Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 8954, del 17-11-2020 (2020/9355)

RESOLUCIÓ de 23 de setembre de 2020, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 35/19-AIA Sant Mateu.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8954

Data del DOGV
:   17-11-2020

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2020/9355


Data del document
:   23-09-2020

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica
    * Sant Mateu
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 23 de setembre de 2020, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 35/19-AIA Sant Mateu. [2020/9355]  
De conformitat amb l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, que estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 35/19-AIA Sant Mateu.  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Núm. expedient: 35/19-AIA  
Promotor: Querol Ferrer TCEA (titularitat compartida explotacions agràries)  
Objecte del projecte: Ampliació d'explotació avícola d'engreix a 80.600 pollastres  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Sant Mateu  
Localització: Polígon 3, parcel·la 404, Sant Mateu (Castelló)  
  
Descripció del projecte:  
1. D'acord amb l'estudi d'impacte ambiental, la descripció del projecte és la següent:  
Aquest projecte consisteix en l'ampliació d'una explotació existent destinada a engreix d'aus perquè passe d'una capacitat de 14.000 a 80.600 pollastres d'engreix (broilers).  
La ubicació cadastral és el polígon 3, parcel·la 404, municipi de Sant Mateu, província de Castelló. En concret, l'explotació estarà situada a la partida dels Plans, aproximadament a 3 km a l'oest del nucli urbà de la localitat de Sant Mateu. Correspon a sòl no urbanitzable sense protecció, d'acord amb el que s'indica en l'informe de compatibilitat urbanística emés per l'Ajuntament.  
La distància a altres explotacions de la mateixa espècie és superior a 500 m, i superior a 1 km respecte al nucli de població de Sant Mateu, que és el més pròxim a la instal·lació.  
A la parcel·la s'accedeix des de la carretera CV-130 (Sant Mateu-Tírig).  
La nau existent, d'acord amb la informació aportada, té unes dimensions de 117 × 12 m (1.404 m²) (segons la informació cadastral, la superfície construïda és de 1.641 m²) amb una capacitat actual de 14.000 pollastres d'engreix (broilers). L'ampliació prevista consistirà en la construcció d'una nova nau de 210 × 16 m (3.360 m²), la qual cosa suposa una superfície total construïda total de 4.764 m². Amb això es projecta aconseguir una capacitat total de 80.600 animals per cicle. Es preveuen 6 cicles a l'any.  
Per a permetre una neteja fàcil de la nau, es disposarà en cadascun dels frontals d'una porta gran de 3,45 × 3 m, a més de l'existència de quatre portes laterals d'1,2 m, per a la càrrega i descàrrega dels animals. En el local tècnic s'instal·laran dues portes d'1 × 2 m, una per a accedir des de l'exterior al local tècnic i una altra que comunique el local tècnic amb l'interior de la nau.  
El sistema de calefacció que es preveu emprar consisteix en la instal·lació de diverses unitats convectores de gas, que empraran propà com a combustible.  
Es tracta d'una explotació d'engreix de pollastres broilers. El sistema productiu que seguirà l'explotació és el de la integració, és a dir, una empresa productora facilitarà els pollets per a engreixar-los i al final del cicle la mateixa empresa integradora serà la que els retire per traslladar-los posteriorment a un escorxador. El règim del procés productiu serà intensiu i seguirà el sistema «tot dins - tot fora».  
Els pollastres d'engreix arribaran a la granja amb un dia d'edat i seran retirats aproximadament als 45 o 50 dies, amb un pes d'entre 2 i 2,5 kg. Una vegada es retiren els animals, es procedirà a la neteja i desinfecció de les naus. Aquest procés durarà entre 10 i 15 dies.  
El nombre de cicles que es pretén dur a terme és de 6 a l'any, ja que cal tindre en compte que entre cada cicle s'hauran de fer tasques de neteja, desinfecció i condicionament de les naus. Tenint en compte aquests condicionants, juntament amb una mortaldat d'un 5 %, s'estima una producció anual de 459.420 pollastres d'engreix.  
Es dotarà l'explotació d'un clos perimetral a fi de controlar l'entrada de possibles vectors de malalties infectocontagioses.  
Les matèries primeres utilitzades per a la totalitat de la instal·lació després de l'ampliació seran les següents:  
- Pinso (4 kg/m²/cicle): 1.934,4 t  
- Borumballa (4 kg/m²/cicle): 112,8 t  
- Desinfectant zoosanitari 50 l per mòdul: 100 l  
  
