Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 4146, del 12-12-2001 (2001/11480)

ORDRE de 29 de novembre de 2001, de la Conselleria de Medi Ambient, per la qual s'estableix un règim d'ajudes destinades a la protecció, conservació i millora dels espais forestals de la Comunitat Valenciana.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   4146

Data del DOGV
:   12-12-2001

Secció del DOGV
:   III. CONVENIS I ACTES - E) CONCESSIÓ DE SUBVENCIONS ADMINISTRATIVES

Número del document
:   2001/11887


Data del document
:   29-11-2001

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient

Tipus de document
:   Ordre

Anàlisi jurídica

 Descriptors 

:   * suport econòmic
    * lluita contra incendis
    * reforestació
    * silvicultura
    * protecció del sòl
    * protecció del bosc

ORDRE de 29 de novembre de 2001, de la Conselleria de Medi Ambient, per la qual s'estableix un règim d'ajudes destinades a la protecció, conservació i millora dels espais forestals de la Comunitat Valenciana. [2001/11958]
  
El Reglament (CE) número 1257/1999 del Consell, sobre ajuda al desenvolupament rural, incideix en els principis que van inspirar la reforma de la política agrícola comú de 1992 en el sentit d'accentuar la vessant mediambiental de les actuacions en les zones rurals, però sense oblidar al seu torn que la política de desenvolupament rural ha de tenir com a objectiu restablir i reforçar la competitivitat i contribuir així al manteniment i creació d'ocupació en les dites zones.
  
L'article 29, de l'esmentat reglament es dirigeix a la potenciació de la silvicultura per la seua contribució al manteniment i al desenvolupament de les funcions econòmiques, ecològiques i socials dels boscos a les zones rurals, mitjançant la gestió forestal sostenible i el desenvolupament sostenible de la silvicultura, el manteniment i la millora dels recursos forestals, i l'augment de les superfícies forestals orientades cap al compliment dels compromisos internacionals de la Comunitat Europea i els seus Estats membres basada en compromisos adquirits en les Conferències Ministerials sobre la protecció dels boscos a Europa.
  
Igualment el Reglament refereix la necessitat d'establir mesures relatives a la protecció enfront d'incendis de les zones classificades amb un risc alt o mitjà d'incendi forestal de conformitat amb el Reglament (CEE) número 2158/92 del Consell, de 23 de juliol de 1992, relatiu a la protecció dels boscos comunitaris contra els incendis.
  
Per la seua banda, la Llei 3/93, Forestal de la Comunitat Valenciana, determina en l'article 64 i següents, l'establiment d'ajudes econòmiques als propietaris públics i privats dels terrenys forestals o a les persones naturals i jurídiques als qui aquests hagueren cedit l'ús o gaudi dels seus terrenys o establert acords, que impliquen la millora i conservació de les forests mitjançant treballs forestals, per a això es tindran en compte les previsions contingudes en els plans d'ordenació i en els programes tècnics.
  
Amb aquest fi, la Conselleria de Medi Ambient ha anat introduint gradualment diverses ajudes a través de distintes Ordres reguladores, que han permés el finançament de diverses accions de millora i protecció dels boscos valencians.
  
Sota la perspectiva del referit Reglament Comunitari és necessari adaptar aquesta regulació conformant un nou marc d'ajudes a favor d'un desenvolupament rural sostenible, donant cabuda a un conjunt d'accions relatives al medi forestal, assumint que l'ordenació, conservació, protecció, millora i el desenvolupament sostenible de les forests són fonamentals per al manteniment de la biodiversitat, la regulació de les aigües i del cicle hidrològic, la protecció front a les avingudes, la protecció del sòl fèrtil enfront de l'erosió i desertificació, disminució de gasos relacionada amb l'efecte hivernacle i el canvi climàtic, aspectes tots ells d'especial importància en la conservació de la naturalesa i del medi ambient. És sabut, a més, que les actuacions forestals tenen una forta incidència en la política d'ocupació, no sols per l'elevada quantitat de mà d'obra que absorbeixen, sinó també per la complementarietat estacional d'aquest tipus d'ocupació, ja que solen coincidir amb períodes de baixa intensitat en el sector agrícola.
  
La present regulació simplifica el sistema de gestió d'ajudes unificant en una mateixa Ordre d'ajudes, els procediments de tramitació i gestió, les distintes regulacions com també els criteris de tramitació, terminis i valoració dels distints treballs reflectits en el present marc regulador i incrementa substancialment tant el valor econòmic de les distintes unitats d'obra com els percentatges de finançament dels treballs objecte de les ajudes, elevant la cobertura amb caràcter general al 100% del cost dels treballs, amb excepció dels cultius d'espècies aromàtiques i tofoneres que es fixen en el 80% de la inversió realitzada.
  
En virtut d'això, a proposta de la Direcció General de Recursos Forestals i de conformitat amb el que disposa l'article 35 de la Llei 5/1983, de 30 de desembre, de Govern Valencià, i l'article 47.3 del text refós de la Llei de la Hisenda Pública de la Generalitat Valenciana, aprovada per Decret Legislatiu de 26 de juny de 1991, del Consell de la Generalitat Valenciana.
  
ORDENE
  
Primer
  
Establir un règim d'ajudes destinades a la protecció, conservació i millora dels espais forestals de la Comunitat Valenciana, a càrrec de la línia pressupostària T4832000, ?Protecció, conservació i millora de les forests de la Comunitat Valenciana?, del capítol VII, de la secció 14, Conselleria de Medi Ambient; servei 04, Direcció General de Recursos Forestals; programa 442.40 €Restauració i Protecció dels Recursos Forestals?, la dotació del qual es determinarà per la corresponent Llei de Pressupostos.
  
Segon
  
Aprovar les bases per què es regirà aquest règim i que figuren com annex d'aquesta ordre.
  
Tercer
  
La convocatòria d'ajudes, establerta en aquesta ordre amb caràcter general, d'acord amb l'ordre de 26 de setembre de 1994, de la Conselleria d'Economia i Hisenda, estarà condicionada a l'existència, en el pressupost de l'exercici següent, de crèdit suficient i adequat.
  
En tot el que regula aquesta ordre, s'estarà al que disposa el Decret Legislatiu de 26 de juny de 1991, de la Generalitat Valenciana, per la qual s'aprova el text refós de la Llei d'Hisenda Pública de la Generalitat Valenciana, i el Reial Decret 152/1996, de 6 de febrer.
  
Quart
  
El termini per a sol·licitar les distintes ajudes que s'inclouen en la present Ordre, una vegada entre en vigor, es fixa amb caràcter general en el període comprés entre el dia 1 de març i el dia 30 de setembre de cada any, considerant que les sol·licituds d'ajuda que es tramiten en cada període anual, ho seran per a treballs a realitzar l'any següent a què es realitza la sol·licitud.
  
DISPOSICIONS TRANSITÒRIES
  
Primera
  
Les ajudes que hagen de ser finançades a càrrec de la subvenció corresponent al pressupost de l'any 2002, podran ser sol·licitades en el termini de trenta dies hàbils des de la publicació de la present Ordre al Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
Segona
  
Les sol·licituds d'ajudes presentades a partir de l'1 de novembre de 2001, formulades d'acord a les bases de les Ordres d'Ajudes que resultaren derogades, seran adaptades i tramitades de conformitat amb les noves bases reguladores establertes en aquesta.
  
DISPOSICIONS FINALS
  
Primera
  
Es faculta el director general de Recursos Forestals de la Conselleria de Medi Ambient per a dictar les resolucions necessàries per a l'aplicació, desenvolupament i execució de la present Ordre.
  
Segona
  
La present ordre entrarà en vigor l'endemà al de la seua publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
Tercera
  
Contra la present ordre, que posa fi a la via administrativa, es podrà interposar recurs contenciós administratiu en el termini de dos mesos, a comptar des de l'endemà al de la seua publicació, davant de la Sala Contenciosa Administrativa del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que disposa els articles 10 i concordants de la Llei 29/1998, de 13 de juliol, Reguladora de la Jurisdicció Contenciosa Administrativa.
  
Tot això sense perjudici de la interposició del recurs potestatiu de reposició davant del conseller de Medi Ambient en el termini d'un mes des de l'endemà al de la seua publicació, d'acord amb el que disposa els articles 116 i 117 de la Llei 4/1999, de 13 de gener, de modificació de la Llei 30/92, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú i la resta de disposicions concordants.
  
