Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5717, del 05-03-2008 (2008/2807)

RESOLUCIÓ de 15 de febrer de 2008, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per què s'ordena la publicació de determinades declaracións d'impacte ambiental, corresponent als municipis de Beneixama, Xàtiva, Riba-roja de Túria, L'Alcora, Sinarcas, Calles, Crevillent i Segorbe.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5717

Data del DOGV
:   05-03-2008

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2008/2807


Data del document
:   15-02-2008

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Beneixama
    * Riba-roja de Túria
    * Alcora, l'
    * Sinarcas
    * Crevillent
    * Xàtiva
    * Calles
    * Segorbe
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 15 de febrer de 2008, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per què s'ordena la publicació de determinades declaracións d'impacte ambiental, corresponent als municipis de Beneixama, Xàtiva, Riba-roja de Túria, L'Alcora, Sinarcas, Calles, Crevillent i Segorbe. [2008/2807]  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracións d'impacte ambiental  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracións d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracións en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.  
En virtut d'això, he resolt:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracións d'impacte ambiental corresponent a l'expedients 113/06-AIA Beneixama, 092/06-AIA Xàtiva, 253/05-AIA Riba-roja de Túria, 333/01-HAS G'Alcora, 269/04-AIA Sinarcas, 224/05-AIA Calles, 020/06-AIA Crevillent i 403/02-AIA Segorbe, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.  
València, 15 de febrer de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 113/06-AIA  
Títol: Adequació de parcel·les rústiques per a instal·lació d'horta solar  
Promotor: Solar Spain 2005, SL  
Autoritat substantiva: conselleria de Territori i Habitatge  
Localització: Terme municipal de Beneixama (Alacant), partida Llopis, polígon 3, parcel·les 7, 19, 22, 48 i 50 i partida Sant Joan, polígon 2, parcel·la 93  
Descripció de l'activitat  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista  
L'objecte del projecte és l'obtenció d'una declaració d'interés comunitari per a la instal·lació d'una planta solar fotovoltaica a la partida Llopis, polígon 3, parcel·les 7, 19, 22, 48 i 50 i partida Sant Joan, polígon 2, parcel·la 93 del terme municipal de Beneixama (Alacant) en sòl classificat com a no urbanitzable comú, promogut per Solar Spain 2005, SL.  
La superfície total disponible és de 416.135 m². Una de les parcel·les té accés directe des de la CV-81, i a la resta s'accedeix des de dos camins que ixen des de la CV-81 i uns quants vials rurals.  
Respecte als mòduls fotovoltaics o panells solars:  
- S'ha seleccionat la solució de plaques fixes orientades al sud  
- Es col·loquen sobre estructures metàl·liques amb fonamentació de formigó  
- S'instal·laran mòduls solars capaços de generar un màxim de 96 kW cadascun  
Previ a la instal·lació dels panells, és necessari adequar el terreny mitjançant:  
- Desbrossament, neteja i aplanament dels terrenys  
- Instal·lació d'una tanca perimetral  
- Delimitació de l'àrea on s'instal·laran els mòduls  
- Instal·lació de 3 centres de repartiment d'energia, 3 casetes per a albergar els transformadors i proteccions  
- Instal·lació de les línies elèctriques des del punt de connexió (ST de Beneixama) fins als centres de repartiment i des d'aquests fins als centres de transformació  
Es preveu instal·lar una potència total de 20 MW. Els mòduls generen electricitat en corrent continu, que és transformada en corrent alterna mitjançant un inversor. Després de passar per un comptador, s'evacua l'energia a la xarxa elèctrica mitjançant connexió a la subestació transformadora pròxima (de Beneixama) en alta tensió (20 kV).  
L'explotació de la planta serà en règim de lloguer. Això és: els titulars de cada sistema generador fotovoltaic contracten una instal·lació tipus clau en mà (inclou projecte d'execució i legalització, execució de l'obra, tramitació, etc.); el promotor de l'horta solar presta els serveis de gestió del parc (control, mesura i facturació d'energia, vigilància, manteniment, etc.).   
El projecte està emmarcat dins del Pla de foment de les energies renovables, que persegueix cobrir, almenys, el 12% del consum d'energia primària mitjançant energies renovables.  
2. Alternatives  
Com a alternativa s'exposa el continuar amb l'explotació d'oliveres existents en algunes parcel·les.  
Consideracions ambientals  
Les parcel·les on se situa l'actuació no estan sotmeses a cap figura de protecció. No obstant això, existeixen en l'entorn els elements sensibles següents:  
- Barranc Roig, entre les parcel·les 7 i 50 del polígon 3.  
- L'assagador (camí ramader) denominat camí assagador Reial, que constitueix el límit est de la parcel·la 19 del polígon 3.  
- Tant el barranc com el sòl que afronta al nord amb les parcel·les 7 i 50 del polígon 3, estan considerats sòl forestal.  
- A uns 200 m al nord hi ha una zona de forest gestionada per la conselleria de Territori i Habitatge i a uns 2 km es troba la zona LIC dels Aforins.  
En l'actualitat, les parcel·les 22 i 48 del polígon 3 estan en explotació agrícola (oliveres), com també una xicoteta zona de la parcel·la 19. La resta de parcel·les només presenta alguns arbres en el seu perímetre i a la vora de vials interiors (oliveres i alzines). Les parcel·les circumdants estan majoritàriament en explotació agrícola.  
Respecte al medi afectat, es tracta d'una zona àrida/semiàrida amb vulnerabilitat alta d'aqüífers. La vegetació existent en les parcel·les és vegetació de cultiu i en l'entorn vegetació de pineda (pi blanc, bruc, timó, argelaga, etc.). La fauna és variada, per la proximitat a la serra Carrascar de la Font Roja i la Serra Mariola. No hi ha risc d'inundació.  
S'adjunta informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià en què s'indica que no hi ha afecció al patrimoni paleontològic ni arqueològics, però sí que s'han localitzat restes etnològiques al polígon 3.   
Les accions susceptibles de causar impacte es considera que són:  
- L'adequació dels terrenys:  
- Desbrossament, neteja i aplanament del terreny.  
- Arrancar arbres existents: oliveres i alzines.  
- Instal·lació de tanca perimetral.  
- Instal·lació de les línies d'evacuació, armaris de comptadors, i CT:  
- Realització de rases per a l'estesa de conductors.  
- Instal·lació de casetes.  
- Trànsit de vehicles.  
- El lloguer de l'espai i la generació d'energia solar: els clients interessats instal·laran els suports, els mòduls solars, inversors i xarxa de baixa tensió, com també el manteniment o reparació dels mòduls.  
- El desmantellament de les instal·lacions.  
- Afeccions al sòl:  
- Neteja i aplanament del terreny.  
- Camins d'accés al trànsit rodat de 3 m d'ample i 20 cm de llast compactada.  
- Col·locació de fonamentacions per a les estructures dels panells i les casetes.  
- Soterrament de les línies de mitjana tensió.  
Respecte als impactes prevists:  
- Eliminació d'arbres.  
- Emissió de sorolls pel trasbals de vehicles i durant la construcció i instal·lació, i absència de sorolls durant l'explotació.  
- Emissió de pols i gasos de combustió durant la construcció i instal·lació.  
- Degradació del paisatge.  
- Benefici social, per l'ús d'energies renovables.  
- Generació de residus a la fi de la vida útil dels mòduls.  
- Generació neta d'energia: absència d'emissió de CO2.  
- Afeccions al sòl: eliminació de la coberta vegetal.  
S'assenyalen les mesures preventives següents:  
- S'han establit acords amb l'Ajuntament de Beneixama, per al trasllat als vivers municipals de totes les oliveres i alzines que siga necessari retirar.  
- Les alzines de gran envergadura (a les parcel·les 7 i 19) es mantenen en la seua posició actual.  
- Es respecta la zona de servitud de 5 m d'amplària des del marge del barranc en tota la seua extensió longitudinal, que no es veurà afectada per cap instal·lació. Així mateix, es preveu una zona lliure d'instal·lacions de fins a 10 m d'amplària, segons trams, en l'entorn immediat de l'esmentada zona de servitud.  
- El tanca de la parcel·la 19, en el seu límit amb la sendera (8 m d'amplària legal), es recularà 6 m des de l'esmentat límit, assegurant així una distància mínima de 10 a l'eix de la sendera.  
- El general, la posició del tanca haurà de mantenir una distància mínima de 3 m amb els camins  
- Les línies elèctriques d'alta tensió (20 kV) d'evacuació d'energia discorreran directament soterrades en llit d'arena a una profunditat de 130 cm, entre la ST de Beneixama i els centres de repartiment i entre cada un dels CR/CTA i les casetes dels centres de transformació.  
S'adopten les següents mesures correctores:  
- Durant la construcció:  
- Manteniment preventiu de la maquinària per a evitar vessaments accidentals  
- Reg del terreny per a evitar pols.  
- No es realitzarà crema de restolls.  
- Les oliveres arrancades, es plantaran en el límit de les parcel·les o es traslladaran a altres emplaçaments.  
- Els residus seran retirats a abocador.  
- Si hi apareixen restes paleontològiques, arqueològiques o etnològiques durant els treballs se suspendrien aquests i se n'informaria la conselleria competent.  
- Durant l'explotació de la instal·lació, els mòduls retirats o danyats seran tornats al productor per a la reparació, reutilització o rebuig d'aquests.  
- Quan finalitze la vida útil de la instal·lació, es tindrà especial atenció en la gestió dels mòduls.  
Com a programa de vigilància ambiental, es proposa:  
- Durant la fase d'adequació, del terreny, si apareixen restes arqueològiques o etnològiques, s'avisaria immediatament la conselleria competent.  
- Durant la fase de funcionament, es comprovaran els valors funcionals, l'energia elèctrica generada, la no-existència d'alarmes, i es procedirà a la neteja dels mòduls. El manteniment dels mòduls consisteix a comprovar l'absència de degradacions internes i l'estanquitat, l'estat de les connexions elèctriques i el caragolam. Es comprovarà també que no hi ha punts de corrosió en l'estructura i l'assentament i situació de les estructures.  
Tramitació administrativa  
En data 6 d'abril de 2006, va tenir entrada en els Serveis Centrals d'aquesta conselleria, remés per la Direcció Territorial d'Alacant, l'expedient per a avaluació d'impacte ambiental del projecte de declaració d'interés comunitari per a horta solar, promogut per Solar Spain 2005, SL. La documentació remesa va ser:  
- Estudi d'impacte ambiental del projecte.  
- Document de síntesi de l'estudi d'impacte ambiental.  
- Certificat de no-al·legacions al projecte durant el tràmit d'informació pública.  
Amb data 11 d'abril de 2006, es va sol·licitar als Serveis Territorials la remissió de la documentació tècnica de l'expedient. L'esmentada documentació es va rebre amb data 12 d'abril de 2006. Així mateix, amb data entrada de 25 d'abril de 2006, es va rebre còpia del document: Annex. estudi d'impacte ambiental. Adequació de parcel·les rústiques per a instal·lació d'horta solar.  
Amb data 18 d'abril de 2006, el titular va presentar documentació addicional:  
- Informe del DG de Patrimoni Cultural Valencià referent al polígon 3 de la partida Llopis, de Beneixama.  
- Informe del DG de Patrimoni Cultural Valencià referent a la parcel·la 93 del polígon 2 de Beneixama.  
Amb data 27 d'abril de 2006, es va requerir al promotor (amb comunicació a l'òrgan competent) perquè aclarisca diversos aspectes del projecte. Aquest va contestar amb data entrada de 2 de maig de 2006.  
Consideracions jurídiques  
L'activitat s'ha sotmés al procediment d'avaluació d'impacte ambiental en aplicació de l'article 24 de la Llei 10/2004, de 9 de desembre, de la Generalitat, del sòl no urbanitzable, modificat per l'article 112 de Llei 14/2005, de 23 de desembre, de la Generalitat, de mesures fiscals, de gestió financera i administrativa i d'organització de la Generalitat.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.   
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la instal·lació d'una horta solar en sòl no urbanitzable comú, promoguda per Solar Spain 2005, SL al terme municipal de Beneixama, (partida Llopis, polígon 3, parcel·les 7, 19, 22, 48 i 50 i partida Sant Joan, polígon 2, parcel·la 93), sempre que aquesta es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental.  
Segon  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'hi estableixen les següents:  
1. En cap cas, les instal·lacions associades a la planta solar fotovoltaica superaran els 6 m d'alçària.  
2. L'aparició de jaciments arqueològics o paleontològics determinarà l'obligació de suspendre els treballs, delimitar el perímetre d'afecció i notificar immediatament a la conselleria de Cultura, Educació i Esport, tal com s'estableix en l'informe emés per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, en aplicació de la Llei 4/98, d'11 de juny.   
3. S'haurà de sol·licitar informe la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, que si és el cas, avaluarà l'afecció al barranc Roig i les zones de servitud i policia d'aquest.   
4. Finalitzada la vida útil de la instal·lació, se'n procedirà a la reposició del sòl a l'estat original.  
5. El programa de vigilància ambiental inclourà la comprovació documental de l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores proposades.  
6. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a la Direcció General de Gestió del Medi Natural de la conselleria de Territori i Habitatge que establirà, si escau, l'aplicació de noves mesures correctores.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb allò que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 2 de maig de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 092/1558-VCV  
Títol: Indústria de fabricació i comercialització de productes d'embalatge  
Promotor: Embalajes Ecológicos Transpack, SA   
Autoritat substantiva: Servei de Control Integrat de la Contaminació  
Localització: Polígon industrial de Meses del terme municipal de Xàtiva (València)  
Consideracions prèvies  
Objecte  
L'objecte de la documentació presentada és fer complir el tràmit d'avaluació d'impacte ambiental d'acord amb la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental i, d'altra banda, constitueix part de la documentació exigible en el tràmit d'autorització ambiental integrada, d'acord amb la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació.  
Descripció del projecte  
El projecte presentat correspon a la instal·lació d'una fàbrica de cartonet a partir de paper de rebuig, amb emplaçament en el polígon industrial de Meses del terme municipal de Xàtiva (València).  
L'activitat ocuparà les parcel·les 13, 28 i part de la 9 polígon industrial de Meses. De forma triangular i amb una superfície de 39.522,07 m² dins d'aquestes parcel·les es troba una construcció industrial dedicada a una altra activitat i la nau industrial de l'empresa matriu de Transpack, amb les seues oficines, caseta de vigilància d'accessos, tanca perimetral de la parcel·la i una bàscula de pesatge. L'empresa matriu de Transpack serà proveïdora de paper de rebuig per a la nova fàbrica de cartonet projectada.  
L'activitat projectada ocuparà una superfície total en planta de 7.573,98 m² de nova edificació en formigó armat amb dues cobertes a una aigua i a diferent alçària. En l'exterior es construirà la sala de la caldera separada 3 metres de l'edifici principal i, la resta, serà ocupat per una campa on se situaran dues cubetes de formigó de 20 x 15 m per a emmagatzemar les bales de paper de rebuig de matèria primera. El polígon industrial està dotat de sistema de clavegueram municipal i de subministrament tant d'aigua corrent com d'electricitat i gas natural.  
La fabricació del cartonet es realitza a partir de paper de rebuig, paper i cartró recuperats procedents de la recollida selectiva de residus urbans i de retalls d'altres empreses papereres. El tractament de reciclatge del paper de rebuig es realitza sense tractaments de colorants ni cap altre additiu, i d'aquest s'obtindrà cartonet per a diversos usos com ara cos de tapes, agendes, llibres, carpetes, tubs i cantoneres, safates, etc.  
El procés de fabricació s'inicia amb la dispersió de les fibres del paper de rebuig en tancs agitadors que, després de purificació mitjançant tamisatge i separadors per a l'eliminació dels materials indesitjables, passa a conformar una làmina plana de cartonet. Es procedeix a un premsatge i assecada de la làmina per a eliminar l'excés d'humitat, i s'obté un full continu de cartonet. Posteriorment, aquesta s'enrotlla en bobines i es talla i transforma en els productes acabats (de tapes, agendes, llibres, carpetes, tubs i cantoneres, safates, etc.).  
Destaca la importància de l'aigua com a mitjà per a la suspensió i el transport de les fibres constitutives del paper durant tot el procés. En la fabricació els consums d'aigua se situen al voltant de 4 m³/t de cartonet i s'estimen, d'acord a l'estudi d'impacte, unes pèrdues per evaporació d'1 m³/t i un volum d'abocament de 3 m³/t. Les aigües blanques són aclarides mitjançant filtració i deposició a fi de recuperar fibres en suspensió per a la reincorporació d'aquestes al procés. Aquestes aigües aclarides es reutilitzen, en part, per a neteja de maquinària, i queda un abocament a la xarxa de clavegueram municipal que se sotmet a una depuració prèvia.  
