Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 6778, del 21-05-2012 (2012/4830)

RESOLUCIÓ d'11 d'abril de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de Portell de Morella, Sant Joan de Moró, Macastre, Beneixida i Castielfabib. Expedient número 225/0108 LRO i altres.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6778

Data del DOGV
:   21-05-2012

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2012/4830


Data del document
:   11-04-2012

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Portell de Morella
    * Beneixida
    * Castielfabib
    * Macastre
    * Sant Joan de Moró
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ d'11 d'abril de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de Portell de Morella, Sant Joan de Moró, Macastre, Beneixida i Castielfabib. Expedient número 225/0236 RGY i altres. [2012/4830]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, el qual establix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjuí de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc:  
  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 225/2288 IUW, 284/3203 ZSF, 201/0900 FFY, 111/1471 XJW i 198/1453 UKE.  
  
  
València, 11 d'abril de 2012.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 225/4527-CYS.  
Títol: Legalització explotació porcina d'enceball.  
Promotor: Fidel Morralla Alcón.  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Portell de Morella (Castelló).  
  
Objecte del projecte: obtindre la llicència ambiental per a la legalització d'explotació porcina d'enceball.  
Localització: polígon 10, parcel·la 12, del terme municipal de Portell de Morella (Castelló).  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.  
Es pretén obtindre la llicència ambiental per a legalitzar una activitat porcina d'enceball, les característiques de la qual, segons la documentació aportada, són:  
L'explotació, que disposa d'una capacitat per a 1.340 porcs, es dedica a l'engreix de porcs des dels 20 kg fins a 100 kg p.v., moment en què es destinen a escorxador.   
La parcel·la consta d'una superfície de 197.783 m², dels quals 1.367,9 m² corresponen a l'explotació ramadera, constituïda per cinc naus d'engreixament de superfície variable i magatzem.   
No s'han calculat els purins produïts en l'explotació conforme al Reial Decret 324/2000, d'Ordenació de les Explotacions Porcines, segons el qual el volum de purins produïts anualment ascendiria a 2.881 m³, corresponent a 9.715 kg de N/any, quantitat calculada conforme al Reial Decret 324/2000. Els purins queden retinguts en fosses davall les naus i fosses exteriors, amb una capacitat total d'emmagatzematge de 692 m³, per la qual cosa no es disposa d'autonomia suficient per a emmagatzemar els purins durant un mínim 3 mesos, tal com establix el Reial Decret 324/2000, i en este cas necessitaria més de 720 m³ de capacitat.   
El destí dels purins serà el de la seua utilització com adob orgànic en camps de cultiu, disposant de 47,58 ha de superfície agrícola, superfície suficient per a no sobrepassar la dosi de 210 kg de N/ha i any, tal com establix el Reial Decret 324/2000.  
Les aigües residuals sanitàries seran conduïdes a fossa sèptica que es buidarà una vegada cada 4 o 5 anys.  
Els residus sòlids assimilables a urbans generats en l'explotació, seran retirats pel promotor fins als contenidors de la xarxa municipal de neteja.  
Els cadàvers són retirats per empresa gestora autoritzada a este efecte.   
Entre les mesures higienicosanitàries s'inclou disposar de tanca perimetral i gual sanitari a l'entrada de l'explotació.  
El subministrament d'aigua potable procedix de la xarxa d'abastiment municipal.  
L'explotació es localitza a més d'un quilòmetre del nucli urbà de Portell de Morella, distància superior a la mínima exigida en la Llei 6/2003, de 4 de març, de la Generalitat, de Ramaderia de la Comunitat Valenciana.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient  
L'expedient es va iniciar el 22 d'octubre de 2007, amb la remissió per part de la direcció territorial d'esta Conselleria del projecte d'activitat, estudi d'impacte ambiental, document de síntesi i expedient administratiu municipal.  
La informació pública s'ha realitzat per mitjà de la publicació en el BOP núm. 4, de 8 de gener de 2008, als veïns limítrofs a l'activitat i al tauler d'edictes de l'Ajuntament, sense la presentació d'al·legacions.  
  
2. Sol·licitud d'informes sectorials i documentació complementària  
En data 7 de gener de 2008, es requerix al promotor, a través de l'Ajuntament, informació relativa a:  
- Informe preceptiu i vinculant regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de Patrimoni Cultural Valencià.  
- Justificació legal de la procedència d'aigua potable de la qual s'abastix l'explotació.  
En data 6 de març de 2008, el promotor remet la documentació següent:  
- Sol·licitud a la Unitat d'Inspecció Arqueològica de la Direcció Territorial de Cultura de l'informe preceptiu i vinculant en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de Patrimoni Cultural Valencià, de data 10 de desembre de 2007.  
- Sol·licitud d'aigua de la xarxa municipal de data 12 de febrer de 2008.  
Amb l'ampliació aportada, no queda justificada la procedència actual d'aigua potable a l'explotació.  
Informes sectorials  
L'expedient municipal recull els informes següents:  
- Autorització prèvia de la COPUT favorable de data 21 d'octubre de 2004. L'informe favorable de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació queda condicionat a la dotació en les instal·lacions, entre altres requeriments, de gual sanitari o sistema de desinfecció equivalent; tanca perimetral de les instal·lacions; tela ocellaire o malla metàl·lica en finestres i buits; basses de fem closes i impermeabilitzades, naturalment o artificialment, que eviten el risc de filtració i contaminació de les aigües superficials i subterrànies, assegurant que s'impedisquen pèrdues per sobreeiximent o per inestabilitat geotècnica, amb la grandària necessària per a poder emmagatzemar la producció de com a mínim tres mesos, que permeta la seua gestió adequada; condicionament de les instal·lacions per a porcí de manera que es complisquen els requisits de benestar animal establides pel Reial Decret 1135/2002 relatiu a les normes mínimes per a la protecció de porcs. L'informe favorable del Servici Territorial de Medi Ambient queda condicionat al fet que qualsevol element constructiu relacionat amb l'activitat haurà de quedar fora de l'àmbit constituït pel domini públic de la via pecuària número s24 denominada assagador del Mas de Valentí, amb una amplària legal variable entre 6 i 8 metres segons consta en la classificació de les vies pecuàries del terme municipal de Portell de Morella aprovada per Orde de 19 de setembre de 1991, de la Conselleria d'Agricultura i Pesca.  
  
- Informe favorable de l'enginyer municipal.  
- Informe favorable de l'inspector sanitari de la Conselleria de Sanitat.  
- Informació pública sense la presentació d'al·legacions.  
Afeccions legals  
El sòl on s'exercix l'activitat es qualifica com a sòl no urbanitzable comú segons normativa urbanística municipal.  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/1994, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat i identificació d'impactes  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha realitzat una descripció del medi natural, en què s'ha inclòs geologia, climatologia, hidrologia, sòl, vegetació, fauna i paisatge.  
Els elements ambientals susceptibles de ser afectats pel projecte, arreplegats en l'estudi d'impacte ambiental es referixen en la fase de funcionament, fonamentalment a l'aire, per emissió d'olors associat als purins generats i a la presència d'animals i per emissió de sorolls associats al funcionament normal de l'activitat; al sòl, per contaminació associada a l'abocament de purins o per problemes de percolació per impermeabilització deficient; a l'aigua, superficial i subjacent, per contaminació associada a una gestió incorrecta dels purins o per impermeabilització deficient.  
S'ha realitzat una valoració qualitativa d'impactes, amb la generació d'una matriu d'importància, a partir de la qual es deduïx que la importància dels impactes és en general moderada per a l'activitat, considerant-se severa en la fase de funcionament per a l'impacte sobre el paisatge per la introducció d'elements permanents i sobre les aigües per l'aplicació incorrecta de purins com adob orgànic.  
A pesar dels resultats obtinguts amb la matriu d'importància, i després de realitzar visita de camp a l'explotació en data 27 de novembre de 2007, es considera que paisatgísticament l'activitat s'integra en el medi, ja que correspon a un paisatge rural, amb explotacions agrícoles de secà i explotacions ramaderes disperses. D'altra banda, i segons la cartografia temàtica de la Comunitat Valenciana, en la zona la vulnerabilitat a la contaminació de les aigües subterrànies és baixa, per la qual cosa l'afecció a les aigües, si es gestionen els purins generats com a abonament agrícola sense sobrepassar les dosis màximes permeses legalment, no es considera possibilitat d'afecció a l'aqüífer subjacent. No hi ha afecció a via pecuària catalogada en el terme municipal.  
2. Consideracions sobre les propostes de mesures correctores  
La proposta de mesures correctores per als impactes severs es limita a l'adopció de mesures que permeten una correcta aplicació de les millors pràctiques disponibles per a la gestió de l'explotació.  
La zona on s'exercix l'activitat, agrícola de secà, no presenta valors ambientals rellevants, sent els elements ambientals més destacables susceptibles de ser afectats pel projecte: el sòl i l'aigua, per la contaminació associada a la incorrecta gestió en la pròpia explotació de purins o durant la seua utilització com adob orgànic en camps de cultiu del municipi; i l'aire, per emissió d'olors associada als purins generats i a la presència d'animals principalment. La gestió de l'activitat d'acord amb les línies d'explotació descrites en l'estudi d'impacte ambiental complementades amb l'adopció dels condicionants establits en esta declaració d'impacte ambiental, permet emetre una valoració ambiental favorable a l'activitat.  
  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què és preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament, annex I apartat 1.h.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article 16.2.m del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualsevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars en el territori de la Comunitat Valenciana.   
  
Per tot això, i fent ús de les facultats legalment establides, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
Primer  
Estimar favorable, solament als efectes ambientals i sense perjuí de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, la legalització de l'activitat de porcí d'enceball, situada en el polígon 10, parcel·la 12, del terme municipal de Portell de Morella (Castelló) promoguda per Fidel Morralla Allón, sempre que este es realitze d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:   
  
- Es permetrà per a l'espècie i orientació de la qual es tracta, conduir les aigües residuals sanitàries fins a les fosses de purins.  
- Previ a l'obtenció de la llicència ambiental, el promotor haurà de justificar legalment, davant de l'òrgan substantiu i davant d'esta direcció general, la procedència d'aigua potable de què s'abastix actualment l'explotació.  
- Haurà de construir-se bassa d'emmagatzematge de purins, d'obra impermeabilitzada i amb tanca, de manera que l'explotació dispose d'una capacitat d'emmagatzematge de purins superior als produïts durant tres mesos.  
- Els residus zoosanitaris infecciosos i químics que es produïsquen en l'explotació han de ser manipulats i emmagatzemats degudament, acumulant-se en contenidors homologats a este efecte i retirats per gestor autoritzat.  
- Es comunicarà a esta direcció general qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.   
  