Altres recursos naturals:  
Aigua: el subministrament procedeix de la xarxa pública de proveïment d'aigua potable de la localitat. En aquest aspecte, presenta un certificat de l'Ajuntament en el qual indica la possibilitat de subministrar-ne fins a 4.700 m³  
Els consums previstos són els següents:  
  
 Previst per a l'ampliació Previst per a la Totalitat de l'explotació  
Consum animals (54 l/plaça/any) 3.596,4 m³ 4.352 m³  
Consum d'aigua de neteja (0,06 m³ l/plaça/any) 201,6 m³ 285,84 m³  
TOTAL 3.798 m³ 4.638,24 m³  
  
  
No obstant això, en l'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer (CHX) s'indica en matèria de disponibilitat de recursos hídrics que les dotacions de 54 l/plaça/any difereixen dels 0,08 m³/cap/any de dotació de referència considerada per a pollastres de carn en l'annex XI, apèndix 10.4: «Dotacions de referència per a la ramaderia del Pla hidrològic del Xúquer (2015-2021)». A això s'afig, a més, que com que es planteja per a una explotació de 84.999 pollastres d'engreix, s'estima que la demanda podria ascendir a uns 6.800 m³.  
També cal indicar que, segons el certificat de l'Ajuntament, s'informa de la possibilitat de subministrar fins a 4.700 m³ per a aquesta explotació.  
A continuació, la CHX exposa els antecedents que figuren en aquest organisme pel que fa als drets d'ús privatiu de l'aigua de què disposa l'Ajuntament de Sant Mateu:  
- Expedient 1988IP2088: es tracta d'un aprofitament d'aigües subterrànies que consta d'una captació situada a la partida del Pontet del terme municipal de Sant Mateu, que es troba inscrit en el Registre d'aigües (secció C, tom 18, foli 42) per un volum de 26.300 m³/any amb una destinació de proveïment de la població.  
- Expedient 1988ip0021: es tracta d'un aprofitament d'aigües subterrànies que consta d'una captació situada a la partida del Bovalar del terme municipal de Sant Mateu, que es troba inscrit en el registre d'aigües (secció A, tom 21, foli 94) per un volum de 310.000 m³/any amb una destinació de proveïment de la població i ús ramader.  
  
- Expedient 2246C04120: Es tracta d'un aprofitament d'aigües subterrànies que consta d'una captació que deriva les seues aigües de la Font Coberta del terme municipal de Sant Mateu, que es troba inscrit en el Registre d'aigües (secció A, tom 34, foli 11) per un volum de 1.000 m³/any amb una destinació de proveïment de la població per a abeurador de bestiar.  
Una vegada vist l'informe emés per la CHX, se'n desprén que la documentació de la qual disposa aquest organisme difereix en nombre de places (84.999) respecte al que figura en la documentació presentada a aquest òrgan ambiental (80.600) i més concretament en l'estudi d'impacte ambiental, que és el document a partir del qual es realitza el present procediment d'avaluació d'impacte ambiental.  
S'ha observat, així mateix, que en l'informe emés pels serveis territorials d'Agricultura es xifra també la capacitat de l'explotació després de l'ampliació en 84.999 places.  
Per tant, es fa constar que aquesta avaluació es realitza exclusivament per a una capacitat de 80.600 places i totes les autoritzacions que es formulen només seran vàlides per a aquesta capacitat, inclòs el Registre en explotacions ramaderes (REGA), condició que s'inclourà en la part dispositiva de la present declaració.  
Pel que fa als valors de referència indicats en la Guia de millors tècniques disponibles (MTD) del sector avícola de carn, s'estima un consum d'aigua per a animals de 54-84 l/plaça/any, la qual cosa suposa una estimació per a 80.600 places de pollastre d'un consum d'aigua d'entre 4.352 i 6.770 m³, per la qual cosa el consum estimat en el projecte es troba dins del rang del que es preveu en les MTD del sector, i d'acord amb el certificat emés per l'Ajuntament hi hauria disponibilitat de subministrament per a 4.700 m³.  
  
Energia:  
indica que l'energia elèctrica arribarà a la parcel·la a través del subministrament elèctric que passa pels voltants. No obstant això, no consta en la documentació el possible traçat de l'escomesa necessària ni les característiques d'aquesta. No indica tampoc com se subministra actualment l'explotació existent.  
  