Afeccions legals  
L'activitat projectada constitueix conforme la Llei 10/1998, de residus, i la Llei 10/2000, de residus de la Comunitat Valenciana, una operació de gestió de residus no perillosos i, com a tal, haurà d'obtenir la corresponent autorització administrativa per a la gestió de residus. Així mateix, l'activitat és també productora de residus perillosos, i queda sotmesa a règim d'autorització administrativa per a producció de residus perillosos. Ambdues autoritzacions hauran de ser sol·licitades davant de la Direcció General de Qualitat Ambiental de la conselleria de Territori i Habitatge.  
L'activitat està també inclosa en la relació de l'annex I del Reial Decret 9/2005, de 14 de gener, pel qual s'estableixen les activitats potencialment contaminants del sòl i els criteris i estàndards per a la declaració de sòls contaminats. Així, el titular de l'activitat haurà de remetre a l'òrgan competent de la Comunitat Valenciana, un informe preliminar de situació per a cada un dels sòls en què es desenvolupa l'esmentada activitat, amb l'abast i contingut mínim recollits en l'annex II del Reial decret 9/2005, de 14 de gener.  
Amb relació al Decret 266/2004, de 3 de desembre, que desenvolupa la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica, l'activitat descrita haurà de comptar amb les corresponents auditories acústiques, realitzades per una entitat col·laboradora en matèria de qualitat ambiental per al camp de la contaminació acústica.  
D'acord al Decret 833/1975, de 6 de febrer, que desenvolupa la Llei 38/1972, de 22 de desembre, de protecció del medi ambient atmosfèric, haurà de sotmetre's a notificació i registre davant de l'òrgan autonòmic competent com a activitat potencialment contaminant de l'atmosfera, per les emissions derivades del procés de fabricació.  
Tot això, sense prejudici de les autoritzacions que escaiga obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Tramitació administrativa  
En data 14 de març de 2006, es rep nota de règim intern de l'Àrea de Qualitat Ambiental d'aquesta conselleria sol·licitant la declaració d'impacte ambiental del projecte presentat per Embalajes Ecológicos Transpack, SA relatiu a una indústria de fabricació i comercialització de productes d'embalatge, dins del tràmit d'autorització ambiental Integrada d'acord al Decret 40/2004, del Consell de la Generalitat, pel qual es desenvolupa el règim de prevenció i control integrat de la contaminació. En la nota de règim intern s'informa que ha finalitzat el termini d'informació pública sense haver-se rebut al·legacions i s'acompanya la documentació següent:  
- Projecte bàsic d'autorització ambiental integrada i exemplar d'índex  
- Documentació complementària al projecte bàsic  
- Estudi d'impacte ambiental  
- Exemplar de la memòria d'aigües  
- Còpia d'informe emés per l'Àrea de Residus, amb data 22 de novembre de 2005  
- Còpia de l'informe emés pel Servei de Protecció del Medi Ambient Atmosfèric, amb data 28 de novembre de 2005.  
Consideracions ambientals  
L'activitat segons l'estudi d'impacte presentat se situa en zona industrial, polígon D, del sector industrial 5, parcel·les 9 -13 i 28, del polígon industrial Meses a Xàtiva (València).  
Es tracta d'una activitat de valorització de residus no perillosos en utilitzar com a matèria primera, paper de rebuig de residus d'altres indústries papereres i de la recollida selectiva de residus urbans i, així mateix, és activitat productora de residus perillosos, principalment els derivats del manteniment de la seua maquinària i instal·lacions, per la qual cosa queda sotmesa a les corresponents autoritzacions administratives davant de l'òrgan competent de la Comunitat Valenciana, d'acord amb la Llei 10/2000, de 12 de desembre.  
Per a la producció de vapor com a mitjà d'escalfament de l'assecador, es procedeix a la combustió de gas natural. Conforme al Decret 833/1975, de 6 de febrer, aquesta activitat es cataloga com a potencialment contaminant de l'atmosfera i requerirà sotmetre's a notificació i registre davant de l'òrgan autonòmic competent.  
En l'estudi d'impacte es consideren les accions del projecte susceptibles de produir impacte tant durant la fase de construcció com durant la fase d'explotació. Els més significatius són el consum d'aigua per a l'obtenció de la pasta de paper, la recuperació de fibres de les aigües blanques, la depuració de les aigües aclarides prèvies a l'abocament d'aquestes, les emissions de gasos de combustió a l'atmosfera i la gestió dels residus generats.  
Es presenten com a alternatives estudiades en el projecte la ubicació de la indústria i el tractament d'aigües blanques de procés. La decisió d'ubicar la nova fàbrica de cartonet pròxima a l'empresa matriu de Transpack, es justifica pels avantatges logístics que suposa la recollida i transport dels retalls i dels rebutjos d'aquesta, que constitueixen part de la matèria primera per a la nova activitat. Pel que fa a les alternatives considerades per a les aigües blanques de procés, es planteja la possibilitat d'un tractament secundari biològic per a reduir-ne la càrrega orgànica una vegada aclarides per a recuperar de les fibres en suspensió per tractament primari fisicoquímic de filtració. Aquesta alternativa es descarta, justificant que s'estima no és necessària en ser suficient el tractament primari fisicoquímic, per a complir als paràmetres legals d'abocament a clavegueram públic.   
Les mesures protectores i correctores proposades són:  
- Recirculació de part de les aigües blanques riques en fibres procedents de la màquina de paper per a la dissolució de la mescla que es realitza en la capçalera (circuit primari) o en la preparació del paper recuperat en la desintegradora (circuit secundari).  
- Aclariment de part de les aigües blanques mitjançant filtració, flotació o sedimentació per a recuperació de les fibres en suspensió, i la seua reutilització per a neteja de màquines.  
- Instal·lació d'una planta de depuració per a aigües blanques aclarides, previ a l'abocament d'aquestes al clavegueram públic.  
- Xarxa de recollida d'aigües pluvials que abocaran a la xarxa general d'aigües pluvials del polígon industrial.  
- Gestió i emmagatzemament dels residus generats dins de recipients adequats i lliurament a gestors autoritzats.  
- Cobrir les bales de paper de rebuig d'emmagatzemament de matèria primera amb malles metàl·liques per a evitar arrossegaments i dispersió pel vent a llocs no desitjats.  
- Instal·lació d'agitadors mitjançant bufadors en els depòsits d'aigua per a evitar condicions anaeròbies que generen olors.  
- Ús de mesures correctores del soroll i vibracions com a campanes d'aïllament reforçat, instal·lació de silenciadors en bombes i circuits de buit, i en ventiladors interns i externs d'extracció de bafs.  
El programa de vigilància ambiental recull el control de les quantitats de residus gestionats, el consum d'energia elèctrica, control dels valors d'emissió de la caldera respecte al NOX, CO2, SO2 i partícules, consum de l'aigua de proveïment i analítiques de control de les aigües d'abocament a clavegueram públic.   
Consideracions jurídiques  
L'activitat ha de sotmetre's al procediment d'avaluació d'impacte ambiental d'acord amb l'epígraf 6.a) com a instal·lacions de tractament o eliminació de rebuigs i residus sòlids urbans, de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989 d'impacte ambiental.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a efecte ambiental, el projecte per a obtenció de l'autorització ambiental integrada d'una indústria de fabricació i comercialització de productes d'embalatge, promogut per Embalajes Ecológicos Transpack, SA al polígon industrial de Meses del terme municipal de Xàtiva (València), en els termes que estableix l'estudi d'impacte ambiental.   
Segon  
Addicionalment, s'hi estableixen les condicions següents:  
1. Incorporació al programa de vigilància ambiental de les auditories acústiques exigides pel Decret 266/2004, de 3 de desembre, del Consell, que desenvolupa la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica.  
2. S'hauran de complir totes les mesures protectores i correctores recollides en l'estudi d'impacte ambiental, com també, del programa de vigilància ambiental proposat en aquest.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 3 de maig de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 253/05-AIA  
Promotor: Áridos Ribarroja, SA  
Tramitació: Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de València. conselleria d'Empresa, Universitat i Ciència  
Objecte del projecte: Explotació pedrera d'àrids, secció A) denominada El Garroferal  
Localització: Parcel·les 40, 42, 51, 52, 53, 54, 93, 104, 107, 111, 126, 422, 429 del polígon 65 del cadastre de rústica del municipi de Riba-roja del Túria. (València)  
Descripció del projecte  
1. Objectius principals del projecte  
L'objecte del projecte és l'obertura d'una pedrera d'àrids tramitada com a recurs de la secció A) per la Llei de mines en diverses parcel·les del polígon núm. 65 del terme municipal de Riba-roja del Túria (València) i que ocupa una superfície d'11,60 ha.  
L'aprofitament del recurs serà del 100% pel fet de no generar-se estèrils d'explotació. S'ha estimat un volum d'explotació de 2.440.613 m³ que a un ritme de producció de 600.000 t/any implica una vida útil aproximada de 10 anys.  
L'explotació es du a terme mitjançant perforació i voladura. Una vegada extret el material es carrega al camió i es porta a la planta mòbil de tractament situada en la plaça d'abassegaments. Allí es tritura i classifica el material per grandària i s'abassega per a la seua venda.  
La pedrera consta de dues zones d'explotació: zona 1 i zona 2. Els fronts d'explotació s'exploten mitjançant bancs de 20 m d'alçària amb un màxim de 3 ja que la diferència de cota entre la base i el punt més alt d'explotació és de 50 m. L'explotació començarà en la zona 1 i es durà a terme de manera descendent des de la cota superior de l'explotació fins a aconseguir la cota de plataforma.  
L'exercici de l'activitat no implica la construcció d'infraestructures. Únicament es preveu que hi haja oficines i vestidors prefabricats que en total ocupen 50 m².  
La restauració proposada consisteix a desdoblar els bancs d'explotació deixant bancs de 7 m alçària i 45º d'inclinació separats per bermes intermèdies. La plataforma inferior se situa a una cota de 90 m aproximadament, per damunt de la cota del barranc de la Pedrera.  
En la restauració de la pedrera, es prendran mesures per a evitar l'erosió del sòl mitjançant sistemes de drenatge adequats: contrapendents en les bermes i cunetes de peu de talús, revestiments de pedra, dissipadors d'energia, basses de sediments, etc.  
La restauració de la plataforma central (29.097m²) consistirà a remoure el sòl mitjançant voladures amb la densitat suficient per a formar una escullera de pedra que frene la velocitat de l'aigua dels talussos evitant danys en els terrenys adjacents.  
Es construiran 3 basses de decantació. Dos per al massís sud i una per al massís nord. Es construirà un sobreeixidor que permeta tornar l'aigua al sistema de drenatge natural de la zona.  
Per al proveïment d'aigua s'instal·larà un depòsit d'aigua als voltants de la planta, que s'emprarà per a lavabos i assentament de pols. La planta d'àrids no requereix d'aigua per al tractament.  
Els abassegaments de material i els de terra vegetal se situen a l'interior de la plaça de la pedrera. S'estima la recollida d'un volum total de terra vegetal que se situa al voltant de 13.000 m³.  
Els residus generats en l'explotació es gestionaran adequadament d'acord amb la tipologia d'aquests.  
La revegetació de l'àrea afectada per l'explotació es realitzarà mitjançant plantació d'espècies forestals. Amb aquest fi, es procedirà a la sembra de llavors i la plantació d'espècies arbòries i arbustives amb una densitat d'unes 2.600 unitats/ha.  
2. Justificació de l'emplaçament i solució adoptada  
Pel que fa a les alternatives d'emplaçament, els criteris geològics, miners i mediambientals han sigut determinants. A més de la disponibilitat i bona qualitat del recurs, ens trobem en una zona limítrofa a una superfície on hi ha hagut activitat extractiva fins a l'actualitat i on s'han deixat la superfície i els fronts sense restaurar, raó per la qual mitjançant aquest projecte es proposa extraure àrid per a deixar una superfície final restaurada.  
El disseny del perímetre de la pedrera ha tingut en compte la qualificació del sòl, la propietat de les parcel·les, la distància de protecció exigides per a: camins ramaders, infraestructures existents com ara ferrocarrils i carreteres, i la distància exigida per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià entre els límits de la pedrera i l'aqüeducte romà de Riba-roja que passa pel límit sud-est de l'explotació.  
A més, la restauració de la pedrera ha sigut condicionada per l'alt valor cientificodidàctic que presenten els materials geològics que s'han d'explotar. Com a conseqüència d'això es deixen amb fins didàctics, franges de 5-10 m sense revegetar en els talussos de manera que permeten la contemplació i accés als diversos trams de la seqüència estratigràfica que s'observa en l'explotació.  
Tramitació administrativa  
1. Remissió de l'expedient i informació pública  
Al novembre de 2005 el Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de València remet a l'Àrea d'Avaluació d'Impacte Ambiental el projecte d'explotació, projecte restauració i estudi d'impacte ambiental del projecte de referència. S'hi adjunta certificat del resultat d'informació pública de l'expedient indicant que després d'haver-se publicat l'esmentada sol·licitud en el BOP núm. 100, del 29 d'abril de 2005 i transcorregut el termini de 30 dies hàbils, no s'hi van presentar al·legacions.  
Al gener de 2006, el Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial remet nova documentació referent al projecte d'explotació, restauració i estudi d'impacte ambiental com a conseqüència de les ampliacions o modificacions sol·licitades en els informes sectorials emesos. S'adjunta, a més, informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, informe favorable sobre el Pla de restauració integral d'acord al Decret 82/200, d'ordenació ambiental d'explotacions mineres, autorització de prospecció arqueològica de l'Àrea de Patrimoni Cultural i escrit d'Áridos Ribarroja, SL. Es disposa, a més, d'informe favorable amb condicions emés pel Servei de Patrimoni Arquitectònic i Mediambiental.  
Al gener de 2006, revisada tota la documentació disponible i els diversos informes sectorials emesos, es considera adequat per part del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental tornar tota la documentació tramitada al promotor perquè una vegada que dispose l'empresa promotora del vistiplau i informe favorable de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, adeqüe el projecte d'explotació i restauració i l'estudi d'impacte ambiental a les mesures correctores i protectores que establisca aquesta Direcció General. A més, se'ls requereix preveure una sèrie de directrius de caràcter ambiental referents a traçats i condicionaments de camins, modificació límits d'explotació i planta d'insistència.  
A l'abril de 2006, el Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial remet la documentació tècnica definitiva que consta de nou projecte d'explotació (febrer 2006), projecte de restauració integral (febrer 2006), estudi d'impacte ambiental, document de síntesi (febrer 2006) i compromís de l'explotador de presentar informe anual sobre el pla de vigilància ambiental (abril 2005).  
2. Informes sectorials  
- Informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer de data 21-04-05.  
- Informe favorable amb condicionants de la Direcció General de Gestió del Medi Natural relatiu al Pla de restauració integral de data 18-11-05. Els condicionants establits es refereixen al reg de manteniment i als informes anuals de restauració.  
- Informe favorable de la conselleria de Cultura, Educació i Esport de data 08-03-06.  
- Informe favorable del Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial (secció mines) respecte al projecte d'explotació i restauració integral de la pedrera de 04-04-06.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important per el projecte d'activitat.  
Els terrenys objecte d'explotació constitueixen l'ampliació d'una pedrera ja existent i es troben emmarcats per la línia de ferrocarril i la carretera CV-370 al nord, el barranc de la Pedrera a l'est i camins agrícola i pistes forestals al sud i oest.  
Per a accedir a l'explotació com a primera opció s'utilitzaran els camins d'accés a l'actual pedrera. En cas de no obtenir permisos per a circular al seu través es condicionaran els camins agrícoles que envolten la pedrera.  
El paisatge de la zona on s'ha de situar l'explotació és una combinació de paisatge forestal i agrícola. La zona forestal es caracteritza per la presència d'un estrat arbustiu dens i un estrat arbori poc desenvolupat format per pinedes de pi blanc. En l'àrea agrícola que rodeja l'explotació predomina el cultiu de secà (garrofera) i els cultius de regadiu (cítrics). En l'esmentada àrea, s'observen nombroses infraestructures agràries.  
D'altra banda, la mateixa pedrera ofereix un contrast cromàtic i morfològic respecte al seu entorn que degrada el paisatge.  
Des del punt de vista geològic la pedrera se situa sobre afloraments de roques del juràssic, dogger, d'edat aalenià-cal·lovià, amb una potència total aproximada de 170 m. Litològicament estan constituïdes per calcàries microcristal·lines amb intercalacions de nivells oolítics ferruginosos i abundant fauna fòssil.  
Els afloraments corresponents a l'aalenià són únics en la zona i apareixen en el front de la pedrera que s'ha d'explotar. Aquest aflorament ha sigut considerat com a punt d'interés científic i didàctic per presentar el millor tall del pis aalenià de la meitat meridional de la serralada Ibèrica. A més, pot permetre interessants estudis paleontològics.  
