Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 8557, del 28-05-2019 (2019/4916)

RESOLUCIÓ de 8 de maig de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 80/18-AIA Nules.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8557

Data del DOGV
:   28-05-2019

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2019/4916


Data del document
:   08-05-2019

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural
    * Nules
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 8 de maig de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 80/18-AIA Nules. [2019/4916]  
De conformitat amb l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 80/18-AIA Nules.  
  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 80-2018-AIA.  
Títol: Instal·lació d'aqüicultura per a engreixament d'orada, llobarro, corbina en gàbies flotants en aigües del Mediterrani.  
Promotor: NIORDSEAS, SLU.  
Òrgan substantiu: Secció de Pesca Marítima de la Direcció Territorial d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural de Castelló.  
Localització: Nules (Castelló).  
  
Descripció del projecte. Alternatives.  
El projecte consisteix en la instal·lació d'una nova explotació d'aqüicultura enfront de la costa de Nules que es dedicarà al preengreixament i engreixament de peixos fins a la seua talla comercial en gàbies flotants enfront de les costes del terme municipal de Nules (Castelló).  
Amb la posada en funcionament d'aquesta nova instal·lació es pretén la reestructuració de la producció del grup Andrómeda. En aquesta reestructuració està previst l'abandó de la granja existent pertanyent a l'antiga Acuícola Marina, SL, i a la renúncia a les dues concessions actuals.  
Per tant, l'objecte del projecte és l'abandó de les antigues instal·lacions d'Acuícola Marina, SL, enfront de les costes de Nules i el trasllat i ampliació de la producció a una nova ubicació.  
Els antecedents administratius del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental estan inclosos en els expedients 303-2001-AIA (granja marina d'orada i llobarro enfront de les costes de Nules) i 153-2004-AIA (ampliació de granja marina d'orada i llobarro per a la cria de rèmol, llenguado, polp i clòtxina enfront de les costes de Nules).  
S'han analitzat les següents alternatives:  
- Alternativa 0: l'escassa profunditat de les aigües on se situa actualment la granja impedeix la introducció de tecnologia més eficient i suposa assumir el risc existent procedent dels temporals marins, cada vegada més forts, per la qual cosa es descarta aquesta alternativa.  
- Alternativa 1: construcció de noves instal·lacions en la concessió actual. Permetria introduir millores en els ancoratges i materials de xarxes. Continua existint el risc d'afecció per temporals i la impossibilitat de canviar el sistema de gàbies.  
- Alternativa 2: construcció de noves instal·lacions al sud-est de les instal·lacions existents enfront de Nules i desmantellament progressiu de les antigues instal·lacions. L'emplaçament a major profunditat permetrà instal·lar gàbies de majors dimensions reduint la biomassa per gàbia. Hi ha consens en la ubicació amb els pescadors locals.  
- Alternativa 3: construcció de les noves instal·lacions al sud-est de les instal·lacions existents enfront de Borriana. La nova instal·lació quedaria dins de la zona de treball permesa per a la pesca però, a causa de la proximitat amb la granja marina en funcionament de Borriana, augmentaria els riscos en matèria de bioseguretat.  
Després de l'anàlisi d'alternatives es tria la número 2.  
La ubicació triada per a la ubicació de la nova explotació aqüícola se situa a 6,3 milles al sud-est del port de Borriana (Castelló), en fons de profunditat compresa entre els 40 i 46 metres. La superfície del polígon de la concessió és de 144 ha delimitant un rectangle de 1.200 m x 1.200 m.  
Les coordenades d'abalisament perimetral són les següents (Dàtum WGS84/ETRS89):  
  
Punt Latitud/Longitud Profunditat  
A 39° 46,210 N/0° 00,284 W 42  
B 39° 45,600 N/0° 00,000 W 46  
C 39° 45,381 N/0° 00,790 W 43  
D 39° 45,990 N/0° 01,075 W 40  
  
  
La instal·lació constarà de 32 gàbies flotants de 38 metres de diàmetre i 26 metres de profunditat total, amb un volum aproximat de 21.000 m³ cadascuna i una barcassa-sitja amb sistema d'alimentació automatitzat.  
Les gàbies flotants se situen agrupades en dues estructures flotants o entramats de 8 x 2 gàbies cadascuna formades per boies, caps i contrapesos, capaços de suportar els esforços produïts pels agents ambientals sobre les gàbies, absorbir els esforços dinàmics i transmetre les tensions als fondejos, mitjançant cables i cadenes.  
Les instal·lacions comptaran amb llastos rígids destinats a donar estabilitat als elements enfront dels corrents. Les xarxes es prologaran per damunt del nivell del mar per a evitar salts de peixos i es disposarà sobre cada gàbia una estructura central que alça la xarxa per a evitar atacs d'ocells.  
L'estructura flotant està formada per un conjunt de boies, caps i cadenes, amb els seus corresponents elements de fixació. Les àncores se senyalitzen en la superfície mitjançant boies d'àncora. Es projecta col·locar un total de 60 àncores. Les boies de l'àncora i elements de senyalització es llastraran amb 43 blocs de formigó.  
La barcassa d'alimentació estarà fondejada de forma permanent al fons marí i se situarà en un extrem de la instal·lació. Disposarà dels elements necessaris per a dotar d'energia a la instal·lació així com dels elements necessaris per a procedir a l'alimentació dels peixos. Inclourà una tripulació permanent de 4 persones.  
El sistema d'alimentació de peixos comptarà amb sitges d'emmagatzematge, bufadors d'aire, sistemes de dosatge i transport fins a les gàbies mitjançant canonades flotants. El sistema de control permetrà l'alimentació de cada gàbia d'acord amb els requisits de la biomassa present i l'ajust de la distribució del pinso per a minimitzar pèrdues.  
  