Pel que fa a la gestió de residus, indica:  
a) Aigües residuals sanitàries: no se'n generaran, atés que el grau elevat d'automatització de les instal·lacions fa que el treball presencial siga esporàdic, i es justifica la no necessitat d'instal·lació de lavabos en l'explotació.  
b) Sistema de gestió d'aigües pluvials:  
Es dissenya l'explotació per a dur a terme una gestió correcta de les aigües pluvials, mitjançant:  
- La retirada de la gallinassa en finalitzar cada cicle d'engreix; es carrega directament en el transport de l'empresa contractada, amb la qual cosa s'evita l'apilament d'aquest residu i la possible contaminació de les aigües.  
- Instal·lació de canalons en els extrems de les teulades de les naus a fi de recollir les aigües pluvials i conduir-les fins als seus canals de desaigüe naturals en els límits de la parcel·la.  
- Es dotarà el sòl de la parcel·la d'un petit pendent cap als límits d'aquesta, perquè d'una manera natural (evitant grans escolaments), l'aigua de pluja desaigüe sense que hi haja el risc que puga entrar a l'interior de les naus.  
- Al voltant de cadascuna de les naus es disposarà d'una vorera d'una amplària d'1 m a base de formigó per a evitar que possibles escolaments d'aigua de pluja puguen entrar a l'interior de les naus.  
c) Fem:  
La gallinassa o jaç, la producció de la qual, una vegada realitzada l'ampliació, s'estima en 967,2 t (càlcul BREF 2003: 12 kg/plaça/any per a 6 cicles/any), una vegada finalitzat el cicle d'engreix, és evacuada de les naus perquè siga retirada posteriorment per empresa autoritzada, que és la que s'encarregarà de la seua valorització posterior.  
Indica que no es preveu la construcció de cap femer, perquè no s'emmagatzemaran purins en l'explotació.  
Es presenta un contracte de retirada de fem per una empresa autoritzada Sandach.  
d) Eliminació de cadàvers:  
l'explotació compta amb un compromís d'inscripció en l'Associació d'Usuaris de Casetes de cadàvers de bestiar no boví.  
El granger retirarà de la seua explotació, en cas que n'hi haja, els animals morts en l'engreix. Aquests cadàvers els traslladarà a una caseta destinada a aquest efecte situada pròxima al terme municipal. L'empresa contractada serà l'encarregada, amb la periodicitat necessària, de retirar els animals morts de la caseta i de traslladar-los a la seua planta de tractament. Atenent una mortalitat d'un 5 %, i considerant una producció màxima anual de 483.600 pollastres d'engreix, s'estima un volum de 24.180 cadàvers anuals.  
Presenta un certificat de compromís de retirada de cadàvers de l'explotació per l'Associació d'Usuaris de Casetes de Castelló  
e) Residus sanitaris i especials ramaders:  
En l'explotació s'estima que es produiran residus especials ramaders, identificats (segons el codi LER, Ordre MAM/304/2002. BOE 19.02.2002 i correcció en el BOE 02.03.2002) amb codi 1802, és a dir, residus de tractament o prevenció de malalties d'animals. Els residus d'aquest tipus produïts en l'explotació són:  
18 02 02 Residus la recollida i l'eliminació dels quals és objecte de requisits especials per a previndre infeccions.  
18 02 03 Residus la recollida i l'eliminació dels quals no és objecte de requisits especials per a previndre infeccions.  
18 02 08 Medicaments diferents dels especificats en el codi 18 02 07  
Per a la gestió de tots aquests residus la granja té un contracte de retirada, subscrit amb una empresa autoritzada per a fer-ho (Acriporte), que instal·larà en l'explotació un contenidor en el qual el granger haurà de depositar aquest tipus de residus, la retirada dels quals serà aproximadament semestral.  
Respecte a les emissions a l'atmosfera, es troba entre les activitats potencialment contaminadores de l'atmosfera per a explotacions de menys de 85.000 pollastres - grup C.  
  
Tramitació administrativa  
El 10.04.2019 l'Ajuntament de Sant Mateu remet documentació tècnica de la memòria agronòmica de l'activitat, estudi d'impacte ambiental i estudi d'integració paisatgística, així com còpia de l'expedient municipal i certificat d'informació pública.  
L'expedient s'ha publicat en el BOP de Castelló núm. 14 de 31 de gener de 2019, i no s'han presentat al·legacions a aquest, d'acord amb el certificat remés.  
El 07.11.2019 té entrada documentació complementària remesa per l'Ajuntament, relativa a l'informe de la CHX i l'informe de la DG de Patrimoni.  
El 12.12.2019 l'Ajuntament remet una sol·licitud d'informació del promotor sobre l'estat de l'expedient.  
  
