Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 6202, del 09-02-2010 (2010/1246)

RESOLUCIÓ de 12 de gener de 2010, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis de Camporrobles, Algemesí, Benifaió, Vila-real, Murla, Alpuente i Utiel.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6202

Data del DOGV
:   09-02-2010

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2010/1246


Data del document
:   12-01-2010

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Utiel
    * Camporrobles
    * Vila-real
    * Murla
    * Benifaió
    * Alpuente
    * Algemesí
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 12 de gener de 2010, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis de Camporrobles, Algemesí, Benifaió, Vila-real, Murla, Alpuente i Utiel. [2010/1246]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, el qual estableix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjudici de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental s'haurà de publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 009/06-AIA Camporrobles, 026/07-AIA Algemesí, 056/07-AIA Benifaió, 082/07-AIA Vila-real, 108/07-AIA Murla, 128/04-AIA Alpuente i 128/07-AIA Utiel.  
València, 12 de gener de 2010.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 9/06-AIA  
Projecte: Modificació puntual núm. 6 de les normes subsidiàries de Camporrobles (València)  
Promotor: Ajuntament de Camporrobles  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Camporrobles i Conselleria de Territori i Habitatge  
Localització: parcel·les 63 a 68 i 861, 862 del polígon 1 del terme municipal de Camporrobles (València)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'activitat del projecte:  
L'objecte del projecte és l'homologació modificativa mitjançant una modificació puntual amb ordenació detallada per a la reclassificació d'un sòl no urbanitzable de protecció de regadiu a sòl urbanitzable d'ús global industrial per a donar acollida a la implantació d'una planta d'envasament d'aigua mineral natural i centre logístic de la mercantil Aguas Minerales Pascual, SL pertanyent al Grupo Leche Pascual.  
La superfície inclosa en la modificació és de 81.619 m²   
La delimitació del sector és   
- Nord-est: camí d'ample variable entre 3 i 4,5 m.  
- Nord-oest: camí asfaltat d'ample entre 4,2 i 4,5 m.  
- Sud-oest: sòl no urbanitzable.  
- Sud-est: carretera VP-5026 de la Diputació Provincial de València.  
Com a justificació de la desprotecció s'argumenta que l'aprofitament agrícola actual dels terrenys és de caràcter extensiu de secà. L'aprofitament de regadiu no està present en els terrenys considerats, ni en els circumdants.  
- El proveïment d'aigua potable s'efectuarà des del mateix pou d'aigua mineral natural l'aigua del qual es pretén embotellar i comercialitzar. El pou està situat a la parcel·la 231 del polígon 1, la connexió amb aquest es realitzarà a través de camins públics mitjançant una servitud de pas per la parcel·la 150 del mateix polígon.  
- L'actuació disposarà d'una estació depuradora pròpia per al tractament de les aigües residuals generades per l'activitat. Les aigües depurades seran abocades a un col·lector de la depuradora municipal. El col·lector transcorrerà pel camí que delimita l'actuació pel nord, en direcció Camporrobles fins a arribar a l'accés a la depuradora municipal.  
- Respecte al subministrament elèctric, s'indica que hi ha una línia d'alta tensió de 20 kV (Fuenterrobles-Mira), a una distància d'aproximadament 2 km, des d'on es preveu realitzar el subministrament.  
- Els residus sòlids urbans seran recollits pels serveis municipals.  
2. Alternatives:  
No planteja altres alternatives d'ubicació. Justifica la ubicació proposada per la situació dels accessos, l'adaptació al medi físic natural i evitar grans moviments de terra.  
Tramitació administrativa:  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient:  
En data 12 de gener de 2006, la Direcció Territorial de València de la Conselleria de Territori i Habitatge remet la documentació enviada per l'Ajuntament de Camporrobles constituïda pel projecte, expedient administratiu, estudi d'impacte ambiental, estudi de paisatge, estudi d'inundabilitat i document de prospecció arqueològica.  
El projecte i estudi d'impacte ambiental han estat sotmesos a informació pública mitjançant un anunci de l'Ajuntament de Camporrobles en el DOGV núm. 5039 de 30.06.2005 i en el diari Levante de 30 de juny de 2005, sense que s'hi hagen presentat al·legacions en el període establit, segons consta en l'expedient municipal.  
2. Informes que consten en l'expedient:   
- Informe favorable de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, de data 19 de juny de 2006.  
- Respecte a l'estudi de paisatge, el Servei de Suport Tècnic de l'àrea d'Urbanisme emet un primer informe favorable condicionat en data 22 de juny de 2006. Posteriorment emet un segon informe favorable en data 28 de febrer de 2007, a partir de la remissió de documentació complementària denominada Normes d'integració paisatgística i previsualització de l'actuació. En aquest segon informe s'indica que:  
- «Vistes les normes d'integració paisatgística aportades i tenint en compte la singularitat de l'edifici, s'ha d'estudiar en el seu moment, amb la redacció del projecte d'execució de la planta embotelladora, la volumetria i la paleta de colors que millor s'integra en el paisatge, d'acord amb els articles 72.1 i 73 de les esmentades normes, i l'observació feta en l'informe emés per aquest Servei en data 22 de juny de 2006, en el sentit que "les construccions han de respondre a una arquitectura de qualitat i han d'harmonitzar amb el paisatge i l'entorn rural d'aquest".  
En aquest sentit, i de conformitat amb l'article 35.4 de la LOTPP i 48.3 del Reglament de paisatge de la Comunitat Valenciana, l'Ajuntament de Camporrobles ha de tenir en compte el compliment de l'article 78 de les normes d'integració paisatgística que a continuació es transcriu:  
Article 78. Control previ de l'edificació projectada. L'Ajuntament podrà exigir la presentació d'infografies i modelitzacions de les edificacions en el moment de la sol·licitud de llicència a fi de comprovar prèviament el grau d'adequació de la futura edificació a aquestes normes d'integració paisatgística.»  
- Respecte al risc d'inundabilitat s'han emés els informes següents:   
1. El Servei d'Ordenació Territorial de la Direcció General d'Ordenació del Territori emet un primer informe de data 15 de juny de 2006, en el qual s'indica que en la zona d'estudi es troba la zona VIII: riu Magre, classificada de risc 4 del PATRICOVA (freqüència entre 25 i 100 anys; calat<0'80 m). S'indica, així mateix, que la documentació presentada no compleix els requisits recollits en els articles 16 i 17 de la normativa del pla. Conclou que l'estudi d'inundabilitat havia de completar-se en diversos termes.  
2. Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer de data 9 de maig de 2007, sobre la documentació complementària de l'estudi d'inundabilitat amb el títol de Reformulació del càlcul hidrològic i determinació de riscos, en el qual s'indica que en aquesta documentació complementària s'utilitza una terminologia més coincident a la problemàtica. Es formulen així mateix una sèrie de consideracions sobre el model de topografia utilitzat, indicant així mateix que es pot afirmar, ateses les característiques topogràfiques del territori, que un rebliment suficient - que s'hauria de realitzar amb un marge de seguretat- elimina el risc d'inundació en la zona que s'ha d'urbanitzar, però l'extensió de les zones de risc en el mapa presentat tenint en compte les incerteses en els hidrogrames de càlcul i les topogràfiques, és més aviat indicativa.  
3. Un segon informe emés pel Servei d'Ordenació Territorial, de data 21 de maig de 2007, de caràcter favorable a l'aprovació de l'estudi d'inundabilitat corresponent a la modificació puntual. Aquest informe recull el contingut de l'emés el 9 de maig per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, i afig que vist que l'estudi concreta el risc establit a escala regional pel PATRICOVA a una escala major (1:5.000), i vist que l'estudi d'inundabilitat estableix que el desenvolupament del sòl previst no suposarà un increment del risc d'inundació ni al sector ni als terrenys limítrofs, com també que s'assumeix a càrrec del mateix sector les actuacions previstes en l'estudi, establint una sobreelevació de 70 cm sobre la cota natural del terreny, eliminant el risc d'inundació, s'emet un informe favorable en considerar que es compleixen les previsions contingudes en el Pla d'acció territorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA).  
Afeccions legals:  
La modificació de planejament projectada es troba situada en sòl qualificat com a sòl no urbanitzable de protecció de regadiu en el PGOU de Camporrobles. Com a justificació de la desprotecció s'argumenta que l'aprofitament agrícola actual dels terrenys és de caràcter extensiu de secà. L'aprofitament de regadiu no està present als terrenys considerats, ni als circumdants.  
Els terrenys de l'àmbit de la modificació es troben inclosos en el Pla d'acció territorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), corresponent a la classificació de risc d'inundació de nivell 4 (freqüència entre 25 i 100 anys; calat<0'80 m). D'acord amb la normativa del PATRICOVA el promotor del projecte presenta un estudi d'inundabilidad amb addenda i documentació complementària la qual és informada favorablement per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer i el Servei d'Ordenació Territorial de la Direcció General d'Ordenació del Territori, i queda l'aprovació de l'estudi d'inundabilitat subsumida en la de l'instrument de planejament que habilita l'actuació (Pla parcial), d'acord amb el que ha informat 'esmentat Servei.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals afectats pel projecte:  
Els principals elements susceptibles de ser afectats pel projecte són, en la fase de construcció: el sòl, per un costat pel moviment de terres que s'ha de realitzar i per un altre la pèrdua del recurs en l'activitat agrícola actual, la vegetació que s'elimina i la fauna associada a aquesta. Pel que fa a la fauna i la flora, l'afecció de l'actuació no és rellevant en tractar-se de terrenys ja antropitzats amb una activitat de cultiu.  
Pel que fa al recurs sòl, i tractant-se d'un sòl no urbanitzable de protecció de regadiu, resulta rellevant la justificació que els terrenys de l'actuació no són de regadiu ni tampoc els limítrofs, per la qual cosa es considera que poden resultar desafectats de la protecció.  
L'actuació es troba situada en zona amb risc d'inundació de grau 4, d'acord amb la cartografia del PATRICOVA, motiu pel qual es va redactar un estudi d'inundabilitat, que ha sigut informat per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer i pel Servei d'Ordenació Territorial de la Direcció General d'Ordenació del Territori, exposats en apartats anteriors. Queda minimitzat el risc amb les mesures que es proposen, d'acord amb la documentació presentada i els informes emesos.  
En la fase de construcció i funcionament pot resultar afectat el paisatge, en tractar-se d'una conca de visibilitat àmplia i pròxima a vies de comunicació. En el mateix estudi d'impacte ambiental qualifica la zona com d'elevada susceptibilitat a l'impacte paisatgístic, per la qual cosa s'hauran d'adoptar les mesures que se citen en l'estudi de paisatge i les recollides en l'informe del Servei de Suport Tècnic.  
La zona presenta una elevada vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers, per la qual cosa, en la fase de funcionament, les aigües residuals generades per l'activitat poden causar efectes adversos. Per tant, resulta imprescindible el compliment de les mesures de depuració que s'inclouen en l'estudi i la posterior connexió, si el sistema general ho permet, amb el sistema de sanejament municipal.  
Així mateix en la fase de funcionament es poden causar impactes acústics i lumínics, els quals són previstos en les mesures correctores proposades.  
En l'estudi s'indica que s'efectuarà la connexió amb el pou d'aigua mineral natural l'aigua del qual es pretén embotellar i comercialitzar, i que l'esmentada connexió serà realitzada a través de camins públics. No obstant això, cal indicar que en no haver-se inclòs el traçat d'aquest, no es pot determinar que l'esmentada conducció puga ser objecte d'avaluació d'impacte ambiental per ella mateixa, per la qual cosa si afecta terrenys naturals, seminaturals o incultes, s'ha d'efectuar la tramitació corresponent.  
2. Mesures correctores i programa de vigilància ambiental  
S'estableixen mesures preventives, correctores i compensatòries, en especial sobre la vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers i del risc d'inundabilitat.  
S'indiquen mesures correctores de caràcter general, algunes d'aquestes recollides en les normes urbanístiques.  
Entre les mesures establides de caràcter general destaquen les de control d'emissions sonores, seguiment arqueològic en els moviments de terra, disseny adequat de zones verdes per a la integració ecològica i paisatgística, amb elecció de plantes corresponents a la vegetació mediterrània amb manteniment baix i escàs consum d'aigua.  
Entre les establides de caràcter particular destaquen les de recuperació i reutilització de terres vegetals, depuració d'aigües residuals, afavorint la reutilització de llots de depuració, com també la reducció de la contaminació lumínica i del consum elèctric seguint les directrius de la proposta d'ordenança establida per l'IDEA (Institut per a la Diversificació i Estalvi d'Energia, model d'ordenança municipal d'enllumenat exterior per a la protecció del medi ambient).  
Pel que fa a integració paisatgística inclou l'establiment de pantalles vegetals, integració cromàtica d'edificacions i instal·lacions, com també les previstes en la Llei 4/2004, en l'article 33.  
S'estableix un programa de vigilància ambiental amb l'emissió d'un informe de caràcter anual que incloga el seguiment i el resultat de les mesures correctores previstes, com també les addicionals que s'hagen establit si és procedent.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics del Decret 162/90 pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental de la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, en el qual resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta (annex I-8-b).  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article cinqué del Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/89, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta Llei.  
4. L'article 8.3.c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar favorable, només a l'efecte ambiental, sense perjudici de les exigències derivades de l'aplicació de la normativa sectorial específica, el projecte de la modificació puntual núm. 6 de les normes subsidiàries de Camporrobles, projecte promogut per l'Ajuntament, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i l'apartat segon d'aquesta resolució.  