El drenatge de l'escorriment superficial de l'àmbit de la pedrera ve determinat fonamentalment per la presència pròxima del barranc de la Pedrera situat en el límit sud-est de l'explotació a la vora del riu Túria, on desguassa el primer a uns 1.400 m aigües avall, al seu pas per les proximitats de la pedrera.  
L'àrea estudiada posseeix uns sòls amb una capacitat d'ús agrícola baix, a causa de la desfavorable orografia i inadequades característiques fisicoquímica del sòl, per a aquest ús.  
El risc d'erosió de la zona és alt a causa de la seua fisiografia desfavorable i té un ús forestal. En aquest cas la barrera enfront de l'erosió prové de la coberta vegetal d'escassa cobertura.  
Segons el Pla general d'ordenació forestal de la Comunitat Valenciana, el risc d'incendi forestal és alt en la superfície forestal afectada.  
Segons el Pla general d'ordenació urbana de Riba-roja del Túria la pedrera se situa en sòl rústic sense protecció (grau 1) en el qual es permet l'explotació de pedreres  
La zona d'estudi no es troba en l'àmbit de cap dels espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, LIC, ZEPA, espais inclosos en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals, ni en el Catàleg de zones humides, no es troben pròximes a cap microreserva, i no afecta cap camí ramader ni forest d'utilitat pública.  
2. Identificació i valoració dels impactes. Mesures correctores i programa de vigilància ambiental  
L'efecte ambiental de les accions dutes a terme en l'explotació, serà:  
- Increment en la producció de pols i soroll provinent de l'extracció, càrrega i descàrrega, transport, insistència i classificació del material.  
- Vibracions, emissió de pols i fragments de manera puntual en les voladures  
- Afecció a l'aqüeducte romà de Riba-roja del Túria  
- Destrucció de l'aflorament de l'aalenià  
- Contaminació de les aigües superficials per arrossegament de fins d'explotació i circulació de camions  
- Modificació drenatges  
- Possibilitat de contaminar el subsòl  
- Eliminació del sòl i vegetació associada  
- Discontinuïtat en el paisatge  
- Modificació del relleu   
- Afecció a la fauna de la contornada deguda a les voladures, trasbals de la maquinària i circulació de camions  
- Deteriorament dels camins d'accés  
- Increment dels processos erosius  
- Revegetació forestal de l'àrea afectada per l'explotació  
La identificació i valoració d'impactes duta a terme en l'estudi es considera adequada. Els projectes d'explotació i restauració tramitats han tingut en compte tota una sèrie de mesures protectores i correctores que han fet que els impactes derivats de l'explotació siguen compatibles amb el medi i que el projecte des del punt de vista ambiental es considere acceptable.  
Pel que fa al patrimoni cultural valencià, l'informe emés pel director general de Patrimoni Cultural Valencià indica que l'estudi d'impacte ambiental ha tingut en compte tot les possibles afeccions al patrimoni i ha adoptat aquelles mesures correctores necessàries per a la preservació d'aquest.  
D'altra banda, el projecte d'explotació - restauració haurà de tenir en compte la relació espacial i temporal dels treballs que s'han de realitzar. D'aquesta manera els treballs d'explotació, restauració i aplicació de mesures correctores quedaran definits en fases de treball que puguen ser fàcilment identificables i avaluar el correcte desenvolupament d'aquestes.  
El programa de vigilància ambiental aportat en l'estudi es considera adequat, tot i que haurà de preveure més punts de control i pressupostar-se degudament. El programa haurà de dur-se a terme al llarg de la vida de la pedrera i un període no inferior a 2 anys una vegada hagen acabat els treballs de restauració.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta. L'activitat proposada es troba inclosa en l'annex I, apartat 3c.1. del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/89, d'impacte ambiental.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 56, del Decret 81/2003, de 27 de juny, del Consell de la Generalitat, pel qual estableix l'estructura orgànica de les conselleries de l'administració de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
A la vista de tot l'anterior, i de la proposta emesa es proposa la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar favorable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte d'obertura de la pedrera secció A) EL Garroferal al terme municipal de Riba-roja del Túria (València), promogut per Áridos Ribarroja, SA sempre que l'activitat s'exercisca de conformitat amb el compliment de les mesures proposades en la documentació tramitada pel Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial a l'abril de 2006, com també en els condicionants establits en l'apartat següent i les modificacions introduïdes per aquests.  
Segon  
Condicionants:  
- Els treballs de restauració hauran de ser escomesos mitjançant fases simultànies a les de l'avanç de l'explotació, de manera que es restaure progressivament l'espai afectat tan prompte com l'esgotament dels bancs ho permeta. En aquest sentit, els successius plans de labors que s'han de presentar anualment davant del Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial hauran de plantejar-se donant prioritat a l'esgotament d'aquells fronts o bancs que afavorisquen el compliment d'aquesta condició.  
- El projecte d'explotació i restauració haurà d'establir diferents fases de treball que queden clarament identificades espacialment i temporalment de manera que puga realitzar-se'n el seguiment.  
- En finalitzar cada una de les fases de treball, l'empresa promotora haurà de disposar d'un informe ambiental favorable emés per l'Àrea d'Avaluació Ambiental que permetrà a l'empresa promotora la continuïtat de les labors d'explotació o, en cas contrari, la paralització d'aquestes fins que no s'aconseguisquen els objectius establits per a cada una de les fases establides en aquest projecte.  
- En cas d'obrir o condicionar nous camins d'accés l'empresa haurà de mantenir en òptimes condicions al llarg de tota la vida del projecte. En cas de danys, l'empresa promotora en serà la responsable de la reparació. S'hauran de col·locar senyals indicatius del trànsit de camions.  
- Pel que fa al pla de vigilància ambiental, aquest haurà de permetre el control ambiental de l'explotació - restauració i de les mesures correctores que hagen d'aplicar-se a mesura que aquesta discórrega preveient, a més, la possible modificació dels objectius inicials en funció dels resultats obtinguts. El control ambiental haurà de comprendre la vida de l'explotació més un període de temps posterior a la fase final de restauració de manera que quede degudament garantida la regeneració de l'espai afectat. El pla de vigilància haurà d'estar degudament pressupostat.  
- El pla de vigilància ambiental haurà de vigilar especialment el que segueix:  
- Mantenir sense afectar els límits de protecció del camí ramader que discorre pel límit nord de l'explotació.  
- Complir amb els condicionants establits per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià.  
- Dur a terme la correcta restauració dels fronts d'explotació i plaça de pedrera simultaniejant els treballs amb els d'explotació.  
- Dur a terme la neteja i manteniment dels canals de drenatge.  
- Mantenir en bon estat el llit del barranc de la Pedrera.  
- Vigilar el reg, manteniment i bon desenvolupament de la vegetació.  
- En cas de condicionament de nous camins aquests hauran de mantenir-se en bon estat i permetre la circulació de vehicles aliens a l'explotació.  
- Gestionar adequadament els residus generats en l'explotació.  
Tercer  
Es notificarà a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Es publicarà aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 31.5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 5 de maig de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 333/04-AIA  
Títol: Indústria per a la fabricació de taulells ceràmics  
Promotor: Azuliber 1, SL  
Localització: Camí Prats s/n, l'Alcora (Castelló)  
Autoritat substantiva: Direcció General de Qualitat Ambiental de la conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte  
Azuliber 1, SL és una indústria del sector ceràmic afectada per la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, segons el subapartat 3.5 (instal·lacions per a la fabricació de productes ceràmics mitjançant enfornada..., amb una capacitat de producció de 75 t/dia...), en les instal·lacions de la qual al camí Prats s/n de l'Alcora (Castelló), específicament dedicades a la fabricació de taulells ceràmics, partint de pols atomitzada d'argiles (també obtingut en les seues instal·lacions, amb atomitzadores dotades de grups de cogeneració), i d'esmalts ceràmics; amb una capacitat de producció tal, que resulta preceptiva l'obtenció de l'autorització ambiental integrada, motiu pel qual es redacta el projecte avaluat.  
Característiques més rellevants de les construccions o de l'activitat  
La indústria es troba ja construïda i en plena activitat, per la qual cosa no escau analitzar l'impacte derivat de la seua construcció, sinó només el generat per la seua activitat i el produït en el desmantellament d'aquesta, i que ocupa una parcel·la de 166.503 m², amb 60.112 m² d'edificacions.  
La capacitat productiva actual és 2.950.000 m²/any, equivalent a unes 180 t/dia.  
Les instal·lacions industrials consten d'una planta d'atomització d'argiles de pasta blanca amb dos atomitzadors i una planta de fabricació de taulells ceràmics mitjançant el procés de gres monococció per a paviment i revestiment, partint d'argila bruta, i que comporta totes les operacions bàsiques: preparació d'argiles, atomització d'argiles (disposa de 7 atomitzadors d'argiles de pasta roja), mòlta, homogeneïtzació i premsatge de la pols obtinguda en l'atomització, seguit de l'assecada del taulell conformat, esmaltació i serigrafia de la cara vista, cocció en forns de gas natural, i refredament. I una vegada conformat el taulell, classificació, seguit de l'empaquetatge i paletització. Disposa, a més, d'amb altres instal·lacions auxiliars i serveis generals de fàbrica, com ara mòlta i preparació de colors i esmalts, recollida d'aigües de neteja d'esmaltada, reprocessant-se als atomitzadors, magatzem de pantalles serigràfiques, xarxes de gas natural, aire comprimit i aigües (de procés, industrial i potable), unitats de generació i distribució d'energia elèctrica etc., estant dotada, d'altra banda, d'elements anticontaminació, com ara sistemes de captació de pols generada en diversos equips i instal·lacions, i depuradora d'aigües sanitàries.  
Disposa de xarxes separades d'aigües residuals, amb sanejament de les d'ús domèstic, que una vegada depurades són reprocessades al procés productiu, gestionant els llots generats a l'EDAR i les aigües d'evacuació de pluvials són abocades al barranc, havent sigut autoritzat per la Confederació Hidrogràfica. I les industrials de procés, de neteja i de mòlta, són recollides i reciclades totalment, i recuperades en l'atomitzador.   
En el seu procés industrial, l'empresa utilitza com a matèries primeres bàsicament argila, i esmalts i colors ceràmics, com també fangs d'indústries del sector ceràmic que són gestionats, reprocessant-se en els atomitzadors, i com a fonts d'energia, gas natural canalitzat i electricitat.  
Tramitació administrativa  
La indústria disposa de llicència municipal d'ampliació activitat per a atomització de pasta roja i fabricació de gres, concedida el 21 de març de 2003.  
La indústria està autoritzada com a gestor de residus perillosos, per la Direcció General de Qualitat Ambiental de la conselleria de Medi Ambient, per a la gestió de fangs ceràmics, en data 22 de febrer de 2001.  
La indústria està autoritzada com a gestor de residus no perillosos, per la Direcció General de Qualitat Ambiental de la conselleria de Medi Ambient, per a la gestió de llots i altres residus ceràmics, en data 10 de novembre de 2003.  
L'Ajuntament de l'Alcora emet un informe de compatibilitat urbanística en data 21 de novembre de 2003.  
La indústria disposa d'autorització de l'entitat de Sanejament d'Aigües de la Generalitat Valenciana per a abocament directe a EDAR amb data 28 d'agost de 2000.  
La indústria disposa d'autorització d'abocament de les aigües pluvials al barranc del Rajolar, en els termes expressats per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en data 3 d'agost de 2005.  
Amb data 27 de setembre de 2005, l'Ajuntament de l'Alcora emet un informe en què declara que la Comissió Territorial d'Urbanisme modifica la classificació urbanística de la zona en què queda situada la delimitació de la indústria Azuliber 1, per a la qual se sol·licita l'autorització ambiental integrada, i és motiu de la tramitació de la declaració d'impacte ambiental, i la Comissió de Govern de l'Ajuntament de l'Alcora aprova en data 9 d'agost de 2000.   
En data 11 de maig de 2004 se sotmet a informació pública la sol·licitud d'autorització ambiental integrada, publicada per la DGCA d'aquesta conselleria de Territori i Habitatge en el DOGV núm. 4.750.  
En data 18 de juny de 2004 l'Ajuntament emet certificat del resultat del tràmit d'informació pública a què ha sigut sotmés, sense haver-hi hagut al·legacions en el període legal.  
Consultat l'inventari de jaciments arqueològics, el patrimoni historicoartístic no inclou cap protecció afecta als terrenys o edificacions, i sense conéixer-se l'aparició de restes d'interés durant les edificacions, segons informe urbanístic.   
En la Cartografia temàtica de la Generalitat Valenciana apareix el camí ramader assagador núm. 18 de les Saleretas, que interessa a la parcel·la objecte d'aquest expedient i que en la declaració d'impacte ambiental 416/98-AIA del projecte d'homologació es van imposar una sèrie de condicions modificatives de l'assagador núm. 18 per a esmenar les incompatibilitats d'ordenament. Consultats els Serveis Territorials de Medi Ambient de Castelló, no hi ha constància de l'esmena de les deficiències.  
En considerar-se completa la documentació remesa, es procedeix a incoar expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
Afeccions legals  
La indústria sol·licita l'autorització ambiental integrada que atorga la Direcció General de Qualitat Ambiental de la conselleria de Territori i Habitatge.  
D'acord amb els articles 18, 19 i 20 de l'Ordre de 9 de setembre de 2003, de la conselleria de Territori i Habitatge, per la qual es desenvolupa el Decret 119/2003, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, les competències en matèria de control integrat de la contaminació, qualitat d'aigües, seguiment i control d'aquest recurs, protecció atmosfèrica i acústica, i el seguiment, control i gestió de residus s'atribueixen a la Direcció General de Qualitat Ambiental.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que escaiga obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Consideracions ambientals  
Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat  
La situació de la parcel·la de la indústria per a la qual se sol·licita autorització es troba en sòl urbà industrial, segons informe municipal de 27 de setembre de 2005, limítrof a sòl rústic protegit.  
La situació de l'emplaçament és crítica, ja que conflueixen en els seus voltants sòl urbà i rústic amb protecció, estant situada en sòl urbà industrial totalment antropitzat, sent la parcel·la limítrofa amb espais no ubanizables i altres ja àmpliament ocupats per la indústria ceràmica, mineria de pedreres d'argiles, i, sent l'esmentat entorn molt sensible als problemes derivats de la mateixa activitat industrial amb efecte directe i indirecte i sinèrgic motivat per la confluència d'activitats, per la qual cosa hauran d'extremar-se les exigències de contaminació i pogueren establir-se controls addicionals  
El camí ramader assagador núm. 18 de les Saleretas travessa d'est a oest per la mitjana de la parcel·la de l'estudi, sense haver-se donat solució a la condició modificativa imposada en la declaració d'impacte ambiental 416/98-AIA per a esmenar les incompatibilitats d'ordenament.  
Respecte al sòl i les aigües, cal assenyalar que la ubicació de la indústria està en una zona sense risc d'inundació ni de lliscament, de baixa vulnerabilitat a la contaminació de les aigües subterrànies, però amb alt risc d'erosió, tot això d'acord amb la Cartografia temàtica de la conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, i la Cartografia temàtica del territori de la Generalitat Valenciana.  
La indústria es troba recollida en el Catàleg d'activitats potencialment contaminants de l'atmosfera, de l'annex ll del Decret 833/75, de 6 de febrer, que desenvolupa la Llei 38/1972, de protecció de l'ambient atmosfèric, com a grup B en l'epígraf 2.10.2, Fabricació de productes d'argila per a la construcció, taulellets, material refractari i articles de porcellana. I l'estat ambiental de la zona, segons les dades conegudes, estan al límit, i són els valors mitjans d'immissió de la localitat de l'Alcora pròxims als límits de valors guia.  
Identificació i valoració d'impactes durant la fase de funcionament.  
L'estudi d'impacte ambiental es du a terme partint de les premisses que la instal·lació objecte de projecte està ja construïda i en ple funcionament sent productora de residus i que se la classifica dins del grup B segons l'annex ll del Catàleg d'indústries potencialment contaminants de l'atmosfera del Decret 833/75, de protecció de l'ambient atmosfèric. Així, durant la fase d'explotació, es considera que les accions que poden generar impacte (els factors d'impacte) seran majoritàriament la generació d'emissions gasoses procedents dels forns i pols emesa en distints punts del procés, de residus de diferent índole, sorolls i vibracions, i de menor quantia les causades en la zona, originades pel trànsit rodat del gran moviment a causa dels transports d'argiles des de les pedreres i les causades per les eixides de producte acabat (argiles atomitzades a granel i taulells).  
La fabricació de taulells ceràmics i atomització d'argiles requereixen elevats consums d'aigua i energia, originant, al mateix temps, emissions atmosfèriques, soroll, residus sòlids i líquids i abocaments.   
Pel que fa al tractament donat per a la manipulació, emmagatzemament i gestió de residus generats durant el funcionament normal i manteniment de la indústria, es consideren correctes les prescripcions assenyalades en el projecte, i no es troba cap deficiència amb allò que s'ha prescrit en la legislació vigent.   
Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.  
