Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5634, del 07-11-2007 (2007/13072)

RESOLUCIÓ de 22 d'octubre de 2007, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental, corresponents als municipis de Muro de Alcoy, La Yesa, Monforte del Cid, Agullent, Cervera del Maestre, Orihuela, Castalla i Tuéjar.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5634

Data del DOGV
:   07-11-2007

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2007/13576


Data del document
:   22-10-2007

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Orihuela
    * Tuéjar
    * Muro de Alcoy
    * Monforte del Cid
    * Agullent
    * Castalla
    * Yesa, La
    * Cervera del Maestre
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 22 d'octubre de 2007, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental, corresponents als municipis de Muro de Alcoy, La Yesa, Monforte del Cid, Agullent, Cervera del Maestre, Orihuela, Castalla i Tuéjar. [2007/13349]  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracións d'impacte ambiental  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracións d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracións en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.En virtut d'això, resolc:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracións d'impacte ambiental corresponent a l'expedients 078/03-AIA Muro de Alcoy, 370/03-AIA La Yesa, 383/03-AIA Monforte del Cid, 073/04-AIA Agullent, 311/04-AIA Cervera del Maestre, 034/05-AIA Orihuela, 229/05-AIA Castalla i 007/06-AIA Tuéjar, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.  
València, 22 d'octubre de 2007.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 78/3746-WOE   
Títol: Pla general d'ordenació urbana de Muro  
Promotor: Ajuntament de la vila de Muro  
Autoritat substantiva: Ajuntament de la vila de Muro i CTU   
Localització: Terme municipal de Muro (Alacant)  
Descripció del projecte   
1. Objecte del projecte  
L'objecte del pla general és definir el model territorial del municipi de Muro, que segons la proposta, es basa en els següents aspectes fonamentals:  
- El model territorial d'assentaments pot considerar-se concentrat en el nucli urbà de Muro, que agrupa pràcticament tota la població del terme municipal, les zones de segona residència pròximes a aquest nucli, més quatre nuclis de menor entitat però de configuració molt urbana des del punt de vista formal: Zela de Núñez, Benámer, Alqueria de Jordá i Turballos.   
- Els usos terciaris, dotacionals i serveis s'integren en el nucli urbà.  
- L'ús industrial es troba localitzat en tres zones: al nord i a l'oest, integrades en el nucli urbà, i a l'est del nucli en direcció a Benámer. S'uneix a aquestes els sectors Almorroig, de clara especialització funcional al nord de l'Agres.  
- L'esquema viari està integrat per la carretera nacional N-340, les carreteres comarcals CV-3311 i CV-700, i les altres carreteres de caràcter local del municipi. Es produeix, al seu torn, el pas del ferrocarril Alcoi-València.  
- El pla preveu una reserva de sòl destinada a futures actuacions d'infraestructures viàries: carretera de connexió entre la N-340 i la carretera d'Agres, reserva de sòl per a la millora de la traçada de la carretera d'Agres, reserva de sòl per a l'autovia, reserva de sòl per a la futura ronda sud i les connexions d'aquesta al centre urbà.  
- Les característiques fisiconaturals de determinades àrees del municipi, com la serra de Mariola o serra de Benicadell, la xarxa de barrancs i els llits dels rius Agres i Serpis, que requereixen un tractament normatiu de protecció.  
Amb aquestes premisses, el model urbà es configura sobre la base dels aspectes següents:  
- Manteniment del model de creixement compacte, amb una determinada especialització funcional, que es tradueix en un desenvolupament urbanístic continu des de Muro cap a l'Alqueria de Jordà i Benàmer, amb la consolidació i desenvolupament dels sectors industrials al costat del viari principal.  
- El creixement s'orienta cap a l'eixample nord completant la trama urbana quasi fins al llit de l'Agres amb els sectors urbanitzables residencials R6 i R9 ordenats detalladament des del pla general (PG). Es mantenen els sectors R2, R3, R4, i R5 ja existents en les normes subsidiàries vigents, que no obstant això, no han sigut desenvolupats fins a la data.  
- Es proposa un creixement molt més moderat a Zela de Núñez (R7) i a la vora de Benàmer (R8), i se salvaguarda Turballos dels desenvolupaments urbanístics.  
- S'assumeix l'existència d'implantacions de segona residència en la zona de la Plana, però amb un grau de consolidació i infraestructures que no justifica la seua classificació com a SU segons recullen les normes subsidiàries, per la qual cosa aquests sòls passen a sòl urbanitzable pendent de desenvolupament.  
Finalment, el PG estableix les següents directrius per a l'expressió plàstica del model territorial:  
- Diferenciació de les trames urbanes de distinta tipologia, juntament amb la pretensió d'un tractament de costures entre barris.  
- Definició d'una normativa que regule els paràmetres urbanístics de les diverses zones, de manera definitiva almenys al nucli antic.   
- Disseny de la forma de la ciutat amb especial atenció a la consolidació de les vores urbanes.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
I. El terme municipal de Muro pertany a la subcomarca de la Foia, situat al nord de la província d'Alacant. Disposa d'una superfície de 30.5 km² i limita al nord amb Albaida, Atzeneta d'Albaida, Bèlgida, Otos, Palomar i Bufali, a la província de València; per l'est amb Gaianes, Alcocer de Planes i Benimarfull; al sud amb l'Alqueria d'Asnar i Cocentaina; i a l'oest amb Agres.  
II. Les normes subsidiàries de planejament de gener de 1991 actualment vigents, juntament amb el planejament diferit, van classificar els següents sòls, dels quals no s'indiquen les superfícies de les distintes classes ni categories:  
- Sòl urbà  
- Sòl urbanitzable  
- Sòl no urbanitzable  
Règim general  
Protecció ecològica  
Protecció agrícola   
Protecció de llits i aqüífers  
Protecció d'infraestructures  
I. El nou document de planejament, segons s'ha pogut deduir a partir de les superfícies dels sòls urbans o urbanitzables, classifica les següents superfícies al terme municipal:  
- Sòl urbà: 129.46 ha  
- Muro: 123.63 ha  
- Benàmer: 1.25 ha  
- Alqueria Jordà: 0.28 ha  
- Zela de Núñez: 3.59 ha  
- Turballos: 0.71 ha  
- Sòl urbanitzable: 311.33 ha  
- Residencial: 191.04 ha  
Ampliació SU: 39.09 ha  
Arpella: 37.64 ha  
La Plana: 114.31ha  
- Industrial: 104.53 ha  
PI: 47.97 ha  
Almoroig: 56.56 ha  
- Dotacional adscrit: 15.76 ha  
- Sòl no urbanitzable:  
- Comú tipus A (SNUCA)  
- Comú tipus B (SNUCB)  
- Reserva infraestructures (SNURSI)  
- D'especial protecció  
I. El sòl no urbanitzable d'especial protecció queda dividit en sis categories, encara que no s'han aportat les superfícies adscrites a cadascuna d'elles:  
- D'especial protecció viària (SNUPV):  
- D'especial protecció ferroviària (SNUPF):  
- D'especial protecció de llits (SNUPC)  
- D'especial protecció ecològica (SNUPE)  
- D'especial protecció ambiental (SNUPMA)  
- D'especial protecció forestal (SNUPMFo)  
II. En el nou planejament s'aprecia una notable reducció del sòl no urbanitzable protegit, causat principalment per l'eliminació de la protecció agrícola i de riberes i aqüífers, categories que desapareixen en el nou planejament i es transformen en SNU comú tipus A. El SU de protecció ecològica es disminueix lleugerament, i es divideix en dues categories segons corresponga a l'àrea de la serra de Mariola o del Benicadell.  
I. S'estima un potencial de 1.190 nous habitatges en els sectors ordenats detalladament, i exclòs el nucli urbà actual. L'anterior estableix un nou horitzó poblacional en uns 4.050 nous habitants, que sumats als 8.150 habitants actuals segons les dades censals de 2005, donen com a resultat una població potencial de 12.200 habitants per al municipi. En resum, el Pla general d'ordenació urbana genera un nou marc sociourbanístic podria, d'arribar a desenvolupar-se per complet, duplicar l'actual població de Muro.   
La previsió d'habitatges es correspon a una població de més de 10.000 habitants, xifra que es dubta que s'arribe a aconseguir a mitjà termini des del concert previ, i en la mateixa memòria del document que estima un increment de població previst per a l'any 2012 de 886 habitants, encara que s'afirma que les dades considerades en les previsions han sigut àmpliament superades per la realitat.  
I. El Catàleg de béns i espais protegits del pla general no ha pogut ser avaluat pel fet de no trobar-se present en la documentació remesa a aquesta direcció general encara que, sembla ser, disposa del vistiplau de la conselleria de Cultura, Educació i Esport, segons se'n dedueix dels informes.   
I. El municipi d'Agres limítrof a Muro per l'oest, qualifica com a sol no urbanitzabale (SNU) d'especial protecció forestal els terrenys adjacents al terme municipal i pertanyents a la Serra de Mariola i a la Serra d'Agullent; al nord del Benicadell els municipis valencians classifiquen els seus sòls com a SNU d'especial protecció en les categories de forestal o paisatgístic; Gaianes com a SNU d'especial protecció forestal la part de les vessants del Benicadell; Alcosser de Planes a l'oest, com a SNU d'especial protecció l'entorn de l'embassament de Beniarrés i la xarxa de barrancs, i Benimarfull com a SNU comú; l'Alqueria d'Asnar al sud com a sòl no urbanitzable comú, i Cocentaina els sòls de la Serra de Mariola com de protecció per valors ecològics i paisatgístics, i com a SNU comú o de protecció de llits la resta dels terrenys limítrofs a Muro. Per tot això, tenint en compte la classificació i qualificació proposada pel Pla General d'Ordenació Urbana (PGOU) considera que aquest planejament és compatible amb el dels municipis limítrofs.   
3. Alternatives  
Pel que fa a l'estudi d'alternatives, en l'estudi d'impacte ambiental no s'han analitzat alternatives enteses com a tals, encara que sí que s'han recollit diverses modificacions en el document de planejament durant el procediment d'estudi d'impacte ambiental i la tramitació per a l'aprovació definitiva d'aquest.  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 13 de març de 2003 l'Ajuntament de la vila de Muro va remetre una còpia de la documentació tècnica, inclòs l'estudi d'impacte ambiental, relatiu al Pla general d'ordenació urbana de Muro, i certificació del resultat del tràmit d'informació pública a què han sigut sotmesos la totalitat dels documents, incoant-se el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
2. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic inicialment, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el diari Información d'Alacant, de data 31 de març de 2001, i en el DOGV número 3972, de 3 d'abril de 2001. Posteriorment, el Ple municipal acorda prorrogar el període d'informació pública, segons anuncis publicats en el diari Información d'Alacant, de data 11 de maig de 2001, i en el DOGV número 4003, de 21 de maig de 2001.   
Durant el període d'informació pública es van presentar un total de 266 al·legacions, segons consta en el certificat emés per l'Ajuntament de la vila de Muro, acompanyat en l'expedient administratiu municipal per la certificació d'aprovació provisional per acord del Ple de data 20 de febrer de 2003.  
3. Resum de les al·legacions  
De les al·legacions presentades, cap fa referència a les possibles afeccions ambientals del planejament, mentre que la immensa majoria de les al·legacions fan referència al polígon industrial de l'Arpella PI-2, un altre bon nombre a la traçada de l'autovia, i les restants centren el seu interés perquè determinades disposicions del planejament en les àrees urbanes o urbanitzables siguen modificades.  
Cal destacar que la majoria de les al·legacions relatives al polígon industrial PI-2 no tenen fonament a l'haver-se desestimat la inclusió en el PGOU de l'esmentat polígon industrial, segons s'afirma en l'informe evacuat, modificant-se la qualificació d'aquest sòl de l'inicialment previst com a industrial a sòl urbanitzable residencial amb la tipologia d'habitatge unifamiliar aïllat en parcel·la mínima de 1.000 m².   
Contestades totes les al·legacions per part de tècnics de l'Ajuntament, s'han introduït les modificacions requerides pels diversos informes demanats i s'han estimat algunes de les al·legacions presentades.  
4. Peticions d'informació o documentació complementària  
Amb data 18 de setembre de 2003, es requereix l'ajuntament perquè complete la documentació presentada, segons informe emés per aquesta direcció general (DG) sobre alguns aspectes que s'han de corregir, ampliar o incorporar en la documentació del PGOU, que de manera resumida s'hi exposen a continuació:  
- Descripció del medi genèrica, a causa d'una escala de treball inadequada, amb falta de justificació de les valoracions relatives a les capacitats d'ús del sòl i als resultats de la qualitat del paisatge, i a la valoració de les unitats paisatgístiques i de la qualitat ambiental al terme municipal.  
- Necessitat de resoldre degudament en el document del pla general, aspectes relatius al proveïment d'aigua potable a la població, depuració d'aigües residuals, gestió dels residus sòlids inerts i adequació a la protecció arqueològica i etnològica, conseqüència de l'aplicació de les diverses legislacions sectorials vigents.  
Amb data 24 de febrer de 2005, es requereix l'ajuntament perquè complete la documentació presentada amb l'informe favorable regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, del Patrimoni Cultural Valencià i l'informe favorable de l'organisme de conca competent sobre la disponibilitat de recursos hídrics per als usos previstos en el planejament.  
Amb data 27 de maig de 2005, es requereix l'ajuntament perquè complete la documentació presentada segons diverses consideracions ambientals, que de manera resumida s'hi exposen a continuació:  
- Informe favorable de l'administració competent en espais naturals protegits relatiu a la classificació d'un nou sòl urbanitzable en l'àmbit del Pla d'Ordenació de Recursos Naturals (PORN).  
- Deficiències greus en la documentació modificada, principalment pel que fa a la falta de coincidència de la informació abocada quan es tracten els mateixos temes en les distintes parts del projecte, en la informació gràfica i les seues llegendes, i en les fitxes de planejament i gestió.  
- Justificació de la valoració de les unitats paisatgístiques i de la qualitat ambiental del territori d'estudi en relació amb les valoracions relatives a les capacitat d'ús del sòl i els resultats de la qualitat del paisatge.  
- La documentació aportada no especifica les diferents superfícies de sòl establides pel pla general (PG) proposat, pel que fa a la seua classificació i qualificació, ni la superfície d'algun dels sectors de sòl urbanitzable.  
- Justificació de la necessitat de classificar el sòl urbanitzable proposat, en especial el sector Arpella de gran extensió i que presenta diverses afeccions legals, d'acord amb les previsions de creixement de la població en Muro.  
- Consideracions relatives a l'adequació i regulació dels usos permesos en les distintes categories de sòl no urbanitzable.  
- Es proposa la qualificació del SNUCB com a SNU d'especial protecció agrícola.  
- Consideracions pel que fa a l'adequació del projecte quant al patrimoni arqueològic del terme municipal de Muro.  
- Consideracions pel que fa al sòl de protecció de llits i a la legislació sectorial vigent respecte al domini públic hidràulic.  
- Falta d'adequació de la zona de la pedrera abandonada Tantam com a abocador de residus d'inerts, d'acord amb els valors ambientals existents en la zona.  
- Necessitat de protegir adequadament els camins ramaders, els abeuradors, descansadors i la resta de llocs associats al trànsit ramader.  
Amb data 24 de juny de 2005, l'Ajuntament de Muro remet documentació en contestació al requeriment efectuat per aquesta DG, que no obstant això va ser tornada al no estar firmada ni degudament diligenciada a través de l'ajuntament i, definitivament, al contenir errors que impedien l'obtenció d'elements de judici suficients per a la consecució de l'expedient. A més, es posa de manifest en els escrits remesos i en diverses conversacions mantingudes amb els tècnics redactors que les incongruències en els plànols es deu a una falta d'actualització després de l'esmena de deficiències en la documentació inicialment presentada.  
Finalment, amb data 19 de desembre de 2005, l'ajuntament completa l'expedient d'estudi d'impacte ambiental amb els informes requerits i actualitza la documentació del PG a fi d'esmenar les deficiències observades per aquesta DG.  
Informes sectorials  
En l'expedient municipal s'inclouen diversos informes sectorials rebuts durant la tramitació del pla general, entre els quals destaquen els següents:  
- Informe del Ministeri de Foment relatiu a l'afecció d'un tram de l'autovia del Mediterrani (N-340) al municipi  
- Informe favorable de la DG de Patrimoni Cultural Valencià relatiu als béns de rellevància local inclosos en el Catàleg urbanístic del PGOU i remés per l'Ajuntament.  
- Informe favorable de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià en compliment d'allò que s'ha regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998   
- Informe de l'Àrea de Gestió del Domini Públic Hidràulic de la CHJ, en el qual es determina la necessitat de classificar com a SNU d'especial protecció els terrenys que tinguen la condició de domini públic hidràulic, i la seua exclusió de qualsevol procés urbanitzador o edificatori.   
- Informe favorable de la CHJ en compliment d'allò que s'ha regulat en l'article 19.2 de la Llei 4/2204, relatiu a la disponibilitat de recursos hídrics per a atendre a allò que s'ha previst pel PGOU.   
Amb data 12 d'abril de 2005, s'efectua consulta a l'organisme competent en espais naturals protegits sobre l'afecció al planejament proposat del PORN de la Serra de Mariola, del qual resulten:  
- Amb data 4 de maig de 2005 es rep en aquesta DG Informe del Servei d'Ordenació Sostenible del Medi relatiu al PGOU de Muro, en el qual es posen de manifest les discordances existents entre el PORN i el projecte de PG proposat, de les quals aquesta DG va traslladar a l'Ajuntament de Muro i que van ser les següents:  
- Les àrees qualificades com a àrees forestals pel PORN tindran la consideració de SNU d'especial protecció en el PGOU  
- Haurà de justificar-se adequadament la necessitat d'ampliar l'àrea de sòl urbanitzable en el sector de la Plana a costa de les àrees agrícoles del PORN  
- Es considera imprescindible la classificació del barranc de la Quebrantà com a SNU de protecció de llits, i dels camins ramaders assagador de la Quebrantà i assagador del Camí Vell d'Agres com a SNU de protecció viària.  
- Amb data 4 de juliol de 2005, el Servei d'Ordenació Sostenible del Medi remet informe favorable relatiu al projecte de PGOU de Muro, d'acord amb les modificacions presentades que esmenen les observacions informades anteriorment, havent-se redelimitat les àrees de sòl urbanitzable en la Plana proposades inicialment, a falta, no obstant això, de corregir un error cartogràfic en la delimitació del sector la Plana 4.  
Afeccions legals  
1. Com ja s'ha comentat, el terme municipal de Muro es troba parcialment inclòs en la delimitació de l'espai natural protegit de la serra de Mariola, per la qual cosa aquest territori es troba afectat pel PORN de la serra de Mariola.  
En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la xarxa Natura 2000, al municipi de Muro s'ha designat el lloc d'interés comunitari denominat LIC Serres de Mariola i el Carrascar de la Font Roja, la delimitació del qual inclou la zona denominada la Lloma fins a la traçada de la via fèrria Xàtiva-Alcoi; i també la ZEPA serres de Mariola i el Carrascar de la Font Roja, en la delimitació del qual s'inclouen a més els terrenys de la Plana, fins a la carretera N-340 i la CV-3311.  
2. Després de la consulta de les cartografies oficials i les cartografies temàtiques i estudis integrants dels sistemes d'informació territorial publicades per la CTH, com també el Pla d'Acció Territorial sobre Prevenció de Riscos d'Inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), sí que sembla detectar-se una altra afecció al terme municipal, la corresponent a la cua de l'embassament de Beniarrés que aconseguiria, remuntant el Serpis, fins a pràcticament la carretera CV-3311, corresponent-se a tots aquells terrenys inundables situats per sota de la corba de nivell de 320 m d'alçària, i per tant situats dins del vas de l'embassament, sent cota de la presa de 319'10 m. No obstant això, aquesta informació resulta contradictòria en funció de l'escala de la cartografia consultada. És més, en el plànol topogràfic que acompanya el PG, la cota dels terrenys situats en aquest àmbit se situa per damunt dels 320 m.   
3. La xarxa hidrogràfica principal en el terme municipal de Muro està formada per dos rius, el Serpis o riu d'Alcoi i el riu Agres, que s'uneix al primer, a l'altura de Benámer. El PG classifica com a sòl no urbanitzable de protecció de llits (SNUPC) el riu Agres i el riu Serpis, els barrancs que desguassen al Serpis com el de la Querola i la Quebrantà i els barrancs del Collado i de Turballos que des del Benicadell desguassen en l'Agres.  
4. Al terme municipal de Muro hi ha un total de 13 camins ramaders classificats i 8 abeuradors, segons s'indica en l'estudi d'impacte ambiental i es grafia adequadament en els plànols d'ordenació i informació, on s'inclouen les diverses amplàries legals.  
Els camins ramaders han sigut inclosos en el SNU d'especial protecció viària juntament amb les altres vies de comunicació però amb una normativa urbanística específica de protecció. Consta en la documentació presentada l'acta de comprovació d'afeccions del PG als camins ramaders, en la qual es comprova que no es produeixen afeccions ni modificacions, mantenint la seua longitud i amplària.  
5. Són nombrosos els jaciments arqueològics catalogats a Muro. Els jaciments catalogats que es recullen i descriuen en la documentació avaluada, han sigut inclosos en el Catàleg de béns i espais protegits del pla general, encara que els terrenys situats al voltant d'aquests no es classifiquen com a sòl no urbanitzable protegit.  
L'expedient d'avaluació d'impacte ambiental inclou informe favorable a l'efecte patrimonial del PGOU de Muro, tant pel que fa als béns de rellevància local, com als plànols d'ordenació estructural i a les ordenances d'edificis protegits del PGOU.  
6. Dues línies elèctriques d'alta tensió travessen el municipi de nord a sud, una per l'oest discorrent majoritàriament pel SNU de les àrees agrícoles de la Plana, i l'altra per l'est sobre per sòl no urbanitzable comú i sobre el sòl industrial entre el nucli de Muro i Benámer.  
Consideracions ambientals  
El terme municipal de Muro es troba clarament delimitat per relleus muntanyosos que es van suavitzant cap a una àmplia plana central, on drena la xarxa de barrancs. El límit nord el defineix la solana de la serra del Benicadell, on al nord-oest aguaita la serra d'Agullent, i a l'est la zona denominada la Lloma pertanyent a la serra de Mariola. A més d'estar emmarcat pel poderós relleu, el terme municipal s'estructura per la presència de dos llits importants, encaixats en el terreny. Es tracta del riu Agres que penetra per l'est des del municipi del mateix nom i travessa longitudinalment Muro cap a l'oest. I el riu Serpis, que en direcció sud-nord des de Cocentaina i l'Alqueria d'Asnar es dirigeix a la trobada de l'Agres, i fins a l'embassament de Beniarrés.   
Juntament amb aquests elements estructurants de caràcter natural, el dibuix de l'esquema territorial es completa amb les infraestructures existents: principalment la carretera N-340 que travessa el terme municipal de nord a sud i les comarcals CV-700 i CV-3311; a més, la futura autovia del Mediterrani ho farà descrivint un arc des del sud vorejant la part exterior del riu Agres fins al pas nord-oest entre les serres de Mariola i Agullent, partint el municipi en dues meitats. El planejament proposat estructura el seu creixement, dins del triangle que determinen els dos rius a partir de la N-340, recolzant-se en la carretera C-3311 en direcció est cap a les pedanies d'Alqueria Jordá i Benámer.   
La complexitat del territori d'estudi resideix a més de fer-ho en els aspectes esmentats, en les característiques litològiques dels sòls de què s'hi han descrit quatre unitats fisiogràfiques. La unitat 3 es correspon amb els terrenys al·luvials en la zona central, de relleu pla. Els materials que la componen són arenes i llims fluvials amb una molt elevada capacitat agrícola, una permeabilitat elevada i una alta vulnerabilitat a la contaminació dels aqüífers. Es correspon a més amb la zona més antropitzada per ser en la que s'assenta en nucli de població i en la que es preveuen la majoria dels desenvolupaments, tant residencials com industrials. Les unitats 1 i 4 es corresponen amb les zones de relleus carbonatats i carstificats, mentre que la unitat 2 la defineixen els relleus més suaus composta per margues de fons de vall.   
És en aquest sentit, i a causa de l'existència d'aqüífers d'origen càrstic, que la vulnerabilitat d'aquests haja de ser un dels factors determinants en la valoració ambiental de la proposta. Muro es troba inclòs en el subsistema aqüífer de Solana-Almirante-Mustalla, detrític i sobreexplotat, i en el subsistema de serra Mariola de bona qualitat i en equilibri, sent l'alimentació d'aquests per infiltració directa d'aigua de pluja i de les aigües superficials del Serpis, i les eixides per bombament i pel drenatge dels rius.   
D'altra banda, cal destacar que en tot el riu Serpis els nivells de qualitat de l'aigua són baixos a causa de la contaminació. I el que és més important, en l'embassament de Beniarrés es produeixen condicions d'hipereutrofització a causa de la seua situació aigües avall d'una zona molt poblada i a la forta implantació industrial, per la qual cosa indirectament es podria haver considerat l'afecció del PORN de la Marjal de Pego-Oliva al planejament de Muro concretament en l'apartat de regulació i control d'abocaments.  
Els valors naturals de la zona d'estudi queden reconeguts sota les diverses figures de protecció atorgades, i és en els contraforts de la serra de Mariola on es donen els hàbitats i espècies més destacables que es corresponen a formacions forestals de boscos de Quercus ilex i Q. rotundifolia i de matolls arborescents amb Juniperus i matolls termomediterranis, de densitat i alçària variable al terme municipal. Destaquen també per la seua vegetació les zones de tàlvegs tant de Mariola com del Benicadell, les vessants de les quals es van veure afectades per importants incendis de caràcter forestal, i els estrets barrancs amb bona cobertura i on a causa de la presència d'aigua els boscos de xops aconsegueixen els seus valors més alts. Pel que fa a les espècies en el territori d'estudi, destaca per la seua importància la representació d'Hieraetus fasciatus, com també de Bubo bubo, Aquila chrysaetos i Falco peregrinus.   
Els usos del sòl dominants, mes allà dels assentaments, en l'entorn del nucli urbà de Muro i entre els rius Serpis i Agres són els industrials, mentre que al territori exterior a aquests, l'aprofitament dominant és l'agrícola, enfront d'altres usos més minoritaris segons diversa el relleu, principalment el forestal. La indústria està representada per un important nombre de fàbriques de teixits, filatura, maquinaria agrícola, marbres i mobles.  
Pel que fa a l'ús agrícola al terme municipal es diferencia la zona al·luvial de Muro de cultius de regadiu i la zona de cultius de secà en les vessants de bancals, on la importància d'aquests resideix no ja en la capacitat del sòl, sinó en aspectes paisatgístics conformant la visual del Benicadell cap a Turballos i Gaianes i, sobretot en la importància d'aquestes àrees de cultiu de secà i dels mosaics agroforestals des del punt de vista de la conservació de l'hàbitat natural de nombroses espècies.  
