Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 6165, del 15-12-2009 (2009/13641)

RESOLUCIÓ de 26 de novembre, del director general de Justícia i Menor de la Conselleria de Justícia i Administracions Publiques, per la que és ressol inscriure la modificació dels Estatuts del Col·legi Oficial d'Aparelladors, Arquitectes Tècnics i Enginyers d'Edificació d'Alacant i és disposa la seua publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6165

Data del DOGV
:   15-12-2009

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2009/13223


Data del document
:   26-11-2009

Organisme emissor
:   Conselleria de Justícia i Administracions Públiques

Tipus de document
:   Resolució

Anàlisi jurídica

 Descriptors 

:   * reglament intern
    * col·legi professional

RESOLUCIÓ de 26 de novembre, del director general de Justícia i Menor de la Conselleria de Justícia i Administracions Publiques, per la que és ressol inscriure la modificació dels Estatuts del Col·legi Oficial d'Aparelladors, Arquitectes Tècnics i Enginyers d'Edificació d'Alacant i és disposa la seua publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana. [2009/13935]  
Vist l'expedient de modificació estatutària instruït a instància del Col·legi Oficial d'Aparelladors, Arquitectes Tècnics i Enginyers d'Edificació d'Alacant, inscrit amb el número 36 de la Secció Primera del Registre de Col·legis Professionals i de Consells Valencians de Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana, en el que se sol·licita la inscripció de la modificació dels seus estatuts en el dit Registre, atenent als següents  
Fets  
Primer. Antonio Morata Ortiz, president del Col·legi Oficial d'Aparelladors, Arquitectes Tècnics i Enginyers d'Edificació d'Alacant, va presentar en data 28 de maig de 2009, sol·licitud d'inscripció de la modificació dels Estatuts i del canvi de denominació del mateix en el Registre de Col·legis Professionals i de Consells Valencians de Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana, en compliment del que preveu la Llei 6/1997, de 4 de desembre, de Consells i Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana.  
Segon. Una vegada acordat el canvi de denominació del Col·legi per mitjà de la publicació del Decret 128/2009, de 28 d'agost del Consell procedix tramitar la modificació del contingut dels estatuts.  
Tercer. Les modificacions al text estatutari van ser aprovades per la Junta General del Col·legi en la seua sessió de 13 de maig de 2008, segons certificat lliurat el dia 20 de maig de 2008 pel secretari del Col·legi amb el vistiplau del president.   
Quart. La modificació estatutària la inscripció de la qual se sol·licita es referix a la inclusió de la menció «enginyer d'edificació», en tot lloc on apareix la professió d'arquitecte tècnic i aparellador així com la modificació de l'article 13 passant a tindre la redacció següent:  
«Article 13. Obligatorietat de col·legiació  
És requisit indispensable per a l'exercici de la professió d'aparellador, arquitecte tècnic o enginyer de l'edificació la incorporació a este Col·legi dels que tinguen establit en la província el seu domicili professional únic o principal, tant per a dites titulades com per als que estiguen en possessió dels títols espanyols de grau que habiliten per a l'exercici de la professió regulada d'arquitecte tècnic. Això és igualment aplicable per als que hagen obtingut de l'autoritat competent el reconeixement del dit exercici professional sobre la base de la titulació acadèmica estrangera que ostenten. Igualment, és obligatòria la col·legiació per als funcionaris que realitzen treballs particulars, amb independència de la seua relació funcionarial.  
Així mateix, serà obligatòria la col·legiació dels aparelladors, arquitectes tècnics i enginyers d'edificació que sense exercir la professió, pertanguen o desitgen pertànyer als òrgans de previsió o qualsevol altre servici que tinga establit el Col·legi o Consell.»  
Quint. El nou text dels Estatuts figura com a annex a la present resolució, donant-se ací per reproduït.  
Fonaments de dret  
Primer. La modificació estatutària respecta totes les determinacions exigides per l'article 10 de la Llei 6/1997, de 4 de desembre, de Consells i Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana.  
Segon. La dita modificació ha sigut aprovada amb els requisits i formalitats previstos en el dit article i en els propis Estatuts del Col·legi.  
Tercer. L'expedient ha sigut tramitat pel Servici d'Entitats Jurídiques, adscrit a la Direcció General de Justícia i Menor de la Conselleria de Justícia i Administracions Públiques, competent per així disposar-ho l'article 6.1 de l'esmentada Llei 6/1997, tenint en compte allò que s'ha previst per la disposició final del Decret 4/2002, de 8 de gener, en virtut de les atribucions que té conferides pel Decret 19/2009, de 3 de novembre, del Consell, per la que es determinen les conselleries en què s'organitza la Generalitat, i pel Decret 206/2009, de 13 de novembre, del Consell, pel que s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Justícia i Administracions Públiques.  
Vistos l'article 36 de la Constitució Espanyola i l'article 49.122ª de l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana; la Llei 2/1974, de 13 de febrer, de Col·legis Professionals, amb les seues modificacions posteriors, en els seus preceptes bàsics; la Llei 6/1997, de 4 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Consells i Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana; el Decret 4/2002, de 8 de gener, del Govern Valencià, pel que s'aprova el Reglament de desplegament d'esta última; i la resta de disposicions complementàries de pertinent aplicació, es dicta la següent resolució:  
1. Inscriure la modificació dels Estatuts del Col·legi Oficial d'Aparelladors, Arquitectes Tècnics i Enginyers d'Edificació d'Alacant en el Registre de Col·legis Professionals i de Consells Valencians de Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana.  
2. Publicar la present resolució en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.  
Contra la present resolució, que posa fi a la via administrativa, es podrà interposar, potestativament, recurs de reposició davant del mateix òrgan que hi ha dictat l'acte, en el termini d'un mes comptat des de l'endemà de la seua notificació, o bé, recurs contenciós administratiu davant de la Sala contenciosa administrativa del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, en el termini de dos mesos comptats des de l'endemà de la seua notificació. Tot això de conformitat amb el que establixen els articles 116 i 117 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, del Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú, i en els articles 10, 14 i 46 de la Llei 29/1998, de 13 de juliol, Reguladora de la Jurisdicció Contenciós Administrativa, sense perjuí de s'utilitze qualsevol altra via que es considere oportuna.  
València, 26 de novembre de 2009.- El director general de Justícia i Menor: Antonio Gastaldi Mateo.  
ESTATUTS PARTICULARS DEL COL·LEGI OFICIAL D'APARELLADORS, ARQUITECTES TÈCNICS I ENGINYERS D'EDIFICACIÓ D'ALACANT  
Capítol I  
Naturalesa, composició i normativa reguladora  
Article 1. Naturalesa  
El Col·legi Oficial d'aparelladors, arquitectes tècnics i Enginyers d'Edificació d'Alacant, amb domicili social al carrer Catedràtic Ferré Vidiella núm. 7, d'Alacant, és una corporació de dret públic, emparada per la Llei i reconeguda per l'Estat, amb personalitat jurídica pròpia i plena capacitat per al compliment dels seus fins específics dins del seu àmbit territorial.  
Article 2. Composició i àmbit territorial  
El Col·legi Oficial d'Aparelladors, Arquitectes Tècnics i Enginyers d'Edificació d'Alacant (que d'ara en avant es designarà abreujadament com a Col·legi), està integrat per quants aparelladors, arquitectes tècnics i enginyers d'edificació estiguen col·legiats en aquest.  
El seu àmbit territorial comprendrà la província d'Alacant.  
La modificació de l'àmbit territorial del Col·legi, per la unió o fusió de dos o més col·legis de la mateixa professió, així com l'absorció per part d'un altre col·legi preexistent, i sempre dins de l'àmbit de la Comunitat Valenciana, requerirà el vot favorable de les dues terceres parts dels assistents a Junta General convocada a aquest efecte, per al seu posterior consens o acord amb el Col·legi, a què s'aprove fusionar-se, o amb el que es verifique el procés d'absorció.  
En el cas que la modificació de l'àmbit territorial ho siga per segregació, també es requerirà el vot favorable de les dues terceres parts dels assistents a Junta General, convocada a aquest efecte.  
Igualment, serà exigible el vot favorable de les dues terceres parts, per al supòsit de dissolució del Col·legi.  
En tots els casos de fusió, absorció, segregació i dissolució, després de la tramitació col·legial establida, el seu enllestiment s'acomodarà a allò que ha previst l'article 8 de la Llei 6/97, el 4 de desembre, de Consells i Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana.  
Article 3. Delegacions i agrupacions  
El Col·legi podrà establir delegacions en aquelles poblacions en què els interessos de la professió ho requerisca, amb les seues corresponents atribucions i àmbit territorial d'actuació.  
Així mateix, podrà integrar-se en agrupacions d'àmbit més ampli que el provincial.  
L'establiment de delegacions, així com d'integració en agrupacions, serà acordat en Junta General de Col·legiats, i es donarà compte al Ple del Consell General de Col·legis (que d'ara en avant es denominarà abreujadament com a Consell).  
Article 4. Normativa reguladora  
El Col·legi queda subjecte en la seua actuació a les disposicions vigents de la Llei de Col·legis Professionals i qualsevol altra normativa que se li aplique, així com als Estatuts del Consell General i dels Col·legis Oficials d'Aparelladors, Arquitectes Tècnics i Enginyers d'Edificació, als presents Estatuts, a les Normes Deontològiques, i als acords dels seus òrgans de govern, a saber, la Junta General de Col·legiats i la Junta de Govern del Col·legi.  
L'exercici de la professió d'aparellador, arquitecte tècnic i enginyer d'edificació, serà regit per les disposicions legals vigents, i està sotmés a les prescripcions de la Llei de Defensa de la Competència i de la Competència Deslleial, així com al règim legal vigent en matèria d'incompatibilitats legals i a les obligacions d'índole tributària i d'assegurament, que en cada moment exigisca la normativa aplicable.  
Capítol II  
Fins i funcions del Col·legi  
Article 5. Fins  
Són fins essencials del Col·legi:  
1) L'ordenació de l'exercici de la professió en la seua demarcació territorial.  
2) La defensa dels interessos professionals dels col·legiats, en tots els àmbits de la seua actuació professional, tot això sense perjudici de la competència de l'administració Pública per raó de la relació funcionarial i de les específiques dels organismes competents en matèria de relacions laborals.  
3) La representació exclusiva de la corporació col·legial.  
Article 6. Funcions  
Correspon al Col·legi l'exercici de les funcions següents:  
A. D'ordenació professional  
1) Ordenar en l'àmbit de la seua competència, l'activitat professional dels col·legiats; vetlar per l'ètica, dignitat i independència professional i pel respecte degut als drets dels particulars i exercir la facultat disciplinària en l'orde professional i col·legial.  
2) Intervindre en la redacció, modificació i actualització progressiva de les normes reguladores de la professió, i fer-ho a través del Consell, quan les normes tinguen caràcter nacional.  
3) Redactar els seus Estatuts Particulars, sotmetre'ls a l'aprovació de la Junta General de Col·legiats i publicar-los, una vegada aprovats pel Consell Autonòmic o General, si fa al cas, i complits els requisits legals que foren exigibles.  