Es proposen una sèrie de condicions, havent de ser observades les mesures correctores següents:  
1) Contaminació acústica. Vibracions.  
Estant sotmesa l'actuació a avaluació d'impacte ambiental, haurà d'atenir-se al que estableix el títol IV, capítol II: Condicions de les activitats comercials, industrials i de serveis i en el títol II capítol II: Nivells de pertorbació, de la Llei 7/2002, de protecció contra la contaminació acústica. I d'acord amb l'article 37 de l'esmentada Llei 7/2002, haurà d'aportar en el termini màxim de 5 anys una auditoria d'autocontrol.  
2) Contaminació atmosfèrica  
La indústria disposa d'un total de 38 focus fixos d'emissió de contaminants atmosfèrics que hauran de sotmetre's al règim de vigilància i control periòdic exigit pel Decret 833/75.  
Les principals emissions atmosfèriques contaminants del procés de fabricació són:  
- En la els forns i assecadors i atomitzadors: els gasos de combustió del gas natural (bàsicament són partícules, NOx, CO, CO2, i probablement F i Pb procedents dels esmalts i els residus reciclats del sector ceràmic.  
- La manipulació d'argiles genera gran quantitat de pols, tant en les operacions de càrrega i descàrrega, com en les manipulacions internes d'homogeneïtzació, creació de lots, etc.  
- La càrrega i descàrrega de camions de caixa oberta són operacions de generació de pols. Les casetes de descàrrega hauran de disposar d'un sistema de captació de pols, degudament dimensionat, capaç d'impedir l'eixida de pols.  
- En la resta d'unitats: Les partícules procedents de les premses, tremuges, sitges i cintes transportadores, moles de rectificació i d'altres focus difusos de les instal·lacions i el produït pel trànsit de camions.  
- Hauran de ser controlats aquests contaminants, els nivells d'emissió dels quals, d'acord amb el que disposa el punt 1.a de l'article 22 de la Llei 16/2002, de prevenció de control integrats de la contaminació, de millores tècniques disponibles i específicament per a les substàncies enumerades en l'annex 3  
Pel que fa als mitjans de transport, i per damunt de les emissions procedents dels escapaments de motor, estan les procedents del transport d'àrids pulverulents. Respecte d'això, s'assenyala que durant la fase de funcionament el generat pels camions banyera en el rodament sobre el material i el després de les caixes carregades amb argila per la qual cosa hauran d'anar envelats tant amb càrrega com sense ella, i cuidant la neteja dels elements de rodament del camió.  
La indústria es troba recollida en el grup B, del Catàleg d'activitats potencialment contaminants de l'atmosfera, de l'annex ll del Decret 833/75, de 6 de febrer, que desenvolupa la Llei 38/1972, de protecció de l'ambient atmosfèric. Per això, i com a mesura de control de la contaminació, s'exigeix la confecció del Llibre de registre d'emissions, amb la mesura de les emissions de cada un dels focus emissors de contaminants segons el model que apareix en l'annex lV de l'Ordre de 18 d'octubre de 197, sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera, realitzades per un organisme de control autoritzat. Així mateix, s'indica que els focus disposen d'orificis que possibiliten la presa de mostres dels paràmetres contaminants en l'emissió i es té accessibilitat a aquests segons s'indica en l'esmentada ordre.  
3) Usos de l'aigua i contaminació hídrica  
El proveïment d'aigua de la indústria procedeix de la xarxa municipal general de proveïment de la zona industrial, del sindicat de reg i de pous.  
Les aigües residuals del procés industrial, de la mòlta i preparació d'esmalts i neteja de les instal·lacions són reprocessades en la preparació de la barbotina d'atomització.  
Els llots de depuració biològica de les aigües residuals d'ús sanitari s'aboquen en l'EDAR.  
Els únics equips anticontaminació disposats en xemeneies són de captació de pols per via seca, per la qual cosa no generaran abocaments, excepte en atomitzadors, que tampoc generen abocaments per aspectes inherents al sistema de llavada i recuperació.  
4) Contaminació del sòl  
Aquest apartat està íntimament relacionat amb l'anterior ja que l'afecció sobre les aigües podria desembocar en la contaminació del sòl i viceversa.  
S'exposa en el projecte que tota la planta disposa d'impermeabilització mitjançant pavimentació contínua, per la qual cosa no es preveu contaminació possible del subsòl, no obstant això, haurà d'exigir-se i comprovar-se aquesta pavimentació.  
5) Residus generats   
Durant el seu funcionament normal i manteniment, la indústria generarà una àmplia gamma de residus, propis d'aquest tipus d'activitat, com ara: llots i aigües de procés, envasos usats de paper, plàstic i cartó contaminats, recipients i contenidors flexibles deteriorats, envasos usats, dissolvents, productes caducats, elements d'equips mecànics i ferralles, oli i filtres d'oli, absorbents, fluorescents, bateries usades, sòlids retinguts en els filtres de mànegues, mànegues filtrants deteriorades, aerosols, guants i màscares, etc.  
Les zones d'emmagatzemament dels residus, disposició i característiques constructives, estan suficientment descrites i acceptables segons la Llei 10/98, de 21 d'abril, de residus i el Decret 833/88, de residus perillosos, fins a la recollida d'aquests per un gestor autoritzat.  
6) Programa de vigilància ambiental  
Es presenta un programa de vigilància ambiental centrat en la periodicitat i mode en què han de dur-se a terme el mesurament de les emissions gasoses i acústiques, i no s'hi exposa res respecte d'això del control de la generació i gestió dels abocaments i residus, es tindrà en aquest punt, en consideració les prescripcions assenyalades en el punt anterior.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, ja que tal com estableix l'apartat l) del grup 4 de l'annex 1 de la Llei 6/2001, de 8 de maig, de modificació del Reial decret legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental, les instal·lacions per a la fabricació de productes ceràmics mitjançant enfornada es troben sotmeses al tràmit de declaració d'impacte ambiental.  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tant i a la vista de tot l'anterior, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte per a la instal·lació d'una indústria per a la fabricació de taulells ceràmics, promoguda per Azuliber 1, SL, implantada en camí Prats s/n, del terme municipal de l'Alcora (Castelló), en els termes que estableix el projecte, annex a aquest i l'estudis d'impacte ambiental, sempre que es complisquen les condicions següents:  
1) La declaració d'impacte se cenyeix exclusivament a la delimitació marcada com a Azuliber 1 SL dels plànols 8.2.1 i 8.2.2 d'emplaçament del projecte bàsic presentat per a l'obtenció de l'autorització ambiental integrada.  
2) A causa del seu veïnatge amb sòl protegit, les instal·lacions industrials per a les quals es proclama aquesta declaració hauran de quedar tancades en tota la perifèria, mitjançant tanca contínua, i no s'hi permeten més accessos i portes que les declarades i que consten en el projecte autoritzat.  
3) Haurà de donar compliment a modificacions de l'assagador núm. 18, imposades en la declaració d'impacte ambiental 416/98-AIA, amb les condicions establides en l'article 12 de la Llei 3/95, de 23 de març, de camins ramaders estatal.  
4) Totes les substàncies que puguen ser catalogades com a residus, hauran de ser adequadament emmagatzemades i entregades a un gestor autoritzat, segons la Llei 10/2000, de residus de 12 de desembre.  
5) Pel que fa a la zona d'emmagatzemament de residus perillosos:  
- Es tractarà d'una zona pavimentada, coberta, ventilada, amb sistemes que permeten la retenció i recollida d'abocaments accidentals, i de fàcil accés de manera que es minimitze el risc d'accidents en la càrrega/descàrrega dels diversos residus.  
- Per a l'emmagatzemament de residus líquids o que per l'alt contingut líquid d'aquests puguen generar abocaments es disposarà de cubetes o sistema de recollida que garantisquen el confinament i posterior recollida dels possibles vessaments. Cada cubeta o recipient de recollida de vessaments accidentals ha de tenir com a mínim el volum de l'envàs més gran o el 10% del total (la major d'ambdues quantitats). Les cubetes hauran de ser individuals per a cada tipus de residus la mescla dels quals en cas de vessament comporte augment de la seua perillositat o en dificulten la gestió.  
6) El titular de la instal·lació està obligat a remetre periòdicament a la Direcció General de Qualitat Ambiental l'informe de situació especificat en el Reial decret 9/2005, de 14 de gener, pel qual s'estableix la relació d'activitats potencialment contaminants del sòl i els criteris i estàndards per a la declaració de sòls contaminats.  
7) Hauran de controlar els abocaments adequant-se a la qualitat i condicions establits per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
8) Es disposarà de l'adequada quantitat d'absorbent no inflamable per a resoldre els xicotets vessaments accidentals. L'absorbent contaminat es gestionarà segons la naturalesa del vessament.  
9) Els resultats del programa de vigilància ambiental determinaran si s'han d'implementar les mesures correctores adoptades per a prevenir la contaminació acústica (obertures per a ventilació dotades de silenciadors, etc.), i haurà de complir-se el que estableix el títol lV, capítol ll: Condicions acústiques de les activitats comercials, industrials i de serveis, i el títol ll, capítol ll: Nivells de pertorbació, de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica.  
10) L'alçària de les xemeneies haurà de ser clarament superior a la d'edificis o estructures pròxims o limítrofs, de manera que no es produïsquen turbulències que garantisquen la dispersió   
11) L'activitat haurà de disposar d'un llibre de registre per cada un dels focus emissors de contaminants segons el model que apareix en l'annex lV de l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera, on han d'anotar-se tots els mesuraments periòdics d'autocontrol de les emissions a l'atmosfera. El llibre de registre es troba disponible en els Serveis Territorials de la conselleria de Medi Ambient. Així mateix hauran de presentar correctament emplenada l'adaptació de l'enquesta que apareix en l'annex V de l'esmentada ordre, la qual igualment es troba disponible en els esmentats Serveis Territorials.  
12) Pel que fa al programa de vigilància ambiental, haurà de constar de les accions:  
- Mesuraments de les emissions de NOx, CO, F, SO2 i partícules, realitzades per un organisme de control autoritzat a la posada en marxa i cada tres anys, ja que l'activitat es troba classificada com a grup B segons l'annex ll del Catàleg d'indústries potencialment contaminants de l'atmosfera del Decret 833/75, de protecció de l'ambient atmosfèric.  
- Mesuraments d'autocontrol de les emissions de NO2, F, CO, SO2, Pb i partícules realitzades per un centre qualificat o per la mateixa empresa una vegada cada any.  
- Mesuraments del soroll ambiental en l'entorn immediat de la parcel·la de l'activitat, o en l'interior d'habitatges o instal·lacions que puguen estar pròxims o limítrofs. Aquests mesuraments han de realitzar-se per organismes col·laboradors de l'administració tant a la posada en marxa, com almenys cada cinc anys, d'acord amb l'article 37 de la Llei 7/2002.  
- S'asseguraran les condicions d'operació d'acord amb el que estableix el projecte d'execució i l'estudi d'impacte ambiental, comprovant que les mesures preventives i correctores proposades s'han realitzat i es troben en bon estat de funcionament. Aquestes mesures es completaran amb les proposades en la resolució d'impacte ambiental.  
- El programa de vigilància ambiental proposat pel promotor amb les addicions ací detallades, es mantindrà a disposició de la Direcció General de Gestió del Medi Natural.  
13) Altres condicionants ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació.  
14) Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a la conselleria de Territori i Habitatge, Direcció General de Gestió del Medi Natural, que establirà si procedeix l'aplicació de noves mesures correctores.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 11 de maig de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 269/04-AIA  
Títol: Legalització d'ampliació d'explotació avícola  
Promotor: Explotaciones Avícolas Hermanos Lloria, SL  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Sinarcas (València)  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat per a la legalització de l'ampliació de l'activitat avícola de gallines ponedores  
Localització: Paratge La Relamina, polígon 12, parcel·la 40, subparcel·les A, B, C, i D, del terme municipal de Sinarcas (València)   
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a la legalització de l'ampliació d'una explotació avícola de posta, les característiques, de la qual segons la documentació aportada, són:  
- L'explotació està formada per dues naus; una amb capacitat per a 13.400 aus, i una altra amb una capacitat màxima de 24.960 aus; sent per tant, la capacitat màxima entre ambdues de 38.360 gallines ponedores, dedicades a la posta d'ou comercial; sent la producció anual de 7.238.400 ous, aproximadament.   
- Les dimensions d'aquestes són de 678,4 i 941,2 m², respectivament, ja construïts; completant-se l'explotació amb un magatzem i una zona de classificació d'ous, que comporten una superfície construïda de 209,8 m²; sent la superfície total de la parcel·la en què se situen de 25.675 m².  
- Les gallines entren en l'explotació després d'un període de cria, de 0 a 6 setmanes, i recria, de 7 a 18 setmanes. El període de posta dura uns 12 mesos, i després d'això es realitza durant dos mesos una muda forçada, i posteriorment es reprendrà la posta, que durarà 8 nous mesos; passat aquest temps els animals es porten a l'escorxador.   
- Abans de la introducció d'un nou lot, es realitzarà un buit sanitari, neteja, desinfecció i preparació de la nau; tenint aquest procés una duració aproximada de dos mesos; amb el període des de l'entrada d'un lot fins a l'entrada del següent serà de 24 mesos.   
- Les gallines romandran allotjades en gàbies metàl·liques d'acer galvanitzat; ajustant-se a allò que disposa la Directiva de CE 74/1999, del Consell de 19 de juliol de 1999, tal com s'assenyala en el projecte d'activitat i en l'estudi d'impacte ambiental.   
- La gallinassa es recull en unes cintes transportadores que es disposen en sentit longitudinal de la nau, per sota de cada pis de gàbies. No s'hi aplica cap sistema d'assecada de les dejeccions; la cinta avança una part només de la seua longitud total, per a aconseguir que la gallinassa es vaja assecant per l'acció de la ventilació, i quan isca de la nau per a ser retirada no tinga un contingut tan elevat en humitat.   
- Cada tres dies, camions proveïts de caixa d'alumini, s'encarreguen d'emportar-se-la fora de l'explotació per a la utilització d'aquesta com a adob de terres de cultiu.   
- En l'explotació es construirà un femer, pròxim a l'eixida de les cintes del fem, per si alguna vegada no poguera realitzar-se la retirada de la gallinassa. Aquest femer tindrà una superfície de 150 m², estarà cobert, i proveït d'una solera estanca amb pendent orientat cap a una arqueta o fossa de recollida de lixiviats; i es produeixen per al total de l'explotació unes 910 t/anuals.  
- L'activitat no genera efluents líquids, ja que l'excés d'humitat de les dejeccions s'elimina per evaporació, quedant el residu sòlid d'aquestes com a part del fem produït.   
- Els cadàvers s'eliminaran mitjançant la incineració en una planta d'incineració autoritzada; mitjançant la contractació d'una assegurança de recollida i destrucció dels cadàvers. Per a la recollida s'haurà de disposar d'un contenidor homologat per a depositar els animals morts, de capacitat mínima de 800 a 1.000 litres   
- L'explotació té instal·lació d'aigua potable procedent de la xarxa municipal de proveïment d'aigua potable del municipi de Sinarcas.  
- L'explotació es troba situada a uns 2.150 metres del nucli urbà de Sinarcas.  
Tramitació administrativa  
Informació pública. Remissió de l'expedient  
L'expedient es va iniciar el 29 d'octubre de 2004, amb la remissió per part de la Direcció Territorial d'Activitats Qualificades de la conselleria de Territori i Habitatge, de còpia del projecte d'activitat, de l'estudi d'impacte ambiental, i de l'expedient municipal.  
La informació pública s'ha realitzat mitjançant la publicació en el BOP núm. 197, de 19 d'agost de 2004, sense que s'hi haja presentat al·legacions.  
Informes sectorials  
L'expedient municipal recull els informes següents:  
- Informe favorable de l'arquitecte tècnic municipal, en relació amb la compatibilitat de l'actuació amb la normativa urbanística municipal.  
- Informe favorable de l'enginyer industrial municipal.  
- Informe favorable de l'alcaldia.   
- Informe favorable de l'inspector veterinari d'àrea, en el qual s'indica:  
- Que no hi ha la possibilitat d'alteració de les condicions normals de salubritat i higiene del medi ambient si es compleixen les mesures correctores que figuren en el projecte presentat.  
- Que les mesures correctores que es descriuen en la memòria que acompanya el projecte semblen suficient llevat que:  
- Falta contracte de retirada de cadàvers (encara que sí se'n fa menció en la memòria).  
- Falta tanca perimetral.  
- El femer haurà d'estar cobert o ser retirat immediatament a l'extracció de la nau d'aquest.  
- Informació pública sense la presentació d'al·legacions.  
- Autorització prèvia de la COPUT.  
Afeccions legals  
El sòl on se situa l'explotació es qualifica com a sòl no urbanitzable amb aptitud per a granges, basant-se en les normes subsidiàries i complementàries de Sinarcas.   
