Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 6504, del 18-04-2011 (2011/4589)

DECRET 41/2011, de 15 d'abril, del Consell, pel qual es declaren Bé d'Interés Cultural, amb la categoria de Monument, les restes de l'aqüeducte romà d'Altea, situades al terme municipal d'Altea.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**VIGENT**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/d/2011/04/15/41/dof/vci/html**

### Dades del document

Número de DOGV
:   6504

Data del DOGV
:   18-04-2011

Secció del DOGV
:   I. DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   2011/4589


Data del document
:   15-04-2011

Organisme emissor
:   Conselleria de Cultura i Esport

Tipus de document
:   Decret

Descriptors 

:   * Altea
    * protecció del patrimoni
    * lloc històric
    * ben cultural
    * legislació

DECRET 41/2011, de 15 d'abril, del Consell, pel qual es declaren Bé d'Interés Cultural, amb la categoria de Monument, les restes de l'aqüeducte romà d'Altea, situades al terme municipal d'Altea. [2011/4589]
Preàmbul
L'article 49.1.5a de l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana establix la competència exclusiva de la Generalitat en matèria de patrimoni històric, artístic, monumental, arqueològic i científic, sense perjuí del que disposa el número 28 de l'apartat 1 de l'article 149 de la Constitució Espanyola. Així mateix, l'article 26.2 de Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat, del Patrimoni Cultural Valencià, disposa que la declaració d'un Bé d'Interés Cultural s'ha de fer mitjançant un decret del Consell, a proposta de la conselleria competent en matèria de cultura. Tot això sense perjuí de les competències que l'article 6 de la Llei 16/1985, de 25 de juny, del Patrimoni Històric Espanyol, reserva a l'administració general de l'Estat.
Mitjançant una resolució de 10 de maig de 2010, de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, es va acordar incoar l'expedient per a la declaració com a Bé d'Interés Cultural, amb la categoria de Monument, de les restes de l'aqüeducte romà d'Altea, situades al terme municipal d'Altea.
Per la Resolució de 9 de setembre de 2010, de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, l'expedient incoat es va sotmetre al tràmit d'informació pública d'acord amb les disposicions vigents. S'hi han complit tots els tràmits legalment preceptius d'acord amb les disposicions vigents.
En l'expedient consten els informes favorables a la declaració monumental de la Reial Acadèmia de Belles Arts de Sant Carles i del Consell Valencià de Cultura, exigits per l'article 27.5 de la Llei del Patrimoni Cultural Valencià.
Així mateix, es disposa dels informes exigits per l'article 43 de la Llei del Consell.
En virtut d'allò exposat i d'acord amb el que establix la normativa esmentada, a proposta de la consellera de Cultura i Esport i amb la deliberació prèvia del Consell, en la reunió del dia 15 d'abril de 2011,
DECRETE
Article 1. Objecte
El present decret té com a objecte declarar Bé d'Interés Cultural, amb la categoria de Monument, les restes de l'aqüeducte romà d'Altea, situades al terme municipal d'Altea, i establir la normativa de protecció del monument i el seu entorn, i delimitar l'entorn de manera literal i gràfica.
CAPÍTOL I
Normativa de protecció del monument i l'entorn
Article 2. Règim del monument
Les restes de l'aqüeducte romà d'Altea són un Bé d'Interés Cultural amb la categoria de Monument i s'han de regir pel que disposa el capítol III del títol II de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat, del Patrimoni Cultural Valencià.
Article 3. Règim general d'intervencions en l'entorn
Fins que no s'aprove el pla especial de protecció, qualsevol intervenció que pretenga fer-se en l'entorn de protecció del monument requerirà l'autorització prèvia de la conselleria competent en matèria de cultura. L'autorització s'haurà d'emetre aplicant la normativa provisional de protecció establida en el present decret, i, si no n'hi ha, aplicant els criteris enumerats en els articles 38 i 39 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat, del Patrimoni Cultural Valencià. Transcorregut el termini de tres mesos, la sol·licitud es considerarà denegada per silenci administratiu.
La proposta d'intervenció haurà de definir el seu abast i anar acompanyada de la documentació tècnica oportuna. També haurà d'especificar la ubicació parcel·lària i adjuntar les fotografies que permeten constatar la situació actual i la seua transcendència patrimonial.
Les actuacions que repercutisquen en el barranc pel que fa al terreny forestal requeriran, a més, amb caràcter previ i preceptiu, l'autorització de l'autoritat forestal competent, sense perjuí de les competències que la legislació vigent atribuïx a l'Estat en relació amb el domini públic hidràulic.