Informes sectorials  
L'expedient d'avaluació ambiental conté els informes següents:  
  
- Informe favorable condicionat de la Direcció Territorial d'Agricultura de 18.02.2019 en el qual s'exposa que l'explotació avícola es troba a més de 500 m d'altres explotacions de la mateixa espècie.  
  
No obstant això, cal assenyalar que l'informe esmenta que l'explotació actual consta d'una superfície construïda d'uns 1.404 m² i capacitat de 14.400 pollastres d'engreix i que es pretén l'ampliació mitjançant la construcció d'una nau o unes naus amb una superfície construïda total de 3.120 m² i capacitat total de la instal·lació després de l'ampliació de 84.999 pollastres d'engreix.  
Es destaca aquesta dada, ja que com s'ha esmentat anteriorment, l'estudi d'impacte ambiental presentat i el projecte preveuen una capacitat de 80.600 pollastres d'engreix, per la qual cosa s'assenyala que aquesta declaració d'impacte ambiental únicament resulta vàlida per a aquesta capacitat. Es troben condicionades totes les autoritzacions que es requerisquen a la capacitat de 80.600 pollastres d'engreix, inclosa la seua inscripció en el Registre d'explotacions ramaderes de la Comunitat Valenciana (REGA).  
  
- Informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer de 30 de setembre de 2019  
En el qual exposa el següent:  
A) Afecció a domini públic hidràulic (DPH) o a les seues zones de servitud i policia:  
1. Afecció a llits hídrics: la nova nau projectada ocuparia parcialment la zona de policia del barranc del Salt i respectaria la zona de servitud per a ús públic a l'efecte dels fins previstos en l'article 7 del Reglament del domini públic hidràulic.  
La zona de servitud esmentada s'ha de mantindre expedita per a ús públic i l'execució de qualsevol activitat de les que comprén l'article 9 del Reglament del domini públic hidràulic i que es pretenga realitzar en una zona de policia de llit públic queda supeditada a l'obtenció de l'autorització prèvia d'aquest organisme.  
  
2. Respecte a sanejament i depuració: recull el que s'indica en el projecte respecte al fet que no es generen aigües residuals sanitàries.  
Pel que fa a les dejeccions ramaderes, indica que no tenen consideració de residu, però que, en qualsevol cas, les instal·lacions ramaderes hauran de disposar de femers o fosses de purins degudament estanques i impermeabilitzades amb capacitat suficient per a emmagatzemar i estabilitzar les dejeccions abans de l'aprofitament o tractament posterior d'aquestes.  
3. Sobre les aigües pluvials: en cas de pretendre l'abocament d'aigües pluvials al DPH, prèviament haurà de disposar de l'autorització d'aquest organisme.  
B) Incidència en el règim de corrents:  
Analitza la inundabilitat, l'estudi hidrològic i estudi hidràulic, i indica que en la cartografia resultant dels estudis esmentats, la zona inundable del barranc del Salt no aconseguiria la cota de l'explotació. Conclou, doncs, que els terrenys on se situen les instal·lacions es troben en la zona de policia del barranc del Salt i, d'acord amb l'estudi d'inundabilitat aportat, se situen fora de la zona inundable per a l'avinguda de període de retorn de 500 anys, per la qual cosa s'estima que no es troben afectats per la zona de flux preferent del barranc del Salt i, per tant, no hi haurà afecció al règim de corrents.  
  
C) Disponibilitat de recursos hídrics: el que ha informat la CHX ja s'ha exposat anteriorment en la descripció del projecte quant a la disponibilitat d'aigua per al subministrament de la instal·lació.  
- Informe de la Direcció General de Cultura i Patrimoni: L'1/8/19, el Servei de Patrimoni Cultural remet al promotor l'informe favorable de la Direcció General de Cultura i Patrimoni, en el qual indica que es remeta a aquest organisme la DIA una vegada emesa.  
En la documentació presentada s'inclou:  
- Certificat de compromís de retirada de cadàvers de l'explotació de l'Associació d'Usuaris de Casetes de Castelló, en el qual indica que s'augmenten 71.000 places fins a les 85.000.  
- Certificat de Gestió de Residus Ramaders per part de l'empresa Acriporte.  
- Certificat de compatibilitat urbanística, en el qual indica que l'explotació se situa en sòl no urbanitzable sense protecció i considera l'activitat compatible amb el planejament vigent.  
- Informe de l'Ajuntament de Sant Mateu sobre disponibilitat de subministrament d'aigua municipal a la granja avícola d'un volum de 4.700 m³/any.  
- Compromís de retirada de fem de l'empresa Emilio Giménez e hijos, SL, de la localitat d'Utiel, com a gestor de residus de la Comunitat Valenciana i número SANDACH Y10227774 per a l'ampliació de la granja a 80.600 pollastres, per a una quantitat estimada de 967.000 kg anuals.  
  