Segon  
Notificar als interessats que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret consideren pertinents.  
  
Tercer  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
  
València, 7 de maig de 2008. La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 284/2007 - AIA  
Títol: Fàbrica de frites i esmalts ceràmics  
Promotor: Esmaldur, SA  
Autoritat substantiva: Direcció General per al Canvi Climàtic  
  
Objecte: obtenció de l'autorització ambiental integrada  
Localització: Sant Joan de Moró (Castelló)  
Descripció del projecte  
Esmaldur, SA, és una indústria de fabricació de frites i esmalts ceràmics. La parcel·la ocupada per la indústria està ubicada en una zona qualificada segons el pla general d'ordenació urbana (PGOU) de Sant Joan de Moró, com a sòl urbà, zona industrial.   
La instal·lació es pot desglossar en les seccions següents:  
- Secció de recepció, emmagatzematge i mescla de matèries primeres  
- Secció de fusió i emmagatzematge de frites  
- Secció de mòlta  
- Laboratori  
- Servicis generals  
El subministrament d'aigua es realitza des de la xarxa municipal de Sant Joan de Moró i de pou propi. L'energia utilitzada prové de la combustió de gas natural i del consum d'energia elèctrica. El gasoil empleat per als vehicles de transport intern s'emmagatzema en dos depòsits d'acer aeris exteriors de 3.000 litres de capacitat cadascun.  
En el projecte presentat s'indica que hi ha zones de la parcel·la exterior sense pavimentar que s'utilitzen per a l'emmagatzematge de residus no perillosos (sacs de plàstic, ràfies i palets de fusta) i com a zona de trànsit de maquinària. Durant la visita dels tècnics del Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental a les instal·lacions d'Esmaldur, SA, es va comprovar que estes zones han sigut pavimentades recentment per mitjà de paviment asfàltic. La resta de la parcel·la disposa de solera de formigó hidràulic en què es van detectar clavills, fissures i pèrdues en vores de juntes.   
L'Ajuntament de Sant Joan de Moró no ha dotat la zona industrial de col·lector de recollida d'aigües residuals industrials ni sanitàries, per la qual cosa la indústria disposa dels següents depòsits o basses soterrades d'emmagatzematge fins a la seua recollida per gestor autoritzat:  
  
- Bassa núm. 1: pou de recollida d'aigües fecals amb capacitat de 7 m³. S'hi aporta certificat d'estanquitat. Disposa d'un sistema de recollida per mitjà de bombament per camió cisterna.  
- Dos basses de recollida d'aigües industrials refrigerada per als forns. S'hi aporta certificat d'estanquitat. Sistema de recollida per mitjà del bombament a través d'una xarxa de canonades.  
- Dos basses de recollida d'aigües residuals de l'esmaltadora de proves. Sistema de recollida a través d'una xarxa de canonades i canaletes amb pendent natural. Els llots són recollits per mitjà del bombament amb camió cisterna.  
- Dos basses de recollida d'aigües industrials calentes per a la seua refrigeració amb sistema de recollida per mitjà de bombament a través d'una xarxa de canonades. S'hi aporta certificat d'estanquitat.  
- Bassa de recollida d'aigües residuals de la nau de mòlta i assecat amb sistema de recollida a través d'una xarxa de canonades i canaletes amb pendent natural. Els llots s'arrepleguen per mitjà de bombament per camió cisterna. S'aporta certificat d'estanquitat.  
- Bassa de recollida d'aigües residuals per a la depuradora amb capacitat de 46,5 m³ amb sistemes de recollida d'aigües a través d'una xarxa de canonades i canaletes i recollida de llots per mitjà de bombament amb camió cisterna. No es disposen dades d'estanquitat de la bassa.  
- Bassa d'aigua neta depurada per a la seua reutilització amb una capacitat de 56 m³ amb cubeta de retenció d'aigües i sistema de recollida per mitjà de bombament a través d'una xarxa de canonades.  
Les aigües residuals industrials (líquids i llots d'esmalts, colors i frites ceràmiques) es canalitzen cap a la depuradora de la mateixa indústria, on s'emmagatzemen en les basses corresponents i per mitjà d'un tractament fisicoquímic són depurades, i l'aigua depurada resultant és emmagatzemada en una bassa, des d'on, una part d'esta es recircula cap a les naus industrials per a ser usada en processos de neteja i la resta és recollida i transportada per empresa autoritzada a gestor autoritzat de residus líquids industrials (atomitzador d'argiles). Els llots resultants del procés de decantació i depuració també són extrets per empresa autoritzada per a la seua recollida i transport a gestor autoritzat (atomitzador d'argiles).  
Les aigües residuals d'origen sanitari es canalitzen i s'aboquen en una bassa estanca soterrada on s'emmagatzemen. Periòdicament són retirades per empresa de recollida i transport autoritzada i portades a l'EDAR per al seu tractament.  
Les aigües pluvials són recollides en les cobertes de les naus per baixants i per mitjà d'arquetes i boneres que cauen sobre el paviment i són conduïdes per col·lectors soterrats fins a un col·lector que aboca en terrenys limítrofs situats pròxims a l'embassament de Maria Cristina.   
  
Els residus no perillosos són emmagatzemats temporalment en contenidors/gàbies adequats per a cada un d'ells fins a la seua cessió a gestor autoritzat. La recollida d'estos residus des de l'interior de la planta fins al seu contenidor final en el magatzem temporal es realitza periòdicament, depenent del seu volum de generació. El trasllat intern es realitza per mitjà de carretó elevadora.  
El magatzem de residus perillosos és una zona coberta, amb estructura metàl·lica i solera de formigó impermeabilitzada, ubicat en les proximitats de l'estació depuradora, disposa d'un sistema de drenatge que permet arreplegar qualsevol abocament accidental en una de les basses de servici de l'estació depuradora.  
Antecedents  
En data 5 de desembre de 2003 va ser formulada la declaració d'impacte ambiental corresponent al Pla General d'Ordenació Urbana del municipi de Sant Joan de Moró (Exp. 330/02-AIA), amb caràcter acceptable supeditada al compliment de condicionants. Dels condicionants establits en el punt segon de la part dispositiva de l'esmentada declaració d'impacte es destaquen els següents:  
«5. El desenrotllament dels sòls urbanitzables residencials i industrials no hauran de realitzar-se fins que no tinguen resolt el problema de gestió de les aigües residuals, per mitjà d'estacions depuradores que hauran d'executar-se amb anterioritat al desplegament de les actuacions urbanístiques. Tots els sòls urbans hauran de connectar-se a la xarxa de clavegueram en un termini màxim de cinc anys des de l'aprovació del pla general.  
6. Les aigües residuals procedents dels sòls d'ús industrial hauran de ser tractades prèviament i caracteritzades per la mateixa indústria abans de ser abocades a la xarxa de clavegueram que s'execute, sent únicament admissibles aquelles que complisquen els límits establits per les ordenances d'abocament a la xarxa municipal de clavegueram, que en cap cas seran més permissius que els límits previstos en el model d'ordenança elaborat a este efecte conjuntament per l'Entitat de Sanejament de la Generalitat Valenciana i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies. Les aigües que no complisquen els requisits anteriors seran gestionades per empreses gestores de residus tòxics i perillosos. En tot cas, serà necessària la construcció d'arquetes de registre en la connexió de la xarxa de sanejament de cada indústria amb la xarxa general de sanejament, de manera que es facilite la presa de mostres sobre els efluents produïts.»  
Consideracions ambientals  
Pel fet que la indústria està ubicada en una zona amb accessibilitat d'aqüífers mitjana i per la proximitat que existix entre la indústria i l'embassament de Maria Cristina, es considera necessari extremar les precaucions i evitar impactes sobre el medi. L'estudi d'impacte ambiental presentat no fa referència a la possible afecció a l'embassament i no es preveuen mesures preventives encaminades a garantir la no-afecció d'este.   
A pesar que la indústria està ubicada en sòl urbà industrial, el polígon no disposa de xarxa municipal de sanejament. Esta situació ha portat a la fàbrica a executar un conjunt de col·lectors i basses d'emmagatzematge d'aigües residuals que posteriorment són depurades i gestionades per gestor autoritzat, així com un pou d'emmagatzematge temporal d'aigües fecals fins a la seua recollida per gestor. Com a impactes ambientals sobre el medi cal considerar possibles infiltracions d'aigües residuals i sanitàries al terreny per fugues i fissures.   
Durant la visita realitzada pels tècnics del Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental a les instal·lacions d'Esmaldur, SA, es va advertir de l'existència d'un sobreeixidor, no inclòs en el projecte presentat, i un conjunt de pendents que orienten les aigües fins a este, ubicat en la zona de la depuradora i que evacua les aigües fins als terrenys pròxims a l'embassament. L'aigua que cau en esta zona podria arrossegar restes de fangs premsats que cauen a terra, així com possibles desembassaments.  
Una part de les aigües depurades s'utilitza per a la neteja de la solera interior de les naus industrials. Les aigües de neteja junt amb les aigües pluvials són evacuades per la xarxa de pluvials fins als terrenys limítrofs. Tenint en compte que l'aigua de neteja arrossega contaminació de l'interior de la fàbrica i que el sistema de depuració de les aigües actual no aconseguix una qualitat suficient per a ser abocada, es considera inadmissible abocar este tipus d'aigües residuals a l'exterior. Així mateix, les aigües pluvials poden arrossegar restes de frites i partícules que cauen a terra.  
En operacions com ara el transport, la càrrega de sitges de matèries primeres, la càrrega i descàrrega dels molins i l'elaboració de productes acabats (esmalts) per mitjà de l'addició de productes continguts en sacs, es preveu que es produïsquen impactes per emissió de pols seca que contamina l'ambient interior i exterior de la fàbrica. L'estudi d'impacte ambiental establix una sèrie de mesures correctores, entre les quals es destaquen les següents:  
- S'evitarà l'emmagatzematge de matèries pulverulentes en l'exterior, per a això s'hauran d'utilitzar espais tancats (sitges).  
- Per al transport de matèries primeres a granel s'utilitzaran camions cisternes, proveïts de sistema de descàrrega pneumàtica.  
- En tots aquells punts de la indústria on es genere pols, es disposaran de sistemes d'aspiració i filtrat de pols que permetran mantindre l'atmosfera interior dels edificis neta i retindre la pols abans de la seua emissió a l'exterior.  
- Tots els forns estaran connectats a equips de depuració de fums.   
  