El perímetre de la instal·lació se senyalitzarà d'acord amb els requisits de les autoritats marítimes competents.  
La capacitat de producció màxima serà de 5.000 t/any de peix per al total de les espècies (dorada, llobarro i corbina).  
En el pla de producció es planteja l'alternança d'espècies i la realització de cicles de producció complets. Això significa que les sembres de cada espècie es realitzen en una mateixa estació i en tota la instal·lació alhora i no s'introdueix l'espècie següent fins no haver començat a buidar la granja. D'aquesta manera la biomassa anirà variant successivament passant de pics màxims a mínims segons el moment del cicle, amb el que s'espera reduir les patologies dels animals i reduir l'impacte sobre el medi receptor en intercalar períodes de molt baixa biomassa en els quals la instal·lació roman pràcticament buida.  
Les sembres d'orada i llobarro es realitzaran preferentment entre els mesos de març a setembre mentre que les de corbina es concentraran durant els mesos d'abril a agost.  
Les càrregues mitjanes se situaran entorn dels 18 kg/m³, encara que podrien aconseguir-se màxims puntuals de fins a 25 kg/m³ a final de cicle.  
La gestió sanitària dels cultius queda regulada a través del pla veterinari i de seguretat i els aspectes de neteja i desinfecció mitjançant el pla de bioseguretat.  
Al final de la producció es realitzarà la pesca d'orada i llobarro des d'agost fins a setembre de l'any següent, que es prolongarà durant 14 mesos. La corbina començarà a pescar-se al juny i el cicle finalitzarà al desembre, 43 mesos més tard, amb l'objectiu d'obtindre talles majors.  
  
  
Tramitació administrativa.  
El 31 de juliol de 2018 la Direcció Territorial de Castelló de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural (DTCAMACCYDR) remet expedient a l'efecte de l'inici del procediment d'avaluació d'impacte ambiental pel tràmit ordinari.  
  
El 20 de novembre de 2018 es requereix des del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental esmena d'expedient a la Secció de Pesca Marítima de la Direcció Territorial d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural de Castelló.  
Els dies 14 i 19 de gener de 2019 la Secció de Pesca Marítima remet la documentació sol·licitada.  
El dia 26 d'abril de 2019 té entrada en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental documentació cartogràfica de l'estudi d'impacte ambiental.  
La informació pública es va realitzar mitjançant publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana del 18 de maig de 2018.  
Simultàniament al tràmit d'informació pública l'òrgan substantiu, segons certificat expedit el dia 19 d'octubre de 2018, va consultar a les següents administracions, organismes públics i persones interessades: Ministeri de Defensa, organisme públic Ports de l'Estat, Capitania Marítima de Castelló, Direcció General d'Obres Públiques Transport i Mobilitat, Servei Provincial de Costes de Castelló, Direcció General de Turisme, Servei de Ramaderia, Sanitat i Benestar Animal, Direcció General de l'Aigua, Ajuntament de Borriana, Ajuntament de Nules, federació provincial de confraries de pescadors de Castelló i a les organitzacions ecologistes Oceana i WWF.  
Durant el període d'informació pública no es van produir al·legacions al projecte segons certificat emés en data de 19 d'octubre de 2018 per l'òrgan substantiu.  
Es van emetre els informes sectorials següents:  
- Informe favorable de 24 de maig de 2018, de la Direcció General de Marina Mercant respecte a la seguretat marítima, condicionat a la presentació d'un pla de manteniment de l'abalisament que incloga els elements susceptibles d'eixir a la deriva i d'alerta en cas de fallada del sistema d'ancoratge.  
- Informe de 24 de juny de 2018, del Ministeri de Defensa en el qual s'indica que en data de 25 de juny de 2018 l'Estat major de l'armada va manifestar que no hi ha inconvenient a dur a terme el projecte.  
No obstant això, s'haurà d'assenyalar el començament i finalització dels treballs així com comunicar la instal·lació de l'abalisament associat al projecte a l'Institut Hidrogràfic de la Marina.  
- Informe de 12 de juny de 2018, de l'Ajuntament de Borriana que indica que no s'aprecia inconvenient tècnic en el desenvolupament de l'activitat, les instal·lacions han de subjectar-se a les autoritzacions fixades en la normativa vigent.  
- Informe de 16 de juliol de 2018, de la Direcció General de l'Aigua de la Conselleria de Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural en el qual s'indica que en les instal·lacions previstes hi haurà vàters químics per a recollir les aigües sanitàries generades pels treballadors que es traslladaran a port per al buidatge.  
Prossegueix l'informe exposant que l'impacte de les instal·lacions previstes es deu principalment a l'excedent d'aliment no digerit, excrecions dels peixos i els derivats de la utilització de productes per al tractament de les malalties dels peixos (antibiòtics, antifúngics, etc.).  
  