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desenvolupament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte  
En l'estudi d'impacte ambiental s'han identificat les accions del projecte susceptibles de generar impacte, tant per a la fase de construcció com per a la fase de funcionament, i posterior abandó i finalització de l'activitat productiva; incloent-se, així mateix, una descripció de la situació preoperacional referent al clima, edafologia, geologia, hidrogeologia, flora i fauna, paisatge, i medi socioeconòmic.   
Pel que fa a la identificació dels factors del medi susceptibles de veure's impactats, s'ha inclòs, entre altres:   
- L'aire, per contaminació física (emissió de gasos, de partícules sòlides en suspensió), com també contaminació química.  
- L'aigua; per alteració de les característiques físiques, químiques i biològiques de l'aigua superficial i subterrània, com a conseqüència de la presència de materials solts fàcilment erosionables i abocaments incontrolats de qualsevol tipus de residus.  
- El sòl; per alteració de les característiques físiques, químiques i biològiques, que poden veure's afectades per fenòmens com la compactació, l'erosió, i pèrdua de permeabilitat, entre altres.   
- La vegetació; per pèrdua de la vegetació existent.  
- La fauna; per degradació d'hàbitats i alteració de pautes de comportament.   
- El paisatge; per alteració del paisatge original.  
2. Identificació i valoració d'impactes  
La valoració d'impactes s'ha realitzat a partir de l'elaboració d'una matriu causa-efecte, en la qual s'estableix una relació entre les accions i els factors ambientals susceptibles de ser afectats per aquestes. S'ha obtingut com a resultat, una valoració positiva de l'impacte global que es derivaria de la instal·lació de l'explotació porcina. Atés per tant, viable l'actuació des del punt de vista ambiental amb l'aplicació de les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental.   
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i programa de vigilància ambiental  
En l'estudi d'impacte ambiental s'han agrupat les mesures en dues fases, la de disseny i construcció, i la fase de funcionament. En aquesta última s'inclouen les mesures correctores següents:   
- Per a disminuir les males olors, l'explotació està prevista en una nau de ventilació natural, generada pel corrent d'aire provocada per l'entrada d'aire per les finestres laterals i eixida pel cavallet o claraboia zenital; i en l'altra nau, ventilació mixta aprofitant les finestres laterals i dos panells de cool-system.   
- Les gallinassa produïda es recull cada tres dies i es carreguen sobre un camió amb remolc per a la posterior utilització d'aquesta com a adob orgànic.  
- En l'explotació està prevista la construcció d'un femer, pròxim a l'eixida de les cintes del fem, per si alguna vegada no pot realitzar-se la retirada de la gallinassa. Aquest femer tindrà una superfície de 150 m², estarà cobert, i proveït d'una solera estanca amb pendent orientat cap a una arqueta o fossa de recollida de lixiviats.  
- Al final de cada cicle, o quan es considere convenient, es realitzarà una neteja total mitjançant productes desinfectants amb productes d'ús habitual en aquest tipus d'activitats.   
- En els buits de les finestres de les naus s'ha col·locat tela metàl·lica tipus antiocells, que no permeta l'entrada d'animals vectors de malalties.  
- Per a la desinfecció de les rodes dels vehicles que hagen d'entrar en l'explotació, es disposa d'un sistema a pressió, basat en l'ús d'una motxilla amb desinfectant.  
- Els cadàvers d'animals s'han d'eliminar com a residus mitjançant incineració en una planta d'incineració autoritzada; amb aquest fi, l'explotació subscriurà una assegurança de recollida i destrucció dels cadàvers.  
- Per a la recollida de cadàvers es disposarà d'un contenidor homologat per a depositar els animals morts, amb capacitat mínima de 800 a 1.000 litres, amb tapa i amb un mecanisme que permeta carregar-lo amb grua des d'un camió. El contenidor estarà situat fora de la zona d'activitat ramadera.  
- Es preveu la construcció d'un tanca que reculla totes les instal·lacions de l'explotació.  
- L'activitat se sotmetrà en tot moment a tota disciplina que l'autoritat sanitària estime convenient.  
En el programa de vigilància ambiental s'indica que es consideraran especialment les qüestions següents:  
- Revisió de l'estat del tanca perimetral i portes d'accés a l'explotació.  
- Assegurar la correcta i constant ventilació i renovació de l'aire de l'interior de la nau.  
- Comprovació de l'estat i possibles ruptures de la tela antiocells col·locada en les finestres, a fi d'evitar l'entrada d'animals vectors de malalties.   
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 1.h.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la direcció general de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la legalització de l'ampliació de l'explotació avícola, situada al terme municipal de Sinarcas (València), promoguda per Explotaciones Avícolas Hermanos Lloria, SL, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
- Abans de la concessió de la llicència d'activitat, haurà de disposar-se de justificació legal referent a la disponibilitat d'aigua potable procedent de la xarxa de proveïment municipal, presentant davant d'aquesta Direcció General contracte de proveïment.  
- Haurà de disposar-se de femer en l'explotació, tal com estableix l'article 55 de la Llei 6/2003, de 4 de març, de la Generalitat, de ramaderia de la Comunitat Valenciana, de manera que puga emmagatzemar-se la producció de gallinassa d'almenys un cicle. El femer haurà de ser de formigó impermeabilitzat amb parets d'alçària suficient per a contenir la gallinassa allí acumulada, dissenyat amb lleuger pendent per a recollir els lixiviats en cubeta de recollida de lixiviats, els quals podran ser incorporats de nou al muntó per a afavorir-ne l'eliminació per evapotranspiració.  
- L'estudi d'impacte ambiental explica que es va subscriure contracte amb una empresa especialitzada que retirava la gallinassa de l'explotació; incloent-se una còpia del contracte en el projecte d'activitat. No obstant això, està subscrit en data 11 de desembre de 2002, i té una duració de dos anys; per la qual cosa, a hores d'ara, ja no presenta cap vigència; per la qual cosa, haurà de presentar-se un nou contracte de compravenda, vigent i firmat per ambdós contractants.   
- Haurà de justificar-se l'eliminació de cadàvers d'acord amb allò que s'ha estipulat en el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà; presentant-se còpia del contracte subscrit amb una empresa autoritzada per a gestionar aquest tipus de residus, havent d'estar vigent i firmat per ambdues parts.  
- Segons la Cartografia temàtica de la conselleria de Territori i Habitatge, i el pla referent als riscs geològics que s'adjunta en el projecte d'activitat, la superfície on s'exerceix l'activitat es localitza en un sòl classificat amb una vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers mitjana; atés que la zona on se situa l'explotació (pertanyent a l'aqüífer 53 Utiel- Requena, sistema de Túria Mitjà, mesozoic septentrional valencià, Unitat Hidrogeològica 08.24), està constituïda per terrenys permeables amb possibilitat d'infiltració a aqüífers subterranis, per estar formats per materials quaternaris, com ara graves, arenes i arenoses. Per la qual cosa haurà d'aplicar-se mesures que eviten la contaminació de l'aigua per escorriment superficial o percolació associada a la gestió incorrecta de residus orgànics; sobretot, en cas de modificar la gestió de residus destinant-los com a adob orgànic en camps de cultiu de la zona.  
- Haurà de complir-se els requisits establits en el Reial decret 3/2002, d'11 de gener, pel qual s'estableixen les normes mínimes de protecció de les gallines ponedores (BOE núm. 13, de 15 de gener de 2002).  
- Els residus zoosanitaris infecciosos i químics que pogueren produir-se en l'explotació, hauran de ser manipulats i emmagatzemats degudament, acumulant-se en contenidors homologats a aquest efecte i retirats per un gestor autoritzat. Els olis lubricants usats de motors i màquines de l'explotació, es portaran a centres especialitzats per al reciclat d'aquests.  
- Es disposarà de tanca perimetral en l'explotació.  
- Es comunicarà a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.   
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la manera reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 12 de maig de 2006.- La directora generalde Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 224/05-AIA  
Títol: Avaluació d'impacte ambiental de l'excés a la concessió d'explotació Pascualillo núm. 1904.  
Promotor: Hermanos Esteban Núñez, CB.  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de València.  
Objecte del projecte: Explotació d'argiles i arenes d'edat cretaci inferior hauterivià.  
Localització: Tres quadrícules mineres, situades en les parcel·les 5d, 4ª, 4b, 3ª,3b i 2ª del polígon 9 del municipi de Calles (València).  
Ref. òrgan substantiu: MIEXCD.2002/2.JSH/aan  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques del projecte  
El projecte d'explotació de la concessió minera Pascualillo núm. 1904 se situa en la vessant nord del turó denominat Hoya de Antaño, sobre part de la forest d'utilitat pública V1064 denominada Caseta Umbría (pertanyent a la Generalitat Valenciana), sobre part de la forest d'utilitat pública V45 Los Rodenos propietat de l'Ajuntament de Calles i s'estableix parcialment en la forest de propietat particular denominada administrativament E14V45.  
S'accedeix al lloc des de la població d'Higueruelas, pel denominat camí d'Higueruelas, en direcció a l'oest; una vegada recorreguts 4,2 km s'arriba al paratge on es projecta l'explotació, en mitja vessant de la forest Hoya de Antaño.  
En l'explotació es distingeixen tres zones: una per a extracció, una altra per a runam i els abassegaments de matèria primera.  
Les roques comercials que es desitgen explotar són argiles i arenes riques en caolí. Les primeres han de posseir unes característiques de plasticitat i contingut en carbonats adequats per a la fabricació de revestiments ceràmics, si no es compleix amb aquestes especificacions passarien a ser considerades estèrils.  
El promotor afirma que Pascualillo núm. 1904 posseeix les reserves de 2 milions de tones d'argiles i 1.300.000 t d'arenes caolinítiques i feldespàtiques. La producció anual és de 300.000 t d'argiles i de 200.000 t d'arenes. Les roques no aprofitables són margues i arenoses, diu que representen el 18% del tot-u. La duració de l'explotació és d'uns set anys.  
Les labors mineres s'inicien a meitat de vessant, a la cota màxima de 890 m, i es conclouen a la cota mínima de 815 m; part d'aquestes ocorren en vessant i la resta es realitzen per sota de la cota de la vall situada al nord. Els estèrils procedents de la vessant i la majoria dels generats en explotar la xicoteta tallada de la vall s'acumulen en un runam situat al nord de l'àrea d'extracció, que es buida al final de l'explotació per a emplenar el buit miner creat.  
Els bancs d'explotació són de 10 metres d'alçària, amb un talús de 40º respecte a l'horitzontal i berma d'uns 10 metres. En la restauració subsegüent, els bancs es remodelen resultant un total de 15 bancs de 5 metres d'alçària, amb berma de 4,75 metres -o de 12 metres si per ella passa la pista- i pendent del talús individual de 40º. El talús general de la vessant restaurada és de 25º.  
L'extracció es realitza mitjançant retroexcavadora de cadenes i també mitjançant perforació i voladures en roques no ripables.  
Se seleccionen les espècies Pinus halepensis per a revegetar les bermes i plataformes, i Thymus vulgaris i Rosmarinus officinalis per a revegetar els talussos.  
2. Alternatives  
El titular no ha realitzat un estudi d'alternatives, sinó que ha triat l'emplaçament per ser propietari dels terrenys, conéixer les estructures i roques existents en el subsòl, la qualitat de les argiles i arenes, per posseir un baix contingut en estèril i per la conca visual reduïda del lloc.   
La selecció de l'emplaçament basant-se en el coneixement del subsòl i la qualitat de les roques no ha sigut acreditat, perquè el promotor no ha aportat:  
1. Documents geològics del subsòl basats en treballs d'exploració.  
2. La cartografia geològica, amb els canvis laterals de fàcies existents i amb el detall que exigeix la complexitat estratigràfica del lloc. El titular aporta una fotocòpia del mapa geològic regional a escala 1:50.000 publicat per l'ITGME.  
3. Documents de control de lleis que indiquen les quantitats i qualitats de les reserves comercials, com també la relació estèril/roca comercial. La relació estèril/roca comercial la xifra en el 18%, però no està acreditada.  
La situació de l'explotació proposada no compleix, per tant, els articles 5.1 i 5.2. b del Decret 82/2005, d'ordenació ambiental d'explotacions mineres en espais forestals de la Comunitat Valenciana, pel que fa al coneixement del recurs que s'ha d'explotar, la quantitat i la qualitat d'aquest.  
Tramitació administrativa  
1. Tramitació  
Aquesta declaració d'impacte ambiental correspon al quart expedient que l'excés a la concessió d'explotació Pascualillo núm. 1904 tramita en aquesta conselleria.  
Expedient 271/02-AIA  
Es va iniciar el 3 de juliol de 2002. La zona d'extracció se situava sobre les parcel·les 9ª, 4ª, 4b, 3ª i 3b del polígon 9; el runam s'emplaçava sobre les parcel·les 1ª, 1b, 2ª i 2b del polígon 14. L'explotació necessitava ocupar 8.400 m² de la parcel·la 9 del polígon 9 de la forest d'utilitat pública denominada Los Rodenos la resta de la superfície se situava llavors sobre sòl no urbanitzable comú.  
L'Ajuntament de Calles va informar que les normes subsidiàries del municipi es trobaven suspeses, precisament per un problema relacionat amb la reclassificació del sòl on es troba la concessió minera. L'informe afig: Actualment s'està elaborant un estudi d'impacte ambiental de tot el municipi on s'arreplegue la reclassificació del sòl (de sòl protegit a sòl miner) on es permeta aquest tipus d'activitat.  
L'expedient es va resoldre mitjançant una declaració d'impacte ambiental desfavorable el 26 de febrer de 2003, per «[...] incompatibilitat ambiental, en situar-se part de l'explotació en sòl protegit per ser forest d'utilitat pública. La zona d'explotació presenta valors forestals, paisatgístics i mediambientals suficients per a la conservació d'aquesta».  
En la declaració d'impacte ambiental i dins de l'apartat Consideracions ambientals, s'afirmava respecte a la reclassificació dels usos del sòl el que segueix:   
«[...] per la qual cosa, en cas de tramitar la reclassificació de l'esmentada zona, com s'ha informat des de l'Ajuntament, no es creu justificat ni sembla viable la desprotecció d'aquesta forest pública, i molt menys coherent la desprotecció de part d'aquesta».  
L'Ajuntament de Calles va rebre còpia de la declaració d'impacte ambiental el dia 11 de març de 2003.  
Expedient 30/04 - AIA  
Es va iniciar el 5 de febrer de 2004. La zona d'extracció se situa sobre les parcel·les 5d, 4ª, 4b, 3ª, 3b, 2ª del polígon 9 exclusivament. Les parcel·les que són comunes a l'expedient 271/02-AIA són les 4ª, 4b, 3ª i 3b.  
Amb data 12 d'abril de 2005 la Direcció General de Gestió del Medi Natural va emetre resolució de tancament i devolució de la documentació tècnica de l'expedient 30/04-AIA, perquè la proposta d'explotació minera tramitada resulta incompatible amb els usos legalment establits per als terrenys situats en forests d'utilitat pública. La resolució es fonamenta en l'article 48c de la Llei 3/1993, forestal de la Comunitat Valenciana.  
El Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial (òrgan administratiu substantiu) li comunica la resolució al titular després de l'entrada en vigor del Decret 82/2005, de 22 d'abril, d'ordenació ambiental d'explotacions mineres en espais forestals de la Comunitat Valenciana.  
Expedient 165/05-AMB  
S'inicia el 8 de juliol de 2005. El promotor s'acull al del Decret 82/2005 avantdit, ja què ha entrat en vigor abans que l'òrgan administratiu substantiu li notificara la resolució del 12 d'abril de 2005, per entendre que «[...] els valors que van motivar la inclusió de la forest en el catàleg d'utilitat pública, es poden veure afectats temporalment durant la vida de l'explotació, com és lògic en qualsevol explotació minera, però en cap cas de manera definitiva ja que a través del pla de restauració integral la recuperació d'aquests valors serà total al final de la vida d'aquesta, i en la mesura d'allò que s'ha projectat, durant la duració de l'explotació».  
El Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial remet l'escrit d'al·legacions del promotor juntament amb la mateixa documentació tècnica que havia sigut tornada en tancar l'expedient anterior.   
El 26 de setembre de 2005 se li remet al Servei de Gestió Forestal la documentació tècnica, per a consultar-lo sobre la garantia que ofereix el pla de restauració en la ulterior gestió forestal dels terrenys afectats per l'explotació minera.  
Expedient 224/05 - AIA  
El 30 de novembre de 2005 es tanca l'expedient 165/05-AMB en rebre tornada la documentació tècnica de l'Àrea de Recursos Forestals sense l'informe corresponent sol·licitat, en el seu lloc obri l'expedient 224/05-AIA, per a iniciar la tramitació del procediment d'avaluació d'impacte ambiental.  
El 2-12-05 es realitza una consulta al Servei de Gestió Forestal.  
El 21-12-05 es realitza una consulta a l'Ajuntament de Calles.  