DISPOSICIÓ DEROGATÒRIA
  
Queden expressament derogades les següents Ordres d'ajudes:
  
ORDRE de 22 de novembre de 1996, de la Conselleria d'Agricultura i Medi Ambient, per la qual es convoca un règim de subvencions destinades al foment i potenciació de diferents aprofitaments agroforestals: cultiu de plantes aromàtiques, medicinals i condimentàries, tofoneres, apícoles i execució de projectes d'aprofitament energètic de biomassa en l'àmbit forestal (DOGV núm. 2.885 de 09.12.96).
  
ORDRE de 22 de novembre de 1996, de la Conselleria d'Agricultura i Medi Ambient, per la qual s'estableix un règim d'ajudes en l'àmbit de les accions prioritàries contra els incendis forestals a la Comunitat Valenciana (DOGV núm. 2.891 de 17.12.96).
  
ORDRE de 28 de novembre de 1996, de la Conselleria d'Agricultura i Medi Ambient, per la qual s'estableix un règim d'ajudes per a fomentar accions de desenvolupament i aprofitament dels boscos en les zones rurals de la Comunitat Valenciana (DOGV núm. 2.890 de 16.12.96).
  
ORDRE de 4 de juny de 1997, de la Conselleria de Medi Ambient, per la qual s'estableix un règim d'ajudes per a la conservació de sòls a fi d'evitar l'erosió (DOGV núm. 3.027 de 03.07.97).
  
ORDRE de 12 de juny de 1997, de la Conselleria de Medi Ambient, per la qual s'estableix un règim de subvencions destinades a l'ordenació i foment de les xarxes d'interés públic de senders de petit recorregut (PR), instal·lacions d'àrees recreatives i zones d'acampada, en l'àmbit forestal de la Comunitat Valenciana (DOGV núm. 3.025 de 01.07.97).
  
València 29 de novembre de 2001
  
El conseller de Medi Ambient
  
FERNANDO MODREGO CABALLERO
  
ANNEX I
  
Bases per la qual es regula la convocatòria de subvencions per a la protecció, conservació i millora dels espais forestals de la Comunitat Valenciana
  
Primera. Beneficiaris
  
1. De manera general podran ser beneficiaris d'aquestes ajudes les persones físiques o jurídiques titulars de drets de propietat, d'ús i gaudi legalment reconeguts de terrenys de titularitat pública o privada inclosos en l'àmbit de les actuacions subvencionables incloses en la base segona.
  
Igualment podran ser beneficiaris agrupacions legalment constituïdes de persones físiques o jurídiques que complisquen els requisits inclosos en el paràgraf anterior.
  
Les persones físiques o jurídiques titulars de terrenys de titularitat privada podran autoritzar a entitats locals la utilització dels seus terrenys per als fins previstos en la present Ordre. Aquesta autorització permetrà a les entitats locals ser beneficiàries de les línies d'ajudes establertes en la present Ordre.
  
2. En el cas de les ajudes destinades a l'execució de projectes d'homologació i senyalització de senders de petit recorregut, únicament podran ser beneficiaris ajuntaments i entitats locals, bé per ser titulars de drets de propietat, d'ús i gaudi, o per autorització de persones físiques o jurídiques.
  
3. Per a ser beneficiari de les ajudes per a la redacció de projectes de noves tecnologies d'eliminació de residus forestals a peu de bosc, no serà necessària l'acreditació de drets de propietat.
  
Segona. Finalitats, actuacions, àmbit, preus unitaris i imports màxims.
  
Tercera . Límit i percentatges d'inversió subvencionable.
  
Independentment dels imports màxims subvencionables fixats per a cada tipus d'actuació en la base segona, s'estableix una subvenció màxima per sol·licitant i any de 30.000,00 EUROS.
  
En cas de sol·licituds d'Entitats Locals o Agrupacions de propietaris legalment constituïdes que tramiten davall un mateix expedient peticions de distints propietaris l'import màxim serà l'obtingut de multiplicar la quantitat anterior pel nombre de propietaris agrupats en la sol·licitud, no podent en cap cas superar els 120.000,00 EUROS per expedient i any.
  
Els treballs descrits podran ser subvencionats fins en un 100% de la inversió realitzada, amb excepció de les finalitats 2.a, 2.b i 2.c, que seran finançades fins a el 80% del cost dels treballs objecte de les ajudes.
  
Quarta. Assignació pressupostària entre les distintes finalitats.
  
Per a assignació i distribució del pressupost disponible per a les ajudes entre les distintes finalitats s'atendrà al que en aquest sentit fixe la corresponent Ordre anual de quanties.
  
Cinquena. Sol·licituds i documentació
  
1. Les sol·licituds es formalitzaran en instància degudament emplenada, segons model normalitzat d'acord amb l'annex.
  
Totes les actuacions objecte d'ajudes proposades pel sol·licitant en una o diverses propietats s'agruparan en una única sol·licitud, no podent superar la subvenció sol·licitada per al conjunt d'elles el màxim econòmic referit en la base tercera. Així mateix, no s'admetran a tràmit més d'una sol·licitud sobre una mateixa propietat.
  
Aquestes subvencions són incompatibles amb qualsevol altra de la Conselleria de Medi Ambient, i d'altres organismes públics amb la mateixa finalitat.
  
2. Els interessats presentaran les sol·licituds en el Registre General de la Conselleria de Medi Ambient, en els Serveis territorials d'aquesta, o qualsevol altra forma de les previstes en l'article 38.4 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú.
  
3. El termini de presentació d'instàncies serà entre l'1 de març i el 30 de setembre, ambdós inclosos, de l'any anterior per al qual se sol·licite l'ajuda. Per a l'exercici 2002 el termini serà l'expressat en la disposició transitòria per al dit any.
  
4. L'admissió a tràmit d'una sol·licitud no generarà cap compromís de concessió d'aquella.
  
5. La documentació que han de presentar els interessats junt amb la instància per a sol·licitar les ajudes serà la següent:
  
a) Documentació acreditativa de la identificació del sol·licitant:
  
a.1. Persones físiques:
  
- fotocòpia compulsada del NIF per als nacionals.
  
- fotocòpia compulsada de la targeta de resident per als estrangers.
  
a.2. Persones jurídiques o agrupació de persones físiques:
  
- Còpia compulsada del CIF.
  
- Còpia compulsada dels estatuts de l'entitat o escriptura de constitució o qualsevol altre document admissible en dret que ho acredite i còpia de poders que acrediten la representació.
  
- Certificat de l'acta on conste l'acord de sol·licitar les ajudes i nomenament del representant de l'entitat per a efectuar la seua gestió.
  
- En el cas de entitats locals acord adoptat pel ple o, si és procedent, per la Comissió de Govern quan acredite tenir aquesta facultat delegada, o per l'alcalde de la corporació amb la posterior ratificació del ple o de la Comissió en el cas que tinga aquesta facultat delegada, amb anterioritat a la resolució de les ajudes.
  
b) Acreditació de complir els requisits per a ser beneficiari
  
- Si és procedent documents acreditatius de la titularitat de drets de propietat, d'ús i gaudi, consistents en escriptura pública registrada, certificat registral o mitjançant qualsevol altra forma vàlida en dret.
  
- En cas d'autorització de propietari de titularitat privada a entitat local, s'haurà de presentar aquesta. A més, l'esmentat propietari hi haurà de presentar declaració jurada de no haver sol·licitat la mateixa ajuda
  
c) Memòria valorada dels treballs a realitzar, que contindrà els següents apartats:
  
- Descripció de la finca amb la seua localització a escala 1:10.000, assenyalant la localització precisa dels treballs.
  
- Pla cadastral amb les parcel·les afectades.
  
- Descripció detallada dels treballs a realitzar, indicant a través d'un programa d'actuació la relació d'obres i treballs a desenvolupar que garantisca l'execució de les mateixes en l'exercici per al que es concedeix la subvenció.
  
- Pressupost desglossat, on s'expresse i justifique el cost de distints treballs per als que se sol·licita ajuda a través de l'expressió dels preus unitaris de les unitats d'obra a realitzar.
  
d) En el cas de sol·licitar treballs d'obertura de pistes forestals, s'haurà d'adjuntar a la sol·licitud Declaració d'Impacte positiva dels treballs previstos.
  
e) Imprés d'alta de tercers per a pagaments de la Generalitat Valenciana degudament emplenat i segellat per l'entitat bancària corresponent, (model 27871).
  
f) Acreditació del titular que es troba al corrent o exempt de les seues obligacions tributàries i amb la seguretat social, en els termes que disposa l'Ordre de 30 de maig de 1996, de la Conselleria d'Economia i Hisenda, sobre forma d'acreditar pels beneficiaris de subvencions l'exigència de l'art. 47.7, del text refós de la Llei de la Hisenda Pública de la Generalitat Valenciana, (DOGV núm. 2775, de 21 de juny de 1996), certificats de l'Agència Estatal de l'administració Tributària i de la Conselleria d'Economia, Hisenda i Ocupació de la Generalitat Valenciana pel que fa a les obligacions tributàries i certificat de la Tresoreria de la Seguretat Social quant a les obligacions amb la Seguretat Social.
  
g) Declaració en el seu cas, que acredite l'existència de sol·licitud o obtenció d'altres subvencions percebudes o reconegudes d'altres Administracions Públiques, o de qualsevol entitat Pública o Privada, pel mateix concepte
  
Sisena. Esmena d'errors
  
Quan la sol·licitud no reunisca els requisits o no s'acompanye la documentació que resulte exigible d'acord a la base cinquena, de conformitat amb l'article 71 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú, modificada per la Llei 4/1999, de 13 de gener, es requerirà al sol·licitant perquè en el termini de 10 dies esmene la falta o acompanye els documents preceptius, amb indicació que, si així no ho fera, se'l tindrà per desistit de la seua petició.
  