Afeccions legals  
Afecció urbanística  
La parcel·la és classificada com a sòl no urbanitzable sense protecció d'acord amb el PGOU de Sant Mateu. L'Ajuntament presenta un informe favorable urbanístic.  
Afecció a la Xarxa Natura 2000 (LIC, ZEPA I ZEC)  
La ubicació de l'explotació es troba a uns 7.000 m del LIC i ZEPA Tinença de Benifassà, Turmell i Vallivana, per la qual cosa no és previsible l'afecció sobre els espais integrants de la Xarxa Natura.  
Afecció a sòl forestal  
La parcel·la no està catalogada com a forestal en el PATFOR. No obstant això, la part nord-est de la parcel·la coincideix amb el marge dret del barranc del Salt i està catalogada com a terreny forestal comú pel PATFOR. No obstant això, la ubicació de les naus s'ha projectat de manera que no hi ha afecció a terreny forestal.  
Afecció a vies pecuàries  
La parcel·la on es troba la granja es troba pel costat est a uns 32 m de la via pecuària denominada Vereda de Madrid a Barcelona, amb una amplària necessària de 12 m, per la qual cosa no hi ha afecció previsible sobre aquesta.  
Afecció a domini públic hidràulic:  
D'acord amb l'informe de la CHX, la nova nau projectada ocuparia parcialment la zona de policia del barranc del Salt, retzibant la zona de servitud per a ús públic a l'efecte dels fins previstos en l'article 7 del Reglament del domini públic hidràulic.  
  
Consideracions ambientals en l'EIA  
1. Mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental (EIA)  
Es descriu en l'estudi una sèrie de mesures correctores que permeten reduir al mínim la severitat produïda amb l'objecte d'aconseguir una reducció de les emissions i impactes contaminants compatible amb el manteniment de la competitivitat de les instal·lacions ramaderes. Aquestes mesures consistiran en la implantació d'una sèrie de tècniques que han de considerar una sèrie de premisses:  
- Es consideraran com a preferents les mesures que permeten reduir el volum i la càrrega dels contaminants des de les primeres etapes del procés productiu, fins i tot a l'hora de dissenyar les naus.  
- S'estudiarà prèviament tant la seua eficàcia mediambiental com els costos associats que comporten.  
- S'evitarà que els beneficis obtinguts amb l'aplicació d'una determinada tècnica es perden en etapes posteriors.  
- Es buscaran tècniques senzilles, fàcilment assimilables i amb baixos costos de manteniment. Els objectius finals que ens han de proporcionar aquestes tècniques, estan clarament definits i són aconseguir l'eliminació o minimitzar:  
- 1 El residu i l'abocament d'aquests  
- 2 Gran part de les emissions d'amoníac a l'atmosfera  
- 3 Les olors detectables de l'explotació fora dels seus límits  
- 4 Els vectors de transmissió de malalties i patògens a l'aire  
  
- 5 La contaminació del sòl i les aigües subterrànies  
En aquest sentit, considera com a principals tècniques per a la reducció d'impactes ambientals i/o el consum de recursos les següents:  
- Bones pràctiques ambientals  
- Aplicació de tècniques nutricionals (formulació dels pinsos)  
- Millores en el disseny i maneig de les instal·lacions  
- Tècniques d'estalvi d'aigua i energies (abeuradors, revisió d'instal·lacions, etc.)  
2. Programa de vigilància ambiental proposat en l'EIA:  
Per a totes les fases de l'explotació (instal·lació, explotació i abandó), es resumeixen en:  
1) Comprovació de mesures de prevenció d'impactes ambientals en fase d'obres  
1. Vigilància del funcionament adequat de la xarxa de pluvials: Mensualment verificant el bon funcionament de canalons i canonades. Diàriament comprovació de la neteja dels exteriors de les naus per al bon funcionament del desaigüe de pluvials.  
2. Neteja de la zona exterior: Diàriament i després de cada cicle d'engreix  
3. Registre: En finalitzar cada cicle amb revisió de la quantitat d'aigua, energia i pinso consumit.  
Caldrà portar un llibre de registre de l'explotació en el qual s'han d'indicar les entrades i eixides d'animals, vacunació i medicació dels animals, controls realitzats i aplicació de mesures correctores implantades en cas de ser necessàries, i de qualsevol incidència ambiental que es puga produir.  
Un programa de vigilància ambiental sobre afeccions al patrimoni, durant el desenvolupament de les obres: Indica que l'aparició de restes arqueològiques, etnològiques o paleontològiques s'haurà de notificar immediatament a la Direcció General de Patrimoni, d'acord amb el que es preveu en la Llei del patrimoni cultural valencià.  
  
