Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 3415, del 19-01-1999 (1998/11856)

RESOLUCIÓ de 9 de desembre de 1998, del conseller d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, relativa al Projecte de Pla Especial de Delimitació d'una Àrea de Reserva per a l'Ampliació de Patrimoni Públic de Sòl de la Generalitat Valenciana, que afecta determinats terrenys a puig de Colmenares, en el terme municipal d'Alacant.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   3415

Data del DOGV
:   19-01-1999

Secció del DOGV
:   III. CONVENIS I ACTES - G) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   1998/11337


Data del document
:   09-12-1998

Organisme emissor
:   Conselleria d'Obres Públiques,Urbanisme i Transports

Tipus de document
:   Resolució

RESOLUCIÓ de 9 de desembre de 1998, del conseller d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, relativa al Projecte de Pla Especial de Delimitació d'una Àrea de Reserva per a l'Ampliació de Patrimoni Públic de Sòl de la Generalitat Valenciana, que afecta determinats terrenys a puig de Colmenares, en el terme municipal d'Alacant. [1998/Q11194]
  
Vist l'expedient relatiu al Projecte de Pla Especial de Delimitació d'una Àrea de Reserva per a l'Ampliació de Patrimoni Públic de Sòl de la Generalitat Valenciana, que afecta determinats terrenys, a puig de Colmenares, en el terme municipal d'Alacant, del qual resulten rellevants els següents,
  
Antecedents de fet
  
Primer
  
El promotor d'aquesta actuació és la Generalitat Valenciana, sobre terrenys classificats pel planejament municipal d'Alacant, com a sòl urbà, sòl urbanitzable de sistemes generals i sòl no urbanitzable, i tenen per objecte l'ampliació de patrimoni públic de sòl de la Generalitat Valenciana, en els mencionats terrenys.
  
Segon
  
El projecte consta de memòria i plans d'ordenació relatius a la situació, classificació del sòl, delimitació d'àrea de reserva i superposició d'àrea de reserva i classificació del sòl, degudament diligenciats.
  
Tercer
  
En data 23 de juliol de 1998, el conseller d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports va adoptar la resolució de sotmetre a informació pública el projecte de pla especial pel qual es reserven determinats terrenys per a patrimoni públic de sòl de la Generalitat Valenciana en el municipi d'Alacant, va sol·licitar dictamen sobre el projecte sotmés a informació pública de l'Ajuntament d'Alacant i va suspendre les llicències d'edificació i parcel·lació, així com nous acords de programació en la totalitat d'àmbit territorial afectat, i es publica la resolució en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana i en un periòdic d'àmplia difusió de la ciutat d'Alacant.
  
La citada resolució es va publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana i en els periòdics La Verdad, Información, La Prensa i El Mundo, d'Alacant, en data 24 de juliol de 1998.
  
Quart
  
En data 11 d'agost de 1998, el conseller d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, als efectes de fomentar la participació ciutadana en el procés de planificació va adoptar la resolució d'ampliar el període d'informació pública, del projecte de pla especial, el nou termini del qual acabava el dia 9 de setembre de 1998.
  
La resolució d'ampliació del període d'informació pública es va publicar en els diaris Información, La Prensa, La Verdad i El Mundo i en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana en data 14 d'agost de 1998.
  
Cinquè
  
També s'ha sol·licitat un informe a les diferents administracions i organismes, que per raó de la seua competència, pogueren veure's afectats.
  
Els organismes públics als quals s'ha sol·licitat un informe són els següents: Confederació Hidrogràfica del Xúquer, Ministeri de Foment (Direcció General d'Aviació Civil), Demarcació de Carreteres de l'Estat, Diputació Provincial d'Alacant, Ajuntament d'Alacant, Ajuntament d'Elx, Confederació Hidrogràfica del Xúquer, Conselleria de Presidència (Direcció General d'Interior), Renfe (Delegació de Patrimoni i Urbanisme de les Comunitats Autònomes de València i Múrcia), Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports (Direcció General de Transports), Conselleria de Medi Ambient (Direcció General per al Desenvolupament Sostenible), Agència Valenciana de Turisme, Ministeri de Foment (Servei Provincial de Costes d'Alacant), Patema, Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports (Divisió de Ports i Costes; Carreteres i Divisió de Recursos Hidràulics) i Conselleria de Cultura, Educació i Ciència (Direcció General de Patrimoni).
  