- Implantar qualsevol possibilitat de reutilització interna de les aigües per a minimitzar els abocaments.   
- Instal·lar mitjans de depuració adequats per a aconseguir una qualitat d'aigua depurada que permeta la seua reutilització en certes operacions del procés productiu.  
- Assegurar l'estanquitat de les basses i col·lectors de recollida d'aigües residuals per a evitar fugues al subsòl.  
Programa de vigilància ambiental  
Es presenta un programa de vigilància ambiental en què s'establix un sistema que garantix el compliment de les indicacions, mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental.  
Tramitació administrativa  
L'expedient d'avaluació d'impacte ambiental s'inicia amb data 7 de desembre de 2007, al remetre l'Àrea de Qualitat Ambiental d'esta Conselleria el certificat d'informació pública del projecte, en què s'indica que no s'han rebut al·legacions a este.   
Atés suficient la documentació remesa, es procedix a incoar expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constituïx un dels supòsits en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5 de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, i concordants del seu reglament. Tal com establix l'epígraf j del grup 4 de l'annex I del Reial Decret Legislatiu 1/2008, d'11 de gener, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Avaluació d'Impacte Ambiental de projectes, les instal·lacions per a la fabricació de vidre amb una capacitat superior a 20 tones al dia es troben sotmeses al tràmit d'avaluació d'impacte ambiental.  
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat, i en les altres disposicions que se li apliquen.  
  
L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribuïx a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental.  
L'article 16, apartat 2, lletra m, del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals, el projecte de fàbrica de frites i esmalts ceràmics, promogut per l'empresa Esmaldur, SA, situada en la carretera CV-16, km 7,7 en el terme municipal de Sant Joan de Moró (Castelló), sempre que este es realitze d'acord amb el que establix la documentació presentada, amb les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants del punt segon de la present resolució.   
  
Segon  
Com a condicions addicionals a complir s'establixen les següents:  
  
1. En el moment que l'Ajuntament de Sant Joan de Moró dote el polígon industrial dels respectius col·lectors d'aigües residuals industrials i sanitàries, l'empresa es connectarà a la xarxa de sanejament, amb l'autorització prèvia d'abocament d'aigües residuals a esta.  
2. L'abocament d'aigües pluvials i de neteja als terrenys limítrofs pròxims a l'embassament de Maria Cristina no és adequat per la quantitat de substàncies i partícules que pot arrossegar l'aigua, susceptibles de contaminar el sòl. Les aigües d'escolament discorreran per les canalitzacions existents fins al punt en què s'unixen al col·lector general de pluvials, el qual es connectarà amb la depuradora i en cap cas anirà connectat cap a l'exterior de la parcel·la. En la zona de la depuradora es taparà convenientment el sobreeixidor existent i s'executarà un conjunt de canaletes estanques per a recollir possibles vessaments, les aigües de pluja i les de neteja d'eixa zona, que seran bombades fins a la depuradora.  
3. En la zona on se situa la depuradora s'impermeabilitzarà la solera convenientment i es portarà una neteja exhaustiva d'esta per a eliminar restes de fangs premsats que han pogut caure del contenidor. S'executaran pendents que orienten les aigües pluvials i possibles vessaments cap a la depuradora per a ser recollits i depurats. La teulada del filtre premsa de la depuradora serà de dimensions adequades per a garantir que l'aigua de pluja no diluïsca els tortons.  
4. La tanca de la fàbrica que se situa pròxima a l'embassament serà d'altura suficient i executada en formigó per a impedir qualsevol abocament, caiguda de productes o vessaments involuntaris a l'exterior i aconseguir així una situació de confinament perfecte. Així mateix, es realitzarà una vigilància i manteniment periòdic de la tanca per a detectar fissures, buits o forats que seran reparats immediatament.   
5. Es durà a terme un manteniment preventiu per a detectar i reparar possibles clavills i fissures que garantisca la impermeabilitat de totes les basses al llarg del transcurs del temps, així com de les canalitzacions subterrànies d'aigües residuals industrials, sanitàries i pluvials. També es realitzarà una vigilància i manteniment de la solera (interior i exterior) que permeta descobrir i esmenar les fallades com ara l'aparició de clavills i fissures, alteracions de la superfície i anomalies en les juntes. Es realitzarà el segellat de juntes de contracció i dilatació de les lloses de la solera per a aconseguir una impermeabilitat adequada.   
  
6. Periòdicament s'alçaran les arquetes i reixetes boneres per a les aigües que existixen en la solera per a efectuar tasques de neteja i retirada de restes de partícules retingudes en estes. S'ha de garantir la correcta impermeabilització d'estes.  
7. Es garantirà la no-afecció a l'embassament de Maria Cristina, així com als terrenys limítrofs pròxims a este.  
8. Tots els residus perillosos s'emmagatzemaran en zones ensostrades proveïdes de paviment impermeabilitzat amb sistemes de recollida de possibles vessaments i abocaments accidentals per mitjà de canaletes estanques fins a arqueta impermeable.   
9. La neteja de les naus per mitjà de neteja a pressió no es durà a terme fins que no es done compliment als condicionants anteriors. Es realitzaran agranats periòdics per totes les zones de la parcel·la, tant interiors com exteriors.   
10. A fi de reduir l'emissió de pols i partícules, es taparà amb lones la càrrega dels camions que transporten materials pulverulents, així com els tortons de llots.  
11. Les accions incloses en el programa de vigilància ambiental presentat i les incloses en els condicionants anteriors hauran de documentar-se als efectes d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de la seua eficàcia.  
12. Altres condicionants ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que siguen aplicables.  
13. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a l'òrgan competent en avaluació d'impacte ambiental que establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 7 de maig de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Dades de l'expedient en el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 201/0296-TVB.  
Títol: Homologació i pla parcial del sector de sòl urbanitzable Residencial Cuatro Caminos a Macastre (València).  
Promotor: Ajuntament de Macastre.  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Macastre i CTU.  
Localització: terrenys limítrofs pel nord-oest amb el nucli urbà de Macastre.  
Descripció del projecte  
1. Objecte de projecte  
L'objecte del projecte és la creació d'un sector de sòl urbanitzable residencial (Cuatro Caminos) que comprén una superfície de 67.861,53 m² el desenrotllament del qual es durà a terme per mitjà d'una actuació integrada.  
En el planejament vigent a Macastre el sòl objecte de l'actuació es troba classificat com a sòl no urbanitzable comú.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Localització  
Macastre pertany a la província de València, a 38 km de la capital d'esta, se situa en la comarca de la Foia de Bunyol a 360 metres sobre el nivell del mar.  
El terme de Macastre limita pel nord i per l'est amb el terme municipal d'Alborache, al sud amb Dos Aguas i a l'oest amb Yátova.  
Els límits del sector són:  
Nord: carretera CV-429 de Macastre a Yátova  
Sud: nucli urbà  
Oest: sòl no urbanitzable  
Este: carretera CV-425, nucli urbà i vivendes aïllades  
Planejament vigent i proposat  
El municipi de Macastre disposa de normes subsidiàries de planejament aprovades definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme de València en sessió de 25 d'abril de 1989. Les normes subsidiàries de Macastre classifiquen el sòl del sector com a sòl no urbanitzable comú.  
Ordenació prevista i usos  
El sector constituïx una única zona d'ordenació urbanística que correspon amb el sistema d'ordenació per edificació aïllada i amb tipologia edificatòria de bloc adossat.  
La relació de superfícies és la següent:  
  
  
  
El pla parcial du adjuntes unes normes urbanístiques que tenen com a objecte regular les determinacions de l'ordenació detallada del seu àmbit. Entre les seues regulacions es troba la regulació dels usos permesos.  
La totalitat del sòl corresponent a la delimitació del sector quatre camins es qualifica d'ús global residencial, establint-se una única zona d'ordenació urbanística.  
S'inclou en l'ús residencial:  
Ús dominant: residencial. En la seua modalitat d'unitari  
Usos compatibles:  
Terciari: comercial compravenda al detall i servicis al públic en general  
Dotacional: educatiu, cultural i sanitari  
Residencial: en la seua modalitat múltiple  
Usos prohibits:  
Industrial: en totes les seues categories  
Terciari: en la resta de categories diferents de la comercial  
3. Alternatives  
En l'estudi d'impacte ambiental s'assenyala la impossibilitat de trobar alternatives d'ubicació al projecte de referència, recolzant-se en l'existència prèvia d'infraestructures (CV-429), construccions i nucli urbà. Les dos alternatives proposades consistixen en diferents ordenacions de la zona verda i la zona dotacional en el sector.  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
L'expedient va ser remés per la Secció de Planejament de la Direcció Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge el dia 25 de maig de 2006, i està compost per la documentació següent:  
- Documentació tècnica corresponent a l'homologació i pla parcial del sector Cuatro Caminos a Macastre.  
- Estudi d'impacte ambiental.  
- Documentació administrativa que inclou:  
- Informe de l'EPSAR sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració de Macastre per a admetre els cabals generats per l'actuació, d'agost de 2006.  
- Sol·licitud d'autorització de prospecció arqueològica.  
- Sol·licitud d'informe vinculant a l'Àrea d'Arquitectura i Medi Ambient de la Conselleria de Cultura.  
- Certificat del secretari de l'Ajuntament sobre emissió d'informe favorable quant a la capacitat de gestió de les aigües residuals per part dels tècnics municipals.  
- Certificat del secretari de l'Ajuntament sobre emissió d'informe favorable quant a la capacitat de gestió dels recursos hídrics per part dels tècnics municipals.  
- Còpia dels documents en què es va realitzar la informació al públic. La publicació dels anuncis es va dur a terme en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, de 28 d'abril de 2005, i en el periòdic Levante, de 21 d'abril de 2005.   
- Certificat de la secretaria de l'Ajuntament en què s'indica que s'han presentat quatre al·legacions.   
- Certificat de la secretaria de l'Ajuntament sobre l'existència d'una sola al·legació de caràcter ambiental, remissió d'esta i de la contestació per part de l'Ajuntament.  
- Certificat del secretari de l'Ajuntament sobre aprovació provisional del Programa d'Actuació Integrada Cuatro Caminos en sessió del ple de l'Ajuntament de 13 d'octubre de 2005.  
Posteriorment, en juliol de 2007 es va remetre documentació complementària composta per:  
- Còpia de la sol·licitud a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer d'escrit favorable al PAI.  
- Certificat del secretari de l'Ajuntament per a fer constar l'emissió per part dels tècnics d'informe relatiu a la capacitat de gestió de RSU.  
- Registre d'entrada d'estudi acústic en la Conselleria de Territori i Habitatge.  
- Còpia del document de concert previ de Macastre.  
- Modificat de l'estudi d'impacte ambiental.  
- Còpia de sol·licitud d'informe Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
- Certificat de l'empresa gestora de RSU sobre la capacitat de recollida dels RSU generats amb el nou PAI.  
- Resolució de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport de la prospecció realitzada, les mesures s'han incorporat a l'EIA que s'ha remés a la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència per a sol·licitar l'informe vinculant.  
En data 18 de febrer es presenta nova documentació composta per escrit justificatiu i text refós de l'estudi d'impacte ambiental.  
  