Setena .Valoració, tràmit i resolució dels expedients de sol·licitud d'ajuda
  
Amb caràcter previ a la valoració dels expedients s'emetrà per tècnic forestal de la Conselleria de Medi Ambient informe de viabilitat dels treballs per a l'execució de la qual se sol·licita l'ajuda.
  
La valoració i selecció dels expedients es realitzarà per una comissió avaluadora, composta pel director general de Recursos Forestals en qualitat de president, el Cap d'Àrea de Recursos Forestals, els Caps de Servei de Gestió Forestal i Prevenció d'Incendis Forestals, un representant de cada una de les direccions territorials de la Conselleria de Medi Ambient, així com un representant de la Secretària General Administrativa amb funcions de secretari.
  
La valoració dels expedients es realitzarà per a cada una de les finalitats incloses en la sol·licitud tenint en compte els següents criteris i ordre de prioritat:
  
1. Terreny inclòs en l'àmbit d'un Espai Natural Protegit o en la seua àrea de protecció d'impactes.
  
2. Potencialitat de la vegetació forestal de l'àrea on se sol·licita l'ajuda en relació amb la recàrrega d'aqüífers, amb la protecció enfront del risc d'inundació, amb la protecció del sòl i defensa enfront de fenòmens erosius.
  
3. Prioritat d'actuació per a la prevenció d'incendis forestals.
  
4. Treballs inclosos en plans programes de gestió i millora forestal o projectes desenvolupats per la Conselleria de Medi Ambient mateixa o programes de gestió i millora forestal i projectes desenvolupats pels propietaris particulars, en base als art. 25 i 26 de la Llei 3/93 Forestal de la Comunitat Valenciana.
  
5. Distància a terreny forestal.(Finalitats 2a, 2b, 2c, 3e, 3f, 3g, 3h i 3k).
  
6. Interés i qualitat de les actuacions proposades.
  
D'acord als esmentats criteris, la comissió avaluadora, proposarà les sol·licituds estimades i l'import a concedir a cada beneficiari, distribuït per les distintes finalitats que incloguera la sol·licitud.
  
Una vegada formalitzats els actes d'instrucció corresponents, la comissió elevarà el conseller de Medi Ambient, la proposta de concessió de les ajudes, la qual contindrà les sol·licituds desestimades i el motiu de la desestimació, les sol·licituds estimades, la quantia subvencionable i l'import de l'ajuda a concedir a cada beneficiari, per a cada finalitat sol·licitada.
  
La resolució definitiva dictada pel conseller de Medi Ambient serà publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana. La resolució serà també notificada als interessats.
  
El termini màxim per a resoldre les sol·licituds d'ajudes serà de tres mesos comptats a partir de la publicació de l'Ordre anual de quanties. Transcorregut aquest termini sense que haguera recaigut resolució s'entendrà desestimada la sol·licitud en els termes previstos en l'article 44 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú, modificada per la Llei 4/1999, de 13 de gener.
  
Els beneficiaris de les subvencions podran renunciar expressament a les mateixes en el termini d'un mes a partir del dia següent al de notificació de la resolució de concessió.
  
Huitena. Execució dels treballs i període d'execució
  
1. Els treballs objecte d'ajuda es realitzaran d'acord a les normes tècniques que s'adjunten com annexos a aquesta ordre.
  
2. Amb caràcter general els treballs objecte de les ajudes previstes en aquesta ordre, es realitzaran en el període comprés entre la publicació en el DOGV de la resolució aprovatòria i el dia 15 de novembre de l'any per al que es va sol·licitar l'ajuda.
  
No obstant això, el sol·licitant pot iniciar els treballs inclosos en l'expedient d'ajudes, a partir de l'1 de gener de l'any en què es resolga el dit expedient i amb anterioritat a la resolució de les mateixes. En aquest cas serà preceptiu informe del personal tècnic de la Conselleria de Medi Ambient, en el que s'acredite la data d'inici dels treballs, per la qual cosa l'interessat haurà de comunicar la data d'inici d'aquests treballs amb una antelació mínima de 15 dies, mitjançant escrit dirigit al director Territorial de la Conselleria de Medi Ambient, a l'efecte que s'emeta el corresponent informe.
  
En qualsevol cas la iniciació dels treballs amb anterioritat a la resolució de les ajudes, no generarà en cap cas compromís o prioritat algun per a la seua concessió.
  
Amb caràcter excepcional i per causa degudament justificada es podrà concedir pròrroga en el termini d'execució, essent necessari per a això que la mateixa siga sol·licitada mitjançant escrit dirigit al director Territorial de la Conselleria de Medi Ambient, amb una antelació mínima de 15 dies sobre la data de finalització del període d'execució.
  
Novena: Obligacions dels beneficiaris
  
Els beneficiaris de les subvencions hauran de:
  
1. Estar al corrent de les seues obligacions tributàries i de Seguretat Social.
  
2. Complir amb els requisits i condicions que comporta la concessió o gaudi de l'ajuda.
  
3. El sotmetiment a les actuacions de control financer que corresponen a la Intervenció General en relació amb les subvencions i ajudes concedides.
  
4. Comunicar, en qualsevol moment de la vigència de l'expedient, altres ajudes públiques sol·licitades, o concedides per al mateix projecte.
  
5. Fer constar en tota informació o documentació pròpia de l'activitat que la mateixa està subvencionada per la Conselleria de Medi Ambient.
  
6. En el cas que per motius imputables a l'interessat es produïsca l'abandó, o destrucció dels treballs, se suspendran totes les ajudes pendents fins que es produïsca el retorn a la situació anterior a l'abandó o destrucció, sense perjudici dels compromisos adquirits i de les responsabilitats que se'n deriven.
  
7. En els espais naturals protegits s'hauran de tenir en compte les directrius contemplades en la normativa específica de cada espai natural protegit.
  
Desena :Cobrament de la subvenció
  
1. Per al cobrament de la subvenció, el beneficiari haurà de presentar en el termini que establisca la corresponent resolució de concessió, una vegada finalitzades les obres objecte d'ajuda, sol·licitud de pagament adreçada a la Direcció Territorial de la Conselleria de Medi Ambient que corresponga, segons model d'instància que s'adjunta a la present Ordre adjuntant la documentació que es detalla en els punts següents.
  
2. Per a les ajudes regulades en la present Ordre, la justificació de les inversions es realitzarà amb els següents criteris:
  
a) Amb caràcter general, mitjançant la presentació de factures originals o còpia compulsada, amb el seu justificant de pagament o document acreditatiu del mateix referent a totes les despeses efectuades d'acord amb el programa subvencionat. En qualsevol cas, les factures hauran de presentar-se en original per a procedir al seu segellat en la Direcció Territorial de Medi Ambient que corresponga. En cap cas pot ser objecte de subvenció l'Impost sobre el Valor Afegit recuperable pel beneficiari.
  
b) La despesa de la mà d'obra fixa o assalariada s'acreditarà documentalment mitjançant nòmina o factura firmada pels treballadors en què conste els seu NIF.
  
c) La despesa de mà d'obra pròpia, entenent com a tal la de la persona titular i la dels membres majors d'edat de la unitat familiar inclosos en la cartilla de la Seguretat Social o en la d'autònoms.
  