Sisé
  
Consten en l'expedient els següents informes emesos per: Demarcació de Carreteres de l'Estat, Diputació Provincial d'Alacant, Ajuntament d'Alacant, Ajuntament d'Elx, Confederació Hidrogràfica del Xúquer, Conselleria de Presidència (Direcció General d'Interior), Renfe (Delegació de Patrimoni i Urbanisme de les Comunitats Autònomes de València i Múrcia), Conselleria de Medi Ambient (Direcció General per al Desenvolupament Sostenible), Agència Valenciana de Turisme, Ministeri de Foment (Servei Provincial de Costes d'Alacant), Patema, Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports (Carreteres i Divisió de Recursos Hidràulics).
  
Seté
  
Durant el període d'informació pública s'han presentat 40 escrits d'al·legacions, els quals han estat degudament informats pels serveis tècnics de la Sotssecretraria d'Urbanisme i Ordenació Territorial.
  
Vuité
  
En data 3 de desembre de 1998, el sotssecretari d'Urbanisme i Ordenació Territorial va adoptar la resolució per la qual s'aprovava provisionalment l'expedient de referència, i el va enviar al conseller d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, l'efecte de l'aprovació definitiva.
  
Fonaments de dret
  
Primer
  
Respecte del procediment en el cas present s'han observat les prescripcions legalment establides per a la tramitació de plans especials d'aquesta índole, que estan constituïdes pels articles 38, 39 i 43 per remissió del 99.1 de la Llei 6/1994, de 15 de novembre, Reguladora de l'Activitat Urbanística, de la Generalitat Valenciana. Així mateix, s'han sol·licitat els diferents informes preceptius.
  
Segon
  
Quant al fons de l'assumpte, l'objecte d'aquest projecte consisteix a delimitar una àrea de reserva per al patrimoni públic de sòl de la Generalitat Valenciana que abraça una superfície de 2.356.965 metres quadrats, en la zona denominada puig de Colmenares, d'Alacant, amb la finalitat de propiciar dins d'aquesta reserva de sòl la implantació d'un complex metropolità per a activitats lúdiques, de caràcter terciari recreatiu de grans dimensions a la ciutat d'Alacant.
  
L'àmbit territorial escollit per a la promoció pública de sòl destinat a tal activitats i serveis respon a l'alternativa més idònia que resulta dels estudis tècnics prèviament realitzats a aquest efecte.
  
En el projecte es recullen amb caràcter orientatiu dues fases per a l'adquisició pública dels terrenys mitjançant expropiació: la zona A a l'oest, amb una cabuda superficial de 1.974.094 metres quadrats i la B, en la zona est, amb una cabuda superficial de 382.871 metres quadrats. De la zona A 35.307 metres quadrats corresponen a sòl urbà industrial i en la zona B 22.687 metres quadrats tenen classificació de sòl urbanitzable sistemes generals espais lliures. Les citades fases es concretaran en el projecte d'expropiació que, al seu dia resulte definitivament aprovat.
  
Atesa la singularitat i la important rellevància territorial de l'actuació i que els beneficis d'ordre econòmic, social, recreatiu i turístic que es pretenen aconseguir es projectaran en la societat valenciana en el seu conjunt, justifica la intervenció d'aquesta administració autonòmica desplegant una actuació pública de foment d'interés general comunitari que dinamitze el mercat del sòl mitjançant la seua promoció pública.
  
A aquest respecte, l'actuació s'inscriu dins de les competències de la Generalitat Valenciana en matèria que té atribuïdes, per l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana, en matèria de turisme (article 31.12) i en matèria de promoció del desenvolupament econòmic regional (article 34.1), encara que, per la naturalesa de l'actuació i les característiques concretes del terreny afectat conflueixen altres interessos públics en l'ordenació que també correspon tutelar a l'administració de la Generalitat. Tal són, concretament, els referits a obres públiques d'interés autonòmic (article 31.13), carreteres (article 31.14), ferrocarrils (article 31.15), protecció del patrimoni arqueològic (article 31.5), monts i serveis forestals (article 31.10), esports i oci (article 31.28), protecció del medi ambient (article 32.6) i ordenació territorial (article 31.9).
  
Tercer
  
En relació amb les al·legacions presentades en el període d'informació pública, cal en primer lloc acceptar la petició dels al·legants respecte de tenir-se com a compareixents i part interessada en aquest procediment; així com tenir també per formulades les diverses observacions que efectuen respecte dels seus títols de propietat, i informació sobre la situació jurídica d'aquestes.
  
En segon lloc, es considera necessari contestar expressament en aquesta resolució, les al·legacions que argumenten falta d'utilitat pública i interés social i la seua possible inconstitucionalitat, sense perjudici del que assenyalen els informes tècnics continguts en l'expedient.
  