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte, al compliment dels condicionants següents:  
1) S'ha de complir la normativa sectorial d'aigües envasades, objecte de l'activitat industrial que es projecta.  
2) En el cas que altres obres complementàries com és la conducció al pou de proveïment, línies elèctriques o d'un altre caràcter, estiguen sotmeses al procediment de declaració o estimació d'impacte ambiental per la legislació específica (Llei forestal, etc.), ha d'efectuar-se la tramitació d'avaluació d'impacte ambiental corresponent.  
3) La característica de l'aigua residual depurada ha de respondre als paràmetres de qualitat que s'establisquen per a la connexió amb la xarxa municipal. La capacitat de depuració s'ha d'ajustar a les necessitats que hi ha. Ha de disposar-se un protocol d'actuació previst per al cas en què es produïsca una fallada en el sistema de depuració, de manera que no es genere efecte de contaminació per possibles abocaments d'aigua deficientment depurada. S'ha d'efectuar, així mateix, una adequada gestió dels llots generats en el procés de depuració.  
4) Els residus generats tant en la fase d'execució com de funcionament, com també materials excedentaris procedents del moviment de terres, s'ha de gestionar d'acord amb la tipologia d'aquests i la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
5) S'han d'incorporar les mesures d'integració paisatgística derivades dels informes i prescripcions establides en la part expositiva d'aquesta resolució.  
6) Cal complir les mesures que s'han d'establir per a la supressió del risc d'inundació dels terrenys afectats per la modificació, sense increment del risc d'inundabilitat dels limítrofs.  
7) S'ha de remetre, almenys amb periodicitat anual, un informe sobre el compliment del programa de vigilància i control ambiental, i afegir a aquest els controls sobre la fase de funcionament del sector:  
8) En el cas que es troben restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el titular ha de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura, de manera immediata, i adoptar les mesures pertinents amb vista a la protecció i conservació d'aquestes, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
9) Altres condicionants de caràcter ambiental que s'establisquen derivats de la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 27 de juny de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 026/9617-UWM  
Títol: Autorització ambiental integrada per a una planta de producció de biodièsel  
Promotor: Biocom Energía, SL  
Autoritat substantiva: Servei de Control Integrat de la Contaminació  
Localització: Parcel·les 89-B i 90-B del polígon industrial Cotes al terme municipal d'Algemesí (València)  
Descripció del projecte   
1. Objecte del projecte  
L'objecte del projecte és la tramitació de l'autorització ambiental integrada per a una planta de producció de 110.000 t/any de biodièsel, promoguda per Biocom Energía, SL a les parcel·les 89-B i 90-B del polígon industrial Cotes, del terme municipal d'Algemesí (València), d'acord amb la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació.  
Així mateix, el projecte constitueix un dels supòsits previstos en l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, pel la qual cosa s'ha de sotmetre al procediment d'avaluació d'impacte ambiental.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte   
La planta industrial se situarà al polígon industrial 6 (polígon de Cotes) parcel·les 89-B i 90-B de nova creació al terme municipal d'Algemesí (València). L'emplaçament disposa d'una superfície de 6.290 m² per a l'exercici de l'activitat. L'accés es realitza a través del carrer Carnissers, des de l'autopista A-7 i connecta directament amb la carretera CV-42. L'activitat industrial proposada per l'empresa Biocom Energía, SL és la fabricació de biodièsel a partir d'olis vegetals. Aquesta activitat industrial engloba diferents operacions: refinat dels olis vegetals, transesterificació, esterificació, tractament de l'aigua amb glicerina i recuperació de metanol, purificació de glicerina i assecada de gomes.  
L'ester metílic que s'obté en aquest procés mitjançant la transesterificació d'olis vegetals constitueix el denominat biodièsel, que es pot utilitzar en els motors com a substitut del combustible dièsel mineral o mitjançant mescles amb aquest en la proporció desitjada.  
Es projecta situar l'activitat industrial en tres edificis principals i és necessari, a més, tres parcs d'emmagatzemament i les zones corresponents a càrrega i descàrrega. L'edifici principal alberga la nau de procés i annex a aquest, es localitza l'edifici d'oficines i l'entrada principal a les instal·lacions i, a la part posterior, la nau de serveis auxiliars. Les instal·lacions per a l'emmagatzemament d'olis vegetals crus se situen darrere de l'edifici de serveis auxiliars, separada de la resta de les edificacions mitjançant un vial. El parc d'emmagatzemament de biodièsel i productes inflamables es localitza al sud de la nau de procés, envoltat de diversos vials i zones d'aparcament i dotat de cubetes independents per a cada tipus de risc. La resta de substàncies químiques s'emmagatzemaran en un parc a la vora de la nau de procés.   
A més d'aquestes instal·lacions es disposa d'una depuradora, de dues zones de càrrega i descàrrega, d'un dipòsit i grup de bombament contra incendis, un pou d'extracció d'aigua, una bàscula i assortidor de biodièsel.  
Alternatives  
L'estudi d'impacte ambiental no considera alternatives a l'actuació projectada, i es descriu la instal·lació del polígon Cotes B al municipi d'Algemesí com a l'única opció estudiada, i es justifica en la relativa proximitat d'aquesta al port de València, la bona comunicació amb aquest i el preu del sòl industrial, en comparació amb altres polígons industrials.  
Afeccions legals  
L'activitat projectada constitueix un dels supòsits recollits en l'annex de la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, i resulta preceptiva l'obtenció de la corresponent autorització ambiental integrada.  
L'activitat se situa en un emplaçament amb risc d'inundació de nivell 5, d'acord amb la classificació del PATRICOVA (Pla d'acció territorial de risc d'inundació de la Comunitat Valenciana). Aquest emplaçament, a més, se situa dins de l'àmbit del PORN del Parc Natural de l'Albufera.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que calga obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Consideracions ambientals  
1 Identificació, descripció i valoració dels impactes  
La relació d'impactes identificats més significatius descrits en l'estudi d'impacte ambiental com a conseqüència de l'execució del projecte són els següents:  
Fase de construcció:  
Es destaca una especial atenció als moviments de terres, el desbrossament, el trànsit de vehicles i l'ús de la maquinària, a fi d'evitar pols i sorolls excessius durant els treballs d'obra. Sobre el sòl es podran produir alteracions degudes a fuites o pèrdues d'olis lubricants procedents de la maquinària d'obra. La flora i fauna que hi ha a l'entorn de la parcel·la és poc significativa, pel fet de localitzar-se dins d'un polígon industrial i per l'escassa amplitud d'actuació projectada, que es redueix a la parcel·la industrial on se situarà l'activitat.   
En l'àmbit socioeconòmic, el projecte comporta un increment de la demanda de treball i de l'activitat econòmica de la zona durant l'etapa de construcció.  
Fase d'explotació:  
La instal·lació utilitzarà diversos productes químics volàtils i contaminants de l'atmosfera, que necessiten diferents mesures de protecció per a evitar impactes sobre l'atmosfera i la qualitat de l'aire. Pel que fa al soroll, l'activitat comporta l'augment en el trànsit rodat que arriba al polígon i un poc derivat de l'activitat industrial. L'activitat també generarà aigües residuals que necessitaran un tractament de depuració previ a l'abocament. Hi ha, així mateix, la possibilitat de fuites o vessaments accidentals que poden afectar el sòl o les aigües, i s'han de considerar mesures protectores per a aquests. Les alteracions sobre la flora i la fauna que hi ha podria produir-se en situacions d'emergència.   
Pel que fa a l'àmbit socioeconòmic, comportarà un impacte positiu en l'activitat econòmica de la zona, encara que s'ha de considerar el normal estat d'incertesa que pot originar en la població pròxima pel risc d'explosió, incendi o abocament accidental.  
2. Consideracions sobre les mesures protectores i correctores   
Respecte a les principals mesures protectores o correctores que recull l'estudi d'impacte:  
Fase de construcció:  
Durant els treballs d'obra a la parcel·la s'han de controlar els possibles vessaments i fuites que poden produir-se en els vehicles, i s'ha d'aplicar un adequat condicionament de les zones destinades al magatzem i manteniment d'aquests. El moviment de terres es realitzarà de manera que es protegisca el sòl de la parcel·la, com també, els sòls externs al perímetre d'aquesta. Es realitzarà una tanca, jalonament i senyalització de la zona en obres, de manera que es delimite clarament l'àrea d'actuació i impedisca que les activitats d'obra, trànsit de vehicles, emmagatzemament de materials i moviment de terres, etc. incidisquen sobre terrenys limítrofs. Les terres originades en el moviment de terres hauran de ser reutilitzades en les labors de rebliment i compactació posteriors.   
S'han d'usar lones o sistemes de fixació dels abassegaments de materials en els emmagatzemaments temporals fins a l'ús d'aquests, i s'impedirà que els materials pulverulents siguen arrossegats pel vent. Els vehicles de càrrega que transporten materials, fora de l'àmbit d'actuació de l'obra, adoptaran les mesures necessàries per a evitar la pèrdua de material durant el transport com són el tancament amb lones o altres sistemes. S'han de llavar els baixos i rodes a fi d'evitar que s'embruten les vies públiques abans d'eixir de les zones d'obres.   
Fase d'explotació:  
El sòl de les naus de fabricació serà pavimentat i amb pendent de l'1,50% cap a les canals i albellons. Per a delimitar la parcel·la on s'exercirà l'activitat, es disposarà una tanca perimetral que reduïsca l'impacte sobre els terrenys i les parcel·les limítrofs.  
Els residus generats es gestionaran mitjançant un gestor autoritzat, i s'emmagatzemaran en llocs tancats destinats a aquest fi, s'evitaran les mescles i es prendran mesures protectores de vessaments dels esmentats residus.   
De l'emissió de gasos provinents de la instal·lació, destaquen mesures protectores sobre a l'emmagatzemament de metanol, per l'elevada volatilitat d'aquest i pel risc d'explosió. En concret, s'instal·larà un sistema d'inertització mitjançant nitrogen i bombes de buit per a expulsió de gas inert recuperant, únicament, els condensats de metanol. En cas d'avaria, accident, parada o encesa, podran extraure's mescla de gasos amb metanol que se sotmetran a un llavador de gasos i s'alliberarà el metanol que puga contenir. Així, l'alliberament de metanol a l'atmosfera serà pràcticament nul.   
Les emissions de soroll a l'exterior que es produiran durant el funcionament de l'activitat i pel trànsit de vehicles s'estimen baixes, instal·lant-se elements atenuadors del soroll als equips més susceptibles de produir-lo com ara silenciadors, encapsulament d'elements o aïllament acústic de motors.  
Es generaran aigües industrials, sanitàries, pluvials i cap la possibilitat de vessaments accidentals de productes químics durant el funcionament de l'activitat. S'instal·larà una estació depuradora amb tractament físic i biològic, en la qual es tractaran aquelles aigües industrials o pluvials contaminades que ho necessiten. A més, hi ha cubetes de retenció de vessaments als dipòsits d'emmagatzemament exterior i les zones de càrrega i descàrrega dels dipòsits, que disposen d'albellons de recollida de vessaments que poden ocórrer durant les operacions de trasbals. Aquests comuniquen amb un dipòsit de recollida per al líquid vessat. També es disposa d'un separador d'hidrocarburs abans de la connexió a la xarxa general de clavegueram municipal, per a evitar que olis i greixos que puguen haver-hi a les superfícies exteriors siguen llavats i arrossegats per les aigües pluvials i s'aboquen directament al clavegueram.  
A causa del risc d'incendi i explosió associat a les instal·lacions de l'activitat projectada, es prenen en consideració una sèrie de mesures correctores encaminades a complir la normativa de protecció i prevenció d'incendis i a la reglamentació d'emmagatzemament de productes químics. En concret, respecte a l'emmagatzemament del metanol, s'han de prendre les mesures previstes en la XCG-MBE-BAB-038 sobre emmagatzemament de líquids inflamables i combustibles, aprovada pel Reial decret 379/2001, de 6 d'abril.   
3. Consideracions sobre el programa de vigilància ambiental  
Respecte al programa de vigilància ambiental recollit en l'estudi d'impacte ambiental es consideren, entre altres, el seguiment dels aspectes següents:  
Fase de construcció:  
- Durant el moviment de terres, s'han de cobrir els abassegaments de matèries primeres amb malles i paraments que impedisquen les dispersió dels materials pulverulents. El responsable d'obres ha de realitzar una inspecció visual setmanal, tant dels abassegaments de material com dels terrenys limítrofs a la parcel·la.  
- S'ha de comprovar, trimestralment, que el canvi d'oli dels vehicles es realitza a les zones especifiques destinades amb aquest fi i verificar, setmanalment, que no hi haja contaminació dels sòls per olis lubricants.  
- Els remolcs i vehicles de transport de materials pulverulents han de portar lones i han de ser revisats en el moment de l'eixida de la zona d'obres.  
- Prèviament al començament dels treballs en obra s'ha de comprovar l'estat d'inspecció tècnica dels vehicles i de la maquinària emprats.  
- Cal col·locar una tanca que impedisca l'accés a la parcel·la durant els treballs d'obra, el correcte estat de la qual serà revisada amb periodicitat mensual.  
Fase d'explotació:  
- S'ha d'inspeccionar visualment i amb periodicitat anual el correcte estat de pavimentació del sòl de les instal·lacions.  
- Trimestralment, s'ha de comprovar el correcte estat dels sistemes de recollida de vessaments (pendents, arquetes, canalitzacions, dipòsits, etc.).  
- S'ha de comprovar, anualment, si els usats reben l'adequada formació sobre contenció de vessaments.  