La Direcció General de l'Aigua informa favorablement sobre el projecte sempre que es realitze el programa de vigilància ambiental proposat valorant l'estat de la zona, sempre que siga possible, sobre la base del que regula el Reial decret 817/2015, d'11 de setembre, pel qual s'estableixen criteris de seguiment i avaluació de l'estat de les masses d'aigua superficials i les normes de qualitat ambiental.  
Els resultats de les anàlisis s'hauran de remetre semestralment a la Conselleria de Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, fent constar qualsevol irregularitat en les dades o detecció de nivells superiors als límits d'emissió o els objectius de qualitat, i s'hi adjuntaran en format excel els resultats analítics obtinguts.  
Altres condicionants que imposa la Direcció de l'Aigua al projecte són: la prohibició de l'abocament de substàncies sòlides no previstes en la documentació presentada, així com l'abocament d'aigües contaminades al medi marí, l'adopció de mesures per a evitar l'abocament d'hidrocarburs o olis al medi, la remissió a la Direcció General de l'Aigua de còpia de la declaració d'impacte ambiental (DIA) i de l'Ordre ministerial de concessió d'ocupació de domini públic maritimoterrestre.  
- Informe d'11 de desembre de 2018 de l'Ajuntament de Nules que indica que mitjançant informe de 5 de desembre de 2018 l'enginyer municipal manifesta que no té res a informar en tractar-se d'una activitat de granja marina situada a diversos quilòmetres del terme municipal.  
  
- Informe favorable de 4 d'octubre de 2018, de la Direcció General de Cultura i Patrimoni a l'efecte de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià per no haver-se trobat restes d'aquesta índole, en la prospecció geofísica arqueològica subaquàtica amb inspecció enfront de Nules-Xilxes (Castelló).  
- Informe d'11 de desembre de 2018 del centre d'arqueologia subaquàtica que informa favorablement sobre el projecte en incorporar aquest els condicionants mediambientals fixats.  
- Informe de 14 de desembre de 2018, de la Direcció General de Cultura i Patrimoni favorable a l'efecte de l'article 11 de la Llei 4/1998, del patrimoni cultural valencià que ratifica l'informe favorable de data 4 d'octubre de 2018 en incorporar i assumir el projecte últimament aportat tots i cadascun dels condicionants mediambientals que es van fixar respecte a la possible afecció de l'obra al patrimoni arqueològic subaquàtic.  
- Informe de la Subdirecció General per a la Protecció del Mar, de 22 de gener de 2019, del qual s'extrau el següent:  
(?) «s'indica que el sediment està majoritàriament compost per arenes fines. Les prospeccions realitzades per Mediterráneo Servicios Marítimos, SL, han confirmat que la unitat bionòmica principal es correspon amb la comunitat de fons detrítics enfangats. Els sediments també presenten una qualitat acceptable, sense símptomes de zones anòxiques i amb una quantitat de matèria orgànica molt baixa. Les espècies oposades pertanyen a una comunitat bentònica empobrida, a les quals no els afecta l'enriquiment orgànic, sempre presents en baixes densitats i sense variacions significatives en el temps.  
El projecte no es localitza dins de cap àrea amb figura de protecció de la Xarxa Natura 2000 (tipificada com ZEC, LIC o ZEPA).  
L'activitat objecte del present informe es localitza en l'àmbit de la Demarcació Llevantina-Balear, establida en la Llei 41/2010, de protecció del medi marí».  
L'informe continua indicant que l'article 35.3 de la Llei esmentada estableix que «la col·locació de matèries o altres substàncies sobre el fons marí o subsòl requereix el corresponent projecte que serà autoritzat per l'administració competent amb un informe previ favorable del Ministeri de Medi Ambient, i Medi Rural i Marí a l'efecte de determinar la seua compatibilitat amb l'estratègia marina corresponent, sense perjudici d'altres informes previstos en la legislació vigent. L'autorització únicament podrà ser concedida quan en la sol·licitud es justifique que els materials s'han avaluat seguint els procediments que resulten aplicables d'acord amb la normativa específica en funció de la seua naturalesa o, en absència d'això, els criteris, directrius i procediments pertinents adoptats pels convenis marins que resulten aplicables. El projecte haurà d'incloure una avaluació del fons marí on es pretenga realitzar la col·locació o depòsit, així com dels efectes que l'actuació puga causar en el medi marí i en les activitats humanes en el mar».  
  
L'informe continua: «Com que en data de hui encara no s'han establit reglamentàriament els dits criteris, el present informe se cenyeix a l'anàlisi de la compatibilitat de l'activitat proposada amb els objectius generals de la Llei 41/2010 i els objectius ambientals específics de l'Estratègia Marina Llevantina-Balear, inicialment aprovats juntament amb la definició del bon estat ambiental, per Acord del Consell de Ministres el 2 de novembre de 2012, i posteriorment, juntament amb el conjunt de les estratègies marines de les cinc demarcacions marines, per Reial decret 1365/2018, de 2 de novembre».  
L'informe continua indicant que aquest se circumscriu al que s'estableix en l'article 3 de la Llei 41/2010, de 29 de desembre, de protecció del medi marí i finalitza exposant:  
«L'activitat que es pretén realitzar ha de ser compatible amb els objectius generals i específics de l'Estratègia Marina de la Demarcació Llevantina-Balear.»  
A continuació l'informe assenyala els objectius específics a complir de l'estratègia marítima: protegir i preservar el medi marí incloent-hi la seua biodiversitat, evitar-ne la deterioració i recuperar els ecosistemes marins en les zones que s'hagen vist afectades negativament, reduir la intensitat i àrea d'influència de les pressions antropogèniques significatives sobre els hàbitats bentònics, amb especial atenció als hàbitats biogènics o protegits, garantir que les activitats i usos en el medi marí siguen compatibles amb la preservació de la biodiversitat, així com que les alteracions físiques localitzades i permanents causades per activitats humanes no amenacen la perdurabilitat i funcionament dels hàbitats biogènics o protegits, ni comprometen l'assoliment o manteniment del BEA per a aqueixos hàbitats.  
L'informe conclou:  
(?) «a la vista de la documentació aportada, s'ha de concloure que no es preveuen repercussions negatives i que l'actuació objecte de la present consulta seria compatible amb els objectius de l'Estratègia Marina de la Demarcació Llevantina-Balear».  
- Informe de 18 de febrer de 2019, del veterinari d'inspecció pecuària de l'Oficina Comarcal Agrària Plana Alta de Vila-real:  
(?) «D'acord amb la documentació aportada, les espècies d'orada, llobarro, corbina i cèrvia no són susceptibles de patir les malalties esmentades en l'annex I de la resolució que aprova el Pla anual zoosanitari per a 2019, en l'annex IV del Reial decret 1614/2008, i en l'annex I del Reial decret 526/2014.  
En el programa sanitari es recullen actuacions quant a patologies, tractaments, pla de visites i seguiment que cal entendre adequades a la naturalesa de l'explotació objecte del programa i a la pràctica del professional veterinari responsable que les subscriu.  
A data de l'informe, no es té coneixement de cap circumstància sanitària que puga condicionar la inclusió/actualització que, si escau, puga realitzar el titular del registre.»  
  