Per a justificar la despesa de mà d'obra pròpia el beneficiari haurà d'acompanyar declaració jurada on s'especifiquen les despeses d'obra justificades per aquest concepte, segons model que s'adjunta. El preu unitari màxim justificable de la mà d'obra pròpia serà de 62,60 EUROS per jornada de treball.
  
d) La utilització de maquinària pròpia es justificarà així mateix mitjançant declaració jurada del beneficiari on s'especifique les unitats d'obra justificades per aquest concepte, segons model que s'adjunta acompanyant fotocòpia compulsada del recepció de pagament de l'impost de circulació referit a l'últim període impositiu o, en cas de no estar subjecte a aquestimpost, còpia acarada de document acreditatiu de la propietat. El preu màxim a justificar pel concepte de maquinària pròpia serà la següent:
  
Uds. Descripció Maquinària (sense mà d'obra) Euros/hora
  
H Tractor de rodes 51/70 CV 22,09
  
H Tractor de rodes 71/100 CV 23,03
  
H Tractor de rodes 101/130 CV 25,99
  
H Tractor de cadenes 51/70 CV 24,17
  
H Tractor de cadenes 71/100 CV 30,86
  
H Tractor de cadenes 101/130 CV 35,08
  
H Remolc lleuger càrrega màxima 750 kg. 0,60
  
H Remolc basculador de capacitat 6 Tm 1,86
  
H Estalladora o empaquetadora 3,41
  
H Motoserra 1,87
  
H Motodesbrossadora 1,87
  
H Aclotadora 3,56
  
H Podadora 5,13
  
H Plantadora 5,31
  
Els preus assenyalats en els apartats c i d es podran actualitzar per ordre de la Conselleria de Medi Ambient.
  
3. La justificació de les despeses es realitzarà mitjançant certificat del Secretari de l'aprovació de les despeses per la Comissió de Govern o ple d'Ajuntament i de la Intervenció del pagament realitzat.
  
4. El beneficiari caldrà que adjunte declaració jurada, en el seu cas, de les subvencions percebudes o reconegudes d'altres Administracions Públiques, o de qualsevol entitat Pública o Privada, per la mateixa finalitat.
  
5. De les obres i drets d'ajuda se certificarà per tècnic forestal de la Conselleria de Medi Ambient, la correcta execució dels treballs i condicions establertes en la Resolució aprovatòria de les ajudes.
  
6. Així mateix, en cas d'execució per mitjans propis, seran objecte de certificació per tècnic forestal de la Conselleria de Medi Ambient, les despeses imputades a mà d'obra i maquinària, d'acord amb els preus unitaris detallats en l'apartat 2 d'aquesta base.
  
Onzena. Reintegrament de quantitats
  
1. Segons estableix l'article 47.9 del text refós de la Llei d'Hisenda Pública de la Generalitat Valenciana, procedirà el reintegrament de les quantitats percebudes i l'exigència de l'interés de demora des del moment del pagament de l'ajuda en els següents casos:
  
a) Incompliment de l'obligació de justificació.
  
b) Obtenir les subvencions sense reunir les condicions requerides per això.
  
c) Incompliment de la finalitat per ala la qual la subvenció va ser concedida.
  
d) Incompliment de les condicions imposades als beneficiaris amb motiu de la concessió de la subvenció.
  
2. Igualment, en el supòsit que l'import de la subvenció, aïlladament o en concurrència amb subvencions o ajudes d'altres administracions públiques o d'altres ens públics o privats, supere el cost de l'activitat a desenvolupar, procedirà el reintegrament de l'excés obtingut sobre el cost de l'activitat desenvolupada.
  
Annex 2. Normes tècniques
  
Annex 3. Model d'instància de sol·licitud d'ajuda
  
Annex 4 .model de sol·licitud de cobrament.
  
Annex 5.model de declaració de realització d'actuacions pel sistema de mitjans propis.
  
Annex 6. Model de declaracions de subvencions sol·licitades o concedides per altres organismes públics o privats.
  
Annex 7. Fitxa de manteniment de tercers.
  
Annex 2
  
Normes tècniques
  
Finalitat 1: foment i desenvolupament de les forests en les zones rurals
  
1.a. Treballs de repoblació forestal
  
Espècies recomanades per comarques
  
CASTELLÓ
  
01. Els Ports
  
Pinus halepensis, Pinus nigra, Pinus sylvestris, Acer campestre, Acer monspessulanum, Acer opalus, Fraxinus angustifolia, Juglans sp., Juniperus communis, Juniperus oxycedrus, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Populus tremula, Quercus coccifera, Quercus faginea, Quercus ilex, Arbutus unedo, Ilex aquifolium, Juniperus phoenicea, Juniperus thurifera, Taxus baccata.
  
02. L'Alt Maestrat
  
Pinus halepensis, Pinus nigra, Pinus sylvestris, Acer campestre, Acer monspessulanum, Acer opalus, Fraxinus angustifolia, Juglans sp., Juniperus communis, Juniperus oxycedrus, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Populus tremula, Quercus coccifera, Quercus faginea, Quercus ilex, Arbutus unedo, Ilex aquifolium, Juniperus phoenicea, Juniperus thurifera, Taxus baccata.
  
03. El Baix Maestrat
  
Pinus halepensis, Pinus nigra, Pinus pinea, Pinus sylvestris, Acer monspessulanum, Acer opalus, Fraxinus angustifolia, Juglans sp., Juniperus oxycedrus, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Quercus coccifera, Quercus faginea, Quercus ilex, Arbutus unedo, Juniperus phoenicea, Juniperus thurifera.
  
04. L'Alcalatén
  
Pinus halepensis, Pinus nigra, Pinus pinea, Pinus sylvestris, Acer campestre, Acer monspessulanum, Acer opalus, Chamaerops humilis, Fraxinus angustifolia, Juglans sp., Juniperus oxycedrus, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Populus tremula, Quercus coccifera, Quercus faginea, Quercus ilex, Arbutus unedo, Ilex aquifolium, Juniperus phoenicea, Juniperus thurifera.
  
05. La Plana Alta
  
Pinus halepensis, Pinus pinaster, Pinus pinea, Chamaerops humilis, Juglans sp., Juniperus oxycedrus, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Quercus coccifera, Quercus ilex, Quercus suber, Arbutus unedo.
  
06. La Plana Baixa
  
Pinus halepensis, Pinus pinaster, Pinus pinea, Chamaerops humilis, Juglans sp., Juniperus oxycedrus, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Quercus coccifera, Quercus ilex, Quercus suber, Arbutus unedo.
  
07. El Alto Palancia
  
Pinus halepensis, Pinus nigra, Pinus pinaster, Pinus sylvestris, Acer monspessulanum, Acer opalus, Fraxinus angustifolia, Juglans sp., Juniperus oxycedrus, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Populus tremula, Quercus coccifera, Quercus faginea, Quercus ilex, Quercus suber, Arbutus unedo, Ilex aquifolium, Juniperus phoenicea, Juniperus thurifera.
  
08. El Alto Mijares
  
Pinus halepensis, Pinus nigra, Pinus pinaster, Pinus sylvestris, Acer monspessulanum, Acer opalus, Fraxinus angustifolia, Juglans sp., Juniperus communis, Juniperus oxycedrus, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Populus tremula, Quercus coccifera, Quercus faginea, Quercus ilex, Arbutus unedo, Ilex aquifolium, Juniperus phoenicea, Juniperus thurifera, Taxus baccata.
  
VALÈNCIA
  
09. El Rincón de Ademuz
  
Pinus halepensis, Pinus nigra, Pinus sylvestris, Acer opalus ssp granatense, Acer monspessulanum, Fraxinus angustifolia, Juglans sp., Juniperus communis, Juniperus oxycedrus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Populus tremula, Quercus coccifera, Quercus faginea, Quercus ilex, Arbutus unedo, Juniperus phoenicea, Juniperus thurifera.
  
10. Los Serranos
  
Pinus halepensis, Pinus nigra, Pinus sylvestris. Acer opalus ssp granatense, Acer monspessulanum, Fraxinus angustifolia, Juglans sp., Juniperus communis, Juniperus oxycedrus, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Populus tremula, Quercus coccifera, Quercus faginea, Quercus ilex, Arbutus unedo, Juniperus phoenicea, Juniperus thurifera.
  
11. El Camp de Túria
  
Pinus halepensis, Pinus pinea, Pinus pinaster, Chamaerops humilis, Juglans sp., Juniperus oxycedrus, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Quercus coccifera, Quercus ilex, Arbutus unedo, Juniperus phoenicea.
  
12. El Camp de Morvedre
  
Pinus halepensis, Pinus pinaster, Pinus pinea, Chamaerops humilis, Fraxinus angustifolia, Juglans sp., Juniperus oxycedrus, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Quercus coccifera, Quercus ilex, Arbutus unedo, Juniperus phoenicea.
  
13, 14, 15 i 16. l'Horta Nord, l'Horta Oest, València i l'Horta Sud
  
Pinus halepensis, Pinus pinea, Pinus pinaster, Chamaerops humilis, Juniperus oxycedrus, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Quercus coccifera, Quercus ilex, Arbutus unedo, Juniperus phoenicea.
  