En la valoració del paisatge, s'han identificat un total de 4 unitats, que es corresponen amb el potent relleu de fons que defineix la serra del Benicadell, el fons de vall on s'aterrassen els bancals de cultius de secà, els contraforts de la serra de Mariola i l'espai central de caràcter al·luvial interior als rius.   
Aqustes unitats es corresponen també amb les quatre unitats ambientals descrites. La unitat ambiental 4 es correspon amb la serra de Mariola i la unitat ambiental 1 amb la serra del Benicadell l'orientació d'ús de la qual és la protecció, tenint-se coneixement de la tramitació d'una proposta de declaració de la Solana i l'Ombria del Benicadell com a paisatge protegit.  
La valoració de les unitats paisatgístiques i els resultats de la qualitat ambiental, com també l'adequació del planejament a aquests, presenta algun dubte, ja que s'observa una determinada inversió, en funció dels criteris de valoració, entre les unitats 2 i 3, que es reflecteix en la gradació del SNU comú, que ha determinat encertadament una major restricció d'usos per als sòls del tipus B. Aquests sòls, a més, compleixen una funció determinant d'amortiguació ambiental respecte als espais naturals protegits que circumden.  
Respecte al proveïment d'aigua potable, consta en l'expedient informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer (CHJ), a partir de les dades aportades per l'Ajuntament de Muro en què es manifesta que l'increment dels recursos hídrics necessaris per a atendre les necessitats del PG ascendeix a un volum de 364.140'140 m³. L'esmentat increment es pretén atendre amb el pou de què és titular l'Ajuntament i amb un nou aprofitament la concessió del qual està en tràmit, a més dels pous de titularitat privada destinats igualment al proveïment de la població. Sumats tots els aprofitaments resulta un total disponible per a atendre la població de Muro de 1.200.141 m³/any. A raó de 250l/hab per als habitants actuals i segons la dada inicial de l'increment previst resulta un requeriment a cobrir d'1.101.608 m³/any, és a dir, inferior al disponible.  
Respecte a la depuració de les aigües residuals, són tractades actualment en l'EDAR de la Font de la Pedra que inclou un tractament terciari per a neutralitzar la càrrega orgànica de les aigües i que permet atendre a la demanda de la CHJ respecte a l'eliminació de nutrients. No obstant això, segons les dades consultades de l'EPSAR la citada depuradora no té inclòs un tractament fisicoquímic de les aigües, per la qual cosa alguns abocaments industrials hauran necessàriament d'incorporar un tractament en origen previ a l'abocament a la xarxa de clavegueram municipal.  
Actualment la recollida dels residus sòlids urbans es troba resolta satisfactòriament i la gestió d'aquests es realitza en el centre de tractament de residus de Pedra Negra a Xixona, segons les prescripcions del Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana, que disposa d'una planta de reciclatge i compostatge amb abocador de rebutjos.   
L'estudi d'impacte ambiental identifica i valora com a impacte sever, a més del que es deriva d'infraestructures ja existents, el dels nous sòls urbanitzables residencials i industrials en la zona central, la més antropitzada, encara que per raons paisatgístiques a causa del seu ús agrícola de regadiu, proposant mesures correctores estrictes contra la contaminació acústica i lumínica. No obstant això, no s'ha valorat l'impacte degut a la ubicació d'aquests usos en uns terrenys amb alta vulnerabilitat d'aqüífers. Uns terrenys en què l'adequació i limitació d'aquests usos sí es defineix com a incompatible o adequada amb fortes mesures correctores, sense que aquestes mesures s'hi hagen exposat amb claredat.   
Les principals mesures correctores es basen en criteris de prevenció i disminució d'impactes, i les més específiques es recolzen en el control de la contaminació sobre el medi físic durant la fase d'execució de les obres d'urbanització, aplicant-se totes i cada una de les mesures proposades, que no entren en contradicció amb aquesta declaració d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
1. S'estima acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte del Pla general d'ordenació urbana de Muro, promogut per l'Ajuntament de la vila de Muro, sempre que es desenvolupe d'acord amb allò que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.  
2. Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels següents condicionants:  
- Aquest procediment d'estudi d'impacte ambiental relatiu al PGOU de Muro no eximeix que els projectes que s'han de desenvolupar al terme municipal, especialment els relatius a infraestructures viàries, recollits en el Decret 162/1990, d'impacte ambiental, o en la normativa nacional vigent, Reial decret legislatiu 1302/1986, i modificacions, siguen sotmesos a avaluació d'impacte ambiental, incloent un estudi d'impacte ambiental específic i concret de cada un d'ells.  
- En els sòls inclosos en l'àmbit del PORN de la Serra de Mariola i classificats com a SNUPMA i SNUCB, la normativa urbanística per a aquest tipus de sòl haurà d'incorporar, que l'eventual autorització de qualsevol actuació, pla o projecte haurà de ser precedida per una adequada avaluació de l'efecte ambiental derivat del seu desenvolupament, en els termes establits en la legislació vigent respecte d'això.   
- En el SNUPE haurà de prohibir-se com a ús l'habitatge unifamiliar aïllat d'acord amb els valors ambientals d'aquests.   
- La protecció que atorga el planejament general proposat al domini públic hidràulic es considera insuficient en el següent:  
- Els sòls a la vora del llit del riu Serpis situats per sota de la corba de nivell de 320 m d'altitud i els que resulten inundables d'acord al PATRICOVA, seran classificats com a SNUPC. L'omissió de la protecció d'aquests sòls queda condicionada al seu torn a l'obtenció, respecte als esmentats sòls, d'un informe relatiu a l'afecció d'aquests al domini públic hidràulic.   
- En la xarxa de barrancs, independentment de la protecció genèrica establida, el criteri de delimitació haurà de correspondre a l'àrea compresa en una faixa igual a l'amplària del llit i la zona de servitud de 5 metres a cada costat del marge d'aquest, incloent-se en la delimitació, si és el cas, les zones on es desenvolupa vegetació ripària o masses d'arbratge de caràcter natural, i excloent la zona de policia de la categoria de sòl protegit, sense perjudici de l'autorització de l'organisme de conca per als nous usos, activitats o actuacions que es pretenguen implantar-hi.  
- La delimitació descrita en el paràgraf anterior s'estendrà al llit en tota la seua longitud, és a dir, no sols als trams que discórreguen per sòl no urbanitzable, sinó també els que el facen per sòl urbanitzable a fi d'assegurar una adequada protecció sobre el domini públic hidràulic.   
- S'haurà d'incloure en la fitxa de planejament del sector l'Arpella les diverses afeccions legals que presenten aquests terrenys i la seua legislació d'aplicació: afecció de dos camins ramaders; afecció de dos jaciments arqueològics catalogats; afecció del barranc de la Querola que actua a més en l'actualitat com a límit físic del nucli urbà, i la protecció de la qual és una de què ha d'ampliar-se segons s'estableix en el condicionant anterior; afecció del cementeri municipal.  
- S'hauran de completar les directrius definitories de la estrategia d'evolució urbana i d'ocupació del territori (DEUT) incloent el següent:  
- S'establirà una seqüència per a l'execució dels diversos sectors de sòl urbanitzable residencial, a fi de garantir un esgotament total d'aquest tipus de sòl abans de considerar l'opció de reclassificació d'un sòl no urbanitzable.  
- S'haurà d'incloure l'obligatorietat que els futurs desenvolupaments urbanístics al terme municipal es duguen a terme en el SNUCA, i no poden promoure's noves classificacions de sòl urbanitzable en els qualificats com a SNUCB, sense valoració prèvia i justificació detallada de la impossibilitat de fer-ho en els primers, d'acord amb la gradació que reflecteix el planejament proposat.  
- S'haurà de preveure el desenvolupament seqüencial dels sòls amb ús industrial sense ordenació detallada sota un criteri lògic per a la incorporació d'aquests al sòl urbà, i la gestió dels restants sectors industrials orientant la seua consolidació sota criteris principalment de qualitat ambiental (nivells sonors, paisatge intern de la ciutat, perfil urbà, etc.) a causa de la juxtaposició d'aquests amb trames residencials i la seua localització en situacions de vora urbana.  
- La normativa que regula el desenvolupament dels sòls urbanitzables amb ús global industrial establirà com a usos permesos dins dels sectors PI1, PI2 i PI3, totes aquelles indústries l'activitat de les quals no estiga catalogada com a activitat potencialment contaminant del sòl, per l'annex I del Reial decret 9/2005, de 14 de gener, pel qual s'estableix la relació d'activitats potencialment contaminants del sòl i els criteris i estàndards per a la declaració de sòls contaminats.  
- Tenint en compte que els abocaments que es realitzen al riu Serpis (i els que es facen a l'Agres), seran tributaris d'una zona sensible (embassament de Beniarrés), s'haurà:  
- L'Ajuntament de Muro vetlarà perquè en els desenvolupaments urbanístics es garantisca el disseny d'una bona xarxa de sanejament de caràcter separatiu, i exigir els certificats que justifiquen la viabilitat de l'admissió dels cabals per al tractament d'aquests, els condicionants per a la connexió efectiva d'aquesta, i el compliment dels paràmetres més restrictius per al bon funcionament de l'EDAR.  
- Les indústries que no puguen connectar-se a la xarxa de clavegueram municipal ?i per tant aboquen a llit públic- hauran de comptar amb un sistema de tractament d'aigües residuals individual apropiat, que incloga un tractament terciari, i la preceptiva autorització per a l'abocament d'aigües residuals i pluvials que, si és el cas, atorga la CHJ.  
- Serà obligatori instal·lar en aquelles activitats aïllades o habitatges familiars aïllats, no connectats a xarxes de sanejament, per als nous usos, sistemes d'oxidació total, i es prohibeix l'ús de fosses sèptiques i pous cecs.  
- El municipi haurà d'implantar la recollida selectiva com a fase imprescindible per a la valoració dels residus, per a la qual cosa el planejament haurà de preveure els llocs d'ubicació dels contenidors i es vetlarà per la col·locació d'aquests.  
- Es considerarà l'opció de soterrar la línia elèctrica d'alta tensió existent al seu pas per sòl urbanitzable a l'altura d'Alqueria Jordà. Si no n'hi ha, s'haurà d'establir una franja de protecció en què quedarà limitada la plantació d'arbres i prohibit qualsevol tipus d'edificació, de conformitat amb el RD 1955/2000, pel qual es regulen les activitats de transport, distribució, comercialització, subministrament i procediments d'autorització d'instal·lacions d'energia elèctrica.  
3. Es notifica a les parts interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no pot interposar-se cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents  
4. Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb allò que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 10 de febrer de 2006. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient  
Expedient: 370/AIA de 2003  
Títol: Pla general d'ordenació urbana de La Yesa  
Promotor: Ajuntament de La Yesa  
Autoritat substantiva: conselleria de Territori i Habitatge  
Localització: Terme municipal de La Yesa, Comarca dels Serrans, València  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
L'Ajuntament justifica la conveniència de redactar un nou document urbanístic, que el planejament vigent no és homologable a la Llei Reguladora de l'Activitat Urbanística (LRAU) i que al municipi no es disposa de sòl adequat per a plantejar habitatges de nova planta en grup, amb infraestructures adequades i en el qual es tinguen en compte els paràmetres de l'urbanisme modern pel que fa a dimensions de vials, espais lliures, zones de joc, etc.  
Per això es redacta un pla general d'ordenació urbana, l'objecte del qual és:  
- Plantejar la consolidació del nucli antic, de manera que es mantinga la tipologia tradicional i existent, i es conserven els edificis i els espais urbans que s'estimen d'interés.  
- Possibilitar la gestió del sòl immediat per mitjà de documents de desenvolupament que faciliten la reparcel·lació i el repartiment equitatiu de beneficis i càrregues.  
- Completar les àrees no tingudes en compte per l'anterior planejament i que lògicament han de desenvolupar-se.  
- Desviar les carreteres CV-345 i CV-350 al pas d'aquestes pel nucli urbà.  
- Classificar com a sòl urbà la pedania de Cuevarruz, faltat en aquest moment de qualsevol tipus de classificació.  
- Adequació del nou planejament a la LRAU.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Localització  
L'àmbit objecte del PGOU és tot el terme municipal de La Yesa, que comprén una superfície de 8.860 ha. Aquest municipi està situat a 76 km de València seguint la carretera comarcal CV-35, de València a Ademuz, fins a arribar a Casinos i posteriorment la carretera CV-345 de Casinos a Titaguas.   
El terme, que pertany a la comarca dels Serrans, està situat a 39º 51'de latitud nord i 0º 59'de longitud oest, i limita al nord amb la província de Terol, al sud amb el terme municipal de Chelva, al sud-est amb el d'Andilla i a l'oest amb Alpuente.  
Planejament vigent i proposat  
El planejament vigent, consisteix en un projecte de delimitació de sòl urbà de data 15 de novembre de 1990. L'esmentatt planejament fa un tractament homogeni de tot el sòl urbà, sense distingir el nucli antic de les zones d'eixample pel que fa a ordenances. Pel que fa al sòl situat fora de la delimitació, simplement el classifica com a sòl no urbanitzable, la qual cosa impossibilita qualsevol tipus de desenvolupament organitzat i provoca la proliferació d'edificacions incontrolades i il·legals.  
Seguint els criteris que estableix la LRAU en el seu article 17, el Pla General d'Ordenació Urbana plantejat ordena estructuralment el terme municipal d'acord amb:  
- L'estratègia de l'evolució urbana s'estableix basant-se a desenvolupar completament el sòl urbà existent per mitjà d'actuacions aïllades o integrades, establir les zones urbanitzables immediates al sòl urbà, ordenant-les detalladament perquè es desenvolupen sense planejament de desenvolupament ulterior i definir les zones delimitades de sòl urbanitzable basant-se en les tipologies residencial i industrial per al posterior desenvolupament d'aquestes per mitjà de plans parcials.  
- Tot el terme municipal s'ha classificat segons els tres tipus possibles de classes de sòl:  
- Sòl urbà, l'existent en l'actualitat, adaptat al seu desenvolupament i a la xarxa primària estructural. S'inclou la pedania de Cuevarruz.  
- Sòl urbanitzable que s'ha de desenvolupar per mitjà de plans parcials.   
- Sòl urbanitzable desenvolupat detalladament, que correspon a l'existent en zones urbanitzables immediates al sòl urbà i l'urbà actual que no ha sigut desenvolupat i necessita actuacions integrades per al seu desenvolupament.  
- Sòl no urbanitzable protegit  
- Sòl no urbanitzable comú.  
Aquest pla delimita les zones de sòl no urbanitzable protegit, com són:  
- Barrancs  
- Zones de regadiu de protecció agrícola  
- Jaciments arqueològics  
- Zones boscoses de protecció forestal  
- Carreteres, carrerades, senderes i canals.  
El pla general estableix distintes zones d'ordenació urbanística, segons la distinta utilització que es pretén per al sòl, basant-se en els usos, la densitat d'ocupació i les tipologies de les edificacions i que s'han designat com ara:  
- Zona I: sòl urbà consolidat. Nucli antic.  
- Zona II: sòl urbà consolidat. Residencial intensiu. Ampliació nucli.  
- Zona III: sòl urbà sense consolidar. Residencial intensiu. La Cuevarruz.  
- Zona IV: sòl urbanitzable ordenat detalladament. Unitat d'execució núm. 1. Les Eres. S'ha dedesenvolupar per mitjà d'actuació integrada.   
- Zona V: sòl urbanitzable ordenat detalladament. Unitat d'execució núm. 2. S'ha de desenvolupar per mitjà d'actuació integrada.  
- Zona VI: sòl urbanitzable. Residencial intensiu. Sector 1.  
- Zona VII: sòl urbanitzable. Residencial extensiu. Sector 2.  
- Zona VIII: sòl urbanitzable. Residencial intensiu i industrial moderat. Sector 3.  
- Zona IX: sòl urbanitzable. Residencial intensiu. Sector 4.  
- Zona X: sòl urbanitzable. Residencial extensiu. Sector 5.  
- Zona XI: sòl urbanitzable. Industrial preferent. Sector 6.  
S'han delimitat 6 sectors per a ser desenvolupats completament i en tot el seu àmbit per un pla parcial i 2 unitats d'execució de sòl que no s'ordena detalladament, amb tractament de sòl urbanitzable per a desenvolupar-se com a actuacions integrades, sent les dues per separat, un possible àmbit per a desenvolupar un pla de reforma interior.  
Tramitació administrativa  
En data 21 d'octubre de 2003, la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València remet l'estudi d'impacte ambiental juntament amb la resta de documentació tècnica, incoant-se el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
En data 29 de setembre de 2003, el Ple de l'Ajuntament de La Yesa acorda el següent:  
- Desestimar totes les al·legacions presentades durant el període d'informació pública del Pla general d'ordenació urbana de La Yesa.  
- Aprovar provisionalment el Pla general d'ordenació urbana de La Yesa i la documentació que l'integra, d'acord amb el projecte presentat i amb les modificacions introduïdes respecte al sotmés a informació pública.  
- Remetre el projecte diligenciat del Pla general d'ordenació urbana de La Yesa a la Comissió Territorial d'Urbanisme perquè atorgue, si escau, l'aprovació definitiva.  
1. Informació pública  
El 24 de setembre de 2001 el Ple de l'Ajuntament acorda sotmetre a informació pública el Pla general d'ordenació urbana de La Yesa juntament amb el seu estudi d'impacte ambiental, per un període d'un mes. Així mateix, el projecte es va sotmetre al dictamen dels ajuntaments dels municipis limítrofs, sense que cap d'ells presentara cap document al respecte.  
L'estudi d'impacte ambiental juntament amb la documentació del projecte es va exposar al públic, segons anuncis publicats en el diari Las Provincias de data 5 d'octubre de 2001 i en el DOGV en data 7 de novembre de 2001.   
2. Resum d'al·legacions  
Durant el període d'informació pública, es van formular nombroses al·legacions. Totes les al·legacions que van ser presentades en aquest període, van ser desestimades per part de l'Ajuntament de La Yesa, justificant en cada cas la causa de la desestimació, com s'afirma en el certificat de l'esmentat Ajuntament de 29 de setembre de 2003.   
De totes les al·legacions presentades, només les següents tenen contingut ambiental:  
1. Al·legació de 4 de desembre de 2001. En primer lloc es destaca la tendència descendent de la població de dret de La Yesa: de 520 l'any 1975 a 283 l'any 2001, dels quins de fet seran 150 en el nucli de La Yesa. També s'indica que el nombre d'habitatges censats en el poble és de 335, superior al nombre d'habitants. S'indica que hi ha 54 habitatges deshabitats permanentment. Per un altre costat s'afirma que la memòria del PGOU és contradictòria, ja que es projecten 290 habitatges en 10 anys (el que equivaldria com a poc a uns 580 habitants), per a una previsió d'augment d'habitants en aquest període de 100, constituint un total de 387.   
Pel que fa a l'aigua potable, se'n destaca l'escassetat en La Yesa, la qual cosa no afavoreix l'afluència de persones o serveis importants. S'afirma que el subministrament d'aigua potable resulta just o insuficient durant els mesos estivals i la xarxa de canalitzacions necessitaria una infinitat de reparacions, ja que hi ha nombroses fuites.   
2. Al·legació de data 7 de desembre de 2001. En el títol 9 de les normes urbanístiques, normes de protecció del patrimoni cultural, falta la justificació expressa de la no-inclusió d'elements de rellevància local entre els elements catalogats.  
3. Al·legació de data 17 de desembre de 2001. El PGOU de La Yesa no ha d'esquivar les concessions i llavadors miners existents en les forests d'aquest municipi, i ha de recollir el Pla expressament les delimitacions de les esmentades concessions, explotacions i llavadors que es troben en SNU comú, i evitar la indeguda protecció forestal en un sòl amb vocació de miner i, si és el cas, redactar la normativa pertinent que faça possible l'exercici de l'activitat.  
En l'informe de contestació a les esmentades al·legacions de l'arquitecte redactor del pla general, contesta:  
1. El PGOU no amplia sòl urbà ni planifica nous habitatges, sinó que en permet l'ampliació de manera ordenada i en compliment d'una igualtat de beneficis i càrregues per a tots els afectats, per al qual es creen les àrees de repartiment. També s'indica que permet l'expansió sempre que la demanda de sòl edificable així ho exigisca i es vagen urbanitzant unitats d'execució, a través dels mateixos propietaris, garantint-ne els subministraments, el funcionament i la connexió d'aquests.  
2. Que s'ha pactat amb la Comissió Territorial d'Urbanisme la conveniència de referenciar els edificis d'interés arquitectònic com a protegits en compte de catalogats, facilitant així els tràmits d'intervenció.  
3. Que únicament hi ha constància en l'Ajuntament d'una activitat minera al terme de La Yesa i aquesta no disposa de llicència urbanística. El PGOU pretén crear una zona industrial en el lloc on se situa aquesta, precisament perquè puga legalitzar-se i que tinga un funcionament adequat i amb bons accessos. Respecte a la indeguda protecció forestal d'aquelles zones amb valor paisatgístic i forestal, contestar que algunes zones caldrà protegir i que per molt prioritàries que siguen les extraccions per a l'economia nacional, no creiem correcte ni convenient el paisatge lunar que aquestes provoquen pertot arreu.   
3. Peticions d'informació o documentació complementària  
En data 30 de setembre de 2004 es requereix a l'ajuntament que s'amplien o esmenen diferents aspectes observats en la documentació presentada. En data 31 de març de 2005 es realitza una advertència de caducitat a causa de l'absència de resposta per part de l'ajuntament. L'ajuntament contesta al requeriment realitzat, en dates 9 de maig i 16 de maig de 2005.   
Revisada la documentació remesa, en data 13 de setembre de 2005, el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental realitza un nou requeriment a l'Ajuntament de La Yesa, ja que es considera que s'ha de completar la documentació referent a l'estació depuradora d'aigües residuals, el consum d'aigua potable i capacitat per al seu subministrament, la producció de residus sòlids urbans i capacitat de gestió d'aquests i l'informe vinculant de la Direcció General del Patrimoni de la conselleria de Cultura, Educació i Esport, sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural valencià, d'acord a l'article 11 de la Llei 4/1998.  
En contestació a aquest requeriment, en data 27 d'octubre de 2005, l'Ajuntament de La Yesa remet informe dels Serveis Tècnics d'Adequació d'Instal·lacions de xarxa d'aigua potable i sanejament de La Yesa. En aquest informe s'indica:  
- Segons les estimacions realitzades per l'Ajuntament es preveu una població de 1.300 habitants amb el desenvolupament de la totalitat de les actuacions plantejades en el PGOU.   
- Pel que fa als residus sòlids, La Yesa disposa d'un servei d'assistència per part de la Diputació de València per a la prestació del servei de recollida. Aquest servei al seu torn està contractat amb l'empresa de recollida i tractament de residus GIRSA, qualificada amb la normativa ISO 14802 i NCT 8030. Durant el passat any (2003), segons dades de l'empresa en la població de La Yesa s'han recollit 105 t de residus. Aquests s'han transportat fins a la planta abocador d'Aluente. No es produeix reciclatge durant la recollida. La futura ampliació de la població i el seu conseqüent augment de residus, serà igualment prestat pel servei d'assistència de la Diputació de València, per la qual cosa queda garantit de totes maneres.   
- Justificació de les instal·lacions d'aigua potable. En l'actualitat el consum mitjà anual d'aigua en el municipi és de 5.000 m³/any. Això equival a un consum diari de 41.100 l/dia. Consum que queda garantit amb el cabal de 120.000 l/dia, extret del pou que subministra actualment a la població.  
El sobrant d'aigua diari que no es consumeix, es recull en dos depòsits de 250.000 l i 750.000 l, la qual cosa garanteix que quan la població de La Yesa rep un increment notable de població en l'època estival i festes patronals, tinga aigua suficient per a l'augment de la demanda de cabal. Si considerem la possibilitat d'una població constant d'habitatge en La Yesa de 1.300 persones, la necessitat cabal d'aigua s'establiria en: 1.300 hab X 225 l/hab/dies = 292.500 l/dia. Destacar que el terme de La Yesa posseeix diversos antecedents de pous d'aigua subterrània que podrien ser explorats per a augmentar el subministrament de cabal d'aigua diari.   
En aquest informe també s'indica que aquest cabal màxim constant durant tots els dies de l'any, no es preveu que es produïsca a causa del caràcter de residència estival del poble. El desenvolupament actual de la població de La Yesa és per transmissió de propietats entre pares i fills. Amb això, volem significar que el creixement demogràfic del poble és molt limitat.  
- Justificació de xarxa de sanejament. El sistema per al tractament d'aigües residuals amb què actualment compta el poble de La Yesa es troba situat en la parcel·la 162 del polígon 2 segons cadastre de l'Ajuntament de La Yesa del SNU, i té una superfície de 34.800 m², aprox. Consta d'una estació depuradora d'aigües residuals tipus Doñana-BR model 300 DE, basada en el procés d'oxidació total per fangs actius a baixa càrrega, amb capacitat de 300 habitants equivalents, amb una dotació de 200l/pers. dia. Està prefabricada en PRFV, de diàmetre de 3.00 m i longitud de 9.50 m incloent compartiment d'aireig amb airejador submergit de 3.70 kw, compartiment de decantació amb bomba submergible de 0.55 kw per a recirculació de fangs.  
Aquest tipus d'instal·lació té l'avantatge de poder ampliar-se en necessitats futures segons la demanda, ja que en els terrenys utilitzats actualment hi ha una reserva d'aquests prevista per a la col·locació de nous tancs de depuració segons vaja augmentant la demanda de tractament d'aigües residuals.  
Informes sectorials   
En data 1 de setembre de 2005 el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental realitza consulta al Servei d'Ordenació Sostenible del Medi, en relació amb els impactes ambientals que poden derivar-se del projecte.  
En data 20 d'octubre de 2005 el Servei d'Ordenació Sostenible del Medi en resposta a l'esmentada consulta remet informe referit exclusivament a la possible afecció a zones proposades per a formar part de la xarxa Natura 2000, com les zones incloses en la llista de LIC de la Comunitat Valenciana, i espais inclosos en la xarxa Natura 2000 com a ZEPA, i conclou que gran part del terme municipal de La Yesa es troba inclòs en el LIC Savinar d'Alpuente, però en cap ZEPA. El projecte del PGOU de La Yesa no afectarà negativament l'entorn mitjà ambiental del terme municipal per quant contribueix a regularitzar usos i qualificacions del sòl, i a dotar dels equipaments necessaris per a un desenvolupament harmònic de la població. Es considera, per tant, que l'impacte serà positiu ja que ordenarà el possible creixement de la població i es protegirà aquells elements considerats d'interés.  
Com a conclusió i d'acord amb els criteris abans indicats, s'informa que:  
1. La classificació del sòl en què es troba immers el LIC (gran part del territori correspon al nord del terme municipal de La Yesa), ha d'afavorir els objectius de conservació dels hàbitats i espècies d'interés comunitari reflectits en la Directiva 92/43/CEE, traslladada a l'ordenament jurídic de l'estat espanyol per mitjà del Reial decret 1997/1995, de 7 de desembre.  
