre de 2006):  
- Document núm. 1. Inclou l'inventari de les masses d'aigües subterrànies aptes per a consum humà i l'inventari de les captacions d'aigua potable existents, cartografiats sobre plànols sense escala. El sector se situa sobre l'aqüífer núm. 56 Plana de Castelló, que es defineix com a extens, molt permeable i productiu. El punt aqüífer més pròxim a la zona està situat a més d'1 km de distància.  
- Sol·licitud d'abocament d'aigües residuals a la CHX i escrit pel qual es fa constar que la documentació aportada i les seues previsions són suficients per a tramitar l'autorització d'abocament sol·licitada. Projecte d'EDAR que es modificarà per al compliment dels paràmetres d'eixida degut a la proximitat de zones sensibles del Pla hidrològic de la conca del Xúquer.  
- Document núm. 2. Identificació i avaluació dels possibles impactes sobre la hidrogeologia que, després de l'aplicació de les mesures correctores proposades, es defineix com a moderat i es conclou que no es produirà l'alteració del règim de la conca ni de la zona humida.  
- Document núm. 3. Identificació i avaluació de les possibles afeccions indirectes als ENP, i mesures preventives, correctores i compensatòries. Es considera derivat dels impactes sobre la hidrogeologia analitzats en el document núm. 2. L'avaluació de l'impacte resultant de l'aplicació de mesures correctores es considera en l'informe com a compatible.  
- Document núm. 4. Classificació de les indústries catalogades com a activitat potencialment contaminant del sòl, per a establir les indústries per a les quals quedaria prohibida la seua implantació i aquelles que quedarien permeses sota condicionants. S'han elaborat tres taules atenent la classificació amb els criteris següents:   
- Activitats prohibides. Es correspondran a les qualificades com d'índex alt (graus 4 i 5) en l'annex II del Nomenclàtor d'activitats qualificades (Decret 54/1990). La fabricació de greixos i olis (15,4), classificada en dues taules diferents, es considera activitat prohibida.  
- Activitats permeses. Les activitats amb un índex baix (grau 1 i 2) o mitjà (grau 3) del nomenclàtor, que no s'hagen inclòs entre les permeses condicionades o prohibides, ni es troben catalogades com a activitat potencialment contaminant del sòl, per l'annex I del Reial decret 9/2005.  
- Activitats permeses condicionades. Aquelles que a més de complir amb els condicionants exigits en l'annex III i IV del RD 9/2005, en matèria de prevenció de contaminació de sòls, complisquen amb condicionants relatius a: eliminació de residus a través d'un gestor adequat; pavimentació amb llosa de formigó del sòl de l'activitat; sistema previ de tractament de l'aigua de procés, bé per a la seua reutilització o bé per a l'abocament al clavegueram; magatzematge de matèries primeres de procés productiu en local tancat; compliment de distàncies i tractament contra la contaminació atmosfèrica en activitats de depuració d'aigües; i característiques dels efluents tractats i compliment dels paràmetres d'abocament en zones sensibles. Es defineixen quatre grups d'activitats per a les quals s'estableixen condicionants addicionals: cuiro, químiques, indústries pesants i construccions metàl·liques i indústries de producció i distribució d'energia elèctrica. Per a cada grup s'aporta un document justificatiu de les mesures preventives que s'han d'adoptar.  
- Document núm. 5. S'informa que la implantació d'activitats del taulellet no s'ha previst en el sector.  
- Document núm. 6. Informe favorable amb condicions de l'Àrea de Patrimoni Cultural Valencià.  
Pel que fa a la canalització prevista del barranc de Talavera al seu pas pel sector, en l'informe sobre justificació ambiental de la solució adoptada per a la canalització del barranc de Talavera es detalla que la canalització s'executarà mitjançant gabions compostos de pedres naturals i que en la base del barranc es disposa un llit de pedra d'escullera sobre geotèxtil, per la qual cosa no es perd la condició de permeable. S'autoritza l'abocament d'aigües pluvials en set punts diferents del barranc de Talavera i una del barranc de Noguera, havent-se en tots els punts d'abocament d'establir les oportunes proteccions per a evitar erosions i llit.  
En la documentació presentada s'ha aportat un informe tècnic municipal relatiu a la suficiència de cabals per al subministrament del sector, sense que en aquest informe s'hagen aportat valors quantitatius sobre el recurs disponible al terme municipal, ni el necessari per a satisfer les noves demandes hídriques de les activitats industrials que es vulguen instal·lar en el sector proposat.   
Pel que fa a la gestió de residus, en el certificat emés per l'Ajuntament es detalla la gestió actual dels residus a Almenara, inclòs dins del consorci per a l'execució del pla zonal de les zones III-VII del PIR, àrea de gestió 2.1, i s'afirma que els RSU i agrícoles són transportats fins a la planta de tractament de Sagunt i no a la planta de transferència de Sogorb.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 8.3 c) del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica de Territori i Medi Ambient la competència sobre avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer   
S'estima acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Projecte d'homologació i pla parcial modificatiu sector Barranc de Talavera, d'Almenara, promogut pel mateix Ajuntament d'Almenara, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.  