El 28 d'abril de 2008 es rep documentació composta per:  
- Informe favorable de l'homologació i pla parcial sud Cuatro Caminos, emés per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
- Informe vinculant favorable dels servicis tècnics de l'Àrea de Patrimoni Arquitectònic i Ambiental.  
- Diversos certificats de l'empresa Tetma, encarregada de la gestió dels RSU, i document d'acceptació en la instal·lació de Caudete d'Ecored.  
2. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, junt amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el periòdic Levante, de data 21 d'abril de 2005, i en el DOGV núm. 4995, de 28 d'abril de 2005.  
Durant el període d'informació pública es van presentar quatre al·legacions, segons consta en el certificat emés pel secretari general de l'Ajuntament. Només una d'estes és de caràcter ambiental. Es presenta còpia de l'al·legació i de la contestació per part de l'Ajuntament.   
  
El caràcter ambiental de l'al·legació es basa en la indicació de l'existència de tres coníferes centenàries en l'àmbit d'actuació. S'estima esta part de l'al·legació i es determina que caldrà ajustar-se al que es disposa, respecte d'això, en la declaració d'impacte ambiental.   
Després de visita a la zona no s'ha detectat l'existència de cap exemplar que haja de ser protegit genèricament per reunir alguna de les condicions expressades en l'article 4 de la Llei 4/2006, de Patrimoni Arbori. Atés que poden concórrer circumstàncies extraordinàries no detectables en visita de camp, en aplicació de l'article 3.2, l'Ajuntament podrà proposar la catalogació d'aquells exemplars que reunisquen les condicions expressades en l'article 1 de la mencionada llei.  
  
No obstant això, si es detecten exemplars de port considerable la pervivència dels quals s'hauria de garantir, per la qual cosa s'inclou en la present declaració un condicionant respecte d'això.  
3. Peticions d'informació o documentació complementària  
En data 22 de juny de 2007, se sol·licita a l'Ajuntament de Macastre l'aportació de documentació i l'ampliació del contingut de l'estudi d'impacte ambiental.  
En juliol de 2007, per mitjà de dos aportacions de documentació, s'aporta documentació complementària.  
Sol·licitud d'informes sectorials.  
Conselleria de Cultura, Educació i Ciència  
Emet l'informe vinculant legalment previst en els termes següents:  
  
La documentació presentada correspon a un estudi d'impacte ambiental en què s'arreplega l'impacte que el projecte de referència pot causar sobre el patrimoni.  
Revisat l'estudi i consultat l'inventari de patrimoni arquitectònic d'interés historicoartístic de la província de València, redactat en 1979 pel Ministeri de Cultura, pel que fa al municipi afectat no hi ha constància de l'existència de cap element arquitectònic que puga veure's afectat per l'actuació.  
La prospecció arqueològica no ha localitzat cap jaciment arqueològic en l'àrea d'explotació. No obstant això, documenta l'aparició de material ceràmic d'adscripció cronològica indeterminada en algunes parcel·les. Per este motiu, i atés el tipus de registre present en la zona, no es va poder garantir en fase de prospecció la inexistència de patrimoni arqueològic que puga veure's afectat, per la qual cosa resulta necessària la realització d'un seguiment arqueològic en la zona d'estudi i es va proposar la realització del seguiment arqueològic dels treballs de desbrossament de la zona a urbanitzar.  
Els resultats de la prospecció han sigut incorporats a l'estudi aportat, si bé s'advertix als efectes legals procedents que el seguiment arqueològic previst haurà de ser realitzat per arqueòleg titulat que sotmetrà a la preceptiva avaluació d'esta administració tutelar el corresponent projecte.  
Cal recordar que qualsevol troballa d'índole arqueològica haurà de ser comunicada immediatament a l'administració competent i que l'incompliment de la dita obligació pot ser objecte de sanció.  
Des de la consideració del patrimoni etnològic, s'han localitzat en l'àmbit els elements següents:  
- Murs de pedra seca: afectats  
- Uns quants camins: sense interés  
- La teuleria: és l'únic element rellevant encara estant en ruïnes. S'ha presentat fitxa etnològica d'este, i es troba fora de l'àmbit d'actuació, encara que pròxim als seus límits.  
- La garrofera amb peanya de pedra seca, que haurà de ser abalisada per a evitar afeccions accidentals innecessàries. Es parla del seu mal estat i que hauria d'haver-hi un projecte de posada en valor d'este, ja que al present, a l'estar fora d'este projecte, no es pot incloure dins de les mesures de salvaguarda del patrimoni etnològic.  
  
En l'estudi aportat s'arrepleguen les mesures correctores que es van indicar per a la preservació del patrimoni etnològic.  
Per la qual cosa vist el precepte indicat i de conformitat amb l'informe dels servicis tècnics, s'emet un informe favorable als efectes patrimonials previstos en l'article 11 de la Llei del Patrimoni Cultural Valencià, l'estudi d'impacte ambiental (memòria i annexos) i document de síntesi del text refós del sector sòl urbanitzable residencial Cuatro Caminos a Macastre de data juliol 2007 amb l'advertiment que haurà de sotmetre's a prèvia i preceptiva autorització d'este centre directiu el projecte de seguiment subscrit per arqueòleg titulat [...]»  
  
Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
El comissari d'aigües emet un informe sobre l'homologació i pla parcial sud Cuatro Caminos, el contingut del qual es resumix a continuació:  
1. Afecció a domini públic hidràulic (DPH) o a les seues zones de servitud i policia i incidència en el règim de corrents.  
L'actuació se situa en el terme municipal de Macastre al nord del nucli urbà. En l'entorn de l'actuació es localitza el llit conegut com a barranc Simón.  
D'acord amb la documentació presentada l'actuació queda fora de les zones de protecció del llit existent en l'àmbit de l'actuació. Com s'aprecia en la figura, el llit més pròxim és el denominat barranc Simón, situat aproximadament a 150 metres al nord de la zona d'actuació. Tal com s'esmenta en la documentació aportada, la rambla de l'Horteta, al sud de la població, queda aproximadament a 900 metres de la zona d'actuació, però no és el llit més pròxim al sector.  
  
D'acord amb la dita documentació, les aigües residuals generades per l'actuació seran arreplegades i conduïdes a través del sistema de sanejament del sector fins a l'EDAR de Macastre on seran tractades. Adjunt a esta documentació es presenta informe favorable de l'EPSAR sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració de Macastre per a admetre els cabals d'aigües residuals generats per la nova actuació.  
  
En la documentació presentada l'actuació no té incidència en el règim de corrents.  
Segons el PATRICOVA, la zona on s'ubica l'actuació no presenta risc d'inundació.  
2. Disponibilitat de recursos hídrics  
[...] El volum de demanda anual és de 159.228 m³.  
[...] De la documentació presentada es deduïx que l'origen de l'aigua amb què es pretén satisfer l'increment de demanda previst per l'actuació és d'origen subterrani. El dit origen està emparat per la concessió d'aigua per a ús d'abastiment amb un volum màxim de 167.724 m³.  
  
Ja que la demanda és de 159.228 m³/any, d'acord amb l'anterior es deduïx que l'increment de demanda previst pot ser atés des del dit origen.  
Per tot això, i als efectes previstos en l'article 25.4 del text refós de la Llei d'Aigües, esta Confederació Hidrogràfica emet informe favorable l'homologació i Pla Parcial Sud Cuatro Caminos en el terme municipal de Macastre (València), sense perjuí de les determinacions que, com a conseqüència d'estudis més detallats o nova documentació, es puguen establir en les autoritzacions que preceptivament s'han d'obtindre d'este organisme.  
El present escrit no pressuposa autorització administrativa per a realitzar les obres.  
Servici de Suport Tècnic  
L'Àrea d'Urbanisme ha remés informe respecte de l'estudi de paisatge, indicant que l'objecte del present informe és l'homologació i Pla Parcial Sud Cuatro Caminos del terme municipal de Macastre, el tràmit d'informació pública del qual va concloure amb anterioritat a l'entrada en vigor de la LUV, d'1 de febrer de 2006, i per tant no li és exigible l'estudi d'integració paisatgística, sense perjuí que, tal com s'ha indicat anteriorment, el paisatge actuarà com a criteri condicionant». Segons això, el paisatge serà avaluat com un factor ambiental més, dins de l'avaluació ambiental del projecte en estudi.  
  
Servici de Protecció de l'Ambient Atmosfèric  
Basant-se en l'informe del cap del servici i a l'informe tècnic adjuntat respecte a l'estudi acústic presentat, es conclou:   
- La documentació remesa s'ajusta al contingut mínim establit en el Decret 104/2006, sempre que es respecten els objectius de qualitat establits en la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de Protecció contra la Contaminació Acústica.  
- Quant a la qualitat de l'estudi acústic: una vegada duta a terme l'actuació en el sector i implantades les mesures correctores definides, s'haurà de realitzar mesuraments acústics per a avaluar l'efectivitat de les dites mesures correctores i comprovar que es complixen els límits per a ús residencial.  
Afeccions legals  
Després de la consulta de les cartografies temàtiques i estudi integrants dels sistemes d'informació territorial publicades per la COPUT i Xarxa Natura, no s'han detectat en l'àrea concreta d'estudi afeccions a cap figura ambiental.  
Després de consultar la cartografia del Pla d'Acció Territorial de Caràcter Sectorial sobre Prevenció del Risc d'Inundació en la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), no s'han detectat àrees inundables susceptibles de protecció en l'àrea d'estudi.  
No es troben en la zona vies pecuàries ni muntanyes d'utilitat pública que puguen veure's afectades per l'actuació.  
Pel que fa a la classificació i qualificació del sòl, el sòl objecte de modificació urbanística està classificat actualment com a sòl no urbanitzable comú.  
Consideracions ambientals  
L'àrea objecte d'estudi es localitza en el límit nord-oest del nucli urbà de Macastre i es troba ocupada en l'actualitat per camps de cultiu i algunes edificacions disperses.   
Disposat sobre argiles i margues forma un sòl fèrtil amb una capacitat agrològica elevada, compta amb una topografia lleugerament ondulada amb un risc baix d'erosió potencial i sense risc de lliscaments ni despreniments en la zona, encara que sí que existixen en el terme municipal.  
La vegetació de la zona conforma un mosaic de cultius compost majoritàriament per fruiters de secà i horta, algun fruiter de regadiu i camps abandonats ocupats per comunitats oportunistes i adaptades a l'acció antròpica. La fauna que ocupa esta zona es troba també adaptada a l'acció humana però la proximitat a zones protegides fa que s'haja de tindre en compte este factor.  
Existixen en el municipi dos zones catalogades com a lloc d'interés comunitari (LIC) ubicades en les serres de Malacara i en la serra de Martés i El Ave, i una zona d'especial protecció per a les aus (ZEPA) en la serra de Martés - Mola de Cortes, en l'estudi d'impacte ambiental presentat únicament es menciona l'existència del LIC de les serres de Martés i El Ave, obviant la resta dels espais inclosos en la Xarxa Natura 2000, si bé estos no es veuen afectats directament per l'actuació en estudi.   
S'aporten els corresponents certificats que indiquen la capacitat de tractament de les aigües residuals generades i la capacitat suficient per al tractament i gestió dels residus urbans generats. No s'aporta l'informe de l'organisme de conca sobre l'existència de suficient aigua potable i el permís d'abocament a llit públic de les aigües pluvials.  
  
