Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 8516, del 28-03-2019 (2019/2004)

RESOLUCIÓ d'11 de febrer de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració ambiental i territorial estratègica corresponent a l'expedient 124/09-EAE i a l'expedient 89/13-AIA.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8516

Data del DOGV
:   28-03-2019

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2019/2004


Data del document
:   11-02-2019

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ d'11 de febrer de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració ambiental i territorial estratègica corresponent a l'expedient 124/09-EAE i a l'expedient 89/13-AIA. [2019/2004]  
De conformitat amb l'article 54.8 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, i de conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, els quals estableixen la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració ambiental, resolc:  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració ambiental i territorial estratègica corresponent a l'expedient 124/09-EAE i a l'expedient 89/13-AIA.  
  
«Declaració ambiental i territorial estratègica  
Expedient: 124/09-EAE  
Promotor: Direcció General d'Energia i Mines  
Autoritat substantiva: Consell de la Generalitat Valenciana. Direcció General d'Indústria i Energia. Conselleria d'Economia Sostenible, Sectors Productius i Comerç (ATREGI/2016/11/46)  
Àmbit: zona 10 del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana  
Objecte: Pla Especial per a l'ordenació de nous aprofitaments a la zona 10 del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana.  
  
Expedient: 89/13-AIA  
Promotor: Enerfín Sociedad de Energía, SL.  
Autoritat substantiva: Direcció General d'Indústria i Energia i Conselleria d'Economia Sostenible, Sectors Productius i Comerç (ATREGI/2016/12/46 i ATELINE/ 2016/1197/46)  
Objecte del projecte: nous aprofitaments eòlics a la zona 10 del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana: projecte d'execució del Parc Eòlic de Cofrentes i de la línia aèria d'evacuació.  
Localització: terme de Cofrentes (València)  
  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en la sessió realitzada el 13 de desembre de 2018, va adoptar l'acord següent:  
Vista la proposta de declaració ambiental i territorial estratègica i la declaració d'impacte ambiental del Pla Especial per a l'ordenació de nous aprofitaments a la zona 10 del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana, en els termes següents:  
  
Fonaments i justificació de la tramitació conjunta de l'avaluació ambiental del Pla Especial i del projecte de desenvolupament.  
El Pla eòlic de la PECV va establir entre els objectius de caràcter jurídic i normatiu «establir un procediment dins del marc jurídic vigent (any 2001), amb criteris d'unitat i tramitació conjunta, la finalitat dels quals és permetre una tramitació àgil i eficaç per a la implantació de les instal·lacions eòliques a la Comunitat Valenciana».  
Actualment, la legislació sectorial en matèria d'avaluació ambiental, com també la legislació urbanística, ha variat respecte de la vigent l'any 2001. No obstant això, atés que els objectius del Pla eòlic estan vigents, s'ha adaptat el procediment de tramitació al que preveu l'article 44.3 de la Llei 5/2014, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge (LOTUP), és a dir, a la tramitació conjunta per part de l'òrgan substantiu (Direcció General d'Energia i Mines) del Pla Especial i els seus projectes de desenvolupament.  
  
Documentació aportada  
El 20 d'agost de 2018, la Subdirecció General d'Energia i Mines remet l'expedient administratiu corresponent al Pla Especial i als projectes d'execució del Parc Eòlic de Cofrentes i la línia d'avaluació, i sol·licita l'avaluació ambiental corresponent. L'expedient està compost per:  
  
- Carpeta 0.0. Antecedents  
- Carpeta 0. Documentació  
1.0. Pla especial  
1.1. Pla especial de la zona 10 nord (gener 2017)  
1.2. Annex del Pla Especial (juny 2017)  
2.0. PE Cofrentes (inclou ST)  
2.1. Projecte d'execució PE Cofrentes (gener 2017):  
Tom I: memòria, pressupost i plànols.  
Tom II: plec de condicions, estudi de seguretat i salut.  
2.2. Separata DG d'Obres Públiques, Transports I Mobilitat (octubre 2017)  
2.3. Annex III. Pla d'execució PE Cofrentes (desembre 2017) (en CD)  
Carpeta de separates (gener 2017)  
3.0. Línia d'evacuació 132 kV  
3.1. Projecte LATT 132 kV (maig 2016)  
Carpeta separates (maig 2016)  
4.0. Estudi d'impacte ambiental  
4.1. Tom I: memòria i plànols.  
4.2. Tom II: annexos  
4.2.1. Annex I. Pla de restauració  
4.2.2. Annex II. Estudi d'afeccions a la Xarxa Natura 2000  
4.2.3. Annex III. Pla de desmantellament  
4.2.4. Annex IV. Annex a l'estudi d'integració paisatgística  
4.2.5. Annex V. Pla de prevenció d'incendis forestals  
4.2.6. Annex VI. Pla de tractament de carrers  
4.2.7. Annex VII. Revisió de l'estudi previ d'avifauna  
4.2.8. Annex VIII. Patrimoni cultural  
4.3. Annex I. EIA (juny 2017)  
4.4. Annex II. EIA (desembre 2017)  
- Carpeta 1. Informació pública  
- Carpeta 2. Al·legacions  
- Carpeta 3. Consultes  
- Carpeta 4. Informe de participació pública  
El 4 d'octubre de 2018, es va comunicar a la Subdirecció General d'Energia i Mines les deficiències de contingut de la documentació remesa, i l'esmena de la documentació es va rebre el dia 11 de desembre de 2018, amb nova documentació presentada pel promotor composta per:  
- Annex II al Pla Especial  
- Annex III a l'estudi d'impacte ambiental  
- Projecte d'execució del Parc Eòlic de Cofrentes, de data octubre de 2018.  
  
Objectius, abast i contingut de la planificació  
El Pla Especial per a nous aprofitaments de la zona 10 en desenvolupament del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana (d'ara endavant, PECV) proposa:  
1) Modificacions del PECV consistents en  
1.a) La redelimitació del límit septentrional de la zona eòlica 10 nord pertanyent a l'àrea eòlica Sierra del Boquerón passant d'una zona considerada apta amb prescripcions a una altra inicialment considerada com a espai exterior. La nova àrea proposada per a formar part de la zona 10 del Pla eòlic substitutiva de l'anterior es considera, després de les anàlisis pertinents detallades en el Pla Especial i en l'estudi d'impacte ambiental, un espai apte amb prescripcions per a ser suport d'instal·lacions eòliques ja que respecta els criteris d'exclusió definits en el PECV i en el projecte d'execució del parc se'n justifica l'aptitud quant a recurs eòlic per a albergar una instal·lació eòlica.  
La modificació realitzada afecta els plànols d'ordenació del pla eòlic següents:  
- Àrees potencials d'aprofitament eòlic a la Comunitat Valenciana. Plànol de situació (núm. 0.1, full 1 de 1, escala 1/1.400.000)  
- Àrees potencials d'aprofitament eòlic a la Comunitat Valenciana. Plànol de conjunt (núm. 0.2, full 2 de 3, escala 1/500.000)  
- Aptitud del territori per a l'aprofitament eòlic. Plànols de conjunt (núm. 1.1, full 2 de 3, escala 1/500.000)  
- Aptitud del territori per a l'aprofitament eòlic. Plànol de detall (núm. 1.2, full 14 i 14.bis de 27, escala1/100.000)  
- Divisió de les àrees seleccionades com a aptes en zones objecte de desenvolupament eòlic (núm. 2, full 2 de 3, 1/500.000)  
- Zones aptes amb compliment de prescripcions en zones d'especial sensibilitat (núm. 1, full 4 i 5 de 6, escala 1/200.000).  
1.b) Així mateix, considerant els informes de les administracions públiques afectades i els pronunciaments inicials de l'òrgan ambiental (document de referència tant del Pla Especial com del projecte) s'introdueix la modificació de l'aptitud de les zones confrontants al nord del congost del Xúquer als paratges de Los Chirrichales, Loma de los Pilillas i Pico de la Sierrecilla passant de zona apta amb prescripcions a zona no apta.  
La modificació realitzada afecta els plànols d'ordenació del pla eòlic següents:  
- Aptitud del territori per a l'aprofitament eòlic. Plànols de conjunt (núm. 1.1, full 2 de 3, escala 1/500.000)  
- Aptitud del territori per a l'aprofitament eòlic. Plànols de detall (núm. 1.2, full 14 i 14-bis de 27, escala 1/100.000)  
- Divisió de les àrees seleccionades com a aptes en zones objecte de desenvolupament eòlic (núm. 2, full 2 de 3, 1/500.000)  
- Zones aptes amb compliment de prescripcions. Zones d'especial sensibilitat (núm. 1, fulls 4 i 5 de 6, escala 1/200.000.  
Atés que constitueixen modificacions del Pla eòlic, la tramitació i l'aprovació requereix el mateix tràmit que el del Pla eòlic, per la qual cosa l'aprovació correspon al Consell de la Generalitat Valenciana.  
  
2) Definició de l'àmbit territorial del Pla Especial  
L'ordenació de zones eòliques són els instruments de planejament que, d'acord amb el que s'estableix en el PECV i en desenvolupament i execució d'aquest, ordenen els usos del sòl per a una zona específica, i es compatibilitzen els existents amb el de producció d'energia elèctrica mitjançant aerogeneradors. El Pla Especial determina:  
1. La localització de les xarxes d'infraestructures eòliques.  
2. El règim urbanístic del sòl afectat.  
3. Les mesures de protecció del territori i del medi ambient exigibles per al correcte funcionament.  
Urbanísticament, l'àmbit territorial del Pla Especial està constituït per la superfície de terreny sobre la qual les seues determinacions són efectives. És, per tant, la superfície sobre la qual es defineix la compatibilitat de l'ús eòlic amb els usos preexistents, i sobre la qual serà possible, conseqüentment, implantar les instal·lacions d'aprofitament eòlic, els elements auxiliars i els accessos que per aquest motiu calga construir. A aquest efecte, es considera l'aprofitament eòlic com l'aprofitament dels terrenys aptes per a la implantació de parcs eòlics de conformitat amb el que es disposa en el PECV.  
A continuació es defineix l'àmbit territorial del projecte que es tramita dins de la proposta de nous aprofitaments eòlics de la zona 10, és a dir, el Parc Eòlic de Cofrentes. L'ordenació del Pla Especial afecta el capítol IV (articles 4.1 a 4.19) de les normes urbanístiques del Pla general de Cofrentes.  
Aquest àmbit territorial s'ha definit per aplicació dels criteris següents:  
- En els trams en els quals se situen els aerogeneradors del parc eòlic, l'àmbit del Pla Especial és una franja de terreny de tres-cents (300) metres d'amplària total, centrada en la línia que uneix els aerogeneradors sobre el carener que aquests ocupen, de manera que queden cent cinquanta (150) metres a cada costat de cadascun dels aerogeneradors en relació amb aquesta línia. Aquesta franja exclou, en tot cas, les àrees que en el Pla eòlic de la Comunitat Valenciana es declaren no aptes, i qualsevol superfície que estiga a menys de mil (1.000) metres de sòl classificat pel planejament municipal com a urbà o urbanitzable d'ús no industrial. També s'eliminen algunes àrees a causa de la seua topografia especialment abrupta, i unes altres que podrien afectar microreserves de flora pròximes. En aquestes situacions, els aerogeneradors quedaran excèntrics respecte de la franja sobre la qual es defineix la compatibilitat de l'ús eòlic, que en cap cas tindrà una amplària inferior als cent cinquanta (150) metres.  
  
- En els trams en els quals han d'obrir-se camins de nova construcció que no han d'albergar-hi aerogeneradors o en els camins existents que hagen de ser ampliats o modificats en la seua secció o traçat, l'àmbit del Pla Especial és una franja de terreny de quaranta (40) metres d'amplària total, centrada en l'eix del camí, de manera que queden vint metres a cada costat d'aquest eix. Els camins existents sobre els quals no hagen de produir-se ampliacions o modificacions de traçat, no formaran part de l'àmbit del Pla Especial.  
- En els trams en els quals hagen d'obrir-se rases per a instal·lacions que no estan incloses en les franges dels aerogeneradors o de camins de nova construcció, l'àmbit del Pla Especial és una franja de terreny de vint (20) metres d'amplària total, centrada en l'eix de la rasa, de manera que queden deu metres a cada costat d'aquest eix.  
  
En el cas de la subestació prevista, es defineix com a àmbit del Pla Especial un quadrat de 100 x 100 metres en l'interior dels quals es construirà la subestació i els edificis auxiliars necessaris.  
- Per al centre de control del parc, l'àmbit del Pla Especial és un quadrat de 100 x100 metres centrat en aquest.  
  
Descripció dels projectes  
Proposta de nous aprofitaments de la zona 10 (any 2017)  
El promotor presenta l'any 2017 juntament amb el corresponent Pla Especial i com a desenvolupament del projecte d'execució del Parc Eòlic de Cofrentes amb 49,98 MW de potència total i la línia aèria d'evacuació.  
Les instal·lacions i construccions que compondran els nous aprofitaments són:  
- 14 aerogeneradors, tripala, amb multiplicadora, amb sistema de control d'angle de pas i funcionament de velocitat variable de 3,57 MW, 134 m d'alçària de boixa i 141 m de diàmetre de rotor (en algunes parts del projecte indica 137 m de rotor) i 15.615 m² d'àrea d'escombratge.  
  