17. La Plana de Utiel-Requena
  
Pinus halepensis, Pinus pinaster, Pinus pinea, Pinus nigra, Acer opalus, Acer monspessulanum, Fraxinus angustifolia, Fraxinus ornus, Juglans sp., Juniperus communis, Juniperus oxycedrus, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Populus tremula, Quercus coccifera, Quercus faginea, Quercus ilex, Arbutus unedo, Juniperus phoenicea, Juniperus thurifera.
  
18. La Hoya de Buñol
  
Pinus halepensis, Pinus pinaster, Pinus pinea, Pinus nigra, Acer opalus, Acer monspessulanum, Acer opalus, Chamaerops humilis, Fraxinus angustifolia, Fraxinus ornus, Juglans sp., Juniperus communis, Juniperus oxycedrus, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Populus tremula, Quercus coccifera, Quercus faginea, Quercus ilex., Arbutus unedo, Juniperus phoenicea, Juniperus thurifera.
  
19. El Valle de Cofrentes-Ayora
  
Pinus halepensis, Pinus pinaster, Pinus pinea, Pinus nigra, Acer monspessulanum, Acer opalus, Fraxinus angustifolia, Fraxinus ornus, Juglans sp., Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Populus tremula, Quercus coccifera, Quercus faginea, Quercus ilex, Juniperus oxycedrus, Arbutus unedo, Juniperus phoenicea, Juniperus thurifera.
  
20. La Ribera Alta
  
Pinus halepensis, Pinus pinea, Pinus pinaster, Acer opalus ssp granatense, Fraxinus angustifolia, Fraxinus ornus, Juglans sp., Juniperus oxycedrus, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Quercus coccifera, Quercus ilex, Arbutus unedo, Juniperus phoenicea.
  
21. La Ribera Baixa
  
Pinus halepensis, Pinus pinea, Fraxinus angustifolia, Fraxinus ornus, Juglans sp., Juniperus oxycedrus, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Quercus coccifera, Quercus ilex, Arbutus unedo, Juniperus phoenicea.
  
22. La Canal de Navarrés
  
Pinus halepensis, Pinus pinaster, Pinus pinea, Fraxinus angustifolia, Fraxinus ornus, Juglans sp., Juniperus oxycedrus, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Quercus coccifera, Quercus faginea, Quercus ilex, Arbutus unedo, Juniperus phoenicea.
  
23. La Costera
  
Pinus halepensis, Pinus pinaster, Pinus pinea, Fraxinus angustifolia, Fraxinus ornus, Juglans sp., Juniperus oxycedrus, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Quercus coccifera, Quercus faginea, Quercus ilex, Arbutus unedo, Juniperus phoenicea.
  
24. La Vall d'Albaida
  
Pinus halepensis, Pinus pinaster, Pinus pinea, Fraxinus angustifolia, Fraxinus ornus, Juglans sp., Juniperus oxycedrus, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Quercus coccifera, Quercus faginea, Quercus ilex, Arbutus unedo, Juniperus phoenicea.
  
25. La Safor:
  
Pinus halepensis, Pinus pinaster, Pinus pinea, Fraxinus ornus, Juglans sp., Juniperus oxycedrus, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Quercus coccifera, Quercus ilex, Arbutus unedo, Juniperus phoenicea.
  
ALACANT
  
26. El Comtat
  
Pinus halepensis, Pinus pinaster, Pinus pinea, Acer opalus ssp granatense, Fraxinus ornus, Juglans sp., Juniperus oxycedrus, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Quercus coccifera, Quercus faginea, Quercus ilex, Arbutus unedo, Taxus baccata.
  
27. L'Alcoià
  
Pinus halepensis, Pinus pinaster, Pinus pinea, Acer opalus ssp granatense, Fraxinus ornus, Juglans sp., Juniperus oxycedrus, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Quercus coccifera, Quercus faginea, Quercus ilex, Arbutus unedo, Juniperus phoenicea, Taxus baccata.
  
28. L'Alt Vinalopó
  
Pinus halepensis, Pinus pinaster, Pinus pinea, Fraxinus ornus, Juglans sp. Juniperus oxycedrus, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Quercus coccifera, Quercus faginea, Quercus ilex, Arbutus unedo, Juniperus phoenicea, Tetraclinis articulata.
  
29. El Vinalopó Mitjà
  
Pinus halepensis, Pinus pinaster, Pinus pinea, Juglans sp., Juniperus oxycedrus, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Quercus coccifera, Quercus faginea, Quercus ilex, Arbutus unedo, Juniperus phoenicea, Tetraclinis articulata.
  
30. La Marina Alta
  
Pinus halepensis, Pinus pinaster, Pinus pinea, Acer opalus ssp granatense, Chamaerops humilis, Fraxinus ornus, Juniperus oxycedrus, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Quercus coccidera, Quercus ilex, Arbutus unedo, Juniperus phoenicea.
  
31. La Marina Baixa
  
Pinus halepensis, Pinus pinaster, Pinus pinea, Chamaerops humilis, Fraxinus ornus, Juniperus oxycedrus, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Quercus coccifera, Quercus ilex, Arbutus unedo, Juniperus phoenicea.
  
32. L'Alcalantí
  
Pinus halepensis, Pinus pinea, Chamaerops humilis, Juniperus oxycedrus, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Quercus coccifera, Quercus ilex, Arbutus unedo, Juniperus phoenicea, Tetraclinis articulata.
  
33. El Baix Vinalopó
  
Pinus halepensis, Pinus pinea, Chamaerops humilis, Juniperus oxycedrus, Quercus coccifera, Juniperus phoenicea, Tetraclinis articulata.
  
34. El Baix Segura
  
Pinus halepensis, Pinus pinea. Chamaerops humilis, Pistacia lentiscus, Quercus coccifera, Tetraclinis articulata.
  
b) Condicions tècniques de cada espècie
  
Qualitat de la planta
  
Condicions tècniques per al cultiu de plantes destinades a la repoblació forestal a les forests de la Comunitat Valenciana:
  
Viver de procedència
  
Les plantes hauran de presentar en els vivers de procedència unes característiques vegetatives semblants a les que tindran en el lloc on es va a realitzar la plantació.
  
Característiques morfològiques de les plantes.
  
Desenvolupament i conformació de la part aèria.
  
Caldrà que tant el desenvolupament de la part aèria, com també la seua conformació, presenten característiques semblants a les naturals, és a dir, nomñes una tija, recta, vigorosa, amb el cimal terminal sa, fulles o acícules completes i degudament lignificades, equilibri hídric, cima i tija sense alteracions ni necrosi i amb el color típic de l'espècie.
  
Les alçàries mínimes i màximes en centímetres i el diàmetre mínim de la cima de l'arrel, de les espècies de major interés forestal seran les següents:
  
Espècie Mòdul d'alcàries (cm)
  
 Plantes 1 saba Plantes Diàmetre
  
 2 sabes Cima
  
 Arrel
  
 (mm)
  
 mínim màxim màxim mínim
  
Pinus halepensis 10 15 20 2,5
  
Pinus nigra 8 12 15 2,0
  
Pinus pinaster 10 15 20 2,5
  
Pinus pinea 10 16 20 3,0
  
Pinus sylvestris 8 12 16 2,0
  
Quercus ilex 10 16 22 3,5
  
Quercus coccifera 10 15 20 3,0
  
Quercus faginea 15 20 25 3,5
  
Quercus pyrenaica 10 16 20 3,0
  
Quercus suber 15 20 25 3,5
  
Juniperus sp. 6 12 15 1,5
  
Taxus baccata 6 12 15 1,5
  
Tetraclinis articul. 6 12 15 2,0
  
Per a la repoblació en forests, la planta serà d'una saba excepte per a les espècies de Pinus nigra, Pinus sylvestris, Juniperus sp., Taxus baccata i Tetraclinis articulata, les quals poden ser de dues sabes.
  
Les plantes de les espècies dels gèneres Ulmus, Celtis, Olea, Juglans, Acer, i Fraxinus, seran d'una o dues sabes, podats de l'arrel principal, amb un mínim de 4 mm de diàmetre a la cima de l'arrel.
  
Pel que fa al genère Populus se seguiran les disposicions de l'Ordre 3.080, del Ministeri d'Agricultura, de 21 de gener de 1989 (BOE núm. 33, de 08.02.89).
  
Desenvolupament i conformació del sistema radicular
  
El desenvolupament i la conformació del sistema radicular vindran en la seua major part donat pel tipus d'envasament utilitzat.
  