Recordem que les al·legacions presentades es refereixen al procediment administratiu relatiu a la tramitació del pla especial pel qual es delimita una àrea de reserva per a patrimoni públic de sòl de la Generalitat Valenciana.
  
La reserva delimitada per aquest pla especial és del tipus establit en l'article 99.1 de la Llei Reguladora de l'Activitat Urbanística, 6/1994 de la Generalitat Valenciana (LRAU). Contràriament al que s'infereix de les al·legacions, la llei (LRAU, article 99) ha establit com a causa d'«utilitat social» que legitima l'expropiació l'«ampliació del patrimoni públic del sòl»; no és el motiu per al qual s'amplia, sinó l'ampliació de patrimoni en si mateixa considerada. És a dir que, a l'empara de l'article 99 de la LRAU l'expropiació és legítima no ja per a realitzar sobre el terreny una obra o activitat concreta sinó com a mesura d'«intervenció en el mercat immobiliari». Així es desprén de la pròpia literalitat de l'enunciat del capítol sisé de la LRAU on s'insereix el citat precepte.
  
És obvi que si l'administració poguera expropiar qualssevol terrenys indiscriminadament com a mera mesura d'intervenció, les garanties de l'article 33.3 de CE es desnaturalitzarien. Per això, precisament, la llei exigeix la prèvia delimitació i concreció de l'àmbit territorial sobre el qual s'aplicarà aquesta mesura d'intervenció, de manera que abans d'incoar els procediments expropiatoris, fins i tot d'efectuar la delimitació de béns i drets afectats, hi haja una delimitació formal de l'àmbit territorial que concrete i circumscriga de manera específica quins poden ser objecte d'aquest procediment i de la conseqüent mesura d'intervenció. Aquesta delimitació formal es tramita, de conformitat amb l'article 99 de la LRAU, precisament mitjançant un pla especial (exigència procedimental, per cert, bastant més rigorosa i garantista que l'establida pels anul·lats i correlatius preceptes del TRLS, que permetien fer-ho, fins i tot, mitjançant expedients de directa aprovació municipal). L'àmbit d'aquest pla especial delimitatiu de reserves de sòl per a la seua potencial expropiació ampliatòria del patrimoni públic, amb fins intervencionistes del mercat immobiliari, podrà ser més ampli o més reduït, però el simple fet que s'exigesca aquesta prèvia formalitat per la llei, és la justa conseqüència del que imposa l'article 33.3 CE, ja que, siga quin siga l'amplitud de la reserva i l'orientació de les polítiques públiques que articule, això exclou la possibilitat d'expropiacions indiscriminades i permet un previ coneixement tant als afectats directes com als operadors immobiliaris en general, que aquests concrets terrenys queden subjectes a un règim especial que entranya la potencial aplicació de l'institut expropiatori.
  
Es tracta, sens dubte, d'una prerrogativa que la llei confereix a les administracions urbanístiques en la qual s'aprecia una potencial extensió de l'institut expropiatori molt més àmplia i intensa que el tradicional exercici de la potestat expropiatòria per causes relacionades amb l'obra pública o amb l'incompliment de la funció social de la propietat. En l'obra pública la «utilitat pública» o l'«interés social» no estriba en un genèric propòsit ampliatori del patrimoni públic, sinó en una intenció específica com és, en concret, l'ús al qual es destinarà l'immoble expropiat i en què consisteix l'obra. Igualment en l'expropiació per incompliment de la funció social la causa expropiandi no és un afany genèric d'intervenció en el mercat, sinó una raó específica que és la disfuncionalitat amb què la passivitat singular de l'amo concret pertorba el seu funcionament.
  
Ara bé, que aquest nou tipus de causa expropiandi no correspon a la tipologia tradicional no significa ni que siga il·legal, ni inconstitucional. Legal és, ja que la llei confereix aquesta legitimació a l'administració amb plena independència de la legitimació que també li confereix per a expropiar per les causes tradicionals. Així l'article 99 de la LRAU regula un tipus de causa expropiandi ?el qual ens ocupa- mentre que les causes tradicionals es consideren en la mateixa llei però en una altra seu i context (article 58, respecte de l'expropiació de l'obra pública i article 98 respecte de l'expropiació per incompliment). Pretendre «interpretar» l'article 99 de la LRAU des d'aquesta teleologia expropiatòria tradicional, a part de violentar la seua literalitat implicaria buidar-lo de contingut, tenint en compte que la llei ja estableix en altres dels seus preceptes aquests altres supòsits legitimadors de l'expropiació forçosa.
  