- 1 torre anemomètrica autoportant de 134 m d'alçària.  
- 1 subestació elèctrica 30/132 kV, denominada La Señorita  
- 1 edifici de control  
- Camins d'accés i línies subterrànies de mitjana i baixa tensió i de control, entre aerogeneradors, torre anemomètrica, edifici de control i subestació  
- Línia elèctrica aèria, de 3,5 km de 132 kV de nova construcció des de la subestació del parc de La Señorita fins a la subestació existent CH Cofrentes.  
L'aerogenerador ha sigut dissenyat seguint les especificacions de la classe III, de la norma GYA-49.046-0, apta per a emplaçaments amb una mitjana anual de vent a l'alçària de boixa fins a 7,5 m/s. Disposarà d'abalisament aeronàutic sistema dual Mitjana A/Mitjana B, d'acord amb les normes i autorització de navegació aèries.  
Els aerogeneradors se situaran als paratges de La Morena, Los Borregueros, El Campichuelo i Loma del Puzol, del terme de Cofrentes, entre les cotes 700 i 800 msnm, amb la distribució següent:  
  
L'edifici de control, amb una superfície útil de 140 m², se situa en una zona de cultiu pròxima al camí de La Señorita, coordenades TM, fus 30, ETRS89, 660.535 (X); 4.345.682 (Y).  
La torre anemomètrica serà metàl·lica, troncocònica autoportant de 134 m d'alçària. Se situarà al costat del paratge La Morena, coordenades UTM, fus 30, ETRS89, 659.881 (X); 4.346.520 (Y) estarà dotada de subministrament elèctric des de l'aerogenerador més pròxim (COFR-3).  
La subestació elèctrica se situarà al paratge del Campichuelo al costat del camí de La Señorita, coordenades UTM, fus 30, ETRS89, 661.209 (X); 4.344.832 (Y). Ocuparà una superfície de 860 m² i constara de: sistema de 132 kV (intempèrie) amb una posició conjunta de línia transformador, sistema de 30 kV en intempèrie i sistema de 30 kV (interior) amb aïllament en gas SF6.  
Les característiques de l'obra civil per a la instal·lació de les infraestructures eòliques descrites són:  
- Vials. Els accessos principals es realitzaran a partir de la xarxa de camins i carretera existents.  
La longitud de camins existents a condicionar s'ha estimat en 1.873 metres i la dels camins de nova planta en 4.083 m.  
Els vials interiors tindran 4,0 m d'amplària útil i 6,50 m d'amplària lliure de trajecte amb una subbase de tot-u natural o material seleccionat de 25'30 cm, compactades i amb talussos laterals 3:1 i una capa de redolament de tot-u artificials de 5 cm. En les vores laterals portarà cunetes de desguàs d'1 m d'amplària i 0,5 m.  
Els radis de curvatura seran a l'interior de 28 m i a l'exterior de 35 m i el pendent longitudinal serà inferior al 7 % en ferms sense compactar i menor al 12 % en ferms compactats.  
En els sobreamples no es realitzarà estesa de base i subbase, llevat que en obra s'estime necessari un ferm més consistent, en aquest cas s'aportarà una capa de segellament de 15 cm de grossària.  
- Rases per a cablejat. L'energia generada per cada turbina s'evacua en subterrani fins a la corresponent subestació, la qual cosa requereix l'execució d'una rasa de 0,60 € 1,00 m d'amplària i 1,00 metre de profunditat, que generalment discorre adossada als vials interiors del parc. En els punts d'encreuament de pistes de servei es formaran passos, perpendiculars al camí, mitjançant tubs de PVC encastats en dau de formigó de 0,8 x 0,8 mm de secció. La rasa contindrà els cables de mitjana tensió i els cables de fibra òptica per al telecontrol.  
  
- Fonamentació. La fonamentació de l'aerogenerador està composta per una llosa de formigó de base circular de 23 m de diàmetre suficientment armada.  
La fonamentació de la torre anemomètrica serà un dau de formigó armat de 7 x 7 x 3,0 m.  
- Plataformes de muntatge  
Al costat de cada aerogenerador es disposarà d'una plataforma de 40 x 60 m especialment condicionada per a la col·locació de la grua de gelosia que és utilitzada per a l'elevació i muntatge dels diferents elements que componen l'aerogenerador. Al seu torn, el muntatge de la grua de gelosia requereix d'una grua auxiliar que se situarà en un espai recte addicional, d'aproximadament 4 x 150 m. Es podran emprar per a aquest fi els vials d'accés als aerogeneradors sempre que els pendents i la traça ho permeten.  
- Subestació elèctrica  
El parc d'intempèrie requereix la retirada de 20-30 cm de la capa superficial, l'esplanació, desmunt, rebliment, anivellament del terreny i compactació a la cota definitiva de la instal·lació amb aportació d'una capa de grava de 10 cm de grossària.  
Les fonamentacions d'aparells i pòrtics es realitzaran amb formigonada en massa sobre uns 10 cm de formigó de neteja.  
La bancada del transformador es realitzarà amb formigó armat sobre el qual es col·locarà, per a evitar vessaments al terreny, una cubeta de recollida d'oli per al trafo.  
La subestació estarà barrada perimetralment amb malla metàl·lica de simple torsió de tres metres d'alçària fixada sobre pals metàl·lics cada 3 metres.  
- Previsió de préstecs i abocadors. Es preveu la localització de zones de préstecs i abocadors en les proximitats del parc eòlic per a ser utilitzats amb aquestes finalitats.  
  
  
  
Sistema d'evacuació  
L'evacuació de l'energia generada pel Parc Eòlic de Cofrentes es projecta mitjançant una línia de 132 kV (conductors LA 280/281, 1 mm² i cable de terra PROGW14-24), de simple circuit amb origen en SET LA Señorita i a través de huit alineacions i 16 suports arribarà amb una longitud de 3,44, km al pòrtic de la SET CH Cofrentes.  
Tant les cadenes de suspensió com les d'amarres estaran formades per cadenes d'aïllament de compòsit del tipus RTLRH-4610.876-2077.  
  
La línia s'ha dissenyat aplicant les característiques constructives i les mesures anticolisió i antielectrocució per als ocells tant en els cables com en els suports. S'ha previst la col·locació de dispositius salvaocells (espiral d'1 m de llarg i 0,3 de diàmetre) en la totalitat de la línia en el cable de terra OPGW cada 10 metres.  
Els suports seran de tipus àguila i tipus falcó, i se cimentaran amb formigó en tipus monobloc que sobreeixirà del terreny almenys 45 cm.  
  
Els camins per a la instal·lació dels suports requereixen 3 metres d'amplària en trams rectes i 6 en trams corbs i un pendent màxim del 12 %. S'utilitzen majoritàriament camins existents, si bé serà necessària l'obertura de 514,15 metres lineals de camins amb una afecció superficial de 1.543,53 m².  
  
Modificació del projecte d'execució del Parc Eòlic de Cofrentes (octubre de 2018)  
Al desembre de 2018, l'òrgan substantiu remet a l'òrgan ambiental la modificació del Pla Especial adaptat al projecte d'execució del Parc Eòlic de Cofrentes amb un total de 49,79 MW de potència, que substitueix el presentat al gener de 2017 una vegada concretat el model d'aerogenerador definitiu que millor s'ajusta a l'emplaçament. El model d'aerogenerador seleccionat té una potència unitària de 3,83 MW (model GE-137) dissenyat seguint les especificacions de la classe III de la norma RTR-74.096-7, apta per a emplaçaments amb una mitjana anual de vent a l'alçària de boixa fins a 7,5 m/s. Disposarà d'abalisament aeronàutic sistema dual Mitjana A / Mitjana C i es col·locarà un nivell intermedi de llums a la torre anemomètrica.  
L'increment de potència unitària de l'aerogenerador ha derivat en una sèrie de canvis en les instal·lacions que tindran les característiques següents:  
- El canvi de model permet l'eliminació de l'aerogenerador de menor recurs eòlic (aerogenerador COFR-4) i roman la resta de posicions inalterada. Finalment, disposa de 13 aerogeneradors, tripala, amb multiplicadora, amb sistema de control d'angle de pas i funcionament de velocitat variable, de 3,83 MW de potència unitària, 111,5 m d'alçària de boixa i 137 m de diàmetre de rotor i 14.741 m² d'àrea d'escombratge.  
- 1 torre anemomètrica autoportant que modifica la seua posició lleugerament a les següents coordenades UTM, fus 30, ETRS89, 659.862 (X); 4.346.611 (Y) i redueix l'alçària a 111,5 m  
- 1 subestació elèctrica 30/132 kV, denominada La Señorita  
- 1 edifici de control  
- Camins d'accés i línies subterrànies de mitjana i baixa tensió i de control, entre aerogeneradors, torre anemomètrica, edifici de control i subestació  
- Línia elèctrica aèria, de 3,5 km de 132 kV de nova construcció des de la subestació del parc La Señorita fins a la subestació existent CH Cofrentes.  
Les posicions dels aerogeneradors són iguals a les anteriors, si bé s'han canviat de nom els aerogeneradors en eliminar el COFR-4 i queden finalment:  
  
  
A continuació, s'enumeren exclusivament les modificacions de l'obra civil derivades del canvi en el model d'aerogenerador, i la resta és idèntica als descrits per al projecte d'execució de gener de 2017:  
  
- Vials. La longitud de camins existents a condicionar s'ha estimat en 1.275 metres i la dels camins de nova planta en 4.517 m.  
  
Els vials interiors tindran 4,5 m d'amplària útil i 6,0 m d'amplària.  
  
Els radis de curvatura seran a l'interior de 45 m i a l'exterior igual o menor a 60 m i el pendent longitudinal serà igual o menor al 13 % en ferms compactats.  
- Fonamentació. La fonamentació de l'aerogenerador està composta per una llosa de formigó de base circular de 20,50 m de diàmetre suficientment armada.  
- Plataformes de muntatge  
Al costat de cada aerogenerador es disposarà d'una plataforma de 25 x 50 m especialment condicionada per a la col·locació de la grua de gelosia necessària per a l'elevació i muntatge dels diferents elements que componen l'aerogenerador. Addicionalment, es disposarà d'una superfície auxiliar de 10 x 70 m, sensiblement plana i lliure de vegetació, per a l'apilament de les pales i per a facilitar els treballs de les grues.  
Al seu torn, el muntatge de la grua de gelosia requereix d'una grua auxiliar que se situarà en un espai recte addicional, d'aproximadament 7 x 130 m. Es podran emprar per a aquest fi els vials d'accés als aerogeneradors sempre que els pendents i la traça ho permeten.  
El sistema d'evacuació (línia elèctrica aèria de 132 kV) no tindrà variacions respecte del projecte d'execució de gener de 2017.  
  
Tramitació administrativa  
Antecedents (1a fase, determinació de l'abast de l'avaluació ambiental)  
El 8 d'agost de 2008, la Conselleria d'Infraestructures i Transports va remetre a l'òrgan ambiental l'expedient de Pla Especial per a l'ampliació de l'ordenació de la zona 10 nord.  
El 25 de març de 2009, l'empresa promotora (Enerfin Societat d'Energia, SA) remet documentació en format digital de l'estudi d'impacte ambiental que correspon al Pla Especial, projectes dels parcs de Jalance i Cofrentes i la línia elèctrica d'evacuació, com també l'estudi preoperacional anual d'avifauna dut a terme en el període comprés entre desembre de 2007 i desembre de 2008 i l'informe de prospecció arqueològica, i s'incoa el corresponent expedient d'avaluació ambiental estratègica (expedient 124/09-EAE).  
El 7 d'octubre de 2009, es va sol·licitar a l'Àrea d'Energia de la Conselleria d'Infraestructures i Transports la remissió de les resolucions del conseller d'Infraestructures i Transport, de 30 de març de 2007, i de 30 de maig de 2007, esmentades en l'apartat d'antecedents del Pla Especial. La documentació sol·licitada es va rebre el dia 27 d'octubre de 2009.  
Basant-se en aquestes resolucions, la societat Enerfín va tramitar davant la Direcció General d'Energia un Pla Especial per a l'increment de la potència de 100 MW a la zona 10 i la corresponent disminució de potència de la zona 15.  
Estudiada la documentació, es va efectuar consulta a l'Advocacia General, el 10 de juliol de 2009, respecte de la interpretació de la normativa del Pla eòlic en relació amb la proposta plantejada que va remetre el corresponent informe el 18 de novembre de 2009.  
Així mateix, es van sol·licitar informes a diverses administracions afectades.  
Com a resultat de l'anàlisi tècnica es va elevar proposta d'informe a la Comissió d'Avaluació Ambiental, que el va aprovar en la sessió de 12 de setembre de 2012.  
Aquest informe té la consideració de document d'abast a l'efecte d'avaluació ambiental. A continuació es transcriuen els aspectes més rellevants de les seues conclusions:  
«La modificació proposada en el Pla Especial, consistent en la transferència de potència de la zona 15 a la zona 10, afecta els objectius, estratègies, criteris i/o normativa del Pla eòlic. La transferència d'aprofitament entre zones (que inclouria tant energia com aerogeneradors que la generen) no solament no està prevista en la normativa del Pla eòlic sinó que, tal com ha sigut corroborat en l'informe elaborat per l'Advocacia General, contravé l'estratègia d'actuació núm. 1, descrita en el capítol 9 del Pla eòlic en els termes següents: [?]  
  
Per tant, les incidències que han sorgit o puguen sorgir en el desenvolupament i execució de la zona 15 i les possibilitats de desenvolupament dels paràmetres de capacitat assignats en el Pla eòlic a aquesta hauran de ser resoltes en la tramitació del Pla Especial, pla energètic i estudi d'impacte ambiental corresponents a aquesta zona, i ajustar el procediment al que s'estableix en els objectius, estratègies, criteris i normativa del Pla eòlic.  
Una altra qüestió diferent és la possibilitat de nous aprofitaments del recurs eòlic de la zona 10 en el marc dels paràmetres de capacitat establits en el Pla eòlic per a aquesta zona i concretament amb el «nombre màxim d'aerogeneradors [?]  
El nombre màxim d'aerogeneradors, establit en l'article 29 per a cadascuna de les zones, no és sinó la fixació del límit tenint en compte que les dimensions de l'aerogenerador, i en particular el diàmetre del rotor, estava entorn als 47 metres, tal com quedava recollit en la descripció de l'actuació i les seues accions de l'estudi d'impacte ambiental del Pla eòlic.  
En aquest sentit, des de l'elaboració i aprovació del Pla eòlic (any 2000-2001) s'ha produït un notable avanç tecnològic en la fabricació dels aerogeneradors, i es tendeix actualment a la instal·lació de turbines de major potència unitària que comporten una minimització del conjunt de l'obra civil dels parcs i un major aprofitament energètic dels emplaçaments.  
No obstant això, l'avanç tecnològic ha comportat també un notable increment de les dimensions de les turbines respecte de les considerades en l'avaluació del Pla eòlic, per això cal adaptar el nombre màxim d'aerogeneradors a l'escenari actual, és a dir, realitzar una equivalència sobre la base de les dimensions del model d'aerogenerador seleccionat, amb la finalitat de respectar i complir la limitació paisatgística establida com a estratègia per al compliment dels objectius del Pla eòlic.  
  