2. En aquest sentit, i segons la recent Llei 10/2004, de 9 de desembre, de la Generalitat, del sòl no urbanitzable, s'hauran de classificar com a sòl no urbanitzable protegit aquells terrenys subjectes a un règim específic de protecció o millora d'acord amb la corresponent legislació administrativa, incloses les limitacions i la servitud com també les declaracions formals o mesures administratives, que, de conformitat amb l'esmentada legislació tinguen com a objecte la conservació de la natura, flora, fauna, aigua o del territori reunint aquest requisit els terrenys del municipi inclosos en l'àmbit territorial del LIC Savinar d'Alpuente.  
3. Es podria classificar com a sòl no urbanitzable comú aquelles zones més antropitzades del terme, incloent els terrenys agrícoles que es troben al nord del nucli urbà, a causa de la seua proximitat amb aquest. S'hi adjunta plànol amb la delimitació orientativa de l'esmentada zona.  
En data 9 de gener de 2006 el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental realitza consulta al Servei de Conservació i Gestió de la Biodiversitat, respecte a la classificació de sòls del Pla general.  
El 14 de febrer de 2006 el Servei de Conservació i Gestió de la Biodiversitat en resposta a l'esmentada consulta remet informe, en el qual reflecteix l'existència d'exemplars de savines albes i negrals repartides en marges de cultius i vores de camins, els quals són difícils de recollir en la normativa urbanística. Davant d'aquestes circumstàncies proposa que se sotmeten al procediment d'avaluació d'impacte ambiental els projectes que suposen la modificació de l'estructura actual de les zones amb activitat agrícola de secà, com ara concentracions parcel·làries, transformacions de cultius i en general canvis d'ús del sòl.  
Afeccions legals  
Espais protegits, xarxa Natura 2000 i altres àrees d'interés ambiental  
En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la xarxa Natura 2000, no s'ha constatat l'existència en l'àmbit d'actuació de ZEPA designades per a formar part de la xarxa Natura 2000. Tampoc apareixen espais naturals protegits de la Generalitat Valenciana (parc natural, paratge natural, paratge natural municipal, reserva natural, monument natural, lloc d'interés i paisatge protegit), zones humides catalogades ni microreserves vegetals.  
La part de l'àrea corresponent al lloc d'interés comunitari (LIC) Savinar d'Alpuente (codi ÉS5233008) ocupa aproximadament la meitat del territori del municipi de La Yesa, unes 4.500 ha. També es troba molt pròxim el LIC Serra de Javalambre II (codi ES2420129) contigu a l'anterior però situat a la província de Terol. Una miqueta més allunyat a uns 5 km, es troba el LIC Alt Palancia (codi ES5233005).  
El LIC Savinar d'Alpuente ocupa una àrea d'unes 9.202 hectàrees, afectant els municipis d'Alpuente, La Yesa i Andilla. L'àrea del Savinar d'Alpuente forma part dels contraforts de la Serra de Javalambre i està poblada per grans extensions de savinars albs (hàbitat 9560 i 9340) i pinedes negrals amb savines i ginebres (hàbitat 9530). Precisament la importància d'aquest LIC consisteix a posseir, juntament amb les forests de la Puebla de San Miguel, la pràctica totalitat dels savinars de savina turífera del territori valencià i bona part de les pinedes negrals.   
Aquest aspecte no ha sigut considerat en el EIA ni en el pla general, i no s'hi ha assignat cap tipus de protecció especial als terrenys corresponents a aquest LIC. Únicament s'han qualificat com a sòl no urbanitzable de protecció forestal en l'àmbit del LIC les forests d'utilitat pública allí presents. Per tant i com s'indica en l'informe del Servei de Planificació i Ordenació Sostenible del Medi, s'hauran de classificar com a sòl no urbanitzable protegit aquells terrenys subjectes a un règim específic de protecció o millora d'acord amb la corresponent legislació administrativa, incloses les limitacions i la servitud com també les declaracions formals o mesures administratives, que, de conformitat amb l'esmentada legislació tinguen com a objecte la conservació de la natura, flora, fauna, aigua o del territori reunint aquest requisit els terrenys del municipi inclosos en l'àmbit territorial del LIC Savinar d'Alpuente.  
Hi ha hàbitats que es concreten en la Directiva 97/62/CE, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la fauna i flora silvestre, en la qual, en el seu annex I es relacionen una sèrie d'hàbitats naturals d'interés comunitari. S'enumeren a continuació els tipus d'hàbitats d'interés comunitari localitzats en l'entorn de l'actuació:  
CODI\_UE  
NATURA  
2000 HÀBITAT PRIORITARI  
9560 Juniperetum hemisphaerico-thuriferae.   
 Rivas Martínez 1969 \*  
6210 $Xerobromenion$   
6170 Festucetum hystricis. Font Quer 1954   
El primer correspon a formacions de savinars de savina turífera i pinedes de Pinus nigra, acompanyats per ginebres (Juniperus hemisphaerica i oxycedrus) i savines albes (Juniperus thurifera) i savina (Juniperus savina). El segon correspon a prats calcaris àrids o semiàrids del Festuco-Brometea. L'últim hàbitat correspon a prats alpins i subalpins calcaris.  
Aquest aspecte tampoc s'ha considerat en l'estudi d'impacte ambiental ni el pla general, encara que alguns d'aquests hàbitats coincideixen amb les forests que s'han designat com a sòl no urbanitzable protegit, però no s'hi ha establit cap mesura especifica de protecció.  
Forests d'utilitat pública  
Dins del terme municipal de La Yesa se situen les següents forests d'utilitat pública:  
- El Carrascar. Forest d'utilitat pública propietat de la Generalitat Valenciana, amb núm. d'elenc V1012.   
- Barranc Sancho. Forest d'utilitat pública propietat de la Generalitat Valenciana, amb núm. d'elenc V1016.   
- Carrascar de Juan Andilla. Forest d'utilitat pública consorciat, amb núm. d'elenc V64.   
- La Contienda. Forest d'utilitat pública sense consorci, amb núm. d'elenc V65.   
Aquestes foersts d'utilitat pública són els únics terrenys que s'han qualificat com a SNU de protecció forestal en el PGOU de La Yesa.  
Sòl forestal afectat  
Una gran part del territori del terme municipal de La Yesa està considerat com a sòl forestal per l'inventari forestal vigent a la Comunitat Valenciana (E 1:10.000), aprovat pel Decret 106/2004, de 25 de juny de 2004, pel qual s'aprova el Pla general d'ordenació forestal, i per tant, de posterior a l'aprovació provisional del PGOU de La Yesa.  
Segons aquest inventari, el 78% del municipi de La Yesa és sòl forestal, la qual cosa unit a l'àmbit del LIC, hàbitats d'interés comunitàries i forests d'utilitat pública suposaria una superfície molt elevada de SNU de protecció forestal en aquest municipi. En tot cas, a més dels espais protegits i àrees d'interés ja assenyalades, s'hauria de qualificar com a SNU de protecció forestal els terrenys forestals d'arbratge natural i matoll, situats al sud de l'Alto Negro, almenys els que presenten risc d'erosió potencial molt alt i risc d'erosió actual alt o molt alt.  
Cal destacar que, com estableix el Pla eòlic de la Comunitat Valenciana, la qualificació com a SNU de protecció forestal no és incompatible amb la reserva per a parc eòlic (Pla especial zona 7), ja prevista en els plans del PGOU. Tampoc és incompatible amb el possible aprofitament del recurs miner.  
Camins ramaders  
Els camins ramaders existents al municipi són l'assagador de Castella, l'assagador d'Alpuente i l'assagador dels Plans. En la memòria del Pla general s'indica que el primer té un ample de 75 m. L'assagador d'Alpuente compta amb un ample legal entre 5 i 20 m i un ample necessari entre 5 i 7 m. L'assagador dels Plans disposa d'un ample legal de 20 m i un ample necessari de 7 m. En el Pla de ordenació del sòl no urbanitzable proteccions, s'han representat gràficament aquests camins, però els esmentats amples de protecció s'indiquen només en la llegenda del pla.   
Contaminació acústica  
Actualment La Yesa no presenta nivells importants de contaminació acústica, excepte els associats al trànsit pesant que travessa el nucli urbà. La solució de desviar les carreteres que travessen el poble es considera molt adequada. En qualsevol cas s'haurà de realitzar un estudi acústic per a assegurar la compatibilitat del nou traçat de les carreteres que passen pel nucli urbà amb el planejament que es proposa (sobretot els nous sectors urbanitzables), en el qual es determine que es compleix la legislació estatal i autonòmica en matèria de prevenció de la contaminació acústica, i en el qual s'establisquen les mesures preventives o correctores que s'hagueren d'adoptar.  
Patrimoni cultural  
D'acord amb la legislació urbanística vigent, el pla general conté el corresponent Catàleg de Béns i Espais Protegits.  
En tot cas i d'acord amb allò que estableix la Llei 4/98, del Patrimoni Cultural Valencià, s'haurà d'aportar informe favorable de l'organisme competent en conservació del patrimoni cultural valencià.  
Incendis forestals  
El del municipi de La Yesa ha patit nombrosos incendis forestals, encara que cap d'aquestes zones pretén ser reclassificada.  
Consideracions ambientals  
La Yesa s'enquadra en els contraforts de la Serra de Javalambre. Es tracta de la zona de major altitud mitjana de la comarca dels Serrans, caracteritzada pel seu caràcter massís, integrada per materials calcaris d'època juràssica, encara que hi ha afloraments de roques blanes en l'extrem oriental que propicien la formació de valls o cubetes.  
Al nord del municipi se situa una alineació d'elevacions de gran continuïtat que marca la divisòria d'aigües i el límit amb Aragó de tal manera que les alçàries màximes se situen sobre la sèrie de mollons amb una altitud mitjana de 1.400 m. Destaquen d'oest a est La Cumbre (1.532 m), Sancho (1.511 m) i la Cella de La Yesa (1.442 m). Enmig de la complexitat del relleu del municipi se situa una extensa planura, el pla de La Yesa, que està drenat per uns quants barrancs de capçalera del riu Tuéjar-Chelva, com el Regero de La Yesa, de sentit nord-sud. En aquesta zona se situa el nucli urbà i la major part dels terrenys de cultiu.  
L'entorn del nucli urbà està constituït fonamentalment per cultius de secà (cereals, fruiters i en menor grau vinyes) i alguns de regadiu a l'oest, en l'àrea qualificada com a SNU de protecció agrícola. Les àrees annexes al nucli urbà, el desenvolupament urbanístic de les quals es pretén ordenar, corresponen a edificacions incontrolades, moltes no acabades i disposades sense cap planejament, i més en la perifèria a eres, magatzems i pallers igualment desordenats.  
La resta del municipi, s'ha constatat que es tracta d'un enclavament privilegiat des del punt de vista ambiental, amb un relleu molt variat on abunden les llomes i les serres, amb bastants superfícies arborades, principalment de pi blanc i larici, encara que també s'han trobat carrascars, savinars i pinedes de pinastre marítim i de pi silvestre. És destacable l'abundant presència de savina turífera (Juniperus thurifera), sobretot en la meitat septentrional, i de carrasques (Quercus rotundifolia) tant en formacions denses, com franquejant els cultius o disperses entre les pinedes i el matoll. El matoll és molt divers, destacant com a espècies d'interés, a més de les dos anteriors, el ginebre comú i càdec (Juniperus hemisphaerica i Juniperus oxycedrus), la savina negra (Juniperus phoenicea), distints timons i en les parts altes la savina de muntanya (Juniperus savina).  
Entre els principals problemes ambientals que afecten el nucli urbà destaca el trànsit que travessa aquest, sobretot el pesant associat a l'activitat minera, i la presència d'un llavador de caolí, situat a la vora de la rambla d'Ahillas, molt prop del nucli urbà. La implantació d'ús industrial en aquesta zona haurà d'assegurar que s'adopten les mesures preventives, pal·liatives o correctores que eviten o minimitzen les afeccions ambientals, sobretot per emissió de partícules i per arrossegament de material.  
Després de l'anàlisi de la cartografia temàtica de la COPUT es dedueix que els aspectes ambientals més rellevants per a una correcta planificació ambiental són:  
- Al terme municipal de La Yesa apareixen àrees amb vulnerabilitat baixa i mitjana a la contaminació dels aqüífers subterranis. Cal destacar que les àrees proposades pel Pla general com a sòl urbà i urbanitzable, i fins i tot el sòl no urbanitzable amb possibilitat de granges i magatzems, ocupa terrenys amb vulnerabilitat mitjana. L'adequació urbanística d'aquesta categoria de terrenys és compatible amb els usos residencials intensius i extensius des del punt de vista de la contaminació de les aigües subterrànies, presentant limitacions per als usos industrials intensius pel risc de contaminació fisicoquímica d'elevada càrrega que comporten, encara que poden ser compatibles usos industrials aïllats o indústria urbana. Qualsevol activitat o ús ha de tenir resolt el tractament controlat dels seus residus i les activitats industrials han de disposar de mesures d'impermeabilització de les seues zones de processos i emmagatzemament, a més dels sistemes de tractament controlat d'abocaments quan no estiguen integrades en sistemes municipals de sanejament.  
- En relació a l'accessibilitat potencial als recursos hídrics, tot l'àmbit d'estudi es caracteritza per posseir una classificació de grau mitjà.  
- Atenent a la capacitat agrològica del sòl, és a dir, a la classificació del sòl per la seua aptitud per a l'explotació agrícola i forestal, la major part de la superfície del terme municipal té sòls amb capacitat d'ús baixa o molt baixa. En les zones muntanyoses, tocant al terme municipal d'Abejuela, l'escassa profunditat del sòl és el factor més limitant. En les partides de l'Alto Negro i Pieza Roya, la limitació principal ve donada pels processos de degradació per erosió hídrica. Els sòls de capacitat d'usos moderada, se situen en l'entorn del nucli urbà, a un costat i a l'altre de la Rambla d'Ahíllas i en les partides de La Corbina i La Media Hora.   
- Al municipi, predomina el risc nul de lliscament, i en capçaleres i llits de barrancs el mitjà, encara que l'afecció més important es troba en la Rambla d'Abejuela que presenta risc alt.   
- Pel que fa al risc d'erosió actual, en general al municipi predominen els graus més baixos d'erosió, no obstant això, destaca una franja que recorre el municipi de nord a sud per la part oriental corresponent a les vessants de la serra, amb un risc moderat i algunes taques amb risc alt en la vessant nord d'Alto Negro, en Los Altos i la Solana de la Notaria, i al nord del nucli urbà, en les caigudes dels barrancs de Vallunquer, del Frasco i del Carril. Respecte a l'erosió potencial, al terme municipal predomina el grau molt alt d'erosió potencial corresponent a les vessants de la serra. També destaca una àrea amb el grau alt prop de la partida de La Pedriza, mentre la zona de risc molt baix se situa en el pla sobre el qual s'assenta el nucli urbà.  
Pel que fa a l'explotació dels recursos naturals (proveïment d'aigua potable, depuració d'aigües residuals i gestió de residus) es preveu un increment apreciable d'aquests si es desenvolupa el PGOU en la seua totalitat, ja que segons les estimacions realitzades per l'Ajuntament es preveu una població de 1.300 habitants amb el desenvolupament de la totalitat de les actuacions plantejades en el PGOU. Les previsions d'aquests increments s'inclouen en l'informe dels serveis tècnics de l'Ajuntament de La Yesa, de data 27 d'octubre de 2005, on no s'indica la suficiència per al proveïment d'aigua potable però s'apunta la possibilitat d'explorar nous pous d'aigua subterrània i que la nova depuradora no pot suplir la demanda futura de sanejament d'aigües residuals (no quantificada), per la qual cosa haurà d'ampliar-se l'esmentada instal·lació a mesura que vagen augmentant el nombre d'habitatges i habitants si s'indica que aquest tipus d'instal·lació té l'avantatge de poder ampliar-se en necessitats futures segons la demanda, ja que en els terrenys utilitzats actualment hi ha una reserva per a la col·locació de nous tancs de depuració. També s'assenyala que l'augment en la generació residus, i per tant en la seua recollida, serà igualment prestat pel servei d'assistència de la Diputació de València, per la qual cosa queda garantit, encara que tampoc es realitza cap previsió.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. En l'article cinqué del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.  
4. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tant, i a la vista de tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer. S'estima acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Pla general d'ordenació urbana de La Yesa (València), el promotor del qual és l'Ajuntament de La Yesa, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb allò que estableix la documentació presentada fins al moment, amb els informes sectorials emesos respecte d'això, i amb els condicionants establits a continuació.  
Segon. Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:  
1. De manera prèvia al desenvolupament de les distintes zones o sectors de sòl urbanitzable, l'Ajuntament haurà d'estimar l'increment que es produirà en la producció d'aigües residuals i s'haurà de garantir la suficiència del sistema de sanejament municipal per a depurar el cabal total generat en el municipi. Les esmentades ampliacions haurien d'executar-se a càrrec dels sectors que es vagen a desenvolupar. A més les xarxes de sanejament dels nous sectors proposats en el PGOU hauran de ser separatives, per un costat aigües residuals urbanes i per un altre costat pluvials.  
Qualsevol activitat o ús previst en el PGOU ha de tenir resolt el tractament controlat dels seus residus i les activitats industrials han de comptar amb mesures d'impermeabilització de les seues zones de processos i emmagatzemament, a més dels sistemes de tractament controlat d'abocaments quan no estiguen integrades en sistemes municipals de sanejament. Si estiguera prevista la seua connexió al sistema municipal de depuració, s'instal·laran sistemes de depuració previs a fi que les aigües abocades complisquen amb els límits de presència de contaminants d'aigües residuals establits per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
En tot cas, els abocaments d'aigües residuals i pluvials, hauran d'ajustar-se a allò que disposa la normativa específica vigent i en particular al Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text refós de la llei d'aigües.  
2. De forma prèvia al desenvolupament de les diverses zones o sectors de sòl urbanitzable, l'Ajuntament haurà d'estimar l'increment que es produirà en la demanda d'aigua potable i acreditar la suficiència de recursos, per mitjà d'informe favorable de la confederació hidrogràfica corresponent o d'entitat col·laboradora autoritzada per al subministrament d'aigua potable del municipi, per a assumir l'augment de les necessitats aigua potable derivades de la implantació del Pla general.  
3. Es considera necessari un informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer respecte del PGOU de La Yesa, pel fet que afecta el domini públic hidràulic i la seua zona de policia. També aquest organisme haurà d'autoritzar qualsevol abocament d'aigües residuals depurades o d'aigües pluvials, com també les captacions d'aigua superficial o subterrània.  
4. Pel que fa als residus sòlids, de forma prèvia al desenvolupament de les distintes zones o sectors de sòl urbanitzable, l'Ajuntament haurà d'estimar l'increment que es produirà en la producció dels distints tipus de residus i haurà d'acreditar-se la suficiència per a la recollida i tractament de residus, per part de l'entitat o empresa encarregada de la seua gestió. En qualsevol cas l'Ajuntament haurà de fer-se càrrec de la seua gestió complint el Pla zonal de residus, la Llei 10/1998, de 21 d'abril, de Residus de la Comunitat Valenciana, el Reial decret 1481/2001, de 27 de desembre, pel qual es regula l'eliminació de residus per mitjà d'abocador i la Llei 10/2000, de residus de la Comunitat Valenciana.  
5. D'acord amb el que estableix l'informe del Servei de Planificació i Ordenació Sostenible del Medi de data 20 d'octubre de 2005 s'ha d'incloure com a sòl no urbanitzable d'especial protecció del municipi de La Yesa, el territori corresponent al LIC Savinar d'Alpuente, excepte l'àrea més antropitzada, és a dir els terrenys agrícoles que es troben al nord del nucli urbà, que es proposa en l'esmentat informe que es qualifiquen com a SNU comú.   
6. Part de la comunitat de savines albes i negrals es troba repartida en els marges de cultius i vores de camins, aquests exemplars es troben inclosos en l'annex I de la Directiva 97/62/CE relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de fauna i flora silvestre. A causa de la dificultat d'englobar els esmentats exemplars en la normativa de protecció, s'haurà de realitzar consulta al Servei de Conservació de la Biodiversitat de la conselleria de Territori i Habitatge, pel que fa a mesures protectores i correctores i mode d'actuar, en el cas de proposar qualsevol modificació de l'estructura del sòl que puga afectar aquests exemplars.  
7. S'haurà d'aportar informe favorable de la conselleria de Cultura, Educació i Esport sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, segons al que estableix l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià.  
Actualment La Yesa no presenta nivells importants de contaminació acústica, excepte els associats al trànsit pesant que travessa el nucli urbà. La solució de desviar les carreteres que travessen el poble es considera molt adequada. En qualsevol cas s'haurà de realitzar un estudi acústic per a assegurar la compatibilitat del nou traçat de les carreteres CV-345 i CV-350 amb el planejament que es proposa (sobretot els nous sectors urbanitzables), en el que es determine que es compleix la legislació estatal i autonòmica en matèria de prevenció de la contaminació acústica i que establisquen les mesures preventives o correctores que s'hagen d'adoptar.  
Tercer. Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar-se cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart . Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb allò que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 17 de febrer de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient  
Expedient: 383/2003 € AIA  
Títol: Homologació i pla parcial del sector UBZ-3 de Monforte del Cid (Alacant)  
Promotor: Ajuntament de Monfort  
Autoritat substantiva: conselleria de Territori i Habitatge  
Localització: Terme municipal de Monfort, Alacant  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte  
L'objecte del projecte és l'homologació i pla parcial del sector UBZ3 del terme municipal de Monforte del Cid (Alacant).  
Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
I. Localització  
Se situa en la partida d'Orito, tocant al nucli urbà de la pedania.  
La superfície total de l'actuació és d'11.18 ha, i els seus límits són els següents:  
- Al nord amb el nucli urbà d'Orito,  
- Al sud amb el camí Fondo,  
- A l'oest amb sòl no urbanitzable comú   
I a l'est amb la carretera CV-831 i el sector apte per a urbanitzar UBZ-4  
II. Planejament vigent i proposat  
En sessió de data 22 de juny de 1992, la Comissió Territorial d'Urbanisme d'Alacant va aprovar definitivament la normes subsidiàries de planejament municipal, vigents en l'actualitat a Monforte del Cid.  
Les esmentades normes subsidiàries defineixen un sector identificat com a UBZ-3, amb qualificació de sòl apte per a urbanitzar d'ús residencial, i és la seua superfície de 106.324 m².  
Les modificacions introduïdes respecte al que s'ha ordenat en les normes subsidiàries de planejament municipal vigent són les següents:  
- Reducció de les parcel·les mínimes establides per a habitatge aïllat i habitatge apariat:  
- En l'habitatge aïllat s'ha reduït de 600 a 500m².  
- En l'habitatge apariat s'ha reduït de 900 a 800 m².  
- Per a habitatges adossats s'ha mantingut la parcel·la mínima de 1.000 m².  
- Reducció de l'ample del carrer Pare Jesualdo (abans carrer de l'Horta). S'ha reduït el seu ample total dels 20 m previstos en les normes subsidiàries a 16 m.  
- Modificació del límit del sector en el límit nord d'aquest, i es desplaça 2 m en sentit nord.  
- Modificació dels límits del sector en els vèrtexs nord-oest i sud-est, per a incloure les millores dels accessos per mitjà del disseny de sengles rotondes.  
- Modificació dels accessos al sector per mitjà del disseny de 3 rotondes que coincideixen amb els vèrtexs nord-oest, sud-est i nord-est i que corresponen a les interseccions de l'avinguda Sant Pasqual Bailon amb el carrer Pare Jesualdo (abans carrer de l'Horta), vial 4 del sector i futur vial del sòl urbà d'Orito; intersecció de l'avinguda d'Alacant amb el vial 3 del sector (camí Fondo), carretera CV-831 i futur vial del sector UBZ-4 (actualment camí de la Cova) i, finalment, a la intersecció de l'avinguda d'Alacant amb el carrer Pare Jesualdo, carrer Pare Estanislao d'Algimia i avinguda de l'Estació.  
- Se suprimeix, per a aquest sector, l'aplicació del paràgraf de l'article 50.2. de les normes subsidiàries.  
Aquestes modificacions afecten la superfície original del sector que passa a tenir una superfície de 111.798 m² a costa de sòl no urbanitzable.  
Els usos compatibles que es podran permetre en la zona residencial, sempre que es tracte d'activitats innòcues, i les edificacions complisquen la legislació aplicable a l'ús que es destina:  
- Zona d'ús terciari.  
- Zona d'equipament públic.  
- Zones verdes  
Viari  
III. Zonificació  
La classificació, qualificació i assignació d'usos es reparteix:  
- Ús residencial: 67.620 m² (nombre màxim d'habitatges 325)  
- Ús terciari: 2.480 m²  
- Equipament: 6.708 m²  
- Zona verda 5.738 m²  
- Viari: 23.160 m²  
- Viari estructural: 6.092 m²  
Total: 111.798 m²  
IV. Accessos  
Es preveu l'execució de dues rotondes: una al nord-oest del sector, en l'avinguda Sant Pasqual Bailon i una altra en el sud-est del sector sobre l'avinguda d'Alacant.  
Els accessos al sector es realitzen des de l'avinguda d'Alacant i des del nou vial que uneix la rotonda nord-oest amb el camí Fondo.  
V. Vials  
Es divideixen en tres categories, amb amples que van des dels 20 metres de vial principal (avinguda d'Alacant) fins als 9 metres. Les calçades es realitzaran amb ferm flexible.  
Cal destacar que en l'actualitat la carretera CV-831 (avinguda d'Alacant) posseeix una amplària entre 10 i 12 metres dels quals només 7 es troben pavimentats.  
VI. Subministrament d'aigua potable  
L'alimentació de la xarxa es realitzarà de les conduccions de propietat municipal i que gestiona l'empresa concessionària del servei al municipi de Monforte del Cid (Aiguas Municipalizadas de Alicante EM).  
Actualment discorre a través de l'avinguda d'Alacant una conducció que seria suficient per a proveir el sector. L'empresa concessionària té en estudi doblar la conducció existent.  
VII. Xarxa de sanejament  
La xarxa de sanejament es projectarà per a aigües negres i es permetrà no obstant això, i en casos excepcionals de punts baixos, la connexió per a aigües pluvials per mitjà d'embornals col·locats en els llocs estrictament necessaris.  
Pel camí Fondo discorre el col·lector general d'aigües residuals d'Orito que condueix les esmentades aigües a la depuradora municipal.  
Pel límit oest del sector i coincidint amb el traçat del vial perimetral discorre un ramal d'aigües residuals que condueix les aigües de l'avinguda Sant Pasqual Bailon al col·lector general. Així mateix es disposa d'un ramal en el carrer Pare Jesualdo, que constitueix el vial perimetral del sector pel límit nord i part de l'avinguda d'Alacant.  