A aquest respecte, el Tribunal Suprem en la sentència de 16 de juliol de 1997, davant un cas d'expropiació d'uns terrenys per a la construcció d'un parc temàtic, on els recurrents basaven la seua impugnació entre altres, en la falta de la concurrència de la utilitat pública o interés social per a l'expropiació, ha establit que:
  
«La vella concepció de la causa expropiandi com necessàriament relacionada amb la realització d'obres o la implantació de serveis de titularitat pública ha deixat pas, en la complexa i canviant societat contemporània, a una nova configuració de la potestat expropiatòria ?que coexisteix amb l'anterior- com a instrument al servei de polítiques d'ordre sectorial relacionades amb la consecució de finalitats d'interés social de la més variada índole, de les quals no es pot excloure, evidentment, les d'ordre econòmic, recreatiu i turístic». I afegeix aquesta sentència sobre la intervenció de l'administració autonòmica en l'exercici de les seues competències pròpies que: «El Tribunal Constitucional ha considerat que la determinació dels fins d'utilitat pública i interés social correspon a l'ens territorial amb competències substantives en l'àrea de què es tracte i ha partit del reconeixement implícit d'una àmplia discrecionalitat en l'exercici d'aquesta potestat», «?se segueix que la reserva constitucional en favor de l'estat sobre la legislació d'expropiació forçosa no exclou que per llei autonòmica puguen establir-se, en l'àmbit de les pròpies competències, els casos o supòsits en què procedeix aplicar l'expropiació forçosa, determinant les causes d'expropiar».
  
Per una altra banda, sobre la possible existència de característiques a Sierra Colmenares de necessària protecció des del punt de vista mediambiental, convé assenyalar que l'objecte d'aquest pla especial és únicament delimitar una àrea de reserva de sòl de la Generalitat Valenciana, segons el que s'estableix en l'article 99 de la LRAU, serà amb posterioritat en l'elaboració dels instruments de planejament que determinen les actuacions a desenvolupar en l'àmbit territorial delimitat, on a més de recollir l'estudi d'impacte ambiental corresponent, incloent-hi les mesures correctores i protectores necessàries per a l'actuació, es preservaran tots aquells elements que des del punt de vista mediambiental siguen objecte de protecció.
  
Finalment, respecte de les al·legacions contingudes en l'expedient administratiu, han estat contestades individualment mitjançant informes tècnics, que s'incorporen a l'expedient administratiu, i que per les raons esgrimides en aquests, es desestimen.
  
Quart
  
Aquest projecte de Pla Especial per a la Formació de Patrimoni Públic de Sòl de la Generalitat Valenciana, consta de documentació completa, ha estat tramitat correctament i s'ajusta a les determinacions contingudes en la legislació vigent en matèria d'urbanisme i ordenació territorial. En especial la seua formulació i aprovació s'adequa a règim sobre l'exercici de les potestats i competències urbanístiques definit en els articles 2 i 4 de la LRAU.
  
Cinqué
  
El conseller d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports és l'autoritat competent per a adoptar aquesta resolució, d'acord amb el que estableix l'article 6.e.2 del Decret 77/1996, de 16 d'abril, del Govern de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Òrgans Urbanístics de la Generalitat Valenciana en relació amb el que estableix l'article 38.3 de la Llei 6/1994, Reguladora de l'Activitat Urbanística.
  
Vists els preceptes legals citats i altres de general i pertinent aplicació, resolc:
  
Aprovar definitivament el Pla Especial de Delimitació d'una Àrea de Reserva per a l'Ampliació de Patrimoni Públic de sòl de la Generalitat Valenciana, que afecta determinats terrenys, a puig de Colmenares, al terme municipal d'Alacant.
  
Aquesta resolució entrarà en vigor el mateix dia en què es publique en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana. Aquesta publicació n'excusa la notificació individualitzada.
  
Contra aquesta resolució, que posa fi a la via administrativa, es podrà interposar recurs contenciós administratiu, davant la Sala Contenciosa del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana en el termini de dos mesos, comptadors des del dia de la notificació o publicació d'aquesta. Per a la interposició del mencionat recurs serà requisit imprescindible que amb caràcter previ el recurrent comunique a aquest òrgan la interposició d'aquest, de conformitat amb el que estableixen els articles 57.2.f i 58 de la Llei Reguladora de la Jurisdicció Contenciosa Administrativa i l'article 110.3 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú. Tot això, sense perjudici que puga exercitar qualsevol altre recurs que estime oportú.