El nombre màxim d'aerogeneradors que tenen cabuda en un determinat emplaçament està relacionat, en gran manera, amb la grandària del rotor, i es redueix gradualment a mesura que s'incrementa el seu diàmetre. És possible, per tant, equiparar el nombre màxim d'aerogeneradors establit en el Pla eòlic en cadascuna de les zones, dividint el nombre màxim d'aerogeneradors per la relació resultant del diàmetre del rotor seleccionat i el diàmetre del rotor considerat en l'EIA del Pla eòlic (47 metres). Aquesta relació s'ha comprovat correcta en les zones eòliques tramitades en les quals s'ha modificat el model d'aerogenerador.  
Per tant, és evident que el valor absolut corresponent al nombre màxim d'aerogeneradors ha de ser recalculat en funció del model de l'aerogenerador a instal·lar i que, basant-se en el compliment dels criteris del Pla eòlic, aquesta operació resulta més necessària i inqüestionable a mesura que incrementa la grandària del rotor respecte del diàmetre considerat en la valoració ambiental del Pla eòlic.  
En aquest sentit, cal assenyalar que les infraestructures executes en la zona 10 equivalen a un nombre d'aerogeneradors sensiblement inferior al nombre màxim d'aerogeneradors establits en l'article 29 per a la zona 10 i que, per tant, podria plantejar-se la tramitació d'aprofitaments de recurs en l'àmbit d'aquesta zona. No obstant això, no cal oblidar que la principal restricció al desenvolupament de la capacitat màxima de la zona 10 (d'acord amb els mesuraments, dades i arguments aportats per l'empresa promotora al llarg del procés d'avaluació ambiental) va ser la falta de recurs eòlic de no poques de les zones aptes i aptes amb prescripcions considerades viables en el projecte de desenvolupament de la zona 10 que va obtindre l'adjudicació de la zona.  
La tramitació de nous aprofitaments en la zona haurà, a més, d'ajustar-se a l'objectiu núm. 8 del Pla eòlic, de caràcter jurídic i normatiu, consistent a «establir un procediment dins del marc jurídic vigent, amb criteris d'unitat i tramitació conjunta la finalitat dels quals és permetre una tramitació àgil i eficaç per a la implantació de les instal·lacions eòliques a la Comunitat Valenciana», objectiu que, a més, és crucial per a la correcta determinació i minimització de l'impacte ambiental d'una zona. El seu compliment passa ineludiblement per una proposta conjunta de zona (Pla Especial, pla energètic i estudi d'impacte ambiental) sense que puga ser interpretat, en cap cas, que la Resolució del conseller d'Infraestructures de 30 de març de 2007, autoritzant la transmissió dels drets que tenia Guadalaviar Consorcio Alabe-Enerfín, en la zona 10 a les seues empreses partícips, és extensiva a una subdivisió de la zona i a la tramitació independent de l'ampliació d'aprofitaments en aquesta.  
  
  
L'estudi d'impacte ambiental d'un Pla Especial, l'objecte del qual siga explotar el recurs eòlic de la zona 10, d'acord amb la capacitat establida en el Pla eòlic per a aquesta, haurà d'analitzar, en primer terme, la viabilitat de les zones considerades aptes i aptes amb prescripcions en el Pla eòlic rebutjades en el procés d'avaluació ambiental inicial de la zona 10, tenint en compte que els avanços tecnològics o els mesuraments acumulats en període més prolongat poden haver modificat la seua consideració com a alternatives factibles [?]  
En relació amb l'aptitud per a albergar instal·lacions eòliques de l'àmbit de la denominada «zona 10 nord» s'inclouen com a annex a aquest document els informes emesos de les diferents administracions consultades sobre la documentació del Pla Especial remés.  
Com a complement al que han indicat les diferents administracions afectades, sense que s'haja efectuat una anàlisi exhaustiva de la zona ja que no és objecte d'aquest document i sobre la base de l'experiència acumulada en el desenvolupament i execucions d'altres zones eòliques, cal apuntar que l'àrea que abasta els paratges de Los Chirrichales, Loma de los Pilillas i Pico de la Sierrecilla, tindrà, la consideració de «zona no apta« per dos motius fonamentals:  
- constitueix el territori d'ús més freqüent (Kernel 50) per part d'una de les parelles d'àguila cuabarrada (Hieraaetus fasciatus) que niuen a l'entorn del congost del Xúquer d'acord amb les dades recaptades en el seguiment per via satèl·lit inclòs en el programa de vigilància ambiental de la zona 10 i  
- les condicions topogràfiques dels careners coincidents amb el kernel 50, indicat en el punt anterior, són poc favorables a la instal·lació d'infraestructures eòliques (estretor de careners, pendents molt acusades i accessos inexistents) i en major grau a mesura que s'incrementa la grandària de l'aerogenerador.  
Així mateix, hauria de considerar-se almenys com a zona apta amb prescripcions d'especial sensibilitat almenys el kernel 90 del territori de la parella d'àguiles cuabarrades.  
En aquest sentit, sense perjudici del tràmit administratiu requerit i en vista a una hipotètica redelimitació de la zona 10, l'estudi d'alternativa de la denominada zona 10 nord hauria de preveure la utilització d'aerogeneradors amb la major potència unitària que permeta la fisiografia de la zona en relació amb l'obra civil de manera que puguen reduir-se el nombre d'aerogeneradors deixant lliures les àrees més valuoses per a l'avifauna de la zona i, més concretament, per a les parelles d'àguila cuabarrada.»  
Posteriorment, el 30 de juliol de 2013, la Subdirecció General d'Energia i Mines remet documentació presentada per l'empresa Enerfin composta per:  
- Còpia de l'escrit d'Enerfin  
- Pla especial per a ordenació de nous aprofitaments eòlics de la zona 10  
€ Estudi d'impacte ambiental de nous aprofitaments de la zona 10  
  
- Avantprojecte del Parc Eòlic de Cofrentes.  
  
I el 19 de desembre de 2014, la Subdirecció General d'Energia i Mines remet documentació modificativa de la inicialment presentada (en 2013), composta per:  
- Còpia dels escrits remesos per Enerfin, de 30 de setembre de 2014 i de 20 de novembre de 2014.  
- Còpia en paper i en CD de l'estudi d'integració paisatgística dels nous aprofitaments eòlics de la zona 10.  
- Annex al Pla Especial d'ordenació de nous aprofitaments eòlics de la zona 10.  
- Annex a l'estudi d'impacte ambiental de nous aprofitaments eòlics de la zona 10.  
  
La documentació presentada el 30 de juliol de 2013 inclou, sobre la base d'una redelimitació de la zona eòlica, el desenvolupament de dos parcs eòlics denominats Jalance i Cofrentes de 50 MW de potència cadascun. Cada parc estaria conformat per 17 aerogeneradors, 16 dels quals tenen una potència unitària de 3 MW (model E-101) i 1 de 2 MW de potència unitària (model E-82). L'evacuació fins a la subestació es preveia en línia enterrada de 30 kV en rasa paral·lela en la major part del recorregut als camins. La subestació La Señorita disposa de dues posicions de transformador (una per parc) i una de línia en una única barra. Els transformadors disposaran d'una potència de 60 MV, la relació de transformació és de 30/132 kV i la línia d'evacuació aèria de 132 kV es connectaria a l'ST Cofrentes, propietat d'Iberdrola, amb un recorregut de 3,8 km de longitud.  
El 19 de desembre de 2014, es presenta nova documentació en la qual s'indica la renúncia de Enerfin (el 21.05.2014) a l'execució del Parc Eòlic de Jalance per dues raons:  
1a. Tecnicoeconòmiques: la reforma energètica iniciada pel govern al juliol de 2014 ha derivat en l'aprovació d'un nou règim retributiu per a les energies renovables, en el qual únicament tindran cabuda les instal·lacions més productives i amb una major eficiència energètica. La consideració de les llomes de Los Chirrichales, de Los Pilillas i Pico de la Sierrecilla com a zona no apta, fan poc viable econòmicament la resta de posicions en el nou marc regulador.  
  
2ª. Ambientals: l'existència de punts de nidificació d'una parella d'àguila cuabarrada va demostrar inviable nou posicions del Parc de Jalance, i addicionalment per la possible afecció a una zona LIC.  
Com a resultat es va realitzar una nova proposta basada en l'elecció d'un aerogenerador de major eficiència energètica, una disminució del nombre de posicions i una reordenació substituint 4 posicions del Parc Eòlic de Cofrentes per unes altres del Parc de Jalance més energètiques a fi de fer més productiu i eficient el Parc Eòlic de Cofrentes.  
  
Aquest parc es projecta amb un total de 17 aerogeneradors, 16 dels quals tindran una potència unitària de 3 MW, (model E-115) i 1 aerogenerador de 2 MW de potència unitària (model E-82).  
Realitzades les consultes a les administracions afectades, el 25 de maig de 2015 es va emetre un document d'abast centrat fonamentalment en la nova proposta dels projectes de desenvolupament, i recorda, no obstant això, que l'avaluació ambiental abastava dos nivells jeràrquics: la del Pla Especial i la dels projectes.  
En relació amb l'avaluació ambiental del Pla Especial es va incidir en els aspectes estratègics que havien de ser avaluats reiterant les consideracions de l'informe d'abast de 2012.  
Respecte de l'abast de l'estudi d'impacte ambiental, formulat sobre la proposta al projecte de desenvolupament del projecte de desembre de 2014, es van efectuar consideracions concretes en relació a l'actualització dels estudis preoperacionals d'avifauna i patrimoni cultural, a l'estudi de les alternatives dels diferents aspectes de disseny del parc i les infraestructures associades a fi de la minimització dels efectes i també les qüestions a incloure en el programa de vigilància ambiental, recordant especialment que el seguiment de la incidència sobre l'avifauna s'havia de programar d'acord amb el protocol elaborat per la Direcció General del Medi Natural, revisat l'any 2012 i que la seua aplicació s'iniciarà des del moment en el qual comencen les proves de funcionament dels aerogeneradors.  
Així mateix, es va sol·licitar la inclusió de cartografia georefenciada de la totalitat de les infraestructures del parc i del sistema d'evacuació i les qüestions relacionades amb la tramitació i les consultes a realitzar en la fase posterior.  
  
Informes sectorials (recaptats per l'òrgan ambiental en les fases prèvies, anys 2009 i 2013).  
- Direcció General de Prevenció, Extinció d'Incendis i Emergències  
  
\* Informe de 18 de febrer de 2010 sobre el Pla Especial  
Una vegada consultades la documentació aportada i les normatives vigents aplicables a l'estudi dels diferents riscos a considerar cal assenyalar:  
- Risc d'inundació: la documentació aportada considera aquest risc, però basant-se en el PATRICOVA (normativa actualment vigent), per la qual cosa seria necessari corregir l'anàlisi d'aquest risc. Si bé, el risc d'inundació no afecta les àrees on se situen els parcs eòlics d'ampliació de la zona 10 nord.  
- Risc de lliscaments: tal com indica la documentació aprovada i d'acord amb la cartografia temàtica de la Comunitat Valenciana, la zona on se situa l'ampliació de parcs eòlics no es veu afectat per aquest risc.  
  
- Risc sísmic: la documentació aportada preveu aquest risc. Segons la norma de construcció sismoresistent de 2002 (NCSR-02), la zona d'ampliació dels parcs té una acceleració sísmica de 0.06, per la qual cosa atés que serà una instal·lació d'importància especial (segons s'estableix l'apartat 1.2.2. d'aquesta normativa) s'hauran d'assumir totes les mesures establides a aquest efecte en l'NCSR-02.  
- Risc d'accidents greus: actualment no hi ha coneixement de l'existència de cap empresa afectada pel Reial decret 1254/1988, localitzada en els municipis de Cofrentes i Jalance a la zona on es planteja l'ampliació.  
- Risc d'accidents greus per transport de mercaderies perilloses: segons el que estableix el Pla Especial de la Comunitat Valenciana referent a això, l'àrea d'ampliació no està afectada per aquest risc.  
- Risc forestal: en la documentació es preveu aquest risc i es proposen una sèrie de mesures correctores sobre aquest tema. No obstant l'anterior, si considerem l'elevat risc d'incendi forestal en la zona d'ampliació, ja que la totalitat del terreny afectat és forestal, caldrà aplicar la totalitat de les mesures establides en la Guia de parcs eòlics i els seus sistemes d'evacuació, elaborada per la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge (coincident amb l'informe elaborat al projecte de 30.12.2013)  
\* Informe de 30 de desembre de 2013 al projecte  
«Els possibles impactes negatius derivats dels plans especials de desenvolupament de les zones eòliques es poden agrupar en:  
Impactes en la fase d'execució  
Impactes en la fase d'explotació, propis de la instal·lació  
Els possibles impactes, propis de la fase d'execució, podrien concretar-se en la producció d'incendis forestals com a conseqüència de la utilització de maquinària i equips sense prendre les adequades mesures de prevenció, com també en l'entorpiment de les operacions d'extinció com a conseqüència de talls en camins i pistes forestals.  
Els impactes en la fase d'explotació, propis de la instal·lació, són conseqüència directa de l'elecció d'emplaçament dels aerogeneradors. La instal·lació d'agrupacions lineals d'aerogeneradors en els careners de les cordes muntanyenques ocasiona impactes negatius, tant en les labors de prevenció d'incendis forestals com en les d'extinció.  
  
Amb caràcter general aquests impactes podrien concretar-se en:  
Es redueix el camp visual dels observatoris forestals de prevenció d'incendis.  
Es limita la utilització de mitjans aeris en labors d'extinció als parcs eòlics i en el seu entorn immediat. Aquesta limitació es va poder concretar en la disminució de la utilitat dels depòsits d'aigua per a presa d'helicòpters situats en els voltants dels parcs, com també en la dràstica disminució de l'operativitat dels mitjans aeris d'extinció en els voltants dels aerogeneradors.  
Respecte al segon punt, cal ressaltar que a la Comunitat Valenciana l'extinció d'incendis forestals es fonamenta en gran manera en els mitjans aeris, per la qual cosa, en aquells llocs amb limitacions d'ús, es fa necessari reforçar les infraestructures de suport als mitjans terrestres.  
  
Proposta de mesures correctores  
En la fase d'execució:  
En totes les actuacions que es realitzen en terreny forestal o en un franja de seguretat de 500 metres al voltant d'aquest, cal ajustar-se al que estableix el «manual de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals en execució d'obres i treballs realitzats en terrenys forestals o en els seus voltants» aprovat per Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat Valenciana. Per a un adequat compliment del manual esmentat la formació i conscienciació dels operaris que treballaran en l'execució dels treballs es considera una peça clau.  
  
Per a un adequat compliment de les mesures de seguretat, en les diferents zones de treball, i en lloc visible, s'han de col·locar cartells informatius dels nivells de risc d'incendi diaris establits per la Direcció General d'Interior en compliment del Pla especial contra el risc d'incendis forestals de la Comunitat Valenciana.  
En tot moment s'han de mantindre en bon estat de conservació i lliures d'obstacles els camins i pistes forestals afectades pels treballs, de tal manera que no s'interrompa el normal funcionament dels mitjans de prevenció i extinció d'incendis forestals.  
En la fase d'explotació:  
Com s'ha indicat en l'apartat anterior, la instal·lació d'aerogeneradors en terrenys forestals genera una disminució en l'eficàcia dels mitjans de prevenció aeris d'extinció a l'entorn d'aquests, en tractar-se d'obstacles de gran envergadura que, en cas d'incendi, poden estar ocults pel fum. Per tant, les mesures correctores han d'estar dirigides fonamentalment al reforç d'aquests mitjans terrestres, de tal manera que es compense aquesta disminució d'efectivitat. Així, als parcs:  
  
S'ha d'evitar la instal·lació d'aerogeneradors a l'entorn d'observatoris forestals que puguen entorpir-ne el camp visual.  
  