- S'ha de comprovar, mensualment, l'existència de suficient estoc al magatzem de material absorbent per a la recollida de vessaments.  
- S'ha de comprovar, trimestralment, que no hi ha obstruccions en la ventilació natural de la indústria.  
- S'ha de comprovar, semestralment, el correcte estat del dipòsit d'emmagatzemament d'aigua que forma part de les instal·lacions de protecció contra incendis.  
- S'ha de realitzar una inspecció, semestral, dels dispositius d'atenuació i amortització del soroll.  
- S'ha de realitzar una comprovació, anual, del correcte estat de la tanca de la parcel·la.   
Tramitació administrativa  
En data 8 de febrer de 2007, l'Àrea de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge remet una nota interna en la qual sol·licita la declaració d'impacte ambiental per al projecte que ens ocupa, i es remet la documentació següent:  
- Projecte bàsic d'autorització ambiental integrada.  
- Estudi d'impacte ambiental.  
- Exemplar de documentació complementària presentada per l'empresa en dates 21 de juliol, 13 de setembre i 14 de desembre de 2006, consistent en: estudi acústic i documentació complementària en matèria de residus, emissions, sobre el procés i instal·lacions i un document complementari al projecte d'AAI.  
- Documentació d'informació pública: còpia de l'anunci en el DOGV, còpia del certificat d'informació pública de l'Ajuntament d'Algemesí.  
- Còpia de l'informe emés per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, de 23 d'octubre de 2006.  
- Còpia de l'informe del Servei de Residus Urbans, de 27 de desembre de 2006.  
El 23 de febrer de 2007 se sol·licita informe el Servei d'Ordenació Territorial respecte de les afeccions i els condicionants que cal tenir en compte en el projecte, derivats de la ubicació d'aquest en un emplaçament afectat pel PATRICOVA (Pla d'acció territorial de risc d'inundació de la Comunitat Valenciana). Es rep informe respecte d'això com a resposta el 15 de maig de 2007, i s'incorpora com a part de la documentació de l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
Així mateix, el 23 de febrer de 2007, se sol·licita informe el Servei de Parcs Naturals respecte a l'afecció i possibles condicionants que cal tenir en compte en el projecte, derivats de la localització d'aquests dins del PORN del Parc Natural de l'Albufera. En resposta, es rep informe sobre això de data 4 de juny de 2007, el qual s'incorpora com a part de la documentació de l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix, segons el que preveu l'apartat 3.e) de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, i concordants del reglament d'aquesta.   
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 5 de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, atribueix a l'òrgan ambiental la competència en formulació la declaració d'impacte ambiental dels projectes sotmesos a aquesta.  
L'article 8, apartat 3.c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica de Territori i Medi Ambient la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte d'autorització ambiental integrada per a una planta de producció de biodièsel, promogut per Biocom Energía, SL a les parcel·les 89B-90B del polígon industrial Cotes, al terme municipal d'Algemesí (València), sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix estudi d'impacte ambiental, el projecte i la resta de la documentació presentada.  
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. Obtenir el permís de l'Ajuntament per a l'abocament al clavegueram municipal de les aigües pluvials, sanitàries i residuals industrials.  
2. Disposar de l'autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a la captació i explotació d'aigües subterrànies a partir del pou projectat per al subministrament de l'activitat.  
3. Disposar de l'informe municipal respecte a les condicions d'adequació de l'edificació que, si és procedent, s'han d'adoptar respecte al risc per inundació, d'acord amb l'article 24 de la normativa del PATRICOVA (Pla d'acció territorial de risc d'inundació de la Comunitat Valenciana).  
4. Pel fet de reduir l'afecció sobre l'espai protegit del Parc Natural de l'Albufera, la il·luminació exterior de la indústria ha de complir:   
4.1. Les làmpades de les lluminàries exteriors han de ser de vapor de sodi de baixa pressió o semblants, orientades de manera que el feix de llum es projecte sobre el sòl amb un angle inferior al 10%.  
4.2. Es prohibeix la projecció de llum cap al cel mitjançant l'ús de projectors, canons de llum, làsers o semblants i, en tot cas, s'ha d'evitar l'emissió de llum orientada cap amunt mitjançant l'ús de pantalles adequades que eviten l'esmentat efecte.  
5. L'aparició d'objectes i restes materials amb valor arqueològic o paleontològic durant l'execució d'obra o moviments de terra, ha de determinar l'obligació de suspendre els treballs, delimitar el perímetre d'afecció i notificar la troballa a la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, en aplicació de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
6. S'ha de dur un registre documental del programa de vigilància ambiental proposat en l'estudi d'impacte ambiental, que permeta comprovar el seguiment i el compliment de les mesures correctores i protectores recollides en aquest.  
7. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de ser comunicat a la Secretaria Autonòmica de Territori i Medi Ambient que ha d'establir, si és procedent, l'aplicació de nous condicionants.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 13 de juny de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 056/7397-DAZ  
Títol: Centre autoritzat de tractament de vehicles fora d'ús (CAT-VFU)  
Promotor: Chatarras Rubio Beltrán, SL  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Anàlisi Ambiental Integrada de València  
Localització: Avinguda Jaume I, núm. 45 del terme municipal de Benifaió (València)  
Descripció del projecte  
1. Objecte de projecte  
El projecte té com a objecte l'ampliació d'una activitat de gestió de ferralles incorporant la gestió de vehicles fora d'ús com a centre autoritzat de tractament (CAT). El projecte constitueix un dels supòsits previstos en l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, per la qual cosa ha de sotmetre's al procediment d'avaluació d'impacte ambiental.   
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte   
D'acord amb el projecte presentat, l'empresa Chatarras Rubio Beltrán, SL se situa en sòl qualificat com a industrial en l'avinguda Jaume I, núm. 45, del municipi de Benifaió (València). El local on s'exerceix l'activitat és una parcel·la de planta rectangular, sense desnivells, amb una superfície de 1.210 m² i amb accés a l'avinguda Jaume I. Presenta una zona d'oficines amb dos serveis que incorporen lavabos, dutxes i vàter. La resta de la planta la constitueixen la zona coberta on se situen les instal·lacions per a la descontaminació de vehicles i el pati descobert on s'emmagatzemen metalls i ferralla, l'àrea de recepció de vehicles i la zona de treball de polp i de residus no perillosos.  
L'àrea coberta on s'ha de realitzar la descontaminació dels vehicles ocupa una superfície de 360 m². Presenta sòl cimentat i impermeabilitzat i una àrea per a l'emmagatzemament de residus perillosos formada per sis mòduls d'acer de 1.500 l de capacitat, amb cubetes per a la recollida de vessaments que descarreguen a un dipòsit albelló de 1.500 l de capacitat.  
El pati descobert, destinat a l'emmagatzemament de metalls, presenta reixetes de recollida d'aigües amb arqueta de presa de mostres prèvia al clavegueram general. A la zona de recepció de vehicles, només s'admetran aquells que es descontaminen en el dia, i es protegiran amb un sistema de reixetes que recullen les aigües pluvials a un separador d'hidrocarburs, prèviament a l'evacuació d'aquestes a la xarxa de clavegueram municipal. Les aigües fecals dels serveis higiènics, lavabos i oficines són abocades directament al clavegueram municipal.  
La parcel·la disposa d'aigua per a l'activitat, proveint-se de la xarxa potable municipal, i l'energia consumida és subministrada de la xarxa general per la companyia elèctrica.  
Alternatives  
En l'estudi d'impacte ambiental no es consideren alternatives a l'actuació projectada, es tracta d'una ampliació d'activitat de gestió de residus localitzada al mateix emplaçament ocupat actualment per l'esmentada activitat, i s'aprofiten les instal·lacions que hi ha.  
Afeccions legals  
D'acord amb l'informe tècnic urbanístic municipal, corresponent a l'expedient 45/04, d'activitats qualificades, de 29 de desembre de 2004, s'emet informe favorable i determina que l'activitat se situa al polígon industrial.  
L'activitat projectada és, conforme la Llei 10/1998, de residus, i la Llei 10/2000, de residus de la Comunitat Valenciana, de gestió de residus perillosos, i queda sotmesa a la corresponent autorització administrativa per la Conselleria competent en medi ambient.  
L'emmagatzemament de pneumàtics fora d'ús requereix la inscripció en el Registre de Productors de Residus de la Comunitat Valenciana, d'acord al Decret 2/2003, de 7 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament de la producció, possessió i gestió de pneumàtics fora d'ús.  
El Reial decret 9/2005, de 14 de gener, sobre activitats potencialment contaminants del sòl, exigeix als titulars de les activitats incloses en la relació del seu annex I segons el CNAE, remetre informe preliminar de situació del sòl ocupat davant de l'òrgan autonòmic competent, d'acord amb l'article 3.1 de l'esmentada reglamentació.  
El Decret 266/2004, del Consell de la Generalitat, que desenvolupa la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica, exigeix, en l'article 18, la realització d'auditories acústiques per a aquelles activitats susceptibles de produir sorolls i vibracions.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que calga obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Consideracions ambientals  
1. Identificació, descripció i valoració dels impactes.  
La relació d'impactes identificats com a conseqüència de l'execució del projecte d'instal·lació del centre de descontaminació de vehicles fora d'ús, són:  
- Producció de gasos a causa de la utilització de vehicles en el transport i a la maquinària elevadora en el moviment interior de materials.  
- Consum d'energia elèctrica.  
- Pols en el moviment de materials.  
- Sorolls i vibracions per la maquinària utilitzada en el procés de compressió.  
- Descontaminació de vehicles i producció de residus perillosos.  
- Dipòsit, emmagatzemament i envasament de materials, amb possibles vessaments d'aquests.  
2. Consideracions sobre les mesures protectores i correctores i sobre el programa de vigilància ambiental.  
Respecte a les principals mesures protectores o correctores que s'han tingut en compte en l'estudi d'impacte i al programa de vigilància ambiental:  
- Agranada de la pols dues vegades a la setmana  
- S'hi realitzaran mesuraments acústics per OCA (organisme col·laborador acreditat).  
- Cobriment de la zona de descontaminació de vehicles i d'emmagatzemament de residus perillosos, i protecció de les instal·lacions de descontaminació amb reixetes i plataformes de recollida de possibles vessaments.  
- La zona descoberta del pati d'emmagatzemament disposa de reixetes de recollida de pluvials amb arqueta abans de la descàrrega d'aquests a la xarxa de clavegueram municipal, i permet la presa de mostres per a l'anàlisi d'aquests.  
- La zona de recepció de vehicles disposa de reixetes per a la recollida de pluvials i, prèviament a la connexió d'aquests a la xarxa de clavegueram municipal passarà per un equip separador d'hidrocarburs.  
- La zona d'emmagatzemament de residus perillosos disposa de cubetes de recollida amb recollida de vessaments amb dipòsit de retenció de 1.500 l.  
El pla de vigilància ambiental es descriu amb la programació següent:  
- Agranada de la nau per a evitar acumulació de pols, una vegada per setmana.  
- Es mantindran les reixetes i arquetes netes i es gestionaran els llots i hidrocarburs recollits amb un gestor autoritzat.  
- Diàriament, s'observaran els nivells d'ompliment dels dipòsits i contenidors de residus perillosos per a procedir-ne a la gestió abans que puguen sobreeixir.  
Tramitació administrativa  
El 26 de febrer de 2007 es rep sol·licitud de declaració d'impacte ambiental per al projecte descrit amb número d'expedient 05/06, des de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València, i es remet juntament amb aquesta la documentació següent:  
- Projecte d'ampliació de llicència d'activitat   
- Ampliació de l'estudi d'impacte ambiental  
- Informe d'auditoria acústica per OCA  
- Informes municipals i certificat del resultat d'informació pública, en el qual s'informa que no s'han presentat al·legacions.  
El 27 de març de 2007, des del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental se sol·licita ampliació d'informació al titular respecte de la documentació tècnica presentada. Es rep resposta d'aquest, el 14 de maig de 2007, i s'aporta nova documentació.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix, segons el que preveu l'annex I de l'apartat 6.c.1) Centres de tractament de vehicles al final de la seua vida útil, d'acord amb la definició del Reial decret 1383/2002, de 20 de desembre, del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.   
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 5 de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, atribueix a l'òrgan ambiental la competència en formulació la declaració d'impacte ambiental dels projectes sotmesos a aquesta.  
L'article 8, apartat 3.c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica de Territori i Medi Ambient la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte Ampliació d'activitat de gestor de residus com a centre autoritzat de tractament de vehicles fora d'ús (CAT-VFU), promogut l'empresa Chatarras Rubio Beltrán, SL, a l'avinguda Jaume I, núm. 45, del municipi de Benifaió (València), sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix l'estudi d'impacte ambiental, el projecte d'ampliació de l'activitat i la resta de la documentació presentada.  
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. S'ha de disposar de quantitat suficient d'un producte absorbent per a la recollida de possibles vessaments durant les operacions de descontaminació dels vehicles o el trasbals de residus perillosos.   
2. Al pati exterior sense coberta queda prohibit emmagatzemar residus perillosos, sense que es prenguen les mesures protectores necessàries per a assegurar la recollida de vessaments i evitar la contaminació de les aigües pluvials per escorriment amb abocament a la xarxa de clavegueram municipal.  
3. A la posada en marxa de l'ampliació d'activitat, s'ha de realitzar una analítica de les aigües abocades a la xarxa de clavegueram que assegure el compliment amb el permís d'abocament municipal.  
4. Incorporació al programa de vigilància ambiental de les auditories acústiques exigides pel Decret 266/2004, de 3 de desembre, del Consell, que desenvolupa la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica.   
5. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, ha de ser comunicat a la Secretaria Autonòmica de Territori i Medi Ambient que establirà, si és procedent, l'aplicació de nous condicionants.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 15 de juny de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental   
Expedient: 82/6687-HEL  
Títol: Fàbrica de frites i esmalts   
Promotor: Esmalglass, SA  
Autoritat substantiva: Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana  
Objecte: Obtenció de l'autorització ambiental integrada  
Localització: Carretera Viver - Port Borriana 12525, Vila-real (Castelló)  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
Esmalglass SA és una indústria de fabricació de frites i esmalts. Disposa d'un procés productiu principal constituït per la fabricació de frites en forns de fusió i una sèrie de processos productius auxiliars que inclourien la fabricació d'esmalts, granits i microesferes, grànuls, atomitzats, serigrafies i pastes serigràfiques, vehicles serigràfics i subproductes. La indústria es troba situada a la carretera Viver - Port Borriana, al terme municipal de Vila-real (Castelló).  
Les instal·lacions d'Esmalglass SA se situen en sòl urbà industrial (IND-2), en la unitat d'execució número 69 i en sòl urbanitzable homologat, en les unitats I-24 i I-25, de conformitat amb el PGOU vigent. A les instal·lacions d'Esmalglass, SA s'accedeix des de la carretera comarcal CV-20 (carretera Vila-real - Onda).  
Es tracta d'una activitat en funcionament, en la qual és necessari corregir els deterioraments ambientals que puga produir. Per aplicar el principi de correcció en activitats en funcionament és necessària una avaluació d'impacte ambiental que identifique, classifique i interprete els efectes directes i indirectes de l'activitat de l'empresa sobre el medi ambient i a més proposar les mesures adequades en aquells casos en què no s'abaste l'eficiència ambiental requerida.  
2. Característiques més rellevants de l'activitat   
L'empresa disposa d'un procés productiu principal constituït per la fabricació de frites en forns de fusió i una sèrie de processos productius auxiliars que inclouen la fabricació d'esmalts, granits i microesferes, grànuls, atomitzats, serigrafies i pastes serigràfiques, vehicles serigràfics i subproductes.   
Les matèries primeres utilitzades són d'origen inorgànic. Altres matèries primeres procedeixen de la transformació de les matèries primeres minerals, com són les frites i els pigments. Altres grups de matèries primeres són d'origen orgànic o combinació amb inorgànics, com són els additius ceràmics i vehicles serigràfics.  
Aquestes matèries primeres són subministrades en estat sòlid, granular o en pols per mitjà de camions cisterna a granel per a les matèries primeres majoritàries (quars, feldespats, òxid de zinc, etc), amb descàrrega pneumàtica a través d'un pulmó totalment hermètic i emmagatzemament en sitges estanques. Les matèries primeres minoritàries (òxids, pigments, etc.) se subministren envasades en saques o contenidors flexibles paletitzats, i s'emmagatzemen al magatzem autoportant, des del qual se subministren a les diverses seccions productives, i són totalment automàtics el transport i la manipulació.  
Les matèries primeres auxiliars constitueixen un grup significatiu per a la indústria, com són els envasos, ja que tots els productes se subministren envasats i paletitzats. Altres matèries primeres auxiliars són pantalles serigràfiques usades per a l'aplicació serigràfica sobre peces ceràmiques i rotllos de polièster, usats per a imprimir els decorats, clixés juntament amb els líquids fotogràfics (laboratori d'I+D).  
El subministrament d'aigua procedeix d'un pou subterrani comunitari, situat prop de la instal·lació. La indústria utilitza aigua en els processos següents: aigua que incorpora al producte, a través dels diversos processos; aigua per a refrigeració; aigua de llavada de productes, aigua de neteja de processos i instal·lacions, i aigua de serveis domèstic i sanitari.   
Com a fonts d'energia, l'empresa consumeix electricitat i gas natural destinat principalment als forns de fusió i assecadores de frites. Altres combustibles utilitzats són el gasoil de tipus A i el gasoil de tipus B, destinat a motors, amb un consum anual de 148.577 L.   
Les xemeneies dels forns estan connectades a un col·lector general que transporta els fums fins a un precipitador electrostàtic per a la depuració d'aquests. A l'eixida de l'electrofiltre, s'aprofita la calor residual dels gasos, fent-los passar a través d'una caldera pirotubular, i es produeix vapor a 500ºC i 32 bar de pressió. Derivat de l'aprofitament de la calor residual dels fums es produeix energia elèctrica per a autoconsum.  
La producció anual segons el tipus de producte és:  
- Total de producció de frites, granits i microesferes: 129.548 t/any.  
- Total de producció d'esmalts i la resta de composicions vitrificables: 98.441 t/any.  
- Vehicles serigràfics: 1.270,38 t/any.  
Tots els productes s'expedeixen envasats, generalment en envasos de plàstic i de paper majoritàriament, sobre palets de fusta enfardellats amb film retràctil. Els productes en sec s'envasen en contenidors flexibles, sacs de plàstic o paper o dipòsits de polietilé d'alta densitat. Per als productes líquids s'utilitzen recipients o dipòsits de les mateixes característiques tècniques als anteriors. L'emmagatzemament dels envasos es realitza al magatzem autoportant.  
Tramitació administrativa  
En data 27 de maig de 2005, l'Àrea de Qualitat Ambiental va sol·licitar informe l'Àrea d'Avaluació Ambiental sobre la suficiència de la documentació de la sol·licitud d'autorització ambiental integrada d'Esmalglass, SA, segons el que estableix l'article 15 del Decret 40/2004, en el qual desenvolupa la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, actualment modificat per l'article 26 del Decret 127/2006, de 15 de setembre, que desenvolupa la Llei 2/2006, de 5 de maig, de prevenció de la contaminació i qualitat ambiental.  
En data 4 d'octubre, l'Àrea d'Avaluació Ambiental emet un informe resposta en el qual sol·licita col·laboració a l'Àrea de Qualitat Ambiental perquè s'aporte autorització de l'organisme de conca per haver-se observat que d'una banda, la indústria aboca al terreny mitjançant pous filtrants les aigües residuals procedents de la depuració biològica, els rebutjos de l'osmosi inversa i les porgues del circuit d'aigües de calderes, i d'altra banda, aboca al barranc de Ràtils les aigües pluvials d'escorriment. Així mateix, s'informa que l'autorització d'abocament de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer de 21 de març de 1994 aportada els prohibeix terminantment l'abocament d'aigües al subsòl o llit públic.   
L'expedient d'avaluació d'impacte ambiental s'inicia amb data 12 d'abril de 2007, en remetre l'Àrea de Qualitat Ambiental d'aquesta Conselleria el certificat d'informació pública del projecte, en el qual s'indica que no s'han rebut al·legacions a aquest.   
En data 21 de maig de 2007, l'Àrea de Qualitat Ambiental remet una còpia dels informes que la Confederació Hidrogràfica del Xúquer ha emés durant el tràmit d'autorització ambiental integrada d'Esmalglass, SA com a resposta a l'escrit de data 4 d'octubre de 2005 de l'Àrea d'Avaluació Ambiental abans esmentat. Els informes remesos per l'Àrea de Qualitat Ambiental són:  
Informe de data 3 de juny de 2005: el comissari d'Aigües de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer emet un informe respecte de la gestió de les aigües residuals procedents de l'empresa amb una sèrie de condicionants respecte a les aigües de proveïment, aigües residuals industrials, domèstiques i pluvials.  
Informe de data 2 de febrer de 2006: el comissari d'Aigües de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer emet un informe respecte de la gestió de les aigües residuals procedents de l'empresa, segons el qual el titular ha de presentar la documentació següent:  
- Proposar un tractament depurador suficient per a tractar les aigües residuals procedents dels lavabos, de manera que es complisquen els límits de concentració en l'efluent establits en l'article 34 del Pla hidrològic de conca del Xúquer; tenint en compte que els següents paràmetres característics superen els esmentats límits: DQO, DBO5, sòlids en suspensió i nitrogen total.  
- Proposar una gestió adequada de les aigües residuals procedents de les dutxes i lavabos.  
- Gestionar adequadament tant el rebuig del tractament d'osmosi com de les aigües de refrigeració, que són abocades al pou, tenint en compte que la seua caracterització duplica el límit autoritzable per a sulfats i quadruplica el corresponent a nitrogen nítric.  
Informe de data 3 de novembre de 2006: el comissari d'Aigües de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer emet un informe respecte de la gestió de les aigües residuals procedents de l'empresa, i fa les consideracions següents:  
- Respecte de les aigües residuals domèstiques procedents dels lavabos, aquestes s'emmagatzemen en dipòsits de polièster amb fibra de vidre de 10 m de capacitat. La recollida de les aigües domèstiques es du a terme mitjançant dos gestors autoritzats.  
- Respecte de les aigües residuals domèstiques procedents de les dutxes i lavabos es generen 5.950 m³/any que són emmagatzemades en un tanc de formigó armat soterrat i són reutilitzades en equips de depuració via humida.  
- Respecte a les aigües residuals industrials es generen 3.100 m³/any que s'emmagatzemen en un tanc de formigó armat soterrat i són reutilitzades en equips de depuració via humida.  
El titular ha de presentar la documentació següent a l'efecte de garantir la inexistència d'abocament d'aigües residuals, domèstiques i industrials, a domini públic hidràulic:  
- Certificat de la impermeabilitat, estanquitat i estabilitat estructural de la bassa d'acumulació d'aigües residuals.  
- Factures corresponents al 2006 que acrediten la recollida dels 910 m³ /any per part de gestor autoritzat.  
Informe de data 11 de maig de 2007, el comissari d'Aigües de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer informa que d'acord amb la nova documentació presentada, el projecte justifica l'absència d'abocament a domini públic hidràulic.  
En data 22 de maig de 2007, l'Àrea d'Avaluació Ambiental sol·licita a l'Àrea de Qualitat Ambiental còpia de la documentació relativa a les modificacions que han tingut lloc respecte al projecte original a fi de complir els condicionants establits per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer. En aquesta mateixa data, l'Àrea de Qualitat Ambiental remet la documentació següent:  
- Annex de sol·licitud d'autorització d'abocament de l'empresa Esmalglass, SA.  
- Document relatiu a la gestió de les aigües residuals industrials procedents de l'empresa.  
- Memòria tècnica relativa a la depuració d'aigües residuals (annex al projecte bàsic).  
- Certificat d'estanquitat del dipòsit utilitzat per a l'emmagatzemament de les aigües fecals tractades biològicament per a la gestió d'aquestes en l'EDAR.  
- Documentació sol·licitada a l'empresa per la Direcció General de Qualitat Ambiental relativa a l'expedient 022/05 IPPC.  
En considerar suficient la documentació remesa, s'incoa l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental.   
Afeccions legals  
El projecte està afectat per la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, en estar inclòs en l'annex I, epígraf 3.3. (instal·lacions per a la fabricació de vidre inclosa la fibra de vidre, amb una capacitat de fusió superior a 20 tones per dia). La indústria sol·licita l'autorització ambiental integrada que atorga la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge. Les competències en matèria de control integrat de la contaminació, qualitat d'aigües, seguiment i control d'aquest recurs, protecció atmosfèrica i acústica, i el seguiment, control i gestió de residus s'atribueixen a la Direcció General de Qualitat Ambiental.  
Cal citar, entre altres normes:  
- La producció de vidre està sotmesa al règim establit pel RD 9/2005, de 14 de gener, relatiu a sòls contaminats.  
- L'activitat està catalogada com a tipus B, per ser potencialment contaminant de l'atmosfera, per la qual cosa ha de portar el control i el registre de les emissions d'aquesta.   
- Segons el que es regula en la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica i en el Decret 266/2004, de 3 de desembre, pel qual es desenvolupa aquesta, la indústria ha de disposar d'un llibre de control en què figuraran els informes corresponents a les auditories acústiques periòdiques.  
- Com a productor de residus, ha de complir el que estableix la Llei 10/2000, de 12 de desembre, i la resta de normativa vigent en la matèria.   
D'acord amb els articles 18, 19 i 20 de l'Ordre de 9 de setembre de 2003, de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual es desenvolupa el Decret 119/2003, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, les competències en matèria de control integrat de la contaminació, qualitat d'aigües, seguiment i control d'aquest recurs, la protecció atmosfèrica i acústica, i el seguiment, control i gestió de residus són atribució de la Direcció General de Qualitat Ambiental.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que calga obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.   
Consideracions ambientals  
1 Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte  
L'activitat presenta un conjunt d'operacions, actuacions i servituds que directament o indirectament produeixen diversos efectes sobre els factors ambientals de l'entorn.  
Durant el desenvolupament normal de l'activitat es consumeixen elevades quantitats d'aigua i d'energia, i s'originen al mateix temps emissions atmosfèriques, soroll, residus sòlids, líquids i abocaments.  
Pel que fa a l'impacte negatiu de la presència de xarxa de vials de servei i l'asfaltatge de superfície exterior, les esmentades accions són vinculants a la pèrdua de sòl fèrtil, on és difícil aplicar mesures correctives, i per tant s'ha de considerar l'impacte.  
Respecte al sòl i les aigües, cal assenyalar que la ubicació de la indústria està en una zona amb accessibilitat d'aqüífers alta i amb una vulnerabilitat a la contaminació de les aigües subterrànies mitjana, tot això d'acord amb la Cartografia temàtica del territori de la Generalitat Valenciana.  