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. S'haurà de justificar degudament la suficiència de recursos hídrics per als usos previstos en el sector, especificant-ne la disponibilitat en quantitat i qualitat suficient a més de la procedència d'aquests.  
2. Els desmunts que s'executen al sector s'hauran de realitzar necessàriament amb seguiment arqueològic, d'acord amb el que disposa l'Àrea de Patrimoni Cultural Valencià.  
En el cas que es troben restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el titular haurà de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura, de manera immediata, i adoptar les mesures pertinents amb vista a la protecció i conservació d'aquestes.  
3. La disponibilitat de recursos hídrics a partir dels pous mencionats que proveeixen el municipi i el seu cabal concedit, acreditat mitjançant la corresponent concessió de l'organisme de conca per a l'ús previst.  
4. Els residus que es generen de qualsevol tipologia hauran de ser gestionats d'acord amb la seua legislació sectorial i al pla zonal de residus de les zones III-VIII del PIR, a què pertany el terme municipal d'Almenara.  
5. S'hauran d'aplicar i, per tant, es considera necessari incorporar a les normes urbanístiques, en un document refós, totes i cadascuna de les modificacions i mesures correctores proposades en el procediment d'estudi d'impacte ambiental, que com a mínim inclourien:  
- Amb caràcter general, queden prohibits els usos industrials amb índex alt (graus 4 i 5), conforme a l'annex II del Nomenclàtor d'activitats qualificades.  
- En tot el sector, s'eliminarà com a ús permés o compatible tota referència a eliminació i tractament de residus de qualsevol tipologia; la recollida i tractament d'altres residus (90,02); i el dipòsit i emmagatzemament de mercaderies perilloses (63,122), que es classificaran com a activitats prohibides. Igualment pel que fa a l'abassegament i emmagatzemament de materials pulverulents.   
- Les activitats de sanejament, descontaminació i semblants (90,03) només es permetrà com a tractament necessari previ a l'abocament a la xarxa de sanejament. La recollida i tractament d'aigües residuals (90,01) es limitarà exclusivament al projecte d'EDAR que acompanya a la documentació, en la parcel·la ordenada per a albergar aquesta infraestructura.   
- S'incorporaran com a usos detallats el detall de les activitats classificades com a permeses condicionades i es recolliran els seus condicionants, i els condicionants addicionals de cada grup i mesures preventives desenvolupades en les taules per famílies.  
- Tota activitat industrial o comercial catalogada com a activitat potencialment contaminant del sòl, per l'annex I del Reial decret 9/2005, i qualificades amb grau 1, 2 o 3, haurà:  
- Els titulars de l'activitat estaran obligats a presentar, per a l'autorització de l'activitat industrial o comercial, un informe de situació per a cada un dels sòls en què estiga previst l'establiment d'aquesta, amb l'abast i contingut establit en l'annex II del RD 9/2005.  
- L'esmentat informe haurà de ser valorat per l'òrgan competent, la DG de Qualitat Ambiental, amb caràcter previ a l'autorització de l'activitat. La valoració de riscos per a la salut humana o els ecosistemes es realitzarà d'acord amb els continguts de l'annex VII del RD 9/2005.  
- En cas d'obtenir l'autorització, els titulars de l'activitat hauran de remetre periòdicament a l'òrgan competent informes de situació conforme a l'article 3.4, i amb vigilància conforme a l'article 5, del RD 9/2005.  
Tenint en compte la vulnerabilitat i qualitat de les aigües subterrànies i que qualsevol tipus d'abocament que es realitze serà tributari d'una zona sensible (marjal d'Almenara), la infraestructura de depuració hauria d'incloure un tractament que neutralitze la càrrega orgànica i complir amb el següent:  
- L'Ajuntament haurà decomprovar, amb caràcter previ a l'autorització de l'activitat industrial, la compatibilitat de les aigües residuals que es generen amb l'EDAR projectada i amb els paràmetres més restrictius que s'establisquen en la corresponent autorització de la CHX per a l'abocament de les aigües residuals depurades a un llit tributari d'una zona sensible.  
- L'Ajuntament haurà de comprovar, abans de la recepció de la urbanització del sector que l'EDAR prevista en la parcel·la zona 2.3 es troba totalment executada, dimensionada amb capacitat suficient per a tractar la totalitat de les aigües residuals que es generen i preparada per a entrar en servei. La construcció de la citada EDAR serà anterior al final d'obra de la urbanització del sector i, en tot cas, prèvia a la concessió de qualsevol llicència d'activitat.   
- S'haurà de comprovar la previsió i existència d'arquetes de registre de lliure accés des de l'exterior per a la presa de mostres i control dels paràmetres d'abocament de totes les indústries que s'instal·len en el sector.  
- La gestió de les instal·lacions de depuració d'aigües residuals s'haurà de realitzar per una entitat gestora que garantisca el funcionament correcte i manteniment de les instal·lacions, i establir, amb aquest fi, controls periòdics des del PVA.  
Tercer  
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, el fet de no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 23 de febrer de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.