S'ha de reforçar la vigilància en la zona d'influència, bé mitjançant sistemes automàtics de detecció d'incendis forestals o mitjançant patrulles de vigilància. S'ha d'evitar la instal·lació d'aerogeneradors a l'entorn de depòsits d'aigua amb possibilitat de càrrega d'helicòpters.  
Preval la concentració d'aerogeneradors, i evitar així dispersions que dificulten encara més les labors dels mitjans d'extinció.  
S'ha de disposar d'un sistema de vigilància i alerta d'incendis integrat en un sistema que permeta, en cas d'incendi, la parada dels aerogeneradors i la seua orientació més adequada en funció de les característiques i localització de l'incendi. Així mateix, els aerogeneradors han de disposar de senyals i abalisaments que faciliten la seua detecció pels mitjans aeris.  
Els vials que comuniquen les diferents torres de cada agrupació d'aerogeneradors han de disposar, en el cas de no estar executades, d'àrees contrafocs de suport per als mitjans d'extinció terrestres. Les àrees tallafocs de suport tindran amb caràcter general una amplària igual a 10 vegades l'alçària mitjana de la vegetació circumdant. En qualsevol cas, la seua amplària no podrà sobrepassar els 60 metres. Aquesta amplària es dividirà en 5 bandes: una central decapada coincident amb el vial, dues bandes laterals a l'anterior en què es farà un desbrossament total i, si escau, l'eliminació de l'arbratge i, finalment, dues bandes exteriors a les anteriors en les quals es farà un desbrossament parcial i, si escau, la formació de devesa i la poda de l'arbratge. En tàlvegs i encreuaments de camins s'han d'incrementar les amplàries establides en un 25 %. En les bandes exteriors o de desbrossament parcial, la formació de devesa de l'arbratge i el desbrossament del matoll es realitzarà amb una intensitat tal que resulte una superfície total coberta de l'ordre del 20 %. Aquestes àrees tallafocs hauran de mantindre's periòdicament perquè conserven la seua efectivitat.  
En cadascun dels parcs d'aerogeneradors a raó d'un cada quilòmetre s'han d'habilitar zones desbrossades mancades d'arbratge, fora de la zona d'influència dels aerogeneradors, per a l'embarcament i desembarcament de brigades helitransportades.  
Tant els accessos als parcs com els vials de comunicació entre els aerogeneradors s'han de mantindre en bon estat de conservació, i permetre la circulació dels vehicles de prevenció i extinció d'incendis forestals, i les cunetes netes de vegetació.  
  
En les alineacions d'aerogeneradors i com a suport a les àrees tallafocs, s'ha d'instal·lar un sistema de proveïment d'aigua i hidrants, de manera que els hidrants estiguen situats a una distància no superior a 200 metres entre ells i que el sistema de proveïment d'aigua garantisca el funcionament de dos hidrants consecutius alhora amb un cabal de 500 l/min durant una hora amb una pressió mínima de 3 kg/cm² per a cada quilòmetre (mínim 5 hidrants) d'instal·lació. La instal·lació anterior implica una reserva d'aigua d'almenys 60 m³ cada quilòmetre. Aquest sistema d'hidrants s'ha d'efectuar sota els criteris constructius habituals d'instal·lacions contra incendis, amb sistemes redundants de bombament, disposició d'anell, etc. que garantisca al màxim el seu funcionament. Així mateix, en la fase d'explotació s'ha d'efectuar el manteniment adequat de les instal·lacions i vigilar el nivell d'ompliment de les reserves d'aigua, i mantindre-les amb els mínims exigits. Atés que no es descarten les gelades en zones de muntanyes, els hidrants han de ser del tipus columna seca.  
Una alternativa als hidrants mencionats en el punt anterior podrà ser una xarxa de depòsits enterrats o semienterrats, de 20.000 a 30.000 litres de capacitat, situats al llarg dels camins que enllacen les diferents torres, dotats de sistema de càrrega ràpida d'autobombes. I amb una capacitat total equivalent del conjunt dels depòsits de 60 m³ per quilòmetre de camí. Els depòsits es repartiran amb certa homogeneïtat al llarg dels camins a una distància entre ells compresa entre els 300 i 500 metres. Així mateix, en la fase d'explotació s'haurà d'efectuar un manteniment adequat de les instal·lacions i vigilar el nivell d'ompliment de les reserves d'aigua i mantindre-les amb els mínims exigits.  
  
Encara que no és imprescindible es pot millorar la instal·lació anterior i disposar cada quilòmetre d'almenys un armari equipat amb mànegues i llances com també una reserva de retardant del tipus espumós.  
  
Totes les mesures preventives mencionades hauran d'estar executades abans de la instal·lació de les torres dels aerogeneradors.  
Sistema d'evacuació  
Respecte al sistema d'evacuació i pel que fa al seu traçat, aquest s'haurà de realitzar preferiblement en zones agrícoles o en línies paral·leles a traçats de carreteres i camins per a d'aquesta manera evitar en la mesura que siga possible l'eliminació innecessària de la vegetació, tal com s'indica en el reglament de línies elèctriques.  
En el cas que per motiu justificat de construcció, el traçat de les línies elèctriques d'evacuació hagen de passar per terrenys forestals, s'ha de complir: el reglament de línies elèctriques referent a l'amplària de neteja dels carrers en la projecció de l'estesa i en el moment de la realització de les obres d'instal·lació de les torres; el Decret 7/2004, de 23 de gener, sobre normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals en l'execució d'obres i treballs realitzats en terrenys forestals o voltants; el que estipula l'article 153 del Decret 98/1995, de 16 de maig, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, forestal de la Comunitat Valenciana o, si escau, el Decret 150/2010, de 24 de setembre, del Consell, pel qual es modifica el reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat, forestal de la Comunitat Valenciana i s'aprova la Instrucció tècnica IT-MVLAT per al tractament de la vegetació en la zona de protecció de línies elèctriques aèries d'alta tensió amb conductors nus al seu pas per terrenys forestals».  
  
  
- Direcció General de Patrimoni Cultural  
\* Informe de 24 d'agost de 2009  
La Direcció General remet l'informe següent relatiu al Parc Eòlic de Jalance en el qual s'indica que no hi ha elements d'interés arquitectònic, ni arqueològic i que els d'interés etnològic no estaran afectats pel projecte. No obstant l'anterior, considera que hauran de ser adoptades mesures preventives tals com el seguiment arqueològic durant les obres que afecten el subsòl i es realitzarà l'abalisament dels elements etnològics identificats per a evitar la seua afecció. Aquestes mesures seran incorporades a l'estudi d'impacte ambiental o a l'annex patrimonial, i s'hauran d'aportar també les fitxes etnològiques normalitzades (en format digital) per a la seua inclusió en l'inventari etnològic. En relació amb la possible afecció a jaciments paleontològics, es realitzarà una consulta als corresponents serveis tècnics.  
\* Informe de 15 de setembre de 2009  
El Servei de Patrimoni Arquitectònic i Mediambiental remet informe favorable sobre la subestació transformadora situada a Jalance, ja que no s'han trobat elements d'interés patrimonial de cap mena i apunta que com a mesura de salvaguarda s'adoptara vigilància ambiental de les fases d'obra que afecten el subsòl.  
  
\* Informe de 21 de gener de 2014  
S'informa que a causa dels canvis introduïts en els projectes cal una nova prospecció arqueològica i el compliment de la legislació vigent en matèria d'afecció patrimonial.  
  
- Servei d'Ordenació Sostenible del Medi (informe d'1 de desembre de 2009, rebut el 12.12.2009).  
L'informe realitza una descripció del projecte, dels factors rellevants de la Xarxa Natura 2000 i una anàlisi de l'afecció a la Xarxa Natura 2000 que hi generaria. Es transcriu a continuació l'apartat de conclusions de l'informe:  
«[...]Vistos els punts anteriors, la informació disponible i considerant que l'espai esmentat pertanyent a la Xarxa Natura 2000 ja acull instal·lacions de la zona 10 del PECV, com també que està en procediment d'aprovació de dos parcs fotovoltaics en la zona d'estudi, aquest servei conclou:  
1. Pel que fa a les instal·lacions de l'ampliació de la zona 10 que afecten l'àmbit territorial del LIC de la Vall d'Aiora i Sierra del Boquerón, ES5233012, aquest servei considera que el desenvolupament d'aquesta comportarà un impacte negatiu significatiu per a l'espai esmentat que pertany a la Xarxa Natura 2000. Especialment sobre les espècies prioritàries recollides en l'annex I de la Directiva 79/409/CEE, del Consell, de 21 de maig de 1992, relativa a la conservació dels ocells silvestres: àguila reial, àguila cuabarrada, àguila calçada, àguila serpera, falcó pelegrí i duc.  
Aquesta valoració se sustenta en els punts següents:  
· S'afecten zones de reproducció i cria d'ocells de l'annex I de la D 79/409/CE, ja que en alguns casos són espècies incloses en el catàleg nacional d'espècies amenaçades i/o en el catàleg regional.  
· És molt probable que es produïsca una fragmentació de la població que hi habita.  
· És molt probable que es produïsca una afecció directa sobre les espècies pel possible risc de col·lisió que comporta aquesta infraestructura.  
· El desenvolupament del conjunt dels parcs eòlics de la zona 10 i la seua ampliació i la resta de les instal·lacions fotovoltaiques en tràmit d'aprovació comportaria un efecte sinèrgic en afectar zones de cria d'espècies incloses en l'annex I esmentat, com també a l'afecció a les seues àrees de campeig.  
· En conjunt, la zona 10 comportaria un augment de l'aïllament i fragmentació dels hàbitats d'espècies de l'annex I de la D 79/409/CE.  
  
· L'afecció directa i indirecta sobre els hàbitats d'interés comunitari presents en la zona es considera significativa, tant en la fase de construcció com en la de funcionament posterior, ja que transforma i altera l'hàbitat de nombroses espècies.  
· En definitiva, el desenvolupament de l'ampliació és molt probable que produïsca un efecte negatiu significatiu sobre el lloc, tant per la transformació dels hàbitats d'interés comunitari com per la interrupció de les funcions ecològiques de les espècies prioritàries que possibiliten la seua presència i normal desenvolupament.  
2. Referent al nivell de detall de l'informe de sostenibilitat ambiental, vist l'estudi d'impacte ambiental presentat, es considera necessari que s'hi incorpore un apartat que analitze el projecte des del punt de vista d'afecció a la Xarxa Natura 2000, d'acord amb el que estableix l'article 45 de la Llei 42/2007, de 13 de desembre, del patrimoni natural i de la biodiversitat i d'acord amb el que s'ha especificat en l'apartat III d'aquest informe.  
En aquest sentit, ha d'entendre's que si no hi ha justificació suficient de tots els punts indicats en l'apartat III, caldrà excloure totalment l'ampliació de la zona 10 de l'àrea en la qual s'ha plantejat el seu desenvolupament.»  
  
- Informe del Servei d'Ordenació Territorial (de 19.05.2010)  
«L'objecte de la modificació del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana (PECV) que es proposa es fonamenta, segons l'apartat 4 del Pla Especial, en els articles 18 i 19 de les normes del PECV i en els articles 55 i 12 de Llei 6/1994, de 15 de novembre, reguladora de l'activitat urbanística. A aquest efecte s'efectuen les consideracions següents:  
  
· La Llei 6/1994, reguladora de l'activitat urbanística, està derogada per la Llei 16/2005, de 30 de desembre, de la generalitat urbanística valenciana, ja que el Pla Especial no s'ajusta a la legislació vigent en matèria d'urbanisme.  
· No obstant l'anterior, l'article 55 de l'LRAU feia referència al fet que els canvis o la substitució de determinacions dels plans i programes exigia complir el mateix procediment legal previst per a la seua aprovació, a excepció entre altres dels plans especials.  
· En l'article 19.2, del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana, expressa que l'adaptació del Pla eòlic als canvis es podrà dur a terme si es tracta de meres addicions, mitjançant l'annexió dels nous documents a aquest i si es tracta de rectificacions a les exterminacions adoptades mitjançant una reformulació o refosa d'aquestes.  
· L'ampliació pretesa no se centra en canviar o substituir determinacions del Pla eòlic sinó en edificacions definides en l'article 19.1 de la normativa del PECV, la qual cosa és motiu de revisió del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana.  
D'altra banda, el Pla eòlic de la Comunitat Valenciana, en base a criteris concrets que estan definits en la declaració d'impacte ambiental que es va elaborar a aquest efecte, va determinar concretament els àmbits aptes, aptes amb prescripcions i no aptes, sense que per això es considera que les zones restants, fora dels àmbits anteriors, siguen susceptibles de ser aptes per a la inclusió de nous parcs eòlics. Només a través de la revisió del pla podran ser determinades les noves zones que poden ser considerades com a aptes per a albergar nous emplaçaments de parc eòlics.  
Així mateix, s'ha observat al llarg del document d'homologació les constants referències a la legislació urbanística i el seu reglament, concretament la Llei 6/1994, reguladora de l'activitat urbanística i el Decret 201/1998, que aprova el reglament del planejament de la Comunitat Valenciana, tots dos derogats. Així mateix, el document tramitat ha sigut signat al juny de 2007, per tant el Pla Especial manca de legalitat, i s'haurà, si escau, d'elaborar un nou document que complisca el marc legislatiu vigent «.  
  
- Informe del Servei de Vida Silvestre (de 25.05.2010)  
«Antecedents  
Durant el procés d'avaluació de la zona 10 es va realitzar la captura i marcatge amb emissors via satèl·lit dotats de GPS de dos exemplars (mascles adults) que mantenien terraris de cria pròxims a la ubicació proposada dels parcs.  
Els exemplars van ser capturats en 2006 i s'han seguit fins ara. De l'estudi realitzat sobre aquests exemplars i la seua resposta davant la construcció dels parcs es va concloure:  
Els dominis vitals per a cada exemplar tenen una elevada plasticitat d'any en any.  
No es comproven diferències significatives en l'ús de l'espai pròxim als molins abans o després de la seua construcció i posada en funcionament.  
Avaluació de l'afecció previsible als nous parcs  
Només un dels exemplars (gripau) va utilitzar la zona on es preveu la construcció de nous parcs. En la taula annexa es mostra el solapament dels dominis vitals (estimats per Kernel 90 % i del 50 %) amb les àrees d'afecció dels molins (buffer 500 m i d'1 km).  
  
  
  
  
Comparant percentualment sobre els dominis vitals aquesta afecció amb l'observada als parcs ja construïts, resulta:  
Es comprova, per tant, que els nous parcs se solapen considerablement més amb el territori d'una de les parelles seguides que els ja construïts.  
  