Es dedueix que les aigües pluvials no es recullen (o es fan de manera puntual) seguint el curs natural d'aquestes.  
VIII. Xarxa d'energia elèctrica  
Les xarxes de distribució en mitjana i baixa tensió seran subterrànies.  
La connexió amb la xarxa de distribució existent es realitzarà des de la línia aèria de 20 KV LAMT Montforte F-4.141 que discorre a uns 100 metres de l'avinguda Sant Pasqual Bailon i darrere de l'ermita de l'Aparició.  
IX. Enllumenat públic  
S'hauran de reduiran el màxim possible els bots bruscos d'intensitat entre carrers de diferent categoria i es reduirà al màxim l'efecte d'enlluernament per mitjà de l'ús de pantalles.  
Els bàculs seran d'hacer galvanitzat de 8 a 10 metres d'alçària segons l'ample del carrer.  
Es realitzarà una instal·lació amb enllumenat intensiu o reduït per mitjà de l'ús d'equips d'estalvi d'energia i apagant una làmpara sí, una altra no, per mitjà de circuits diferents.  
X. Telefonia  
La xarxa de telefonia serà subterrània i existeix en l'actualitat una línia que discorre a través de l'avinguda de Sant Pasqual Bailon i avinguda d'Alacant.  
XI. Plantacions  
S'aconsella realitzar una plantació massiva amb espècies autòctones, arbòries i de sòl, que es desenvoluparà en el projecte d'urbanització.  
Alternatives  
No té estudi d'alternatives encara que a causa de la naturalesa de la majoria del sòl original, sòl urbanitzable, no es considera d'importància.  
Tramitació administrativa  
El 13 de desembre de 2000, la mercantil Residencial Orito SL presenta un programa d'actuació integral, compost per homologació declarativa del sector, pla parcial, avantprojecte d'urbanització i programa d'actuació del sector UBZ-3.  
Amb data 19 de març de 2001 per providència de l'Alcaldia es resol ampliar el termini de presentació de noves alternatives tècniques.  
Es van presentar quatre alternatives tècniques, corresponents als següents mercantils:  
- Residencial Orito SL  
- Grup Ridomi SL  
- Gestió Immobiliària Mardi SL  
- Alzinave SL  
El 20 de desembre de 2001 l'Ajuntament Ple va acordar l'aprovació provisional del pla parcial i programa per al desenvolupament de l'actuació integrada del sector UBZ-3, continguts en l'alternativa tècnica presentada per Gestión Inmobiliaria Mardi SL amb les modificacions següents:  
- Es variarà la delimitació del sector perquè aquest incloga les obres d'accés que en la solució presentada es plantegen com a obres externes adscrites al sector. Com aquesta implica la reclassificació de sòl no urbanitzable comú, haurà de disposar de declaració d'impacte ambiental, per a la qual cosa redactarà el corresponent estudi.  
En data 7 d'agost de 2003, l'Ajuntament de Monforte del Cid sol·licita la declaració d'impacte ambiental del pla parcial del sector UBZ-3 remetent al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental:  
- Estudi d'impacte ambiental del pla sarcial del sector UBZ-3.  
- Certificat d'exposició pública de l'estudi d'impacte ambiental.  
- Expedient d'homologació i pla parcial del sector UBZ-3.  
- Certificat d'aprovació provisional del pla parcial del sector UBZ-3.  
En aquesta mateixa data, 8 d'agost de 2003, el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental obri el corresponent expedient d'avaluació ambiental assignant-li la referència 383-AIA de 2003.  
Informació pública  
L'homologació declarativa del sector, el pla parcial, l'avantprojecte d'urbanització i el programa d'actuació del sector UBZ-3 van ser sotmesos a informació pública, per mitjà de la publicació del corresponent edicte en el tauler d'anuncis de l'Ajuntament de Monforte del Cid, en el DOGV número 3953, del 6 de març de 2001, i en el periòdic Información de 22 de febrer de 2001.  
Segons consta en el certificat del secretari de l'Ajuntament de Monforte del Cid de 30 de juliol de 2003, l'estudi d'impacte ambiental del pla parcial del sector UBZ-3 ha romàs exposat al públic per un termini d'un mes mitjançant un edicte publicat en el diari Información, de 3 de juliol de 2003 i DOGV núm. 4529, de 24 de juny de 2003, sense que s'hi presentara cap al·legació.  
Resum de les al·legacions  
Es van realitzar 5 al·legacions a l'alternativa tècnica presentada per la mercantil Residencial Orito SL, sent totes de caràcter urbanístic.  
Peticions d'informació o documentació complementària  
En data 23 d'agost de 2004, el director general de Gestió del Medi Natural comunica a l'Ajuntament de Monforte del Cid que la informació de l'estudi d'impacte ambiental va haver de ser ampliada en els aspectes següents:  
- S'adjuntarà plànol dels camins ramaders del municipi reflectint la protecció d'aquests, en amplària i recorregut segons la Llei 3/95, de 23 de març, de camins ramaders.  
- Aportar informe de la conselleria de Cultura, Educació i Esport sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció de patrimoni cultural, segons disposa la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià.  
- Examen de les distintes alternatives tècnicament viables i justificació de la solució adoptada, en els termes que cita l'article 8 del reglament per a l'execució de la Llei 2/89, d'Impacte Ambiental.  
- Aigua potable. Indicar les característiques de la connexió (impacte ambiental, topografia, traçat, parcel·les afectades, autoritzacions). S'ha d'aportar documentació que garantisca el subministrament d'aigua potable al sector.  
- Aigües residuals. Informació sobre les característiques de la depuradora on pararan les aigües residuals generades, (habitants equivalents, cabal de disseny, cabal punta, cabal d'abocament, abocament llots, legislació, etc.).  
- Residus sòlids urbans. Sistema de recollida, tractament o eliminació dels residus generats en el sector una vegada s'hagen desenvolupat.  
- Descripció del medi genèrica en els punts referents a litologia, geomorfologia, edafologia, àrees degradades, hidrologia superficial i subterrània, espais protegits, camins ramaders, patrimoni arqueològic i etnològic.  
- Descripció més completa de la vegetació que ocupa el sector. No sols referent a la vegetació actual, sinó també en allò que respecta a la vegetació potencial.  
- Estudi comparatiu de la situació ambiental actual i futura, amb i sense l'actuació derivada del projecte objecte de l'avaluació, per a cada alternativa examinada.  
- L'establiment de mesures protectores o correctores a l'efecte negatiu resultant de l'ampliació d'informació i la revisió i valoració d'impactes, en especial les adoptades per a protegir els béns naturals-patrimonials.  
- Completar el programa de vigilància ambiental distingint: indicadors empleats per a conéixer l'eficàcia de les mesures protectores i l'evolució dels processos ecològics afectats, objectius de qualitat i llindars admissibles, freqüència en controls, i el document de síntesi.  
En la mateixa data, 23 d'agost de 2004, també es realitza consulta al director territorial de Territori i Habitatge per a donar a conéixer la possible afecció a camins ramaders que puga derivar-se del mencionat projecte.  
En data 30 de setembre de 2004, el director general de Gestió del Medi Natural reitera la necessitat que es completen les deficiències observades després de l'anàlisi de la documentació per mitjà d'un escrit semblant al de 23 d'agost.  
L'esmena parcial d'aquests requeriments va tenir lloc amb la remissió de documentació el 7 d'abril de 2005.  
En data 9 de maig de 2005, vista la documentació remesa el 7 d'abril de 2005, la directora general de Gestió del Medi Natural comunica que ha de completar-se la documentació següent:  
- El límit est del sector coincideix en tota la seua longitud amb el camí ramader denominat assagador dels Frares amb una amplària legal de 20,89 metres. Segons el pla d'ordenació estructural tindria la qualificació de xarxa viària estructural (PRV) - avinguda d'Alacant i rotonda 2.  
S'haurà de presentar en aquesta direcció general, informe favorable vinculant del Servei Territorial de Medi Ambient referent al correcte tractament del camí ramader afectat.  
En el cas que per al correcte tractament del camí ramader es veja alterada l'ordenació actual, la nova ordenació haurà de disposar de la corresponent aprovació provisional del Ple de l'Ajuntament.  
- De l'informe de l'enginyer tècnic d'obres públiques municipal es desprén:  
a) En data 21 de març de 2005, està pendent la construcció de l'estació depuradora d'aigües residuals per a les poblacions de Novelda i Monforte del Cid. I la xarxa de sanejament s'haurà de connectar amb la xarxa municipal de clavegueram.  
S'haurà d'indicar quina és la destinació actual de les aigües residuals del municipi. Es realitzarà una estimació justificada del volum d'aigües residuals generades pel sector plenament desenvolupat i l'entitat gestora de la depuradora municipal haurà de certificar-ne la capacitat per a poder acceptar l'esmentat volum.  
En el cas que la depuradora municipal actual no puga acceptar aquests abocaments, el promotor proposarà un sistema de depuració que garantisca el correcte tractament dels abocaments fins que estiga construïda la nova estació depuradora d'aigües residuals que ha d'executar el Ministeri.  
b) Es realitzarà una previsió dels residus sòlids urbans que generarà el sector plenament desenvolupat i s'obtindrà certificat de la planta mancomunada d'Elx sobre la seua capacitat per a acceptar-los.  
En cas que no siga l'esmentada planta la destinació dels residus sòlids urbans del sector es presentarà igualment certificat de la capacitat de gestió d'aquests de la planta que finalment s'encarregue del seu correcte tractament.  
- Es realitzarà una estimació justificada del consum d'aigua del sector totalment desenvolupat (consum humà i reg de zones verdes). S'haurà de presentar certificat de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer sobre la disponibilitat d'aigua en quantitat i qualitat suficient per a proveir el municipi incloent el sector avaluat.  
- Se sol·licita l'informe sobre jaciments arqueològics, paleontològics i etnològics facilitat per la conselleria de Cultura, Educació i Esports a què es fa referència en l'informe d'esmena de deficiències de l'expedient 383/AIA/03 i del qual només es té la constància de la seua sol·licitud en data 11 de març de 2005.  
Documentació complementària  
En resposta a un requeriment del 30 de setembre de 2004 de la Direcció General del Medi Natural, l'Ajuntament de Monfort envia, el 7 d'abril de 2005, a l'esmentada Direcció la següent documentació de caràcter ambiental:  
- Certificat d'exposició al públic d'estudi d'impacte ambiental del pla parcial sector UBZ-3.  
- Certificat de disponibilitat de subministrament d'aigua potable.  
- Informe municipal de característiques del sistema de tractament de RSU, depuració d'aigües residuals, connexió xarxa d'aigua potable.  
- Sol·licitud d'informe sobre jaciments arqueològics, paleontològics i etnològics.  
- Pla d'afecció del sector UBZ-3 a la xarxa de camins ramaders.  
- Informe sobre esmena de deficiències.  
Certificat d'exposició al públic d'EIA del pla parcial sector UBZ-3.  
Del certificat no pot concloure's que l'exposició pública de l'estudi d'impacte ambiental s'haja realitzat conjuntament amb l'homologació i pla parcial del sector.  
Informe sobre esmena de deficiències  
En aquest informe es realitza l'estudi comparatiu entre la situació ambiental actual i futura, s'estudia el patrimoni cultural del municipi, l'afecció als camins ramaders, s'aprofundeix en hidrogeologia, riscos ambientals, vegetació i fauna, i finament, s'àmplia el programa de vigilància ambiental i les mesures correctores.  
En resposta al requeriment de documentació de data 9 de maig, realitzat per la Direcció General de Gestió del Medi Natural, l'Ajuntament de Monforte del Cid en data 15 de novembre de 2005, respon el següent:  
- Memòria sobre les modificacions de planejament introduïdes en l'expedient d'homologació i pla parcial del Sector UBZ-3, respecte a allò que preveu les normes subsidiàries de planejament municipal vigents.  
- Informe del Servei Territorial de Medi Ambient d'Alacant, referent al camí ramader afectat.  
- Informe d'arquitecte inspector de patrimoni artístic i del tècnic arqueòleg dels Serveis Territorials de Cultura, Educació i Esport d'Alacant.  
- Informe del patrimoni cultural valencià.  
- Sol·licitud d'autorització per a la realització de la prospecció arqueològica i etnològica.  
- Informe del tècnic arqueòleg dels Serveis Territorials de Cultura, Educació i Esport sobre sol·licitud de permís de prospecció arqueològica d'urgència.  
- Certificat municipal sobre la capacitat per a gestionar els residus sòlids urbans que es generen en el sector.  
- Certificat municipal sobre la destinació de les aigües residuals i capacitat de la depuradora a executar per a rebre aquests cabals.  
- Certificat municipal sobre la disponibilitat d'aigua potable per a proveir el sector.  
Informes sectorials  
Certificat de disponibilitat de subministrament d'aigua potable.  
Aguas Municipalizadas de Alicante EM, emet una declaració pel qual indica que disposa de cabal suficient per al sòl urbanitzable, entre altres, del sector UBZ-3, d'acord amb la seua sol·licitud d'actualització de concessions presentada davant de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
Informe municipal de característiques del sistema de tractament de RSU, depuració d'aigües residuals, connexió xarxa aigua potable.  
L'empresa Servicio de Levante, SA, està contractada per l'Ajuntament de Monforte del Cid per a la gestió de residus sòlids urbans. Aquesta empresa transporta els residus a la planta mancomunada d'Elx.  
Amb això, es pressuposa, que l'esmentada empresa serà l'encarregada de la gestió dels RSU generats pel sector una vegada s'haja desenvolupat; no obstant això, no s'aporten dades que indiquen la disponibilitat d'aquesta empresa per a poder garantir la gestió dels residus quan el volum d'aquests es veja incrementat com a conseqüència del desenvolupament del sector.  
Es presenten els plànols de situació de la futura EDAR i els col·lectors de Monforte del Cid i Novelda, s'indica que la xarxa de sanejament es connectarà amb la xarxa municipal de clavegueram però no se certifica la suficiència de l'estació depuradora per a tractar correctament els abocaments del sector.  
Pel que fa a les característiques de la connexió, de la xarxa de distribució d'aigua potable, s'indica que aquestes queden definides en el projecte d'urbanització del sector UBZ-3, que fins i tot no ha sigut aprovat per l'ajuntament.  
Sol·licitud d'informe en data 11 de març de 2005 sobre jaciments arqueològics, paleontològics i etnològics.  
Es presenta la sol·licitud d'informe sobre jaciments arqueològics, paleontològics i etnològics a la conselleria de Cultura, Educació i Ciència, Direcció Territorial d'Alacant.  
En l'informe per a l'esmena de deficiències es fa un resum de les dades indicades per la conselleria, en ell es mostra un pla de situació dels jaciments més pròxims al sector, i s'hi pot observar que el desenvolupament del sector no n'afecta cap.   
Informe del Servei Territorial de Medi Ambient d'Alacant de data 5 de juliol de 2005, referent al camí ramader afectat.  
A la vista de la documentació aportada es constata que el límit est del sector coincideix en tota la seua longitud amb el camí ramader denominat assagador dels Frares, l'amplària legal del qual és de 20,89 metres.  
És per això que es fan les observacions següents:  
- Haurà de respectar-se l'amplària legal, de 20,89 metres en tot el seu recorregut.  
- Haurà de quedar senyalitzada convenientment de manera que quede clara la seua condició de camí ramader. Així mateix haurà d'assegurar-se la continuïtat preferent, si és el cas, del trànsit ramader i dels altres usos complementaris i compatibles definits en la Llei 3/95, de Camins ramaders.  
- La titularitat dels terrenys afectats en el sector continuarà corresponent a la Generalitat Valenciana.  
Informe de la Inspecció Tècnica de Patrimoni Artístic sobre projecte urbanístic de data 15 de juny de 2005.  
Després de l'oportú examen es comprova que si es fa expressa referència a la legislació patrimonial, no documentant-se resta o bé algun de referència immoble, arqueològica, etnogràfica o paleontològica.  
Segons allò que s'ha exposat en l'apartat anterior, es proposa que aquesta direcció general emeta un informe favorable. Es trasllada a l'interessat perquè en prenga coneixement i a l'efecte oportú.  
Informe de patrimoni cultural valencià de data 14 de setembre de 2005.  
En relació amb escrit de data 11 de març de 2005, al qual s'adjunten plànol de situació i documentació subscrita per l'arqueòleg Gabriel Segura Herrero, sol·licitant l'emissió de l'informe patrimonial previst en l'article 11 de la Llei 4/98, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, per aquesta es posa en el seu coneixement el següent:  
A aquest efecte d'elaborar el corresponent estudi d'impacte ambiental sobre el patrimoni cultural haurà de dur-se a terme una prospecció arqueològica que permeta definir l'afecció de les obres previstes sobre el patrimoni arqueològic, de manera que es puga estudiar la compatibilitat del projecte i el seu impacte des del punt de vista arqueològic, com també les mesures correctores que s'han d'adoptar, si és el cas, tot això de conformitat amb el que preveu l'article 62 de la Llei del Patrimoni Cultural.  
D'altra banda, l'estudi d'impacte també ha de preveure les afeccions al patrimoni cultural en general, per la qual cosa en la prospecció esmentada haurà de demanar-se la informació relativa a elements arquitectònics i etnològics a aquest efecte de valorar l'impacte sobre aquests i les mesures que s'han d'adoptar, si n'és el cas.  
El projecte de prospecció en els termes definits anteriorment haurà de sotmetre's a la corresponent autorització de conformitat amb allò que preveu l'article 60 de la Llei del Patrimoni Cultural Valencià.  
Pel que fa al patrimoni paleontològic per aquesta direcció general a la vista de la documentació planimètrica aportada, pot anticipar-se-li que no resulta necessària cap actuació i que no hi ha afeccions d'aquest tipus.   
En la consulta a la mateixa ha de tenir-se en compte en relació amb els béns d'interés cultural que l'estat ha incoat o declarat representa una situació administrativa, sense que això afecte la seua protecció, ja que, d'acord, amb la Llei del Patrimoni Cultural Valencià, la incoació de l'expedient implica ja l'aplicació del règim de protecció de la declaració.  
D'altra banda, les torres i castells, i en general les construccions de naturalesa defensiva, tenen la consideració de bé d'interés cultural d'acord amb allò que preveu la disposició addicional primera de l'esmentada norma, per la qual cosa, amb independència que alguns d'ells no es troben en el llistat resultant de la consulta, bé per que aquesta direcció general no tinga coneixement de l'existència d'aquests o bé perquè encara no s'han integrat en la base de dades, disfruten d'aquesta condició i es protegeixen com a tals.  
Pel que fa al règim de protecció legal dels béns d'interés cultural aquest implica que qualsevol intervenció que puguera afectar aquests o el seu entorn de protecció haja d'autoritzar-se expressament per aquesta direcció general, d'acord amb allò que estableix l'article 35 de la Llei de Patrimoni Cultural Valencià.  
Certificat municipal de data 10 de novembre de 2005 sobre la capacitat per a gestionar els residus sòlids urbans que es generen en el sector.  
L'Ajuntament de Monforte del Cid a través de l'empresa concessionària del Servei de Recollida de Residus Sòlids Urbans i del consorci per a la gestió dels residus sòlids urbans del Baix Vinalopó, del qual forma part, té capacitat suficient per a gestionar la recollida i tractament dels residus sòlids urbans que genere el sector UBZ-3, ja previst en la normes subsidiàries de planejament municipal amb la mateixa edificabilitat i nombre d'habitatges.  
Certificat municipal de data 10 de novembre de 2005 sobre la destinació de les aigües residuals i capacitat de la depuradora a executar per a rebre els esmentats cabals.  
L'Ajuntament de Monforte del Cid té capacitat suficient per a gestionar el tractament de les aigües residuals que genere el sector UBZ-3, ja previst en les normes subsidiàries de planejament municipal amb la mateixa edificabilitat i nombre d'habitatges, amb la posada en servei de la nova depuradora que construirà la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, conjuntament per a les poblacions de Novelda i Monforte del Cid.  
Certificat municipal de data 10 de novembre de 2005 sobre la disponibilitat d'aigua potable per a proveir el sector.  
L'Ajuntament a través de l'empresa concessionària del Servei d'Aigua Potable (Aguas Municipalizadas de Alicante EM), té capacitat suficient per a proveir d'aigua potable el sector UBZ-3, ja previst en les normes subsidiàries de planejament municipal amb al mateixa edificabilitat i nombre d'habitatges.  
Afeccions legals  
1. El límit est del sector coincideix en tota la seua longitud amb el camí ramader denominat assagador dels Frares, l'amplària legal del qual és de 20,89 metres.  
Els camins ramaders queden regulats, en tot l'estat espanyol, per la Llei 3/95, de 23 de març, de camins ramaders. En els camins ramaders s'haurà d'assegurar el manteniment de la integritat superficial d'aquests camins, la idoneïtat dels itineraris i dels traçats, juntament amb la continuïtat del trànsit ramader i la resta d'usos complementaris i compatibles amb aquest.  
2. El sector no afecta microreserves, ni ZEPA, ni zones humides ni PORN.  
3. No hi ha registrades en el sector forests d'utilitat pública.  
4. Segons dades de la conselleria de cultura, Educació i Ciència, al municipi de Monforte del Cid, es troben actualment catalogats els següents jaciments arqueològics:  
- Aguajelas  
- Camí del Riu  
- Castell de Monforte del Cid  
- L'Assut  
- El Castillico  
- Establiments Iberoromans  
- Església de Monforte del Cid  
- La Pedrera o Portixol  
- Lloma Redóna  
- Subsòl del nucli antic  
- Vil·la romana d'Aguajelas o Waleja  
L'estudi d'impacte ambiental indica que la superfície del sector modificat queda fora de l'àmbit de possibles afeccions als jaciments arqueològics catalogats al terme municipal.  
En tot cas i d'acord amb allò que estableix la Llei 4/98, del patrimoni cultural valencià s'haurà d'aportar informe favorable de l'organisme competent en conservació del patrimoni cultural valencià.  
Consideracions ambientals  
1. Fent una anàlisi de la cartografia temàtica de la COPUT es dedueix que els aspectes ambientals més significatius són els següents:  
- El sector, té una capacitat d'ús moderada. Això coincideix exactament amb les dades de què es disposa (Cartografia temàtica de la COPUT, 1998) en els quals consta com a catalogada amb una capacitat d'ús elevada.  
- S'indica que l'erosió actual i potencial en la zona de l'actuació és no quantificable. Ací també hi ha una xicoteta discordança amb les dades de què es disposen (Cartografia temàtica de la COPUT, 1998), ja que en aquests s'indica que la zona té una erosió actual i potencial molt baixa.  
- El risc d'inundació en el sector és totalment inexistent.  
- L'àmbit d'actuació té vulnerabilitat a la contaminació de les aigües subterrànies per activitats urbanístiques baixa. Encara que per a aquesta categoria de risc no es limita especialment l'ús urbanístic dels terrenys, s'hauran d'adoptar mesures preventives que eviten l'abocament de residus sòlids, d'aigües residuals i de substàncies contaminants al terreny, tant en fase de construcció com en la fase de funcionament.  
- Es distingeix que l'accessibilitat als recursos hídrics és mitjana en tot el sector.  
S'indica que en el sector UBZ-3 el risc de lliscament és nul.  
2. El valor de l'acceleració sísmica bàsica en el municipi de Monforte del Cid és de 0.11, per la qual cosa segons s'indica en la norma sismoresistent l'aplicació d'aquesta norma és obligatòria.  
3. L'actuació se situa una zona amb un relleu ondulat, format per terrenys amb un pendent mitja del 2,4% en sentit descendent cap a l'oest.  
Es tracta d'una zona de geologia prebètica caracteritzada per la presència d'unitats sedimentàries amb disposició estructural complexa.  
L'actuació s'assenta sobre materials detrítics de neocé i quaternari, on predominen els cudols, les graves i les arenes.  
4. Els terrenys objecte d'estudi es caracteritzen per l'escassa humitat i alta evotranspiració, de litologia carbonatada, que requereix una intensa llavada perquè produïsca un desenvolupament edàfic; amb absència de vegetació clímax i una forta activitat antròpica.  
La vegetació és escassa i es redueix a bancals de cultius de vinya i alguns arbres aïllats, per tant no s'han observat en la zona espècies vegetals de caràcter forestal ni espècies endèmiques o protegides que pogueren impedir la transformació urbanística dels terrenys.  
No obstant això, es presenta un informe molt complet de la vegetació present en l'àrea, s'ha elaborat un catàleg en què s'indiquen els taxons que s'han trobat, i un inventari de la vegetació predominant.  
A més es fa un xicotet estudi comparatiu de la vegetació actual i la potencial.  
5. La fauna present en l'àmbit d'estudi està directament relacionada amb el tipus de vegetació existent, una zona amb escassa cobertura vegetal; i amb la proximitat dels terrenys afectats els nuclis urbans.  
Es detallen les espècies animals de rellevància en la zona acompanyades d'una breu descripció i hàbitat. Es descriuen les principals espècies que s'han observat en el sector i altres que encara que no han sigut vistes, l'àrea de distribució d'aquestes engloba la zona d'estudi.  
A més es fa una valoració de la comunitat faunística de la zona, atenent a l'estacionalitat, el grau d'abundància o raresa de cada espècie i l'estat de protecció.  
6. Explotació dels recursos naturals.  
Proveïment d'aigua potable  
Es presenta informe certificat de l'Ajuntament, de data 10 de novembre de 2005, en el qual s'indica que l'empresa concessionària del servei d'aigua potable (Aguas Municipalizadas de Alicante EM), té capacitat suficient per a proveir d'aigua potable al sector UBZ-3, ja previst en les normes subsidiàries de planejament municipal amb la mateixa edificabilitat i nombre d'habitatges.  
La Llei 4/2004, de 30 de juny de 2004, d'ordenació del territori i protecció del paisatge, indica en l'article 19, que la implantació d'usos que impliquen un increment del consum d'aigua, requerirà l'obtenció prèvia d'informe favorable de l'organisme de conca competent, o entitat col·laboradora autoritzada per al subministrament.  
Aigües residuals  
Es presenten els plànols de l'avantprojecte dels col·lectors generals i l'estació depuradora d'aigües residuals en què es van a tractar les aigües residuals que genere el sector UBZ-·3.  
També es presenta certificat de l'Ajuntament de data 10 de novembre de 2005, que diu que té capacitat suficient per a gestionar el tractament de les aigües residuals que genere el sector UBZ-3, ja previst en les normes subsidiàries amb la mateixa edificabilitat i nombre d'habitatges, amb la posada en servei de la nova depuradora que construirà la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, conjuntament per a les poblacions de Novelda i Monforte del Cid.  
No es realitza una previsió del volum d'aigua residual que generarà el sector una vegada desenvolupat basant-se que ja estava previst aquest increment de volum en les normes subsidiàries.  
Com que la nova depuradora està pendent d'execució a data 10 de novembre de 2005, s'ha d'indicar la destinació actual de les aigües residuals del municipi i l'entitat gestora d'aquestes n'haurà de certificar la capacitat per a acceptar l'increment de volum.  