Article 4. Excepcions al règim general d'intervencions en l'entorn
Sense perjuí del que disposa l'article anterior, d'un informe tècnic municipal, i sota la responsabilitat de l'Ajuntament, es podrà derivar la no-necessitat d'autorització prèvia en actuacions que se situen fora del present marc normatiu per falta de transcendència patrimonial i sempre que es justifique que són alienes respecte dels valors protegits de l'àmbit monumental, com les actuacions dirigides a la mera conservació, reparació i decoració interior dels immobles que formen l'entorn, i que, per tant, no comporten cap alteració de la situació preexistent.
Article 5. Preservació de la silueta paisatgística i arquitectònica
Totes les actuacions que puguen tindre incidència sobre la correcta percepció i la dignitat en la contemplació de l'escena o paisatge del monument i l'entorn, com seria el cas de la creació de nous accessos o infraestructures viàries en l'entorn del traçat de l'aqüeducte, l'afecció dels espais lliures per actuacions de reurbanització, enjardinament o plantació d'arbres, la provisió de mobiliari urbà, l'assignació d'ús i ocupacions de la via pública, etc., o com podria ser-ho també l'afecció de la imatge arquitectònica de les edificacions per tractament de color, la implantació de rètols, marquesines, tendals, instal·lacions vistes, antenes, etc., o qualsevol altra de característiques i conseqüències similars, hauran de sotmetre's a l'autorització de la conselleria competent en matèria de cultura, que s'hi pronunciarà d'acord amb les determinacions de la llei i els criteris de percepció i dignitat abans mencionats.
A fi de preservar el paisatge històric de l'aqüeducte, llevat d'aquelles actuacions que puguen ser objecte d'autorització d'acord amb el paràgraf anterior, no s'hi autoritzaran, amb caràcter general, edificacions per a cap ús, i queden expressament prohibits la demolició dels murs de pedra que abancalen els cultius existents, els abocaments de residus, els desmunts, els terraplens i les esplanacions.
En les edificacions que hi ha a l'entorn de protecció de l'aqüeducte, únicament es podran fer obres de consolidació i manteniment sense augmentar el volum edificat.
Article 6. Parcel·les amb ús agrícola en l'entorn
Els canvis en l'ús agrícola actual de les parcel·les hauran de ser objecte d'autorització de la conselleria competent en matèria de cultura.
CAPÍTOL II
Disposicions generals
Article 7. Patrimoni arqueològic
En qualsevol intervenció que afecte el subsòl de l'immoble o l'entorn de protecció s'ha d'aplicar el règim tutelar establit en l'article 62 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat, del Patrimoni Cultural Valencià, per a la salvaguarda del patrimoni arqueològic.
Article 8. Actuacions il·legals
La contravenció del que preveuen els articles precedents determina la il·legalitat de l'actuació, així com, si és el cas, la restitució dels valors afectats i la responsabilitat dels promotors i/o de l'ajuntament en els termes establits en la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat, del Patrimoni Cultural Valencià.
CAPÍTOL III
Delimitació de l'entorn de protecció del bé
Article 9. Delimitació de l'entorn de protecció del Bé
L'entorn de protecció del Bé d'Interés Cultural queda definit, tant literalment com gràficament, en els annexos adjunts, que formen part del present decret. La documentació complementària figura en l'expedient corresponent.
DISPOSICIÓ ADDICIONAL
Única. Inscripció en l'Inventari General del Patrimoni Cultural Valencià i en el Registre General de Béns d'Interés Cultural
La present declaració s'ha d'inscriure en la secció primera de l'Inventari General del Patrimoni Cultural Valencià i en el Registre General de Béns d'Interés Culturals, dependent de l'administració de l'Estat, perquè hi quede constància.
DISPOSICIÓ FINAL
Única. Entrada en vigor
El present decret s'ha de publicar en el Butlletí Oficial de l'Estat i entra en vigor l'endemà de la publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.
Valencia, 15 d'abril de 2011
El president de la Generalitat,
FRANCISCO CAMPS ORTIZ
La consellera de Cultura i Esport,
TRINIDAD MARÍA MIRÓ MIRA
ANNEX I
Descripció del bé objecte de la declaració
i delimitació literal de l'entorn de protecció
1. Denominació principal del Bé: restes de l'aqüeducte romà d'Altea.
Localització: Altea (Alacant). Comunitat Valenciana.
2. Descripció
L'aqüeducte està datat en el període de l'Alt Imperi Romà (segle III d.C.). És una obra d'enginyeria hidràulica d'autoria desconeguda.