Consideracions ambientals  
De l'estudi d'impacte ambiental es destaca el següent:  
La nova instal·lació es localitza en una zona de moderat hidrodinamisme en el qual predominen corrents de baixa velocitat, entre 0,1 i 0,2 m/s, que discorren en direcció SW-NE. La freqüència major d'onatge correspon a la component E, seguida per les components NE i ES. Les ones de major grandària (>3m) es produeixen en els períodes de setembre a abril.  
La nova instal·lació se situaria entre 40 i 46 m de profunditat, sobre fons de pendent suau i homogeni entorn de l'1 %. Les isòbares són sensiblement paral·leles a la costa. No s'han detectat en la zona afloraments rocosos.  
La qualitat de les aigües en la zona és bona, no es detecten abocaments significatius. Es tracta d'una zona d'aigües oligotròfiques, molt oberta i amb bona circulació i en la qual no es detecta una influència continental significativa. Els sediments també presenten una qualitat acceptable, sense símptomes de zones anòxiques i amb una quantitat de matèria orgànica molt baixa.  
El projecte de piscifactoria se situarà en una zona que es correspon amb el desenvolupament de biocenosi de fons detrítics enfangats. Aquesta comunitat presenta un substrat de sediments fins amb algun detritus més gruixut de restes calcàries de petxines i closques. Es caracteritzen per presentar una comunitat molt poc diversa on abunden els organismes endobentònics així com alguns organismes epibentònics mòbils. En aquestes profunditats els processos de sedimentació són relativament lents, permeten cert desenvolupament d'organismes macrobentònics sèssils.  
La composició específica de les comunitats sedimentàries infralitorals i circalitorals, ve marcada per l'origen de les partícules, així com per la grandària d'aquestes. S'ha detectat la presència de mol·luscos gasteròpodes del gènere Turritella sp.  
La prospecció arqueològica s'ha realitzat amb sonar d'escombratge lateral, magnetòmetre i perfilador de sediments. Les prospeccions no han detectat cap indici d'existència de restes arqueològiques submarines en la zona prospectada.  
1. Identificació i valoració d'impactes. Mesures preventives i correctores: l'estudi d'impacte ambiental identifica, valora i estableix les mesures preventives i correctores en funció de les accions del projecte que poden generar efectes ambientals i segons la fase del projecte en la qual es realitzen. Es descriuen i valoren a continuació:  
Fase de construcció:  
- Instal·lació de llastos i sondejos: la seua col·locació suposarà l'ocupació definitiva de 97 m² i és previsible l'afecció a un xicotet nombre d'individus de les poblacions bentòniques presents, on predominen espècies comunes que manquen de significació ecològica.  
Per a evitar efectes significatius en la instal·lació dels llastos i fondejos es tindrà en compte la cartografia bionòmica en la seua instal·lació per a no produir afecció sobre organismes marins. D'altra banda la presència dels fondejos suposarà la introducció en la zona de substrats durs que poden ser colonitzats per organismes filtradors que afavoreixen l'autodepuració del sistema. Com a efectes negatius es destaquen les alteracions de la dinàmica litoral, alteracions locals en el règim de transport de materials que produeixen un efecte «llavada» al voltant de l'obstacle juntament amb l'acumulació de materials fins en la zona d'ombra.  
Atesa l'escassa dimensió dels fondejos l'impacte es farà patent en una escassa extensió encara que la intensitat serà mitjana, de caràcter permanent i sense possibilitat d'establir mesures correctores.  
- Trànsit d'embarcacions que intervindran en la instal·lació de les infraestructures: l'impacte es prolongarà durant diversos mesos i produirà un augment d'emissió de gasos, sorolls i vibracions propis dels motors de combustió. L'impacte se circumscriurà a l'àmbit del port de Borriana i a la zona on se situarà la granja. Com a mesura preventiva es proposa el correcte manteniment dels motors de les embarcacions.  
  