Si no pot acceptar l'increment d'aigües residuals, haurà de preveure un sistema de depuració provisional fins a la construcció de la nova depuradora.  
Residus  
Es presenta certificat de l'Ajuntament, de data 10 de novembre de 2005, que indica que el consorci per a la gestió dels residus sòlids urbans del Baix Vinalopó, té la capacitat suficient per a gestionar la recollida i tractament dels residus sòlids urbans que genere el sector UBZ-3.  
No realitza una previsió de la quantitat de residus que generarà el sector plenament desenvolupat basant-se que ja estava previst en les normes subsidiàries amb la mateixa edificabilitat i nombre d'habitatges.  
Ocupació del sòl  
El sector ocuparà una superfície total de 111.798 m² dels quals, 106.324 m² ja estaven classificats com a sòl urbanitzable. L'ampliació es realitza a costa de 5.474 m² de sòl no urbanitzable comú.  
7. Es presenta un programa de vigilància ambiental que s'ha de desenvolupar en la fase de construcció i que consisteix bàsicament a gestionar adequadament els residus que es generen, realitzar uns regs periòdics per al control de la pols, i portar un control de les possibles incidències ambientals i fer que aquestes queden limitades al perímetre de l'actuació.  
8. Mesures correctores dels sòls enfront dels residus.  
Es disposarà en la zona d'obres una part amb el sòl totalment impermeabilitzat on es realitzaran els treballs de canvis d'olis i bateries, ompliment de gasoil, d'aquestà manera s'evitaran afeccions al subsòl.  
Els olis i bateries seran retirats de manera periòdica per una empresa gestora de residus autoritzada per la Generalitat.  
Els residus assimilables a urbans es disposaran diàriament en els contenidors municipals per a la recollida d'aquests.  
Respecte als inerts es recolliran en una zona de l'obra i seran traslladats periòdicament a l'abocador d'estèrils més pròxim.  
Tot això es realitzarà posant molta atenció a evitar que es mesclen els distints tipus de residus.  
S'indiquen després les obligacions que s'ha de seguir per a la correcta gestió de residus, diferenciant entre residus perillosos o no.  
L'estudi d'impacte ambiental indica que la zona objecte d'estudi presenta una qualitat ambiental baixa, ja que es tracta d'un territori totalment transformat que no té valors naturals significatius.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/89, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. Segons l'article 5é del Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/89, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'hi aplique aquesta llei.  
4. Segons l'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tant i a la vista de tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
S'estima acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, l'homologació i pla parcial del sector UBZ-3 de Monforte del Cid a Alacant, el promotor del qual és l'Ajuntament de Monfort, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada, i els condicionants establits a continuació.  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte al compliment dels següents condicionants:  
1. A data 15 de novembre de 2005 està pendent la construcció de l'estació depuradora d'aigües residuals per a les poblacions de Novelda i Monforte del Cid.  
En el cas que la depuradora municipal actual no puga acceptar aquests abocaments, el promotor proposarà un sistema de depuració que garantisca el correcte tractament dels abocaments fins que estiga construïda la nova estació depuradora d'aigües residuals que s'ha d'executar pel Ministeri.  
L'EDAR projectada haurà de presentar totes les autoritzacions pertinents de forma prèvia a la construcció d'aquesta.  
En qualsevol dels casos, els abocaments d'aigües residuals i pluvials, hauran d'ajustar-se a allò que disposa la normativa específica vigent i en particular al Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text refós de la llei d'aigües.  
2. En compliment de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'ordenació del territori i protecció del paisatge, s'ha d'aportar, davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme, certificat de suficiència de recursos hídrics emés per l'organisme de conca competent, o entitat col·laboradora autoritzada per al subministrament.  
3. Respecte a la gestió dels residus sòlids, l'Ajuntament haurà de fer-se'n càrrec de la gestió complint el Pla zonal de residus, la Llei 10/1998, de 21 d'abril, de residus de la Comunitat Valenciana, el Reial decret 1481/2001, de 27 de desembre, pel qual es regula l'eliminació de residus per mitjà d'abocador i la Llei 10/2000, de residus de la Comunitat Valenciana.  
4. S'hauran de complir les observacions incloses en l'informe de camins ramaders del Servei de Medi Ambient de la Direcció Territorial d'Alacant de data 5 de juliol de 2005 per a l'adequat tractament del camí ramader assagador dels Frares, l'amplària legal de les quals són 20,89 metres, i són les següents:  
- Haurà de respectar-se l'amplària legal d'aquest, 20,89 metres en tot el seu recorregut.  
- Haurà de quedar senyalitzada convenientment de manera que quede clara la seua condició de camí ramader. Així mateix haurà d'assegurar-se la continuïtat preferent, si és el cas, del trànsit ramader i dels altres usos complementaris i compatibles definits en la Llei 3/95, de camins ramaders.  
- La titularitat dels terrenys afectats en el sector continuarà corresponent a la Generalitat Valenciana.  
5. S'ha d'aportar informe favorable definitiu emés per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià.  
En aquest sentit, s'han de complir les cauteles expressades en l'informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de 14 de setembre de 2005, que són:  
- A aquest efecte d'elaborar el corresponent estudi d'impacte ambiental sobre el patrimoni cultural haurà de dur-se a terme una prospecció arqueològica que permeta definir l'afecció de les obres previstes sobre el patrimoni arqueològic, de manera que es puga estudiar la compatibilitat del projecte i l'impacte d'aquest des del punt de vista arqueològic, com també les mesures correctores que s'han d'adoptar, si és el cas, tot això de conformitat amb allò que preveu l'article 62, de la Llei del patrimoni cultural.  
- D'altra banda, l'estudi d'impacte també ha de preveure les afeccions al patrimoni cultural en general, per la qual cosa en la prospecció esmentada haurà de demanar-se la informació relativa a elements arquitectònics i etnològics a aquest efecte de valorar l'impacte sobre aquests i les mesures a adoptar si n'és el cas.  
- El projecte de prospecció en els termes definits anteriorment haurà de sotmetre's a la corresponent autorització de conformitat amb allò que preveu l'article 60 de la Llei del patrimoni cultural valencià.  
- Pel que fa al patrimoni paleontològic per aquesta Direcció General a la vista de la documentació planimètrica aportada, pot anticipar-se-li que no resulta necessària cap actuació i que no hi ha afeccions d'aquest tipus.   
- En la consulta a aquesta ha de tenir-se en compte en relació amb els béns d'interés cultural que l'estat ha incoat o declarat representa una situació administrativa, sense que això afecte la seua protecció, ja que, d'acord, amb la Llei del patrimoni cultural valencià, la incoació de l'expedient implica ja l'aplicació del règim de protecció de la declaració.  
- D'altra banda, les torres i castells, i en general les construccions de naturalesa defensiva, tenen la consideració de bé d'interés cultural d'acord amb allò que preveu la disposició addicional primera de l'esmentada norma, per la qual cosa, amb independència que alguns d'ells no es troben en la llista resultant de la consulta, bé perquè aquesta Direcció General no tinga coneixement de l'existència d'aquests o bé perquè encara no s'han integrat en la base de dades, disfruten d'aquesta condició i es protegeixen com a tals.  
- Pel que fa al règim de protecció legal dels béns d'interés cultural aquest implica que qualsevol intervenció que puga afectar aquests o el seu entorn de protecció haja d'autoritzar-se expressament per aquesta Direcció General, d'acord amb allò que estableix l'article 35 de la Llei de patrimoni cultural valencià.  
6. S'hauran d'introduir mesures preventives i correctores tendents a minimitzar els impactes ambientals generats durant els treballs previs, la fase d'urbanització i la fase de construcció, com ara:  
- Recollida de terres sobrants en zones habilitades a aquest efecte, amb adopció de mesures preventives per a evitar la formació de núvols de pols. Transport d'aquestes en camions tancats a un abocador autoritzat, que haurà de ser identificat prèviament.  
- Els residus vegetals generats amb la retirada de la vegetació existent hauran de ser gestionats de manera adequada, i en queda prohibida la crema.  
- S'haurà de realitzar una recollida selectiva dels residus generats en fase d'urbanització i construcció, i hauran de ser gestionats per empreses autoritzades.  
- Habilitació de zones específiques per a l'estacionament de la maquinària d'obra, zones impermeables que eviten la filtració de residus líquids al terreny i que vagen dotades de sistemes de recollida de líquids o olis que puguen ser abocats o provinguen de fuites de la maquinària.  
- Durant la fase d'execució de les obres s'hauran d'extremar les mesures de prevenció i contenció de la contaminació atmosfèrica, especialment la relacionada amb la producció de pols i partícules en suspensió, amb aquest fi, s'hauran d'efectuar regs periòdics i augmentar-ne la freqüència en èpoques caloroses. Els vehicles de transport de material pulverulent hauran d'anar coberts completament amb lones o altres materials capaços de contenir la producció de pols. S'efectuaran, periòdicament, labors de neteja de vials. Finalment, es vigilarà de manera especial els passos de vehicles amb càrrega contaminant amb tal d'evitar abocaments accidentals.  
7. El material necessari per a realitzar l'esplanada del sector haurà de provenir de pedrera o zona de préstec autoritzada, havent de disposar de certificat en què s'especifique l'origen dels materials, es justifique el volum necessari i la capacitat de la zona de préstec per a atendre la demanda generada. I hauran de disposar de les autoritzacions sectorials preceptives.  
8. La terra vegetal extreta durant la fase de moviment de terres, i que siga susceptible d'aprofitament, es mantindrà en condicions agrícoles adequades i es destinarà al farciment de les zones verdes previstes en l'actuació, o si no n'hi ha a altres àrees del municipi on en siga susceptible la utilització.  
9. Els residus sòlids inerts, en la fase de construcció, hauran de gestionar-se en abocadors autoritzats, i no hauran de depositar-se en cap moment runes fora de la parcel·la objecte d'estudi. Amb aquest fi, l'Ajuntament exigirà els certificats d'acceptació i capacitat per part d'empresa autoritzada a l'empresa encarregada de l'execució del sector.   
10. S'hauria de completar el programa de vigilància ambiental indicant el tipus de controls que s'han de realitzar, el mode en què es duran a terme i la periodicitat d'aquests. Els controls hauran d'anar encaminats a vigilar la contaminació atmosfèrica i acústica generada, la correcta gestió dels residus generats, la gestió de les aigües residuals produïdes, i el consum de recursos hídrics.  
Tercer  
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 22 de febrer de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 73/5662-FTV  
Títol: Homologació i pla parcial IP-9  
Promotor: Ajuntament d'Agullent  
Autoritat substantiva: Ajuntament i CTV  
Localització: Terme municipal d'Agullent (València)  
Descripció del projecte   
1. Objecte de projecte  
El Projecte d'homologació i pla parcial IP-9 proposa la reclassificació de sòl no urbanitzable comú en sòl urbanitzable industrial, a fi d'oferir sòl industrial en condicions òptimes per a una ràpida gestió, en un emplaçament estratègic a nivell comarcal per la seua connexió immediata a l'autovia central en el tram Canals-Agullent.   
Cal destacar que els límits del sector són, al nord i est carreteres, a l'oest carretera i camí i al sud sòl no urbanitzable.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Amb l'homologació proposada es delimita un únic sector de sòl urbanitzable, el qual s'ordenarà detalladament, amb una superfície de 662.153 m².  
L'existència del gasoducte a l'oest i l'accidentada topografia al sud, exigeixen allí l'emplaçament de les zones verdes, que a més produeixen l'encoixinament del canvi de classificació del sòl, amortint l'efecte industrial sobre el sòl no urbanitzable.  
S'ha reservat una parcel·la de 8.000m² per a citar la depuradora del sector, en el cas que l'EDAR d'Ontinyet-Agullent no puga rebre les aigües residuals industrials assimilables a urbanes del sector.  
Es determina l'ús industrial genèric per a totes i cada una de les illes incloses en el sector, i s'apliquen els següents condicions d'ús:  
a) Ús global: gran indústria, indústria compatible, taller industrial.  
b) Usos permesos: residencial unifamiliar per a vigilància, comercial a l'engròs, oficines al servei de la indústria, magatzems qualificats i innocus, garatges i aparcaments, hostaler i serveis per a la indústria. Terciaris degudament justificats.  
c) Usos prohibits: residencial permanent.  
3. Alternatives  
Es presenten alternatives que preveuen la modificació dels criteris d'ordenació, per un costat una basada en grans illes i menor viari amb zones d'aparcament viari independent per a instal·lacions de gran envergadura; o bé, una ordenació amb major viari i illes de menys dimensió per a empreses de xicoteta magnitud. Alternatives que es desestimen per no correspondre's a les necessitats ni a la topografia de la zona.  
La solució adoptada, finalment, respon a les condicions externes imposades per les infraestructures, l'existència del gasoducte i l'accidentada topografia en el sud, com també a la implantació d'un viari de 22 metres d'ample que es mostra amb la capacitat per a albergar la dotació d'aparcaments exigida en el Reglament de planejament.   
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 29 de març de 2004, la Secció de planejament de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València, va remetre el Projecte d'homologació i pla parcial IP-9 del municipi d'Agullent, acompanyat del corresponent estudi d'impacte ambiental, com també dels certificats d'aprovació provisional i del resultat del tràmit d'informació pública on s'incloïa un extracte de les al·legacions presentades, a l'efecte d'emetre la corresponent declaració d'impacte ambiental.  
En data 2 de setembre de 2004, la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià, va remetre a aquest servei informe pel qual s'informava desfavorablement l'efecte patrimonial el referit pla parcial fins que no es realitzara una prospecció arqueològica de tot l'àmbit afectat que garantira l'absència de restes d'aquesta índole.  
En data 10 de novembre de 2004, aquest servei va remetre a l'Ajuntament un requeriment de documentació per a poder procedir a la tramitació de l'expedient. Al mateix temps se'ls va informar que haurien de completar la documentació tècnica en els aspectes següents:  
- Obtenció de l'informe favorable de la unitat de camins ramaders.  
- Informe favorable en compliment de l'article 11 de la Llei 4/19514, de juny, de patrimoni cultural valencià, vist que existia antecedent d'informe desfavorable.  
- Aportar els certificats que justificaren la disponibilitat de recursos hídrics, la gestió de residus i la capacitat de depuració de les aigües residuals.  
Amb data 27 de juny de 2005 per causa d'inactivitat imputable a l'interessat es va enviar a l'Ajuntament document amb notificació d'advertència de caducitat.  
Amb data 11 de juliol de 2005 l'Ajuntament remet documentació formada per la còpia de les al·legacions i còpia del certificat de l'acord plenari sobre l'aprovació provisional i de la resolució d'al·legacions.  
Amb data 21 de juliol de 2005 l'Ajuntament remet, a fi de completar la documentació necessària per a prosseguir l'EIA, la documentació següent:  
- Informe positiu sobre la capacitat de l'EDAR per a admetre els cabals d'aigües residuals.  
- Autorització de la conselleria de Cultura, Educació i Esport per a la prospecció arqueològica.  
- Informe acceptable de la Unitat de Camins Ramaders.  
- Informe de l'urbanitzador sobre sol·licitud d'informe la Direcció General de Patrimoni Cultural sobre la prospecció arqueològica realitzada.  
- Certificat sobre la disponibilitat per a la gestió de residus.  
Amb data 16 de novembre de 2005 es rep via fax, per part de l'Ajuntament, informe d'EGEVASA sobre la viabilitat de l'actuació urbanística del sector.   
Amb data 17 de gener de 2006 aquest servei remet a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge un requeriment de documentació, a fi de disposar d'elements de judici suficients per a emetre la corresponent declaració d'impacte ambiental.  
Amb data 31 de gener de 2006, Atlántida Estudios y Gestión entrega d'informe contestant a l'últim requeriment de documentació, fent constar que ha sigut, així mateix, remés l'Ajuntament d'Agullent.  
2. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic en el DOGV núm. 4603, de 7 d'octubre de 2003, en el diari Levante de 26 setembre de 2003i en els taulers d'edictes de l'Ajuntament.  
Durant el període d'informació pública s'hi van presentar un total de cinc al·legacions, tres de caràcter personal, una altra d'un grup de propietaris i una altra de l'Ajuntament d'Ontinyent.  
3. Resum d'al·legacions  
Les al·legacions presentades són principalment de caràcter urbanístic, excepte una que en un dels seus punts fa referència al camí ramader que discorre pel sector:   
- La Senda de Múrcia es pretén reconduir per la servitud de l'autovia, sense preveure la possibilitat que la referida senda discórrega per uns dels carrers del polígon, la qual cosa en facilitaria el manteniment i eliminaria algun dels problemes del nou traçat proposat.  
A aquest últim punt, l'Ajuntament contesta que caldrà ajustar-se a les indicacions de la conselleria competent.  
4. Informació o documentació complementària  
Amb data 12 de juliol de 2005 l'Ajuntament remet informe sobre la disponibilitat d'aquest ajuntament per a la gestió de residus del polígon industrial, en el qual l'alcalde-president certifica:  
- La disponibilitat de mitjans per a gestionar els residus sòlid urbans que es generen en el sector.  
- L'existència d'un ecoparc de caràcter comarcal en el veí municipi, on es processaran els residus inerts del sector.  
- La gestió de residus tòxics i perillosos s'haurà d'efectuar per mitjà de gestors homologats.  
Sol·licitud d'informes sectorials  
1. Informe de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià, de 2 d'agost de 2004.  
L'informe fa referència a les qüestions següents:  
- El projecte requereix un important moviment de terres, la qual cosa implica un risc d'espoli en possibles jaciments arqueològics si no s'hi estableixen mesures de salvaguarda. No es té documentant cap jaciment arqueològic, no obstant això, atesa l'afecció del sòl s'estima imprescindible la realització d'una prospecció arqueològica prèvia.  
- Recorda que qualsevol troballa d'índole arqueològica o paleontològica haurà de ser comunicada.  
- Des del punt etnològic, inclou un element de patrimoni, es tracta d'una caseta de pedra en sec i coberta plana, que s'haurà de conservar.  
Amb les consideracions anteriors i de conformitat amb els seus serveis tècnics, s'informa desfavorablement l'efecte patrimonial fins que no es realitze una prospecció arqueològica en tot l'àmbit que garantisca l'absència de restes i les mesures correctores procedents en el cas que es detecten la seua presència.  
2. Informe de la Unitat de Camins Ramaders del Servei de Medi Ambient DT València sobre l'afecció al domini públic del camí ramader assagador de Múrcia, d'1 d'abril de 2005.  
S'informa que, vista la proposta presentada per Atlántida Estudios y Gestión es constata l'acceptable tractament del camí ramader en qüestió en quedar assegurada la seua integritat superficial sobre la part exterior del sector, sempre que la connexió nord coincident amb els accessos al futur polígon siga senyalitzada convenientment segons se'ls indicava en document annex.  
3. Informe del Servei de Patrimoni Arqueològic, Etnològic i Històric, 31 de gener de 2005.  
Per mitjà d'aquest informe s'autoritza el projecte de prospecció arqueològica i s'obliga el director o directora de l'actuació a elaborar informe dels resultats obtinguts.  
4. Informe de l'Entidat de Sanejament d'Aigües sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració d'Ontinyent-Agullent per a admetre els cabals residuals generats pel programa d'actuació integrada del sector industrial IP-9, 11 de novembre de 2003.  
A partir de Ia documentació remesa pel sol·licitant i de l'estudi del disseny i funcionament de l'actual depuradora, l'entitat comunica:  
1. Que l'EDAR està dissenyada per a tractar 31.590 m³/dia. El cabal mitjà és de 2003 de 17.847 m³/dia i el cabal generat previst de 180 m³/dia.  
2. S'observa la dificultat tècnica de la realització de la connexió, per la qual cosa en el seu dia haurà de justificar-se pel peticionari la viabilitat d'aquesta.   
Amb totes les dades revisades s'informa de la viabilitat del tractament de l'EDAR d'Oninyent-Agullent de les aigües residuals generades pel sector sempre que:  
- L'urbanitzador responsable realitze la sol·licitud de connexió efectiva i que les obres necessàries per a l'esmentada connexió s'efectuaran pel peticionari a compte i risc d'aquest.  
- L'abocament generat pel desenvolupament urbanístic assenyalat haurà de complir els límits d'abocament establits. Amb aquest fi l'urbanitzador haurà de preveure que abans del punt de connexió ha de disposar una arqueta de registre.  
5. Informe de l'Empresa General Valenciana de l'Aigua SA (EGEVASA), com a empresa concessionària del Servei Municipal d'Aigua Potable a la població d'Agullent, 14 de maig de 2004.  
A petició d'ATG Atlántida Estudios y Gestión informen que:  
- En l'actualitat no hi ha cap xarxa d'aigua potable en la zona d'afecció, de la qual es puga proveir el sector.  
- Que el consum previst és excessiu per a la capacitat actual de la infraestructura existent.  
- Per a poder proveir el sector industrial s'hauria d'instal·lar una canonada de diàmetre interior de 150 mm des del depòsit de capçalera municipal.  
- Per a realitzar el control de volum d'aigua, serà necessària la instal·lació d'un comptador volumètric.   
- Que en la futura xarxa de distribució no es poden deixar finals de xarxa per problemes de salubritat.  
- S'adjunten plànols d'un possible traçat.  
6. Informe de viabilitat de proveïment al sector industrial IP-9 del municipi d'Agullent de l'Empresa General Valenciana de l'Aigua SA (EGEVASA), 24 de gener de 2006.  
Es recull en aquest informe que el proveïment actual a la població d'Agullent es realitza a través de perforacions situades al SO del municipi, el pou de Lazaret, que és el que habitualment es troba en funcionament, i el pou de la Serreta, que es troba de reserva.  
Finalment, consideren que per a la situació actual del proveïment d'aigua potable a Agullent i la demanda sol·licitada de 13,86 l/s per al sector corresponent IP-9 del municipi d'Agullent, en l'actualitat és viable assumir l'increment previsible, ja que en el cas de necessitat es pot bombar aigua des del pou de reserva.  
7. Informe de l'entitat de Sanejament d'Aigües sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració d'Ontinyent-Agullent per a admetre els cabals residuals generats pel programa d'actuació integrada del sector industrial IP-9, 24 de gener de 2006.  
Partint de Ia documentació remesa pel sol·licitant i de l'estudi del disseny i funcionament de l'actual depuradora, l'entitat comunica:  
- Que l'EDAR està dissenyada per a tractar 31.590 m³/dia. El cabal tractat actualment és quelcom superior al tractat en el moment de l'informe inicial, sent el cabal mitjà de 2005 de 18.982 m³/dia.  
- Segons les dades aportades pel sol·licitant, el cabal generat no ha variat respecte a les primeres estimacions que és de 180 m³/dia, per la qual cosa l'EDAR d'Ontinyent-Agullent té actualment resguard suficient per a admetre-ho.  
8. L'informe següent s'ha sol·licitat sense que fins a la data s'haja rebut resposta respecte d'això en aquesta Direcció General:  
- Informe definitiu sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, d'acord a l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.   
9. Pel fet que hi ha la possibilitat que la xarxa de sanejament es resolga sense recórrer a l'EDAR d'Ontinyent-Agullent, l'interessat remet a aquest servei la sol·licitud presentada a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer a fi d'obtenir els informes següents:  
- Informe de viabilitat sobre abocament d'aigües pluvials al riu Clarià, al terme municipal d'Ontinyent.  
- Informe de viabilitat sobre abocament d'aigües residuals depurades a riu Clariano, al terme municipal d'Ontinyent.  
Afeccions legals  
1. Després de la consulta de les cartografies temàtiques i estudis integrants dels sistemes d'informació territorial publicades per la COPUT, PATRICOVA, PGOF i xarxa Natura no s'han detectat, en l'àrea d'estudi, afeccions a cap figura ambiental.  
2. Camins ramaders. Dins del sector en direcció nord consta l'existència del camí ramader conegut com a assagador de Múrcia. L'esmentat assagador no existeix físicament en el territori que s'ha d'ordenar ni consta en el cadastre de rústica però el seu traçat queda afectat pel projecte.  
L'amplària d'aquest és de 37,1 metres, la qual va ser reduïda a 12 metres, segons s'indica en l'estudi d'impacte ambiental per l'Ordre del Ministeri d'Agricultura de 20 de novembre de 1975, per la qual s'aprova el Projecte de classificació dels camins ramaders d'Agullent.   
El pla parcial planteja la modificació del seu traçat, de manera que discórrega paral·lel a la CV-40 per la zona d'afecció fins al camí de la Motxa, on ix del nou polígon. En aquest nou traçat es deixarà l'espai lliure sense urbanitzar.  
Per part de la unitat de camins ramaders consta que aquesta solució és viable, sempre que la connexió nord coincident amb els accessos al futur polígon siga senyalitzada convenientment segons unes directrius que se li marquen.  
3. Jaciments arqueològics. Consultat l'Inventari de patrimoni de la conselleria de Cultura, Educació i Ciència no s'hi ha constatat l'existència de naciments arqueològics.  
Donat l'important moviment de terres que el projecte requereix per a la seua execució, s'ha hagut de dur a terme una prospecció arqueològica prèvia.  
La prospecció arqueològica es va dur a terme el 21 de gener de 2006, sense que es produïra la troballa de cap resta. No obstant això, s'espera l'informe definitiu tant de l'arqueòleg com de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià per a garantir la correcta salvaguarda dels possibles jaciments no coneguts.  
L'estudi d'impacte ambiental, per a prevenir possibles afeccions als jaciments, estableix que, si durant la realització d'obres d'urbanització o edificació apareixen restes arqueològiques, el promotor quedarà obligat a comunicar-ho a la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià i a adoptar les mesures de conservació necessàries.  
4. Patrimoni etnològic. Des del punt de vista etnològic, l'estudi inclou, en l'extrem nord, un element de patrimoni d'aquesta índole que s'integra en la urbanització del pla parcial, es tracta d'una caseta de pedra en sec i coberta plana. Aquest immoble s'haurà de conservar, no podent ser desplaçat ni desmuntat sense l'autorització de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, segons informe de 25 d'agost de 2004.  
L'estudi d'impacte ambiental estableix com a mesures correctores que es respectarà la caseta de pedra, integrant-la en la zona verda prevista en aquesta zona, per on discorrerà a més el nou traçat del camí ramader.  
Consideracions ambientals  
1. Els terrenys destinats a la ubicació del projecte presenten un grau baix de vulnerabilitat de les aigües subterrànies a la contaminació, ja que els materials geològics presenten permeabilitat baixa o molt baixa, com les argiles, margues triàsiques i alguns materials del miocé.  
Aquest tipus de sòl presenta vocació per a l'acollida d'usos industrials, sempre que es garantisca la innocuïtat de les seues activitats per mitjà de les mesures correctores d'impermeabilització, tractament i control d'abocaments.  
2. La capacitat d'ús d'aquests sòls és moderada (classe C); i el seu ús actual és el cultiu moderadament intensiu de vinya i albercocs, encara que bona part del territori afectat està actualment abandonat.  