Conclusions  
Els parcs proposats suposen una major afecció al domini vital d'una de les parelles marcades que els ja construïts i que sembla ser tolerats per l'espècie.  
Aquesta major afecció es produeix per l'alineació SE de Jalance (suports de JA16 a JA 21). D'altra banda, el niu conegut d'àguila es localitza a 2,1 km de l'aerogenerador més pròxim. En el cas dels parcs ja construïts els nius es localitzen a 3,3 i 3,4 km de l'aerogenerador més pròxim. Consultat el BDB, l'única espècie prioritària localitzada a la zona d'instal·lació del parc eòlic és Koelleria castellana, considerada com a «vigilada« pel Decret 70/2009, de 22 de maig, de conservació de flora.  
Per tot això, i per a reduir l'afecció a l'àguila cuabarrada i astor, es proposa condicionar la instal·lació d'aerogeneradors localitzats a menys de 3 km del niu conegut».  
- Informe de la Comunitat Autònoma de Castella - la Manxa (de 26.07.2010)  
Conclusió i recomanació sobre el contingut de l'informe de sostenibilitat ambiental  
Segons l'informe emés per l'organisme autònom d'espais naturals de Castella - la Manxa, l'ampliació de la zona 10 nord situada als termes de Confrontes i Jalance (València) comportarà una greu afecció sobre l'avifauna catalogada present i es desaconsella la seua aprovació.  
  
Si encara tenint en compte les greus afeccions que pogueren suposar l'execució del pla es duguera a terme es destaca el següent:  
Les mesures correctores proposades pel promotor en la documentació del Pla Especial per a l'ordenació de l'ampliació de la zona 10 nord, de data juny de 27, s'estimen insuficients fonamentalment en el que fa referència a les línies d'evacuació.  
En la documentació presentada, el promotor esbossa algunes mesures a aplicar per a minimitzar les electrocucions de rapinyaires en línies elèctriques, no obstant això, atés que en l'àrea d'influència hi ha espècies emblemàtiques com ara l'àguila cuabarrada, en aquestes esteses haurà de ser aplicable tot el que s'estableix en l'RD 1432/2008, de 29 d'agost, pel qual s'estableixen mesures per a la protecció de l'avifauna contra la col·lisió i electrocució en línies elèctriques d'alta tensió.  
  
  
- Informes dels ajuntaments afectats  
· L'Ajuntament de Cofrentes indica que analitzada la documentació relativa al Pla Especial de la zona 10 nord no té inconvenient a la seua tramitació.  
· L'Ajuntament de Zarra remet, el 9 de març de 2009, un informe on s'oposa a la instal·lació de nous parcs a Jalance i Cofrentes per considerar que suporten tots els impactes generats pels parcs i les seues línies d'evacuació existents sense cap benefici a canvi, incloent-hi el cànon d'ocupació de la línia d'evacuació actual que no ha sigut pagat, com també per no haver rebut cap mena d'ajudes del fons de compensació malgrat tindre preferència en la seua adjudicació.  
  
  
- Informe de l'Agència Valenciana de Turisme (de 03.12.2013)  
«· L'emplaçament dels nous aprofitaments eòlics de la zona 10 que se situa dins de l'espai turístic denominat Vall d'Aiora definit en el Pla d'espais turístics de la Comunitat Valenciana i que segons s'estableix en el document de directrius particulars, la principal fortalesa i valor competitiu d'aquest espai és el seu patrimoni natural i paisatgístic i en la posada en valor de la xarxa de sendes.  
  
· Per tal de no incidir negativament sobre l'atractiu natural i paisatgístic d'aquest espai turístic es recomana que tant els aerogeneradors com les seues instal·lacions i infraestructures associades tinguen la menor afecció ambiental possible sobre el territori on se situen i que asseguren el menor impacte visual des dels nuclis poblacionals i des dels principals recursos turístics d'aquest.  
· En la mesura que siga possible se suggereix que el Pla Especial incorpore l'adequació per a l'ús turístic dels camins de nova construcció que preveja el Pla Especial, com també els camins existents que han de ser ampliats o modificats en el marc d'aquest. La senyalització dels camins d'ús turístic que siguen per a ús senderista i cicloturista s'hauran d'ajustar al que s'estableix internacionalment i s'hauran de realitzar en col·laboració amb els organismes competents.  
· Amb l'objectiu de minimitzar l'impacte visual i de no esmentar el valor cultural de l'entorn on s'aplique el Pla Especial, se suggereix que el disseny de la subestació transformadora comuna La Señorita, com també l'edifici de control del paratge Los Borregueros «incorpora, a més dels criteris establits en el Pla Especial, els elements estètics i arquitectònics de les edificacions tradicionals de l'Espai de la Vall d'Aiora«.  
  
- Informe de la DG d'Ordenació del Territori en Matèria de Paisatge (de 22.05.2014) (Pla Especial)  
L'àmbit on es proposa el Pla Especial està inclòs en el Paisatge de Rellevància Regional PRR-17, secans i serres de l'entorn de Carcelén i Alpera (Directiva 53 de l'Estratègia Territorial de la Comunitat Valenciana) la qual cosa s'haurà de tindre en compte en l'elaboració de l'estudi i integració paisatgística tant en la caracterització i valoració del paisatge com en la valoració d'impactes i adopció de mesures d'integració paisatgística.  
Analitzada la documentació que consta en aquest servei, es valoren positivament els plànols de visibilitat i la caracterització de les unitats de paisatge aportats, no obstant això, es considera que el document aportat no és suficient per a valorar la incidència de l'actuació en el paisatge de conformitat amb el que s'estableix en els articles 52 i 57 de l'RPJECV, per tant, s'haurà d'elaborar un estudi d'integració paisatgística que ha de prestar especial atenció al següent:   
1. Incorporar un pla de participació pública complet amb la justificació de la seua execució i els resultats i conclusions obtinguts d'acord amb els articles 14, 15 i 16 de l'RPJECV.  
2. Identificar i caracteritzar els recursos paisatgístics de conformitat amb el que s'estableix en l'article 35 de l'RPJECV. Per a això, s'ha d'incorporar documentació gràfica (fotografies i plànols) a més de l'escrita. També s'ha de completar de la mateixa manera la caracterització ja elaborada de les unitats de paisatge.  
3. Respecte a la valoració dels elements enunciats en el punt anterior, incorporar una valoració dels recursos paisatgístics i revisar la realitzada en les unitats de paisatge, i incorporar els valors afegits dels recursos paisatgístics que es localitzen en aquestes. Per a tots aquests, s'ha de tindre en compte la valoració resultant del pla de participació pública, de conformitat amb el que s'estableix en els articles 15.2 i 37.4 de l'RPJECV.  
4. Implementar l'anàlisi visual classificant els punts de vista seleccionats en principals i secundaris i incorporant la visibilitat de l'actuació des de les principals vies de comunicació. Tot això mitjançant documentació gràfica (fotografies i plànols) a més de l'escrita, que s'haurà de completar amb treball de camp que permeta justificar i concretar l'anàlisi preliminar realitzada.  
5. Realitzar una valoració de la integració paisatgística i visual de conformitat amb el que s'estableix en els articles 54 i 55 de l'RPJECV, i incorporar documentació gràfica (imatges, fotomuntatges, etc.) que mostre el resultat final de l'actuació amb el seu entorn justificant la seua viabilitat paisatgística especialment respecte del sòl de protecció paisatgista i forestal.  
6. A fi de preservar els elements d'alt valor paisatgístic que conforma l'PRR-17 secans i serres de l'entorn de Carcelén i Alpera «el paisatge d'alt valor com també la infraestructura verda supramunicipal, establir mesures d'integració paisatgística com ara minimització d'obertura de camins i tractaments permeables adequats per a tots aquests, restauració amb coberta vegetal de les rases que es produïsquen durant l'execució del projecte, materials i cromatismes de la subestació i el centre de control i la justificació de la localització dels aerogeneradors de la línia d'evacuació en funció de la nova anàlisi visual, entre altres.  
  
7. Així mateix, atés que l'impacte paisatgístic es presumeix significatiu i inevitable i de conformitat amb l'article 56.4 de l'RPJECV, proposar i executar mesures compensatòries (programes de paisatge) les quals poden servir, per exemple, per a la potenciació de la qualitat escenogràfica de les goles del Xúquer pròximes a l'actuació que constitueix un paisatge d'alt valor ecològic i visual.  
  
- Informe de la DG d'Ordenació del Territori en matèria de risc d'inundació (PATRICOVA) d'11 de març de 2014 (Pla Especial)  
  
L'informe analitza les cartografies disponibles (incloent-hi la cartografia en revisió del PATRICOVA) i conclou que prenent com a base la normativa del Pla d'acció territorial amb caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA) les zones d'implantació dels parcs eòlics de Jalance i Cofrentes corresponents a la zona 10 del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana no està afectat per risc d'inundació d'acord amb el que estableixen els documents normatius del PATRICOVA.  
  
2a fase. Formulació conjunta de la declaració ambiental estratègica i declaració d'impacte ambiental  
  
Tràmit de consultes i informació pública efectuades per l'òrgan substantiu en 2017.  
Al·legacions registrades en el període d'informació pública i informes rebuts de les consultes a les administracions afectades i al públic interessat.  
D'acord amb l'expedient administratiu remés, la informació pública es va dur a terme mitjançant inserció de l'anunci de la Conselleria d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball sobre informació pública conjunta del Pla Especial, les sol·licituds d'autorització administrativa prèvia i autorització administrativa de construcció del Parc eòlic de la zona 10 nord al terme municipal de Cofrentes i les seues infraestructures energètiques annexes», la declaració en concret d'utilitat pública, com també l'estudi d'impacte ambiental de la zona 10 nord del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana. (ATREGI/2016/11/46, ATREGI/2016/12/46, ATLINE/2016/1197/46) en:  
  
· DOGV núm. 8054.  
· BOP de València núm. 87, de 9 de maig de 2018.  
· Periòdic Levante-El Mercantil Valenciano, d'11 de maig de 2017  
I, complementàriament, es remet a l'Ajuntament de Cofrentes efectes de béns i drets afectats.  
  
Paral·lelament, l'òrgan substantiu va sol·licitar informes i dictàmens als organismes següents (\*) s'ha rebut resposta  
· Servei territorial d'Obres Públiques (\*)  
· Confederació Hidrogràfica del Xúquer (\*)  
· Servei de Vida Silvestre(\*)  
· Direcció General de Turisme(\*)  
· Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge (\*)  
· Agència de Seguretat i Resposta a les Emergències(\*)  
· Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental (\*)  
· Direcció General de Cultura i Patrimoni (\*)  
· Direcció General d'Ordenació del Territori, Urbanisme i Paisatge (\*)  
· Ajuntament de Cofrentes  
· Servei d'Ordenació i Gestió Forestal  
  
D'acord amb l'expedient remés, durant el període d'informació pública es van presentar dues al·legacions:  
- Al·legació d'un particular en la qual s'apunta un error sobre la titularitat d'una parcel·la.  
- Al·legació de la coordinadora d'estudis eòlics del Comtat que sol·licita que s'emeta declaració d'impacte ambiental desfavorable i que no siga aprovat el Pla Especial ni el projecte derivat, basant-se en les consideracions següents que desenvolupa extensament:  
· El parc eòlic no té cabuda en el Pla eòlic de la Comunitat Valenciana.  
· El termini d'instal·lació dels parcs eòlics emparat en el PECV es va esgotar en 2007.  
· La ubicació del Parc Eòlic de Cofrentes no correspon a una zona apta per a la instal·lació de parcs eòlics.  
· No està justificat que a l'adjudicatari de zona corresponga l'explotació d'un parc que no és de la seua zona.  
· Impossibilitat legal de situar parcs en zona no apta.  
· El Pla Especial, en la seua redacció, no es correspon amb el que s'anuncia en el Butlletí Oficial de la Província per a la seua exposició a informació pública.  
· En l'estudi d'impacte ambiental hi ha un falsejament de dades sobre la qualitat i fragilitat del paisatge.  
· Existència d'un impacte important a causa de les dimensiones dels aerogeneradors.  
· Modificació injustificada de les dimensions de l'aerogenerador.  
· No s'ha realitzat un estudi preoperacional d'avifauna.  
· Producció ridícula d'energia.  
· Injustificat augment de potència en la zona eòlica 10.  
· No ha existit un estudi del grau d'acceptació de la població, ni sobre la incidència del parc eòlic sobre l'economia de la zona i especialment sobre el turisme rural.  
  
En relació amb els informes i dictàmens contestats, l'òrgan substantiu remet informe que es transcriu a continuació en el qual inclou el contingut resumit d'aquests com també la presa en consideració i la documentació complementària presentada pel promotor per a la incorporació dels aspectes indicats en cadascun dels informes.  
  
«- Servei Territorial d'Obres Públiques. En relació amb el projecte d'execució del Parc Eòlic de Cofrentes, i després d'aportar, per part del promotor, l'ampliació de documentació requerida pel Servei Territorial d'Obres Públiques, mitjançant escrit de data 27 d'octubre de 2017, aquest òrgan emet informe favorable a l'execució de les obres del projecte esmentat.  
- Servei de Vida Silvestre. En relació amb el projecte d'execució del Parc Eòlic de Cofrentes, mitjançant escrit de data 28 d'agost de 2017, s'informa que atés que no es du a terme el parc eòlic de Jalance, i, per tant, s'eliminen els aerogeneradors d'aquest parc, no es preveu afecció a l'espècia catalogada d'àguila cuabarrada (Aquila fasciata).  
  
- Direcció General de Turisme. En relació amb el Pla Especial, estudi d'impacte ambiental i projecte d'execució del Parc Eòlic de Cofrentes, mitjançant escrit de data 20 de setembre de 2017, s'informa que les actuacions proposades en el projecte no afecten l'activitat turística del municipi de Cofrentes ni la dels municipis confrontants, no obstant això, a causa de la importància que presenta el paisatge per al desenvolupament turístic, s'haurà de tindre en compte l'impacte visual que la instal·lació dels aerogeneradors pot tindre sobre el paisatge i el territori, sense perjudici dels pronunciaments d'altres administracions competents.  
- Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge. En relació amb el Pla Especial, estudi d'impacte ambiental i projecte d'execució del Parc Eòlic de Cofrentes, mitjançant informe de data 13 de novembre de 2017, s'informa que «considerant al seu torn l'existència d'altres parcs eòlics en aquest entorn paisatgístic, caldrà emetre informe favorable a l'estudi d'integració paisatgística elaborat, sempre que es duguen a terme les mesures d'integració paisatgística establides i es comprometa l'execució de mesures compensatòries de restauració, millora o posada en valor del paisatge de l'àmbit, d'acord amb la legislació en matèria de paisatge aplicable a l'expedient. A aquest efecte, s'haurà de proposar i elaborar un programa de paisatge».  
Traslladat a l'empresa promotora l'informe esmentat, aquesta manifesta la conformitat amb el seu informe i la inclusió dins d'un annex a l'estudi d'impacte ambiental dels nous aprofitaments eòlics de la zona 10, la proposta i l'elaboració del programa de paisatge indicat pel servei esmentat en el seu informe.  
D'altra banda, amb data 12 de desembre de 2017, a fi de donar compliment a determinats condicionants establits en els informes dels organismes afectats, té entrada a través del Registre Telemàtic de la Generalitat: annex II al projecte d'execució del Parc Eòlic de Cofrentes (desembre 2017), i annex II a l'estudi d'impacte ambiental dels nous aprofitaments eòlics de la zona 10 (desembre 2017), on, en aquest últim, es recull el programa de paisatge requerit en l'informe de data 13 de novembre de 2017, del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge.  
  