- Generació de residus: durant la fase de construcció es produiran restes procedents de la instal·lació de les gàbies i dels fondejos. Com a mesura correctora, a l'acabament de les obres es procedirà a la retirada d'elements sobrants i es traslladaran a abocador autoritzat.  
Fase de funcionament:  
- Trànsit d'embarcacions: el subministrament de pinso i el manteniment de les xarxes ocasionarà trànsit d'embarcacions que afectaran la qualitat de l'aire i de les aigües superficials. Els impactes seran negatius i de baixa intensitat.  
- Aportació d'aliment: el funcionament de la granja a plena producció produirà una emissió diària de 4.038 kg de sòlids, resultants de sumar l'aliment sobrant (548 kg) i els sòlids suspesos generats en el procés (3.490 kg). Es produiran a més diàriament 1.507 kg de nitrogen i 219 kg de fòsfor.  
L'alliberament de nutrients en la columna d'aigua pot donar lloc a un creixement massiu i descontrolat del fitoplàncton i del zooplàncton (eutrofització) que es manifesta en el canvi del color de l'aigua amb pèrdua de transparència, desplaçament de la xarxa tròfica cap a les fraccions planctòniques amb la possible aparició d'espècies de bloom que poden ser perjudicials, augment de les taxes de sedimentació i enriquiment del fons, disminució del contingut d'oxigen en l'aigua, aparició de mucílags i espumes, etc.  
La sedimentació de les restes de pinso i de la femta poden donar lloc a una progressiva contaminació dels fons pròxims per l'acumulació de matèria orgànica amb augment de la taxa de sedimentació i enfangament, esgotament de l'oxigen en el fons i en els sediments amb la consegüent alteració de les condicions fisicoquímiques d'aquests, disminució de la riquesa i diversitat de les comunitats bentòniques, augment de la presència d'organismes detritívors i d'espècies no desitjables com el bacteri Beggiatoa sp.  
La quantificació de l'impacte, mitjançant models matemàtics de transport de contaminants mostra que en condicions normals d'explotació l'aportació de sòlids sedimentables generats per cada gàbia ascendirà a un total de 103 tones anuals (128 kg/dia), de les quals la major part (62,5 tones) correspondran a pinso no consumit.  
El comportament de les partícules és molt similar tant en la femta com en les restes de pinso. Al voltant del 80 %, sedimentarà amb rapidesa davall de les gàbies i en els seus voltants. En el cas de la femta la màxima acumulació en fons es produeix als 40-75 m de distància, mentre que el pinso sedimenta davall de la gàbia. A partir d'ací la taxa de sedimentació disminueix amb rapidesa, segons ens allunyem de la zona d'ombra. A partir dels 450 m la influència serà indetectable.  
  
Quant a la distribució vertical, atés que els corrents desplaçarien les partícules en direcció SW-NE, amb corrent dominant de l'E, l'àrea de distribució dels sòlids s'estendrà en forma d'oval cap a l'oest i nord-est considerant-se la zona d'afecció en una àrea circular de 380 m de diàmetre amb una zona de 114 m de diàmetre on el nivell de contaminació seria més elevat.  
Malgrat la magnitud de les aportacions totals, la taxa de sedimentació per unitat de superfície és molt xicoteta. En el cas del pinso no consumit pot ser superior als 125 g/m²/d davall de les gàbies, mentre que en el cas de la femta la taxa màxima és d'uns 90 g/m²/d pel que és difícil que es produïsquen cúmuls significatius de matèria orgànica en fons que puguen donar lloc a problemes severs de contaminació.  
  
El disseny en el procés productiu constitueix una mesura preventiva en aquest aspecte en alternar els pics de biomassa amb períodes de baixa càrrega o buidatge de la instal·lació, la qual cosa afavoreix la regeneració del medi mitjançant llavada i la dispersió de nutrients. L'automatització de l'alimentació des de sitges flotants i l'ús de cambres submarines optimitzaran la utilització del pinso. D'aquesta manera es podrà minimitzar el sobrant de pinso i reduir el seu efecte contaminant.  
Quant a l'afecció a espais naturals protegits, no s'esperen efectes ambientals en el LIC Alguers de Borriana-Nules-Moncofa situat a més de 10 km de distància ni en les zones de bany a causa dels corrents existents.  
Quant als efectes acumulatius i sinèrgics entre la nova granja i l'existent, no és previsible que puguen produir-se efectes acumulatius ni sinèrgics, ja que, a pesar que pràcticament es duplica la biomassa produïda també augmenta la superfície de cultiu en la mateixa proporció, per la qual cosa es mantenen les taxes de dilució i dispersió dels contaminants. A més, atés que l'alternativa proposada és la que planteja desenvolupar la nova granja, mar endins, les noves gàbies s'instal·laran a major distància de la costa i a major profunditat reduint així les taxes de sedimentació i minimitzant el seu impacte potencial sobre les biocenosis bentòniques.  
- Presència d'instal·lacions permanents: les instal·lacions permanents poden causar incidència ambiental sobre el paisatge i augment de riscos d'accidents. No obstant això, la distància de les instal·lacions a la costa faran que siguen escassament visibles. Per a evitar riscos amb les embarcacions la instal·lació se senyalitzarà amb els elements que exigisca l'autoritat competent.  
La presència de fondejos pot tindre un efecte atraient sobre la biomassa piscícola a més de proporcionar refugi enfront de la pesca d'arrossegament. L'impacte es considera d'escassa entitat i de caràcter localitzat.  
Per a evitar la generació d'impactes significatius s'optimitzarà la producció de pinso mitjançant la utilització de mitjans mecànics automàtics de dosatge que es completaran amb sistemes de control amb cambres submarines per a monitorar el temps real d'eficiència en l'alimentació i detindre-la quan els animals deixen de menjar. S'ajustaran, a més, les dosis de pinso a cada època o període de creixement.  
- Aportació de medicaments: pot produir una proliferació de comunitats microbianes resistents que poden afectar poblacions salvatges de la zona. Com a mesura preventiva se seguirà un pla veterinari. La manipulació es realitzarà per personal especialitzat i el seu emmagatzematge es realitzarà conforme a la normativa vigent. Les dosis d'administració es reduiran al mínim per a evitar afeccions ambientals.  
  