L'àmbit d'estudi es troba constituït per una sola unitat paisatgística de caràcter agrícola. La qualitat del paisatge de la zona en estudi és baixa, si bé compta amb una fragilitat visual alta a causa de la seua proximitat al nucli urbà i a la carretera CV-429.  
Es realitza la identificació d'impactes de manera adequada i es valoren estos abans i després de l'aplicació de les mesures correctores, amb la qual cosa el juí definitiu emés valora com a impacte crític el produït al sòl i als cultius ja que estos factors es veuen afectats de manera irreversible i total. Per a la resta dels impactes valorats tant en fase de construcció com en fase de funcionament es proposen una sèrie de mesures correctores i un programa de vigilància ambiental per al control de la seua aplicació.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què és preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament, annex I, apartat 8.g, del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article 5 de la Llei 2/1989, de 3 de març, atribuïx a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la dita llei.   
  
4. L'article 16.2.m del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualsevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars en el territori de la Comunitat Valenciana.  
  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
S'estima acceptable, als efectes ambientals i sense perjuí de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que se li aplique, el projecte homologació i pla parcial del sector urbanitzable residencial Cuatro Caminos, a Macastre (València), sempre que este es realitze d'acord amb el que establix la documentació presentada i amb els condicionants establits en l'apartat segon de la present declaració.  
  
  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. S'haurà d'obtindre autorització del projecte de seguiment arqueològic en les condicions imposades en l'informe emés respecte d'això pel Servici de Patrimoni Arquitectònic i Mediambiental.  
2. Una vegada duta a terme l'actuació s'hauran de realitzar mesuraments acústics a fi d'avaluar l'efectivitat de les mesures correctores proposades i comprovar el compliment dels límits legals per a l'ús residencial.  
3. L'Ajuntament exigirà a l'agent urbanitzador, una vegada acabades les obres d'urbanització, els certificats de recepció de residus sòlids inerts per part dels abocadors o empreses autoritzades per a la gestió d'este tipus de residus.  
4. La xarxa de sanejament haurà d'executar-se amb caràcter separatiu. Les aigües residuals es traslladaran per col·lector fins a la xarxa municipal i d'allí a l'estació depuradora. S'haurà d'establir una ordenança d'abocaments d'acord amb les característiques de funcionament de l'estació depuradora.   
5. Les línies aèries que travessen el sector s'hauran de soterrar.  
6. En cas d'afectar les xarxes de reg existents, haurà de garantir-se la seua continuïtat durant les obres, i la seua reposició una vegada finalitzades estes. De la mateixa manera, els cultius limítrofs que es vegen afectats per les obres hauran de restituir-se al seu estat original.  
7. Durant la fase d'execució, s'haurà de preveure i identificar una zona per a l'arreplega dels materials a emprar en les obres d'urbanització i edificació, evitant l'ocupació dels sòls agrícoles limítrofs.   
8. S'haurà de procurar la pervivència d'alguns exemplars arboris existents en la zona de port considerable, en particular exemplars de ceratonia siliqua, olea europaea i pinus halepensis, per mitjà de la seua integració en les zones verdes del sector.  
  
Tercer  
Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.  
  
Quart  
La present declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 5 de maig de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Dades de l'expedient en el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 111/7772-SDR  
Títol: Homologació i pla parcial industrial sector ZI-PP4  
Promotor: Ajuntament de Beneixida  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Beneixida i CTU  
Localització: terme municipal de Beneixida  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
L'objecte del projecte perseguix l'homologació i pla parcial de millora del sector «ZI-PP4» de les normes subsidiàries de planejament municipal de Beneixida, aprovades definitivament al novembre de 1994, sobre uns terrenys classificats com a sòl no urbanitzable comú. Es definix com a ús global l'industrial, admetent-se com a compatible l'ús terciari i com a incompatible el residencial, amb alguna excepció.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
L'Ajuntament de Beneixida justifica la necessitat d'esta actuació basant-se en l'ocupació total del sector ZI-PP3 i en la notable demanda d'esta classe de sòl donada l'adequada situació i accessibilitat del sector.  
La zona, l'homologació de la qual es pretén, comprén 177.040,3 m² de sòl situats a uns 800 metres al nord del nucli urbà. Està delimitada al sud per la carretera CV-560. El límit est del sector està definit per sòl no urbanitzable de protecció de la N-340, autovia Albacete-València. Al nord limita amb sòl no urbanitzable comú. A l'oest limita amb sòl no urbanitzable de protecció de via pecuària i amb el terme municipal d'Alcàntera de Xúquer.  
3. Alternatives  
L'elecció de la zona enfront d'altres possibles emplaçaments es justifica principalment per la proximitat a vies de comunicació, a l'altre polígon desplegat en el municipi i per la impossibilitat d'ubicar-lo més al nord per tractar-se de zones amb risc d'inundació.   
Tramitació administrativa  
4. Admissió a tràmit  
En data 8 de maig de 2007, la Direcció Territorial de Medi Ambient va remetre una còpia de la documentació tècnica, estudi d'impacte ambiental, estudi acústic, estudi de paisatge i certificació del resultat del tràmit d'informació pública, i es va incoar el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
5. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, junt amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el diari Las Provincias, de data 15 de juny de 2005, i en el DOGV núm. 5026, de data 13 de juny de 2005.  
Durant el període d'informació pública es va presentar una al·legació el contingut de la qual no és de caràcter ambiental, i que segons consta en l'informe emés pel secretari de l'Ajuntament va ser desestimada.  
6. Peticions d'informació o documentació complementària  
El 13 de juliol de 2007 s'emet requeriment de documentació, per part d'este servici, a fi de completar l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental, en el qual se sol·licita la documentació següent:  
  
- S'haurà d'aportar l'informe de capacitat del sistema de sanejament i depuració evacuat per l'entitat de sanejament en data 19 de setembre de 2005, i que el seu informe complementari de data 29 de novembre de 2005 sí que consta en l'expedient.   
- S'haurà d'aportar el corresponent informe emés per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer sobre actes i plans que afecten el règim d'aprofitament de les aigües continentals o als usos permesos en terrenys de domini públic hidràulic i en les seues zones de servitud i policia, o que comporten noves demandes de recursos hídrics.   
- S'haurà d'aportar el primer informe de la Direcció General de Patrimoni relatiu a l'impacte patrimonial del projecte i/o informe sobre la conformitat del projecte segons allò que s'ha regulat en l'article 11 de la Llei 5/2007 que modifica a la Llei 4/1998, del Patrimoni Cultural Valencià.   
- Informe referent a l'estudi de paisatge segons l'article 11 de la Llei 4/2004, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge, que haurà d'ajustar-se al seu Reglament i ser informat pel servici corresponent.  
- S'indica en l'EIA la creació d'un futur sector residencial a desenrotllar, no es disposen de dades referents al mencionat sector. En funció de la proximitat de sòl residencial hauran d'establir-se, si és procedent, limitacions a la tipologia d'empreses permeses en el sector de manera que les activitats a implantar en el futur sòl industrial hauran de ser compatibles amb l'ús residencial, d'acord amb el que establix en el Decret 154/1990, de 26 de març, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el nomenclàtor d'activitats molestes, insalubres, nocives i perilloses, en compliment del que establix l'article 1 de la Llei 3/1989, de 2 de maig, sobre activitats qualificades.  
  
- Ampliació de l'estudi d'impacte ambiental.   
En contestació a este requeriment es rep, en data 13 de febrer de 2008, documentació remesa per l'Ajuntament de Beneixida, formada per:  
· Document 1: modificacions al pla parcial. Adaptació als informes sectorials.  
· Document 2: estudi acústic.  
· Document 3: informe d'esmena i complement d'informació per al procediment d'avaluació d'impacte ambiental.  
Informes sectorials  
En l'expedient incoat s'inclouen els següents informes sol·licitats durant la tramitació del pla parcial:  
Informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, de data 5 d'octubre de 2006, el qual conclou el següent:  
«En relació al seu escrit d'al·legacions relatiu a les consideracions d'esta direcció general relatives a l'impacte patrimonial del projecte en tràmit per eixe Ajuntament s'han demanat els pertinents informes tècnics les conclusions dels quals s'exposaran a continuació.  
En primer lloc, s'exigia a l'Ajuntament la realització d'una sèrie de sondejos arqueològics que permeteren valorar el patrimoni arqueològic trobat a través de la prospecció a fi de determinar l'impacte sobre el patrimoni d'esta naturalesa. Per l'Ajuntament es considera que les dites actuacions es poden realitzar simultàniament al seguiment arqueològic i que s'adoptarien les mesures oportunes en cas d'aparició de restes.  
  
De conformitat amb l'informe emés respecte d'això les actuacions exigides tenen necessàriament caràcter previ ja que permetran conéixer l'existència o no de patrimoni arqueològic, així com el seu interés de manera que es puga avaluar l'impacte sobre este en la fase corresponent. L'inici d'obres no pot concórrer amb les actuacions arqueològiques mentre el resultat d'estes ha de delimitar el contingut del projecte.  
  
De conformitat amb l'article 62 de la Llei de Patrimoni Cultural Valencià, les obres que puguen tindre incidència sobre el patrimoni arqueològic han d'anar precedides d'actuacions que prèviament permeten avaluar tant este patrimoni com la seua compatibilitat amb les obres. Esta avaluació ha de produir-se en fase prèvia al pronunciament relatiu a l'impacte ambiental del projecte, ja que les condicions que es deriven per al projecte han d'estar formulades en este moment i no quan ja les determinacions del projecte no es puguen modificar.  
  