3. Consideracions de l'òrgan ambiental  
L'estudi d'impacte ambiental i el projecte preveuen, després de l'ampliació, un nombre de places de 80.600 pollastres d'engreix, tot i que en diversos informes que s'han exposat anteriorment, com és el de la Direcció Territorial d'Agricultura i l'informe de la CHX, s'esmenta una capacitat de 84.999, així com en el compromís de retirada de cadàvers de l'explotació de l'Associació d'Usuaris de Casetes de Castelló, en el qual indica que s'augmenten de 71.000 places fins a les 85.000 (capacitat que requeriria la tramitació d'una autorització ambiental integrada i no una llicència ambiental).  
Per això, com a qüestió prèvia cal indicar, com ja s'ha anat indicant en apartats anteriors, que aquesta declaració d'impacte ambiental únicament resulta vàlida per a la capacitat de 80.600 pollastres d'engreix, ja que és la que s'indica en la documentació tècnica aportada, i per a la qual s'acredita la disponibilitat de recursos hídrics (4.700 m³), Una capacitat superior tindria una dotació d'aigua acreditada insuficient. Per tant, es troben condicionades totes les autoritzacions que es requerisquen a aquesta capacitat, inclosa la seua inscripció en el Registre d'explotacions ramaderes de la Comunitat Valenciana (REGA).  
L'explotació està situada en una parcel·la agrícola, en sòl no urbanitzable comú, situat a més d'1 km respecte al nucli urbà de Sant Mateu.  
L'emplaçament és accessible des de la carretera CV-130 que transcorre a més de 2 km de la instal·lació i que comunica les localitats de Sant Mateu amb Tírig.  
D'acord amb l'estudi d'integració paisatgística, la finca es troba en una zona eminentment agrícola, en la qual destaca predominantment el cultiu d'espècies llenyoses de secà. En la informació cadastral de la parcel·la consta que la superfície ocupada per oliveres de secà és de 6.494 m².  
En l'estudi s'indica que les vistes es veuen temperades per la presència de la pantalla vegetal formada pels mateixos cultius arboris de secà.  
L'estudi conclou que el valor total del paisatge per a la unitat estudiada s'ha de considerar com a molt baix. Per contra, no indica que la localitat de Sant Mateu es troba inclosa en el Paisatge de Rellevància Regional PRR 008: Corredors Prelitorals de Sant Mateu, que abasta l'entorn de Sant Mateu, Tírig i la Salzadella. En aquest es destaca el paisatge agrari i natural, funcional i ben conservat, per la qual cosa és procedent conservar els peus d'olivera que no siga imprescindible erradicar per les construccions, que seran trasplantats com a pantalla vegetal per a facilitar la integració visual de l'activitat en el paisatge. D'acord amb el que s'estableix en l'article 197.a de la LOTUP, almenys la meitat de la parcel·la haurà de quedar lliure d'edificació o construcció i mantindre's en el seu ús agrari.  
Com a conclusió, en l'estudi d'integració paisatgística indica que la tipologia, geometria, composició, materials i tonalitats cromàtiques de la construcció hauran d'ajustar-se a les tradicionals per a aquest tipus de construccions en aquesta zona. Haurà de recolzar fins on siga possible en els materials i solucions arquitectòniques tradicionals del medi rural i evitar, en tot cas, que les condicions estètiques de la construcció, afecten el medi paisatgístic on s'integra.  
Respecte a l'afecció al domini públic hidràulic del barranc del Salt, cal assenyalar que qualsevol actuació que puga afectar una zona de policia o servitud del barranc del Salt haurà de complir el que es disposa en el reglament de domini públic hidràulic, així com les determinacions i autoritzacions que establisca la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en la matèria de la seua competència.  
D'acord amb el que s'indica en l'informe de la CHX, la instal·lació haurà de disposar d'un femer degudament estanc i impermeabilitzat amb capacitat suficient per a emmagatzemar i estabilitzar les dejeccions abans de l'aprofitament o tractament posterior d'aquestes.  
Per a fer-ho, haurà de disposar de capacitat suficient per a emmagatzemar la gallinassa produïda durant un cicle productiu (de 130 a 200 t). Hauran de tindre rastell perimetral i pendent cap a una basseta de recollida de lixiviats connectada a un depòsit estanc que haurà de disposar-se per a la posterior gestió dels lixiviats recollits per un gestor autoritzat, d'acord amb la seua naturalesa. Es procedirà a l'ensostrat o el cobriment del fem emmagatzemat amb coberta flexible per a evitar pèrdues de nitrogen i l'arrossegament del fem per la pluja.  
Per a evitar contaminació de les aigües en l'explotació, el fem no haurà de depositar-se ni manipular-se sobre el terreny natural, per la qual cosa el maneig del fem s'haurà de dur a terme en tot cas sobre solera de formigó o un altre material que evite l'escolament dels lixiviats als corrents superficials (la parcel·la és confrontant amb el barranc del Salt) o la percolació a través del terreny. Haurà de disposar d'un sistema de recollida de lixiviats del femer, que s'haurà de gestionar juntament amb les aigües residuals de la instal·lació.  
El fem no es podrà emmagatzemar en les instal·lacions, per la qual cosa, en acabar cada cicle s'haurà de coordinar amb el gestor autoritzat per a la retirada, transport i gestió d'aquest. El promotor de la granja haurà de portar un registre de la retirada del fem en el qual s'indique almenys la data, quantitat retirada i nom del gestor.  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, d'acord amb l'apartat 1.h de l'annex I del Decret 162/1990.  
  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en la Llei 21/2013 d'avaluació ambiental i en les altres disposicions que li són aplicables.  
L'article 13 del Decret 158/2015, de 18 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, modificat pel Decret 80/2016, d'1 de juliol, atribueix a la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental competència sobre avaluació ambiental estratègica i de projectes.  
  