El 19-1-06 es realitza una consulta al Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de València.  
El 16-2-06 es realitza una consulta al Servei de Conservació de la Biodiversitat.  
El 27-2-06 se sol·licita informació a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge.  
El 21-3-06 se sol·licita una còpia del certificat d'haver sotmés la documentació a informació pública al Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial.  
El 22-3-06 es consulta al Servei de Gestió Forestal.  
El 4-4-06 s'efectua una petició d'informació a la Secció Forestal de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge.  
2. Informació pública  
El Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial va sotmetre l'expedient a informació pública i va publicar, a aquest efecte, un anunci en el BOP número 174, de 24 de juliol de 2002, i no s'hi ha presentat cap al·legació en el termini concedit amb aquest fi.  
3. Peticions d'informes sectorials i documentació suplementària  
S'han sol·licitat informes l'Ajuntament de Calles, al Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial, al Servei de Gestió Forestal, a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge i al Servei de Conservació de la Biodiversitat.  
Informes sectorials  
Informe del Servei de Conservació de la Biodiversitat  
L'informe del Servei de Conservació de la Biodiversitat expressa el que segueix:  
«[...] l'explotació pretén situar-se en la zona coneguda com la Hoya de Antaño. Aquesta foia constitueix un enclavament agrícola parcialment abandonat i utilitzat principalment com a zona de pasts per al bestiar, enmig d'un entorn completament forestal, per la qual cosa té un gran valor com a zona d'alimentació de la fauna que viu en el medi forestal que la circumda. Igualment té un gran valor paisatgístic, pel seu efecte de canvi de vegetació; els bancals abandonats tenen exemplars de carrasques, alguns de gran port i algun roure xicotet, alternant amb sembrats i pastius; igualment, hi ha dues cases en ruïnes en la zona. Hi ha dos territoris d'àguila de panxa blanca i un d'àguila reial als voltants d'aquestes zones, per la qual cosa aquests exemplars utilitzen l'àrea com a zona de campeig i alimentació.  
Els bancals que pretenen explotar-se estan coberts totalment de vegetació forestal, sobretot de pins blancs, però també d'alzines, savines negres, ginebres i algun roure valencià, mentre que la zona que es pretén utilitzar com a runam provisional està ocupada per un pastiu humit en la zona més deprimida del qual hi ha un jonquera que evidencia la proximitat del nivell freàtic. A pocs metres d'on es pretén situar aquesta explotació, en la vessant oriental del mateix turó, hi ha una explotació minera que està tenint greus problemes de lliscament de vessants i està causant un greu impacte en tota la zona.  
En conclusió, l'explotació que es pretén causaria un greu dany ambiental i paisatgístic i afectaria espècies protegides, tant de flora com de fauna, per la qual cosa hauria d'informar-se negativament».  
Servei de Gestió Forestal de la conselleria de Territori i Habitatge  
- Informe de data 9 de gener de 2006  
El Servei de Gestió Forestal indica que hi ha dubtes sobre l'afecció o no de la pedrera a la forest d'utilitat pública núm. 45. Segons la ubicació d'aquesta i la informació cartogràfica de forests d'utilitat pública de la Comunitat Valenciana, obtingut de la conselleria de Territori i Habitatge, tot indica que sí que hi ha aquesta afecció, no obstant això, després de la consulta a l'agent ambiental de la comarca los Serranos es va informar sobre una permuta en els terrenys on es pretén situar l'esmentada explotació. Per tant se sol·licita, previ a la redacció de l'informe forestal sol·licitat, que es faça una consulta que confirme l'ocupació o no del MUP.  
- Informe de data 9 de maig de 2006  
El Servei de Gestió Forestal informa que «D'aplicació al Decret 82/2005, li recordem que el procediment que s'ha de seguir, finalitzat el termini d'informació pública, s'inicia amb l'avaluació d'un pla de restauració integral presentat pel Servei Territorial d'indústria i Seguretat Industrial (Unitat de mines) a l'Àrea de recursos Forestals i Conservació Ambiental de la conselleria de Territori i Habitage. Emés un informe es remetrà al Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial i a l'Àrea d'Avaluació Ambiental per a realitzar la corresponent declaració d'impacte ambiental.  
No obstant això, revisada la documentació presentada s'informa que l'estudi d'impacte ambiental i programa de restauració no s'ajusta al contingut establit en els articles 7 i 8 del Decret 82/2005 i per tant es considera que l'explotació minera denominada Pascualillo núm. 1904 no és compatible amb els valors que van motivar la inclusió de les forests V1064 i V45 en el catàleg de forests d'utilitat pública.  
Per tant, en cas d'iniciar el procediment regulat del D82/2005, el Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial haurà d'enviar un pla de restauració integral a l'àrea corresponent».  
Ajuntament de Calles  
- Informe del 10 de gener de 2003  
L'Ajuntament va informar que estava elaborant en aquest moment un estudi d'impacte ambiental de tot el municipi, per a reclassificar el sòl i permetre-hi l'activitat minera.   
- Informe del 20 de març de 2006  
L'Ajuntament informa que el projecte d'explotació minera denominat Excessos de la concessió minera Pascualillo núm. 1904, és compatible amb els usos del sòl on se situaria la pedrera.  
Direcció Territorial de Territori i Habitatge  
- Informe de data 28 de març de 2006  
Explica que no hi ha cap expedient de permuta iniciat en aquests serveis territorials que afecte la zona prevista d'explotació o runam.  
- Informe de la secció forestal del dia 2 de maig de 2006  
La secció forestal informa que la concessió afecta tant la forest d'utilitat pública núm. 45 denominada Los Rodenos, propietat de l'Ajuntament de Calles, com la forest d'utilitat pública núm. 172 Caseta Umbría, El Rebollo i La Torrecilla, propietat de la Generalitat Valenciana, i finques particulars enclavats de la forest d'utilitat pública UP 45.  
Considera que no són compatibles els valors mediambientals que van motivar la inclusió de la forest d'utilitat pública núm. 172 amb l'obertura de la pedrera projectada. En aquest cas els valors que es van mencionar en la declaració d'utilitat pública es veuen acrescuts i resulten incompatibles amb l'esmentada utilitat pública, en trobar-se situats dins d'una massa forestal contínua de milers d'hectàrees i no en els límits d'aquesta, on podria en algun cas plantejar-se la compatibilitat.  
Els valors que van justificar la inclusió en el catàleg de forest d'utilitat pública estan recollits en el punt 3 de l'expedient de declaració que es transcriu literalment a continuació:  
4. Motius per a la catalogació  
D'acord amb el que estableix la següent legislació.  
Llei 43/2003, de 21 de novembre, de forests; articles 13 i 16.  
Llei 3/1993, de 9 de desembre, forestal de la Comunitat Valenciana; article 13.  
Decret 18/1995, de 16 de maig, del Govern Valencià pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 3/1193; articles 11,12, i 13.  
S'ha de declarar com una sola unitat de forest d'utilitat pública per a una millor gestió d'aquests per raons de defensa de sòl contra l'erosió, degradació i desertització, recarrega d'aqüífers, regulació dinàmica de la biosfera, preservació de la diversitat biològica, manteniment dels processos ecològics, foment de l'ús social de les forests, millora de l'economia rural, contribució a la salubritat pública.  
Aquests valors no s'han modificat en cap dels seus termes.  
Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial  
Aquest organisme informa que no té constància que existisca una permuta de terrenys en la concessió minera Pascualillo núm. 1904.  
Afeccions legals  
En data 14-10-04 la Direcció General de Patrimoni Artístic de la conselleria de Cultura, Educació i Esports va informar favorablement el projecte sempre que no se supere el límit d'explotació presentat i recollit en l'informe arqueològic.  
Consideracions ambientals  
1. Elements que poden veure's afectats pel projecte de l'activitat  
- Valors ambientals  
Una part de la superfície explotable i el seu entorn es poden catalogar com a totalment forestals amb arbratge natural. L'àrea és de gran valor ambiental per les raons següents:  
- Es tracta d'una superfície forestal contínua de gran extensió que protegeix el sòl, de l'erosió, degradació i desertització.  
- És una zona de recàrrega dels aqüífers.  
- Actua com a regulació dinàmica de la biosfera.  
- Preserva la diversitat biològica.  
- Manté els processos ecològics.  
- Fomenta l'ús social.  
- Millora l'economia rural.  
- Contribueix a la salubritat pública.  
- És una zona d'alimentació per a la fauna típica del medi forestal.  
- Posseeix gran valor paisatgístic pel seu efecte de canvi de vegetació i contribueix notablement a la riquesa del paisatge  
- Hi ha dos territoris d'àguila de panxa blanca i un territori d'àguila reial, que utilitzen la zona per a campeig i alimentació.  
- Representa un gran valor per a conservar la biodiversitat.  
L'obertura de la pedrera comporta una pèrdua dels valors que van motivar la inclusió de les dues forests d'utilitat pública en el Catàleg de forests d'utilitat pública. L'explotació minera no compleix l'article 14.2 ni la disposició addicional segona del Decret 82/2005, d'ordenació ambiental d'explotacions mineres en espais forestals de la Comunitat Valenciana.  
- Restauració geomorfològica  
No ha sigut acreditat el volum d'estèrils que genera l'explotació, per la qual cosa no hi ha garanties de poder emplenar el buit miner fins a les cotes projectades, a més no s'ha tingut en compte la compactació d'aquests una vegada depositats.   
Si els estèrils foren insuficients, es formaria una depressió sense drenatge i impermeabilitzada per les argiles estèrils i s'alteraria la xarxa hidrogràfica local, la qual cosa repercutiria en l'ecosistema existent i en els aqüífers.  
Pel que fa al volum d'estèrils, la ubicació de l'explotació no ha sigut triada conforme amb l'article 5.2.b del Decret 82/2005, d'ordenació ambiental d'explotacions mineres en espais forestals de la Comunitat Valenciana.  
- Duració temporal dels impactes  
Mentre s'excava el buit miner del nord es mantenen els 4 bancs esgotats més pròxims a aquest sense restaurar. El runam desapareix per a emplenar la major part del buit una vegada acabada l'extracció.  
El promotor presenta la seua segona proposta d'explotació reincidint a retardar els treballs de restauració, de manera que en l'últim any d'activitat es restaura més del 50% de la superfície explotada, és a dir, es prolonguen els impactes ambientals que origina l'esmentada pedrera. Aquest plantejament ja havia sigut rebutjat en la declaració d'impacte ambiental de l'expedient 271/02-AIA.  
El buit de la tallada és d'unes dimensions que permeten efectuar el treball i la restauració simultàniament i sense interferències, sempre que es guarde la distància mínima entre el front d'explotació i el de restauració, perquè la maquinària treballe amb seguretat i espai per a maniobrar. En el paràgraf 6é de la pàgina 52 de l'estudi d'impacte ambiental, també s'entén d'aquesta manera i es manifesta respecte d'això:  
«[...] Com ja s'ha comentat, al començament de la segona fase de restauració, l'estèril d'argiles i arenes serà depositat en el buit generat i el runam exterior començarà a abocar-se en el buit, sempre respectant una distància de 30 m de seguretat entre els estèrils i el front d'explotació».  
La duració excessiva dels impactes és contrària a l'esperit minimitzador que pregona l'article 5.1 del Decret 82/2005, d'ordenació ambiental d'explotacions mineres en espais forestals de la Comunitat Valenciana.  
- Escorriment i xarxa de drenatge  
No s'ha calculat el cabal d'escorriment i el projecte no té un sistema d'eliminació de la càrrega en suspensió. Les baixants estan traçades per la línia de màxima pendent i la plaça de pedrera disposa de tan sols l'1% de pendent, amb la qual cosa s'entollaria; a més es desconeix el lloc de descàrrega a la xarxa local. Les bermes tenen tan sols l'1% de contrapendent cap a les cunetes, que resulta insuficient per a assegurar el seu drenatge.  
L'enderroc no té xarxa de drenatge.  
- Qualitat del sòl edàfic restaurat  
La grossària que se li atribueix al sòl edàfic en l'estudi d'impacte ambiental és d'1,50 metres, valor que resulta distant de la realitat. Això obligaria a emprar terra vegetal forana; el titular proposa emprar terra procedent d'explotacions mineres abandonades i pròximes, però aquesta solució no ofereix garanties de qualitat, per la qual cosa no compleix l'article 8.1.a del Decret 82/2005, d'ordenació ambiental d'explotacions mineres en espais forestals de la Comunitat Valenciana.  
- Revegetació dels talussos individuals de restauració  
Els talussos individuals de restauració posseeixen un pendent de 40º, valor excessiu per a assegurar l'arrelament de la vegetació i reduir-ne, en la mesura que siga possible, l'erosió.  
- Contaminació de les aigües superficials i subterrànies  
En la documentació no hi ha menció al manteniment de la maquinària. Es poden produir fuites de fluids que contaminen l'aigua superficial i subterrània, si no es disposa d'un lloc amb sostre i amb el pis impermeabilitzat destinat especialment a aquests treballs.  
L'omissió d'aquest aspecte no compleix els continguts mínims establits en l'article 8.1.c del Decret 82/2005, d'ordenació ambiental d'explotacions mineres en espais forestals de la Comunitat Valenciana.  
- Estabilitat de la vessant restaurada  
L'estudi geotècnic que figura en el projecte d'explotació es refereix al talús general i als bancs individuals d'explotació i simplifica les litologies existents a argiles amb intercalacions decimètriques d'arenoses.   
Estudia l'estabilitat de la part sud del talús per ser la més desfavorable i afirma que el factor de seguretat enfront del lliscament amb valor 1 és suficient per a garantir l'estabilitat de la vessant a llarg termini i en condicions crítiques. Comporta un comportament geotècnic dels materials del lloc semblant a la d'un sòl i empra els àbacs d'Hoek i Bray (1977). L'alçària del talús estudiat és de 75 metres amb un pendent de 25º.  
Respecte a la presència d'aigua es comenta en la p 70 del projecte d'explotació: pel que fa a la filtració referida al flux d'aigua i humitat lliure visible en les discontinuïtats o en la totalitat de la roca, durant les observacions de camp no es van detectar les esmentades filtracions, quelcom previsible tenint en compte el caràcter impermeable de les argiles que rodegen a les arenoses.  
En la pàgina 72 del mateix projecte s'afirma: [...] no hi ha presència de brolladors en la zona d'explotació, per la qual cosa no serà un factor que s'ha de considerar en l'estabilitat dels talussos.  
En el reconeixement efectuat pel tècnic d'impacte ambiental al lloc, s'ha pogut constatar que en la vessant afloren principalment argiletes, margues, arenes i calcarenites, amb freqüents canvis laterals i verticals de fàcies que es poden apreciar fins i tot a xicoteta escala (en els desmunts dels camins) i també a gran escala (en el límit nord de l'explotació minera contigua). Hi ha arenes de quars sense consolidar, molt permeables i poroses.   
La vessant està formada per intercalacions de roques de propietats geotècniques molt diferents, distribuïdes espacialment amb formes i patrons complexos, algunes de les quals són al mateix temps aqüífers (la Fuente Madrid es troba en la vessant SO del mateix turó Hoya de Antaño, a més l'informe del Servei de Conservació de la Biodiversitat cita l'existència d'un jonquera a pocs metres de l'explotació); és obvi que no hi ha una litologia amb propietats mecàniques isòtropes, per la qual cosa no resulta adequat emprar el mètode d'Hoek i Bray per a calcular el factor de seguretat.   
Resulta molt difícil calcular l'estabilitat al lliscament per la complexitat de la constitució de la vessant, però es pot anticipar que es tracta d'una vessant inestable, que després d'explotar-se adquireix dues condicions adverses: posseeix major pendent que l'original i roman sense restaurar un temps addicional. El valor del factor de seguretat per a períodes de temps com la vida de la pedrera ha de ser superior a 1,2 segons la legislació espanyola; no obstant això, el valor d'1,5 és més acceptat per la comunitat geotècnica quan es valora l'estabilitat d'una vessant a llarg termini, o el que és l'equivalent, per a la vessant restaurada.  
Si es realitzaren voladures on no fóra ripable la roca, com s'afirma en la documentació, llavors la inestabilitat es veuria incrementada notablement, podent donar-se un lliscament primerenc i de magnitud tal que impossibilitaria la restauració geomorfològica projectada.   
En resum, els valors aportats del factor de seguretat de la vessant enfront del possible lliscament no ofereixen garanties suficients, perquè hi ha un risc d'un impacte crític per lliscament i no s'han previst les accions necessàries perquè els terrenys explotats retornen als valors ambientals inicials. En definitiva, no es compleix l'article 8.1.a del Decret 82/2005, d'ordenació ambiental d'explotacions mineres en espais forestals de la Comunitat Valenciana.  
2.Identificació i valoració dels impactes  
Els impactes han sigut identificats i valorats, alguns d'ells no han sigut adequadament sospesats, com és el risc de lliscaments que està caracteritzat com a recuperable, amb una probabilitat d'idea mitjana i una valoració de sever, la qual cosa no es correspon amb la realitat per les raons explicades en l'apartat anterior.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.  