Per tant hauran d'executar-se les actuacions arqueològiques en els termes exigits en el nostre anterior escrit de data 7 de desembre de 2005.  
D'altra banda, l'Ajuntament ha efectuat diverses consideracions respecte als condicionants assenyalats per esta direcció general respecte del patrimoni etnològic. L'informe tècnic emés en relació amb estes manifesta que s'han plantejat dos alternatives, una que implica la modificació del traçat de la séquia de Carcaixent i una altra que proposa el seu manteniment en determinades condicions. Es considera més adequada la segona opció havent de dur a terme en els termes que es proposen, la qual cosa implica la conservació del traçat original de la séquia, el seu estudi i la seua protecció amb un «cofre» de formigó, amb la limitació de la conformació de soterranis. Esta previsió haurà de preveure's en el corresponent estudi d'impacte ambiental com a mesura correctora i el desplegament de les actuacions concretes relacionades amb esta, que en el seu moment s'executen, hauran d'autoritzar-se per esta direcció general.»   
Certificat de suficiència i capacitat de la gestió de RSU de Beneixida emés pel gerent de la mercantil GIRSA (Gestió Integral de Residus sòlids Urbans), com a direcció facultativa de la planta de tractament que recepciona els RSU procedents de la localitat de referència, de data 4 d'octubre de 2005, en el qual s'indica que els RSU seran tractats en la Planta de Guadassuar fins que entre en funcionament el pla zonal X, XI i XII a què pertany el municipi.   
Informe sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració de Beneixida per a admetre els cabals d'aigües residuals generats per l'homologació modificativa i pla parcial del sector d'ús industrial ZI-PP4 del municipi de Beneixida (València), de data 19 de setembre de 2005, i posterior modificació en data 29 de novembre de 2005, en què es conclou que és viable el tractament de les aigües generades per l'actuació en l'EDAR de Beneixida sempre que es complisquen una sèrie de condicionants sobre la sol·licitud de connexió, els límits d'abocament i s'haja executat l'ampliació de l'EDAR existent.  
  
Informe de l'alcalde-president de l'Ajuntament de Beneixida en relació al requeriment de justificar la capacitat i suficiència d'abastiment d'aigua.  
Informe de l'Àrea d'Espais Naturals d'1 d'octubre de 2007, emés pel director del Parc Natural de l'Albufera, en el qual s'informa:  
  
a) Encara que la zona en qüestió es troba fora de l'àmbit territorial del parc natural segons la zonificació del PRUG, es troba inclòs en l'àmbit del PORN de la conca hidrogràfica de l'Albufera.  
b) La sol·licitud en qüestió fa referència a la requalificació de terrenys per a ús industrial. Per a això, dins del mateix sector hi ha unes instal·lacions corresponents a una EDAR, per la qual cosa totes les noves instal·lacions que s'executen hauran d'abocar les seues aigües residuals a esta EDAR, previ tractament en els casos que siguen necessaris.  
c) A més d'això es creu convenient realitzar les següents recomanacions d'adequació paisatgística per a minimitzar l'impacte que puga produir esta reclassificació en l'entorn on se situa i que són:  
  
- Com a criteri general s'evitarà l'ús de materials o tractaments inadequats a l'entorn natural i cultural, la qual cosa implica, per part dels respectius planejaments, una definició de tipologia edificatòria en sintonia amb la construcció tradicional de la zona.  
- Els tancaments de parcel·les haurien de ser massissos fins una altura màxima de 1,20 metres des de la rasant. Els murs haurien d'estar pintats, però mai en tons diferents dels del paisatge mineral i/o vegetal en què es localitzen.  
- Es propiciarà l'apantallament per mitjà de tancaments vegetals tradicionals, principalment de baladre (nerium oleander) i de ciprer (cupresus sempervivens), així com els elaborats amb canyes o cepell, i el titular haurà de realitzar un manteniment adequat d'estos tancaments.  
  
- Els indicadors de les activitats i establiments haurien de posseir una grandària, disseny i col·locació adequats paisatgísticament a l'ambient on s'instal·len.  
- Respecte a les instal·lacions d'il·luminació, també seria recomanable que se seguiren les directrius següents:  
- Els llums hauran de ser de vapor de sodi de baixa pressió o semblants.  
- La lluminària hauria d'orientar-se de manera que el feix de llum es projecte sobre el sòl amb un angle inferior al 10% des del suport.  
- En els vials hauria de quedar prohibida la utilització de llums de vapor de mercuri.  
- Les lluminàries haurien d'instal·lar-se sense inclinació alguna respecte al sòl especialment les de vidre corbat.  
- S'hauria de prohibir la projecció de llum cap al cel per mitjà de la utilització de projectors, canons de llum, làsers o semblants.  
En qualsevol cas es procurarà evitar l'emissió de llum cap amunt, per a la qual cosa, es procurarà la utilització de pantalles adequades que eviten este efecte.  
- Respecte a l'enllumenat ornamental d'edificis públics, passejos, jardins i vies urbanes, s'hauria de procurar que la llum vaja dirigida de dalt cap avall.  
- Respecte a les línies elèctriques i telefòniques es recomana que siguen subterrànies.  
Informe del Servici de Suport Tècnic de la Direcció General d'Ordenació del Territori, de 15 de gener de 2008, sobre l'estudi de l'homologació modificativa i pla parcial sector ZI-PP4, a Beneixida (València), el qual conclou el següent:  
«[...] En conclusió cal informar que l'objecte del present informe és una homologació modificativa i pla parcial, el tràmit d'informació pública de la qual va concloure amb anterioritat a l'entrada en vigor de la LUV, d'1 de febrer de 2006, no sent-li, per tant i de conformitat amb l'anteriorment assenyalat, exigible l'estudi d'integració paisatgística, sense perjuí que, tal com s'ha indicat anteriorment, el paisatge actuarà com a criteri condicionant.  
Per això, s'emet el present informe en contestació a la sol·licitud d'eixe Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental, assenyalant que per la data d'informació pública de l'expedient de referència no cal que s'acompanye d'instrument de paisatge, per la qual cosa no cal emetre un informe respecte d'això per este Servici».  
Informe del Servici de Protecció de l'Ambient Atmosfèric sobre l'estudi acústic presentat en el qual es conclou:  
«S'haurà de completar l'estudi presentat ajustant-se al contingut mínim que s'establix en el Decret 104/2006, de 14 de juliol, de planificació i gestió en matèria de contaminació acústica, a més s'haurà de considerar com a resultat dels mesuraments de nivell sonor en estat preoperacional, el valor màxim obtingut dels mesuraments de cada sèrie.»  
  
Afeccions legals  
1. Després de les consultes de les cartografies temàtiques i estudis integrants dels sistemes d'informació territorial publicades per la COPUT, s'observa que l'actuació es troba parcialment dins dels límits del Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals de la Conca Hidrogràfica del Parc Natural de l'Albufera. Se sol·licita informe el servici corresponent.   
2. Riscos naturals. Dels consultats, la zona compta amb grau de vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers alt per la qual cosa es proposen una sèrie de mesures.  
3. Rambles i llits. El sector afecta el barranc de la Muntanya, que discorre subterrani i canalitzat aigües amunt del sector ZI-PP4, tractant-se d'un llit sec al llarg de tot l'any que només entra en funcionament amb les típiques precipitacions d'alta intensitat horària, dispersant el seu cabal en els camps de cultiu al no comptar amb un llit físic real. Es proposa una desviació d'este soterrament davall els vials del nou sector.  
  
Hi ha nombroses séquies en la zona. En particular la denominada séquia de Carcaixent, que realitza el seu traçat de manera subterrània en el sector i constituïx un bé del patrimoni etnològic.  
4. Vies pecuàries. El sector limita a l'oest amb la via pecuària classificada assegador de Beneixida, amb una amplària legal de 2 a 3,5 m.  
5. Infraestructures de transports. Les infraestructures més pròximes localitzades són l'autovia N-340 València-Albacete, que constituïx el límit est de la parcel·la, i la CV-560 que constituïx el límit sud.  
Hauran de respectar-se les zones de protecció i de domini públic per afecció de vials exposades en la Llei 6/1991, de 27 de març, de Carreteres de la Comunitat Valenciana, així com la Llei 14/2005, de 23 de desembre, de Mesures Fiscals, de Gestió Financera i Administrativa, i d'Organització de la Generalitat Valenciana.  
Consideracions ambientals  
El municipi de Beneixida es localitza en el centre de la província de València, en la comarca de la Ribera Alta. La zona d'estudi està formada per materials d'arrossegament del riu Xúquer, la qual cosa ha generat sòls desenrotllats procedents de materials no consolidats amb més de 100 cm de profunditat. Tenen un alt grau de carbonat càlcic, baix contingut en matèria orgànica i són poc pedregosos.  
Els terrenys afectats per la proposta són sòls d'elevada capacitat per a l'ús agrícola, en l'actualitat es troben ocupats en la seua totalitat per camps de cítrics. La vegetació presenta un marcat caràcter nitròfil predominant d'espècies arvenses, ruderals i viàries. Quant a la fauna, les espècies existents en la zona són pròpies de zones antropitzades i camps de cultiu, i no s'ha detectat la presència d'espècies d'interés.  
  
La valoració del paisatge realitzada en l'estudi, condicionada per la grandària i la forma de la conca visual i la seua visualització i zones d'ombra, resulta d'una qualitat intrínseca baixa.  
La zona compta amb una vulnerabilitat molt elevada enfront de la possible contaminació d'aqüífers. En l'actualitat es detecten elevades concentracions de nitrats, nitrits, clorurs i sulfats en les aigües subterrànies, la qual cosa fa que estes siguen aptes per al regadiu però presenten problemes per al consum humà.  
Un factor ambiental important és l'existència del barranc de la Muntanya sobre el qual s'indica que es realitzaran una sèrie d'actuacions a més d'abocar en este les aigües pluvials del sector. Estes actuacions hauran de ser autoritzades per l'organisme de conca corresponent.  
  
Discorre també pel sector la denominada séquia de Carcaixent, considerada un bé del patrimoni etnològic, per la qual cosa les actuacions que es pretenen dur a terme sobre esta hauran de ser autoritzades per la Direcció General de Patrimoni.  
Respecte a l'abastiment d'aigua potable al sector, se solucionarà per mitjà del subministrament proporcionat pel pou municipal que fa aflorar un cabal d'aigua de 9,1 l/s, suficient per a garantir l'abastiment a la població amb els seus sostres poblacionals projectats al 100% d'ocupació i amb les zones industrials consumint a una ràtio de 4.000 m³/ha/any, segons s'indica en una declaració firmada per l'alcalde. L'EIA no estima el cabal d'abastiment necessari per a les indústries que s'implantaran en el sector i, per tant, no justifica la suficiència de recursos hídrics.  
  