Per tot això es formula la resolució següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, als sols efectes ambientals, sense perjudici de l'obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, la realització del projecte d'ampliació d'explotació avícola d'engreix a 80.600 pollastres, situat al TM de Sant Mateu en la parcel·la 404 del polígon 3, promoguda per Querol Ferrer TCEA, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions del projecte, l'estudi d'impacte ambiental i altra documentació que figura en l'expedient, i s'adopten els condicionants indicats en l'apartat segon.  
  
  
Segon  
Addicionalment a les mesures adoptades en el projecte, s'estableixen les condicions següents:  
1. Aquesta declaració d'impacte ambiental es formula per a una capacitat de 80.600 pollastres d'engreix (broilers). Es troben condicionades totes les autoritzacions que es requerisquen a aquesta capacitat, inclosa la seua inscripció en el Registre d'explotacions ramaderes de la Comunitat Valenciana (REGA).  
2. D'acord amb el que s'estableix en l'article 197.a de la LOTUP, almenys la meitat de la parcel·la haurà de quedar lliure d'edificació o construcció i mantindre's en el seu ús agrari.  
3. En el cas que la línia elèctrica de subministrament es trobe dins dels supòsits que requereixen avaluació d'impacte ambiental establits en els annexos de la Llei 21/2013 o Decret 162/1990, es procedirà a realitzar la tramitació d'avaluació que corresponga.  
4. Qualsevol actuació que puga afectar una zona de policia o servitud del riu del barranc del Salt haurà de complir el que es disposa en el reglament de domini públic hidràulic, així com les determinacions i autoritzacions que establisca la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en la matèria de la seua competència i altres consideracions indicades en l'informe reflectit en la part expositiva d'aquesta resolució.  
  