- Agència de Seguretat i Resposta a les Emergències (actualment Agència Valenciana de Seguretat i Resposta a Emergències). En relació amb el Pla Especial, estudi d'impacte ambiental i projecte d'execució del Parc Eòlic de Cofrentes, mitjançant escrit de data 14 de juny de 2017, i completat mitjançant escrit de data 19 de juliol de 2017, s'informa sobre els riscos següents: - risc d'inundacions: s'haurà d'utilitzar el PATRICOVA per a l'anàlisi de risc, i identificar l'afecció per nivell de perillositat d'inundacions geomorfològica entre l'aerogenerador CO-04 i l'edifici de control, i el tram final de la línia aèria 132 kV ST La Señora - ST CH Cofrentes, amb nivell 1 de perillositat d'inundacions, per la qual cosa s'hauran de tindre en consideració els condicionants i les limitacions que estableix el PATRICOVA als efectes oportuns; - risc de lliscament de terra: segons la Cartografia Temàtica de la Comunitat Valenciana, es detecta risc alt en el vial d'accés als aerogeneradors CO-07 i CO-08, i risc mitjà i alt en dues àrees diferents del tram final de la línia aèria 132 kV ST La Señora - ST CH Cofrentes, per la qual cosa caldrà la realització d'estudi geotècnic de detall per a concretar la gravetat del risc; - risc sísmic: segons la norma de construcció sismoresistent de 2002 (NCSR-02), el municipi de Cofrentes té una acceleració sísmica de 0,06 g, per la qual cosa s'hauran d'assumir totes les mesures establides a aquest efecte en la NCSR-02; risc d'accidents greus: no consta l'existència de cap empresa afectada pel Reial decret 840/2015, de 21 de setembre, pel qual s'aproven mesures de control dels riscos inherents als accidents greus en els quals intervinguen substàncies perilloses, localitzada en l'àrea del Parc Eòlic de Cofrentes; - risc ocasionat per accident en el transport de mercaderies perilloses: l'àrea del Parc Eòlic de Cofrentes està allunyada de la zona d'especial exposició (franja de 500 metres al voltant de la carretera N-330), per la qual cosa no es considera afectada per aquest risc; - risc d'incendis forestals: el Pla de prevenció d'incendis forestals del Parc Eòlic de Cofrentes no s'ajusta a totes les exigències incloses en l'Informe de la Direcció General de Prevenció, Extinció d'Incendis i Emergències de finals de 2013; no obstant això, actualment les competències en prevenció d'incendis forestals corresponen a la Direcció General de Prevenció d'Incendis Forestals de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, a la qual caldrà consultar sobre aquest tema. D'altra banda, dins de les competències en extinció d'incendis de l'Agència Valenciana de Seguretat i Resposta a Emergències, cal destacar: respecte a les mesures correctores incloses en el Pla de prevenció d'incendis forestals en la fase d'execució, s'inclou la col·locació de cartells informatius del nivell de preemergències del risc d'incendi forestal; sobre això cal assenyalar que el departament competent en el seu establiment és el Centre Autonòmic de Coordinació d'Emergències, dependent de l'Agència Valenciana de Seguretat i Resposta a Emergències, per la qual cosa caldrà canviar la referència a la Conselleria de Governació i Justícia (actualment Presidència de la Generalitat); respecte a les mesures del Pla de prevenció d'incendis forestals en la fase d'explotació, no s'ha inclòs que el parc ha de disposar d'un sistema de vigilància i alerta d'incendis integrat en un sistema que permeta, en cas d'incendi, la parada dels aerogeneradors i la seua orientació de la manera més adequada en funció de les característiques i localització de l'incendi, per la qual cosa aquesta mesura haurà d'estar inclosa en la planificació proposada.  
  
  
Traslladat a l'empresa promotora, aquesta manifesta les objeccions següents: - respecte al risc d'inundacions: fent ús de la cartografia del PATRICOVA per a l'anàlisi del risc d'inundacions, es conclou modificar el traçat del camí projectat entre l'aerogenerador CO-04 i l'edifici de control, per a evitar aquesta afecció, salvant d'aquesta manera la zona de nivell de perillositat d'inundació geomorfològica. Aquest canvi es plasmarà en l'estudi d'impacte ambiental; - respecte al risc de lliscament: previ a l'inici dels treballs d'obres, es realitzaran estudis geotècnics de detall per a concretar la gravetat del risc existent en l'àrea del vial d'accés entre els aerogeneradors CO-07 i CO-08, i, si escau, modificar el traçat del camí projectat. D'altra banda, es modificarà l'apartat de l'estudi d'impacte ambiental referent a l'anàlisi del risc de lliscament; - respecte al risc sísmic: abans de la construcció del parc és necessari fer estudis geotècnics del terreny per a dimensionar les fonamentacions dels aerogeneradors i dels edificis que el componen. En funció del resultat d'aquests estudis, s'executaran els treballs assumint les mesures establides en les normes de construcció que requerisca l'emplaçament; - respecte al risc d'incendis forestals: es realitzarà la modificació següent en les mesures correctores durant la fase d'explotació del Parc Eòlic de Cofrentes: «El departament competent de la col·locació de cartells informatius dels nivells de risc d'incendis és el Centre Autonòmic de Coordinació d'Emergències, que depén de l'Agència Valenciana de Seguretat i Resposta a Emergències». D'altra banda, s'ha recollit en l'annex V el pla de prevenció d'incendis forestals (gener 2017) de l'estudi d'impacte ambiental, la proposta de mesures correctores en fase d'explotació del Parc Eòlic de Cofrentes, assenyalades en l'Informe de la Direcció General de Prevenció, Extinció d'Incendis i Emergències. Finalment, respecte al sistema de vigilància i alerta d'incendis assenyalat per l'Agència Valenciana de Seguretat i Resposta a Emergències, Enerfín instal·larà càmeres de videovigilància bé a la torre anemomètrica, determinats aerogeneradors i/o edifici de control, connectades per sistema remot al centre de control des d'on es controla el parc, de manera que, si es detecta un incendi, es comunicarà a l'autoritat competent, i es realitzarà la parada dels aerogeneradors i s'orientaran de la manera més adequada en funció de les característiques i localització de l'incendi. Aquesta actuació s'inclourà en l'annex V. Pla de prevenció d'incendis forestals de l'estudi d'impacte ambiental.  
  
  
Amb data 12 de desembre de 2017, a fi de complir determinats condicionants establits en els informes dels organismes afectats, té entrada a través del Registre Telemàtic de la Generalitat: l'annex II al projecte d'execució del Parc Eòlic de Cofrentes (desembre 2017), i l'annex II a l'estudi d'impacte ambiental dels nous aprofitaments eòlics de la zona 10 (desembre 2017), on en aquest últim, es recullen els condicionants establits en l'informe de data 14 de juny de 2017. Respecte als condicionants relatius a la línia aèria 132 kV ST La Señora - ST CH Cofrentes, establits en l'informe ampliat de data 19 de juliol de 2017, s'haurà d'incloure la línia en els estudis geotècnics de detall abans de l'inici dels treballs d'obres.  
  
- Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental. En relació amb el Pla Especial, l'estudi d'impacte ambiental i projecte d'execució del Parc Eòlic de Cofrentes, mitjançant Resolució de data 6 d'octubre de 2017, de valoració preliminar de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000, es resol que el «projecte no s'ha de sotmetre a avaluació detallada dels seus efectes sobre la Xarxa Natura 2000», i podrà, «per tant, i de conformitat amb el que s'indica en l'article 7.3 del Decret 60/2012, de 5 d'abril, continuar la seua tramitació de conformitat amb el que s'estableix en la seua legislació reguladora, sense necessitat de realitzar una avaluació detallada dels seus efectes sobre la Xarxa Natura 2000, i sense perjudici de les obligacions del promotor de: a) sotmetre el projecte a avaluació ambiental estratègica o a avaluació d'impacte ambiental, si així s'ha establit en la legislació reguladora d'aquests procediments, b) obtindre totes les concessions, autoritzacions i llicències o remetre les declaracions responsables o les comunicacions prèvies que siguen necessàries en compliment de la legislació vigent».  
Traslladat a l'empresa promotora, aquesta manifesta la conformitat amb la resolució esmentada.  
- Direcció General de Cultura i Patrimoni. En relació amb el Pla Especial, l'estudi d'impacte ambiental i el projecte d'execució del Parc Eòlic de Cofrentes, mitjançant escrit de data 3 d'octubre de 2017, «s'emet informe favorable als efectes patrimonials previstos en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià: projecte de Pla Especial per a l'ordenació de nous aprofitaments eòlics de la zona 10, projecte d'execució del Parc Eòlic de Cofrentes (incloent-hi SET del parc) i projecte de línia aèria 132 kV SC SET de la Señorita - SET CH Cofrentes».  
Traslladat a l'empresa promotora, aquesta manifesta la conformitat amb l'escrit esmentat.  
- Direcció General d'Ordenació del Territori, Urbanisme i Paisatge. En relació amb el Pla Especial, estudi d'impacte ambiental i projecte d'execució del Parc Eòlic de Cofrentes, mitjançant informe de data 16 de novembre de 2017, del Servei d'Ordenació del Territori informa que «el Pla Especial per a l'ordenació de nous aprofitaments eòlics en la zona 10, projecte d'execució del Parc Eòlic de Cofrentes (incloent-hi SET de parc) i projecte de línia aèria 132 kV SC SET de la Señorita - SET CH Cofrentes» no està afectat per inundabilitat, encara que s'haurà de complir la consideració final exposada referent a la línia de connexió, segons les determinacions normatives del Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana».  
  
Traslladat a l'empresa promotora l'informe esmentat, aquesta manifesta la conformitat amb l'informe, i per a complir el que s'estableix en aquest informe, adjunta plànol amb escala suficient per a comprovar que el traçat de la línia aèria d'evacuació 132 kV SC SET La Señorita - SET CH Cofrentes no està afectat per inundabilitat, i es detallen les coordenades dels suports d'aquesta línia.  
  
- Confederació Hidrogràfica del Xúquer. En relació amb el projecte d'execució del Parc Eòlic de Cofrentes, mitjançant escrit de data 20 de juny de 2017, s'informa que referent a la possible afecció de llits públics, s'haurà de respectar en tots els encreuaments l'alçària mínima que es dedueix de les normes que a aquest efecte tinga dictada sobre aquest tipus de gàlibs el Ministeri d'Indústria i Energia, tenint com a requisit previ i indispensable a la iniciació de les obres, l'obtenció de l'autorització de l'òrgan on informe que està d'acord amb la legislació d'aigües vigent, com també, que tota autorització d'encreuament subterrani està subjecta a un cànon anual d'utilització del domini públic hidràulic.  
Traslladat a l'empresa promotora, aquesta contesta que presentarà la corresponent instància emplenada per a obtindre l'autorització indicada, amb l'aportació de la documentació requerida.»  
  
Afeccions legals i/o ambientals  
- Xarxa Natura 2000: les espècies i hàbitats que justifiquen la declaració de la Xarxa Natura 2000 han sigut detallats en els informes sectorials emesos, per això ens hi referim. Els espais de Xarxa Natura estan afectats exclusivament per la línia aèria d'evacuació: la Zona Especial de Conservació (ZEC) «la Vall d'Aiora i Sierra del Boquerón» ES5233012 està afectada en el tram final del traçat i Zona d'Especial Protecció per a les Aus (ZEPA) «Sierra de Martés - Muela de Cortes» (ES0000212) en la major part del traçat.  
- Camins ramaders. No es veuen afectats camins ramaders classificats.  
- Terrenys forestals i forests d'utilitat pública  
La pràctica totalitat dels terrenys inclosos en l'àmbit del Pla Especial i el primer tram de la línia elèctrica aèria són terrenys forestals pertanyent a la forest consorciada d'utilitat pública V025 «El Campichuelo» i, per tant, és considerat com a terreny forestal estratègic d'acord amb el PATFOR.  
- Patrimoni cultural. Només s'han identificat elements patrimonials i interés (jaciment iberoromà i alqueria morisca) a l'entorn del traçat de la línia elèctrica, i ha sigut degudament considerats per a evitar la seua afecció:  
- Riscos naturals  
D'acord amb el PATRICOVA existeix perillositat geomorfològica a la vall central situada entre les alineacions del Parc Eòlic de Cofrentes.  
Risc de lliscaments i despreniment. D'acord amb la cartografia temàtica de la COPUT existeixen riscos en terrenys travessats per la línia elèctrica: de lliscament mitjà en el paratge denominat Ceja de los Anteojos (entre el 7 i 8 de la CV-439) i risc de lliscament alt a l'oest de la Balsa del Salto, encara que no se situe cap suport sobre aquestes àrees.  
- Domini públic hidràulic. El Parc de Cofrentes se situa sobre terrenys pertanyents a la conca de la Rambla del Nacimiento que discorre pel nord i est dels relleus on se situen els aerogeneradors. En l'àmbit del parc no hi ha llits definits, i actuen com a zones de drenatge les àrees cultivades entre relleus.  
Classificació i qualificació urbanística. El Pla eòlic de la Comunitat Valenciana, que té caràcter de pla d'acció territorial sectorial, aprovat mitjançant l'Acord de 26 de juliol de 2001, del Consell de la Generalitat Valenciana, estableix en principi les possibles àrees de compatibilitat de l'ús eòlic amb el preexistent, encara que és el Pla Especial el que fixa definitivament l'àmbit d'aquest i, per tant, les àrees en les quals serà compatible l'ús eòlic. Es veu afectat en aquest cas concret el planejament vigent del terme municipal de Cofrentes.  
  
  
Consideracions ambientals  
El procediment seguit per a l'autorització de les instal·lacions eòliques en l'àmbit de la Comunitat Valenciana s'ajusta des del punt de vista de l'avaluació ambiental al que es coneix com «avaluació en cascada», és a dir, la realització d'avaluacions successives a cada moment del procés, cadascuna amb un abast diferent, identificant en cada fase tant el grau d'incertesa i/o les dificultats dels aspectes avaluats com també els aspectes que han de ser avaluats en les següents.  
  
Tal com s'ha descrit en l'apartat d'antecedents de la tramitació administrativa, la proposta de l'any 2008 d'ampliació de la zona 10 per transferència de 100 MW de potència (assignada a la zona 15) a la zona 10 (el que necessàriament comportava la transferència d'aerogeneradors) va ser rebutjada en el document d'abast de l'any 2012 per ser incompatible amb les estratègies i normativa del PECV.  
Per tant, en l'informe d'abast, aprovat per la Comissió d'Avaluació Ambiental al setembre de 2012, es va apuntar com a única possibilitat per al desenvolupament de nous aprofitaments en la zona 10 l'existència de capacitat d'acord amb el que s'estableix en el Pla eòlic, considerant els aerogeneradors equivalents de les instal·lacions aprovades i executades en la zona 10 (Parc de Boira, Losilla, Villanueva I i Villanueva II).  
  