Respecte a la depuració de les aigües residuals, estes seran tractades en l'EDAR municipal, recentment ampliada. La gestió de residus sòlids urbans es preveu a través de l'empresa concessionària de recollida municipal, sent la seua destinació la planta de Guadassuar.  
D'altra banda, quant a la qualitat de l'ambient atmosfèric en la zona, l'estudi acústic modificat presentat conclou que únicament en la fase d'execució de les obres es poden produir afeccions que necessiten mesures correctores. Es proposa la realització d'un seguiment a fi de minimitzar estes. Quant a l'estudi d'impacte ambiental presentat l'ampliació del qual va ser requerida junt amb la resta de documentació no es considera que s'hagen esmenat moltes de les carències en este detectades.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què és preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.   
L'article 5 de la Llei 2/1989, de 3 de març, atribuïx a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la dita llei.   
L'article 16.2.m del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualsevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars en el territori de la Comunitat Valenciana.  
  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent declaració d'impacte ambiental:  
  
Primer  
S'estima acceptable, als efectes ambientals i sense perjuí de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte d'homologació i pla parcial del sector ZI-PP4, promogut pel mateix Ajuntament de Beneixida, a València, sempre que es realitze d'acord amb el que establix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.  
  
Segon  
Condicionants per al desenrotllament del projecte, que hauran de ser inclosos en les fitxes de planejament i gestió del pla parcial.  
- S'haurà d'obtindre, abans de l'inici de les obres, informe favorable o autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer relatiu a l'actuació proposada en la canalització del barranc de la Muntanya.  
- L'abocament de les aigües pluvials del sector haurà de ser objecte així mateix d'informe favorable per part de l'organisme de conca.  
- Davant de les conclusions de l'informe de la Direcció General de Patrimoni de data 5 d'octubre de 2006, reflectides en la part dispositiva d'esta declaració, i en compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, s'haurà d'obtindre informe favorable de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià. En el cas que este informe resulte desfavorable, així haurà d'entendre's també la present declaració d'impacte ambiental.  
  
- Serà necessari acreditar davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme, per mitjà d'informe favorable de l'organisme de conca competent, la disponibilitat de recursos hídrics en quantitat i qualitat suficient per a la implantació de l'ús previst en el projecte, així com la capacitat de depuració de l'EDAR municipal.  
- Donada l'elevada vulnerabilitat de l'aqüífer a la seua contaminació, les empreses que allí s'ubiquen hauran d'impermeabilitzar la solera, i estarà totalment prohibit l'emmagatzematge de residus a la intempèrie.  
- Els residus que es generen de qualsevol tipologia hauran de ser gestionats d'acord amb la seua legislació sectorial i si és el cas a la planificació que en desplegament del pla integral de residus s'establisca per la Generalitat Valenciana. Abans de la concessió de llicència d'activitat, l'Ajuntament exigirà a les indústries que es vulguen implantar en el sector un pla de gestió de residus, que incloga el seu tractament i destinació definitiva.  
- L'Ajuntament exigirà a l'agent urbanitzador, després de la realització de les obres, els certificats de recepció de residus sòlids inerts per part d'abocadors o empreses autoritzades per a la gestió d'este tipus de residus.  
- En el cas que les construccions afecten els servicis i infraestructures de reg, serà necessària la reposició. S'haurà de garantir la continuïtat de totes les canalitzacions i canonades que travessen el sector i tinguen una funcionalitat més enllà dels límits d'este. Qualsevol desviació o alteració haurà de comptar amb l'autorització de la comunitat de regants propietària o, en tot cas, de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, que determinarà la forma en què es duran a terme les actuacions proposades  
- Hauran de preveure's les recomanacions per a l'adequació paisatgística del sector proposades pel director del parc natural de l'Albufera en el seu informe d'1 d'octubre de 2007.  
- S'haurà d'obtindre informe favorable de la unitat de vies pecuàries d'esta Conselleria sobre l'afecció a l'assegador de Beneixida d'acord amb la Llei 3/1995, de Vies Pecuàries.  
  
Tercer  
Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.  
  
Quart  
La present declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 6 de maig de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Dades de l'expedient en el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 198/5257-WWP  
Títol: Construcció de pont sobre el riu Ebrón   
Promotor: Conselleria Agricultura, Pesca i Alimentació   
Autoritat substantiva: Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge  
Localització: Castielfabib (València)  
  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte  
L'obra projectada consistix en la construcció d'un pont sobre el riu Ebrón, en un punt situat aigües amunt del nucli urbà de Castielfabib.   
  
Es tracta de restituir la connectivitat entre ambdós marges del riu i l'accessibilitat a les hortes situades sobre les terrasses del marge esquerre; la dita accessibilitat es va interrompre a causa de l'afonament del pont preexistent l'any 2003.  
Les necessitats viàries a què ha de donar resposta el pont projectat impliquen bàsicament el trànsit d'agricultors locals i els vehicles de caràcter agrícola utilitzats en l'explotació de l'horta.  
Situació geogràfica  
El pont sobre el riu Ebrón es troba a uns 250 metres en el camí de Los Santos al nord del municipi de Castielfabib.  
Castielfabib es troba al nord de la comarca del Racó d'Ademús, i és el terme municipal més gran de la comarca amb 106 km².  
  
El consell municipal de 302 habitants està format per 6 nuclis de població: Castielfabib, Los Santos, Mas Jacinto, Cuesta del Rato, Arroyo Cerezo i Mas de los Mudos.  
Dades més rellevants del projecte  
Les obres objecte del projecte són la construcció d'un pont sobre el riu Ebrón i la millora dels accessos al pont.  
El pont actual d'estructura arc i pedra es troba en estat de ruïna ja que l'estructura ha col·lapsat.  
El pont previst és d'estructura metàl·lica, amb biga cintra i tauler amb encofrat perdut sobre les cintres. Primer es procedirà a la demolició del pont actual, després a la fonamentació per mitjà de micropilotatge, la col·locació de les bigues cintra i finalment, es procedirà a l'execució del tauler per mitjà d'encofrat perdut.  
La millora d'accessos al pont consistix en l'ampliació i formigonat dels accessos per a permetre l'entrada dels transports i grues. Així mateix, es realitzarà l'entubat de la séquia que discorre paral·lela en el camí d'accés sud procedent de l'EDAR per a l'ampliació en eixe tram. En la zona d'estretiment de l'accés per la presència de la canal hidroelèctrica es realitzarà un mur de formigó i es cobrirà amb planxes de formigó armat per a ampliar l'accés en eixa zona.  
  
Alternatives  
El projecte presenta un estudi d'alternatives prou complet. Quant a la possible ubicació del pont projectat, s'han estudiat tres possibles alternatives entre si, al llarg d'un tram de 135 metres lineals de llit fluvial.  
- Alternativa 1 (pont vell): es tracta de l'enclavament on s'ubiquen les ruïnes del pont preexistent que es va afonar a causa dels successius recreixements de la infraestructura que van acabar per dur-lo al col·lapse.  
- Alternativa 2 (gual): es tracta d'un gual en el riu aigües amunt i molt pròxim a la ubicació precedent. El riu discorre a través d'un llit sensiblement més ampli que en l'anterior alternativa.  
- Alternativa 3 (pontó): es tracta d'un enclavament situat aigües amunt a escassa distància del precedent, en la mateixa ubicació que va albergar un pont rudimentari elaborat amb bigues de fusta que va quedar inutilitzat per les avingudes i un accident.  
En l'EIA s'han quantificat les interaccions potencials entre les distintes alternatives i els factors que integren el medi natural receptor, que són llit, vegetació, fauna, paisatge i ecosistema.  
Com a conclusió d'este estudi d'alternatives, s'establix que el menor impacte sobre el medi natural en el seu conjunt s'obté amb l'alternativa 1.  
Tramitació administrativa  
En data 1 d'octubre de 2007 es rep en la Conselleria de Territori i Habitatge la documentació remesa per la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, sol·licitant que s'emeta la preceptiva declaració d'impacte ambiental, per la qual cosa s'incoa el corresponent expedient.   
Informació pública  
La documentació es va exposar al públic en el DOGV núm. 5488, de 12 d'abril de 2007.  
Resum d'al·legacions  
El cap de Secció d'Estructures i Obres Agràries de la Direcció Territorial de València de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació certifica que durant el període d'informació i exposició pública de 30 dies hàbils següents a la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'ha presentat cap al·legació.  
Consultes  
En data 20 de novembre de 2007, es realitza consulta al Servici d'Ordenació Sostenible del Medi, sobre vies pecuàries i sobre l'estudi de paisatge.  
Informes sectorials  
Informe de l'Àrea d'Espais Naturals  
De data 12 de desembre de 2007, este informe es referix, exclusivament, a la possible afecció del projecte al LIC amb codi núm. ES5232004 denominat «Rius del Racó d'Ademús», que figura en la llista de llocs d'importància comunitària de la regió biogeogràfica mediterrània.  
«El projecte es localitza en el LIC Rius del Racó d'Ademús, zona bàsicament fluvial que inclou els rius probablement millor conservats de la Comunitat Valenciana, que manté una bona cobertura de boscs riberencs i resulten de gran interés com a hàbitat de la llúdria i d'altres espècies de fauna aquàtica.  
En la documentació ambiental remesa i a la vista de les obres necessàries per a l'execució del projecte de construcció del pont es proposen, concretament en l'apartat 5, les mesures correctores que suprimisquen o minimitzen l'impacte que puguen tindre sobre el llit del riu. Estes mesures correctores es referixen a les que està previst prendre respecte al llit, de la vegetació, de la fauna, del paisatge i respecte a l'ús públic.  
  
Atés tot l'anterior i estudiades les característiques del projecte, s'informa que s'hauria de tindre en compte l'impacte que sobre l'entorn produirà la maquinària pesada necessària per a l'execució de les obres (soroll, pols, olis de motor...), el transport dels residus i les explanacions dels accessos al pont i dels laterals del camí, perquè una vegada identificats s'especifiquen les mesures correctores necessàries perquè els efectes de les obres siguen mínimes, durant la seua execució, i les possibles restauracions a què puga haver-hi lloc una vegada concloses estes ».  
  