4) Qualssevol altres funcions relacionades, directament i indirectament, amb l'exercici professional, i es podran crear quants departaments, serveis o comissions s'estimen convenients per al millor compliment d'aquells. Hauran de mantindre informats els col·legiats de tot el que puga afectar l'exercici de la professió i el mateix funcionament del Col·legi.  
5) Quantes altres funcions redunden en benefici dels interessos professionals dels col·legiats.  
B. De protecció professional  
1) Vetlar pel més estricte compliment de les normes col·legials d'actuació professional; ferma observança de les incompatibilitats legals; manteniment fidel als principis de deontologia professional i totes les obligacions que imposen les disposicions vigents, que regulen les funcions i competències dels aparelladors, arquitectes tècnics i enginyers d'edificació, dins de l'àmbit de la seua competència.  
2) Complir i fer complir als col·legiats els Estatuts Professionals i reglaments de Règim Interior, així com les normes i decisions adoptades pels òrgans col·legials en matèria de la seua competència.  
3) Adoptar les mesures conduents a evitar l'intrusisme professional i les transgressions legals conegudes pel Col·legi, relatives a actuacions que redunden en perjudici de la professió o dels col·legiats, denunciar i perseguir, davant de l'administració i tribunals de Justícia, els possibles casos, i dur a terme les actuacions necessàries respecte d'això, bé directament o a través del Consell.  
4) Procurar l'harmonia i col·laboracions entre els col·legiats, i impedir la competència deslleial entre ells.  
5) Intervindre en via de conciliació o arbitratge en les qüestions que, per motius professionals, se susciten entre els col·legiats i que siguen plantejades davant del Col·legi.   
6) Resoldre per laude, a instància de les parts interessades, les discrepàncies que puguen sorgir sobre el compliment de les obligacions dimanants dels treballs realitzats pels col·legiats en l'exercici de la professió.  
7) Imposar sancions i correccions disciplinàries als col·legiats, quan escaiga, mitjançant el procediment regulat en aquests Estatuts.  
C. De perfeccionament professional  
1) Promoure, per tots els mitjans al seu abast, el major nivell tècnic, ètic i cultural dels seus col·legiats.  
2) Organitzar, si fa al cas, cursos per a la formació professional dels col·legiats.  
D. De gestió administrativa  
1) Visar les comunicacions d'encàrrecs professionals, rebuts pels col·legiats, i la documentació tècnica en què aquells es materialitzen. La comunicació es documentarà per mitjà de la nota encàrrec i pressupost, requerida per la llei i establida d'acord amb les directrius del Consell General i/o Autonòmic.  
Estan obligatòriament subjectes a visat les intervencions professionals, l'encàrrec de les quals reben els col·legiats -llevat de les formulades per les administracions públiques als seus funcionaris- i els documents en què es materialitzen els treballs encarregats, així com els que tinguen el seu origen en els esmentats encàrrecs o treballs, com ara llibres d'ordes i assistències, llibres d'incidències, certificats de final d'obra i altres, llevat d'aquells treballs per als quals, per disposició legal o per acord del Consell General i/o Autonòmic, s'establisca tal exempció.  
L'acte públic del visat es practicarà a partir de la presentació i registre de la nota encàrrec i pressupost.  
El visat acredita la identitat i habilitació col·legial del facultatiu; la integritat i correcció formal del treball, així com la correcta observança de les normes col·legials per a recepció d'encàrrecs i contractació dels serveis professionals, dins del marc d'aplicació de la Llei de Defensa de la Competència i de la Llei de Competència Deslleial, la qual cosa es portarà a efecte a través de la comprovació del contingut de la comunicació de l'encàrrec i de la documentació que es produïsca en el desenrotllament de la intervenció professional contractada.  
El visat podrà ser atorgat o denegat. La pràctica del tràmit col·legial de visat donarà lloc a la meritació, pel Col·legi, dels drets econòmics corresponents al servei prestat; el pagament de la qual serà condició prèvia perquè puguen retirar les persones interessades, la documentació presentada a l'esmentat tràmit.  
La resolució col·legial, en què s'atorgue o denegue el visat de les comunicacions d'encàrrec o dels treballs professionals presentats, haurà d'adoptar-se, en el termini màxim de quinze dies, comptadors a partir de la seua presentació. No obstant això, el Col·legi podrà també, en idèntic termini, acordar la suspensió del visat en els supòsits de presumpta incompatibilitat o per altres causes prou justificades, i haurà de resoldre sobre l'atorgament o denegació d'aquest, en un termini màxim de dos mesos, comptadors des de l'acord de suspensió.  
La notificació col·legial, motivada i raonada, es comunicarà a les persones interessades en el termini màxim de deu dies, i haurà de contindre el text íntegre de la resolució adoptada. En la notificació als interessats s'indicarà, a més, si la resolució és o no definitiva en la via col·legial i, si fa al cas, l'expressió dels recursos que contra aquell acord procedisquen, òrgan davant el qual hagueren de presentar-se i termini per a interposar-los.  
2) Establir els serveis administratius i regular el règim de la gestió voluntària del cobrament dels honoraris, que es meriten pels treballs professionals.   
3) Fixar les quotes i aportacions econòmiques dels col·legiats que calguen per al sosteniment del Col·legi i les funcions corporatives, dins dels límits establits pel Consell, amb criteris de justícia i equitat.  
4) Recaptar i administrar els seus fons, i elaborar el pressupost anual d'ingressos i despeses, així com la seua liquidació i balanç, i sotmetre aquests a coneixement de la Junta General de Col·legiats per a la seua sanció.  
5) El Col·legi, d'acord amb les directrius establides pel Consell General i/o Autonòmic, facilitarà la documentació comprensiva de la nota encàrrec i pressupost que haja de servir per a la sol·licitud de visat.   
E. D'assistència social  
1) Organitzar activitats i serveis comuns d'interés per als col·legiats, tant de caràcter professional, com formatiu, cultural, assistencial i de previsió i altres d'anàlegs, i proveir al sosteniment econòmic mitjançant els mitjans necessaris.  
2) Facilitar als col·legiats, quan així ho sol·liciten, servei de consulta jurídica en accions litigioses i administratives, derivades del seu treball professional.  
3) Vetlar per la justa distribució, entre els col·legiats, de les càrregues tributàries i assessorar-los en les seues relacions amb l'administració.  
4) Cooperar amb el Consell en els fins de caràcter cultural i informatiu, així com en els de previsió i socors existents o que s'establisquen.  
5) Prestar la seua col·laboració per a les gestions econòmiques administratives a la Previsió Mútua.  
F. De representació  
1) Ostentar, en el seu àmbit territorial, la representació i defensa de la professió i de la persona col·legiada davant l'administració, institucions, tribunals, entitats públiques o privades, particulars, amb legitimació per a ser part en tots els litigis que afecten els interessos professionals i exercitar el dret de petició d'acord amb la Llei, sense perjudici del que disposa l'article 5.2 d'aquests Estatuts i la Llei de Col·legis Professionals.  
2) Nomenar els representants del Col·legi en les entitats, comissions, jurats i organitzacions públiques o privades, per als quals fóra sol·licitada tal representació.  
3) Estar representats en els consells socials de les universitats.  
4) Ostentar la representació que establisquen les lleis per al compliment dels seus fins.  
G. De participació  
1) Participar en els patronats universitaris, i intervenir en l'elaboració dels plans d'estudis; informar sobre les normes d'organització dels centres docents corresponents a la professió; mantindre contacte permanent amb aquestes i preparar la informació necessària per a facilitar l'accés a la vida professional dels nous professionals.  
2) Participar en els consells i organismes consultius de l'administració, en matèria de la competència de la professió, així com en totes aquelles entitats i organitzacions públiques i privades, en què la seua presència fóra sol·licitada.  
3) Participar, plenament, dins de les competències que li assenyalen els Estatuts de les agrupacions en què s'haguera integrat.  
H. De col·laboració  
1) Exercir totes les funcions que li siguen que encomanades per l'administració i col·laborar amb aquesta mitjançant la realització d'estudis, emissió d'informes, elaboració d'estadístiques i altres activitats relacionades amb els seus fins i que puguen ser-li sol·licitades o que el Col·legi acorde formular per iniciativa pròpia.  
2) Emetre els dictàmens i informes i evacuar les consultes de caràcter professional, que li siguen sol·licitades per autoritats, jutges i tribunals, així com per qualsevol entitat pública, i actuar per a la designació de pèrits, en les condicions que s'estipulen a aquest efecte. Així mateix, es podran emetre, a requeriment de qualsevol entitat privada, particulars o col·legiats, amb l'aprovació prèvia per la Junta de Govern.  
3) Facilitar als tribunals de Justícia i a quantes institucions i organismes ho requerisquen, d'acord amb la Llei, la relació de col·legiats que puguen intervindre com a pèrits, en matèria pròpia de les seues competències professionals.   
4) Col·laborar, amb altres col·legis professionals, en la realització d'estudis i activitats d'interés per a la professió.  
5) Patrocinar, participar o col·laborar en totes aquelles qüestions o activitats, d'interés públic o ciutadà, que servisquen al prestigi de la professió i a la seua projecció i presència davant de la societat.  
Capítol III  
Del règim econòmic  
Article 7. Recursos ordinaris  
Seran recursos ordinaris del Col·legi:  
a) Els productes dels béns i drets que posseïsca la corporació, així com dels serveis i activitats que en tot orde desenrotlle.  
b) Els drets d'incorporació, així com les quotes periòdiques que els col·legiats hagen de satisfer.  
c) Les quotes per intervenció professional, establides d'acord amb els criteris i normativa col·legial vigent, així com els drets de visat.  
Article 8. Recursos extraordinaris  
Constitueixen recursos extraordinaris:  
a) Les subvencions o donatius que es concedisquen al Col·legi per part de l'Estat, entitats públiques o persones privades.  
b) Les quotes extraordinàries que, amb tal caràcter, puga acordar la Junta General de Col·legiats.  
c) El producte de l'alienació del seu patrimoni.  
d) Les quantitats que, per qualsevol concepte, corresponga percebre al Col·legi quan, -en compliment d'algun mandat, temporal o perpetu- administre qualsevol tipus de béns o rendes.  
Article 9. Aplicació dels recursos  
La totalitat dels recursos, ordinaris o extraordinaris, hauran d'aplicar-se amb caràcter exclusiu al compliment de les obligacions atribuïdes per la Llei de Col·legis Professionals i per les normes estatutàries i reglamentàries, i al que s'assenyale, si fa al cas, dins del marc normatiu citat, per la Junta General de col·legiats.  
En tot cas, el repartiment de les càrregues col·legials entre els seus membres haurà de fer-se amb respecte als principis de justícia distributiva i d'equitat.  
Article 10. Regulació  
El Col·legi regularà la seua activitat econòmica mitjançant els pressupostos.  
La Junta de Govern redactarà l'esborrany del pressupost ordinari o dels extraordinaris, si n'hi ha, per a ser sotmesos a coneixement i aprovació de les juntes generals de col·legiats.  
Per a la liquidació d'aquests pressupostos se seguiran els mateixos tràmits.  
Article 11. Pressupostos  
El pressupost ordinari del Col·legi es redactarà dividit en dos capítols, el d'ingressos i el de despeses, i comprendrà un exercici econòmic que coincidirà amb un any natural i haurà d'estar equilibrat.  