La presència de regosols calcaris, per la seua morfologia erosiva, implica una erosió important del sòl, no obstant això, l'escàs pendent en alguns llocs o els abancalaments existent en el sector, impedeixen que apareguen greus problemes erosius, per la qual cosa estos sòls presenten un risc d'erosió actual molt baix i potencial baixe.  
3. El terme d'Agullent es troba enclavat en la regió mediterrània occidental per la qual cosa les restes de vegetació natural són típicament mediterrànies i estan adaptades a suportar dèficits hídrics en una època estival.  
La vegetació potencial en la zona correspon al carrascar, encara que aquesta s'ha vist enormement afectada pels assentaments humans i els cultius de secà. Per aquesta raó la vegetació actual s'allunya de la vegetació potencial i es caracteritza per la presència de diverses comunitats nitròfiles i arvenses associades a l'acció antropozoògena, pròpia dels camps de cultiu, de camins, de terrenys erms i de zones amb un elevat grau d'alteració antròpica del medi, per la qual cosa presenta un escàs valor per a la conservació.  
4. En la zona d'estudi només es pot parlar de fauna de camps de cultiu i zones degrades caracteritzada per la presència massiva de múrids (rates i ratolins), l'herpetofauna està representada per sargantanes i colobres.  
En referència a l'ornitofauna, s'hi estableix en funció dels terrenys siguen arbratges i no arbratges, destacant per als primers els fringíl·lids (cadernera, verderol..) i els pàrids (carboner comú...). En els no arbratges destaca la presència d'espècies que nidifiquen en el sòl (terrerola, cogullada...).  
Les edificacions disperses en la zona són utilitzades per a nidificar per part d'espècies com l'oroneta comuna, l'estornell negre, la palput i l'òbila comuna.  
Es tracta, en definitiva, d'una fauna condicionada per les comunitats vegetals presents, que s'adaptaran majoritàriament a les noves condicions i, en menor grau, seran desplaçades cap a la contornada la vegetació de les quals presenta les mateixes característiques que les actuals del sector.  
5. El proveïment d'aigua potable de la població d'Agullent es realitza a partir de dues perforacions situades al SO del municipi, sent dels dos, el pou de Lazaret el que habitualment es troba en funcionament i el de la Serreta es troba en reserva.  
L'estudi d'impacte ambiental estableix que el nou polígon es connectarà a la xarxa general d'aigua potable, que discorre a uns 100 m del polígon, i a la d'Ontinyent com a alternativa en èpoques d'escassetat, previ conveni amb l'esmentat Ajuntament.  
L'informe d'EGEVASA sobre la viabilitat de proveïment d'aigua estableix que és viable assumir l'increment de 13,86 l/s, que suposen els nous usos establits per al sector d'estudi. No obstant això, en l'avantprojecte d'urbanització per al dimensionat de la xarxa s'ha tingut en compte un cabal que ascendeix a 45,56 l/s.  
Cal destacar que el mateix estudi d'impacte ambiental estableix que el desenvolupament industrial necessitarà una dotació important d'aigua, no estimable amb les dades que es disposen actualment, que provocarà un increment estimable en el consum d'aigua a nivell municipal.  
La xarxa de sanejament serà de tipus separativa, realitzant l'abocament d'aigües pluvials al riu Clarià. Per a l'evacuació de les aigües residuals, actualment, no s'hi ha establit quin serà el tractament definitiu, i es proposen dues solucions possibles:  
a) Per mitjà de depuradora que s'ha d'instal·lar en la part més baixa del sector, en la parcel·la dotacional reservada amb aquest fi. Aquesta estació depuradora disposarà d'una capacitat de tractament de 1.000 habitants equivalents, la qual cosa correspon a 180 m³/dia. És una depuradora biològica que utilitza el sistema d'oxidació total prolongada a baixa càrrega; procés apte per al tractament d'aigües residuals assimilables a urbanes.  
b) Impulsar les aigües residuals fins a l'EDAR d'Ontinyent-Agullent, la qual cosa, i segons al·legació de l'Ajuntament d'Ontinyent, planteja la necessitat de resoldre la connexió de les aigües residuals del sector industrial IP-9 a través d'una nova conducció, ja que la connexió de les esmentades aigües al polígon industrial del pla és inviable per falta de secció en el clavegueram existent.  
La gestió dels residus en el sector, reserva servituds en les voreres per a albergar els contenidors de recollida selectiva. Els residus assimilables a urbans seran recollits per l'empresa GIRSA, diàriament i transportats a una planta de tractament.  
L'estudi acústic presentat estableix que en l'actualitat el nivell equivalent que es dóna en el sector és de 43.7 dBA i estableix que el nivell sonor equivalent en aquesta zona no podrà superar els 70 dBA, ja que és el límit establit per legislació.   
L'estudi d'impacte ambiental establix, respecte a aquest tema, que la nova zona industrial, en la fase de funcionament, actuarà com un focus generador de sorolls, amb nivells de 50-60 dBA. La qual cosa implica una àrea d'influència de radi 200 m, que a causa de l'emplaçament del sector rodejat per eixos viaris, d'una banda i a una distància prou allunyada dels nuclis habitats més pròxims, implica que no afectarà cap ús sensible. Així mateix, la zona verda disposada al sud del sector servirà com a zona d'encoixinament entre el sòl industrial i el sòl no urbanitzable comú.   
6. Segons la informació de què es disposa, els vents predominants en la comarca són el ponent (W), el gregal (NE), seguits del llevant (E) i el sud-oest (SO), que no superen la velocitat mitjana de 10 km/h, i es pot considerar com a poc important l'efecte directe d'aquest fenomen.  
Per la qual cosa es pot concloure que el nucli urbà d'Agullent i, en general, els sectors de sòl urbanitzable es troben protegits enfront de les possibles activitats potencialment contaminants de l'atmosfera situades al sector, ja que els vents dominants dispersaran aquesta contaminació en la direcció contrària els esmentats enclavaments.  
7. El paisatge de la zona d'estudi està conformat majoritàriament per terrenys agrícoles destinats a cultius de secà. Aquests terrenys estan dedicats fonamentalment a l'explotació de vinya i albercocs, encara que cal indicar que gran part d'ells es troben actualment abandonats. Es caracteritzen per presentar una topografia lleugerament ondulada i abancalada, passant des d'una cota inferior a l'est a una de superior a l'oest.  
En la zona d'estudi és possible observar la presència d'edificacions disperses i d'infraestructura agrícola al servei de les labors agràries.   
És un paisatge, que segons l'estudi d'impacte ambiental, presenta una qualitat baixa, encara que amb gran incidència visual atesa la seua localització i l'únic impacte que produirà aquesta ocupació serà la pèrdua de sòls amb alta capacitat agrícola i una modificació del paisatge rústic regnant en l'actualitat.  
8. Les mesures preventives i correctores s'hi estableixen per a evitar que es perjudique de manera irreversible els recursos naturals, la salut i el benestar de les persones.  
Es desenvolupen, principalment, mesures destinades a evitar possible contaminació del sòl i de les aigües a causa dels abocaments industrials; com també, destinades a la gestió de residus sòlids urbans i industrials. Totes aquestes mesures s'hauran de complir en la mesura que no afecten cap de les mesures preventives o correctores que s'establisquen en aquesta declaració.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
S'estima acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Projecte d'homologació i pla parcial IP-9 del municipi d'Agullent (València), sempre que es desenvolupe d'acord amb allò que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.  
Segon  
Condicionants necessaris per al desenvolupament del projecte:  
1. Un informe favorable i definitiu emés per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de en compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.   
Sí en funció de l'esmentat informe s'haguen d'adoptar mesures preventives i correctores a fi de garantir la salvaguarda dels possibles jaciments trobats, s'hauran d'incorporar tant en l'estudi d'impacte ambiental com en la documentació del planejament.  
En el cas que l'esmentat informe resulte desfavorable, així haurà d'entendre's també aquesta declaració d'impacte ambiental.  
2. Abans de la recepció de la urbanització l'Ajuntament d'Agullent haurà de comprovar que:  
2.1. S'ha realitzat la infraestructura, consistent en una canonada de diàmetre interior de 150 mm des del depòsit de capçalera municipal, que garantisca el proveïment d'aigua potable al sector.  
2.2. S'ha connectat a una de les dues EDAR previstes en el projecte. En el cas d'optar finalment per l'EDAR pròpia instal·lada al sector, s'haurà de garantir que es troba totalment executada, dimensionada amb capacitat suficient per a tractar la totalitat de les aigües residuals generades, i preparada per a entrar en funcionament.   
3. Tenint en compte que els abocaments es realitzen al riu Clarià, tributari d'una zona sensible (embassament de Bellús, i posteriorment curs mitjà del riu Albaida, lloc d'interés comunitari) i que tant l'EDAR Ontinyet-Agullent com l'EDAR prevista per al sector són òptimes per a aigües residuals de procedència sanitària o assimilables, però no de procés industrial, en el pla de vigilància s'haurà d'incloure que:  
3.1. L'Ajuntament haurà de vetlar per que les indústries que generen aigües residuals de procés industrial compten amb un pretractament abans del seu abocament a la xarxa general que condueix les aigües residuals a l'EDAR. En tot cas, serà necessari aquest pretractament si les concentracions de l'abocament superaren els límits establits en l'ordenança municipal d'abocaments o el model d'ordenança d'abocaments a la xarxa municipal clavegueram elaborat conjuntament per l'entitat de sanejament de la Generalitat Valenciana i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies.  
4. En el cas d'utilitzar, com a sistema de depuració, l'EDAR instal·lada en aquest sector s'ha de:   
4.1. Identificar els punts d'abocament d'aquesta.  
4.2. Obtenir l'autorització d'abocament de l'òrgan competent corresponent.  
5. Tenint en compte que la xarxa de sanejament serà separativa realitzar l'abocament d'aigües pluvials al riu Clarià:  
5.1. S'hauran d'identificar els punts d'abocament d'aquesta i s'obtindrà l'autorització d'abocament de l'òrgan competent.  
5.2. Es disposarà, prèviament al punt d'abocament, un element de pretractament que permeta recollir sòlids en suspensió, olis i greixos, o qualsevol altre objecte o substància que puga ser arrossegat per l'aigua de pluja i posteriorment abocat al riu Clarià. Així mateix s'haurà de disposar d'una arqueta per a presa de mostres de l'abocament realitzat.  
6. L'Ajuntament haurà de comprovar que les indústries del sector es troben donades d'alta en el Registre de productors de residus perillosos de la conselleria de Territori i Habitatge.  
7. L'informe emés per EGEVASA estableix que és viable assumir un increment en la demanda d'aigua potable de 13,86 l/s, a pesar que el mateix estudi d'impacte ambiental estableix que el desenvolupament industrial necessitarà una dotació important d'aigua, no estimable amb les dades que es disposen actualment, que provocarà un increment estimable en el consum d'aigua a nivell municipal i que, la xarxa de proveïment s'ha dimensionat per a 45,56 l/s.   
Per tant, s'entén que la demanda final del sector serà superior a la prevista per EGEVESA, per la qual cosa en el pla ambiental de vigilància s'establirà que:  
7.1. No es donaran noves llicències d'activitat si això comporta una demanda tal que supere els 13,86 l/s per als quals es garanteix, actualment, el proveïment, sempre que no s'aporte, davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme, per mitjà d'informe favorable de l'organisme de conca competent o entitat col·laboradora autoritzada, l'existència d'aigua potable en quantitat i qualitat suficient per als usos previstos en l'ordenació del pla parcial, segons les previsions dels plans hidrològics, a més de la no-afecció o menyscabament a altres usos existents legalment implantats.  
8. A l'efecte de compatibilitzar i harmonitzar les activitats industrials previstes al sector amb el planejament amb els graus d'intensitat relacionats amb el Decret 54/1990, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el nomenclàtor d'activitats molestes, insalubres, nocives i perilloses, s'establirà que les indústries de menor intensitat se situaran pròximes a les vies d'accés i les de major intensitat es disposaran al nord del sector.  
Aquesta situació de la indústria de major grau garanteix que en cas d'accident s'eviten danys tant a infraestructures com a zones urbanes, a més de facilitar, l'accés i l'evacuació de les esmentades indústries, ja que es localitza a la vora de la zona de verd, que al seu torn separa el sector del sòl no urbanitzable situat al nord.  
9. S'inclourà en les mesures correctores les espècies vegetals que s'han d'utilitzar en l'enjardinament de les zones verdes, optant sempre per espècies autòctones i amb sistemes radiculars no agressius, que en garantisquen la conservació sense necessitat de cap reg, ja que el projecte no preveu la implantació de xarxes de reg.  
10. L'Ajuntament exigirà a les empreses, després de la realització de les obres, certificats de recepció de residus sòlids inerts per part d'abocadors o empreses autoritzades per a la gestió d'aquest tipus de residus.  
11. Els residus vegetals originats amb la tala de l'arbratge i desbrossament de terrenys es gestionaran de manera adequada a la naturalesa d'aquests, i queda prohibida la incineració in situ d'aquests o qualsevol tipus de residu.  
12. La terra vegetal extreta, atesa la seua qualitat agrària, haurà de reutilitzar-se en el farciment de les zones verdes del sector, per a la qual cosa es mantindrà en condicions adequades. Es definirà el lloc i les condicions d'emmagatzemament del sòl eliminat, a fi de garantir que no perda les seues propietats.  
Tercer  
Totes les mesures preventives i correctores proposades com també aquelles derivades dels condicionants exposats hauran de ser recollides per la normativa urbanística de la modificació puntual, bé allò relatiu a la modificació com en el corresponent a les posteriors fases d'execució i funcionament.  
Quart  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb allò que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 16 de febrer de 2006.La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.   
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 311/0582-SEP   
Títol: Pla general d'ordenació urbana de Cervera del Maestre  
Promotor: Ajuntament de Cervera del Maestre  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Cervera del Maestre i CTU   
Localització: Terme municipal de Cervera del Maestre (Castelló)  
Descripció del projecte   
1. Objecte del projecte  
El model territorial proposat sembla voler conjugar el desenvolupament d'un municipi xicotet amb una tendència demogràfica decreixent i una estructura territorial clara partida en dues meitats diferenciades, sent la nord la de major contingut encara amb una ubicació tangent respecte a l'escala regional i una meitat sud molt poc desenvolupada i amb major valor ambiental, amb la necessitat d'elaborar un planejament general que puga donar resposta a les necessitats presents i futures del municipi, i que comporta a més una adequació a la nova legislació urbanística, com també al conjunt de lleis i normes que regulen i incideixen en la planificació i ordenació del territori.  
En aquest sentit, crida l'atenció que el PGOU no determine l'ordenació de cap dels sectors immediats al nucli urbà proposats, la qual cosa es pot entendre com un reflex de la demanda d'habitatge a curt i mitjà termini que no preveu un desenvolupament immediat d'aquests, i com un punt de partida pel que fa als objectius de desenvolupament i creixement urbanístic durant la vigència del planejament.  
El pla general d'acord amb la documentació aprovada inicialment estableix, en les directrius definitòries de l'estratègia d'evolució urbana i d'ocupació del territori (DEUT), les finalitats perseguides amb la classificació del sòl en les diverses categories d'aquest, que resumidament s'exposen a continuació:  
- Es classifica com a sòl urbà l'actual nucli de població i els seus equipaments adjacents.  
- Es classifica com a urbanitzable els terrenys adjacents al nucli urbà, que d'acord amb la topografia del territori siguen susceptibles de desenvolupament urbanístic.  
- La resta del territori es classifica com a no urbanitzable.  
- S'inclouen entre les dotacions el Castell i l'Ermita com també els terrenys al voltant d'ambdues construccions i la Font de la Roca que es qualifica com a zona verda.  
- Pel que fa a les qualificacions proposades el planejament general proposa tant per al sòl urbà com per a l'urbanitzable, com a únic ús, el residencial, encara que en les fitxes de planejament i gestió s'admet com a compatible l'industrial amb limitacions pel que fa a la seua superfície, i el terciari. No es proposa cap sector amb ús global industrial.  
- A aquest respecte, es fa referència a les actuacions previstes d'acord a l'article 20 de la Llei del sòl no urbanitzable i a qualsevol modificació del planejament en general, que seran admeses sempre que tinguen resoltes adequadament les infraestructures d'accés, proveïment d'aigua potable i energia, i tractament i abocament d'aigües residuals i pluvials.  
- No podran modificar-se els límits de la zona de protecció del Castell ni la seua qualificació de zona verda excepte per a l'ampliació d'aquest.   
Amb aquestes premisses, el model territorial pel que fa a l'ús residencial es configura sobre la base de la consolidació de la delimitació del sòl urbà residencial actual i l'establiment d'àrees de sòl urbanitzable residencial limítrofes (sectors 1, 2, 3 i 4) apostant clarament per completar el nucli existent mantenint un model de creixement compacte enfront del dispers, amb voluntat de respectar la morfologia del teixit urbà originari.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
I. El terme municipal de Cervera del Maestre amb una superfície de 93.20 km² es troba situat en la comarca del Baix Maestrat al nord-est de la província de Castelló.  
II. L'instrument de planejament actualment vigent en el municipi ho constitueix un projecte de limitació de sòl urbà aprovat el 27 de juliol de 1989, per la qual cosa en el sòl no urbanitzable, segons la llei de sòl no urbanitzable, és aplicable la consideració de sòl no urbanitzable d'especial protecció per a la resta de la superfície municipal.  
III. El PGOU aprovat inicialment classificava les superfícies següents al terme municipal:  
Sòl urbà: 17'86 ha  
Sòl urbanitzable residencial: 28'11 ha  
Sòl no urbanitzable: 9339'55 ha  
- Comú: 4759'23 ha  
- Protegit: 4580'31 ha  
Aquest planejament classificava el sòl municipal en les tres classes de sòl que prescriu la legislació urbanística, delimitant com a sòl no urbanitzable comú aquell que ha de quedar exclòs del procés urbanitzador i no haja de ser objecte de protecció, reduint lògicament el sòl no urbanitzable protegit, en el qual, al seu torn, distingeix diverses categories.   
No obstant això, una vegada conclòs el procediment d'estudi d'impacte ambiental i després del compliment dels condicionants d'aquesta declaració d'impacte ambiental, el sòl no urbanitzable protegit es veurà reduït en molta menor mesura d'allò que proposa inicialment en el PGOU respecte al planejament anterior.  
IV. El sòl no urbanitzable d'especial protecció queda dividit en les categories següents, amb les superfícies següents:  
De protecció forestal: 3927'34 ha  
De protecció historicoartisticaarqueològica: 79'89 ha  
De protecció de camins ramaders: 240'07 ha  
De protecció de llits: 266'38 ha  
De protecció de xarxa viària: 66'61 ha  
No obstant això, el sòl no urbanitzable de protecció de camins ramaders no apareix grafiat en els plànols d'ordenació ni en la llegenda que els acompanya.  
V. S'estima un potencial de 745 nous habitatges, exclòs el nucli urbà actual. L'anterior estableix un nou horitzó poblacional que s'estimen en 2.384 nous habitants, que sumats als 660 h que tira l'últim cens de 2004, donen com a resultat una població potencial de 3.044 habitants per a un municipi amb una marcada tendència al descens poblacional al llarg de tot el segle passat. En resum, el Pla general d'ordenació urbana genera un nou marc socioeconòmic que multiplica per quatre l'actual població de Cervera del Maestre.  
VI. El Catàleg de béns i espais protegits del pla general inicialment presentat incorpora com a elements protegits el Castell i les seues muralles, l'església, la torre campanar, el museu Molí d'Oli, l'ermita Santuari de la Mare de Déu del Carme i l'ermita de Sant Sebastià.  
VII.Els municipis limítrofs a Cervera del Maestre disposen en general d'una regulació urbanística sense actualitzar a la legislació sectorial vigent, i molts no han sigut sotmesos al procediment d'estudi d'impacte ambiental. La Jana, Traiguera i Sant Jordi limítrofs al nord, i Càlig i Penyíscola limítrofs a l'est qualifiquen els terrenys adjacents a Cervera del Maestre com a sòl no urbanitzable comú; Santa Magdalena del Polpís al sud i la Salzadella al sud-oest com a sòl no urbanitzable de protecció; Sant Mateu, a l'oest com a sòl no urbanitzable de protecció els terrenys situats al sud del riu de la Mare de Déu o Barranc de Sant Mateu i com a sòl no urbanitzable comú els situats al nord fins a la Rambla de Cervera, per la qual cosa la classificació i qualificació proposada es pot considerar compatible a la dels municipis limítrofs.   
3. Alternatives  
Pel que fa a l'estudi d'alternatives no s'ha presentat estudi d'alternatives en allò que a la delimitació dels sòls urbà i urbanitzable es refereix, encara que sí s'han recollit diverses modificacions en el document de planejament pel que fa al sòl no urbanitzable i a la normativa urbanística que regule els usos possibles i compatibles dels diversos sòls ordenats pel pla general.  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 3 de febrer de 2004 la DT de Territori i Habitatge de Castelló va remetre una còpia de l'expedient administratiu municipal amb la certificació del resultat del tràmit d'informació pública a què han sigut sotmesos la totalitat dels documents i còpia de les al·legacions presentades, i posteriorment, amb data 29 de desembre de 2005 remet una còpia de la documentació tècnica, inclòs l'estudi d'impacte ambiental, tot això relatiu al Pla general d'ordenació urbana de Cervera del Maestre, incoant-se el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
2. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic inicialment, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en un diari provincial amb data 11 d'octubre de 2002 i en el DOGV núm. 4356, de 14 d'octubre de 2002.  
Durant el període d'informació pública s'hi van presentar cinc al·legacions, segons consta en el certificat emés pel secretari de l'Ajuntament de Cervera del Maestre, acompanyat en l'expedient administratiu municipal per la certificació d'aprovació provisional per acord del Ple de data 7 de març de 2003, informe del tràmit d'informació pública realitzat, còpia de les al·legacions presentades i informe evacuat en contestació a aquestes.  
3. Resum de les al·legacions  
De les cinc al·legacions presentades, només la presentada pel grup municipal del PSOE fa referència a les possibles afeccions ambientals del planejament incloent propostes per a modificar la delimitació del sòl no urbanitzable en les seues diferents categories, com també, alguna consideració relativa a les antigues construccions rurals en sòl no urbanitzable (masos), la proposta d'una zona de sòl per a ubicar un polígon industrial i la necessitat completar el catàleg amb els jaciments arqueològics i elements que no figuren inicialment en la proposta, mentre que les altres al·legacions fan referència a la modificació de la classificació proposada a sòl urbanitzable o urbà, a diverses consideracions respecte al desenvolupament del sector I ermita, a la reclassificació com a sòl urbanitzable per al seu posterior desenvolupament d'un sòl no urbanitzable comú en la partida Serrades en el qual es va obtenir en el seu dia una DIC i llicència municipal per a la construcció d'un allotjament de turisme rural.  
Contestades totes les al·legacions per part del tècnic redactor del PGOU, s'han introduït les modificacions fonamentades en l'al·legació presentada pel Sr. Juan Boix Salvador, i parcialment la del grup municipal del PSOE. Les altres tres al·legacions s'han desestimat totalment, encara que la del Sr. Juan Viñes Tolos queda, segons sembla, pendent d'una comprovació de superfície, com també les al·legacions enumerades amb els números 1.3, 1.6, 4.3, 4.4, 4.5, 5, 6 i 8 del grup municipal socialista.   
4. Peticions d'informació o documentació complementària  
Amb data 26 de setembre de 2005, es requereix a l'Ajuntament perquè complete la documentació presentada amb la documentació que de manera resumida s'hi exposa a continuació:  
- Informe favorable regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià  
- Informe sobre la disponibilitat de recursos hídrics  
- Certificats que justifiquen la capacitat de gestió de residus sòlids i la capacitat d'admissió i gestió de les aigües residuals.  
- L'inventari ambiental es considera insuficient pel que fa a sòls, incendis forestals, fauna i hidrologia  
- Serà necessari cartografiar adequadament les àrees de terrenys forestals que hagen patit incendis, com també recollir adequadament en l'estudi d'impacte ambiental i planejament general les forests catalogades CS-3058 i CS-1049  
Falta en l'estudi d'impacte ambiental una adequada valoració de les capacitats d'ús i els resultats de la qualitat del paisatge, que necessàriament es traduïsca en la definició i valoració d'unitats ambientals al terme municipal.  
- La normativa urbanística del sòl no urbanitzable d'especial protecció és clarament insuficient pel que fa a la definició d'usos permesos, compatibles i incompatibles en el sòl no urbanitzable protegit forestal i en el sòl no urbanitzable de protecció historicoartisticaarqueològica.  
- S'haurà d'ampliar la delimitació dels sòls classificats com a sòl no urbanitzable de protecció de llits que haurà d'estendre's a la xarxa de barrancs del terme municipal.  
- Serà necessari proposar un pla de vigilància ambiental.  
Informes sectorials  
En l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental s'inclouen diversos informes sectorials rebuts durant la tramitació del pla general, entre els quals destaca l'informe de la mercantil Fobesa, actual adjudicatària del servei municipal de recollida de residus sòlids urbans, sobre la capacitat de suficient per a la realització de l'esmentat servei i el certificat del consorci per a l'execució de les previsions del Pla zonal de residus mitjançant la ubicació al municipi de Cervera del Maestre d'instal·lacions de tractament i eliminació de residus sòlids urbans de la Zona 1; i el certificat de capacitat de tractament de l'EDAR emés per la Diputació Provincial de Castelló.   
A més consta en l'expedient administratiu la sol·licitud, per part de l'Ajuntament, de l'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, i no s'hi ha rebut resposta fins al moment.  
Afeccions legals  
1. Després de la consulta de les cartografies temàtiques i estudis integrants dels sistemes d'informació territorial publicades per la CTH o els publicats per la COPUT, com també el PATRICOVA, llistats de microreserves, paratges naturals municipals, i xarxa Natura 2000, no es detecten afeccions al terme municipal.  
2. Cervera del Maestre compta amb les forests catalogades CS-3058 i CS-1049 d'UP, classificades com a sòl no urbanitzable d'especial protecció forestal per la documentació que modifica en pla general inicialment presentat. La documentació presentada classifica com a sòl no urbanitzable de protecció forestal la majoria de les àrees de sòl forestal incloses al terme municipal de Cervera del Maestre, encara que no s'han cartografiat les àrees de terrenys afectades per incendis de caràcter forestal.   
3. Al terme municipal de Cervera del Maestre hi ha un total de 5 camins ramaders classificats, segons s'indica en l'estudi d'impacte ambiental i es grafia adequadament en el plànol 0.2:  
- Assagador de Bassoles a Bassa Blanca  
- Assagador de Perdiguera a les Clapisses  
- Assagador de la Bassa Prunyonosa  
- Assagador de Pedralta  
Assagador de Càlig a Sant Mateu  
Els citats camins ramaders no es recullen adequadament en els plànols d'ordenació ja que no apareixen grafiats ni classificats com a sòls no urbanitzables de protecció de camins ramaders, encara que sí ha redactat una normativa urbanística per a aquest tipus de sòl.  