En climes mediterranis, el factor arrel, pel que fa a la qualitat i quantitat es refereix, és determinant per l'arrelament i supervivència de la planta en el terreny, i per això serà objecte d'un especial seguiment i atenció per part de l'administració.
  
En els mostreigs que s'efectuen, s'eliminaran les partides de plantes que tinguen revirament o espiralització de les arrels laterals del pivot ortogeotròpic.
  
Hi haurà presència d'una nombrosa i ben distribuïda cabellera d'arrels secundàries que permeta l'absorció d'aigua en els 5 cm primers a partir de la cima de l'arrel.
  
No existirà estrangulació de les arrels laterals quan l'envasament siga format per una paret o reixeta penetrables, la resistència mecànica de la qual siga elevada perquè l'arrel en el seu normal augment de grossor.
  
Relació entre part aèria i sistema radical
  
D'acord amb l'alçària del contenidor emprat, la seua proporció serà equilibrada, i la grandària de la tija no possarà del doble de l'arrel.
  
Defectes, mancances i malalties
  
No s'hi consideraran plantes aptes totes aquelles que no complisquen les condicions d'aquest annex i/o presenten defectes en la tija i les arrels, colors groguencs i marrons, etc., que indiquen mancances de nutrició o malalties.
  
Tècniques de cultiu
  
Envasos
  
Els envasos estaran construïts amb materials i models adequats perquè la formació i el desenvolupament, tant del sistema aeri com, principalment, del sistema radicular de la espècie que es cultive, siga òptim, amb absència total de reviraments i tropismes negatius.
  
L'alçària mínima útil serà de 130 mm.
  
La capacitat o volum estarà compresa entre 150-550 cc segons s'especifica en el quadre següent:
  
Espècie Volum envasament (cc)
  
 Plantes 1 saba Plantes 2 sabes
  
 mínim màxim mínim màxim
  
Resinoses 014 915 589 350
  
Frondoses 182 796 058 550
  
La superfície mínima de la boca de l'envasament a l'altura del coll de l'arrel serà de 13,5 cm².
  
La figura geomètrica de l'envasament haurà de permetre l'extracció de forma fàcil i ràpida la planta, sense que es produïsquen danys en el pa de terra o les arrels.
  
Els envasos, tant si estan aïllats com si són múltiples, hauran de tenir versatilitat (dissenys) per a l'apilament i i paletitzat en el transport com també la seua distribució còmoda per la forests.
  
El material de l'envasament haurà de ser reciclable i tenir unes característiques de rapidesa i consistència suficients perquè la planta no es danye tant durant el transport com en la seua posterior distribució en la forests.
  
Els envasos que complisquen les anteriors condicions i que estiguen confeccionats amb material biodegradable comprovat seran considerats com a òptims per a les repoblacions.
  
Substrats tipus
  
Estaran constituïts per una mescla equilibrada i estable de materials, principalment naturals, que permeten el naixement i desenvolupament de la planta amb una textura i cohesió òptima per al desenvolupament del sistema radical i perquè el pa de terra no s'ensorre durant el transport i la plantació.
  
El pH haurà de ser lleugerament àcid, i la proporció de matèria orgàica no podrà ser menor del 1,5% i haurà de contenir un mçnim de macroporositat del 20%. El contingut de matèria orgànica recomanable no serà inferior al 10%.
  
Fertilitzacions tipus
  
Serà preferible la mínima addició d'abonaments, amb l'objectiu que els hàbits que adquireixen a fi que els hàbits que adquireixen les plàntules en viver no sobrepugen molt més dels que proporcione l'agresivitat del medi en la plantació.
  
Són recomanables els adobs naturals, els solubles i els d'alliberament lent, davent la riquesa de nutrients en fòsfor, nitrogen i potassi ser major en les fases de germinació, creixement i enduriment respectivament.
  
d) Preparació del terreny
  
Els subsolatges s'efectuaran sempre per corves a nivell i en aquells terrenys en què, per no ser en excés pedregosos, s'estime que no es van a produir aflorament de pedres d'excessiu tamany. Si s'estima que es poguera produir aquesta situació, s'emprarà maquinària que automàticament eleve el ripper davant la pressió de les pedres sobre el mateix, amb la qual cosa s'evitarà l'aflorament d'aquelles, o bé es passarà a aclotament manual o mecànic.
  
General
  
Tota la maquinària lleugera, semipesada o pesada utilitzada en els treballs haurà anar dotada amb amb extintor de pols i motxilla extintora d'aigua.
  
1.b. Millora silvícola en masses forestald amb eliminació de residus
  
S'entendrà per treballs de millora silvícola aquelles actuacions que es realitzen sobre masses forestals dirigides a millorar l'estat vegetatiu de l'arbratge i l'estat arbustiu, mitjançant la conformació d'una espessura de massa òptima, reducció de la competència per la llum, l'aigua i els nutrients, eliminació d'individus defectuosos (secs, malalts, dominats, torçats, danyats, etc).
  
Els treballs que s'inclouen en aquesta finalitat són els següents:
  
. Esbrossaments selectius del matollar.
  
. Aclarides i aclarida de peus.
  
. Esporgues d'arbratge.
  
A fi d'evitar que la realització dels treballs silvícoles genere la proliferació de plagues forestals i un augment en els danys produïts per insectes perforadors, especialment per coleòpters de les famílies dels escolítids i dels curculiònids, en aquestos treballs silvícoles es donarà prioritat en l'organització i execució de les restes o bé descorçament i estellament i s'assegure la seua eliminació.
  
Així mateix no s'efectuaran esporgues durant el període vegetatiu, ja que l'arbratge es debilita amb la seua realització i es fa més subsceptible a l'atac dels insectes.
  
General
  
Tota la maquinària lleugera, semipesada o pesada utilitzada en els treballs haurà d'anar dotada amb extintor de pols i motxilla d'aigua.
  
1.c. Conversió de forest de rebrot d'alzinar i roureda a bosc mitjà o de llavor
  
Aquest treball en la realització de tractaments de selecció i aclarida de plançonedade rebrots procedents de ceps en forests de rebrot d'alzinar i roureda, destinats a evitar la competència entre ells reservant en cada peu aquells peus de l'estrat alt de futur, genèticament i ecològica millor conformats, augmentant la capacitat de resistència dels individus a situacions adverses, fonamentalment estrés hídric i plagues i afavorint la repoblació natural per llavor.
  
Com a norma general, el tractament haurà de realitzar-se reservant en cada individu, com a màxim la meitat dels rebrots, si bé la forma justificad en la memòria tècnica es pot realitzar una reserva de brots inferior, consistent en els dos peus majors de cada soca o el major peu de cada soca.
  
El treball pot a la vegada acompanyar-se de desbrossaments selectius de matoll invasor competent amb el desenvolupament de l'alzinar.
  
S'hauran d'adoptar les precaucions exposades en el punt anterior, relatives a l'extracció de les restes o bé descorçament i estellament assegurant la seua eliminació, per raons de protecció front a plagues com també els relatius a la realització dels tractaments fora del període vegetatiu a fi d'evitar el debilitament de l'arbratge.
  
General
  
Tota la maquinària lleugera, semipesada o pesada utilitzada en els treballs haurà d'anar dotada amb extintor de pols i motxilla extintora d'aigua.
  
1.d. Tractaments de millora de les suredes
  
Consistents en els tractaments de podes de formació i de producció de suro i fruits en forests de llavor de suredes, els tractaments de protecció posterior a l'extracció del suro, com també tractaments de selecció i aclarida de plançons procedents de soca en forests de rebrot de sureres, en les mateixes condicions descrites en el punt anterior.
  
El treball pot a la vegada acompanyar-se de desbrossaments selectius de matollar invasor competents amb el desenvolupament de l'alzinar surer.
  
S'hauran d'adoptar les precaucions exposades en el punt anterior, relatives a l'extracció de les restes o bé descorçament i estellament assegurant la seua eliminació, per raons de protecció front a plagues com també els relatius a la realització dels tractaments fora del període vegetatiu a fi d'evitar el debilitament de l'arbratge.
  
General
  
Tota la maquinària lleugera, semipesada o pesada utilitzada en els treballs haurà d'anar dotada amb extintor de pols i motxilla extintora d'aigua.
  
Finalitat 2: foment i potenciació d'aprofitaments forestals
  
2.a. Cultiu de plantes aromàtiques, medicinals i condimentàries
  
Espècies recomanades
  
Família de les buxàcies: Buxus sempervirens L. (boix).
  
Família de les compostes: Achillea millefolium L. (milfulles), Artemisia absinthium L. (donzell), Artemisia dracunculus L. (estragó), Artemisia vulgaris L. (artemísia), Calendula officinalis L. (candula), Centaurea cyanus L. (centàurea), Jasonia glutinosa L. (te de roca), Matricaria chamomilla L. (camamil·la).
  