El capítol d'ingressos haurà d'acomodar-se als recursos existents i previsibles i el de despeses comprendrà totes les obligacions contretes i les necessàries per a l'òptim funcionament del Col·legi en els seus fins i funcions, així com el dels seus òrgans i serveis.  
Les partides pressupostàries estaran prou detallades per a la seua interpretació i aplicació dels recursos i despeses, i, si calguera, es redactarà una separata d'aquest, en què s'estudie i calcule la quantitat que cada col·legiat ha d'aportar en concepte de quota i complement per a sosteniment del Col·legi.  
Els pressupostos extraordinaris es redactaran amb el mateix criteri.  
Article 12. Destinació dels recursos  
La totalitat dels recursos, ordinaris o extraordinaris, hauran d'aplicar-se amb caràcter exclusiu al compliment de les obligacions atribuïdes per la Llei de Col·legis Professionals i per les Normes Estatutàries i Reglamentàries.  
Capítol IV  
Dels col·legiats  
Article 13. Obligatorietat de col·legiació  
És requisit indispensable, per a l'exercici de la professió d'aparellador, arquitecte tècnic o enginyer de l'edificació, la incorporació a aquest Col·legi dels qui tinguen establit a la província el seu domicili professional únic o principal, tant per als dits titulats, com per als qui estiguen en possessió dels títols espanyols de grau que habiliten per a l'exercici de la professió regulada d'arquitecte tècnic. Això és igualment aplicable per als qui hagen obtingut, de l'autoritat competent, el reconeixement del dit exercici professional sobre la base de la titulació acadèmica estrangera que ostenten. Igualment, és obligatòria la col·legiació per als funcionaris que realitzen treballs particulars, amb independència de la seua relació funcionarial.  
Així mateix, serà obligatòria la col·legiació dels aparelladors, arquitectes tècnics i enginyers d'edificació que, sense exercir la professió, pertanguen o desitgen pertànyer als òrgans de previsió o qualsevol altre servei que tinga establit el Col·legi o el Consell.  
Article 14. Potestat de col·legiació  
Els aparelladors, arquitectes tècnics i enginyers d'edificació que no exercisquen la professió amb el caràcter que s'assenyala en l'article 13, podran col·legiar-se lliurement i tindran dret a ser admesos al Col·legi, si tenint la titulació requerida, reuneixen les condicions que s'assenyalen en aquests Estatuts.  
Article 15. Requisits per a la col·legiació  
A la primera sol·licitud d'ingrés al Col·legi, haurà d'acompanyar-se el títol que habilita legalment per a l'exercici professional o, si no n'hi ha, testimoni notarial d'aquest, o certificat d'estudis i resguard d'haver efectuat el pagament dels drets d'expedició, sense perjudici de l'obligació de presentar-lo posteriorment al Col·legi, quan es trobe en el seu poder. S'acompanyarà igualment rebut acreditatiu d'haver-hi satisfet l'import de la quota d'incorporació, així com declaració de no estar inhabilitat per a l'exercici professional.  
De la documentació presentada, el Col·legi expedirà oportú resguard fins que es comunique l'acord de l'admissió per la Junta de Govern, dins del termini de trenta dies.  
Quan el sol·licitant figure ja inscrit en un altre Col·legi, bastarà un certificat lliurat per aquell, i fer constar les dades de la seua titulació i la declaració que no es troba inhabilitat per a l'exercici professional.  
Bastarà amb la incorporació a un únic Col·legi, que serà el de residència. per a exercir en tot el territori de l'Estat, sense perjudici que el col·legiat, a través del Col·legi a què pertanga, estiga obligat a comunicar als col·legis, diferents del de la seua inscripció, les actuacions que vaja a realitzar en les seues demarcacions, prèvia acreditació amb aquesta finalitat pel Col·legi d'acollida, per tal de quedar subjecte a les competències d'ordenació, visat, control deontològic i potestat disciplinària, per part de l'expressat Col·legi.  
Article 16. Denegació de col·legiació  
La sol·licitud de col·legiació només podrà denegar-se en els supòsits següents:  
a) Quan no s'aporten els documents requerits o aquests oferisquen dubtes racionals sobre l'autenticitat i suficiència; en aquest cas, la Junta de Govern iniciarà l'oportuna investigació.  
b) Quan la persona sol·licitant haguera estat condemnada per sentència ferma que la inhabilite per a l'exercici de la professió.  
c) Com a conseqüència de sanció imposada en ocasió d'expedient disciplinari, que implique l'expulsió de l'organització col·legial i durant el temps que dure aquesta.  
Article 17. Recurs contra la denegació de la col·legiació  
Contra la denegació de la col·legiació, podrà interposar-se recurs ordinari en el termini de trenta dies, comptadors des que tal negativa haguera estat comunicada.  
Les persones interessades a les quals es denegue l'admissió al Col·legi podran tornar a sol·licitar la seua incorporació a aquest, una vegada que cessen les causes que van motivar la denegació.   
Article 18. Baixa com a persona col·legiada  
La condició de persona col·legiada es perd:  
a) Per renúncia o baixa voluntària sol·licitada per escrit, que la persona interessada dirigirà al president del Col·legi, i haurà d'indicar la data a partir de la qual desitja cessar com a persona col·legiada, amb una antelació de quinze dies.  
b) Per expulsió del Col·legi, acordada segons el que disposen els Estatuts Generals del Consell i aquests Estatuts.  
c) Per sentència judicial ferma, d'inhabilitació per a l'exercici de la professió.  
d) Per deixar impagades dotze quotes ordinàries o extraordinàries, sense motiu justificat, davant del Col·legi.  
e) Per defunció.  
Article 19. Precol·legiació  
S'estableix la figura de la persona precol·legiada, el règim i funcionament de la qual serà objecte de regulació per la Junta de Govern.  
Article 20. Cobrament de deutes a les persones col·legiades  
En el supòsit de generar-se deutes per les persones col·legiades, derivats de l'impagament, tant per drets col·legials sobre intervencions professionals, com per quotes ordinàries i extraordinàries degudament establides, el seu import serà notificat formalment i expressament a la persona interessada, i transcorreguts quinze dies, sense que aquesta haguera liquidat el seu deute o es justificara la improcedència del crèdit reclamat, el Col·legi podrà detraure l'import degut a la persona col·legiada, de les liquidacions o havers per treballs professionals que per al seu visat presente, o de qualsevol saldo a favor seu que mantinga amb el Col·legi.  
Article 21. Reingrés al Col·legi  
Les persones col·legiades, que hagueren causat baixa al Col·legi, reingressaran immediatament en aquest, si es donen els supòsits següents:  
a) Per sol·licitud en què manifesten deixar sense efecte el paràgraf a) de l'article 18 d'aquests Estatuts.  
b) Pel pagament de quotes retardades.  
c) Per residenciar-se novament a la demarcació del Col·legi.  
En tots els casos, es produirà el reingrés al Col·legi, i abonaran prèviament una nova quota d'inscripció.  
Article 22. Drets i deures dels col·legiats  
Tots els col·legiats tenen el dret i el deure participar activament en la vida corporativa, especialment assistir a les juntes generals, com també exercir fidelment, en els termes establits en els presents Estatuts, els càrrecs per als quals van ser elegits.  
Les persones col·legiades participaran en la vida corporativa a través dels actes següents:  
a) Assistir a les juntes generals, tant ordinàries com extraordinàries. Tots els col·legiats tindran dret de vot.   
b) Participar en les eleccions.  
c) Dirigir als òrgans col·legials propostes, peticions i esmenes.  
d) Participar com a candidat/a en les eleccions de membres per a la Junta de Govern o de qualsevol altre òrgan del Col·legi.  
Article 23. Drets davant del Col·legi  
Tots les persones col·legiades, en ple ús de les seues atribucions col·legials, tenen el dret a totes les atencions de caràcter professional, social i cultural, que en compliment dels seus fins i funcions haja establit o establisca el Consell General, el Consell Autonòmic o el Col·legi, d'acord amb els seus Estatuts corresponents.  
A més, s'assenyalen amb caràcter específic:  
a) Defensa dels seus interessos professionals.  
b) Protecció contra la competència legal i intrusisme.  
c) Assessorament tècnic i professional.  
d) Elevació del nivell tècnic.  
e) Recurs contra els acords dels òrgans del Col·legi.  
Article 24. Obligacions respecte del Col·legi  
A més del respecte i compliment de tota la normativa vigent, que regula l'exercici professional dels col·legiats, aquests estan obligats, pel que fa al Col·legi:   
a) Al respecte i compliment de tot allò que s'ha preceptuat en aquests Estatuts.  
b) A acceptar i complir els acords dels òrgans col·legials.  
c) A informar el Col·legi dels casos d'intrusisme professional que coneguen.  
d) A contribuir, econòmicament, al sosteniment del Col·legi, mitjançant el pagament puntual de les quotes ordinàries i extraordinàries, que en cada moment s'establisquen, com també amb l'abonament dels drets d'intervenció professional que hagen estat fixats pel Col·legi.  
Les persones col·legiades queden obligades al puntual pagament de les seues aportacions econòmiques al Col·legi, establides d'acord amb el que disposa estatutàriament, qualsevol que siga la seua naturalesa. L'incompliment d'aquesta obligació, respecte a les aportacions de caràcter periòdic -durant tres mesos consecutius o quatre alterns sense causa justificada- podrà donar lloc, prèvia adopció del corresponent acord, amb notificació al Consell General i a la resta de Col·legis a què pertanguen o en què tingueren la condició d'acreditades, a la suspensió de tots els drets col·legials que, com a membres de la corporació, pogueren correspondre-li.  
La mateixa mesura s'adoptarà en relació amb l'impagament dels drets per intervenció professional, vençuts i líquids, el pagament dels quals es demorara durant un trimestre a partir de la seua meritació pel Col·legi o es produïra l'acumulació de tres quotes impagades.  
Article 25. Recurs contra acords del Col·legi  
Les persones col·legiades que consideren lesionats els seus interessos, per decisions i acords del Col·legi, podran interposar els recursos següents:  
a) Potestativament, recurs de reposició, en el termini d'un mes, comptador des de la notificació de l'Acord, segons la Llei de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú.   
b) Recurs d'alçada davant del Consell Autonòmic, en el termini d'un mes, si l'acte és exprés, o de tres mesos, si hi ha denegació per silenci administratiu.  
L'esmentat recurs podrà presentar-se tant davant del mateix Col·legi com davant del Consell Autonòmic. En el primer cas, el Col·legi haurà de remetre al Consell l'expedient complet, amb el seu informe en el termini de deu dies.   
c) Recurs contenciós administratiu, en el termini de dos mesos, d'acord amb la Llei de la Jurisdicció Contenciosa Administrativa.   
Capítol V  
De l'exercici professional pels col·legiats  
Article 26. Modalitats  
Els aparelladors, arquitectes tècnics i enginyers d'edificació podran actuar professionalment:  
A) En règim d'exercici lliure.  
B) En qualitat de funcionari o de tècnic contractat per un organisme públic.  
C) Com a contractat al servei d'una empresa privada o d'altres professionals.  