4. El terme municipal de Cervera del Maestre el travessa la rambla de Cervera o riu Sec, de règim torrencial. Són nombroses les fonts, els llits i tàlvegs secundaris i altres de xicoteta entitat que conformen una xarxa de barrancs prou extensa, la majoria dels quals desemboquen en la rambla de Cervera, sobretot pel seu marge dret, sent els principals el barranc de Sant Mateu, el de la Teba, el de Tom, l'Alba, el del Mas de Lifrago o de la Solana o de Pandols; i els de Bassoles, del Molí de l'Oli pel marge esquerre. Al sud-est té la seua capçalera el barranc de la Garrotxa en direcció Penyíscola on té la seua desembocadura.   
El pla general classifica com a sòl no urbanitzable d'especial protecció de llits la Rambla de Cervera en tota l'extensió d'aquesta i amb una protecció genèrica establida en 15 m des de l'eix segons la normativa urbanística de la documentació modificada, per a la resta dels llits.  
5. Al terme municipal de Cervera del Maestre es troben catalogats dos béns d'interés cultural (BIC) denominats Castell de Cervera i Molí de l'Oli i un total d'onze jaciments arqueològics, segons la informació disponible de la DG de Patrimoni Cultural Valencià. Els citats BIC i els jaciments catalogats sí que semblen haver sigut recollits adequadament en el Catàleg de béns i espais protegits del pla general, i els terrenys al voltant d'aquests es classifiquen com a sòl no urbanitzable de protecció historicoartisticoarqueològica, encara que no es pot considerar quina normativa urbanística siga adequada per a la salvaguarda d'aquests.   
El Castell i els seus voltants es classifiquen com a sòl urbà i es qualifiquen com a zona verda (PJL) i s'afirmen quedar subjectes al règim de protecció artisticohistoricoarqueològica. L'ermita i els seus voltants, inclosos en el sector 3 de sòl urbanitzable tindran destinació dotacional com a zona verda segons s'estableix en les DEUT.  
Per tot l'anterior, es considera necessari completar l'expedient amb l'informe favorable de la DG de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià relatiu al planejament general proposat.  
6. El terme municipal no és travessat per cap traçat ferroviari ni línies de transport d'energia elèctrica d'importància. Les infraestructures més importants que el travessen són les dues carreteres de la GV, CV-135 de Càlig a Sant Mateu i la CV-136 de Cervera del Maestre a Sant Jordi, situades en la seua meitat nord.  
Consideracions ambientals  
El llit de la rambla de Cervera del Maestre o riu Sec divideix el terme municipal en dues àrees ben diferenciades, encara que geològicament són tres les zones diferenciables. La franja nord i sud amb predominança de roques calcàries, i la central a un costat i a l'altre de la rambla on és major la presència de margues i calcàries margoses. D'aquests dos tipus, els materials calcaris, amb una permeabilitat elevada i un drenatge fàcil, presenten majors riscs de cara a la possible contaminació dels aqüífers mentre que les margues posseeixen un caràcter menys permeable.   
Pel que fa a la topografia, el territori presenta un relleu accidentat que es va acusant més cap al sud on té caràcter muntanyós, i suavitzant en vessants més o menys accentuats o ondulats en l'entorn de la rambla i en els límits amb Sant Jordi, Càlig i Sant Mateu.  
Els riscs de despreniments i lliscaments estan lligats a una litologia favorable i un pendent que ho permeta. En l'entorn del nucli de població, als costats de la carretera a Sant Mateu i fins a la rambla, les propostes urbanístiques de desenvolupament es localitzen en uns terrenys on poden veure's afectats per risc de lliscament mitjà i s'han determinat zones de perillositat.   
No es pot considerar Cervera del Maestre com un municipi amb destacades capacitats de cara al desenvolupament agrari atés que la pràctica totalitat del sòl posseeix unes capacitats moderades i baixes en aquest sentit. Els fenòmens erosius i el pendent accidentat hi contribueixen significativament.   
És doncs, molt important, afavorir la continuïtat dels mecanismes de contenció del terreny, com les estructures de murs de pedra en algunes vessants, com també remarcar en la restauració dels talussos i en la recuperació de forma natural o per reforestació de les zones afectades per incendis de caràcter forestal. Des del punt de vista dels incendis forestals, la ubicació d'edificacions en terrenys limítrofs amb bosc o terrenys forestals origina risc d'incendis en una doble direcció: perill per a l'edificació, ja que un foc forestal les pot afectar, i perill que un foc en una edificació puga originar un foc forestal.  
La vegetació natural de la zona ha sigut descrita a partir de carrascars d'altiplà sobre calcàries amb dues etapes, la primera de coscollars amb arç i llentiscles, pi blanc, gammonita i carrasques. La segona amb coscollars d'altiplà amb argilaga, romerars, timonedes amb espígol, espígol i pi blanc. Sí s'han definit àrees d'hàbitats prioritaris, coincidents amb les àrees cartografiades com a sòls forestals, quant a les espècies que allí habiten, encara que la seua cobertura és escassa. El relleu accidentat ha impedit una acció humana intensa més enllà dels cultius de secà entre els abundants terrenys forestals que són el suport de la fauna lligada al bosc mediterrani.  
Pel que fa a la valoració del paisatge, s'han identificat un total de 8 unitats de paisatge, dels que s'han descrit fonamentalment les seues característiques pel que fa a relleu, vegetació i ús del sòl. Els nombrosos relleus del territori, des dels ondulats als muntanyosos fortament accidentats juntament amb el caràcter cultivat o inculte dels terrenys de matoll i masses arbòries, pareixen haver determinat principalment la valoració. En particular, destaquen les zones 3, 4, 5 al sud de la Rambla de Cervera, i la zona 6 corresponent a la zona més accidentada amb pendents acusats al nord del nucli de població, on en les parcel·les situades al nord del barranc dels Bassoles es duen a terme activitats extractives.  
Les dades poblacionals del municipi mostren una clara tendència al descens demogràfic que va arribar a comptar amb 2.523 habitants en 1900, reduint-se fins als escassos 660 habitants censats en l'actualitat. En el conjunt de l'economia local, la principal activitat de la població és l'agricultura, encara que com a segona activitat de persones que tenen en altres serveis la seua activitat principal.   
Al terme municipal de Cervera del Maestre hi ha un únic nucli de població. L'edificació existent es concentra en el nucli urbà existint poca edificació disseminada, alguns masos tots deshabitats menys u, i alguna casa aïllada. Cal destacar el caràcter poc accessible de la meitat sud del municipi, a la dreta de la Rambla de Cervera que es correspon amb sòls de caràcter forestal, d'on la importància dels camins ramaders, camins estrets, tortuosos i sense asfaltar que suporten un molt escàs trànsit rodat, ja que són les úniques que travessen el terme municipal i donen accés als bancals agrícoles existents en els vessants de valls i muntanyes.  
Pel que fa a la gestió dels residus sòlids, revisada la documentació presentada s'observa que s'han tingut en compte les directrius del Pla zonal de residus, que preveu en el municipi de Cervera del Maestre la ubicació d'instal·lacions de tractament i eliminació de residus (planta de tractament i depòsit controlat) per a la Zona 1.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer. S'estima acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte del Pla general d'ordenació urbana de Cervera del Maestre, promogut per l'Ajuntament de Cervera del Maestre, sempre que es desenvolupe d'acord amb allò que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.  
Segon . Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants següents:  
- En compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià haurà d'obtenir-se informe favorable de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià. En el cas que l'esmentat informe resultara desfavorable, així haurà d'entendre's també aquesta declaració d'impacte ambiental.  
- Serà necessari acreditar, davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme, la disponibilitat de recursos hídrics per als usos prevists en l'ordenació i en especial de la disponibilitat d'aigua potable per al proveïment del municipi amb els sostres poblacionals prevists en el pla general, segons les previsions dels plans hidrològics, a més de la no-afecció o menyscabament a altres usos existents legalment implantats.  
- Els camins ramaders hauran de grafiar-se degudament en els plànols d'ordenació com a sòl no urbanitzable d'especial protecció, i mantenir l'amplària legal corresponent d'aquests i integrant-la en els nous desenvolupaments urbanístics, cas de veure's afectats, de manera que mai computen a l'efecte d'aprofitament ni estàndards urbanístics en correspondre's amb béns de domini públic.  
- La qualificació de sòl no urbanitzable de protecció forestal s'aplicarà com a mínim als terrenys assenyalats en el plànol adjunt com a annex 1, sense perjudici de la superposició amb altres proteccions que puguen existir sobre els mateixos terrenys. Aquesta categoria de sòl haurà d'ampliar-se als terrenys forestals afectats per l'incendi ocorregut en l'any 1993, que es corresponen a més amb aquelles zones amb major valor ambiental i paisatgístic al sud del terme municipal.   
- En el sòl no urbanitzable de protecció forestal quedarà específicament prohibit com a ús l'habitatge unifamiliar aïllat, i aquelles instal·lacions amb ús recreatiu-esportiu incompatibles amb els valors ambientals d'aquest tipus de sòls, les activitats terciàries en general, com també els establiments hotelers i assimilats.   
- En el sòl no urbanitzable de protecció de llits, en aquells trams que travessen terrenys classificats com a sòl no urbanitzable comú, la superfície de protecció genèrica establida en les normes urbanístiques haurà d'ampliar-se a totes aquelles carenes vessants a aquesta que posseïsquen vegetació o arbratge de caràcter natural amb la intenció de salvaguardar la conca de recepció i al mateix temps preservar-la dels efectes erosius produïts per l'eliminació de la cobertura vegetal, especialment en l'època de precipitacions torrencials.  
- El pla general establirà, amb caràcter previ a la seua aprovació definitiva, una reserva de sòl amb destinació a les instal·lacions de tractament i eliminació dels residus sòlids, en compliment d'allò que preveu el Pla zonal de residus de la Zona 1.  
- No podran promoure's noves classificacions de sòl urbanitzable sense valoració prèvia i justificació dels desenvolupaments del sòl urbà i urbanitzable existent en el municipi, d'acord al model territorial que proposa el nou pla general.  
- Amb la finalitat de garantir, en qualsevol moment del desenvolupament del pla general, una correcta gestió ambiental, s'hi adoptaran les mesures següents:  
- Serà necessari elaborar una ordenança municipal que regule l'abocament a la xarxa de clavegueram municipal, ajustant-se a allò que s'ha establit pel model d'ordenances elaborat conjuntament per l'entitat de sanejament de la GV i la Federació de Municipis i Províncies o per aquells condicionants més restrictius que s'hagen establit per al bon funcionament de l'EDAR que realitza el tractament de les aigües residuals.  
- Haurà d'incloure's en les fitxes de planejament i gestió de cada sector un apartat amb les condicions de connexió dels mateixos, i en particular s'especificarà la necessitat acreditar la capacitat de depuració de l'EDAR a la qual es pretén connectar els col·lectors d'aigües residuals i, si no n'hi ha, la reserva corresponent per a la seua ampliació o l'execució d'una nova infraestructura.   
- Així mateix s'inclourà la necessitat de realitzar un estudi geotècnic previ a l'aprovació del planejament de desenvolupament que permeta determinar les característiques de les obres tant en les edificacions com en la urbanització, i les mesures correctores que s'han d'adoptar enfront del risc de lliscament, en el sòl urbanitzable del sector 1.   
- Serà obligatori incorporar en la normativa urbanística que aquelles activitats aïllades o habitatges familiars aïllats, no connectats a xarxes de sanejament, per als nous usos, incorporen sistemes d'oxidació total, prohibint-se l'ús de fosses sèptiques i pous cecs.  
Tercer . Es notifica a les parts interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no pot interposar-se cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart. Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb allò que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 18 de gener de 2006. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 34/4011-FWC   
Títol: MP núm. 56 PGMOU - Reserva de sòl dotacional educatiu al Rincón de Bonanza d'Orihuela  
Promotor: Ajuntament d'Orihuela  
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Orihuela i CTU   
Localització: A 200 m del nucli urbà del Raiguero Bonanza i de la carretera N-340, al terme municipal d'Orihuela  
Descripció del projecte   
1. Objecte del projecte  
L'objecte del projecte és aconseguir la reserva de terrenys amb ús dotacional, per a la construcció d'un nou centre docent, a la pedania del Rincón de Bonanza, pertanyent al terme municipal d'Orihuela.   
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
La transformació d'un sòl no urbanitzable de regadiu tradicional en un sòl urbà destinat a ús dotacional, comporta la reclassificació de la parcel·la 297 del polígon 37, la titularitat de la qual pertany a l'Ajuntament d'Orihuela, situada 2 km al sud del nucli urbà de la pedania oriolana del Rincón de Bonanza, a uns 200 metres d'aquest i comunicada amb ell per l'assagador del Rincón.  
La modificació puntual proposada pretén la creació d'un nou sòl dotacional, amb una superfície total de 6.582,27 m² (on s'inclouen diverses afeccions per canonada de reg i camins de servei), per a l'execució d'un centre docent, i resulta una superfície neta exempta d'afeccions de 6.030,53 m².  
Es pretén a més, la desafecció de la zona considerada en el PGOU d'Orihuela de 1990 per a l'execució d'una possible variant de la N-340, atés que el titular de la via, el Ministeri de Foment, ha informat sobre l'anul·lació dels estudis i projectes que va realitzar llavors. L'esmentada zona passarà a estar classificada com a sòl no urbanitzable de regadius tradicionals.  
3. Alternatives  
Les possibles alternatives, enfront de la solució adoptada, queden condicionades per les característiques pròpies del projecte, on la decisió de reclassificar sòl es justifica en la necessitat de crear un nou equipament escolar.  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 7 de gener de 2005 l'Ajuntament d'Orihuela va remetre una còpia de l'estudi d'impacte ambiental, documentació tècnica i certificat del resultat del tràmit d'informació pública a què han sigut sotmesos la totalitat dels documents, incoant-se el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
2. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons edicte publicat en el DOGV núm. 4919, de 7 de gener de 2005, i anunci publicat en el periòdic La Verdad, amb data 20 de desembre de 2004.  
Durant el període d'informació pública no es va presentar cap al·legació, segons consta en els certificats emesos pel secretari general de l'Ajuntament d'Orihuela, acompanyat en l'expedient administratiu per la certificació d'aprovació provisional per acord del Ple de data 22 de febrer de 2005.  
3. Peticions d'informació o documentació complementària  
Amb data 5 d'abril de 2005, es requereix l'interessat perquè complete la documentació presentada amb el certificat de l'aprovació provisional del projecte remés.  
Amb data 20 d'abril de 2005, es comunica a l'Ajuntament d'Orihuela les deficiències detectades en la documentació presentada i se li requereix que complete l'expedient amb un nou estudi d'impacte ambiental. Se li comunica, al seu torn, que s'efectua consulta al Servei d'Ordenació Territorial sobre l'estudi d'inundabilita inicialment presentat.   
Amb data 6 de maig de 2005, es trasllada a l'Ajuntament d'Orihuela del primer informe evacuat pel Servei d'Ordenació Territorial en contestació a la consulta realitzada.  
Amb data 16 d'agost de 2005, s'adverteix a l'Ajuntament d'Orihuela la caducitat de l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental incoat.   
Finalment, amb data 7 de setembre de 2005 el STPOT remet un nou estudi d'impacte ambiental relatiu a la MP núm. 56 del PGOU d'Orihuela, on consta en l'escrit la remissió per part de l'Ajuntament oriolà d'un nou estudi d'inundabilitat al STPOT d'Alacant.  
Informes sectorials  
Amb data 28 d'abril de 2005, el Servei d'Ordenació Territorial remet informe relatiu al primer estudi d'inundabilitat. En l'informe es determina que la parcel·la sí que es troba afectada per risc d'inundació, de nivell 2, i s'estableix la necessitat que l'estudi d'inundabilitat que concrete aquest risc s'ajuste a allò que disposa el PATRICOVA.  
Amb data 17 de febrer de 2006, el Servei d'Ordenació Territorial remet una còpia de l'informe favorable relatiu a l'aprovació de l'estudi d'inundabilitat corresponent a la MP núm. 56 del PGOU d'Orihuela, en considerar-se prou complides les previsions contingudes en el PATRICOVA, i les condicions del qual per a l'adequació de la proposta enfront de les inundacions es transcriuen a continuació:   
- La normativa urbanística de la modificació haurà de recollir les condicions descrites en els articles 27 i 28 de la normativa del PATRICOVA pel que fa a les condicions d'adequació de les edificacions per a les zones de nivell de risc 2.  
- Com a mesures correctores que s'han de preveure en els projectes d'edificació, s'hauran de preveure els aspectes següents:  
- Mesures d'impermeabilització en extradós de murs, com també drenatge d'aquests.  
- Càlcul, disposició i valoració de bombes de buidatge de tots els volums situats sota la cota d'inundació (1,00 metres) de manera que el càlcul del punt de funcionament de la bomba garantisca l'evacuació del volum de la hipòtesi d'inundació. L'esmentada bomba haurà de tenir mitjans alternatius de subministrament.  
- Les edificacions d'una planta que es realitzen hauran de disposar d'una coberta visitable des del seu interior mitjançant una escala; la qual haurà de ser permanent i fixa.  
- El forjat de planta baixa de les futures construccions se situarà per damunt de la rasant del terreny circumdant en una cota de 80 centímetres.  
- Almenys un 50% del volum entre l'esmentat forjat i la cota del terreny natural serà diàfana, sense murs o barandats que puguen dificultar el pas de l'aigua. D'aquesta manera, en cas d'inundació parcial de la zona, els escolars i professors podran romandre en l'edifici sense perill de pressions de corrents temporals d'aigua sobre l'estructura de l'edifici.  
- Portes, finestres i tancaments de façana seran estancs fins a una alçària d'un metre i mig (1,50 m) per damunt de la rasant del carrer.  
- Els elements més sensibles de les instal·lacions de l'edifici, com ara caixes generals de protecció, transformadors, etc. se situaran a setanta centímetres (70 cm) per damunt de la cota del forjat de la planta baixa.  
- Les connexions de la xarxa de clavegueram no permetran el flux d'aigua en sentit contrari, mitjançant la instal·lació de vàlvula antiretorn automàtica o manual, o qualsevol altre mecanisme que ho impedisca.  
- Les tanques i murs de tancament de la parcel·la hauran de ser permeables al flux de l'aigua a partir de 40 cm d'alçària, i en tot el perímetre d'aquests.  
- Les fonamentacions, estructures i tancaments dels edificis es calcularan sota la hipòtesi d'una pressió o subpressió produïda per una alçària d'aigua d'un metre i mig (1,50 m). Els dipòsits i elements semblants es dissenyaran i ancoraran al terreny de manera que s'evite la possibilitat de flotació.  
- Respecte al camí d'accés: En la zona urbana, es col·locaran embornals de captació que aboquen a la xarxa de sanejament existent, o, si és el cas, d'una xarxa separativa amb un diàmetre mínim de 400 mm. En la zona no urbana, es preveurà en el projecte de condicionament de l'accés, sobre una elevació de la rasant d'1,50 m sobre la cota del terreny, amb obres de drenatge transversal de diàmetre 800 mm cada 150 m, a fi d'assegurar la permeabilitat transversal enfront d'aigües d'escorriment, i sengles cunetes de peu de terraplé, amb desguàs a les séquies d'avinença que la travessen, mitjançant arquetes amb desgreixador.  
- Perimetralment a la zona ocupada per l'edificació, es recomana que el projecte de construcció preveja una xarxa d'embornals de captació i una xarxa de drenatge interior de la parcel·la, que preveja la precipitació de 10 anys de període de retorn, i desguàs a les séquies d'avinença existents a la zona.  
Afeccions legals  
1. Després de la consulta de les cartografies temàtiques i estudis integrants dels sistemes d'informació territorial publicades per la COPUT i les publicades per la CTH, s'observa que l'actuació no resulta incongruent amb cap d'ells. No s'afecta de manera directa espais protegits per una legislació sectorial pròpia en material ambiental.   
2. La zona de la proposta se situa a més de 100 m de la vora del riu Segura, és a dir, està fora de la zona de policia del llit, per la qual cosa no es preveuen les afeccions al domini públic hidràulic.  
3. La parcel·la es troba afectada per un risc d'inundació de nivell 2, havent-se realitzat un estudi d'inundabilitat específic a una escala major que el PATRICOVA.   
El municipi d'Orihuela està inclòs en el llistat de municipis d'elevat risc d'inundació del PATRICOVA en ser inundable la major part del terme municipal d'aquest. El sector es localitza a la vora del nucli urbà de la població del Raiguero de Bonanza, la qual cosa justifica el desenvolupament enfront d'altres zones, sempre que es garantisquen unes condicions mínimes de seguretat per a les persones i els béns. És per això que el segon estudi d'inundabilitat presentat haja de preveure les mesures correctores necessàries per a garantir la no-inundabilitat de la part de la parcel·la on se situe l'edificabilitat, com també l'accés a aquesta, i que es completen segons l'informe evacuat pel Servei d'Ordenació Territorial.  
4. Pel que fa a afeccions particulars, la parcel·la considerada presenta els condicionants següents:  
- En aquesta mateixa modificació puntual es produeix la desafecció de la reserva destinada a l'execució de la variant del Rincón de Bonanza, per la qual cosa amb la MP el sector no presentarà afeccions derivades per infraestructures territorials  
- En el límit nord hi ha una conducció de reg, i presenta una afecció per braçal d'1,50 metres d'ample, mentre que al sud, hi ha una afecció semblant, a causa d'una conducció de reg però que discorre pel camí agrícola del límit sud  
- El límit oest és façana amb l'assagador del Rincón, i no existeix cap afecció que en condicione la distribució mes enllà de les reculades ordenades per les normes urbanístiques del PGOU d'Orihuela  
5. L'estudi d'impacte ambiental realitza un estudi molt succint de la possible afecció al patrimoni històric i cultural de l'àrea del projecte, en una zona on no hi ha cap jaciment arqueològic catalogat, ni camí ramader afectat per la proposta.  
No consta en l'expedient informe favorable regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
Consideracions ambientals  
La zona de sòl no urbanitzable que es proposa classificar com a sòl urbà comprén una parcel·la a uns 200 metres al sud del nucli urbà del Rincón de Bonanza, tocant a camins agrícoles i canonades de reg, o amb parcel·les agrícoles classificades com a sòl no urbanitzable de regadius tradicionals.  
Els terrenys afectats per la reclassificació corresponen a una zona de relleu pla, i el sòl de la zona d'estudi posseeix la més alta capacitat agrària en correspondre's amb una zona del pla al·luvial del Segura. No s'han observat riscs ambientals associats a la localització proposada a banda del risc d'inundabilitat, ja comentat, i el risc sísmic comú a la zona sud de la província d'Alacant.   
La parcel·la es troba en estat d'abandó, amb alguna presència d'herbàcia comuna, mentre que les parcel·les limítrofes estan cultivades amb cítrics, sent la fauna existent l'habitual en terrenys agrícoles. En definitiva, l'entorn ambiental està marcat per ser una zona de vora urbana i de transició a zones de cultius de cítrics.  
Els terrenys objecte de reclassificació disposen d'una fàcil connexió als diversos serveis urbans i accés des del camí assagador del Rincón, que intersecta amb la N-340 i així es comunica amb el nucli urbà i el terme municipal.  
La depuració de les aigües residuals mitjançant la connexió a la xarxa de sanejament municipal està prevista en el projecte, igual que la connexió de la xarxa d'aigua potable. No obstant això, en tractar-se d'un ús dotacional, on no es preveu un increment de la població resident ni estacional, no s'estima adequat suposar una major demanda d'aigua potable o un major volum d'aigües residuals. Igualment, la recollida de RSU no presenta cap inconvenient per als serveis de recollida del municipi.  
L'estudi d'impacte ambiental identifica i valora els possibles impactes ambientals que es puguen derivar de l'actuació proposada, sent considerats globalment com un impacte positiu i permanent.   
Les principals mesures correctores es recolzen en el control de la contaminació sobre el medi físic i de l'impacte derivat de l'execució del projecte en fase de construcció, aplicant-se totes i cada una de les mesures proposades, que no entren en contradicció amb aquesta declaració d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer. S'estima acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte sobre la modificació puntual núm. 56 del PGMOU consistent en la reserva de sòl dotacional docent al Rincón de Bonanza d'Orihuela, promogut pel mateix Ajuntament d'Orihuela, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.  
Segon. Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels següents condicionants:  
- En compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, i especialment davant de l'absència d'informació que justifique o no la possible presència de restes arqueològiques en l'entorn de l'actuació, haurà d'obtenir-se informe favorable de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià. En el cas que l'esmentat informe resultara desfavorable, així haurà d'entendre's també aquesta declaració d'impacte ambiental.  
- S'haurà d'acreditar davant de la CTU, abans de l'aprovació definitiva, el compliment de les mesures correctores per a l'adequació de la proposta enfront del risc d'inundacions, exposades en l'informe evacuat pel Servei d'Ordenació Territorial, segons conste en l'original remés al STPOT, que hauran de ser recollides per la documentació tècnica de la modificació puntual i la seua normativa urbanística, bé en allò relatiu a l'ordenació del sector bé en el corresponent a les posteriors fases d'urbanització, execució de l'edificació i funcionament.   
- Els residus que apareixen en l'annex fotogràfic de l'estudi d'impacte ambiental, existents en la parcel·la, hauran de ser retirats i gestionats d'acord amb la tipologia d'aquests abans de la concessió de llicència municipal d'obres a l'empresa urbanitzadora   
- L'Ajuntament haurà d'exigir a les empreses encarregades entregar, després de la realització de les obres, certificats de recepció de residus sòlids inerts per part d'abocadors o empreses autoritzades per a la gestió d'aquest tipus de residus.  
- Els residus que es generen en la fase de funcionament tant perillosos com no perillosos hauran de ser gestionats a través de gestor autoritzat d'acord amb la seua legislació sectorial.  
- S'optarà per la reutilització de la terra vegetal retirada amb motiu dels moviments de terres realitzats, bé en la zona verda del nou dotacional bé per a altres usos externs al projecte. Es definirà el lloc i condicions d'emmagatzemament d'aquestes, a fi de garantir que l'esmentada terra no perda les seues condicions d'humitat i les característiques edàfiques d'aquesta.  
Tercer. Es notifica a les parts interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart. Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 25 de febrer de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 229/05-AIA  
Projecte: Pla parcial normes UZO-1 els Campellos 2 a Castalla (Alacant)  
Promotor: MARSADI, SA  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Castalla i conselleria de Territori i Habitatge  
Localització: Al sud-est del nucli urbà, junt amb el sòl urbanitzable UZE els Campellos   
Descripció del projecte  
1. Antecedents:   
Entre els antecedents que cal considerar relacionats amb el sector es troba la declaració d'impacte ambiental de 8/01/2001, de l'expedient 185/0932-GBQ del Pla general d'ordenació urbana de Castalla i Resolució de 7/03/2002, que modifica el condicionant II de la declaració anterior referida a aquest sector. En la modificació s'indica que: es considera acceptable la consideració com a sòl urbanitzable UZO- els Campellos 2, sempre que s'incorpore en l'article 6.10 de les normes urbanístiques del pla general la condició que el pla parcial que ordene detalladament l'esmentat sector quede sotmés al tràmit d'avaluació d'impacte ambiental. En tot cas, l'esmentada proposta urbanística haurà de preveure necessàriament el desenvolupament i funcionament de la totalitat de les infraestructures previstes en el projecte del sòl urbanitzable els Campellos.  