El programa de vigilància ambiental no figura en la documentació remesa, en aquest sentit no s'ha complit el contingut mínim establit en l'article 8.1.b del Decret 82/2005, d'ordenació ambiental d'explotacions mineres en espais forestals de la Comunitat Valenciana, ni l'article 12 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
Les mesures correctores de les emissions de pols no preveuen l'asfaltat o, almenys, el recobriment dels camins amb una capa de llasts compactades. Tampoc se cita que és necessari regar el front durant les operacions de càrrega per a evitar les emissions.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte es troba sotmés a declaració d'impacte ambiental en trobar-se inclòs dins dels supòsits prevists en l'annex I, apartat 3c.1 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. Per Ordre de 9 de setembre de 2003, de la conselleria de Territori i Habitatge, per la qual es desenvolupa el Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge i segons l'article 17, s'atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural l'avaluació ambiental.  
Per tant, en vista de tot l'anterior i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar desfavorable, només a l'efecte ambiental, el Projecte d'explotació de la concessió d'explotació de la pedrera Pascualillo núm. 1904 i el pla de restauració d'aquesta, per suposar una pèrdua definitiva dels valors ambientals que van motivar la inclusió de les forests denominades V1064 Caseta Umbría i V45 Los Rodenos en el Catàleg de forests d'utilitat pública.   
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 12 de maig de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 20/9633-WSK  
Títol: Centre de recepció i descontaminació de vehicles.  
Promotor: Grúas Primitivo SL  
Autoritat substantiva: conselleria de Territori i Habitatge  
Localització: Parcel·la núm. A-24a, illa M-2, polígon industrial I-8, partida Amorós núm. 12, Crevillent (Alacant)  
Descripció del projecte  
L'objecte del projecte és la instal·lació d'un centre de recepció i descontaminació de vehicles al final de la seua vida útil al terme municipal de Crevillent, promogut per Grúas Primitivo SL.  
L'activitat s'instal·larà al polígon industrial I-8 de Crevillent, en una parcel·la de 1.600,5 m² de superfície. Segons certificat emés per l'Ajuntament, l'activitat disposa d'enllumenat, aigua potable (xarxa municipal) i connexió a la xarxa general de clavegueram. Així mateix s'indica que l'emplaçament i funcionament de l'activitat són conformes amb les ordenances municipals.  
En la parcel·la es construirà una nau de superfície útil 595,52 m², en l'interior de la qual se situaran:  
- Zona de recepció: 204,75 m²  
- Zona de descontaminació: 177,84 m²  
- Zona d'emmagatzemament temporal de substàncies contaminants: 53,34 m²  
- Magatzem de peces usades: 92,72 m²  
- Oficines, lavabos i menjador.  
L'activitat consisteix en la recepció de vehicles, la descontaminació d'aquests i l'aprofitament de peces. Es generen diversos residus (perillosos i no perillosos) que són convenientment emmagatzemats (temporalment) i gestionats. Tot el procés es du a terme en l'interior de la nau (coberta i amb paviment impermeable). S'estima un nombre de vehicles que s'han de descontaminar al dia de sis.   
Una vegada descontaminats, s'emmagatzemaran els vehicles en l'exterior, per a la qual cosa es disposa d'una superfície de 788,96 m². Es preveu el formigonar i impermeabilitzar aquesta zona. A més, s'hi haurà de disposar de safates antivessaments i substàncies absorbents en previsió d'abocaments accidentals. La zona disposa també de sistema de recollida d'aigües pluvials que es connectarà amb la xarxa del polígon. En aquesta zona està, al seu torn, previst l'emmagatzemament dels pneumàtics usats en contenidors homologats proporcionats per l'empresa gestora.  
No es preveu la instal·lació fixa de maquinària de premsatge, tot i que sí que es preveu contractar premses mòbils a empreses que presten aquest servei.  
No es plantegen alternatives al projecte, ja que es justifica la ubicació com a adequada.  
Afeccions legals  
L'activitat de tractament de vehicles al final de la seua vida útil constitueix una operació de gestió de residus perillosos (160104\* vehicles al final de la seua vida útil). Com a tal, està sotmés al règim d'autorització administrativa per l'òrgan competent en matèria ambiental, d'acord amb la Llei 10/1998, de 21 d'abril, de residus, i per la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus de la Comunitat Valenciana. En particular, aquest tipus d'activitat està regulat pel Reial decret 1383/2002, de 20 de desembre, sobre gestió de vehicles al final de la seua vida útil. Així mateix, ha de sotmetre's al RD 1619/2005, de 30 de desembre, sobre gestió de pneumàtics fora d'ús.   
El RD 9/2005, de 14 de gener, en l'annex I d'aquest, enumera les activitats potencialment contaminant del sòl. El titular de l'activitat ha de comprovar-ne la inclusió en l'esmentat annex i si és el cas, estarà obligat a remetre un informe preliminar de situació a l'òrgan autonòmic competent, segons es recull en l'article 3.1. de l'esmentada norma.  
Segons es regula en la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica i en el Decret 266/2004, de 3 de desembre, pel qual es desenvolupa aquesta, la indústria disposarà d'un llibre de control en què figuraran els informes corresponents a les auditories acústiques periòdiques.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que escaiga obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Consideracions ambientals  
L'activitat se situarà en un polígon industrial, per la qual cosa el medi està significativament antropitzat. Segons la cartografia temàtica de la Comunitat Valenciana, és una zona de vulnerabilitat baixa d'aqüífers i sense risc d'inundació. Discorre una sendera pròxima, però no es veu afectada per la ubicació de la indústria. No es preveu que es vegen afectats per aquesta la vegetació i la fauna.  
El paisatge és de caràcter industrial. Discorren unes quantes carreteres per les proximitats i no hi ha sòl urbà residencial pròxim (la zona més pròxima es localitza a uns 700 m). L'accés es realitza per la CV-904.  
L'activitat que s'ha de desenvolupar és la gestió de residus perillosos, perquè els vehicles al final de la seua vida útil (VFU) es consideren residus d'aquestes característiques (codi LER 16 01 04\*). Les accions que s'han de dur a terme per a la descontaminació dels VFU, com també l'emmagatzemament d'aquests a la seua recepció en les instal·lacions i dels residus perillosos generats amb la descontaminació poden afectar greument el sòl i els aqüífers.   
Els principals impactes esperats de l'activitat són la generació i emmagatzemament de residus perillosos i en menor grau, es preveu la generació de soroll.  
Respecte al soroll, s'estimen uns nivells sonors d'entre 50 i 70 dB(A), influïts pel soroll generat per les carreteres pròximes. S'indica que el soroll de la mateixa activitat es veurà disminuït per l'aïllament aportat pels barandats i que per a evitar les vibracions es disposaran elements amortidors. En tot cas, es considera compatible amb l'entorn.  
Les labors de recepció, descontaminació i emmagatzemament de residus i peces es realitzen a cobert en l'interior de la nau. Per a evitar vessaments en la zona de recepció, s'haurà de disposar de safates mòbils de recollida. El sòl de la nau és de ciment remolinat per a evitar filtracions. Al llarg de la nau (zona de descontaminació i de recepció), s'instal·larà una canaleta de recollida de vessaments i aigües contaminades. Mitjançant la canaleta i a través d'una arqueta-albelló i unes quantes arquetes sifòniques, es condueixen aquestes al sistema de separació de greixos i hidrocarburs, a continuació passen per una bassa de decantació i finalment són abocades a la xarxa de clavegueram.  
La zona d'emmagatzemament de vehicles descontaminats haurà d'estar també formigonada i impermeabilitzada i també s'haurà de disposar de safates de recollida de vessaments i substàncies absorbents. Aquesta zona disposa d'una canaleta per a la recollida de les aigües pluvials. Els vehicles descontaminats seran entregats a un gestor autoritzat, segons s'acredita mitjançant document d'acceptació. Els pneumàtics s'emmagatzemen a l'aire lliure, en contenidors homologats proporcionats pel gestor.  
Pel que fa als residus perillosos generats en la descontaminació, com a mesures preventives, s'indica que seran emmagatzemats en recipients estancs (depòsits i bidons) que se situaran dins de cubetes metàl·liques de doble capa, les bateries s'emmagatzemaran en contenidors específics i les peces que puguen estar contaminades s'emmagatzemaran en contenidors fixats en el formigó.   
El programa de vigilància ambiental proposat consisteix en:  
- Una vegada cada tres mesos, el tècnic de medi ambient revisarà el procés  
- Una vegada cada mes, s'hauran de revisar les cubetes, contenidors i bidons. Es disposarà de bidons, contenidors i cubetes de reposició per a canvis.  
- Es revisarà la maquinària a fi de detectar-hi escapaments  
- S'haurà de disposar d'un contenidor amb substància absorbent per a recollir vessaments líquids.  
Tramitació administrativa   
En data 25 de gener de 2006, va tenir entrada en l'Àrea d'Avaluació Ambiental, nota interna de la Comissió d'Activitats Qualificades d'Alacant, per la qual es remetia:  
- Projecte d'activitat  
- Còpia de l'expedient administratiu  
- Còpia de l'estudi d'impacte ambiental   
L'expedient de tramitació de llicència d'activitat inclou, entre altres documents, el certificat d'exposició pública d'aquest, sense que s'hi hagen presentat al·legacions.  
Amb data 17 de març de 2006 es va remetre requeriment al titular, el qual va ser contestat amb data 12 d'abril de 2006 i completat amb data 3 de maig de 2006.   
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat queda tipificat en l'epígraf 6-c.1. de l'annex I del Decret 32/2006, de 10 de març, pel qual es modifica el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.   
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental el projecte d'activitat de centre de recepció i descontaminació de vehicles, promogut per Grúas Primitivo SL al terme municipal de Crevillent, sempre que aquesta es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental.   
Segon  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'hi estableixen les següents:  
1. Les cubetes de seguretat per a evitar els vessaments en la zona d'emmagatzemament de residus perillosos hauran de ser capaces de contenir, com a mínim, el volum de l'envàs més gran o el 10% del total (el major d'aquests dos volums). Les cubetes i sistemes de recollida de vessaments hauran de ser individuals per a cada tipus de residu la mescla dels quals, en cas de vessament, comporte un augment de la seua perillositat o en dificulten la gestió.  
2. S'haurà de disposar de la preceptiva autorització d'abocament d'aigües residuals a l'autoritat municipal o, si és el cas, a l'entitat de sanejament. Les aigües residuals abocades, hauran de complir els paràmetres establits. A fi de comprovar el compliment d'aquests paràmetres d'haurà de realitzar, almenys, una analítica anual de les aigües abocades.  
3. La instal·lació de decantació, separació de greixos i trapes de recollida de vessaments, no permetrà l'abocament accidental dels esmentats vessaments a la xarxa de clavegueram.  
4. En el cas en què es realitzen activitats de compactació de vehicles al final de la seua vida útil que no continguen líquids ni altres components perillosos (codi LER 16 01 06), hauran de realitzar-se en zones dotades de superfícies impermeables amb equips de recollida d'aigües brutes i pluvials, que seran tractades de conformitat amb la normativa ambiental i sanitària.  
5. El programa de vigilància ambiental, inclourà el control mensual per part del mateix titular del correcte estat dels sistemes de recollida de vessaments, de l'absència d'abocaments al sòl i de l'absència de fuites de líquids en les cubetes de recollida, com també el seguiment de les condicions d'emmagatzemament dels residus (separació per tipus, envasament i etiquetatge). També es procedirà al control dels nivells sonors de l'activitat a la posada en marxa d'aquesta i posteriorment, amb la periodicitat establida en la reglamentació vigent.  
6. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detectar algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a la Direcció General de Gestió del Medi Natural de la conselleria de Territori i Habitatge, la qual establirà, si escau, l'aplicació de noves mesures correctores.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 15 de maig de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 403/02 - AIA  
Títol: Projecte de factibilitat i aprofitament de la concessió minera Gavacho.  
Promotor: BPB Iberplaco SA.  
Autoritat substantiva: Tràmit iniciat per l'Ajuntament de Segorbe.  
Objecte del projecte: Explotació d'algeps.  
Localització: Polígons 51 i 54 del municipi de Segorbe.  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques del projecte  
Del total de la demarcació de 109,75 hectàrees, BPB Iberplaco SA projecta explotar algeps d'edat triàsic keuper. El Projecte de factibilitat i aprofitament de la concessió minera Gavacho, en l'epígraf 3.3 Superfícies, cita que la zona d'explotació comprén 37,76 hectàrees; en l'epígraf 4.1 denominat Superfície autoritzada i superfície extractiva, estableix el valor de l'àrea d'explotació en 39,19 hectàrees, amb un percentatge d'ocupació del 35,91%. En l'epígraf 2.1.2 de l'estudi d'impacte ambiental s'estableix la superfície d'extracció en 39,41 hectàrees.  
La zona se situa en la Unitat Hidrogeològica núm. 20 denominada Palància Mitjà, l'aqüífer subjacent de la qual és el de Segorbe-Soneja.  
La poblacions més pròximes són Soneja i Gátova que disten uns 5,2 km i 4,3 km, respectivament.  
El recorregut total des de la fàbrica és d'uns 7 km, que transcorre sobre una via de 4 metres d'ample; utilitza 1 km del camí asfaltat denominat camí de Cabrera del Portillo i circula a continuació uns 900 metres pel llit del barranc de Satarra. La intensitat de circulació mitjana és d'uns 45 camions al dia i la càrrega total màxima de 30 tones per camió. El camí de terra es condiciona amb una capa de llasts de 20 cm de grossària, es compacta i s'estén una capa de rodament de mescla bituminosa densa tipus D de 5 cm de grossària.  
El volum de tot-u és d'uns 73.212.295 m³, els estèrils són 3.976.093 m³. La producció mensual estimada és de 55.328 m³, l'anual de 663.936 m³ i la vida prevista de l'explotació és d'uns 17 anys.  
L'extracció és mitjançant perforació i voladura.  
La maquinària emprada està formada per un bulldozer Caterpillar D-9 de 300 CV, dues carregadores frontals: de 18 m³ i 9 m³, una retroexcavadora de 9 m³ i 7 camions de 25 m³.  
En la concessió s'estableixen 4 zones d'extracció:   
1. Una zona situada en l'extrem nord de la demarcació, que en els plànols ve amb el nom de Zona A.  
2. Una zona situada en l'extrem es de la demarcació, denominada també com a Zona A en els plànols.  
3. Dues zones situades en les vessants del turó La Buitrera, que es continuen cap a la concessió La Hoya. La situada sobre la vessant nord rep el nom de Zona B, la corresponent a la vessant sud es denomina també Zona A.  
S'exploten els algeps conjuntament amb els existents en la concessió La Hoya mitjançant bancs de 10 metres d'alçària, bermes de 6 metres i un talús individual que s'inclina 70º respecte a l'horitzontal. S'extrauen primerament de les zones denominades A i després de les B, a la qual cosa se li denomina: explotació per fases.  
El promotor proposa restaurar primer les zones A i després les zones B, emprant bancs de 5 metres d'alçària, bermes de 3 m i talussos individuals de 45º, per a la qual cosa és necessari aportar estèrils (de la mateixa pedrera i forans) i abocar-los sobre els bancs d'explotació esgotats, a aquest tipus de restauració el denomina: mineria de transferència. No hi ha runams permanentment en la zona.  
La pedrera funciona 220 dies hàbils a l'any a un torn únic de 8 hores.  
4. Alternatives  
El promotor ha considerat la bona ubicació i accessos, la qualitat de l'algeps i que «[...] en qualsevol cas el procés d'extracció i transport es realitzarà de tal manera que l'impacte produït siga el menor possible, introduint les mesures correctores necessàries amb aquest fi».  
Tramitació administrativa  
1. Tramitació  
07-11-02 L'Ajuntament de Segorbe remet l'estudi d'impacte ambiental i còpia de l'expedient municipal.  
29-11-02 S'informa el promotor de l'estat de l'expedient, se li requereix documentació addicional i se li comunica que ha d'iniciar la tramitació en la conselleria de Cultura, Educació i Esports per a obtenir l'informe favorable sobre el patrimoni cultural valencià.  
23-01-03 El titular remet un exemplar del projecte d'explotació i dues còpies de l'estudi d'impacte ambiental.  
04-02-03 Se sol·licita un informe al Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de Castelló i un altre a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge a Castelló.  
01-04-03 Se sol·licita un informe a la conselleria de Cultura, Educació i Esports, Direcció General de Patrimoni Artístic.  
15-03-05 Se li requereix al promotor, via Servei Territorial d'Indústria, perquè aporte documentació addicional.  
07-04-05 El Servei Territorial d'Indústria comunica que no és l'òrgan administratiu substantiu i torna el requeriment.  