La zona on està situada la indústria posseeix una topografia bastant plana pel fet de no haver-hi accidents topogràfics importants, per la qual cosa la fàbrica és bastant visible. El paisatge es caracteritza per ser poc uniforme i poc homogeni en ser una zona tocant a indústries i amb camps de cultiu propis de la zona.  
L'activitat és susceptible de generar emissions al sòl en generar residus i emetre's partícules per xemeneies. A més hi ha una zona descoberta on s'emmagatzemen frites seques (situat a la dreta de l'emmagatzemament automàtic situat a la zona núm. 37 d'acord amb el plànol 8.3/2) que són susceptibles de dispersar-se per l'acció del vent i una zona d'emmagatzemament sense asfaltar denominada AR-6: Emmagatzemament de residus inerts diversos d'acord amb el plànol núm. 8.6/1.   
2 Identificació i valoració d'impactes durant la fase de construcció  
La indústria es troba instal·lada i en plena activitat, per la qual cosa no cal parlar d'accions susceptibles de produir impacte durant la fase de construcció, sinó només el generat per la seua activitat i el produït pel desmantellament d'aquesta.  
3. Identificació i valoració d'impactes durant la fase de funcionament  
El procés industrial que es du a terme és el d'una planta de fabricació frites i esmalts, consistent en les etapes següents:   
- 1ª fase: Recepció, emmagatzemament i mescla de matèries primeres.  
- 2ª fase: Fusió als forns a 1.400 ºC.  
- 3ª fase: Refinament, mòlta i assecatge.  
- 4ª fase: Fabricació de composicions d'esmalts.  
- 5ª fase: Fabricació de vehicles serigràfics.  
- 6ª fase: Fabricació de composicions serigràfiques.  
Cada una de les etapes del procés productiu dut a terme durant la fase d'explotació és susceptible de produir impacte ambiental.  
4 Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental  
Les accions derivades de l'activitat industrial consisteixen en una sèrie d'emissions al medi, conseqüència del procés productiu de transformació de les matèries primeres i recursos utilitzats en els productes obtinguts.  
Es consideraran les emissions a l'aire, a l'aigua, al sòl, com també els residus generats i l'emmagatzematge temporal d'aquests a la instal·lació.  
4.1 Contaminació atmosfèrica  
La indústria disposa d'un total de 167 focus d'emissió a l'atmosfera, els quals corresponen als diversos processos productius.  
4.2 Usos de l'aigua i contaminació hídrica  
El proveïment d'aigua en la indústria procedeix d'una captació de pou comunitari la Pau, situat a la partida Madrigal de Vila-real. L'aigua és emmagatzemada en una bassa de recepció i bombada per a la posterior distribució d'aquesta per la xarxa interior de la fàbrica. Hi ha una xarxa separativa de l'aigua d'ús sanitari de la d'ús industrial. La primera és sotmesa a un pretractament per a assegurar les condicions higienicosanitàries. L'aigua d'ús industrial es destina a diferents processos productius: processos evaporatius; processos que incorporen aigua al producte, i processos que utilitzen aigua com a vehicle de neteja i manteniment.  
Les aigües residuals industrials són separades en origen com a aigües residuals blanques o aigües residuals color. La totalitat d'aquestes aigües és conduïda a la depuradora fisicoquímica que hi ha a la planta, per a la posterior reutilització tant de les aigües com dels materials en suspensió continguts en aquestes (llots blancs, llots color). No s'aboquen aigües residuals industrials de processos productius, ja que són reutilitzades i evacuats els llots d'aquestes externament o incorporats com a matèries primeres. Les aigües residuals depurades es destinen principalment als diversos processos: circuit de distribució interior d'aigua reutilitzada que aporta a diversos processos; circuit de refrigeració de l'aigua de forns de frita.  
4.3 Contaminació del sòl  
Es tracta d'una activitat potencialment contaminant del sòl en generar residus i manipular matèries pulverulentes a granel i emetre's partícules per xemeneies, que s'acumulen en cobertes i paviment, i que són arrossegades per l'aigua de pluja.   
La parcel·la on se situa la indústria està encerclada perimetralment i disposa d'una superfície exterior totalment asfaltada a excepció d'una zona en què hi ha un camp de tarongers i una zona d'emmagatzemament temporal de residus inerts procedents de labors d'obra que s'executen a la fàbrica.   
4.4 Residus generats  
Els residus generats són col·locats agrupats en recipients i emmagatzemats temporalment en naus fins a la recollida d'aquests per part d'un gestor autoritzat. La zona d'emmagatzemament de residus es troba en nau tancada, ensostrada i sobre sòl impermeabilitzat. Disposa d'una canaleta de recollida de possibles vessaments.  
Els residus generats són recollits amb separació en origen, perillosos (RTP) i no perillosos (RNP) i dipositats en recipients etiquetats segons la normativa.  
Els RTP sòlids són emmagatzemats, per un període inferior a 6 mesos, en una nau exterior fins a la retirada per gestor autoritzat.  
Els RNP voluminosos (refractaris, runes, ferralla, etc) s'emmagatzemen en nau oberta, dins de contenidors metàl·lics.  
Els residus líquids, llots i suspensions aquoses, són recollits per canaletes a basses pulmó per a ser bombats a la depuradora. Es disposa de dos emmagatzemaments o basses diferenciades: unes per a llots-color i altres per a llots-blancs. Els llots i suspensions aquoses-color es porten a tractament extern mitjançant cisternes. Els llots i suspensions aquoses-blanques són recuperats internament per a ser introduïts com a matèries primeres en el procés productiu. Les aigües aclarides es reutilitzen en altres operacions productives. Les basses d'emmagatzemament d'aquests residus líquids són de formigó, estanques i impermeabilitzades. El transport d'aquests es realitza de manera hermètica.  
Altres residus líquids com ara productes químics fotogràfics, dissolvents, olis usats, etc., s'emmagatzemen en recipients tancats hermètics, amb tapa de seguretat. Són transportats al magatzem per al posterior trasllat per a tractament extern.   
4.5 Programa de vigilància ambiental  
Es presenta un programa de vigilància ambiental centrat en la periodicitat i la manera en què s'han de dur a terme les inspeccions rutinàries.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta. Tal com estableix l'epígraf j) del Grup 4 de l'annex 1 de la Llei 6/2001, de 8 de maig, de modificació del Reial decret legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental, les instal·lacions per a la fabricació de vidre, amb una capacitat de fusió a 20 tones per dia, es troben sotmeses al tràmit d'avaluació d'impacte ambiental.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.   
L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.  
L'article 8.3.c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte bàsic d'autorització ambiental integrada d'una indústria per a la fabricació de frites i esmalts ceràmics, promogut per l'empresa Esmalglass, SA, situada a la carretera Viver - Port Borriana al terme municipal de Vila-real (Castelló), en els termes que estableix el projecte, l'estudi d'impacte ambiental i la resta de documentació que consta en l'expedient, sempre que es complisquen les condicions següents:  
1. Els residus inerts procedents de les labors d'obra i reformes dutes a terme a la fàbrica s'han d'emmagatzemar en contenidors de manera temporal i no mai un temps superior a 6 mesos en la zona d'emmagatzemament d'inerts AR - 6 fins a la seua destinació final a un abocador autoritzat. En cap cas s'han d'emmagatzemar residus procedents d'altres activitats externes.  
2. La zona on s'emmagatzemen a l'aire frites seques (situat a la dreta de l'emmagatzemament automàtic situat a la zona núm. 37 d'acord amb el plànol 8.3/2 i pròxim al camp de tarongers) s'ha de cobrir a fi d'evitar la dispersió de les frites per la parcel·la a causa de l'acció del vent. Així mateix, s'ha de garantir que l'aigua de pluja i d'escorriment no penetre en l'emmagatzemament d'aquestes frites.  
3. Actualment, el camp de tarongers que hi ha a la parcel·la industrial es troba tancat perimetralment per barreres de seguretat que no impedeixen que les aigües residuals procedents de les tasques de neteja de la instal·lació com també les aigües d'escorriment de pluja caiguen sobre el camp. Aquestes aigües podrien arrossegar restes de frites i partícules acumulades en cobertes i paviment que són arrossegades per l'aigua de pluja, per la qual cosa s'ha de substituir l'actual tanca composta per barrera de seguretat per una realitzada en obra des del sòl fins a una alçària suficient.   
4. Altres condicionants ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació.  
5. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de ser comunicat a l'òrgan competent en avaluació d'impacte ambiental el qual establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
6. D'acord amb l'article 4 del WCA 0308/1986, de 28 de juny, modificat per la Llei 9/2006, de 28 d'abril, el promotor ha de comunicar a l'òrgan ambiental (per escrit), amb la suficient antelació, la data de començament de l'execució del projecte.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 25 de juny de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 108/8707-DIW  
Títol: Pla especial de reserva de sòl Col·legi Públic Castell del Pop, de Murla  
Promotor: Ajuntament de Murla (Alacant)  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Murla (Alacant) i DTTV Alacant  
Localització: Terme municipal de Murla (Alacant)  
Descripció del projecte   
1. Objecte de projecte  
La finalitat d'aquest Pla especial és la de reclassificar una parcel·la de sòl de 2.675 m², classificada actualment com a sòl no urbanitzable comú segons les vigents normes subsidiàries de Murla, amb l'objecte de crear una zona destinada a equipament docent.  
Dels 2.675 m² proposats, 2.000 m² es destinaran a sòl dotacional docent i la resta, és a dir, 675 m², com a sòl destinat a xarxa viària.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
- Localització  
El municipi de Murla es troba situat a la comarca de la Marina Alta, a la província d'Alacant. Limita al nord amb el municipi d'Orba i la Vall de Laguar; a l'est amb Alcalalí i Orba; a l'oest amb la Vall de Laguar i Benigembla, i al sud amb Parcent, Benigembla i Alcalalí.  
La parcel·la en qüestió es troba situada a la partida Garroferal, emmarcada pels límits següents:  
- Al nord: parcel·la núm. 648 del polígon 2  
- Al sud: camí Garroferal  
- A l'est: parcel·les núm. 653 i 654 del polígon 2  
- A l'oest: parcel·la núm. 651 del polígon 2  
- Planejament proposat  
En el quadre següent es pot comparar el planejament actual amb el previst:  
  
Les condicions d'edificació que es defineixen en el projecte es concreten en els paràmetres següents:  
Edificabilitat: 1,00 m²/m²  
Ocupació màxima de la parcel·la: 50%  
Nombre de plantes: 3  
Alçària de cornisa: 12 m  
Separació a límits: no es regula.  
Separació a límits mitgers: no es regula  
Nombre de places d'aparcament: Nombre d'unitats docents  
Composició dels edificis: lliure  
Condicions de connexió i integració:  
Seqüència lògica de desenvolupament: immediata.  
Xarxa viària: camí Garroferal. Es preveu un recorregut de vianants a manera de vorera.  
Proveïment d'aigua: camí Garroferal.  
Evacuació d'aigües pluvials i residuals: a la xarxa bàsica pel camí Garroferal.  
Energia elèctrica, a través d'una línia elèctrica i pel camí Garroferal.  
3. Alternatives  
En l'estudi d'impacte ambiental no es fa un examen d'alternatives tècnicament viables ni l'estudi de l'impacte d'aquestes en comparació amb la ubicació triada. Només s'expliquen els perquè de l'elecció de l'alternativa triada.   
Es justifica l'elecció de la ubicació per estar pròxima al nucli urbà actual i integrada en una zona d'ampliació prevista en el pla general de pròxima redacció. També s'indica que la titularitat del terreny és de l'Ajuntament de Murla.   
També es justifica l'elecció per ser un terreny pràcticament pla i de forma trapezoïdal en què hi ha una plantació de cítrics abandonada. No presenta infraestructures d'especial rellevància excepte les pròpies de l'activitat agrícola ni es troba afectada per servituds de pas ni d'instal·lacions de cap tipus. La connexió amb els serveis urbanístics bàsics, és a dir, electricitat, proveïment d'aigua, sanejament i accés tant rodat com de vianants, queden garantits pel camí Garroferal.  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data de maig de 2007 la Direcció Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge d'Alacant va remetre documentació relativa al Pla especial de reserva de sòl Col·legi Públic Castell del Pop, de Murla (Alacant), composta per còpia d'expedient administratiu i estudi d'impacte ambiental, i s'incoa el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
2. Informació pública  
Es va exposar al públic l'estudi d'impacte ambiental, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el periòdic Las Provincias, de data 10 de gener de 2007 i en el DOCV núm. 5444, de data 6 de febrer de 2007.  
Durant el període d'informació pública, 45 dies comptadors des del 7 de febrer al 30 de març, no s'hi van presentar al·legacions, segons consta en el certificat emés pel secretari de l'Ajuntament de Murla, de data 2 d'abril de 2007.   
3. Peticions d'informació o documentació complementària  
No s'ha requerit informació o documentació per a completar l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
Sol·licitud d'informes sectorials  
En l'expedient incoat no s'inclouen informes sol·licitats durant la tramitació del Pla.  
Afeccions legals  
Respecte a l'estudi d'impacte ambiental de desembre de 2006,  
1. Després de la consulta de les cartografies temàtiques i estudis integrants dels sistemes d'informació territorial publicades per la COPUT, PGOF, CTH, xarxa Natura i PATRICOVA, no s'han detectat afeccions sobre l'àrea d'estudi.   
2. Camins ramaders  
L'àmbit d'actuació del col·legi no afecta cap camí ramader dels que hi ha al municipi de Murla.  
3. Rambles i llits  
No es veu afectada per cap curs d'aigua permanent ni temporal, ni es troba a les proximitats de barrancs o torrenteres del sistema fluvial de la zona.  