- Producció de residus sòlids i líquids: s'ha dissenyat un pla de gestió de residus. Els peixos morts es gestionen a través de gestors autoritzats SANDACH. Per a evitar olors i plagues els peixos morts s'emmagatzemaran en tancs isoterms tancats.  
Els residus assimilables a RSU i els materials reciclables que no tinguen la condició de residus perillosos es gestionaran a través de l'empresa concessionària que opera en el port.  
Els inerts (xarxes, caps [?]) es gestionaran a través d'abocador. Els residus perillosos s'emmagatzemaran i gestionaran conforme a la legislació vigent.  
Els residus procedents dels vàters químics de la plataforma es traslladaran a port i es gestionaran en l'EDAR de Borriana.  
3. Programa de vigilància ambiental.  
- Fase de construcció: es realitzaran controls sobre les mesures específiques de gestió de residus proposades, de manteniment de les embarcacions, de l'abalisament.  
Fase de funcionament:  
Es planteja un pla de mostreig basat en 6 punts de mostreig:  
- A1: Situat en el centre de la instal·lació.  
- C1: Punt de control situat a 500 m de la piscifactoria en direcció est.  
- C2: Punt de control situat a 500 m de la piscifactoria en direcció oest.  
- C3: Punt de control situat en el centre del límit est del polígon.  
- C4: Punt de control situat en el centre del límit nord del polígon.  
- C5: Punt de control situat en el centre del límit oest del polígon.  
En els punts A1, C1 i C2 es prendran mostres d'aigua i de sediments, mentre que en els punts C3, C4 i C5 només es prendran de sediments.  
Les mostres de sediments es realitzaran amb periodicitat semestral en els punts indicats mitjançant draga. En cadascuna d'aquestes mostres es determinarà la granulometria, matèria orgànica, carboni orgànic i total, pH, potencial redox, coure, clostridi-sulfito reductors.  
Es prendran mostres d'aigua amb periodicitat mensual i se'n mesurarà la transparència amb un disc Secchi i es prendran mostres d'aigua a dues profunditats (0 i 10 m) amb una botella de mostreig tipus NISKIN. En cadascuna d'aquestes mostres es mesurarà: temperatura, transparència, salinitat, oxigen dissolt, pH, sòlids suspesos, amoni, nitrits, nitrogen i fòsfor total, clorofil·la a (g/l), índex Margalef: D430/D665, estreptococs fecals i salmonel·la.  
Anualment es realitzaran prospeccions submarines per a detectar canvis en la composició i diversitat específiques de les biocenosis bentòniques, mitjançant el seguiment d'espècies indicadores. S'observarà la possible aparició del bacteri Beggiatoa spp., la presència del qual necessitarà un seguiment més detallat en el qual s'avaluarà la superfície ocupada per les seues colònies i la seua evolució.  
Es controlarà l'aspecte i grau d'enfangament dels fons. Les prospeccions tindran el suport de reportatge fotogràfic o de vídeo. En aquestes prospeccions s'avaluarà de forma semiquantitativa l'ictiofauna i macrofauna presents en la zona, de manera que es puguen detectar variacions en la seua composició.  
Simultàniament a la presa de mostres en cada estació es prendran dades meteorològiques rellevants, estat de la mar, la seua coloració i la presència de sòlids, flotants, espumes o olis en superfície o qualsevol altra dada que puga donar informació sobre la influència de la granja o de circumstàncies externes inusuals.  
Els resultats de les anàlisis es facilitaran semestralment a la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, fent constar qualsevol irregularitat en les dades o la detecció de nivells superiors als límits d'emissió o els objectius de qualitat.  
  
La freqüència dels mostreigs d'aigües es podrà reduir a la meitat tres anys després de l'inici de l'activitat amb plena producció, sempre que no s'haja superat en cap mostra algun dels valors màxims fixats per l'administració o quan s'aprecien alteracions significatives en els fons o en la qualitat de les aigües que siguen clarament derivades del funcionament de la instal·lació.  
  