L'aptitud del territori per a albergar instal·lacions eòliques en el Pla eòlic de la Comunitat Valenciana es va determinar en aplicació de 6 criteris d'exclusió i 5 criteris de prescripció amb significació de l'impacte a l'escala del pla. Complementàriament, es va establir, amb la finalitat de contindre els efectes acumulatius sobre el medi i no sobrepassar la capacitat de càrrega del territori, una determinació prescriptiva consistent en la limitació del nombre d'aerogeneradors en cadascuna de les 15 zones delimitades com una de les estratègies del Pla eòlic per a aconseguir els objectius hi fixats i, per tant, vinculant per a qualsevol oferta de desenvolupament.  
Els paràmetres de capacitat establits per a la zona 10, en l'escenari avaluat en el Pla eòlic, van ser un màxim de 200 aerogeneradors (paràmetre prescriptiu) i una potència de referència de 125 MW.  
  
En el temps transcorregut des de l'aprovació del PECV (any 2001), el sector eòlic ha evolucionat cap a la fabricació de turbines de major potència unitària i, per tant, de dimensions notablement superiors a les considerades en l'avaluació ambiental del PECV.  
El nombre d'aerogeneradors que tenen cabuda en un determinat emplaçament està relacionat amb la grandària del rotor, i es redueix amb caràcter general en la mateixa proporció en la qual s'incrementa el diàmetre del rotor. És possible, per tant, equiparar el nombre màxim d'aerogeneradors establit en el Pla eòlic en cadascuna de les zones, dividint el nombre màxim d'aerogeneradors per la relació obtinguda entre la grandària del rotor seleccionat i la grandària del rotor de l'aerogenerador inicial (47 metres en el Pla eòlic).  
El Pla Especial la tramitació del qual s'inicia en 2017 efectua en primer terme una anàlisi de la capacitat de la zona, d'acord amb els criteris assenyalats en els documents d'abast elaborats per l'òrgan ambiental en 2012 i en 2015 (coincidents amb el que s'ha indicat en el paràgraf anterior), i determina que els aerogeneradors ja instal·lats en els 4 parcs de la zona 10, per les dimensions dels rotors, equivalen a 101 aerogeneradors de les dimensions considerades en el PECV (47 metres de rotor), i conclou que no s'ha depassat la capacitat màxima establida per a la zona i que, en principi, és factible el plantejament de nous aprofitaments en la zona 10.  
A continuació es realitza una anàlisi d'alternatives de les zones aptes o aptes amb prescripcions de la zona 10, per a un aerogenerador tipus de 3·MW de potència unitària, tenint en compte el recurs eòlic, les dades obtingudes en el seguiment ambiental dels parcs instal·lats i els diferents aspectes a considerar inclosos en els informes tant de l'òrgan ambiental com de les administracions afectades emesos al llarg del procés d'avaluació ambiental iniciat en 2008. S'analitzen els emplaçaments de Muela de la Tortosilla, relleus al nord del Xúquer i Montemayor- Monte Chico - Arciseco.  
L'alternativa d'emplaçament denominada Muela de Tortosilla encara que té recurs eòlic suficient es descarta per la seua escassa capacitat ja que el carener de la Muela està alineada en la mateixa direcció del vent dominant.  
En l'emplaçament denominat «relleus al nord del Xúquer» de l'estudi del recurs eòlic (dada no considerada en la delimitació de les àrees potencials en el Pla eòlic) i més concretament el mapa d'isovents, es pot deduir:  
- Que les posicions amb recurs suficient se situen en gran part de l'hàbitat d'una parella d'àguila cuabarrada (per tant, incompatibles des del punt de visa ambiental per a ús eòlic)  
- L'existència de recurs suficient en els relleus confrontants per l'oest amb l'àrea septentrional d'aquest emplaçament (franja en forma de dit) que manca de recurs eòlic aprofitable.   
D'altra banda, cal considerar que l'any 2009, amb posterioritat a l'aprovació del Pla eòlic, es va aprovar una ampliació de les zones ZEPA de la Comunitat Valenciana amb inclusió de la franja en forma de dit que forma part de l'emplaçament dels relleus del nord del Xúquer, per la qual cosa, d'acord amb el criteri d'exclusió núm. 2 del PECV, aquesta àrea passa a ser considerada automàticament com a zona no apta per a la implantació de parcs eòlics. En relació amb la viabilitat ambiental de la línia d'evacuació, les zones ZEPA constitueixen un dels criteris per a ser zones de protecció per a la instal·lació de línies elèctriques, en les quals es requereix una avaluació ambiental i l'adopció en el disseny i execució del projecte de mesures específiques d'antielectrocució i anticol·lisió establides en la normativa sectorial.  
  
L'ampliació de les zones ZEPA aprovada l'any 2009 afecta també l'àrea geogràfica sud de la zona 10 amb la inclusió de la ZEPA denominada Meca - Mugrón - San Benito, per tant, en els plànols d'ordenació ha de corregir-se l'aptitud d'aquests terrenys per a albergar parcs eòlics com a zona no apta.  
El tercer emplaçament analitzat Montemayor - Monte Chico - Arciseco és l'emplaçament amb menor nombre d'hores equivalent de les tres alternatives, presenta limitacions urbanístiques en tres posicions i limitacions en algunes posicions per l'efecte deixant d'aerogeneadors instal·lats al parc de Losilla.  
Com a conseqüència d'aquesta anàlisi, la proposta per a nous aprofitaments es realitza en l'emplaçament dels relleus al nord del Xúquer i es redelimita la part més septentrional per a ajustar-la a les zones que tenen recurs eòlic aprofitable, i així proposar simultàniament la modificació de l'aptitud de les àrees situades immediatament al nord del congost del Xúquer i que passen de ser zones aptes amb prescripcions a zones no aptes per la incompatibilitat amb l'avifauna, a ser considerades com a zones no aptes per a l'aprofitament eòlic.  
  
Les modificacions puntuals proposades en l'emplaçament alternatiu denominat relleus del nord del Xúquer de la zona 10 del PECV es consideren en principi acceptables ambientalment per les raons següents, sense perjudici dels condicionants ambientals que es puguen establir en la valoració ambiental del Pla Especial i del projecte de desenvolupament:  
- La modificació del perímetre de la zona 10 consisteix en la substitució d'una superfície sense recurs per una altra de similars dimensions amb recurs aprofitable, sense alterar els paràmetres de capacitat establits en el PECV per a aquesta zona. Per tant, no es considera una ampliació sinó una redelimitació.  
- D'acord amb el que s'estableix en el PECV per a les zones exteriors, s'ha justificat l'existència de recurs susceptible d'aprofitament en l'àrea redelimitada.  
- S'ha valorat l'aptitud per a albergar instal·lacions d'aprofitament eòlic d'acord amb el que s'estableix en el PECV com a zona apta amb prescripcions, atés que no concorren en l'àrea de proposta per a nous aprofitaments criteris d'exclusió però sí alguns dels criteris de prescripció.  
- S'ajusta l'aptitud de les àrees situades immediatament al nord del congost del Xúquer al valor ambiental d'aquests terrenys per a una de les parelles d'àguila cuabarrada que niua al congost del Xúquer per constituir una gran part del seu hàbitat. L'àguila cuabarrada és una espècie inclosa com a vulnerable tant en el Reial decret 139/2011, de 4 de febrer, per al desenvolupament d'espècies silvestres en el règim de protecció especial i del Catàleg Espanyol d'Espècies Amenaçades com en el Catàleg Valencià d'Espècies de Fauna Amenaçada (Decret 32/2004, de 27 de febrer, del Consell).  
No obstant l'anterior, les modificacions, tant pel que fa a les superfícies no aptes (zona rosa) derivades de l'ampliació de les zones ZEPA com en la superfície que constitueix hàbitat de l'àguila cuabarrada, no han sigut adequadament representades gràficament en els plànols d'ordenació del Pla Especial.  
Tampoc s'ha reflectit en els plànols d'ordenació l'aptitud de l'àrea redelimitada com a zona apta amb prescripcions (zona blava).  
Per tant, en la part dispositiva de la resolució s'indiquen les modificacions a introduir en la documentació gràfica per a ajustar-les al resultat del procés d'avaluació ambiental.  
Cal, per tant, analitzar el segon nivell d'avaluació, és a dir, tant la determinació de la viabilitat ambiental de la delimitació de l'àmbit del Pla Especial proposada, on es declara compatible l'ús eòlic, com la normativa d'ordenació que regularà l'ús eòlic en aquest àmbit i que modifica el planejament urbanístic de Cofrentes.  
  
L'àmbit del Pla Especial està determinat pel disseny de les infraestructures eòliques, per això està condicionat per la valoració ambiental dels efectes a nivell de projecte d'execució.  
La porció del territori del Pla Especial en la qual es declara la compatibilitat de l'ús eòlic (àmbit del Pla Especial) està determinada per franges de diferents amplàries que engloba les alineacions d'aerogeneradors, els vials interiors, les rases de cablejat, la subestació elèctrica, la torre anemomètrica, les zones d'apilament i edifici de control, per tant la seua viabilitat ambiental està determinada per la viabilitat ambiental de la solució adoptada per a cadascun dels elements del projecte.  
  
Entre les normes especifiques que regeixen en l'àmbit del Pla Especial està la creació d'una zona de servitud de 1.000 m al voltant de les alineacions dels aerogeneradors i de la subestació elèctrica del parc en la qual s'estableixen limitacions a determinats usos. Evidentment, la delimitació de l'àrea de servitud està, al seu torn, condicionada per la viabilitat ambiental de les infraestructures que la generen (aerogeneradors i ST).  
En aquest sentit, cal assenyalar que la normativa establida en el Pla Especial per a la delimitació de l'àmbit dels aerogeneradors (una banda de 150 metres a banda i banda de l'aerogenerador) no és coincident amb la realitat, si es consideren les dimensions de les infraestructures de muntatge per a alguns dels aerogeneradors i, fins i tot, en algunes de les posicions una xicoteta porció d'aquestes infraestructures quedaria fora de l'àmbit del Pla Especial, en particular la franja corresponent a les posicions COFR-01 i COFR-08.  
D'altra banda, en relació amb la regulació de les construccions de caràcter no industrial regulades en els articles 5 i 14 de les normes del Pla Especial, es reitera el que s'ha indicat en els pronunciaments ambientals de les zones eòliques tramitades amb anterioritat, és a dir, que queden excloses únicament les noves construccions d'ús exclusivament residencial i es poden autoritzar, d'acord amb el planejament vigent, la resta de construccions lligades als usos que són propis del sòl no urbanitzable.  
D'altra banda, cal assenyalar que s'han detectat errors en la superfície de l'àmbit del Pla Especial, concretament en els plànols 5.6 i 5.7.1, ja que s'ha inclòs el triangle comprés en l'àmbit del Pla Especial de l'ST La Señorita, de l'edifici de control, del camí d'accés a l'aerogenerador COFR-8 i de la franja dels aerogeneradors COFRT-9 i COFR-10.  
  
La viabilitat ambiental de les instal·lacions projectades per al desenvolupament de cadascuna de les zones eòliques requereix una valoració ambiental detallada que identifique, en primer terme, l'existència, a escala de projecte, d'elements d'interés patrimonial, camins ramaders, espècies de flora o de fauna, distàncies a sòls urbans o urbanitzables del planejament vigent, etc. que limiten la instal·lació d'alguna de les infraestructures del parc eòlic.  
Tal com es dedueix dels apartats anteriors, no s'han identificat en els terrenys projectats per a la instal·lació del parc limitacions, excepte la perillositat geomorfològica de les zones de vall i la zona de servitud de la CV-439, aspectes que han sigut considerats en el disseny del parc.  
  
Es considera positiu, des del punt de vista ambiental, el canvi en el model de l'aerogenerador ja que en conjunt presenta menors dimensions i té més potència unitària la qual cosa permet, a més, l'eliminació d'una de les posicions amb menor recurs eòlic (COFR-4 segons la numeració del projecte inicial) del projecte d'execució elaborat al gener de 2017.  
  
No obstant l'anterior, s'efectuen les consideracions següents respecte del disseny final contingut en el projecte d'execució d'octubre de 2018:  
a) Algunes de les superfícies de muntatge representades gràficament en els plànols de planta i en els perfils transversals, com també en el capítol de mesuraments de la memòria del projecte d'execució, són sensiblement superiors a les dimensions indicades en el text, cosa que comporta una afecció major de l'estrictament necessària.  
D'altra banda, en relació amb la plataforma de muntatge auxiliar, es considera justificada la reducció de la longitud (de 150 a 130 metres) per la disminució de l'alçària de la boixa però no l'ampliació de l'amplària d'aquesta (de 4 a 7 metres). L'amplària prevista per al muntatge de l'aerogenerador del projecte d'execució de gener de 2017 (que tènia majors dimensions) era de 4 metres, que queda ajustat a l'amplària del camí i no incrementant la superfície d'afecció.  
Es considera, per tant, que l'amplària de la plataforma auxiliar s'ha d'ajustar a l'amplària del camí, llevat que tècnicament es justifique la necessitat d'una amplària superior i que, en tot cas, serà la mínima imprescindible per a la realització de l'obra i no haurà de sobrepassar els 7 metres.  
Es detallen a continuació les modificacions a introduir en el projecte d'execució per a ajustar-se a les dimensions requerides d'acord amb la memòria:  
- La totalitat de les plataformes auxiliars per al muntatge de la grua de gelosia tenen, d'acord amb els plànols de planta a escala 1:2000 i amb els perfils transversals, dimensions de 14 x 130 m, és a dir, incrementa l'amplària en un 50 % respecte del que s'indica en el text.  
  
- Las plataformes principals confrontants amb l'aerogenerador són:  
· COFR-02  
· COFR-03  
· CORF-04  
· CORF-07  
· CORF-10  
· COFR-12  
· COFR-13  
  
S'han de rectificar, per tant, els plànols de planta i els plànols transversals de la cartografia del projecte d'execució, com també el capítol de mesuraments per a ajustar-los a les dimensions que resulten necessàries per a l'execució de l'obra civil de les infraestructures indicades, tenint en compte que, tal com s'ha indicat més amunt, abans cal justificar l'amplària de la plataforma de muntatge auxiliar.  
b) D'altra banda, considerant el punt anterior, es poden introduir lleugeres modificacions en el projecte d'execució que disminuïsquen l'afecció superficial i, per tant, generar menys impactes residuals:  
- L'alineació de la plataforma principal, i la plataforma de muntatge de l'aerogenerador COFR-03 amb el camí de connexió amb la torre de mesurament, de manera que aquest vial actue com a part de la plataforma de muntatge auxiliar.  
- En relació amb l'accés a l'alineació i disseny de les posicions COFR-04 i COFR-05 (equivalents a les posicions COFR-05 i CORF-06 del projecte.01.2017):  
L'anàlisi per a la selecció de l'accés realitza una comparativa entre dues alternatives: eix II i l'eix III, tots dos de nova planta, i s'opta per l'eix II per presentar un menor moviment de terres, quan la posició COFR-05 que es condicionen el projecte de gener de 2017 per a l'accés a aquesta posició (denominada COFR-06).  
Es considera, per tant, que l'accés pel sud condicionant el camí existent té una menor afecció superficial i de vegetació, i es considera, a més, com a millor solució per a les infraestructures de muntatge de l'aerogenerador COFR-05 l'orientació tal com es projectava en el 2017.  
  