D) Com a representant de la professió en comissions, tribunals o jurats, i  
E) Així com en qualsevol altra forma, no específicament prevista en els apartats anteriors, per a la qual estiga capacitat o d'acord amb les seues atribucions.  
Siga quina siga la forma d'exercir la seua professió, els aparelladors, arquitectes tècnics i enginyers d'edificació duran a terme el compliment de la seua funció amb plena independència de criteri. Al marge de l'estatut jurídic a què personalment i laboralment puga estar sotmés, i assumirà sempre la responsabilitat dels actes que realitze en l'exercici professional.  
Els aparelladors, arquitectes tècnics o enginyers d'edificació podran exercir simultàniament la professió en qualsevol de les formes previstes en el paràgraf primer, sempre que no excedisca els límits generals i particulars establits i dispose del temps necessari per a poder atendre les seus comeses, i no incórrer en incompatibilitat.  
En l'exercici de la professió, les atribucions dels aparelladors, arquitectes tècnics o enginyers d'edificació estan regulades pel Decret de 16 de juliol de 1935, de l'antic Ministeri d'Instrucció Pública i Belles Arts; pel Decret 265/1971, de 19 de febrer de 1971; la Llei 12/86, de l'1 d'abril; el Reial Decret 1627/1997, de 24 d'octubre; la Llei 38/1999, de 5 de novembre d'Ordenació de l'Edificació, i per qualsevol altra disposició que complemente o substituïsca les anteriors.  
Article 27. Nomenament  
El nomenament dels aparelladors, arquitectes tècnics o enginyers d'edificació, per a la seua intervenció en les obres o treballs professionals de particulars, serà dut a terme pel promotor.  
En les obres de l'administració, es durà a terme per l'organisme corresponent que actue com a promotor o persona delegada d'aquest.  
Article 28. Pluralitat de nomenament  
En cas de nomenament de diverses persones col·legiades per a un mateix treball, els honoraris meritats es repartiran en parts iguals al nombre d'aquestes, llevat de pacte en contra dels intervinents.  
Article 29. Limitacions  
Tots els aparelladors, arquitectes tècnics o enginyers d'edificació, tindran com a limitacions generals, en la realització de la seua activitat professional, les contingudes en la legislació vigent i normes corporatives.  
Els aparelladors, arquitectes tècnics o enginyers d'edificació funcionaris, com a titulars o contractats al servei d'un organisme públic o de qualsevol naturalesa, tindran com a limitacions, a més de les de caràcter general, les que determine la legislació que els fóra aplicable per la seua condició funcionarial.  
Els aparelladors, arquitectes tècnics o enginyers d'edificació, contractats en règim d'assalariats al servei d'una empresa privada o d'altres professionals, tindran com a limitacions, a més de les de caràcter general, les determinades en els seus respectius contractes de treball, sempre que no estiguen en contraposició amb la legislació vigent.  
Cap aparellador, arquitecte tècnic o enginyer d'edificació no podrà intervindre en el mateix treball professional per al qual haja designat, anteriorment, una altra persona col·legiada, sense obtindre prèviament la seua vènia o, si no n'hi ha, la corresponent autorització de la Junta de Govern del Col·legi, prèvia adopció de les mesures de garanties que calguen, quant a les funcions derivades del visat com a sistema d'ordenació de l'activitat professional. Amb aquesta finalitat, i abans d'adoptar la resolució que procedisca, es demanarà de les parts interessades la informació prèvia que calguera per a acordar allò pertinent, amb l'objecte de la defensa dels legítims interessos dels col·legiats i sense perjudici del visat del nou contracte.  
En general, els aparelladors, arquitectes tècnics i enginyers d'edificació, contractats liberalment, tindran com a limitacions les disposades en el contracte lliurement pactat entre les parts.  
Article 30. Incompatibilitats  
En l'exercici de la professió d'aparellador, arquitecte tècnic i enginyer d'edificació, regiran les disposicions oficials, d'acord amb el que disposa la Llei d'Incompatibilitats i les ressenyades en les normes deontològiques d'Actuació Professional del Consell General.  
Article 31. Coneixement del Col·legi  
Tots les persones col·legiades tenen l'obligació d'informar el Col·legi de tots els treballs professionals que hagen encarregat o realitzen, per a així estar en tot moment acollides als drets i obligacions col·legials de què puguen beneficiar-se en defensa dels seus interessos professionals, sense perjudici a llibertat de pacte en les condicions contractuals.  
Per tal de complir amb les funcions col·legials d'ordenació de l'activitat professional, derivades del visat, les persones col·legiades hauran d'informar el Col·legi, en el termini màxim de trenta dies, de la conclusió de la seua intervenció.  
Quan la intervenció professional cesse abans d'acabar el treball encomanat, hauran d'assenyalar-se, per la persona col·legiada, les causes a què tal circumstància es deu, per tal que el Col·legi puga actuar, si fa al cas, en conseqüència.  
Quan el nomenament d'aparellador, arquitecte tècnic o enginyer d'edificació recaiga en un funcionari de l'administració, quedarà exempt de comunicar-ho al Col·legi, sense perjudici de les obligacions que, si fa al cas, tinga concertades amb l'entitat asseguradora de la seua responsabilitat professional.  
Article 32. Visat  
El visat és l'acte administratiu mitjançant el qual la persona col·legiada sotmet els documents -en què es formalitzen els nomenaments o encàrrecs (mitjançant la nota encàrrec i pressupost), o en què es materialitzen treballs professionals susceptibles d'això- al coneixement, verificació en el seu aspecte formal i control del Col·legi.  
El visat col·legial només verificarà els aspectes relatius a col·legiació, identificació de l'objecte del treball i idoneïtat formal de la documentació tècnica acompanyada.  
Article 33. Comunicació d'encàrrec  
La comunicació d'encàrrec és l'acte administratiu pel qual, la persona col·legiada, dóna compte al Col·legi del seu treball professional, per a prendre'n nota, per tal de complir amb allò que s'ha preceptuat en aquests Estatuts i les disposicions vigents. L'esmentada comunicació haurà de verificar-se a través de la nota encàrrec i pressupost.  
Capítol VI  
Del control i inspecció dels treballs professionals  
Article 34. Funcions del Col·legi en visar  
Per l'acte administratiu del visat, el Col·legi exerceix les funcions següents:  
a) Controla la titulació i col·legiació o habilitació de la persona, els serveis professionals de la qual es contracten.  
b) Comprova el contingut formal del treball realitzat, així com la nota encàrrec i pressupost.  
c) Informa i assessora, a petició de la persona col·legiada interessada, sobre tots els documents que es presenten a visat.  
Article 35. Tramitació del visat  
Entre la data de presentació de qualsevol document per al seu visat i examen i estudi de la documentació que l'acompanya, autorització i acte administratiu del mateix o denegació, si fa al cas, no haurà de transcórrer un termini superior a quinze dies.  
El tràmit col·legial del visat donarà lloc a la meritació, per part del Col·legi, dels drets econòmics o taxes corresponents al treball, d'acord amb la fórmula establida per la Junta General de Col·legiats. El seu pagament serà condició prèvia per a retirar del Col·legi la documentació objecte del visat.   
Article 36. Suspensió del visat  
El Col·legi podrà acordar la suspensió del visat, en els supòsits de presumpta incompatibilitat o per altres raons prou justificades.  
El Col·legi comunicarà aquesta incidència dins del termini de quinze dies, comptadors des de la presentació del document i resoldrà sobre l'atorgament o denegació del visat, en un termini màxim de tres mesos.  
Article 37. Denegació del visat  
L'Acord col·legial de denegació del visat el notificarà el Col·legi en el termini de deu dies, comptadors a partir de l'adopció de l'Acord, i haurà de contindre el text íntegre de la resolució adoptada.  
La notificació a la persona col·legiada contindrà el text íntegre raonat.  
La notificació es farà a la persona col·legiada i al seu client, i se li indicarà, a més, si és o no acte definitiu en la via col·legial, i, si fa al cas, l'expressió dels recursos que contra aquell acord procedisca; òrgan davant el qual hagueren de presentar-los, i termini per a interposar-los.  
Capítol VII  
Òrgans de direcció, govern, gestió  
 i administració del Col·legi  
Article 38. Enumeració  
Els òrgans de direcció, govern, gestió i administració del Col·legi són els següents:  
a) La Junta General de Col·legiats.  
b) La Junta de Govern.  
Secció primera  
De la Junta General de Col·legiats  
Article 39. Naturalesa  
La Junta General de Col·legiats és l'òrgan suprem i sobirà de govern del Col·legi. Els acords, presos dins de les atribucions que en aquests Estatuts es fixen per a aquesta, obliguen totes les persones col·legiades.  
Article 40. Constitució  
Està composta pel conjunt de persones col·legiades assistents a cada una d'elles.  
Per a la seua legalitat ha de complir els requisits següents:  
a) Que estat convocada reglamentàriament.  
b) Que cada persona col·legiada assistent es trobe en ple ús dels seus drets col·legials.  
c) Que es trobe constituïda reglamentàriament la Mesa de la Presidència.  
d) Que siga presidida pel president del Col·legi o per persona en qui reglamentàriament li corresponga la seua substitució, en cas d'absència justificada.  
Article 41. Atribucions  
Són atribucions de la Junta General de Col·legiats:  
a) L'aprovació, revisió i modificació, si fa al cas, dels Estatuts Particulars i reglaments de Règim Interior del Col·legi, sense perjudici de les competències del Consell General, així com les del Consell de la Comunitat Autònoma Valenciana quan aquest les tinguera.  
b) La determinació de les quotes, ordinàries i extraordinàries, de col·legiació i acreditació, drets per intervenció professional i drets de visat  
c) Aprovar els pressupostos ordinaris i extraordinaris del Col·legi i la rendició de comptes d'aquests.  
d) Decidir i aprovar sobre les propostes d'inversió dels béns del Patrimoni del Col·legi i, en especial, sobre l'adquisició o venda de béns immobles.   
e) Aprovar les propostes d'establiment de delegacions del Col·legi a la zona de demarcació d'aquest; la supressió de les existents, o la integració o adhesió a òrgans col·legials d'àmbit interprovincial o autonòmic, i fixarà, si fa al cas, les seues normes de funcionament i en retrà compte al Consell General i al Consell Autonòmic.  
f) Crear comissions, quan així ho estime convenient, per a millor estudi dels assumptes professionals i col·legials que ho requerisquen, i regular, si hi calguera, la seua composició i funcionament.  
g) Conéixer i resoldre, a la vista de l'exposició de la memòria de l'exercici, l'actuació de la Junta de Govern i la resta d'òrgans del Col·legi, aprovant o censurant, si fa al cas, la gestió d'aquella i d'aquests.  
h) Resoldre sobre les mocions de confiança o censura, respecte a l'actuació dels membres de la Junta de Govern, d'acord amb les normes que s'establisquen en aquests Estatuts. (Article 62).   
j) Ratificar, si fa al cas, aquelles actuacions de les atribuïdes a la Junta General, dutes a terme per la Junta de Govern que, pel seu caràcter imprevist, inajornable o urgent, no hagueren pogut sotmetre's amb caràcter previ a la Junta General.  
Article 42. Classes de juntes generals de col·legiats/ades  
Pel seu caràcter, la Junta General de Col·legiats pot ser de dues classes:  
a) Ordinària i  
b) Extraordinària.  