4. Jaciments arqueològics  
Segons l'estudi d'impacte ambiental, en l'àmbit d'estudi no es troben jaciments arqueològics, no obstant això, ha d'obtenir-se informe relatiu al compliment del que disposa la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
Consideracions ambientals   
Abans de començar aquest apartat cal indicar que, respecte a l'estudi d'impacte ambiental, els apartats III. Inventari i descripció de les interaccions ecològiques i ambientals clau, l'apartat IV. Identificació i valoració d'impactes, l'apartat V. Establiment de mesures correctores i l'apartat VI. Programa de vigilància ambiental, presenten molt poca informació i la que presenten no queda degudament justificada. Per tant, resulta molt difícil realitzar una valoració concreta de l'impacte que provocarà l'actuació atesa la poca informació de què disposem.  
No obstant això, atesa la ubicació de la parcel·la i les característiques del projecte, es poden considerar com a suficients.  
1. La fisiografia del terreny de la zona d'estudi és fortament ondulada. Els terrenys formen part d'una plana al·luvial, són permeables i amb bones condicions de drenatge. Des del punt de vista geològic la zona està ocupada per materials sedimentaris de l'era quaternària i origen continental.  
Des del punt de vista de la litologia, l'àmbit d'estudi s'assenta principalment sobre materials quaternaris, fonamentalment cudols, graves, arenes i argiles. Això li confereix les següents característiques al sòl: risc d'erosió actual baix - molt baix, risc d'erosió potencial alt, vulnerabilitat d'aqüífers baixa.  
La capacitat d'ús del sòl és moderada. En l'àmbit d'actuació s'assigna un ús agrícola, l'aprofitament actual del qual és nul, ja que es tracta d'un terreny no cultivat. No apareixen àrees degradades o relleus deteriorats. No apareixen zones forestals.  
2. En l'estudi d'impacte ambiental presentat es fa una valoració molt escassa de l'afecció a la vegetació i la flora, simplement es diu que la vegetació i la flora que hi ha a la parcel·la és nul·la. No es descriuen les espècies potencials ni les actuals de la zona d'estudi.  
És difícil conéixer l'existència d'alguna espècie inclosa en els annexos I i II de l'Ordre de 20 de desembre de 1985, de la Conselleria d'Agricultura i Pesca, sobre protecció d'espècies endèmiques o amenaçades. Com tampoc es recull cap espècie del Catàleg nacional d'espècies amenaçades (RD 439/1990 de 30 de març, BOE núm. 82 de 5 d'abril de 1992) actualitzat per les ordres 29 agost de 1996, 9 de juliol de 1998, 9 de juny de 1999, 10 de març de 2000, 28 de maig de 2001, MAM/2734/2002 de 21 d'octubre i MAM/1653/2003 de 10 de juny, publicades totes aquestes en el Butlletí Oficial de l'Estat (BOE).  
No obstant això, ateses les característiques de la zona, per ser un cultiu de secà abandonat, es troben espècies de cultiu i formacions de caràcter nitròfil, producte de les activitats de cultiu i els camins limítrofs. Atés el grau d'antropització, les espècies trobades solen ser d'àmplia distribució cronològica. Prou escassa i poc diversa.  
No es troben en l'àmbit àrees forestals que hagen patit incendis a partir de l'entrada en vigor de la Llei 4/1992, de sòl no urbanitzable.  
3. En l'estudi d'impacte ambiental, respecte de la fauna, no es presenta una llista que reculla aquelles espècies que d'alguna manera es relacionen amb l'àrea d'estudi. Únicament s'assenyala que és una zona de clara tendència urbana amb una elevada influència antròpica. No assenyala en quins punts pot predominar cada espècie ni com fan ús de l'àrea d'estudi, assenyalant si és l'àrea de campeig, de nidificació o quins són els punts més freqüents de pas. No obstant això, atesa la reduïda grandària de la zona d'estudi i l'elevada antropització d'aquesta, la informació respecte d'això resulta suficient.  
Amb la documentació presentada no es pot fer una valoració de la presència d'espècies amb algun tipus de protecció d'acord amb el Decret 32/2004, de 27 de febrer, del Consell de la Generalitat, pel qual es crea i regula el Catàleg valencià d'espècies de fauna amenaçades, i s'estableixen categories i normes per a la protecció d'aquestes. Encara que no s'especifica l'afecció del projecte a aquestes espècies que apareixen en la llista.  
Segons l'estudi d'impacte ambiental, no hi ha espècies faunístiques d'interés a la zona d'estudi. Per tant, ateses les característiques de la zona, no cal indicar la presència a la parcel·la d'estudi d'individus catalogats com d'especial interés o en perill d'extinció, ni es troben en l'àrea d'estudi cap de les espècies del Catàleg nacional d'espècies amenaçades, Reial decret 439/1990 de 30 de març.  
4. Segons l'estudi d'impacte ambiental, la població de Murla en l'actualitat és de 502 habitants censats. El cabal mitjà subministrat d'aigua potable a l'esmentada població, segons dades de consum de l'any 2005, és de 180 m³/dia. Aquest subministrament ve d'un pou-manantial de captació situat al mateix nucli de la població. L'aigua s'impulsa al dipòsit de la localitat mitjançant bombament. Per a completar el proveïment en períodes d'escàs cabal de brollador es disposa del pou el Penyal, situat a uns tres-cents metres de distància del brollador. El cabal conjunt del pou, més el brollador en època estival és d'uns 270 m³/dia, segons els serveis tècnics de la Diputació d'Alacant-Cicle Hídric.  
La connexió a la xarxa d'aigua potable es realitzarà mitjançant les connexions pertinents i xarxa de distribució d'aigua potable, en el punt d'accés més pròxim a la xarxa que hi ha a sòl urbà. En aquest cas es realitzarà mitjançant una connexió pel camí Garroferal.  
Pel que fa a la producció d'aigües residuals, en tractar-se d'una actuació de caràcter dotacional on no es preveu un increment de la població resident ni estacional, no s'estima adequat suposar una major demanda d'aigua potable o un major volum d'aigües residuals. En tot cas, les aigües residuals seran abocades al clavegueram públic, en concret a la xarxa de clavegueram municipal que hi ha limítrofa a la parcel·la i conduïdes a l'estació depuradora d'aigües residuals municipal, la qual aboca al riu Gorgos en les condicions establides en les ordenances municipals d'abocament de clavegueram.  
El sanejament de les aigües residuals de Murla es realitza en l'actualitat en la depuradora situada a Murla, amb un cabal projectat de 100 m³/dia. En l'actualitat, el cabal de funcionament és de 100 m³/dia (segons la fitxa de l'EPSAR). S'adoptarà una xarxa separativa per a la xarxa de pluvials com la de fecals.  
D'altra banda, la recollida de residus sòlids urbans que pot generar l'activitat docent serà realitzada pels serveis municipals de recollida. Per això, s'estima que no es produirà un increment de la producció de RSU, pel fet de no comportar un increment efectiu poblacional per a la ciutat de Murla.  
5. Segons l'estudi d'impacte ambiental, el clima de la zona és mediterrani. Aquesta és l'única valoració que es fa respecte al clima. Per tant, participa de les característiques pròpies del clima mediterrani litoral septentrional, hiverns suaus i estius calorosos i secs.   
6. L'estudi d'impacte ambiental no presenta un estudi acústic. Atesa la proximitat al nucli urbà consolidat, de l'àmbit d'actuació, s'han d'incorporar a l'estudi d'impacte ambiental mesures correctores per a corregir l'efecte provocat per la maquinària i la resta d'elements que poden provocar algun tipus d'alteració del nivell sonor de la zona en la fase d'execució del projecte. Aquestes mesures han de preveure's també en el programa de vigilància ambiental.  
L'estudi d'impacte ambiental no integra en la seua documentació un estudi d'ordenació i protecció del paisatge. Únicament es fa referència a l'afecció sobre el paisatge mitjançant el punt 3.7 Paisatge (pàgina 4 de l'estudi d'impacte ambiental). Segons la documentació referida, es tracta d'un paisatge típic de cultiu de secà abandonat, annex al nucli urbà de la població de Murla.   
Aquesta actuació, sobretot la construcció d'infraestructures i edificis, provocarà un impacte permanent, d'extensió zonal, que afectarà directament el paisatge de la zona rural i indirectament el benestar de les persones.  
En les mesures correctores de l'estudi d'impacte ambiental, s'han d'establir mesures encaminades a no produir impactes sobre la geomorfologia del territori i sobre la coberta vegetal més enllà de l'estrictament indispensable i intentar integrar les construccions amb formes naturals i amb una coberta vegetal formada per espècies pròpies de la zona.  
7. Segons l'estudi d'impacte ambiental, es preveu una major influència de vehicles a l'àrea d'estudi i en particular un increment de la densitat de trànsit en els vials d'accés al col·legi. Aquesta afecció es farà palesa tant en la fase d'execució (trànsit de maquinària i camions pesants) com en la fase de funcionament (augment del trànsit en la via). S'ha d'assegurar que no es produiran alteracions en el funcionament normal dels vials adjacents, com també s'assegurarà que no s'ocasiona cap desperfecte d'aquests. S'ha d'aplicar la legislació vigent sobre protecció dels vials d'ús públic, com també informar l'organisme gestor d'aquests vials de les actuacions que es desenvoluparan, i obtenir-ne d'aquest l'aprovació.  
8. Segons l'estudi d'impacte ambiental, en l'àmbit d'estudi no es troba cap jaciment arqueològic localitzat en l'àmbit.  
L'estudi d'impacte ambiental no estableix com a mesures protectores inicials que prèviament a qualsevol actuació sobre aquests ha de realitzar-se un estudi de prospecció arqueològica el qual, una vegada remés a la Conselleria de Cultura i Patrimoni, aquesta mateixa emetrà un informe vinculant al qual quedarà subjecte aquest estudi d'impacte ambiental, per la qual cosa ha de presentar-se un annex a aquest que recollirà les mesures correctores, protectores i de vigilància que de l'esmentat informe de la Conselleria de Cultura, Direcció General del Patrimoni Cultural Valencià es deriven.  
S'ha d'aportar l'informe definitiu previst en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, resultat de preveure en l'estudi d'impacte ambiental aquestes actuacions realitzades, els resultats i el programa de vigilància o mesures correctores respecte d'això. L'esmentat informe serà vinculant per a la resolució final del projecte.  
9. Segons l'estudi d'impacte ambiental, no s'hi estableixen mesures correctores atés que les conseqüències de la reclassificació d'aquests terrenys serien pràcticament nul·les.  
L'estudi d'impacte ambiental, respecte al programa de vigilància ambiental, diu que a causa de la poca entitat de l'actuació i a l'escàs impacte ambiental, no procedeix redactar cap programa de vigilància ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8. g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 8.3.c) del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Pla especial reserva de sòl Col·legi Públic Castell del Pop, de Murla (Alacant), sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i supeditat al compliment dels condicionants establits en el punt segon d'aquesta declaració.  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte al compliment dels condicionant següents:  
1. S'ha d'aportar l'informe definitiu emés per la Direcció General de Patrimoni Valencià en compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià. En el cas que l'esmentat informe resulte desfavorable, així ha d'entendre's també aquesta declaració d'impacte ambiental.  
2. L'Ajuntament ha d'exigir a les empreses, després de la realització de les obres, certificats de recepció de residus sòlids inerts per part d'abocadors o empreses autoritzades per a la gestió d'aquest tipus de residus.  
3. Durant la fase d'execució, s'ha de definir l'àrea on quedarà aparcada temporalment la maquinària d'obra i indicar, si és procedent, el lloc on es duran a terme les labors de neteja i manteniment d'aquesta. Així mateix, es recorda que els canvis d'oli, filtres i qualsevol altre residu de manteniment de maquinària i vehicles han de ser degudament gestionats per un taller o gestor de residus tòxics i perillosos degudament autoritzat, s'ha d'exigir a les empreses els certificats que acrediten el lliurament dels residus generats a empreses gestores autoritzades.  
4. Durant la fase d'execució, s'ha de preveure i identificar una zona per a l'abassegament dels materials que s'han d'emprar en les obres d'urbanització i edificació, i evitar l'ocupació dels terrenys limítrofs.  
5. En el cas que les construccions afecten els serveis i infraestructures de reg, han de ser reposats. S'ha de garantir la continuïtat de totes les canalitzacions i canonades que travessen el sector i tinguen una funcionalitat més enllà dels límits d'aquest. Qualsevol desviació o alteració de les séquies que hi ha a la zona ha de disposar de l'autorització de la comunitat de regants propietària o, en tot cas, de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, la qual determinarà la forma en què es duran a terme les actuacions proposades.   
6. Per a l'adequació de la zona verda s'ha d'utilitzar terra adequada, en cap cas residus, i espècies vegetals autòctones que no requerisquen gran quantitat d'aigua per a la seua subsistència. Aquestes espècies han d'emprar-se igualment en la restauració dels possibles talussos naturals que s'executen amb motiu de la urbanització.  
7. En el cas que els cultius limítrofs es vegen afectats durant les obres d'edificació, s'han de realitzar els treballs de restitució de la situació original d'aquests.  
Tercer  
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 22 de juny de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 128/04-AIA  
Títol: Legalització d'explotació porcina d'engreix  
Promotor: Ismael Herrero Rubio  
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Alpuente (València)  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat per a la legalització de l'activitat porcina d'engreix  
Localització: Partida Ribazo Gordo, polígon 8, parcel·la 591, del terme municipal d'Alpuente (València)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a legalitzar una activitat porcina d'engreix, les característiques de la qual, segons la documentació aportada, són:  
L'explotació, amb capacitat per a 800 porcs, es dedica a l'engreix de porcs des dels 20 kg fins a 100 kg p. v., moment en què es destinen a escorxador. Es realitzen 2,3 cicles/any.  