Consideracions de l'òrgan ambiental.  
Referent als espais naturals protegits presents en l'àrea d'actuació, i els possibles efectes ambientals que poden generar-se, s'indica el següent:  
- Zones ZEPIM (zones especialment protegides d'importància per al Mediterrani): àrea marítima protegida corredor de migració de cetacis. Les limitacions de les activitats en la zona de migració estan establides pel Reial decret 699/2018 i es refereixen sobretot a activitats relacionades amb l'explotació d'hidrocarbur.  
Les instal·lacions se situaran a uns 35 km del corredor per la qual cosa no hi ha afecció directa a la zona encara que les instal·lacions poden suposar un reclam per a algunes de les espècies que transiten pel corredor, per això la vigilància ambiental haurà d'incloure la possible presència de cetacis i establir mesures de prevenció per a evitar interaccions.  
- Xarxa Natura 2000:  
LIC: Alguers de Borriana-Nules-Moncofa: a 9,5 km de distància en direcció oest. El LIC es caracteritza per la presència de prades de Cymodocea i Posidonia d'extensió variable a una profunditat entre -10 i -20 m.  
ZEPA: Espai Marí Delta de l'Ebre-Illes Columbretes el límit més pròxim del qual està situat a 3,7 km.  
Reserva natural de les Illes Columbretes: situada a més de 50 km a l'oest.  
Segons els estudis aportats (zona d'influència de l'activitat tenint en compte les característiques de la zona, corrents, etc.), els espais protegits indicats no es veurien afectats a priori per la nova activitat. L'informe de la Subdirecció General per a la Protecció de la Costa i el Mar té en compte que el projecte no afecta de manera directa espais naturals protegits i no indica la possibilitat que puguen generar-se efectes indirectes.  
Referent a l'eutrofització de les aigües i fons marins, queda la valoració de l'impacte real al seguiment marcat en el programa de vigilància ambiental. No obstant això, ha d'ampliar-se el programa i establir les mesures de prevenció i correcció que hauran d'habilitar-se en el cas de detectar-se efectes ambientals en aquest sentit.  
Referent a l'aparició d'efectes ambientals acumulatius i sinèrgics, ha d'aprovar-se la planificació de les operacions de desmantellament-inici de l'activitat de manera que es garantisca, almenys, que en la fase de ple funcionament de l'activitat, ja no hi haja activitat en l'antiga explotació i aquesta s'haja desmantellat amb les degudes garanties ambientals i especialment assegurant que els residus provinents del desmantellament es gestionaran d'acord amb la seua naturalesa.  
  
Segons l'estudi d'impacte ambiental la ubicació de la granja és l'òptima, des del punt de vista ambiental. No obstant això, l'efecte beneficiós d'optar per una alternativa d'ubicació en la qual no hi ha valors ambientals rellevants, no ha de fer pressuposar que no es generaran efectes ambientals negatius atés l'augment important de la capacitat productiva pel que ha de complir-se de manera estricta el PVA.  
  
Finalment, quant als riscos que pot generar el projecte i en particular sobre els accidents que puguen generar les instal·lacions, cal indicar que sobre aquest aspecte han informat els òrgans competents. Les mesures de prevenció establides pels organismes competents s'incorporen a la present resolució. Quant a la possibilitat que les instal·lacions es vegen afectades per successos catastròfics, com ara un temporal, cal assenyalar que en la ubicació de les instal·lacions s'ha tingut en compte l'ocurrència de temporals marítims. No obstant això, s'adoptaran les mesures de caràcter general establides pels òrgans competents per a evitar que del resultat de temporals puguen quedar elements a la deriva que puguen generar riscos.  
  
Consideracions jurídiques.  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental modificada per la Llei 9/2018 i annex I.g) del Decret 162/1990 pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental de la Comunitat Valenciana.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en la Llei 21/2013, d'avaluació ambiental modificada per la Llei 9/2018 i en les altres disposicions que li són aplicables.  
3. L'article 13 del Decret 158/2015, de 18 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, modificat pel Decret 80/2016, d'1 de juliol, atribueix a la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental competència sobre avaluació ambiental estratègica i de projectes.  
Per tot l'anterior es resol:  
  
Primer  
Estimar acceptable, als sols efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, el projecte «instal·lació d'aqüicultura per a engreixament d'orada, llobarro, corbina en gàbies flotants en aigües del Mediterrani» sempre que es desenvolupe d'acord amb la documentació que hi ha en l'expedient, les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
1. Noves instal·lacions:  
a) Les estructures que queden fixades al fons marí, com ara les cadenes, hauran de minimitzar, en la mesura que siga possible la seua superfície d'afecció.  
b) El manteniment de les instal·lacions inclourà la vigilància mensual de les instal·lacions de fondeig i senyalització així com de les xarxes, i en cas de danys es repararan com més prompte millor.  
c) Les característiques de les xarxes dirigides a evitar salts de peixos es triaran tenint en compte que han d'evitar-se accidents amb ocells.  
d) El programa de vigilància ambiental (PVA) establit per la Direcció General de l'Aigua, és de compliment obligatori i els resultats hauran de ser remesos a aquest organisme amb periodicitat semestral, per a la seua valoració i fent constar qualsevol irregularitat en les dades o detecció de nivells superiors als límits d'emissió o objectius de qualitat. Aquest programa s'adjunta com annex a la present declaració d'impacte ambiental.  
e) Com a mesures addicionals de prevenció, el programa de vigilància ambiental:  
- Establirà un protocol d'actuació que s'aplicarà quan del resultat de la vigilància ambiental es detecte que s'estan generant efectes ambientals significatius d'acord amb el programa establit. Anàlisis posteriors, que es remetran a l'òrgan competent en matèria de vigilància de les aigües, hauran d'acreditar l'efectivitat de les mesures adoptades en aquest protocol.  
En el cas que no es verifique l'efectivitat de les mesures adoptades s'haurà de procedir de manera obligatòria a la reducció de la capacitat productiva anual i, en el cas que els efectes ambientals negatius persistisquen, al desmantellament total o parcial de les instal·lacions.  
- Inclourà un protocol d'actuació a aplicar en el cas que es detecten interaccions amb cetacis o tortugues, de manera que s'eviten noves interaccions.  
f) No s'incorporaran al medi marí substàncies no pròpies del procés productiu, o aigües contaminades, i s'haurà d'evitar, mitjançant l'adequat manteniment d'equips i instal·lacions, l'abocament d'hidrocarburs o olis al medi.  
g) Es presentarà a la Direcció General de Marina Mercant un pla de manteniment de l'abalisament que haurà d'incloure els elements susceptibles d'eixir a la deriva i que incloga l'alerta en cas de fallada del sistema d'ancoratge.  
h) S'haurà de comunicar al Ministeri de Defensa el començament i la finalització dels treballs d'instal·lació de la granja, proporcionar les dades d'abalisament associades al projecte i comunicar, així mateix, aquesta informació a l'Institut Hidrogràfic de la Marina.  
2. Es dissenyarà un programa de desmantellament-posada en producció amb la finalitat que mai puguen estar en ple rendiment de manera simultània les noves instal·lacions i les que s'eliminaran. Aquest protocol es comunicarà al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental. També haurà de comunicar-se el tancament definitiu de les instal·lacions a desmantellar.  
El disseny del programa inclourà un apartat específic de retirada dels elements que componen les instal·lacions de manera que es produïsca una adequada gestió d'aquests mitjançant una adequada gestió per part de gestor autoritzat i un programa de restauració de la zona afectada.  
El programa de desmantellament haurà de remetre's al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental.  
3. En el cas de temporals o altres successos que puguen generar incidents de seguretat per elements a la deriva, danys en l'abalisament o uns altres, es comunicarà de manera immediata als òrgans que resulten competents i es procedirà a la retirada d'aquests elements.  
4. Una vegada cesse la producció en les antigues instal·lacions d'acord amb el programa dissenyat, deixaran de tindre efectes les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 303-2001-AIA i 153-2004-AIA. El Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental reflectirà aquesta circumstància en les bases de dades corresponents una vegada que el promotor, d'acord amb el condicionant 2 d'aquesta declaració d'impacte ambiental, comunique el tancament definitiu de les instal·lacions objecte dels expedients esmentats.  
  