Article 43. Juntes ordinàries  
És Junta General Ordinària de Col·legiats, qualsevol de les dues que obligatòriament han de ser convocades i celebrades durant l'any.  
La primera ha de celebrar-se dins del primer semestre i, en el seu orde del dia, han d'incloure's, necessàriament, els temes següents:  
a) Memòria de la Junta de Govern, en què, amb claredat i precisió, s'exposarà un resum de la labor realitzada l'any precedent, així com la gestió realitzada per la resta d'òrgans del Col·legi i els fets que hagen tingut lloc de major relleu en la vida col·legial i professional.  
b) Presentació dels comptes i resultats del Pressupost de l'any anterior, perquè en prenguen coneixement, examen, debat i aprovació, si és procedent.  
Per al millor coneixement de les persones col·legiades, ambdós documents hauran d'estar a disposició d'aquestes a les oficines col·legials, almenys amb quinze dies d'antelació a la celebració de la Junta.  
La segona Junta General Ordinària se celebrarà durant el quart trimestre i com a temes imprescindibles en l'orde del dia han de figurar:  
a) Memòria de la Junta de Govern, sobre actuacions que desitja portar a efecte durant l'exercici de l'any vinent i explicació de les directrius, coordenades i paràmetres que s'han tingut en compte en la redacció de l'esborrany del pressupost del Col·legi, i  
b) Esborrany del pressupost del Col·legi, que ha de regir en l'exercici econòmic de l'any pròxim, perquè en prenguen coneixement, examen, debat i aprovació, si és procedent. Ambdós documents hauran d'estar a disposició de les persones col·legiades, almenys amb quinze dies d'antelació a la celebració de la Junta.  
La suma dels excessos en la liquidació del pressupost col·legial, no podrà superar el 8% del pressupost total aprovat. A aquest efecte, es tindran en compte, únicament, les desviacions positives, i no es computaran les negatives.   
Podran incloure's també, en l'orde del dia de qualsevol de les juntes generals ordinàries, tots aquells assumptes que per la seua importància la Junta de Govern acorde, així com els que sol·liciten les persones col·legiades en la forma que es determina en els article 45 i 50 dels presents Estatuts.  
Article 44. Juntes extraordinàries  
Tindran caràcter, de juntes extraordinàries, qualsevol altra junta general de col·legiats que se celebre durant el curs de l'any.  
Els punts o temes a tractar en aquestes podran ser únics o diversos.  
Qualsevol de les dues juntes generals ordinàries no seran considerades com a extraordinàries, si a més dels temes pressupostaris, en el seu orde del dia, estan inclosos altres temes aliens a aquestes matèries.  
Article 45. Promoció  
Les juntes ordinàries seran fixades a iniciativa de la Junta de Govern i les juntes generals extraordinàries de col·legiats/ades, seran promogudes per acords de la Junta de Govern del Col·legi, o per sol·licitud de les persones col·legiades.  
Les persones col·legiades dirigiran escrit a la Junta de Govern del Col·legi, en què exposen amb claredat els temes a tractar i els motius que justifiquen la seua convocatòria, i s'acompanyarà amb els plecs de signatures, d'almenys, el 5% de les persones col·legiades del cens, amb expressió del número col·legial, nom i cognoms. Podran també acompanyar a l'escrit de sol·licitud, la documentació que consideren adient, o aquella que, amb caràcter complementari, li siga sol·licitada pel president del Col·legi.  
Si per circumstàncies urgents calguera celebrar-la abans del temps que s'assenyala en aquests Estatuts, una Comissió formada entre les persones col·legiades sol·licitants, gestionarà aquesta circumstància amb la Junta de Govern.  
Article 46. Convocatòria  
La convocatòria, a reunió de les persones col·legiades en Junta General, es farà per mitjà d'un escrit o comunicació signat pel president del Col·legi.  
En l'esmentat escrit, o comunicació, constarà de forma clara i detallada:  
a) Classe de Junta: ordinària o extraordinària.  
b) Data de la celebració.  
c) Lloc on se celebrarà.  
d) Hora de començament de la sessió en primera i segona convocatòria.  
e) Orde del dia provisional o definitiu, i  
f) Detall de la documentació que s'acompanya, si fa al cas.  
La convocatòria a una Junta General es farà en dues fases, una primera, amb l'orde del dia provisional, i una segona, deu dies abans de la celebració, amb l'orde del dia definitiu.  
Article 47. Orde del dia  
Necessàriament, les juntes generals ordinàries tindran un orde del dia provisional i previ, que serà remés a les persones col·legiades, amb trenta dies d'antelació a la celebració de la Junta, i un altre posterior, definitiu, que serà enviat amb deu dies d'antelació.   
Article 48. Documentació  
Amb 15 dies d'antelació a la celebració d'una Junta General Ordinària, la documentació relativa als punts que han de tractar-s'hi, estarà al Col·legi a disposició de quantes persones col·legiades vullguen consultar-la.   
Serà potestativa de la Junta de Govern del Col·legi, la decisió d'enviar la documentació de la Junta per correu a les persones col·legiades o lliurar-la als assistents moments abans o durant el curs de la sessió, sense perjudici del pronunciament de la mateixa Junta General. En tot cas, l'esmentada documentació estarà al Col·legi a disposició de les persones col·legiades, amb quinze dies d'antelació.  
Article 49. Temps de preparació  
Entre l'anunci o primer escrit de convocatòria d'una Junta General de Col·legiats i la data de la seua celebració ha de mediar un temps per a l'estudi i preparació dels temes pels col·legiats, o per la Junta de Govern del Col·legi.  
Amb aquesta finalitat s'estableix:  
a) Que transcórreguen trenta dies naturals, almenys, des de la data de la seua convocatòria en juntes ordinàries.  
b) En juntes extraordinàries es podrà reduir aquest temps a només deu dies naturals, si haguera motiu que justifique la urgència de la seua celebració.  
c) En cas de ser sol·licitada per les persones col·legiades, haurà de celebrar-se dins dels trenta dies naturals, comptadors a partir de la presentació de la sol·licitud.   
Article 50. Inclusió de punts en l'orde del dia  
La Junta de Govern podrà incloure, en l'orde del dia d'una Junta General, aquells assumptes que per la seua importància acorde, siga ordinària o extraordinària.  
Les persones col·legiades també podran incloure temes a tractar en les juntes generals, abans de la tramesa de l'orde del dia definitiu, i sol·licitar-ho per escrit a la Junta de Govern.  
Article 51. Celebració  
Les juntes generals ordinàries o extraordinàries se celebraran sempre en el dia i hora assenyalats, bé siga en primera convocatòria, a què hauran d'assistir com a mínim la meitat més una de les persones col·legiades, o en segona, trenta minuts després, siga quin siga el nombre d'assistents.  
La Mesa podrà sol·licitar, en qualsevol moment, l'acreditació de col·legiat/ada dels assistents.  
Article 52. Constitució de la mesa  
La Mesa de la Presidència de la Junta estarà constituïda pel president i secretari del Col·legi i, potestativament, per altres membres de la Junta de Govern a decisió d'aquesta, més les persones que amb caràcter d'assessors o ponents s'estime incloure en virtut de la naturalesa dels temes a tractar. La decisió sobre la presència d'assessors en la Mesa de l'Assemblea correspondrà, indistintament, a la Junta General de Col·legiats o a la Junta de Govern.  
En cas de vacant, provisional o definitiva, o absència del president/a i/o del secretari/a, el/la substituirà el/la vicepresident/a o un altre membre de la Junta de Govern.  
La no-assistència dels membres de la Junta de Govern a l'Assemblea, haurà de ser justificada davant dels presents.  
Article 53. Primer punt a tractar  
Oberta la sessió, el primer punt a tractar serà obligatòriament l'aprovació de l'Acta de la Junta anteriorment celebrada.  
Amb aquest finalitat haurà de figurar com a primer punt de l'orde del dia.  
Es complirà aquest tràmit i es procedirà a la lectura de l'esborrany de l'acta pel secretari del Col·legi. L'Assemblea, per unanimitat, podrà decidir donar per llegida l'acta, per conéixer el seu contingut.  
En finalitzar la seua lectura, els assistents podran fer quantes observacions, puntualitzacions o demanar els aclariments que estimen necessaris.  
Finalitzada la lectura, el president preguntarà si és aprovada pels assistents. En el cas de no haver resposta en contra, s'entendrà que és aprovada per unanimitat i, en cas contrari, se sotmetrà a votació.  
En cas de sotmetre's a votació, les actes de les juntes generals de col·legiats/ades seran aprovades per majoria simple de vots dels presents que van assistir a la Junta a què corresponga, i s'autentificarà el seu contingut mitjançant diligència del/de la secretari/ària, amb el vistiplau del/de la president/a.  
Article 54. Qüestions prèvies i d'orde  
Una vegada aprovada l'acta de la Junta anterior, és quan vertaderament comencen a tractar-se els temes que justifiquen trobar-se reunides les persones col·legiades en Junta General.  
A aquest efecte, el/la president/a, abans d'entrar en matèria preguntarà als assistents si hi ha qüestions prèvies o d'orde a considerar, o exposarà les que presente la Junta de Govern, si n'hi ha, per a resoldre en conseqüència.  
Com a qüestions prèvies s'entendran aquelles propostes que a la Junta es plantegen sobre sistematització dels estudis, debats, votacions o alteracions de l'orde del dia, en virtut del caràcter o peculiaritats dels assumptes a tractar.  
Com a qüestions d'orde s'entendran aquelles que es referisquen a requisits o preceptes estatutaris de compliment obligatori.  
Les intervencions per a aquestes qüestions, tant de cada un dels assistents com dels membres de la Mesa, no podran ser superiors a tres minuts i una vegada resoltes per/per la president/a, es consideraran ultimades, per la qual cosa sota cap pretext podran plantejar-se novament.  
Article 55. Exposició dels assumptes  
Abans d'estudiar cada tema específic de l'orde del dia, que es farà per orde rigorós, el secretari donarà lectura a cada punt i invitarà tot seguit el ponent, el qual realitzarà l'exposició d'aquest; acabada la qual es passarà al seu estudi, debat i votació, si és procedent.  
No obstant això, el president, per voluntat pròpia o per atendre la sol·licitud de qualsevol dels assistents, podrà invitar qualsevol membre de la mesa o dels presents perquè complemente aquesta introducció, si es dóna la circumstància en la persona designada que és coneixedor del tema per la seua competència o per altres raons que l'avalen.  
Article 56. Desenrotllament dels debats  
Per al desenrotllament dels debats, es tindran en compte les normes següents:  
a) Que se sol·licitarà la intervenció mitjançant mà alçada, i s'identificarà amb nom i cognoms i número de col·legiat.  
b) Que s'esperarà el torn d'intervenció pel qual serà cridat.  
c) Que es procurarà concreció en les intervencions.  
d) Que es tindrà dret a un segon torn d'intervenció, i  
e) Que es tindrà, així mateix, dret a rèplica, que s'haurà de sol·licitar igualment.  
Per al compliment d'aquestes normes, el secretari anirà prenent nota de les sol·licituds d'intervenció, així com de les de rèplica, per tal de poder establir l'orde de l'ús de la paraula.  