Família de les cistàcies: Helianthemum manfolium L. (setge).
  
Família de les crassulàcies: Sedum acre L. (crespinell groc).
  
Família de les equisetàcies: Equisetum arvense L. (aspreta).
  
Família de les gutíferes: Hypericum ericoides L. (cor de roca), Hypericum perforatum L. (hipèric).
  
Família de les lamiaceae: Hyssopus officinalis L. (hisop).
  
Família de les labiades: Lavandula angustifolia Mill. (espígol), Lavandula angustifolia x latifolia Mill. (lavandín), Lavandula dentada Mill. (espígol dentat), Lavandula latifolia Mill. (espígol), Lavandula stoechas Mill. (tomaní), Melissa officinalis L. (melissa), Mentha aquatica L. (menta d'aigua), Mentha x piperita L. (menta pebrera), Mentha pulegium L. (poliol), Micromeria fruticosa L. (poliol blanc), Ocimum basilicum L. (alfàbega), Origanum mejorana L. (marduix), Origanum vulgare L. (orenga), Rosmarinus officinalis L. (romaní), Salvia lavandulifolia L. (sàlvia), Salvia officinalis L. (sàlvia fina), Salvia sclarea L. (sàlvia romana), Santolina chamaecyparissus L. (espernellac), Santureja hortensis L. (sajolida de jardí), Santureja montana L. (sajolida de bosc), Sideritis angustifolia Lag. (cua de gat), Thymus mastichina L. (moraduix bord), Thymus piperella L. (pebrella), Thymus vulgaris L. (timó).
  
Família de les malvàries: Alcea rosae L. (malva reial).
  
Família de les plantaginàcies: Plantago lanceolata (plantatge menor).
  
Família de les primulàcies: Coris monspeliensis L. (timó reial)).
  
Família de les rutàcies: Ruta graveolens L. (ruda).
  
Família de les escrofulariàries: Verbascum densiflorum Bertol. (trepó).
  
Família de les umbel·líferes: Anethum graveolens (anet), Coriandrum sativum L. (coriandre), Cuminun cyminum L. (comí), Foeniculum vulgare Mill. (fenoll), Petroselium crispum Miu. (julivert), Pimpinella anisum L. (matafaluga).
  
Família de les valerianàcies: Valeriana officinalis L. (valeriana).
  
Família de les verbenàcies: Lippia citriodora Ort. (marialluïsa).
  
Condicions tècniques
  
La densitat de plantació haurà de ser de 3.056-7.063 plantes per hectàrea, tret del Thymus vulgaris (timó) que serà 55.637-77.299 plantes per hectàrea.
  
Les plantes podran ser a arrel nua o de pa de terra.
  
c) Qualitat de la planta
  
Les plantes utilitzades hauran de complir els aspectes que li siguen d'aplicació de les condicions tècniques per al conreu de plante destinades a la repoblació forestal en les forests de la Comunitat Valenciana: incloses en l'aparatat c) ?Qualitat de la planta- de les normes tècniques establertes per a l'apartat 1.a. ?Treballs de repoblació forestal- de la Finalitat 1 ?Foment i desenvolupament de les forests en les zones rurals'd'aquest annex.
  
d) Preparació del terreny
  
Els subsòls s'efectuaran sempre per corbes a nivell i en aquells terrenys en què, per no ser en excés pedregosos, s'estime que no es van a produir aflorament de pedres d'excessiun tamany. Si s'estima que poguera produir-se aquesta situació, s'emprarà maquinària que automàticament eleve el ripper davant la pressió de les pedres sobre el mateix.
  
2.b. Manteniment i millora de la potencialitat tofonera en forests productores
  
El manteniment i millora de la potencialitat tofonera en masses de productores, naturals o procedents de plantació, atendrà al sòl, al vol i/o a la protecció de les masses tofoneres dels animals danyins per a la tòfona.
  
Els treballs sobre el sòl consistiran en una gradació superficial i/o besllaurades manuals al voltant de les plantes, els treballs sobre el vol consistiran en esporgues i aclarides de plançons amb posterior eliminació de residus.
  
La protecció de les masses tofoneres dels animals danyins per a la tòfona es durà a terme mitjançant la construcció de tanques amb reticula mínima de 145/15/30.
  
2.c. Implantació de noves explotacions tofoneres
  
Amb caràcter general s'utilitzarà Quercus ilex (alzina) inoculada en el seu sistema radicular amb Tuber melanosporum (tòfona negra), tenint en compte les següents característiques.
  
Condicions Tècniques
  
Condicions climatològiques:
  
Precipitació: 500-900 mm. anuals, precipitacióen els mesos de juliol i agost de 100 mm.
  
Temperatura: Media anual 11-14 ºC,
  
Màxima mes més càlid: 23-32 ºC, Mínima mes més fred (-2)-(-6) ºC.
  
Gelades: Poc intenses o inexistents
  
Fisiografia:
  
Altitud : > 700 m.
  
Pendent: Zones amb lleuger pendent <12% o en zones planes sense problemes d'embassaments
  
Orientació: Migdia
  
Sòl:
  
Naturalesa : Calcari
  
PH : 7,8 (alcalí) mesurat amb saturació d'aigua.
  
Textura : Franca, franca-arenosa. Pedregosa.
  
M.O. : 1-8% en els primers horitzons.
  
Nitrògen mineral: 0,6 - 4 mg. de N/100 g de sòl.
  
Fòsfor assimilable: 0,3 - 1'1 mg. de P2 O2/100 g de sòl.
  
Calci : 20 € 30 M.e.q. de Ca/100 gr.
  
Magnesi : 0,8 - 1,5 M.e.q. de MG/100 gr.
  
Potasi : 0,2 - 0,7 M.e.q. de K/100 gr.
  
Densitat de plantació:
  
Pot oscilar entre 330 i 150 plantes per hectàrea.
  
Preparació de terreny:
  
Subsolat i gradejat superficial.
  
c) Qualitat de la planta
  
Les plantes utilitzades hauran de complir els aspectes que li siguen d'aplicació de les condicions tècniques per al conreu de plantes destinades a la repoblació forestal en les forests de la Comunitat Valenciana: incloses en l'apartat c) ?Qualitat de la planta- de les normes tècniques establertes per a l'apartat 1.a. ?Treballs de repoblació forestal- de la Finalitat 1 ?Foment i desenvolupament de les forests en les zones rurals'd'aquest annex.
  
Cas de proposar la utilització d'altres espècies haurà de ser justificat en la memòria tècnica que presente el sol·licitant.
  
d) Termes municipals
  
Sols es concedirà subvenció a les explotacions de tòfones als següents termes municipals, per raó de les seues característiques climàtiques i edafològiques :
  
Castelló : Atzeneta del Maestrat, Albocàsser, Ares del Maestre, La Pobla de Benifassà, Barracas, Bejis, Benafer, Benafigos, Cortes de Arenoso, Culla, Benassal, Castell de Cabres, Castellfort, Catí, Caudiel, Cinctorres, Eslida, Jérica, Palanques, Torás, Pina de Montalgrao, Portell de Morella, Xert, Xodos, Forcall, Fuente la Reina, Herbés, Lucena del Cid, La Mata, Montán, Morella, Olocau del Rei, Puebla de Arenoso, Sacañet, Todolella, El Toro, La Torre d'en Besora, Vallibona, Villafranca del Cid, Villahermosa del Río, Villanueva de Viver, Villores, Vistabella del Maestrat, Viver, Zorita del Maestrat, Zucaina.
  
València : Alcublas, Ademús, Alpuente, Andilla, Aras de los Olmos, Benageber, Calles, Casas Altas, Casas Bajas, Castielfabib, Chelva, Chera, Domeño, La Yesa, Loriguilla, Puebla de San Miguel, Requena, Sinarcas, Sot de Chera, Titaguas, Torrebaja, Tuéjar, Utiel, Vallanca.
  
General
  
Tota la maquinària lleugera, semipesada o pesada utilitzada en els treballs haurà d'anar dotada amb extintor de pols i motxilla extintora d'aigua.
  
Finalitat 3. Prevenció d'incendis forestals
  
3.a, 3.b, 3.i i 3.j. Àrees tallafocs
  
S'entendran les àrees tallafocs com a actuacions líneals sobre la vegetació que tendisquen a interrompre la seua continuïtat tant horitzontal com vertical.
  
Cas que la zona dispose de projecte d'àrees tallafocs redactat a l'empara del Pla de Silvicultura Preventiva de la Comunitat Valenciana, el disseny i dimensionament de les àrees tallfocs es realitzarà conforme al que s'estableix en aquest.
  