Informe desfavorable del Servici de Suport Tècnic sobre l'estudi d'integració paisatgística  
De data 20 de desembre de 2007, informa que: «[...] analitzada la documentació remesa a este Servici, consistent en un estudi de paisatge, s'observa que el dit estudi no s'ajusta a les determinacions del RPJECV, i el seu contingut i documentació no complixen allò que s'ha regulat en els articles 52 i 57 de l'esmentat Reglament.  
Per tant, s'haurà d'aportar nou document d'estudi d'integració paisatgística amb el contingut i documentació regulat en els articles 52 i 57 del Reglament de Paisatge de la Comunitat Valenciana, adaptats al tipus de projecte i al paisatge on s'ubica».  
Informe favorable de la Unitat de Vies Pecuàries.  
De data 10 de desembre de 2007, informa que: «L'actuació proposada, consistent en la construcció d'un pont sobre el riu Ebrón que substituïsca l'existent anteriorment, desplomat fa anys, permetrà millorar les condicions del trànsit ramader per l'assagador de la Hoya del Peral al mas de la Cabrera, d'una amplària legal de 37,61 metres, la classificació del qual va ser aprovada per Orde Ministerial de 10 de juliol de 1975, en el seu encreuament amb el llit del riu Ebrón, i permetrà restituir la circulació de vehicles de caràcter agrícola i altres usos compatibles o complementaris al trànsit ramader previstos per la Llei 3/1995, de 23 de març, de Vies Pecuàries.  
Per a facilitar el pas de bestiar pel pont, es recomana que els parapets o baranes que servisquen de tancament lateral siguen cecs, de manera que no permeten la visió dels animals a través d'estos.  
Pel que s'acaba d'exposar, i a sol·licitud del Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental, s'emet un informe favorable a l'actuació proposada, en què es referisca a l'afecció a vies pecuàries».  
Afeccions legals  
1. Xarxa Natura 2000 i Espais Naturals Protegits a la Comunitat Valenciana  
Es troba dins del LIC Rius d'Ademús, catalogada així sobretot per la presència de formacions ben conservades de boscos de ribera.  
  
L'Àrea d'Espais Naturals emet un informe en què conclou que s'ha de tindre en compte l'impacte que sobre l'entorn produirà la maquinària pesada necessària per a l'execució de les obres, el transport dels residus i les explanacions dels accessos al pont i dels laterals del camí.  
  
2. Domini públic hidràulic  
El riu Ebrón forma part de la conca hidrogràfica del Xúquer. Naix en les proximitats de Saldón (Terol) i desemboca en el riu Túria, a Torrebaja.   
Quant a altres llits, en les proximitats de l'àrea d'estudi, aigües amunt i pel marge dret, desemboca el barranc de Las Salinas, mentre aigües avall de la zona del projecte i pel marge esquerre, desemboca el barranc del Carril.  
3. Vies pecuàries  
Pel camí i el pont sobre l'Ebrón discorre l'assagador de la Hoya del Peral al mas de Cabrera, amb una amplària legal de 37,61 metres, classificat per l'Orde de 10 de juliol de 1975.  
A més el riu és travessat en el gual per una senda de xicotet recorregut denominat PR-V 131.3, que enllaça amb les sendes de Terol.  
  
Es presenta informe favorable de la Unitat de Vies Pecuàries.  
4. Patrimoni cultural  
S'haurà d'aportar l'informe vinculant als efectes patrimonials de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, previst en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, relatiu a l'estudi d'impacte ambiental del projecte.  
5. Sòl forestal  
La traça del pont no afecta sòl forestal, però en l'entorn hi ha sòl forestal. S'hauran de proposar mesures per a evitar incendis forestals durant l'execució de les obres.  
Consideracions ambientals  
1. Vegetació: segons l'EIA, en les muntanyes pròximes només apareixen matolls amb romer, coscoll, timó, fenàs i algun peu dispers de carrasca o pi blanc. Quant a l'àrea de projecte, presenta unes formacions ben conservades de bosc de ribera, amb xop, àlber, om, fleix, salze, tamariu, roldor, lledoner, saüc, acompanyats per anouer, figuera, esbarzer, salicària, hedra, menta d'aigua, évol i una espècie exòtica procedent de Xina i de caràcter invasor, l'arbre del cel.   
  
L'espècie present del màxim interés biogeogràfic és la cambronera, un matoll de fins a un metre d'alçada i del qual hi ha escasses cites per la Comunitat Valenciana.  
Segons la cartografia d'hàbitats existixen cinc hàbitats pròxims al projecte.  
2. Fauna: segons establix l'EIA, cal ressaltar la presència en el riu Ebrón d'un vedat de pesca de truita comuna i hi ha una població relicta de carranc de riu autòcton.  
Quant als mamífers, hi ha referències de talponet de cabrera, llúdria i turó, totes elles espècies molt escasses.  
3. Les llomes del marge esquerre del riu són les roques més antigues de l'àrea, amb argiles i margues guixenques del triàsic. Els relleus rocosos més abruptes on s'assenta la població de Castielfabib estan constituïts per roques dolomítiques i calcàries del cretaci superior; mentre les muntanyes de major altitud estan formades per calcàries miocèniques del terciari.  
El riu Ebrón ha excavat un llit profund al llarg de materials quaternaris compostos per tosques calcàries i amb depòsits d'arenes i argiles en els marges.  
El tram del riu Ebrón que es pretén realitzar se situa sobre un tram del riu que travessa formacions d'edat cretàcica. Pertany a la unitat hidrogeològica de la foia de Terol, i són formacions fonamentalment impermeables.  
4. Segons el Reglament de Paisatge de la Comunitat Valenciana, aprovat per Decret 120/2006, d'11 d'agost, del Consell, els projectes d'infraestructures o obres públiques han d'anar acompanyats d'un estudi d'integració paisatgística.  
Se sol·licita informe sobre l'estudi de paisatge presentat i, presenten informe que conclou que s'haurà d'aportar nou document d'estudi d'integració paisatgística amb el contingut i documentació regulat en els articles 52 i 57 del Reglament de Paisatge de la Comunitat Valenciana, adaptats al tipus de projecte i al paisatge on s'ubica.  
5. Mesures correctores: en l'EIA es preveuen mesures correctores respecte a:  
- Llit: es proposa retirar mecànicament la capa de morter i reble de forma selectiva, evitant el seu despreniment sobre el llit i retirar manualment les runes residuals del llit.  
- Vegetació: es proposa retirar selectivament els peus d'ailant existents en l'enclavament de l'obra i revegetar per mitjà de peus apropiats de vegetació autòctona riberenca l'enclavament de l'obra.  
- Fauna: es proposa evitar l'abocament de fins al llit, aturada biològica de desembre a març i instal·lar un cartell de prevenció d'alliberaments de carrancs exòtics.  
- Paisatge: es planteja el xapat amb fusta de les bigues del pont i el revestiment del ferm per mitjà de formigó imprés.  
- Ús públic: a fi d'afavorir l'ús públic ordenat i el coneixement d'un espai fluvial d'interés patrimonial es proposa l'adequació del tram de senda comuna a l'àrea del projecte. Es tracta de la poda selectiva i adequació de la vegetació de la vora de la senda en el tram de l'obra i d'adequar el ferm de la senda al trànsit pedestre.  
  
- Patrimoni: per a evitar l'afecció a elements pròxims es proposa la restitució de la séquia i canal al seu estat inicial, per mitjà de l'eliminació del cobriment provisional, i evitar l'afecció a altres elements estranys.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què és preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article 16.2.m, del Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.   
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent declaració d'impacte ambiental:  
  
Primer   
S'estima acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte construcció de pont sobre el riu Ebrón, el promotor del qual és la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, sempre que este es realitze d'acord amb el que establix la documentació presentada, i amb els condicionants establits a continuació.  
  
  
Segon   
Se supedita l'execució del projecte al compliment dels següents condicionants:  
1. S'haurà d'obtindre l'informe favorable de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, d'acord amb l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià. En el supòsit que este informe resulte desfavorable, així haurà d'entendre's la present declaració d'impacte ambiental.  
2. Pel pont discorre la via pecuària assagador de la Hoya del Peral al mas de la Cabrera, i a fi de facilitar el pas de bestiar pel pont, es recomana que els parapets o baranes que servisquen de tancament lateral siguen cecs, de manera que no permeten la visió dels animals a través d'estos.  
  
El tractament que es done a la via pecuària haurà d'adequar-se al trànsit ramader i als usos compatibles i complementaris previstos per la Llei 3/1995, de 23 de març, de Vies Pecuàries.   
3. S'haurà de valorar l'impacte que sobre l'entorn produirà la maquinària pesada necessària per a l'execució de les obres (soroll, pols, olis de motor...), el transport dels residus i les explanacions dels accessos al pont i dels laterals del camí.  
Una vegada identificats, s'especificaran i aplicaran mesures correctores necessàries perquè els efectes de les obres siguen mínims, durant la seua execució, i les possibles restauracions a què puga haver-hi lloc una vegada concloses estes.  
4. Caldrà ajustar-se al que disposa el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants.  
5. S'ha d'aportar nou document d'estudi d'integració paisatgística amb el contingut i documentació regulats en els articles 52 i 57 del Reglament de Paisatge de la Comunitat Valenciana, adaptats al tipus de projecte i al paisatge on s'ubica.  
S'haurà d'obtindre l'informe favorable de l'estudi d'integració paisatgística, realitzat per la Direcció General del Paisatge. Aquelles consideracions que es desprenguen d'este informe seran considerades com a pròpies de la present declaració.  
6. S'haurà d'obtindre autorització administrativa prèvia de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a l'execució de les obres o treballs en domini públic hidràulic o zona de policia de llits del riu Ebrón.  
  
7. Queda prohibit l'abocament de qualsevol tipus de material o substància a les aigües, en especial ciment, formigó o hidrocarburs.  
8. Durant l'execució de les obres no es realitzaran treballs que puguen perjudicar el descans nocturn de la població, tant per impactes sonors com per vibracions molestes o per elevada lluminositat.  
  
S'adoptaran les mesures adequades perquè els nivells de soroll complisquen el que disposa la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Protecció contra la Contaminació Acústica, i el Decret 104/2006 de planificació i gestió en matèria de contaminació acústica, i, si és el cas, amb el que disposen les ordenances municipals respecte d'això.  
9. Els materials que siguen necessaris per a l'execució del projecte, s'obtindran de préstecs i/o pedreres existents i legalment autoritzades.   
  
10. La direcció d'obra exigirà, una vegada executades i acabades les obres, la retirada a abocador controlat de totes aquelles runes, materials sobrants i la resta d'elements o restes d'obra que hagen sigut depositats, abocaments o abandonats en qualsevol àrea de terreny que s'haja vist afectada per les obres executades.  
11. La vigilància del compliment dels condicionants de la declaració d'impacte ambiental correspon a l'òrgan amb competència substantiva i a les corporacions locals en l'exercici de les seues atribucions legals.  
  
  
Tercer   
Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.  
  
Quart   
La present declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
  
  
València, 30 d'abril de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.