En la resolució de l'expedient 380/03-AIA se motiva la devolució de l'expedient per la falta de justificació en el compliment de diversos condicionants com ara són: l'autorització d'abocament per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, falta de justificació de la construcció d'una bassa per a l'emmagatzemament d'aigües residuals depurades destinades al reg de zones verdes i falta d'aportació de certificat emés per la Direcció General de Qualitat Ambiental en relació amb la clausura i restauració de l'abocador municipal de residus inerts.  
En la declaració d'impacte ambiental de data 18/02/1998 de l'expedient 480/97-AIA referida al sector els Campellos 1, es van establir uns condicionants relatius a l'ampliació del tractament d'aigües residuals a 2.000 habitants-equivalents, i al compliment del pla integral de residus. Indicant-se en les consideracions d'aquesta que els embassaments de reg (en la documentació constava la construcció d'una bassa d'aigua residual depurada amb destinació a reg de zones verdes) de determinada capacitat podrien estar sotmesos al seu torn a avaluació d'impacte ambiental.  
2. Descripció de les característiques més rellevants de l'activitat del projecte:  
Aquest projecte correspon al pla parcial del sector UZO 1 els Campellos 2, classificat com a sòl urbanitzable pel Pla general d'ordenació urbana de Castalla, pel qual s'ordena detalladament el sector.  
El sector els Campellos 2 té una superfície de 205.000 m², en el qual es té prevista la construcció de 410 habitatges, que segons el criteri establit en l'estudi d'impacte ambiental (4 habitants per habitatge), equivaldria a uns 1.640 habitants que s'afegirien als corresponents del sector Campellos 1, amb 570 habitatges i una població aproximada de 2.280 habitants.  
Les infraestructures necessàries per al funcionament de Campellos 2 es desenvolupen a partir de les existents a Campellos 1, de manera que:  
1. Es connecta a la xarxa de sanejament que finalitza en l'estació depuradora d'aigües residuals de Campellos 1, de la qual es presenta projecte datat i visat al gener de 2006, en el qual es planteja una EDAR per a tractar en un principi un cabal de 400 m³/dia (2.000 habitants amb una dotació de 200 l/hab/dia), ampliable a un cabal de 800 m³/dia (4.000 habitants), que serà sotmés a una 1ª fase de pretractament, una 2ª fase de desgreixat-desarenat, una 3ª fase de procés biològic, una 4ª fase de decantació secundària i una 5ª fase de desinfecció (cloració). No s'indica, no obstant això, cap punt d'abocament en el cas que fóra necessari.  
2. Les aigües residuals depurades s'emmagatzemen en un embassament per a la seua utilització per a reg, del qual presenten memòria descriptiva i fotos d'aquest ja executat, responent a les característiques següents: capacitat de 2.032 m³, impermeabilitzat amb làmina PEAD d'1,5 mm de grossària, i una alçària de 3,5 m.   
3. Presenta justificació de cabals disponibles mitjançant certificació d'Aquagest Levante per a 500 habitatges del sector els Campellos, indicant un cabal demanat de 10,4 l/seg (500habitatges\*3hab\*2,4 coef. simultaneïtat/(24\*3.600), sent que la canonada existent té una capacitat de transport de cabal de 26 l/seg.  
Indica així mateix que pel que fa a la capacitat d'emmagatzemament d'aigua, hi ha un compromís per part dels promotors per a la construcció d'un dipòsit de 5.000 m³ per a completar la reserva d'aigua existent en el depòsit l'Espartosa de 1.200 m³de capacitat, que es nodreix del pou l'Espartosa que posseeix un cabal de 50 I/seg, i es calculen unes necessitats producció d'aigua en total de 3.250 m³/dia, per la qual cosa el pou haurà de treballar 18 hores diàries.  
4. Clausura abocador: La clausura de l'abocador pròxim a l'actuació resultava requisit indispensable per al desenvolupament del sector del sòl urbanitzable per exigència de les distàncies establides en la normativa sectorial de residus urbans. Es va presentar el projecte de clausura en data 29 de juliol de 2005 i modificacions el 24 de novembre de 2005 esmenant deficiències detectades. Es va emetre un informe favorable a aquest pel Servei de Residus Urbans en data 29 de novembre de 2005.  
3. Alternatives:  
En tractar-se d'un sector de sòl urbanitzable determinat en el Pla General d'Ordenació Urbana, no es presenten altres alternatives d'ubicació.  
Tramitació administrativa:  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient:  
En data 30 de novembre de 2005, l'Ajuntament de Castalla remet la següent documentació sobre l'expedient:  
- Pla parcial els Campellos 2 de datat a l'octubre de 2004 (acompanyats dels plànols d'informació i ordenació), sense estar degudament diligenciat.  
- Còpia de l'estudi d'impacte ambiental de desembre de 2002, diligenciat amb data informació pública de 14 d'octubre de 2003.  
- Còpia de l'expedient municipal.  
- Escrit de la Confederació Hidrogràfica sobre l'estat de tramitació de l'expedient d'autorització de l'abocament d'aigües residuals de l'EDAR per a Marsadi, SA.  
- Informe emés pel Servei de Residus Urbans sobre el projecte de clausura de l'abocador de RCD siti en la partida els Campellos.  
- Informe d'arquitecte col·legiat en el qual se certifica que la construcció de bassa per a emmagatzemament d'aigües residuals en el sector els Campellos s'ha executat d'acord al projecte presentat en l'Ajuntament,  
En data 8 de febrer de 2006 l'Ajuntament de Castalla remet l'esmena de deficiències sol·licitada en l'escrit remés per aquesta Direcció General en data 14 de desembre de 2005.  
El projecte i estudi d'impacte ambiental han estat sotmesos a informació pública mitjançant anunci de l'Ajuntament de Castalla en el DOGV núm. 4616, de 27/10/2003 i en el diari Información d'Alacant de 21 d'octubre de 2003, sense que s'hi hagen presentat al·legacions en el període establit, segons consta en l'expedient municipal.  
2. Informes obrants en l'expedient:  
- En informe de l'assessor jurídic municipal de 27 de juny de 2003 s'indica que l'Ajuntament considera que hi ha un error en el pla general, respecte a la xarxa secundària exigida al sector els Campellos 2, i com a conseqüència d'això tramita la corresponent modificació puntual de l'esmentat sector.  
Cal indicar respecte d'això que l'esmentada modificació (modificació puntual núm. 1 del Pla general de Castalla,UZO 1 els Campellos 2, amb informació pública realitzada mitjançant publicació en el DOGV núm. 4550, de 23 /07/2003, sense al·legacions), es refereix a una modificació de la superfície dotacional corresponent al sector.  
- Informes de l'Àrea de Qualitat Ambiental referida al projecte de clausura de l'abocador:   
En data 26 d'octubre de 2005, el Servei de Residus Urbans emet un informe sobre el projecte presentat el 29 de juliol de 2005 de clausura de l'abocador, situat pròxim a l'actuació, en el qual s'assenyalen unes deficiències relatives al pendent dels talussos i a la carència del programa de vigilància ambiental. Aquestes deficiències es van esmenar en la documentació presentada 24 de novembre de 2005, segons consta en l'informe favorable emés pel Servei de Residus Urbans el 29 de novembre de 2005.  
Afeccions legals:  
El sector respon a un sòl urbanitzable en el Pla general d'ordenació urbana de Castalla, en la declaració d'impacte ambiental de l'expedient 185/3643-NIX del Pla general d'ordenació urbana de Castalla i Resolució de 7/03/2002, que modifica el condicionant II es condicionava al pla parcial que ordenara detalladament l'esmentat sector a efectuar el tràmit d'avaluació d'impacte ambiental.  
Tant la reutilització d'aigües residuals depurades per a reg com l'abocament d'aigües residuals depurades si és el cas es trobarà subjecte a l'autorització preceptiva de la Confederació Hidrogràfica.  
El desenvolupament del sector es troba lligat a l'autorització del projecte de clausura i restauració de l'abocador pròxim a l'actuació per part de la Direcció General de Qualitat Ambiental, perquè resulte compatible amb les distàncies establides en la legislació sectorial de residus.  
L'embassament d'aigua residual depurada no es troba inclòs, per les seues dimensions, en els supòsits sotmesos a avaluació d'impacte ambiental establits en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/89, d'impacte ambiental.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals afectats pel projecte  
El principal efecte ambiental derivat de l'execució i desenvolupament del projecte es refereix a l'ocupació de sòl, eliminació de vegetació i generació de residus, que no resulten significatius en la ubicació projectada sempre que s'efectue una adequada gestió dels residus generats. No obstant això, en la fase de funcionament s'originen impactes derivats de l'increment de població que genera l'actuació degut a una necessitat increment de demanda de recursos hídrics i generació de residus tant líquids com sòlids. Aquests efectes vénen lligats que aquest projecte respon a una ampliació del sector Campellos 1, del qual es va formular declaració d'impacte ambiental en data 18/02/1998, amb els condicionants mencionats anteriorment.  
La disponibilitat de recursos hídrics per a proveïment s'acredita per l'empresa Aquagest Levante, condicionant-lo a l'execució d'un depòsit d'acumulació a càrrec de l'urbanitzador.  
La depuració d'aigües residuals es realitzarà mitjançant connexió al sistema de depuració de Campellos 1, encara que cal fer constar que la primera fase del projecte (400 m³/dia per a 2.000 habitants-equivalents) es considera ja superada, per la qual cosa per al desenvolupament d'aquest sector s'haurà d'executar la segona fase del projecte (tractament de 800 m³/dia per a 4.000 habitants-equivalents).  
Pel que fa a la gestió de les aigües residuals depurades, cal indicar que tant la seua reutilització per a reg com el seu possible abocament necessita disposar d'autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
Cal mencionar en aquest apartat les consideracions referides a la compatibilitat del sector per la distància que guarda a un abocador de residus existent (menys de 500 m), establida en la legislació sectorial de residus. Encara que l'abocador ja no funciona com a tal segons els documents aportats, la legislació sectorial exigeix que es procedisca a la seua clausura perquè l'actuació resulte compatible. Per això, tal com s'ha exposat amb anterioritat s'ha presentat un projecte de clausura i restauració de l'abocador, pendent d'autoritzar per la Direcció General de Qualitat Ambiental, el qual ha sigut informat favorablement pel Servei de Residus Urbans.  
2. Mesures correctores i programa de vigilància ambiental  
Les mesures correctores exposades es refereixen a la fase d'execució, però no se citen les derivades dels impactes generats en la fase de funcionament que s'han reflectit en el punt anterior, per la qual cosa hauran d'ampliar-se d'acord amb els condicionants que s'estableixen en aquesta declaració.  
Pel que fa al programa de vigilància, es refereix únicament a les mesures correctores proposades en la fase d'execució, per la qual cosa s'haurà d'incorporar al programa de vigilància el que disposen els condicionants que s'exposen en aquesta declaració.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics del Decret 162/90, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental de la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, com també en compliment del que estableix la resolució de data 7/03/2002, que modifica la declaració d'impacte ambiental de l'expedient 185/4401-PQE, del Pla general d'ordenació urbana de Castalla.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article cinqué del Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/89, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'hi aplique aquesta llei.  
4. L'article 56, del Decret 81/2003, de 27 de juny, del Consell de la Generalitat, pel qual estableix l'estructura orgànica de les conselleries de l'administració de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer. Estimar favorable, només a l'efecte ambiental, sense perjudici de les exigències derivades de l'aplicació de la normativa sectorial específica, el projecte del pla parcial normes UZO-1 els Campellos 2 al terme municipal de Castalla (Alacant), projecte promogut per Marsadi, SA, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb allò que estableix la documentació presentada i l'apartat segon d'aquesta resolució.  
Segon. Se supedita l'execució de l'esmentat projecte, al compliment dels següents condicionants:  
1. Prèviament a l'execució del sector, s'haurà d'ampliar el tractament de depuració d'aigües residuals al previst com a segona fase en l'estació depuradora situada a la vora del sector Campellos 1, per a un cabal de 800 m³/dia i 4.000 habitants-equivalents. S'efectuarà una xarxa separativa de pluvials en la urbanització.  
2. La característica de l'aigua residual depurada haurà de respondre als paràmetres de qualitat que s'establisquen en el medi receptor, u haurà de dispossar de les autoritzacions preceptives si és el cas. La capacitat de depuració s'haurà d'ajustar a les necessitats existents. Haurà de disposar-se un protocol d'actuació previst per al cas en què es produïsca un fallada en el sistema de depuració, de manera que no es generen efectes de contaminació per possibles abocaments d'aigua deficientment depurada. S'efectuarà així mateix una adequada gestió dels llots generats en el procés de depuració.  
3. S'haurà de procedir a la clausura i restauració de l'abocador anteriorment descrit, i obtenir les autoritzacions preceptives de la Direcció General de Qualitat Ambiental.  
4. Els residus generats tant en la fase d'execució com de funcionament, com també materials excedentaris procedents del moviment de terres, s'hauran de gestionar d'acord amb la tipologia d'aquests i la normativa sectorial aplicable.  
5. S'hauran d'adoptar mesures addicionals de minimització d'impactes derivats de la generació de sorolls pel funcionament de les instal·lacions de l'estació depuradora, incorporant els mitjans d'aïllament acústic necessaris per a aquest fi. Efectuant així mateix mesures de control del soroll que permeta comprovar la idoneïtat de les mesures adoptades. S'hauran d'adoptar mesures de minimització d'olors que puguen generar-se pel procés.  
6. S'haurà de remetre, almenys amb periodicitat anual, un informe sobre el compliment del programa de vigilància i control ambiental, afegint-hi controls sobre la fase funcionament del sector:  
- El control del funcionament correcte de l'estació depuradora d'aigües residuals, amb justificació de l'execució de l'ampliació prevista en la segona fase d'aquesta, indicant tant la qualitat de l'efluent mitjançant analítiques d'aquest amb periodicitat mensual el primer any, com també del control de sorolls i olors, gestió de llots generats. Indicació de la destinació final de les aigües residuals depurades, com també la justificació de les autoritzacions preceptives de la Confederació Hidrogràfica.  
- Documentació justificativa de la clausura i restauració de l'abocador, incorporant documentació fotogràfica d'aquesta.  
7. En el cas que es troben restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el titular haurà de posar el fet en coneixement de la conselleria de Cultura, de manera immediata, i adoptar les mesures pertinents amb vista a la protecció i conservació d'aquestes, de conformitat amb allò que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
8. Altres condicionants de caràcter ambiental que s'establisquen derivats de la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb allò que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València 24 de febrer de 2006. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 007/9743-QMO  
Títol: Modificació puntual número 12 de les normes subsidiàries de planejament de Tuéjar  
Promotor: Ajuntament de Tuéjar  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Tuéjar i conselleria de Territori i Habitatge  
Localització: Terme municipal de Tuéjar (València)  
Descripció del projecte  
1. Objecte de projecte  
La modificació presentada consisteix en la reclassificació de 4843,47 m² de sòl no urbanitzable de protecció agrícola a sòl urbà, necessària per a la construcció d'un centre de dia per a la tercera edat, proposat per la conselleria de Benestar Social de la Generalitat Valenciana.   
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
La ubicació del sòl afectat per la modificació puntual número 12 de les normes subsidiàries es troba a la vora del nucli urbà, té una fàcil connexió amb les infraestructures d'accés rodat, accés de vianants, subministraments d'aigua potable, servei de clavegueram i energia elèctrica.  
La superfície total de l'àmbit de la modificació puntual és de 4843,47 m². Es delimita com a àrea de repartiment independent, de manera que aquest sòl dotacional no comporta cap modificació en el sòl urbà. La parcel·la destinada a l'ús residencial serà de 4370,75 m² i el vial d'accés principal és de 10 m d'ample.  
El sector presenta els límits següents:   
- Nord: sòl urbà (carrer de la Purísima)  
- Sud: sòl no urbanitzable de protecció agrícola, majoritàriament terres de cultiu  
- Est: sòl urbà (carrer Hondonera los Ojos)  
- Oest: sòl no urbanitzable de protecció agrícola, majoritàriament terres de cultiu  
L'edificació prevista és de tipologia aïllada, retirada de límits, destinant la part no ocupada a espais lliures i zones enjardinades interiors. El volum màxim ve limitat per alçària màxima de 10 m, nombre màxim de plantes II i ocupació màxima del 80%.   
La connexió de les infraestructures es farà de manera directa, és a dir, per extensió de les xarxes actuals. L'accés a la parcel·la es farà mitjançant un recorregut perimetral d'amplària 5 m connectat a la xarxa viària existent.   
3. Alternatives:  
Les possibles alternatives consisteixen en les possibles classificacions del sòl:   
- Classificació de sòl no urbanitzable de protecció agrícola; opció descartada en coherència amb el desenvolupament urbà previst del seu àmbit i per a agilitzar el desenvolupament de l'equipament proposat   
- Reclassificació de sòl no urbanitzable de protecció agrícola a sòl urbanitzable; opció descartada per la falta d'aprofitament lucratiu en ell i per a agilitzar-ne el desenvolupament, evitant que quedara vinculat al desenvolupament d'un sector no previst en l'actualitat  
- Reclassificació de sòl no urbanitzable de protecció agrícola a sòl urbà  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 17 de gener de 2006 el Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial de València va remetre una còpia de la documentació tècnica, de l'estudi d'impacte ambiental i de l'expedient urbanístic tramitat en l'Ajuntament de Tuéjar, relatius a la modificació puntual nombre 12 de les normes subsidiàries de planejament de Tuéjar, incoant-se el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.   
2. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, segons anuncis publicats en el diari Levante El Mercantil Valenciano, de data 16 de maig de 2005, i en el DOGV núm. 5014, de 26 de maig de 2005.  
Durant el període d'informació pública no s'hi va presentar cap al·legació, segons consta en el certificat emés pel secretari de l'Ajuntament de Tuéjar, acompanyat en l'expedient administratiu municipal per la certificació de l'aprovació provisional per acord del Ple de data 5 de juliol de 2005.   
3. Peticions d'informació o documentació complementària  
La documentació presentada i, en concret, l'estudi d'impacte ambiental, no té la informació adequada establida per l'Ordre de 3 de gener de 2005, de la conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'hi estableix el contingut mínim dels estudis d'impacte ambiental que s'hagen de tramitar en aquesta conselleria. A pesar d'això s'ha seguit amb el tràmit d'avaluació d'impacte ambiental sense requerir una possible ampliació de documentació, a causa del caràcter dotacional de la proposta, a l'objectiu buscat amb l'esmentada modificació, a la grandària de la superfície afectada i, especialment, perquè no s'han observat condicionants ambientals que facen inviable l'esmentada proposta.   
Informes sectorials  
No s'han sol·licitat informes sectorials.  
Afeccions legals  
1. Després de la consulta de les cartografies temàtiques i estudis integrants dels sistemes d'informació territorial publicades per la COPUT, PATRICOVA, PGOF i xarxa Natura, no s'han detectat afeccions sobre l'àrea d'estudi.  
2. Hi ha una séquia que travessa el sector, i està previst la desviació i l'entubament d'aquesta  
3. L'estudi d'impacte ambiental afirma que la parcel·la objecte d'estudi no afecta els camins ramaders del municipi, ni cap dels nombrosos jaciments arqueològics catalogats repartits per tot el terme municipal.   
No obstant això, no consta en l'expedient l'informe favorable de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià, regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
Consideracions ambientals  
1. De l'estudi d'impacte es desprén que el sector afectat s'assenta sobre materials pertanyents al triàsic, i presenta quasi exclusivament dolomies i calcàries dolomítiques i intercalació d'argiles amb algeps.  
Pel que fa a les característiques mecàniques, l'estudi diu que la zona és apta per a suportar les càrregues normals d'aquest tipus de construccions.  
L'àmbit de la zona d'estudi presenta una vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers baixa, sent la zona compatible amb l'ús que es pretén implantar.  
L'estudi d'impacte ambiental presentat explica que en aquesta zona l'aigua s'infiltra a l'aqüífer del Túria Mitjà, de situació quasi desconeguda, ja que no es tenen punts de control periòdics i no té regulació.   
2. La parcel·la limita al sud i a l'oest amb sòl no urbanitzable de protecció agrícola.   
El relleu del sector és sensiblement pla, amb una capa de terra vegetal en superfície.   
El seu risc d'erosió és baix i la seua capacitat d'ús és moderada.  
3. El clima és mediterrani sec de muntanya.  
Predominen els vents de component Aquest a l'hivern i estiu, ocorrent el contrari a la tardor i hivern.  
4. La vegetació natural presenta les lògiques relacions amb el clima i sòls estudiats. De manera molt generalitzada, els seus caràcters són propis dels països mediterranis amb adaptacions a la sequera estival: arbusts llenyosos, matoll espinós de fulles dures i arrels profundes. Es troben plantes silvestres, arvenses i cultius d'ametlers i oliveres.  
S'aprecia que no hi ha cap espècie que es trobe protegida per la legislació actual i que la vegetació està fortament antropitzada.  
5. La fauna més destacable de la zona és:  
- Aus: teuladí (espècie tutelada segons el Catàleg valencià d'espècies amenaçades) i verderol.  
- Mamífers: ratolí de camp i conill.   
- Rèptils: sargantana ibèrica i sargantana ibèric.  
6. En tractar-se d'un ús dotacional, on no es preveu un increment de la població resident ni estacional, no s'estima adequat suposar una major demanda d'aigua potable o major volum d'aigües residuals. L'evacuació de les aigües es durà a terme a través de la xarxa de clavegueram municipal.  
La gestió dels residus generats es realitzarà mitjançant la incorporació a la gestió ja existent al municipi.   
7. La qualitat intrínseca del paisatge és baixa, tractant-se d'una zona rústica, tot just aprofitament, que afronta amb el nucli urbà.   
8. El projecte avaluat es troba situat administrativament al terme municipal de Tuéjar, situat a la província de València. El centre de dia és una de les demandes principals de la població, a causa de l'absència d'aquest tipus d'equipaments en la població i a la importància de la tercera edat en la població.   
9. L'estudi d'impacte ambiental disposa de determinades mesures correctores.  
10. L'estudi d'impacte ambiental no té el contingut adequat del programa de vigilància ambiental.   
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer. S'estima acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la modificació puntual número 12 de les normes subsidiàries de planejament de Tuéjar, relativa a la delimitació del sòl dotacional per a centre de dia d'aquest municipi, promogut per l'Ajuntament de Tuéjar, sempre que es desenvolupe d'acord amb allò que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.   
Segon. Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:  
1. En compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, haurà d'obtenir-se informe favorable de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià. En el cas que l'esmentat informe resultara desfavorable, així haurà d'entendre's també aquesta declaració d'impacte ambiental.  
2. Serà necessària la reposició per part de l'urbanitzador de tots els serveis i infraestructures de reg afectats i funcionalment necessaris. S'haurà de garantir la continuïtat de totes les canalitzacions i canonades que travessen el sector i tenen una funcionalitat més enllà dels límits d'aquest. Qualsevol desviació o alteració de les esmentades instal·lacions haurà de comptar amb l'autorització de la comunitat de regants o de l'òrgan competent, qui determinarà la manera en què es duran a terme les actuacions proposades.   
3. Durant la fase d'execució, s'haurà de preveure i identificar una zona per a l'abassegament dels materials que s'han d'emprar en les obres d'urbanització i edificació, evitant l'ocupació dels terrenys limítrofs. En cas d'emmagatzemament temporal de materials pulverulents, s'indicaran les mesures que s'han d'adoptar per a evitar la formació de núvols de pols deguda a l'acció del vent.  
4. De la mateixa manera, s'haurà de definir l'àrea on quedarà aparcada temporalment la maquinària d'obra indicant, si és el cas, el lloc on es duran a terme les labors de neteja i manteniment d'aquesta. Així mateix, s'indica que els canvis d'oli, filtres i qualsevol altre residu de manteniment de la maquinària i vehicles, hauran de ser degudament gestionats per un taller o gestor de residus tòxics i perillosos degudament autoritzat.  
5. Els residus vegetals originats amb la tala de l'arbratge i desbrossament de terrenys s'hauran de gestionar de manera adequada a la seua naturalesa, i haurà de quedar prohibida la incineració in situ d'aquests.  
6. S'haurà de dur a terme una recollida selectiva dels residus generats durant les obres d'urbanització i construcció, havent de gestionar cada un dels residus generats d'acord amb les característiques fisicoquímiques d'aquest. S'haurà de definir una àrea on depositar els contenidors destinats a aquest efecte, i indicar les mesures que s'han d'adoptar per a evitar les possibles fugues, abocaments accidentals, vessaments, etc. que puguen produir-se durant l'emmagatzemament temporal d'aquests.  
7. L'Ajuntament exigirà a l'empresa adjudicatària entregar, després de la realització de les obres, certificats de recepció de residus sòlids inerts per part d'abocadors o empreses autoritzades per a la seua gestió.  
8. Amb caràcter previ a la concessió de llicència d'obres per a la construcció del centre de dia, s'escometrà l'execució de les obres d'infraestructures (xarxa d'aigua potable i xarxes d'evacuació d'aigües residuals i pluvials), així com els accessos i aparcaments a l'àmbit de la proposta.  
9. Totes les mesures preventives i correctores proposades i les derivades dels condicionants exposats hauran de ser recollides per la normativa urbanística de la modificació puntual, tant en allò referent a la modificació en si com en el corresponent a les posteriors fases d'execució i funcionament.  
10. S'haurà de completar el programa de vigilància ambiental preveient, almenys, els controls que s'expressen a continuació, i indicar així mateix els indicadors d'impacte, el tipus de control que s'ha de realitzar, la periodicitat d'aquests i les mesures que s'han d'adoptar en cas de desviacions sobre les previsions inicials:  
- Control de l'ocupació dels terrenys limítrofs al sòl urbà proposat i de les zones no habilitades per a l'emmagatzemament de materials i residus generats.  
- Control sobre la ubicació de la maquinaria i els treballs de manteniment d'aquesta.  
- Control sobre el soroll generat durant les obres d'urbanització i construcció.  
- Control sobre l'aparició de restes arqueològiques o elements mereixedors de protecció.  
- Control de la gestió dels diversos tipus de residus generats i sobre els materials emprats en les obres.  
11. En el cas que els cultius limítrofs s'hagen vists afectats durant les obres d'urbanització o edificació, s'hauran de realitzar els treballs de restitució de la situació original d'aquests.  
Tercer. Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart. Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb allò que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.   
València, 23 de febrer de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.