Article 57. Harmonia en les discussions  
Per a aconseguir la bona harmonia en les discussions, agilitar els debats i evitar desviacions dels temes, el president actuarà com a moderador.  
Cridarà a l'orde a la persona col·legiada que, fent ús de la paraula, es desvie del tema, faça afirmacions sense fonament, al·lusions inconvenients, tracte d'alterar els ànims dels assistents o s'excedisca en un temps raonable d'intervenció.  
Així mateix, procedirà amb qualsevol altre assistent a la Junta que, sense estar fent ús de la paraula, interrompa o tracte d'obstaculitzar el normal desenrotllament de la sessió, o pretenga tindre un nombre més gran d'intervencions de les reglamentàries.  
Farà una primera amonestació per aquests motius a qui fóra mereixedor d'aquesta, i se li advertirà que, en cas de reincidència, podrà expulsar-lo temporalment o definitivament de la Junta.  
Article 58. Intervenció dels membres de la mesa  
La intervenció dels membres de la Mesa de la Presidència de la Junta, si ho fan com a participants en els debats, s'ajustarà a les normes establides en aquests Estatuts.  
Si la seua intervenció és sol·licitada en el curs d'aquests, pel col·legiat que en aquell moment està fent ús de la paraula, es farà tot seguit i pel temps necessari.  
El col·legiat, després de la intervenció del membre de la Mesa, podrà fer ús del seu dret a una segona intervenció i a més al de rèplica.  
Consumits els temps d'intervenció i de rèplica del col·legiat, així com el del membre de la Mesa en les seues explicacions i respostes, el moderador donarà per conclòs el debat, llevat que, per la seua naturalesa i importància, estime concedir un temps addicional.  
Article 59. Conclusions dels debats  
El moderador considerarà conclosos els debats, quan s'hagen esgotat les intervencions sol·licitades o bé quan, quedant-ne encara per realitzar-se, a causa del temps transcorregut considere que les intervencions són reiteratives i que els temes, no obstant això, al seu parer han quedat àmpliament debatuts.  
Així ho manifestarà i farà després el resum amb la proposta que procedisca, per a l'acord pertinent, i es procedirà tot seguit a la votació, si hi calguera.  
Article 60. Votacions   
En les juntes generals, tant ordinàries com extraordinàries, tots els col·legiats assistents tindran dret de vot.   
S'entendrà que hi ha unanimitat en una votació, quan en preguntar el president si s'aprova l'assumpte sotmés a debat, cap col·legiat manifeste el contrari. En tot cas, el president podrà proposar que se celebre votació.  
En el cas de no haver unanimitat, els acords seran adoptats per majoria simple de vots entre els col·legiats assistents, llevat d'aquells casos en què es requerisca majoria proporcional.  
Article 61. Classes de votacions  
Les votacions seran de tres classes: ordinària, nominal i per papereta.  
La votació ordinària es verificarà alçant-se en l'orde que establisca el president, els qui aproven la votació que es debat, els qui desaproven i els qui s'abstinguen, i serà la modalitat que s'adopte en principi.  
La votació nominal es realitzarà dient el col·legiat els seus dos cognoms seguits de la paraula SÍ o No o M'abstinc, i tindrà lloc quan ho sol·liciten com a mínim la desena part dels assistents.  
La votació per papereta haurà de celebrar-se quan la demanen la tercera part dels assistents a la Junta, o la propose el president amb el consens de la Mesa, per considerar que afecta el decòrum dels col·legiats. En aquest últim cas, i si així ho decideix la Mesa, podrà ser a més secreta, sense identificació del votant en la papereta.  
El vot podrà ser exercir-se per delegació i es durà a terme mitjançant imprés oficial del Col·legi, degudament numerat per a cada col·legiat, en que figurarà el seu nom, cognoms i número de col·legiat, i que constarà de dues parts, una de les quals constituirà el justificant de la delegació en què es designarà el col·legiat que es delega, i hi haurà de figurar la signatura del delegant, i l'altra part de l'imprés servirà com a justificant per als col·legiats que assistisquen personalment a l'Assemblea. Els impresos de delegació hauran de lliurar-se al secretari de la Mesa a l'inici de la sessió. Cada col·legiat no podrà ostentar més de set delegacions de vot.  
Article 62. Majoria proporcional  
Es requerirà el vot favorable de les dues terceres parts dels assistents a una Junta General, en els casos següents:  
a) Per a l'aprovació, revisió o modificació dels presents Estatuts.   
b) Per a l'adquisició, alienació o venda de béns del patrimoni del Col·legi.  
c) Per als vots de censura i cessament a la Junta de Govern del Col·legi o a qualsevol dels seus membres.  
d) Per als vots de censura i cessament a qualsevol òrgan de gestió o servei del Col·legi.  
e) Per a cessar qualsevol membre de la Junta de Govern o la seua totalitat, caldrà que en una altra Junta General anterior s'haja aprovat un vot de censura.  
f) Creació o dissolució d'entitats mercantils.  
g) En els processos de fusió, absorció, segregació i dissolució.  
Article 63. Acords  
Els textos dels acords seran redactats durant la sessió i el secretari del Col·legi procedirà a la seua lectura, per tal que els assistents coneguen el seu contingut i la forma en què quedaran ressenyats en l'Acta de la Junta. No es podran prendre acords sinó sobre punts que figuren en l'orde del dia de la reunió.  
Article 64. Recursos contra els acords  
Contra els acords adoptats per la Junta General de Col·legiats, es podrà recórrer, personalment o col·lectivament, en raó a l'existència de:  
a) Defectes de fons o vicis de forma en la seua adopció.  
b) Lesió per als interessos professionals o personals.  
Les accions que es podran exercitar són:  
a) Recurs ordinari  
b) Altres recursos autoritzats per la legislació, i  
c) Recurs contenciós administratiu.  
Article 65. Efectivitat i execució dels acords   
Els acords adoptats en les juntes generals produeixen efecte en els seus termes i a partir de la data en què es decidisca l'entrada en vigor.  
Article 66. Precs i preguntes  
En tota Junta General, com últim punt de l'orde del dia, caldrà incloure aquest apartat.  
En aquest s'escoltaran els precs que qualsevol dels assistents desitge fer a la Junta, així com preguntarà i respondrà qui corresponga totes aquelles qüestions informatives o de suggeriments que se susciten.  
En aquest apartat no es podran tractar els assumptes a fons, només assenyalar-se i comentar-se sense arribar a resolucions sobre ells.   
Finalment, i com a norma general, es plantejaran temes per als quals no calguen antecedents o estudis de documentació adequada.  
Article 67. Durada de les sessions  
Es procurarà que la totalitat de la Junta General se celebre d'una sola vegada. Però si per la naturalesa, extensió o documentació addicional, o consultes a realitzar, fóra aconsellable una o més sessions, els assistents acordaran el moment de la interrupció i el lloc, dia i hora de la seua continuació, fins a la seua total conclusió.  
Article 68. Actes  
La redacció de les actes de les juntes generals de col·legiats, correspon al secretari del Col·legi, i aquest podrà ser auxiliat per personal i mitjans materials que crega oportuns. La seua formalització es durà a terme no de forma literal, sinó sintetitzant els debats i acords que s'adopten.   
Hi hauran de figurar, a més de la cita del lloc, dia i hora del començament i conclusió, la relació nominal de col·legiats assistents, i es deixarà constància en entrar a l'Assemblea.  
A més de ressenyar en aquestes els acords adoptats, que es redactaran durant la sessió, com s'indica anteriorment, els paràgrafs que els assistents desitgen que s'hi citen, figuraran amb la indicació del nom i cognoms, i número col·legial del proponent o proponents.  
La Junta General, a petició del president, podrà denegar la inclusió d'aquests paràgrafs mitjançant votació aprovada per majoria simple.  
Article 69. Custòdia de les actes  
Les actes de les juntes generals aprovades s'assentaran en el llibre d'actes, que forma part de la documentació del Col·legi.  
Les que de moment no es troben en aquesta situació, el seu esborrany es trobarà igualment custodiat al Col·legi.  
Els col·legiats podran consultar les actes de les juntes generals estiguen o no aprovades, i sol·licitar-ho a la Secretaria del Col·legi, on podran fer-ho sense traure-les d'aquest.  
Si cal còpia d'aquestes, se sol·licitarà al secretari del Col·legi, qui ho farà mitjançant el certificat corresponent.  
Article 70. Publicitat dels acords  
Els esborranys de les actes de juntes generals es remetran als col·legiats, dins dels trenta dies següents a la seua celebració, llevat d'acord exprés en contra de l'esmentada Junta General.  
Secció segona  
De la Junta de Govern  
Article 71. Naturalesa  
A la Junta de Govern del Col·legi correspon la direcció i administració d'aquest.  
Article 72. Composició  
La Junta de Govern està composta i integrada pel president, secretari, tresorer comptador i dos vocals.  
Article 73. Competències i atribucions  
En les seues actuacions, la Junta de Govern tindrà en compte en cada moment la legislació, normes i mandats que per a cada cas estiguen vigents, i es podrà recórrer a tots els assessoraments jurídics que calguen.  
Són funcions específiques de la Junta de Govern:  
1. En relació amb els col·legiats:  
a) Resoldre sobre l'admissió de les sol·licituds de col·legiació i d'acreditació.  
b) Vetlar pel comportament professional dels col·legiats.  
c) Promoure les oportunes accions per a impedir l'exercici de la professió, als qui no posseïren habilitació legal per a això.  
d) Publicar les convocatòries d'eleccions per a proveir els càrrecs de la Junta de Govern.  
2. En relació amb la vida econòmica del Col·legi:  
a) Recaptar i administrar els fons del Col·legi.  
b) Redactar els pressupostos i rendir els comptes anualment a la Junta General de Col·legiats.  
c) Resoldre sobre la inversió dels fons socials, llevat d'aquells supòsits en què, per imperatiu estatutari, es requerisca l'aprovació de la Junta General de Col·legiats.  
d) Autoritzar els moviments de fons en els casos d'obertura o traspassos de comptes bancaris.  
3. En relació amb els organismes oficials, en el seu mateix àmbit territorial:  
a) Defensar els col·legiats en l'exercici de les seues funcions professionals.  
b) Gestionar, en nom del Col·legi, totes les millores que estime convenients per al millor desenrotllament de la professió en l'àmbit col·legial, així com tot allò que puga redundar en interés professional dels aparelladors, arquitectes tècnics i enginyers d'edificació.  
4. De caràcter general:  
a) L'execució dels acords col·legials i qualssevol altres funcions que se li atribuïsquen en altres articles dels Estatuts Generals o dels presents Estatuts.  
b) També competeix a la Junta de Govern la realització de qualssevol altres funcions que no estiguen expressament atribuïdes a la Junta General de Col·legiats, així com aquelles altres per a les quals, encara li estiguen atribuïdes, no poguera obtindre-les amb l'acord previ de la Junta General de Col·legiats per raons inajornables d'imprevisibilitat o d'urgència, degudament acreditades, llevat de les matèries per a les quals aquests Estatuts requerisquen quòrum especial d'assistència i votació qualificada, així com les que es refereixen a l'aprovació de pressupostos ordinaris o extraordinaris o a la seua liquidació.  