L'explotació ocupa un total de 553,2 m², dels quals 501 m² (segons l'autorització prèvia de la Direcció General d'Urbanisme i Ordenació Territorial) estan ocupats per una nau rectangular, de dues plantes.  
Es calcula els purins generats basant-se en el Reial decret 324/2000, d'ordenació de les explotacions porcines, i es considera un volum anual de 1.720 m³.  
Els purins queden retinguts en fosses de purins i bassa exterior impermeabilitzades, amb una capacitat total d'emmagatzemament de 430 m³, amb una autonomia d'emmagatzemament superior a tres mesos. Els purins se sotmetran a tractament enzimàtic de manera que en millore les propietats fertilitzants i disminuïsca la càrrega contaminant.  
Els purins seran utilitzats com a adob orgànic en camps de cultiu, considerant-se el nitrogen com el factor limitador, i s'ha de reduir progressivament el volum aplicat, com a conseqüència de l'efecte residual del nitrogen orgànic al sòl.  
Es disposa de 40,14 ha de superfície agrícola on aplicar els purins com a adob, per a no sobrepassar els 170 kg de N/ha i any; es disposa de superfície suficient, segons el que estableix el Reial decret 261/1996; s'aporta contracte d'acceptació subscrit pels propietaris de les esmentades parcel·les, cultivades principalment per ametler, vinya i cereal.  
Els cadàvers són emmagatzemats en contenidors homologats i retirats per una empresa gestora autoritzada.  
Entre les mesures higienicosanitàries, s'inclou disposar de tanca perimetral de l'explotació i gual sanitari per a la desinfecció de les rodes dels vehicles que hi accedeixen.  
El subministrament d'aigua potable prové de la xarxa de proveïment municipal.  
L'explotació es localitza a 100 m del nucli de població més pròxim (Campo de Arriba). La distància a altres explotacions porcines és inferior a 100 m.  
En data 22 de novembre de 2006 es realitza visita de camp i es comprova que no hi ha bassa de purins, que està encara en fase de construcció.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient  
L'expedient es va iniciar el 15 d'abril de 2004, amb la remissió per part de la Comissió de Qualificació d'Activitats de la Direcció Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge, del projecte d'activitat, estudi d'impacte ambiental i expedient municipal.  
La informació pública s'ha realitzat mitjançant la publicació en el BOP núm. 169, de 18 de juliol de 1995, com també als veïns limítrofs a l'activitat, els quals han presentat tres al·legacions.  
2. Resum de les al·legacions  
Les tres al·legacions presentades sota un text comú al·ludeixen a la proximitat de l'explotació a Campo de Arriba; a la inexistència de femer i fossa d'eliminació de purins i les afeccions per emissió d'olors que això implica, i a la inexistència d'encerclat perimetral que impedeix l'aïllament sanitari de l'explotació.  
Les afeccions que actualment genera l'activitat poden ser minimitzades amb l'adopció dels condicionants exposats en aquesta declaració d'impacte ambiental.  
3. Sol·licitud d'informes sectorials i documentació complementària.  
En data 26 de juliol de 2005 se sol·licita al promotor, a través de l'Ajuntament, ampliació de la documentació, relativa als apartats següents:  
- Presentació d'un nou estudi d'impacte ambiental, pel fet de no complir el presentat amb el contingut mínim establit en l'article 7 del Decret 162/1990 de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, considerant a més que ha d'actualitzar-se la documentació presentada a la legislació vigent relacionada amb la naturalesa del projecte.  
- Càlcul del volum de purins generats anualment en l'explotació, la quantitat de N, com també la superfície agrícola necessària on aplicar els purins com a adob orgànic, conforme al Reial decret 324/00, d'ordenació de les explotacions porcines.  
En data 19 de setembre de 2006 el promotor remet un nou estudi d'impacte ambiental per a una capacitat de l'explotació de 800 porcs, cèdules i plànols cadastrals de les parcel·les on s'apliquen els purins, document d'acceptació dels propietaris d'aquestes, com també contracte per a la retirada de cadàvers per una empresa gestora autoritzada a aquest efecte.  
Informes sectorials  
L'expedient municipal recull els informes següents:  
- Informe favorable de l'arquitecte municipal.  
- Informe favorable de veterinari col·legiat. La proximitat de l'explotació al nucli de població de Campo de Arriba, condiciona l'esmentat informe:  
- Eliminació de cadàvers en qualsevol cas en un temps inferior a 6 hores.  
- Eliminació de purins, que només es realitzarà després de la finalització de cada recria, estimant-se la durada d'aquestes en quatre mesos, i sempre en condicions de vent favorables, per a ocasionar les menors molèsties possibles als habitants de Campo de Arriba. Atés que la producció de purins prevista per a 800 porcs en aquesta recria és d'aproximadament 340 m³ i que la capacitat d'emmagatzemament de les fosses que hi ha és de 240 m³, no han d'introduir-se més de 600 animals per recria. La destinació dels purins serà exclusivament agrícola, s'escamparà en labors bastant allunyades de la població i s'efectuarà el trasllat d'aquest amb cisterna, a aquest efecte, perfectament estanca.  
- Informació pública amb la presentació de tres al·legacions.  
- Autorització prèvia de la COPUT, de 21 de desembre de 1995, per a la legalització d'una explotació de 800 porcs d'engreix i 501 m² ocupats, quedant supeditada la concessió de la llicència municipal a la prèvia inscripció registral de vinculació de la superfície total real de la parcel·la a la construcció, amb expressió de les concretes limitacions a l'edificabilitat i divisibilitat imposades per l'autorització prèvia.  
- Autorització prèvia de la COPUT per a la construcció d'un llatzeret, concedida en data 6 de març de 2003, supeditada la concessió de la llicència municipal a la prèvia inscripció registral de vinculació de la total superfície real de la parcel·la a la construcció, amb expressió de les concretes limitacions a l'edificabilitat i divisibilitat imposades per aquesta autorització prèvia.  
La capacitat d'emmagatzemament de purins en l'explotació, justificada en l'últim estudi d'impacte ambiental presentat, és suficient per a emmagatzemar els purins generats durant quatre mesos, tal com condiciona l'informe veterinari, per la qual cosa no es considera necessari disminuir la capacitat de l'explotació per sota dels 800 porcs.  
Afeccions legals  
El sòl on s'exerceix l'activitat es qualifica com a sòl no urbanitzable comú, segons les normes subsidiàries municipals.  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat i identificació d'impactes  
Es descriuen els elements ambientals que poden ser afectats per l'activitat, entre els quals s'inclou sòl, aigua, fauna, vegetació i paisatge.   
De la identificació d'impactes recollida en l'estudi d'impacte ambiental, cal destacar:  
- L'impacte sobre el sòl es considera poc rellevant, ja que no es preveu afecció si es gestionen els purins com a adob orgànic, d'acord amb les necessitats dels cultius i sense sobrepassar les dosis de nitrogen legalment exigides.  
- L'impacte sobre les aigües en la mateixa explotació es considera poc probable, ja que les fosses on s'acumulen els purins són impermeables, a més els cursos d'aigua es troben a considerable distància de la granja.  
- L'impacte sobre l'aire està associat a l'emissió d'olors, generats amb el funcionament normal de la granja, com també per la manipulació dels residus, encara que es consideren de baixa intensitat si s'evita acumular purins fora de les fosses i es compleixen les labors periòdiques de neteja i desinfecció, i se soterren, a més, al camp, els purins aplicats com a adob orgànic.  
- L'impacte sobre el paisatge és poc rellevant, pel fet de situar-se la granja en una zona rural, en la qual es localitzen explotacions ramaderes de semblants característiques.  
No es preveu impactes negatius d'elevada magnitud, i es consideren en general poc rellevants.  
La zona on s'exerceix l'activitat, agrícola de secà, no presenta valors ambientals rellevants, i són els elements ambientals més destacables susceptibles de ser afectats pel projecte: el sòl i l'aigua, per la contaminació associada a la incorrecta gestió en la mateixa explotació de purins o durant la utilització d'aquests com a adob orgànic; i l'aire, per emissió d'olors associades als purins generats i a la presència d'animals principalment.  
En l'estudi d'impacte ambiental s'han proposat una sèrie de mesures correctores, entre les quals s'inclouen les següents:  
- S'ha d'impermeabilitzar i dotar d'absoluta estanquitat tant les fosses com a la bassa de purins.  
- Per a minimitzar l'emissió d'olors s'ha de realitzar el buidatge de les fosses de bon matí.  
- S'ha de construir drenatge perimetral al llarg dels límits de la parcel·la per a impedir l'entrada d'aigua d'escorriment superficial de l'exterior de la parcel·la.  
- S'ha de retirar immediatament tot tipus de residu sòlid, orgànic i inert, i ha de ser gestionat d'acord amb les característiques d'aquest i legislació vigent a aquest efecte.  
- L'explotació s'ha de tancar perimetralment per a evitar l'entrada d'animals que puguen actuar com a vectors en la transmissió de malalties.  
L'activitat es considera viable, des del punt de vista ambiental, sempre que les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental s'amplien amb l'adopció dels condicionants recollits en aquesta declaració d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 1.h.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 8.3. c) del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la legalització de l'explotació de porcí d'engreix, situada a la partida Ribazo Gordo, polígon 4, parcel·la 59, terme municipal d'Alpuente (València) promoguda per Ismael Herrero Rubio, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
- Prèviament a l'obtenció de la llicència ambiental el promotor ha de justificar, davant d'aquesta Secretaria Autonòmica, l'autorització per a la construcció de la bassa exterior de purins descrita en l'estudi d'impacte ambiental.  
- Prèviament a l'obtenció de la llicència ambiental el promotor ha de justificar, davant d'aquesta Secretaria Autonòmica, la construcció de la bassa de purins, com també la correcta impermeabilització d'aquesta.  
- S'ha de disposar de gual sanitari o sistema de desinfecció equivalent a l'entrada de l'explotació, correctament dissenyat i localitzat, de manera que puga oferir garanties de desinfecció dels vehicles que accedisquen a l'explotació.  
- Prèviament a l'obtenció de la llicència ambiental el promotor ha de justificar, davant d'aquesta Secretaria Autonòmica, el tractament a què se sotmeten els purins, tant en fosses com en bassa exterior, de manera que s'aconseguisca la miminització total de l'emissió d'olors i conseqüentment es reduïsca l'afecció per olors al nucli urbà.  
- A l'hora d'utilitzar els purins com a fertilitzant, s'ha de limitar la zona d'aplicació a camps de cultiu i pastius no naturals, i evitar les proximitats de corrents d'aigua, rius, rierols, barrancs, etc., com també fonts, conduccions subterrànies d'aigua i altres possibles focus de contaminació. No se superarà la quantitat de 170 kg de N/ha i any. Preferentment, s'han de soterrar els purins immediatament per a evitar les possibles pèrdues de nitrogen amoniacal.  
- Basant-se en el Reial decret 324/00, d'ordenació de les explotacions porcines, ha de respectar-se com a distància mínima, en la distribució de fem sobre el terreny, la de 100 m respecte a altres explotacions del grup primer, i 200 m respecte a les explotacions incloses en la resta dels grups definits en l'article 3.B) del Reial decret 324/00 i als nuclis urbans. En relació amb els cursos d'aigua, s'ha de respectar el que estableix el Reglament de domini públic hidràulic, que desenvolupa els títols preliminar, I, IV, i VI i VII de la Llei 29/1985, de 2 d'agost, d'aigües, aprovat pel Reial decret 849/1986, d'11 d'abril, i el que disposen els diversos plans hidrològics de conca.  
- Els residus zoosanitaris infecciosos i químics que es produïsquen a l'explotació han de ser manipulats i emmagatzemats degudament, i acumular-se en contenidors homologats a aquest efecte i retirats per un gestor autoritzat.  
- L'eliminació de cadàvers ha de gestionar-se conforme al Reial decret 1429/2003, de 21 de novembre, pel qual es regulen les condicions d'aplicació de la normativa comunitària en matèria de subproductes d'origen animal no destinats al consum humà.  
- S'ha de comunicar a aquesta Secretaria Autonòmica qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 6 de juny de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 128/5950-MRX.  
Promotor: Gas Natural Transporte sdg, SL  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Energia de València (Conselleria d'Infraestructures i Transport)  
Objecte del projecte: antena de subministrament de gas natural a Utiel  
Localització: terme municipal d'Utiel (València)   
Descripció del projecte  
La descripció del projecte s'efectua tenint en compte tota la documentació presentada:  
L'objecte del projecte és una conducció de gas que permeta el subministrament de gas al polígon industrial el Tollo, a Utiel, i que partirà del ramal Chiva-Buñol-Requena-Utiel del vèrtex V-V-361 d'aquest.  
Característiques:  
- Longitud de 3.286 m.  
- Canonada d'acer al carboni.  
- Pressió de 59 bars i diàmetre de 6".  
- Pista de treball de 10 m d'amplària normal.  
- Rasa de 0,60 m i a una profunditat mínima d'1 m.  
- Obres:  
- Replantejament i abalisament de traçat.  
- Obertura de pista de treball: desbrossament i aclarida de terreny amb màquines talladores i retroexcavadores. Retirada de terra vegetal per a la posterior reposició. La pista serveix per a acumular materials extrets de la rasa i per a la circulació de maquinària i obres.  