15-04-05 S'envia un nou requeriment al promotor, a través de l'Ajuntament de Segorbe, perquè aporte documentació addicional.  
10-06-05 Se sol·licita una ampliació de documentació al promotor.  
24-06-05 El titular remet pel registre de la conselleria de Territori i Habitatge de València una còpia de l'informe de patrimoni.  
14-12-05 Es realitza una consulta al Servei d'Ordenació Sostenible del Medi i una altra al Servei de Conservació de la Biodiversitat, ambdós de la conselleria de Territori i Habitatge.  
16-01-06 Es reitera la consulta al Servei d'Ordenació Sostenible del Medi sobre aspectes ambientals de la seua competència.  
07-02-06 Se sol·licita al promotor una sèrie de modificacions a la documentació tècnica existent.  
03-03-06 Es reitera la sol·licitud d'informació a l'Àrea de Planificació del Territori.  
31-03-06 Es realitza una consulta al Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial.  
2. Informació pública  
L'Ajuntament de Segorbe va sotmetre l'expedient a informació pública en el tauler d'anuncis de l'Ajuntament i va publicar, a aquest efecte, un anunci en el Butlletí Oficial de la Província de Castelló número 104, de 29 d'agost de 2002, i ho va notificar als propietaris de finques limítrofes de la totalitat dels terrenys, i no s'hi ha presentat cap al·legació en el termini concedit amb aquest fi.  
3. Peticions d'informes sectorials i documentació suplementària  
S'han realitzat consultes als organismes següents:  
- Secció Forestal de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge.  
- Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de Castelló.  
- Conselleria de Cultura, Educació i Esports, Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià.  
- Servei de Conservació de la Biodiversitat de la conselleria de Territori i Habitatge.  
- Servei d'Ordenació Sostenible del Medi de la conselleria de Territori i Habitatge.  
Informes sectorials  
- Secció Forestal de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge  
La Secció Forestal informa que no es localitza cap camí ramader en el límit de l'explotació. En el plànol núm. 2 Emplaçament i accessos, s'observa que per a arribar a la concessió es travessa el camí ramader núm. 1 assagador reial del Tossal d'Arguinas, per la qual cosa qualsevol actuació que afecte el camí necessita l'oportuna autorització d'ocupació.  
La vegetació que es troba en la concessió està constituïda fonamentalment per una forest de Pinus halepensis d'uns 50 a 60 anys d'edat, amb una alçària mitjana propera als 6 metres i majorment se situa en terrenys amb un pendent mitjà del 45%. L'orla de màquia mediterrània que acompanya l'arbratge forestal posseeix peus d'arç negre, llentiscle, argilaga, romer, coroneta de frare, coscoll, etc. Aquesta zona és una de les escasses taques forestals que no han sigut afectades per incendis.  
- Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de Castelló  
Respon a la consulta explicant que la concessió minera Gavacho núm. 2.166 va ser atorgada per aquest organisme el 25-4-83.  
- conselleria de Cultura, Educació i Esports, Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià  
Informe de data 11-06-03   
Es rep l'informe de patrimoni cultural valencià, on consta que la documentació aportada no reflecteix els resultats de la prospecció arqueològica realitzada recentment pel titular, la qual cosa de fet encobreix l'existència d'un important jaciment que desapareixeria per complet si aquesta explotació s'aprovara en els termes en què està plantejada en aquest moment. L'estudi d'impacte ambiental haurà d'incorporar la informació que es desprén de la prospecció, avaluar els impactes possibles i proposar mesures correctores.  
Es pretén actuar sobre un camí veïnal de terra sense asfaltar, que no ha estat estudiat des d'una perspectiva etnològica o històrica, per la qual cosa difícilment es pot conéixer el valor patrimonial d'aquest. Tampoc s'apunta el valor patrimonial del paisatge construït, i el denomina paisatge abandonat, degradat, antropitzat.  
Així mateix es parla de l'impacte sobre el patrimoni artístic espanyol, ignorant no sols l'aplicació sinó la mateixa referència a la Llei del patrimoni cultural valencià, d'obligada aplicació en aquest cas, i que va més enllà dels mers aspectes artístics.  
En la zona no figuren identificats llocs arqueològics, zones protegides per alguna raó o monuments. Resulta ineludible completar l'estudi d'impacte ambiental realitzant el corresponent estudi per tècnics competents sobre l'afecció al patrimoni de caràcter etnològic, industrial o immaterial.  
Les propostes de restauració del paisatge hauran de tenir en compte els components culturals, especialment la construcció de terrasses de pedra en sec i altres solucions tradicionals. De manera especial ha d'estudiar-se la xarxa de camins de terra abans d'actuar sobre ells, preveient també en general la incidència de l'actuació sobre el patrimoni etnològic.  
Per tot l'anterior, informa desfavorablement l'efecte patrimonial el referit projecte.  
Informe de data 21 d'abril de 2005  
El document aportat incorpora els resultats de la prospecció arqueològica realitzada, indicant la troballa de 3 nous jaciments arqueològics: Satarra, La Buitrera i La Cista de la Buitrera. El Servei de Patriomonio Arquitectònic i Mediambiental emet informe favorable a l'efecte patrimonial, amb les condicions següents:  
1. Abans d'iniciar la fase 1 el promotor haurà de delimitar, abalisar i senyalitzar el perímetre de protecció de La Buitrera; on no podrà abassegar-se, abocar-se, col·locar casetes, emmagatzemar maquinària, obrir camins o qualsevol altra activitat.  
2. Al jaciment de Satarra se li apliquen les mateixes restriccions que a La Buitrera, encara que serà necessari senyalitzar, abalisar i delimitar l'àrea del jaciment i presentar la planimetria en la Direcció Territorial de Cultura, Educació i Esport de Castelló.  
3. La cota màxima d'explotació serà de 460 msnm.  
- Servei de Conservació de la Biodiversitat  
En relació amb les competències d'aquest servei, no es coneix l'existència d'espècie alguna de flora o fauna d'interés que es puga veure afectada per l'explotació minera. L'únic problema previsible és el derivat de la grandària de les explotacions, que pot causar un greu impacte al medi circumdant, tant paisatgístic com derivat de l'explotació i el transport del material, per la qual cosa haurien de posar-se condicions molt cuidadoses perquè aquesta explotació no afecte la flora i fauna del seu entorn.   
D'altra banda, les pedreres se situarien sobre terrenys afectats pel PORN de la Serra Calderona, per la qual cosa serà necessari tenir en compte les disposicions del PORN respecte d'això.  
- Servei d'Ordenació Sostenible del Medi de la conselleria de Territori i Habitatge.  
El Servei d'Ordenació Sostenible del Medi informa que el projecte es troba en l'àmbit territorial del Pla d'ordenació de recursos naturals (PORN) de la Serra Calderona, aprovat mitjançant el Decret 77/2001, de 2 d'abril, del Govern Valencià.  
Segons la zonificació del PORN, regulada per l'article 64, el projecte se situa dins de la zona d'influència i afectaria tres categories d'aquest espai natural, afectant àrees de predomini agrícola i àrees de regeneració, distribuïdes de manera irregular.  
Encara que bona part de les zones es classifiquen com a àrees de regeneració, sobre el terreny part de les esmentades parcel·les estan cobertes per vegetació arbòria, i s'aprecia una discrepància entre la delimitació cartogràfica efectuada pel PORN i la realitat física que es presenta.  
Així, la realitat física de la major part de la zona es correspon amb la descripció donada pel PORN d'àrees de predomini forestal, definides en l'apartat 1 d'article 66. L'esmentada discrepància es posa en evidència així mateix en el Pla general d'ordenació forestal de la Comunitat Valenciana (PGOF), aprovat mitjançant el Decret 106/2004, de 25 de juny, del Consell de la Generalitat que, si bé no és aplicable, inclou bona part de la superfície ocupada per les parcel·les cartografiades en el PORN com a agrícoles o de regeneració, sobre les quals es pretén realitzar l'explotació minera, com a terreny forestal arbratge natural, que el mateix decret defineix, en l'article 10, com a: agrupació d'arbres en espessor amb una fracció de cabuda coberta superior al 5% i ús netament forestal. L'origen d'aquest és natural o de repoblació netament integrada.  
El capítol II del PORN, article 28.2, estableix el que segueix: queda prohibit l'atorgament de noves autoritzacions en l'àmbit per al qual es proposa la declaració del parc natural (zona de protecció), en les àrees de predomini forestal de la zona d'influència i en les forests que, d'acord amb els termes prevists en la legislació forestal, siguen declarades forests de domini públic, d'utilitat públiques o forests protectores.  
La zona -en un àmbit que bàsicament coincideix amb l'àmbit del PORN- va ser recentment inclosa per acord del Consell de 10 de juliol de 2001, entre els llocs d'interés comunitari (LIC) de la Comunitat Valenciana, per raó de la Directiva 92/43/CEE del Consell, de 21 de maig de 1992, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la fauna i flora. Aquest LIC destaca per albergar una sèrie d'hàbitats naturals, per raó de la Directiva d'hàbitats (Directiva 92/43/CEE, de 14 d'abril, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la flora i la fauna silvestres, adaptada i emparada pel Reial decret 1997/1995, modificat posteriorment pel Reial decret 1193/1998) que es troben inclosos en l'annex I (tipus d'hàbitats naturals d'interés comunitari per a la conservació de la qual és necessari designar zones especials de conservació) i que són els que segueixen:  
- Teucri fruticós pseudochamaepityos-Brachypodietum ramosi O. Bolòs 1957,   
- Helianthemo mollis-Ulicetum parviflori Stübing, Peris & Costa 1989   
- Querco cocciferae-Lentiscetum Br.Bl., Font Quer, G. Br.Bl., Frey, Jansen, & Moor 1936  
El primer d'aquests tres hàbitats té la consideració de prioritari.  
L'article 7 del PORN estableix que: en cas de conflicte entre les normes de protecció i els documents gràfics del pla, prevaldran les primeres, excepte quan la interpretació derivada dels plànols vinga recolzada també per la memòria, de manera que es faça patent l'existència d'algun error material en les normes. Al punt 3 estableix que: en l'aplicació del PORN prevaldrà aquella interpretació que comporte un major grau de protecció dels valors naturals del PORN.  
El Servei d'Ordenació Sostenible del Medi inclou la següent conclusió final:  
La zona d'ubicació del projecte és, majoritàriament, de naturalesa forestal i atenent a la cartografia del PORN, es correspon amb àrees de regeneració, si bé estan presents en menor grau àrees de predomini agrícola i predomini forestal. Bona part de les zones que el PORN classifica com a agrícoles o de regeneració en la cartografia es corresponen amb el que el PORN descriu en l'article 66 com a àrees de predomini forestal, classificació que al seu torn ve corroborada -si bé no li és aplicable- pel PGOF, en classificar-los com a forestal arbratge natural. Concorren en la zona, així mateix, notables valors derivats de la presència d'hàbitats d'interés comunitari, per a la conservació de la qual és necessari designar zones especials de conservació, en virtut de la Directiva d'hàbitats (Directiva 92/43/CEE), de 14 d'abril, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la flora i la fauna silvestres, adaptada i emparada pel Reial decret 1997/1995, modificat posteriorment pel Reial decret 1193/1998). La normativa del PORN estableix en l'article 28.2, la prohibició de les activitats extractives i mineres en aquelles superfícies que tinguen la consideració de predomini forestal de la zona d'influència. Per tot això, s'informa desfavorablement del projecte d'explotació minera.  
Afeccions legals  
Per a accedir des de la fàbrica de Soneja fins a la pedrera s'ha de creuar el camí ramader núm. 1 assagador reial del Tossal - Arguinas.  
En el tossal denominat La Buitrera s'ha descobert un jaciment arqueològic de l'edat del bronze, denominat amb el mateix nom i declarat bé d'interés cultural. En aquesta zona no poden abassegar-se o abocar-se materials, col·locar casetes, emmagatzemar maquinària, obrir camins o realitzar qualsevol altra activitat que comporte una afecció al patrimoni arqueològic. A aquest efecte la conselleria de Cultura, Educació i Esports declara un perímetre de protecció per damunt de la cota de 460 metres, l'explotació dels algeps es dissenya conseqüentment a cotes inferiors als 460 metres.  
Consideracions ambientals  
1. Elements que poden veure's afectats pel projecte de l'activitat  
Els bancs de restauració situats en la zona A situada en l'extrem nord de la concessió no s'integren geomorfològicament amb les formes del relleu existent, sinó que les trunquen en angle recte. L'escorriment acumulat en aquesta zona no drena al llit natural existent, sinó al sud d'aquest.  
Es planifica l'explotació en sentit ascendent, la qual cosa influeix adversament en la revegetació i rapidesa de la restauració, perquè s'allarguen les duracions dels impactes visuals, es dificulten les labors de restauració i posen en perill les àrees restaurades per les projeccions de les voladures, el pas de la maquinària i l'erosió de l'escorriment drenada des dels bancs superiors.   
Els bancs de restauració es dissenyen amb talussos de 45º, aquest valor afavoreix l'erosió hídrica i resulta excessiu per a garantir l'arrelament de la revegetació.  
2. Identificació i valoració dels impactes   
Els impactes han sigut identificats i valorats, però l'estudi d'impacte ambiental no fa referència a l'impacte que pot causar la circulació de camions carregats amb fins a 30 tones per la via asfaltada denominada camí de Cabrera del Portillo; es desconeix si pot suportar el pas.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.   
El promotor projecta construir un pendent de l'1% en les places de les zones explotades, per a drenar l'escorriment cap al barranc pròxim, la qual cosa pot donar lloc a entollades. No es proposa l'eliminació dels sòlids transportada i l'ús de baixants. En el punt de descàrrega de l'escorriment a la rambla no es preveuen mesures per a frenar el poder erosiu de l'aigua.  
Es desconeix el calendari de restauració, en conseqüència no hi ha un ordre relatiu de restauració dels bancs esgotats respecte dels bancs en producció.  
La revegetació proposada consisteix en tres úniques espècies: Pinus halepensis, Quercus coccifera i Pistacia lentiscus; la primera en bermes i places, les restants en els talussos dels bancs. En el medi hi ha altres espècies arbustives i herbàcies abundants que no han sigut seleccionades, la selecció d'espècies no preveu la diversitat ni explica les raons d'aquesta decisió.  
La documentació no preveu eliminar els sòlids transportats per l'escorriment, tant durant l'explotació com durant els treballs de restauració o una vegada conclosa la restauració dels dos buits miners. Les partícules que arrossega l'escorriment es poden acumular en el llit dels barrancs de l'Àguila i Rodana causant represaments i augmentant el poder erosiu del corrent.  
L'estudi dels vents dominants pren les dades de l'estació meteorològica d'Almassora, que es troba distant i situada en les proximitats de la costa, per la qual cosa la informació no és representativa del lloc que ens ocupa. La superfície que ocupen les concessions mineres de BPB Iberplaco SA s'acosta a les 4.000 hectàrees, aquesta extensió justificaria un estudi de les direccions i intensitats dels vents dins de la demarcació.  
En la prevenció de les emissions de pols i el seu control d'aquestes, es proposa l'ús de mostratges en el perímetre de les pedreres i també en punts allunyats d'aquestes, seguint principalment la direcció dels vents dominants, que es desconeixen. No es concreta la freqüència de mostratge, el tipus de presa de mostres i la forma de contrarestar l'efecte de les emissions de pols superior al llindar i que afecten zones exteriors a l'explotació i àrees adjacents als camins d'accés.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte es troba sotmés a declaració d'impacte ambiental en trobar-se inclòs dins dels supòsits previstos en l'annex I, apartat 3c.1 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. Per Ordre de 9 de setembre de 2003, de la conselleria de Territori i Habitatge, per la qual es desenvolupa el Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge i segons l'article 17, s'atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural l'avaluació ambiental.  
Per tant, en vista de tot l'anterior i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar desfavorable, només a l'efecte ambiental, el Projecte d'ampliació per a l'obtenció de la llicència d'activitat en la concessió minera Gavacho i el pla de restauració d'aquesta, per ser la zona d'ubicació del projecte, majoritàriament, de naturalesa forestal que es corresponen amb allò que el PORN descriu en l'article 66 com a àrees de predomini forestal, classificació que al seu torn ve corroborada -si bé no li és aplicable- pel PGOF, en classificar-los com a forestal arbratge natural. La normativa del PORN estableix en l'article 28.2, la prohibició de les activitats extractives i mineres en aquelles superfícies que tinguen la consideració de predomini forestal de la zona d'influència. Concorren en la zona així mateix notables valors derivats de la presència de tres hàbitats d'interés comunitari que es troben inclosos en l'annex I (tipus d'hàbitats naturals d'interés comunitari per a la conservació de la qual és necessari designar zones especials de conservació), entre ells destaca l'hàbitat format per la comunitat Teucri fruticós pseudochamaepityos-Brachypodietum ramosi, O. Bolòs 1957 que té la consideració de prioritari.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret s'estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 18 de maig de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.