Segon  
La declaració d'impacte ambiental no serà objecte de cap recurs sense perjudici dels ques, si escau, pertoquen en via administrativa i judicial enfront de l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Tercer  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que es disposa en l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental modificada per la Llei 9/2018.  
La regulació de la vigència de la present declaració d'impacte ambiental serà l'establida en l'article 43 de l'esmentada Llei 21/2013 modificada per la Llei 9/2018.  
  
  
ANNEX I  
  
A) Hauran de facilitar les coordenades (Dàtum ETRS89 Fus 30) dels punts de mostreig:  
- A1: Situat en el centre de la instal·lació.  
- C1: Punt de control situat a 500 m de la piscifactoria en direcció est.  
- C2: Punt de control situat a 500 m de la piscifactoria en direcció oest.  
- C3: Punt de control situat en el centre del límit est del polígon.  
- C4: Punt de control situat en el centre del límit nord del polígon.  
- C5: Punte de control situat en el centre del límit oest del polígon.  
  
B) Aigües:  
En els punts A1, C1 i C2 es mesurarà amb periodicitat mensual la transparència amb un disc Secchi i es prendran mostres d'aigua a dues profunditats (0 i 10 m) amb una botella de mostreig tipus NISKIN. En cadascuna d'aquestes mostres es mesurarà:  
- Temperatura.  
- Transparència.  
- Salinitat.  
- Oxigen dissolt.  
- pH.  
- Sòlids suspesos (mg/l).  
- Amoni (mg/l).  
- Nitrits (mg/l).  
- Nitrogen total (mg/l).  
- Fòsfor total (mg/l).  
- Clorofil·la a (g/l)..  
- Índex Margalef: D430/D665.  
- Microbiologia: estreptococs fecals i salmonel·la.  
  
Simultàniament a la presa de mostres en cada estació es prendran dades meteorològiques rellevants, estat de la mar, la seua coloració i la presència de sòlids, flotants, espumes o olis en superfície o qualsevol altra dada que puga donar informació sobre la influència de la granja o de circumstàncies externes inusuals.  
  
C) Sediments:  
Semestralment es prendrà una mostra de sediments en els punts C3, C4 i C5 mitjançant una draga Van Veen amb una superfície de mossegada de 400 cm². En cadascuna d'aquestes mostres es determinarà:  
- Granulometria.  
- Matèria orgànica.  
- Carboni orgànic total.  
- pH.  
- Potencial redox.  
- Coure.  
- Clostridi-sulfito reductors.  
  
Anualment es realitzaran prospeccions submarines per a detectar canvis en la composició i diversitat específiques de les biocenosis bentòniques, així com en aspecte i grau d'enfangament dels fons. Les prospeccions tindran el suport d'un reportatge fotogràfic o de vídeo. S'empraran espècies indicadores per a detectar alteracions ambientals significatives. Especialment s'observarà la possible aparició del bacteri Beggiatoa spp., la presència del qual necessitarà un seguiment més detallat en el qual s'avaluarà la superfície ocupada per les seues colònies i la seua evolució.  
  
D) Biocenosi:  
- Anualment es realitzarà un estudi de l'evolució de la biocenosi de la zona siempre que siga possible, l'estat de la zona es valorarà sobre la base del que regula el Reial decret 817/2015, d'11 de setembre, pel qual s'estableixen els criteris de seguiment i avaluació de l'estat de les masses d'aigua superficials i les normes de qualitat ambiental.  
- Els resultats de les anàlisis es facilitaran semestralment en cd a la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, fent constar qualsevol irregularitat en les dades o la detecció de nivells superiors als límits d'emissió o els objectius de qualitat. Així mateix, s'hi adjuntaran en format excel els resultats analítics obtinguts.  
  
València, 26 d'abril de 2019.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
València, 8 de maig de 2019.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.