- Obertura de rasa. El material extret s'empra, en part, per al posterior rebliment de la rasa. El volum de material d'excavació que serà traslladat a abocadors autoritzats serà de 59 m³.  
- Càrrega, transport, descàrrega, emmagatzematge i distribució de materials d'obra. Platges d'abassegament de materials situades junt o molt pròximes a la pista e treball. La pista de treball s'obri i s'anivella i les canonades es transporten per la mateixa pista.  
- Corbat, soldadura, protecció de la canonada i posada en rasa. Les canonades es posen a la rasa amb tractors ploma. Una vegada col·locada la canonada s'omplir amb materials d'excavació i, si cal, de préstecs.  
- Encreuaments hídrics mitjançant baines passaaigües. Es restitueixen les vores i es munten les esculleres.  
- Instal·lacions complementàries: posició 15-15-05 (estació de regulació i mesura) situada al polígon industrial El Tollo  
- Connexions elèctriques per a la posició referida que se situarà íntegrament al polígon industrial El Tollo.  
- Restitució del terreny, col·locant la terra vegetal. Es restitueixen murs, encerclaments, bardisses, tanques o qualsevol altre obstacle retirat. Descompactació de sòls.  
- Senyalització amb fites en vèrtexs.  
- Servituds permanents:   
- Zona de servitud de pas: en 1,5 m a cada costat de l'eix de la canonada per a l'ocupació del subsòl per les canalitzacions, per al dret de pas del personal i ocupació temporal del terreny per a atendre la vigilància, conservació i reparació de les instal·lacions, prohibició de llaurar o cavar a profunditat major a 50 cm, prohibició de plantar arbres i arbusts de talla alta, prohibició de realitzar obres o edificacions sense permís de l'administració.  
- Durada de les obres: 3 mesos.  
- Equips i sistemes de seguretat. Sistemes de protecció catòdica mitjançant injecció de corrent. Sistemes de telecontrol i telecomandament.  
- Serveis d'explotació i manteniment.  
Tramitació administrativa i informació pública  
El Servei Territorial d'Energia de València, de la Conselleria d'Infraestructures i Transport va remetre el projecte i el corresponent estudi d'impacte ambiental, en el qual s'indicava que s'havia dut a terme la informació pública, i no s'hi havien presentat al·legacions de caràcter ambiental. La informació pública conjunta de l'estudi d'impacte ambiental i el projecte es va realitzar mitjançant publicació en el BOP de data 21.12.2006, i en DOGV, de 22.12.2006.  
La Conselleria de Cultura va remetre per fax amb data 7 de juny de 2007 un informe relatiu a la prospecció arqueològica i etnològica del projecte duta a terme.   
Consideracions ambientals  
1. El projecte afecta fonamentalment terrenys de cultiu i la carretera municipal CV-450 en sòl no urbanitzable, afectant igualment de manera més puntual a terreny seminaturals i incultes en sòl no urbanitzable. Afecta puntualment sòl industrial de polígon i zona d'equipaments, zones verdes.  
El traçat discorre per zona plana o de poc pendent, on es destaca l'encreuament del riu Magre en zona d'escàs valor i l'afecció a terrenys incultes o seminaturals de manera puntual amb vegetació en general de tipus ruderal-viària.  
2. S'afecta el camí ramader Charco Tizón i Lontanar, que es creua.  
3. Des del punt de vista de l'afecció al patrimoni l'estudi d'impacte ambiental analitza aquesta i indica que no afecta cap punt d'interés arqueològic ni etnològic i es considera l'impacte sobre els jaciments arqueològics com a moderat, tenint en compte les mesures que s'han d'adoptar de la presència d'un arqueòleg a peu d'obra. S'aporta igualment memòria de prospecció arqueològica en què s'indica que s'han detectat restes ceràmiques al llarg del traçat, i no s'ha vist afectat cap jaciment arqueològic inventariat. La presència de materials ceràmics en superfície es dóna a zones afectades per cultius, obres de carreteres que han afectat notablement la topografia de la zona. Es proposa el seguiment arqueològic de tota l'obra. Respecte al patrimoni etnològic hi ha una canalització de pedra en sec integrada en un ribàs de pedra en sec.  
En l'informe de la Conselleria de Cultura referent a la prospecció esmentada s'indica que es considera insuficient el seguiment arqueològic i que ha de dur-se a terme un estudi de detall per a valorar els indicis arqueològics i desenvolupar a partir d'aquest un programa de sondejos arqueològics. Això s'incorporarà a l'estudi d'impacte ambiental i s'indicarà que són necessàries aquestes mesures prèviament a les obres. Des del punt de vista paleontològic ha d'efectuar-se la consulta pertinent, i des del punt de vista etnològic la canalització esmentada, encara que no es veurà afectada, ha de garantir-se, això a través del pertinent abalisament i jalonament que ha de constar en l'estudi d'impacte ambiental.  
Igualment s'indica que, a més, en l'estudi d'impacte ambiental ha de preveure's que l'aparició de restes arqueològiques o paleontològics en el curs de les obres determinarà l'obligació de suspendre l'actuació, delimitar el perímetre d'afecció i notificar-ho immediatament a la Conselleria de Cultura per tal que es determinen les mesures oportunes de conformitat amb el que preveu la Llei de patrimoni cultural valencià.  
4. L'impacte sobre el medi és baix o moderat tenint en compte les característiques d'aquest (fonamentalment terrenys de cultiu, zones abandonades i carreteres) i les del projecte, canalització soterrada que permet que es treballe posteriorment amb algunes limitacions. Paisatgísticament i des del punt de vista de la vegetació l'impacte és baix o moderat. Amb les mesures correctores adoptades en l'estudi d'impacte ambiental, les condicions imposades en aquesta declaració i el que s'establisca per la Conselleria de Cultura es considera que l'impacte és acceptable.  
5. En relació a les mesures correctores (preventives, minimitzadores i correctores):  
L'estudi planteja una sèrie de mesures correctores d'entre les quals es destaquen les següents:  
- Jalonament durant replantejament de les masses de vegetació natural i s'estimarà perímetre de protecció per a evitar la tala indiscriminada d'individus i possibles danys a la vegetació adjacent, desviant la rasa en l'ample suficient.  
- Restes vegetals de desbrossament s'han de triturar per al posterior ús en fase de restauració.  
- S'han de respectar els exemplars arboris de gran port, tant d'espècies cultivables com naturals.  
- Ubicació de platges d'abassegaments a terrenys cultivats.  
- Limitació de velocitat de vehicles en pista de treball a 20 km/h i regatge de pista per a evitar generar pols quan ho considere oportú la direcció d'obra.  
- Neteja de zones d'ocupació temporal i afectades per les obres de materials per a l'abocador, prèviament a la restitució del terreny.  
- Reposició de serveis afectats: tubs de reg, tanques, murs, etc.  
- Si el contractista no pot trobar cap propietari disposat a quedar-se amb la terra haurà d'obtenir els oportuns permisos i autoritzacions per a abocar.  
- S'han de restituir de terrenys agrícoles a l'estat inicial; separar i condicionar la terra vegetal; abonar les collites que s'hagen de perdre per les obres; mantenir els camins en bon estat, i reparar els desperfectes ocasionats.  
- Descompactació de la pista de treball.  
- Reposició de terra vegetal que prèviament ha sigut retirada.  
- Instal·lació de gabions de pedres i esculleres en vessants d'alt risc d'erosió.  
- Restauració encreuaments amb cursos hídrics (restauració de marges amb esculleres, terra vegetal, revegetació, etc.).  
- Cal disposar de la presència d'arqueòleg encarregat del seguiment de les obres de canalització.  
- Als encreuaments amb camins ramaders s'hi ha de garantir en tot moment el pas i en finalitzar les obres han de ser restituïts i en perfecte estat de conservació.  
Aquestes mesures es consideren en general adequades, no obstant això n'és necessària la modificació en determinats aspectes com també la introducció d'altres mesures preventives i correctores que permeten una correcta integració de l'obra en el medi i evitar en la mesura que es puga o reduir l'impacte sobre l'entorn.  
6. En relació al programa de vigilància ambiental:  
Respecte al programa establit en l'estudi es destaca la possibilitat que el promotor nomene un assistent tècnic ambiental durant el temps d'execució d'obres i de restauració, responsable de l'execució del programa de vigilància ambiental.  
En relació amb el programa esmentat es considera necessari estendre'l al control de totes les mesures correctores (preventives, minimitzadores i correctores) de l'estudi d'impacte ambiental, com també als condicionants que s'establisquen en aquesta declaració.   
Consideracions jurídiques  
El projecte està sotmés al procediment de declaració d'impacte ambiental, en estar inclòs en els supòsits previstos en l'annex I, apartat 7 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'Impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 63891173, de 15 d'octubre, el Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article cinqué del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'Impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta Llei.  
L'article 8.3. c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica de Territori i Medi Ambient la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això i fent ús de les facultats que legalment tinc atribuïdes, resolc:  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el Projecte d'Antena de subministrament de gas natural a Utiel, al terme municipal d'Utiel (València) el promotor del qual és l'empresa Gas Natural Transporte sdg, SL, sense perjudici de l'obtenció de les autoritzacions sectorials que hi siguen necessàries com també del compliment del que estableix la documentació aportada (projecte, estudi d'impacte ambiental amb mesures correctores i programa de vigilància ambiental) i en l'apartat segon d'aquesta declaració.  
Segon  
Condicionants per a la realització i funcionament de l'obra:  
1. Els materials procedents de l'excavació que no es reutilitzen en l'obra s'han de dur a un abocador legalitzat i en el cas que el material extret de la rasa no fóra de qualitat adequada, els materials per al rebliment d'aquesta s'han d'obtenir de pedreres legalitzades.  
2. En el cas que per a zones d'abassegament, dipòsit de materials i parc de maquinària es necessiten terrenys fora de la pista de treball, s'han de situar a parcel·les en què l'afecció a la vegetació siga mínima.   
3. Les esculleres i gabions de pedres s'han d'engravar amb terra per a facilitar la regeneració vegetal.  
4. S'ha d'obtenir l'autorització de l'organisme de conca corresponent en aquelles actuacions que afecten el domini públic hidràulic.  
5. Manteniment i posada al punt adequada de la maquinària.  
6. S'ha de regar la pista de treball suficientment en aquelles zones en què per climatologia o altres circumstàncies es preveja generar un excés de pols, en especial en aquelles zones pròximes a població. Els camions que transiten amb material que puga generar pols han d'anar coberts amb lona.  
7. En el desenvolupament de les obres s'han de respectar els preceptes continguts en la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, contra la contaminació acústica i les ordenances municipals dictades respecte d'això.   
8. S'ha de complir el que estableix el Decret 7/2004, de 23 de gener, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals, en relació a les obres en la proximitat de zones naturals. S'han d'efectuar, en cas de ser necessari, les correccions o mesures que els serveis tècnics de la Direcció Territorial de València d'aquesta Conselleria estimen necessaris.  
9. S'ha de disposar dels permisos pertinents per a la captació de l'aigua emprada en la prova hidràulica de les canonades. S'han d'implantar mesures per a evitar l'absorció de fauna per la força de succió de les bombes d'aigua. En el cas d'emprar algun producte químic en l'esmentada prova, s'ha de realitzar una bassa de decantació de manera que els sobrants tinguen les característiques adequades per a l'abocament a llit públic. Els productes químics sobrants s'han de derivar a un gestor autoritzat.   
10. Respecte al patrimoni cultural s'ha d'efectuar un estudi de detall dels indicis arqueològics i un programa de sondejos arqueològics de desenvolupament d'aquest, el qual s'ha d'executar d'acord amb el que establisca la Conselleria de Cultura i s'han d'adoptar les mesures derivades d'aquests d'acord amb el que determine l'esmentada Conselleria, tot això prèviament a l'execució de l'obra i amb suficient antelació. S'ha d'obtenir igualment informe de la Conselleria de Cultura respecte al patrimoni paleontològic. A més, respecte al patrimoni arqueològic, l'aparició de restes arqueològiques o paleontològiques en el curs de les obres ha de determinar l'obligació de suspendre l'actuació, delimitar el perímetre d'afecció i notificar immediatament a la Conselleria de Cultura per tal que es determinen les mesures oportunes de conformitat amb el que preveu la Llei de patrimoni cultural valencià. Respecte al patrimoni etnològic la canalització de pedra seca que hi ha pròxima ha d'abalisar-se i jalonar-se convenientment per a evitar-ne l'afecció durant el desenvolupament de les obres.  
Tot l'anteriorment indicat a més de dur-se a terme ha d'incorporar-se a l'estudi d'impacte ambiental.  
En qualsevol cas, prèviament a l'execució de l'obra i amb suficient antelació, ha d'obtenir-se respecte a l'afecció al patrimoni cultural l'informe favorable de la Conselleria de Cultura d'acord amb l'article 11 de la Llei 4/1989, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, i en cas de ser favorable s'han de complir les mesures que s'indiquen en aquest.  
11. Respecte a l'afecció a camins ramaders, s'ha de complir el que estableix la legislació de camins ramaders i s'ha d'obtenir l'autorització d'ocupació davant de la Direcció Territorial de València d'aquesta Conselleria, i s'han de complir les condicions que aquesta establisca.  
12. En relació amb el programa de vigilància ambiental es considera necessari estendre'l al control de totes les mesures correctores (preventives, minimitzadores i correctores) de l'estudi d'impacte ambiental, com també als condicionants establits en aquesta declaració.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 20 de juny de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.