Per tant, excepte justificació en contrari, l'accés als aerogeneradors COFR-04 i COFR-05 i la rasa d'evacuació de cablejat es realitza pel sud ajustant-se al camí preexistent i modificant l'orientació de la plataforma de muntatge del COFR-05 i, si cal, el traçat entre tots dos aerogeneradors.  
- Les plataformes de muntatge associades a l'aerogenerador COFR-9 es desplaçaran lleugerament cap al sud, a fi que disminuïsca la diferència de cotes entre la plataforma auxiliar i el terreny confrontant.  
- En relació amb l'alineació COFR-11 a COFR-13, s'estudiarà:  
· L'accés des del sud de l'alineació, condicionant l'accés existent al punt d'ubicació de l'aerogenerador COFR13, eliminant en aquest cas el tram de vial d'accés nord des del camí existent fins a l'aerogenerador COFR-11 i la rasa d'evacuació de l'alineació es realitzarà des de l'aerogenerador COFR11 fins a la subestació.  
· El gir d'aproximadament 180 °C de les plataformes principal i auxiliar de l'aerogenerador OFR-11, i situar-la al nord sobre terrenys que tenen un menor pendent.  
· En el cas que es mantinga l'accés nord a l'alineació, es modificarà lleugerament el traçat del camí d'accés perquè actue de plataforma de muntatge auxiliar ja que permet un millor ajust del traçat del vial entre el COFR-11 i CP-12 a la topografia del terreny.  
· Independentment que la solució que s'adopte per a l'accés a aquesta alineació (sud o nord), s'estudiarà l'ajust de les infraestructures de muntatge del COFR 13 als terrenys confrontants que manquen de vegetació.  
Com a conclusió a tot l'anterior, es considera que la proposta de desenvolupament presentada a l'octubre de 2018 i el projecte de línia elèctrica presentat en 2017, amb la concreció dels aspectes de disseny assenyalats anteriorment a nivell de projecte, no tindrà efectes significatius sobre el medi ambient i, per tant, és possible resoldre l'avaluació ambiental de les propostes estratègiques.  
  
Consideracions jurídiques  
1. L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE, del Parlament Europeu i del Consell, de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta directiva s'incorpora al dret intern espanyol mitjançant la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental i al dret autonòmic mitjançant la Llei 5/2014, de 25 de juny, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
El Reial decret legislatiu 7/2015, de 30 d'octubre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei del sòl i rehabilitació urbana, estableix, en l'article 22, que els instruments d'ordenació territorial i urbanística estan sotmesos a avaluació ambiental de conformitat amb el que es preveu en la legislació d'avaluació ambiental.  
2. El projecte examinat constitueix, segons el que es preveu en el grup 3, apartat i de l'annex I de la Llei 21/2013, d'avaluació ambiental, un dels casos fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, abans de la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 9 de la disposició esmentada.  
3. L'expedient ha observat els tràmits previstos en la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, tant per a l'avaluació ambiental del Pla Especial com del projecte.  
4. L'article 13 del Decret 158/2015, de 18 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, modificat pel Decret 80/2016, d'1 de juliol, atribueix a la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental la competència en matèria d'avaluació ambiental estratègica i de projectes.  
  
5. L'article 3 de l'annex del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat a l'efecte d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes), el reglament atribueix a la Comissió d'Avaluació Ambiental l'adopció d'acords sobre documents d'abast i declaracions ambientals estratègiques dels plans i programes sotmesos a avaluació ambiental ordinària i simplificada, com també per a emetre informes i dictàmens per a resoldre consultes en relació amb l'avaluació ambiental estratègica de plans, programes i projectes.  
Sobre la base del que s'ha exposat anteriorment, s'acorda:  
  
Primer  
En relació amb les modificacions del PECV contingudes en el Pla Especial:  
S'emet declaració ambiental i territorial estratègica favorable per considerar que les modificacions del PECV de l'emplaçament denominat «relleus al nord del Xúquer«, proposades en el Pla Especial per a nous aprofitaments de la zona 10, no tindran efectes significatius sobre el medi ambient en els termes que s'indiquen a continuació (es reflecteixen en el plànol annex a aquest acord).  
- S'ha de redelimitar en els plànols d'ordenació del Pla Especial l'emplaçament de la zona 10 del PECV denominat «relleus al nord del Xúquer», incloent-hi l'àrea que disposa de recurs eòlic i excloent-hi l'àrea que manca de recurs eòlic.  
- S'ha de representar gràficament l'aptitud per a l'aprofitament eòlic de l'emplaçament denominat «relleus al nord del Xúquer« (redelimitat segons el punt anterior), d'acord amb la valoració ambiental determinada al llarg del procés d'avaluació ambiental, és a dir:  
· L'àrea redelimitada s'ha de grafiar com a zona apta amb prescripcions (zona blava).  
· L'àrea que constitueix hàbitat de l'àguila cuabarrada, d'acord amb el plànol de l'annex I a aquesta resolució, s'ha de representar gràficament com a zona no apta (zona rosa).  
- S'ha d'actualitzar en els plànols d'ordenació del Pla Especial les zones no aptes (zona rosa) que resulten de l'ampliació de les zones ZEPA efectuada l'any 2009 que se situen en l'àmbit de la zona 10 o en les zones exteriors del seu entorn.  
- S'han de tindre en compte les modificacions introduïdes pel Pla Especial en qualsevol oferta futura de desenvolupament de la zona.  
  
Segon  
En relació amb l'àmbit del Pla Especial i amb l'ordenació proposada per a aquest,  
S'emet declaració ambiental i territorial estratègica favorable al Pla Especial corresponent al projecte d'execució del Parc Eòlic de Cofrentes (versió 2018) per considerar que no tindrà efectes significatius sempre que s'ajuste als condicionants següents:  
1) S'han de rectificar els plànols d'ordenació 5.1, 5.2 i 5.7 del Pla Especial, d'acord amb el que s'ha indicat en l'apartat primer de la part dispositiva d'aquest acord.  
2) L'àmbit del Pla Especial definitiu queda supeditat al disseny de les infraestructures del parc eòlic que siguen considerades ambientalment acceptables d'acord amb el que s'ha indicat en el punt tercer de la part dispositiva d'aquesta resolució.  
3) La franja de l'àmbit del Pla Especial corresponent a la ubicació dels aerogeneradors regulada en l'article 1 de les normes urbanístiques del Pla Especial s'ha de delimitar amb caràcter general centrada respecte de la ubicació dels aerogeneradors encara que podrà ser excèntrica quan la infraestructura de muntatge no estiga alineada amb els vials d'accés entre turbines.  
4) En relació amb la regulació de les construccions de caràcter no industrial regulades en els articles 5 i 14 de les normes del Pla Especial, quedaran excloses només les noves construccions d'ús exclusivament residencial, i s'admetran les construccions lligades a usos propis del sòl no urbanitzable que estiguen permeses en el planejament vigent de Cofrentes.  
5) S'han de rectificar els errors en la superfície de l'àmbit del Pla Especial, en els plànols d'ordenació 5.6 i 5.7.1 i eliminar de l'àmbit del Pla Especial el triangle delimitat per l'àmbit del Pla Especial de l'ST La Señorita, de l'edifici de control, del camí d'accés a l'aerogenerador COFR-8 i de la franja dels aerogeneradors COFRT-9 i COFR-10.  
  
  
Tercer  
En relació amb el projecte d'execució de les infraestructures eòliques i el projecte d'execució de la línia aèria d'evacuació.  
La determinació de la viabilitat en l'àmbit de projecte d'execució de l'oferta de desenvolupament en l'emplaçament denominat «relleus al nord del Xúquer» consistent en la instal·lació del Parc Eòlic de Cofrentes, compost per un total de 13 aerogeneradors de 3,83 MW de potència unitària, incloent-hi les infraestructures associades (subestació, centre de control), com també la línia elèctrica de 132 kV i 3,5 km de longitud entre l'ST La Señorita i l'ST Cofrentes, promogut per Enerfin Sociedad de Enegía, SL, es requereix l'estudi i anàlisi dels aspectes següents:  
  
1) S'ha de justificar l'amplària de la plataforma de muntatge auxiliar, d'acord amb el que s'ha indicat en l'apartat de consideracions ambientals.  
2) En funció de la justificació realitzada de la plataforma de muntatge auxiliar, s'han de presentar els plànols de planta i transversals rectificats a escala 1:2000 en els quals es reflectisca:  
- La totalitat de les plataformes auxiliars per al muntatge de la grua de gelosia.  
- Els plànols de planta i transversals de les plataformes principals confrontants amb els aerogeneradors següents, d'acord amb les dimensions assenyalades en la memòria escrita:  
· COFR-02  
· COFR-03  
· CORF-04  
· CORF-07  
· CORF-10  
· COFR-12  
· COFR-13  
3) S'ha de rectificar el capítol de mesuraments per a ajustar-los a les dimensions que siguen necessàries per a l'execució de l'obra civil de les infraestructures indicades.  
4) D'altra banda, considerant el punt anterior, es poden introduir lleugeres modificacions en el projecte d'execució que disminuïsquen l'afecció superficial i, per tant, generen menys impactes residuals:  
- L'alineació de la plataforma principal, i la plataforma de muntatge de l'aerogenerador COFR-03 amb el camí de connexió amb la torre de mesurament, de manera que aquest vial actue com a part de la plataforma de muntatge auxiliar.  
- En relació amb l'accés a l'alineació i disseny de les posicions COFR-04 i COFR-05 (equivalents a les posicions COFR-05 i CORF-06 del projecte.01.2017):  
· L'anàlisi per a la selecció de l'accés realitza una comparativa entre dues alternatives: eix II i l'eix III, les dues de nova planta, i s'opta per l'eix II per presentar un menor moviment de terres, quan en el projecte de gener de 2017 l'accés a la posició COFR-6 (coincident amb la posició COFR-5 en el projecte.10.2018) condicionava un camí preexistent.  
  
· Es considera, per tant, que l'accés pel sud condicionant el camí existent té una menor afecció superficial i de vegetació, i es considera, a més, com a millor solució per a les infraestructures de muntatge de l'aerogenerador COFR-05 l'orientació tal com es projectava en el 2017.  
  
· Per tant, excepte justificació en contra, l'accés als aerogeneradors COFR-04 i C OFR-05 i la rasa d'evacuació de cablejat es realitza pel sud ajustant-se al camí preexistent i modificant l'orientació de la plataforma de muntatge del COFR-05 i, si cal, el traçat entre tots dos aerogeneradors.  
- Les plataformes de muntatge associades a l'aerogenerador COFR-9 s'han de desplaçar lleugerament cap al sud amb la fi de disminuir la diferència de cotes entre la plataforma auxiliar i el terreny confrontant.  
- En relació amb l'alineació COFR-11 a COFR-13, s'estudiarà:  
· L'accés des del sud de l'alineació condicionant l'accés existent al punt d'ubicació de l'aerogenerador COFR-13, i eliminar en aquest cas el tram de vial d'accés nord des del camí existent fins a l'aerogenerador COFR-1, i la rasa d'evacuació de l'alineació es realitzarà des de l'aerogenerador COFR-11 fins a la subestació.  
· El gir d'aproximadament 180 °C de les plataformes principal i auxiliar de l'aerogenerador COFR-11, i situar-lo al nord sobre terrenys que tenen un menor pendent.  
· En el cas que es mantinga l'accés nord a l'alineació, s'ha de modificar lleugerament el traçat del camí d'accés perquè actue de plataforma de muntatge auxiliar ja que permet un millor ajust del traçat del vial entre el COFR-11 i COFR-12 a la topografia del terreny.  
· Independentment de la solució que s'adopte per a l'accés a aquesta alineació (sud o nord) s'estudiarà l'ajust de les infraestructures de muntatge del COFR-13 a la franja confrontant al sud de la ubicació de l'aerogenerador que manca de vegetació.  
  
Quart  
La formulació de la DIA al projecte d'execució del Parc Eòlic de Cofrentes i a la seua línia d'evacuació queda supeditat a la presentació de la documentació indicada en el punt tercer, condicionant al seu torn l'àmbit del Pla Especial.  
  
Cinqué  
Notificar a les parts interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos consideren pertinents.  
  
Sisé  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquest acord, en virtut l'article 54.8 de la LOTUP.  
  
Seté  
D'acord amb l'article 56.4.d de la LOTUP, aquesta declaració ambiental i territorial estratègica perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si una vegada publicat en el DOGV no s'ha adoptat o aprovat el pla en el termini màxim de 2 anys.  
  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre la declaració ambiental i territorial estratègica a què fa referència l'article 54.6 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que es disposa en l'article 3.1 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat a l'efecte d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
  
A la vista de tot el que antecedeix, la Comissió d'Avaluació Ambiental acorda:  
  
Primer  
En relació amb les modificacions del PECV contingudes en el Pla Especial:  
S'emet declaració ambiental i territorial estratègica favorable per considerar que les modificacions del PECV de l'emplaçament denominat «relleus al nord del Xúquer«, proposades en el Pla Especial per a nous aprofitaments de la zona 10, no tindran efectes significatius sobre el medi ambient en els termes establits.  
  
Segon  
En relació amb l'àmbit del Pla Especial i amb l'ordenació proposada per a aquest:  
S'emet declaració ambiental i territorial estratègica favorable al Pla Especial corresponent al projecte d'execució del Parc Eòlic de Cofrentes (versió 2018), per considerar que no tindrà efectes significatius sempre que s'ajuste als condicionants indicats.  
  
Tercer  
En relació amb el projecte d'execució de les infraestructures eòliques i el projecte d'execució de la línia aèria d'evacuació.  
La formulació de la DIA al projecte d'execució del Parc Eòlic de Cofrentes i a la seua línia d'evacuació queda supeditat a la presentació de la documentació indicada en aquest punt tercer, la qual condiciona, al seu torn, l'àmbit del Pla Especial.  
  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret consideren pertinents.  
La qual cosa li notifique perquè en prenga coneixement i a l'efecte oportú.  
La qual cosa se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se'n deriven, de conformitat amb l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
València, 19 de desembre de 2018.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 11 de febrer de 2019.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.