Article 74. Nomenaments  
Els membres de la Junta de Govern del Col·legi seran elegits per sufragi, entre tots els col·legiats que tinguen la condició d'electors.  
El mandat de la Junta de Govern serà de quatre anys i es renovarà en la seua integritat a l'acabament d'aquest. Només podrà exercir-se el càrrec de president per un màxim de vuit anys consecutius, equivalent a dos períodes de mandat i la resta de càrrecs de la Junta de Govern, per un màxim de quatre mandats consecutius.   
Amb caràcter excepcional, i de declarar-se desertes per falta de candidats les eleccions per a renovació ordinària de la Junta de Govern, podran presentar-se per a un nou mandat els components de la Junta ixent en les eleccions extraordinàries que per aqueix motiu es convocaren, i caldrà, en tot cas, retirar la seua presentació, si en les esmentades eleccions extraordinàries haguera altres candidatures.  
El nomenament el farà el Consell, mitjançant l'expedició de la corresponent credencial i d'acord amb el resultat de les eleccions.  
Article 75. Substitucions  
L'absència de qualsevol membre de la Junta de Govern per malaltia, o motius de caràcter temporal, se suplirà amb un dels vocals de la Junta   
Article 76. Dimissions  
La dimissió d'un o més components de la Junta de Govern del Col·legi, es regularà de conformitat amb el que preveuen els Estatuts Generals i en els Estatuts Particulars.  
Quan per dimissió, o altres causes, queden vacants més del 50% dels càrrecs, inclosa vocalia, procedirà el Consell General a la designació d'una Junta d'edat en la forma estatutàriament establida, amb l'específica funció de convocar eleccions extraordinàries.  
Article 77. Del president  
Correspon al president del Col·legi la representació legal d'aquest, i exercitarà també aquelles funcions que s'assenyalen tot seguit.  
Presidirà les reunions de la Junta General i de la Junta de Govern, així com de totes les comissions que es constituïsquen en el si del Col·legi, en les sessions en què assistisca. En els casos d'empat en les votacions, dirimirà les qüestions suscitades amb vot de qualitat.  
El president ostentarà la direcció corporativa, i vetlarà, en tot moment, pel seu més eficaç desenrotllament i pel compliment dels acords col·legials. Serà igualment ordinador dels pagaments que es realitzen a càrrec dels fons del Col·legi, i podrà signar documents, amb el tresorer comptador, per al moviment de fons.  
Finalment, autoritzarà, amb la seua signatura, les actes, còpies i qualsevol altre document col·legial que calga.  
Article 78. Del vicepresident  
A proposta del president i per acord de la majoria absoluta de la Junta de Govern, es nomenarà un vicepresident, qui el substituirà en cas d'absència, malaltia o vacant. Recaurà sempre sobre un dels vocals.  
Podrà ser cessat en el seu càrrec pel mateix procediment que es va nomenar.  
Als efectes procedents, tindrà reconeguda la seua signatura en les entitats bancàries on hi haja fons col·legials.  
De tal nomenament es donarà compte immediat als col·legiats.  
Article 79. Del secretari  
El secretari tindrà a càrrec seu la documentació del Col·legi. Estendrà acta de totes les reunions que se celebren i expedirà els certificats que se sol·liciten, amb el vistiplau del president. Dirigirà els serveis administratius del Col·legi, serà cap de Personal i cuidarà el Registre de Col·legiats, en què de la manera més completa i actualitzada possible es consignarà l'historial professional de cada un d'ells.  
Article 80. Del tresorer comptador  
Correspon al tresorer comptador ordenar la comptabilitat del Col·legi; prendre nota en els llibres oficials dels cobraments i pagaments efectuats, i estendre els lliuraments que se sotmetran a l'orde de pagament i al vist i plau del president; formarà l'estat de fons mensuals i signarà amb el president, si fa al cas, els documents per a moviments de fons del Col·legi.  
Igualment, li correspondrà la formalització dels balanços, inventaris i específicament la redacció i liquidació dels pressupostos del Col·legi, que cada any seran sotmesos a la Junta de Govern per a la seua posterior aprovació en Junta General de Col·legiats.  
El pressupost ordinari del Col·legi es redactarà dividit en dos capítols: el d'ingressos i el de despeses, que comprendran un exercici econòmic que coincidirà amb un any natural i haurà d'estar equilibrat.  
El capítol d'ingressos haurà d'acomodar-se als recursos existents i previsibles i el de despeses comprendrà totes les obligacions contretes i les necessàries per a l'òptim funcionament del Col·legi en els seus fins i funcions, així com el dels seus òrgans i serveis.  
Les partides pressupostàries estaran prou detallades per a la seua interpretació i aplicació dels recursos i despeses i, si calguera, es redactarà una separata d'aquest, en què s'estudie i calcule la quantitat que cada col·legiat ha d'aportar en concepte de quota i complement per a sosteniment del Col·legi.  
Els pressupostos extraordinaris es redactaran amb el mateix criteri.  
Correspon també, al tresorer comptador, efectuar els cobraments i pagaments ordenats pel president, previ l'oportú lliurament, i prendrà les garanties necessàries per a salvaguardar els fons i patrimoni del Col·legi, i signarà amb el president, si fa al cas, els documents per a moviments de fons del Col·legi.  
Així mateix, li correspon l'estudi de la inversió dels fons del Col·legi i de transformació del patrimoni del Col·legi, que hauran de ser coneguts per la Junta de Govern i que seran sotmesos a coneixement i aprovació de la Junta General de Col·legiats.  
Article 81. Dels vocals  
Els vocals tindran a càrrec seu les àrees que els siguen encomanades pels òrgans del Col·legi o pel seu president, i podran formar part dels grups de treball que es creen, d'acord amb les necessitats del Col·legi. A més, substituiran els càrrecs específics en cas d'absència i malaltia i els exerciran, en casos de vacant definitiva, fins a la seua provisió reglamentària.  
Article 82. Responsabilitats  
Cadascun dels membres que formen part de la Junta de Govern, dins de les seues competències respectives i com a membres d'un òrgan col·legiat, serà responsable de les seues actuacions davant de la Junta de Govern, amb caràcter individual, i davant de la Junta General de Col·legiats, individualment i col·lectivament.  
Article 83. Reunions  
La Junta de Govern es reunirà, almenys, una vegada per setmana, llevat de períodes de vacances.  
Article 84. Validesa de les reunions  
Perquè la reunió de la Junta de Govern siga vàlida hi caldrà que:  
a) Haja estat convocada reglamentàriament.  
b) Que estiga constituïda la seua Presidència.  
c) Que es reunisquen la majoria dels seus membres.  
Article 85. Sol·licitud de la reunió  
Les reunions urgents de la Junta de Govern podran ser en virtut de:  
a) Iniciativa del president.  
b) Sol·licitud verbal al president d'un o més membres de la Junta de Govern, i  
c) Per sol·licitud al president d'un o més col·legiats per a resoldre urgentment sobre un assumpte o assumptes que els concernisca, s'haurà d'advertir si desitgen estar presents, i no caldrà que siga per escrit per a major agilitat del tràmit.  
Article 86. Orde del dia  
En les juntes de Govern regulars o ordinàries, en l'orde del dia serà preceptiu que figure, si més no:  
a) Lectura i aprovació de l'acta de la Junta anterior.  
b) Compliment d'acords.  
c) Informe de membres i personal del Col·legi.  
I en les urgents o extraordinàries, només els temes a tractar.  
Article 87. Assistència dels membres de la Junta  
Tots els membres components de la Junta de Govern tenen l'obligació ineludible de la seua assistència puntual a les sessions d'aquesta.  
Les faltes d'assistència hauran de justificar-les degudament i les seues absències seran cobertes, mitjançant allò que s'ha disposat en aquests Estatuts.  
Les absències injustificades donaran lloc a l'aplicació de les sancions o penalitzacions que, a proposta del president, la Junta acorde.  
Article 88. Assistència d'altres persones  
A les sessions de la Junta de Govern podran assistir persones alienes a aquesta, invitades pel president, si al seu judici o per suggeriment de membres de la Junta, es considera convenient la seua presència per a emetre informes, assessorament o aportació de dades i documentació, per al millor coneixement i estudi dels temes a tractar.  
El president fixarà el moment de la intervenció d'aquestes persones i si aquestes actuacions seran ocasionals o durant tota la sessió, així com el moment de donar-les per concloses, i fixarà el moment de retirar-se de la sessió.  
Article 89. Celebració i desenrotllament de les sessions  
Les sessions de la Junta de Govern se celebraran habitualment en la Sala de Juntes de la seu col·legial.  
La forma en què es desenrotllaran serà acordada durant el curs de la mateixa, d'acord amb el que dispose el president i acorden els reunits.  
Es disposarà, per al seu desenrotllament, de la documentació que calguera consultar als arxius del Col·legi.  
Article 90. Actes  
De totes les reunions de la Junta de Govern es redactarà una Acta.  
Les actes, una vegada aprovades, s'arxivaran en el registre corresponent, i seran subscrites per tots els membres de la Junta de Govern assistents a la reunió de què es tracte.  
Les actes formaran part de la documentació del Col·legi, i estaran a disposició de qualsevol col·legiat que desitge examinar-les, amb la sol·licitud prèvia respecte d'això.  
En la redacció de les actes de les reunions de la Junta de Govern -competència del secretari del Col·legi- podrà col·laborar el personal del Col·legi que es designe com a assistent de la Junta, en la presa de dades i facilitació de documentació, i la resta de membres de la Junta, els qui com a coneixedors i responsables dels assumptes a tractar, puguen precisar amb major exactitud i concisió, ben verbalment o per escrit, els informes, assumptes tractats i els acords adoptats.  
Aquesta norma es tindrà en compte tant en la redacció dels esborranys de les actes, com en les esmenes i modificacions que hagen d'introduir-se en el moment de la seua aprovació.  
El contingut de les actes haurà de ser fidel reflex de la sessió.  
Article 91. Acords  
Els acords que es prenguen en les juntes de Govern es faran per unanimitat o per majoria simple.  
Tots els membres de la Junta tenen veu i vot i, en cas d'empat, el president decidirà amb el seu vot de qualitat. Per la qual cosa aquest emetrà el seu vot després d'haver-ho fet tots els altres membres assistents.  
Article 92. Efectivitat dels acords  
Els acords adoptats en la Junta de Govern seran executius i entraran en vigor immediatament o una vegada adquirisquen fermesa.  
El president cuidarà del seu compliment i el secretari del Col·legi comunicarà tot seguit, als qui puguen afectar-los, siguen col·legiats o terceres persones, les resolucions o recursos que procedisquen.  
Article 93. Publicitat dels acords de les juntes de govern  
Tots els acords de la Junta de Govern seran publicitats i depositats a la Secretaria del Col·legi, per a consulta dels col·legiats.  
Article 94. Assignacions econòmiques  
Els membres de la Junta de Govern i comissions podran percebre una remuneració econòmica, en concepte de compensació a l'exercici del càrrec que ostenten.  
La seua quantia i detall s'inclourà cada any en els pressupostos del Col·legi, per a ser aprovada en la Junta General corresponent.  