Cas que les ajudes se sol·liciten en base a un programa de gestió i millora forestal, i projectes d'ejecució, aquest haurà de ser redactat conforme als criteris establerts en el Pla de Silvicultura Preventiva de la Comunitat Valenciana.
  
Cas que la zona en la qual es pretén realitzar un àrea tallafocs no dispose de programa redactat conforme al que recull en els punts anteriors, el seu disseny i dimensionament es realitzarà d'acord amb els següents criteris generals:
  
Les àrees tallafocs amb caràcter general una amplària total igual a 10 vegades l'alçària mitjana de la vegetació circumdant. En qualsevol cas, l'alçària no podrà sobrepassar els 60 metres. La dita amplària es dividirà en 5 bandes: una central d'una amplària igual o inferior a 1,5 metres en la qual es realitzarà un escarificat fins al sòl mineral, dues bandes laterals a l'anterior en les quals es practicarà un esbrossament parcial i si és procedent, l'adevesament i l'esporga de l'arbratge. En el cas d'àrees tallafocs recolzades en camins, el camí realitzarà les funcions de la banda central. En els barranquets i encreuaments de camins s'incrementara l'amplària establerta en un 25%.
  
No obstante l'anterior, en les bandes laterals o de desbrossament total es mantindran els arbres pare o monumentals, als qual se'ls sotmetrà a una esporga de fins 4 metres o 2/3 de la seua alçària.
  
En les bandes exteriors o de desbrossament parcial, l'adevesament de l'arbratge i el desbrossament del matollar es realitzarà de tal manera que, sumant la superfície del sòl coberta per la projecció de les cimes dels arbres que continuen en peu i la superfície coberta pel matoll no eliminat, resulte una superfície coberta de l'ordre del 20% de la superfície total de les esmentades bandes. L'arbratge no eliminat se sotmetrà al mateix tractament d'esporga descrit en l'apartat anterior.
  
En el cas d'àrees tallafocs perimetrals a zones d'ús públic i habitades es modificarà la disposició de les bandes en honor d'una major defensa d'aquestes. En aquest cas, la banda d'escarificat fins al sòl mineral se situarà en l'extrem de l'àrea més pròxim a la zona a defendre, creant a continuació una banda lateral i una banda exterior, les amplàries respectives de les quals seran les sumes de les dues bandes laterals i de les dues bandes exteriors descrites en l'apartat anterior.
  
Les restes produïdes pels treballs, hauran de ser immediatament extrets o eliminats mitjançant sistemes que no impliquen la utilització del foc.
  
Les àrees tallafocs s'executaran de conformitat amb les mesures fitosanitàries per a la prevenció de plagues forestals que es recullen en les Normes Tècniques corresponents a la Finalitat 1 (Foment i desenvolupament de les forests en zones rurals) de la present Ordre.
  
3.c i 3.d. Pistes forestals.
  
En cap cas seran subvencionables les construccions o millores de camins que contemplen asfaltats.
  
En el cas d'utilització de llast per a la millora de firmes, aquest procedirà necessàriament de cantera autoritzada.
  
3.e i 3.f. Dipòsits d'aigua
  
Tant els dipòsits de nova construcció com els que es pretenguen millorar, hauran de ser accessibles per a la pressa ràpida d'aigua per vehicles autobomba i helicòpters per la qual cosa, una vegada construïts i millorats, hauran de disposar de: via d'accés, superfície mínima practicable per a la càrrega d'aigua per helicòpters de 2,2 metres, i pressa d'aigua amb ràcor tipus Barcelona de 45 mm de diàmetre.
  
Els dipòsits de nova construcció, es projectaran i executaran descoberts o semidescoberts, amb formigó armat i amb una capacitat mínima útil de 200 metres cúbics.
  
Tots els dipòsits disposaran de mesures de seguretat suficients. Especialment serà preceptiu la seua tanca perimetral que impedisca l'accés per a fins distints al de la seua creació. A la vegada, aquesta tanca estarà identificada i dotada d'una senyalització adequada i apta per a la seua identificació i reconeixement per helicòpters en treballs d'extinció.
  
Així mateix, s'instal·larà en zona visible un cartell fabricat en xapa galvanitzada, tamany DIN A2 (594\*420 mm), amb la següent llegenda ?Dipósit d'aigua per a l'extinció d'incendis forestals?.
  
En tots els dipòsits se construiran estructures que permeten l'eixida de persones, d'aus i d'altres animals que accidentalment hi poden caure. A fi d'evitar el problema d'ofegament d'animals al dipòsit principal s'addicionarà una xicoteta bassa d'escassa profunditat reomplible a través d'un sobreeixidor i practicable per a la fauna silvestre.
  
3.g. Hidrants
  
S'instal·laran sempre en llocs accessibles per a vehicles autobomba, i disposaran de ràcor tipus Barcelona de 45 mm de diàmetre.
  
3.k. Cremadors
  
Seran construïts d'obra i hauran de tenir una alçària de 1,80 metres, obertura oposada al terreny forestal més pròxim i apagaespurnes no deformable al calor i amb una amplària de malla màxima de 0.5\*0.5 centímetres.
  
General
  
Tota la maquinària lleugera, semipesada o pesada utilitzada en els treballs haurà d'anar dotada amb l'extintor de pols i motxilla extintora d'aigua.
  
Finalitat 5: foment de les xarxes d'interès públic de senders de petit recorregut
  
5.a. Execució de projectes d'homologació i senyalització de senders de petit recorregut
  
L'ordre d'ajudes es refereix tant als Senders de Gran Recorregut (G.R.) como als de Petit Recorregut (P.R.) i Senders Locals (SL).
  
Marques horitzontals.
  
Són marques de pintura consistents en dues bandes de pintura horitzontals de 5 cm d'amplària i 15 cm de longitud, separades per 1cm entre si. La banda superior serà blanca i la banda inferior serà roja per als Senders de Gran Recorregut (G.R.), groga per als Senders de Petit Recorregut (P.R.) i verda per als Senders Locals (SL.). Les dites bandes, si és pot, es col·locaran a l'alçària de la vista (entre 1.5 m i 2 m d'alçària).
  
Les marques de pintura es disposen sobre suports naturals, pedres, arbres, murs,..., i només excepcionalment, quan no existisca cap element natural, s'empraran pals de seguiment.
  
La freqüència de les marques ha de ser de manera que des de cada senyal es veja una altra per davant i una altra per darrere, amb una distància màxima de 250 m, i que correspondrà amb 4 o 5 minuts de marxa caminant.
  
Marques verticals.
  
Quan no existisquen suports naturals per a pintar les marques caldrà utilitzar pals de seguiment.
  
Els pals de seguiment seran de fusta tractada per a exterior, arrodonida, de 10 cm de diàmetre. La longitud total serà de 200 cm, dels quals 150 cm seran visibles i els 50 cm restants aniran clavats en terra. Per a la seua major subjecció i resistència al vandalisme les estaques s'instal·laran cimentades.
  
Els pals van pintats en la part superior, a uns 135 cm d'alçada i deixen 5 cm lliures en l'extrem. Les bandes de pintura ocuparan tot el diàmetre de l'estaca, permetent d'aquesta manera ser visibles en ambdós sentits del recorregut.
  
Quan calga informació més detallada sobre el tipus de sender, número, situació, direcció o qualsevol altra informació complementària al sender i al seu recorregut, s'empraran senyals verticals que poden ser:
  
Pals indicadors.
  
Segons el tipus d'informació, es classifiquen en: pals indicadors d'ubicació, pals de direcció o pals indicadors mixtos. Es composa d'un pal de fusta en el qual se situen senyals de fusta tractada o metàl·liques que, segons siguen d'ubicació o de direcció seran rectangulars o tindran forma de fletxa.
  
Pals indicadors d'ubicació: La seua funció és la identificació del sender i del lloc on ens trobem dins del recorregut. Consta d'una xapa rectangular en la qual apareix el nom del sender i el nom del topònim del lloc.
  
Pals indicadors de direcció: Indiquen la direcció i sentit a seguir del recorregut. Consta d'una xapa rectangular acabada en fletxa en la qual s'indica el nom del sender, així com també el lloc i distància dels punts o llocs als quals ens dirigeix la fletxa. Aquelles senyals que indiquen la direcció a prendre per a realitzat rutes alternatives no pertanyents al sender, no seran identificades amb el mateix nom.
  
Pals indicadors mixtos. Es denominen així aquells pals indicadors que tenen els dos tipus de xapes informatives, les rectangulars d'informació i les de fletxes de direcció.
  
Panells informatius.