5. La instal·lació ramadera haurà de disposar d'una tanca perimetral i control efectiu de l'explotació. Així mateix, haurà de disposar d'equips de neteja i desinfecció adequats tant per a la instal·lació com per als operaris i vehicles que puguen accedir a la instal·lació. Es condicionaran les finestres amb malles per a evitar la proliferació de vectors de malalties.  
6. D'acord amb el que s'indica en l'informe de la CHX, la instal·lació haurà de disposar de femer degudament estanc i impermeabilitzat amb capacitat suficient per a emmagatzemar i estabilitzar les dejeccions abans de l'aprofitament o tractament posterior d'aquestes. Per a fer-ho, haurà de disposar de capacitat suficient per a emmagatzemar la gallinassa produïda durant un cicle productiu (de 130 a 200 t). Hauran de tindre rastell perimetral i pendent cap a una basseta de recollida de lixiviats connectada a un depòsit estanc que haurà de disposar-se per a la posterior gestió dels lixiviats recollits per un gestor autoritzat, d'acord amb la seua naturalesa. Es procedirà a l'ensostrat o el cobriment del fem emmagatzemat amb coberta flexible per a evitar pèrdues de nitrogen i l'arrossegament del fem per la pluja.  
7. Atés que la localitat de Sant Mateu es troba inclosa en el Paisatge de Rellevància Regional PRR 008: Corredors Prelitorals de Sant Mateu, que abasta l'entorn de Sant Mateu, Tírig i la Salzadella, com a mesures d'integració paisatgística s'hauran de conservar els peus d'olivera que no siga imprescindible erradicar per les construccions, que seran trasplantats com a pantalla vegetal per a facilitar la integració visual de l'activitat en el paisatge.  
8. S'haurà d'instal·lar un sistema d'evacuació i drenatge de pluvials de manera que no entren en contacte amb substàncies que puguen contaminar-les. En cap moment podran abocar-se a l'exterior les aigües de neteja ni els llots procedents de les naus, per a la qual cosa s'hauran d'habilitar els dispositius necessaris. Tampoc es podran abocar al llit que discorre confrontant a la parcel·la.  
S'haurà de disposar d'un sistema de recollida de lixiviats del femer, que s'haurà de gestionar juntament amb les aigües residuals de la instal·lació.  
9. En relació amb el risc d'incendis, caldrà complir el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals que cal observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants, tant en la fase d'execució, en la de funcionament i, si escau, en el desmantellament.  
  
10. L'activitat estaria classificada com a grup C, d'acord amb el catàleg d'activitats potencialment contaminadores de l'atmosfera, establit per l'RD 100/2011. En conseqüència, el projecte estarà sotmés a la notificació prevista en l'article 13 de la Llei 34/2007, de 15 de novembre, de la qualitat de l'aire i protecció de l'atmosfera.  
11. Caldrà mantindre un registre del programa de vigilància ambiental, incloent-hi els justificants de la gestió dels residus en general, de la retirada de cadàvers i, en relació amb la gestió de la gallinassa, un registre actualitzat dels documents de lliurament a un gestor autoritzat, en el qual haurà de constar almenys: data de retirada, quantitat retirada i nom del gestor autoritzat.  
Després de cada cicle productiu caldrà comprovar l'estanquitat de les lloses de solera que s'hauran de construir amb formigó armat impermeabilitzat.  
12. Si durant l'execució de les obres es troben restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el promotor haurà de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura de manera immediata i adoptar les mesures pertinents per a la protecció i conservació d'aquestes de conformitat amb el que es preveu en els articles 63é i 65é de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana del patrimoni cultural valencià.  
13. Qualsevol modificació o ampliació del projecte serà objecte d'avaluació ambiental quan siga un supòsit exigit per la normativa sectorial d'avaluació ambiental vigent en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, i s'hi aplicarà el procediment d'avaluació d'impacte ambiental previst en aquesta.  
  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser un acte de tràmit, no es pot interposar cap recurs; sense perjudici dels que, si escau, siguen procedents en via administrativa o judicial enfront de l'acte, si escau, d'autorització del projecte.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que es disposa en l'article 41 de la Llei 21/2013 d'avaluació ambiental.  
  
Cinqué  
D'acord amb la disposició transitòria primera de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, la regulació de la vigència de les declaracions d'impacte ambiental establida en l'article 43 de la Llei 21/2013 esmentada és aplicable a la present declaració d'impacte ambiental.  
  
València, 13 de març de 2020.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental (p. d. R 09.08.2019 del director general de Qualitat i Educació Ambiental; DOGV 8614, 16.08.2019): Francisco Javier Quesada Ferre.»  
  
València, 23 de setembre de 2020.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental (p. d. R 09.08.2019 del director general de Qualitat i Educació Ambiental; DOGV 8614, 16.08.2019): Benjamín Pérez Rocher.