Es tracta d'un aqüeducte que permet salvar el barranc dels Arcs. En l'actualitat es desconeixen els punts d'origen i de destinació de la infraestructura, si bé, atesa la direcció del traçat, pot considerar-se com a hipòtesi probable que comunicara els dos nuclis romans més importants de la zona: el tossal de la Pila, al nord-oest, i el poblat romà costaner de l'Albir, al sud.
La zona on es distribuïxen les restes té una important pressió urbanística, i hi ha construccions molt pròximes als murs on es troben les bases dels pilars.
El traçat teòric de l'aqüeducte situat a continuació dels punts on es localitzen les restes constatades s'integra en parcel·les edificades.
Es conserven únicament restes dels pilars. Tres pilars pròxims a l'ermita de Sant Isidre van ser moguts de la seua ubicació en 2004.
En l'actualitat, es troba en ruïnes i sense ús.
L'aqüeducte té un extraordinari valor històric, arquitectònic i etnològic perquè forma part d'una xarxa d'enginyeria hidràulica representativa d'una forma d'assentament humà, d'intervenció en l'entorn i de gestió i distribució dels recursos hídrics desplegada a la Comunitat Valenciana des de la romanització.
La direcció nord-oest de l'aqüeducte pot indicar que esta infraestructura formava part d'un sistema complex d'abastiment d'aigua procedent del riu Algar, la finalitat del qual era abastir en primer lloc l'assentament romà del tossal de la Pila i a continuació el nucli romà de l'Albir. En concret, la part de l'obra a què pertanyen les restes constatades permetia salvar el desnivell del barranc dels Arcs.
Les restes de pilars constatades es distribuïxen sobre una longitud estimada de 520 metres. La cota de la resta ubicada a l'extrem nord és de 26 metres sobre el nivell del mar i la del pilar ubicat a l'extrem sud, de 24 metres sobre el nivell del mar; la cota en el fons del barranc és de 12 metres sobre el nivell del mar. El traçat seguix la direcció nord-est a sud-oest durant 405 metres i varia a direcció predominantment sud durant 115 metres.
Atesa la diferència de cotes observada en la ubicació de les restes constatades i la cota del barranc dels Arcs en la zona, l'alçària de la infraestructura en el punt de pas pel barranc podria haver sigut d'entre 10 i 15 metres. Actualment es conserven restes de l'arcuació, 28 bases de pilars i una obra de fàbrica, probablement pertanyent a les restes d'un arc.
El conjunt total de restes constatades estaria format per quatre suports drets, sis tombats i/o desplaçats, díhuit amb només restes de la base (incrustada en marges de bancals) i un en què s'han pogut constatar els fonaments.
El conjunt de pilars presenta les mateixes característiques constructives, apreciables en tota la seua magnitud en els pilars exempts. Les quatre cares externes dels pilars han sigut construïdes en opus vittatum, és a dir, pedres xicotetes de tendència prismàtica rectangular però irregular, que oscil·len al voltant de 10 cm d'alt per 25 cm d'ample, amb una certa alineació regular en les filades.
Les pedres han estat unides amb una argamassa o morter de calç, arena i aigua. La part interna està feta amb un conglomerat a base de pedres, graves més o menys redones, reble, fragments units també amb argamassa. Els pilars, de secció quasi quadrada, tenen unes mides variables a causa, sobretot, de la pèrdua del revestiment exterior, encara que pot ser que no estigueren construïts amb unes mides uniformes.
Els pilars millor conservats tenen una amplària que oscil·la entre 1,55 i 1,65 metres.
3. Delimitació literal de l'entorn de protecció
- Justificació de la delimitació proposada. El criteri general seguit per a la delimitació de l'entorn de protecció ha sigut:
a) Paisatgístic, establint al voltant de les arcades un àmbit de protecció que garantisca la conservació de l'entorn i de les vistes lligades a l'accident geogràfic que en va justificar l'execució.
b) Arqueològic, en previsió de possibles troballes arqueològiques lligades al monument.
- Delimitació literal de l'entorn:
S'hi establix un àmbit de protecció comprés entre dues línies virtuals que es troben a 100 metres de cada punt de l'eix de l'aqüeducte (considerat este des de l'inici de la primera resta de pilar fins a l'última).
Les parcel·les on es troben materialment els vestigis de l'aqüeducte romà i que constituïxen les fites a partir de les quals es delimita l'entorn referit en el paràgraf antecedent, es ressenyen a continuació:
Marge oest de l'aqüeducte de nord a sud. Polígon 8 (parcel·les 314, 315, 327, 322, 413, 323, 296 i 9035) i polígon 9 (parcel·la 45).
Marge est de l'aqüeducte de nord a sud. Polígon 8 (parcel·les 316, 318, 328, 326, 325, 324 i 9035) i polígon 9 (parcel·les 125 i 124).
Marge oest de l'aqüeducte al nord de l'ermita de Sant Isidre. Polígon 8 (parcel·les 303, 298, 300, 299 i 129).
Marge est de l'aqüeducte al nord de l'ermita de Sant Isidre. Polígon 8 (parcel·les 312, 298, 304 i 307).


Còpia Permalink ELI