Secció tercera  
Del Consell Assessor  
Article 95. Creació  
Es crea el Consell Assessor com a òrgan consultiu i assessor del Col·legi.   
Article 96. Composició  
El Consell Assessor estarà compost pels aparelladors, arquitectes tècnics i/o enginyers d'edificació que han ostentat el càrrec de president del Col·legi, des de la seua constitució com a tal.  
Article 97. Funcions  
Les funcions del Consell Assessor són les següents:  
a) Informar, quan siga sol·licitat pel president o la Junta de Govern, de totes les qüestions que tinguen relació amb el Col·legi.   
b) Proposar actuacions per al millor funcionament col·legial.   
c) Conéixer la planificació general que elabore anualment la Junta de Govern.   
d) Assessorar sobre les qüestions que la Junta de Govern considere necessàries.   
e) Dur a terme tasques de representació institucional.  
Article 98. Reunions  
El Consell Assessor es reunirà totes les vegades que siga convocat pel president, a iniciativa pròpia, o a petició de la Junta de Govern del Col·legi.  
Article 99. Assignacions econòmiques  
Els membres del Consell Assessor podran percebre una remuneració econòmica en concepte de compensació a l'exercici del càrrec que ostenten, i la seua quantia i detall s'inclourà cada any en els pressupostos del Col·legi, per a ser aprovada en la Junta General corresponent.  
Secció quarta  
De les comissions específiques  
Article 100. Definició  
Les comissions específiques són aquelles comissions que, formades per col·legiats, gestionen assumptes per al Col·legi amb caràcter ocasional o permanent.  
Article 101. Naturalesa i creació  
Les comissions específiques són òrgans auxiliars del Col·legi i la seua creació i extinció només podrà fer-se mitjançant mandat o acord d'una Junta General, a proposta de la Junta de Govern o dels col·legiats assistents a aquesta, en el cas de comissions permanents o ocasionals, i per acord de la Junta de Govern, en el cas de comissions ocasionals.  
La Junta General o la Junta de Govern, si fa al cas, fixaran en l'acord els assumptes a tractar per la comissió específica, així com les seues competències, composició, atribucions i temps de funcionament i les dates en què haurà d'emetre els estudis o informes encomanats. D'entre els seus membres la Junta de Govern designarà un coordinador que assumirà la representativitat de la Comissió davant de tercers.  
Article 102. Reunions  
Aquestes comissions es reuniran, previ coneixement del secretari del Col·legi, tantes vegades com acorden els seus membres, per convocatòria del coordinador, com a conseqüència de la dedicació que requerisca la gestió dels assumptes que tingueren encomanats.  
Article 103. Reglamentació  
Quant al seu funcionament, els seus membres acordaran les normes per les quals es regiran, normes per a les quals els servirà d'orientació, en cas de dubte, les que el Col·legi tinga redactades en els presents Estatuts per a òrgans de naturalesa semblant.  
Article 104. Documentació que redactaran  
Serà potestatiu del coordinador d'aquestes comissions, redactar acta de les seues reunions. Podran utilitzar la documentació del Col·legi que els calga, i sol·licitar-la al secretari.  
Com a final de les seues actuacions, emetran l'informe, estudi o dictamen que consideren necesssari, en què, a més de figurar la relació dels col·legiats components d'aquesta, figure el del coordinador, que serà qui autentificarà aquest document amb la seua signatura. En qualsevol moment, la Junta de Govern podrà demanar informe per escrit de l'estat dels treballs.  
Aquest document serà lliurat al president del Col·legi per a la destinació que procedisca, qui obtindrà les còpies que calguen d'aquest. L'original, degudament registrat, formarà part de la documentació del Col·legi.  
Capítol VIII  
De les eleccions a càrrecs i membres dels òrgans del Col·legi  
Article 105. Mandat  
Els membres de la Junta de Govern del Col·legi seran elegits per sufragi entre tots els col·legiats que tinguen la condició d'electors.  
El mandat de la Junta de Govern serà de quatre anys, i es renovarà en la seua integritat al seu acabament. Només podrà exercir-se el càrrec de president per un període màxim de vuit anys consecutius, equivalent a dos períodes de mandat, i la resta de membres de la Junta de Govern per quatre períodes de mandat consecutius.  
Amb caràcter excepcional, i si es declaren desertes per falta de candidats les eleccions per a renovació ordinària de la Junta de Govern, podran presentar-se, per a un nou mandat, els components de la Junta ixent en les eleccions extraordinàries que per aqueix motiu es convoquen, i hauran, en tot cas, retirar la seua presentació, si en les esmentades eleccions extraordinàries haguera altres candidatures.  
Article 106. Convocatòria  
Amb una antelació de quaranta dies naturals, a l'acabament del mandat dels càrrecs a renovar, la Junta de Govern convocarà eleccions, d'acord amb allò que s'ha establit en aquests Estatuts, i manarà publicar i exposar la llista dels col·legiats amb dret a emetre el seu vot.   
Les eleccions de la juntes de Govern dels col·legis es procuraran celebrar de forma coordinada amb les corresponents als òrgans dels consells autonòmics i del Consell General, per tal que es mantinga en tota l'organització col·legial un desitjable principi d'unitat en l'exercici dels mandats.  
Article 107. Electors  
Tindran la condició d'electors tots els col·legiats amb una antiguitat de col·legiació d'almenys un any, que complisquen els requisits següents:  
a) Trobar-se donat d'alta com a col·legiat.  
b) Estar al corrent en el compliment de totes les seues obligacions col·legials.  
c) No estar suspens per a l'exercici de la professió.  
d) No trobar-se complint sanció imposada per expedient disciplinari.  
Article 108. Vot  
Tindran dret a emetre, personalment o per correu, el seu vot per a elegir els components de les juntes de Govern dels Col·legis, els col·legiats que complisquen els requisits següents:  
a) Estar al corrent en el compliment de totes les seues obligacions col·legials i tindre una antiguitat de col·legiació, d'almenys un any.  
b) No estar suspensos en l'exercici dels seus drets col·legials per resolució ferma.  
c) No trobar-se complint sanció imposada per expedient disciplinari.  
Article 109. Candidats  
Tots els col·legiats que tinguen la condició d'electors podran presentar la seua candidatura per a ser membre de la Junta de Govern del Col·legi, en llista tancada.  
Per a exercir els càrrecs de president, secretari, tresorer comptador i vocals, caldrà que els candidats porten col·legiats un mínim de quatre anys consecutius al Col·legi d'Alacant.  
Article 110. Candidats únics  
Quan una vegada realitzada la proclamació de candidats per a la Junta de Govern, resulte que hi ha un únic candidat per al càrrec, la seua proclamació equivaldrà a la seua elecció, i quedarà, per tant, rellevat de sotmetre's a votació.  
Article 111. Presentació  
Per a l'eficàcia de la presentació, caldrà que els candidats proposats l'accepten per escrit dirigit a la Junta de Govern, amb una antelació d'almenys vint dies hàbils a la data assenyalada.  
Article 112. Proclamació  
La Junta de Govern, examinats els escrits presentats i si els troba de conformitat; farà l'oportuna proclamació de candidats; la remetrà per circular als col·legiats i publicarà el seu resultat al tauler d'anuncis. Així mateix, es faran públiques les causes d'ineficàcia dels escrits de presentació que no complisquen els requisits exigits.  
La proclamació de candidats haurà de fer-se amb una antelació d'almenys quinze dies naturals a la de la data de l'elecció, previ compliment per aquells dels requisits exigits a aquest efecte per la Llei de Col·legis Professionals.  
Article 113. Junta d'Edat  
Per al supòsit que queden proclamats candidats més del 50% dels càrrecs de la Junta de Govern, es requerirà al Consell General perquè designe una Junta d'Edat integrada pels col·legiats de major antiguitat, la qual, amb caràcter provisional, i a més d'assumir les funcions pròpies de la Junta de Govern, desenrotllarà totes les funcions inherents al procés electoral.  
Correspondrà a la Junta de Govern, que actuarà amb total independència i capacitat decisòria en l'àmbit de la seues funcions, ordenar i controlar el desenrotllament del procés electoral col·legial; intervindre en tota la seua tramitació a partir de la convocatòria, acordada i publicada fins a la presa de possessió dels càrrecs electes, i resoldre sobre totes i cada una de les seues fases. Prendrà els acords per majoria, amb justificació dels vots dissidents o contraris.   
Després de la presa de possessió dels seus càrrecs pels col·legiats elegits, la Junta de Govern ixent conclourà la seua funció.  
Article 114. Constitució de la Mesa Electoral  
Presidirà la Mesa Electoral el president de la Junta de Govern del Col·legi.  
Completaran la Mesa la resta de membres de la Junta de Govern i actuaran en qualitat de secretaris escrutadors.  
Tots els candidats podran designar per escrit, dirigit a la Junta de Govern, altres col·legiats amb dret de vot, en qualitat d'interventors.  
En el dia i hora assenyalats per a l'elecció es constituirà la Mesa. Els secretaris escrutadors anotaran el nom del votant en les llistes numerades a aquest efecte, i es comprovarà la seua inclusió en les llistes alfabètiques de col·legiats amb dret de vot, en què haurà de constar la condició de col·legiat, als efectes del còmput de vots.  
Article 115. Escrutini  
Els escrutinis seran públics. Seran verificats per la Mesa Electoral a l'acabament de la votació; estendrà les actes corresponents el secretari de la Junta Electoral i es farà públic, tot seguit, el seu resultat. Tindran el caràcter d'acte únic, sense perjudici que puguen suspendre's a les dotze hores de la seua iniciació, i es continuarà passat un nombre d'hores igual i així fins a la seua conclusió. Iniciada la sessió, quedarà tancat al públic el recinte on s'efectue l'escrutini.  
Seran nuls tots els vots emesos a favor de persones en què no concórrega la condició de candidat, o a favor de dos o més candidats per al mateix lloc o que vulnere la normativa electoral general o particular.  
Article 116. Enviament d'actes  
En el termini de quaranta-vuit hores, les juntes electorals remetran al Consell General un exemplar de totes les actes, per tal de tramitar l'oportú nomenament dels candidats que hagueren resultat elegits. El nomenament s'efectuarà dins dels cinc dies següents, comptadors des de l'elecció, amb independència de la seua notificació als òrgans competents de la Comunitat Autònoma.  
Article 117. Proclamació  
Quedaran proclamats els candidats que hagen obtingut un nombre més gran de vots. En cas d'empat, es procedirà a nova convocatòria d'eleccions. Quedaran rellevats de sotmetre's a elecció els qui hagueren estat proclamats candidats únics.  
La presa de possessió s'efectuarà dins el termini màxim de deu dies, a partir del nomenament.  
Article 118. Altres vacants  
Mitjançant aquest tipus d'eleccions es cobriran igualment les vacants que s'hagen produït de càrrecs o membres dels òrgans col·legials, encara que estigueren exercits interinament. Els càrrecs ocupats interinament tindran una durada màxima de sis mesos, i es convocaran eleccions dins d'aquest termini, llevat del cas que les eleccions ordinàries per a la renovació de la Junta de Govern hagueren de tindre lloc dins d'aqueix any.  
En el cas de cessament voluntari forçat d'algun membre, la Junta de Govern designarà un interí per un termini no major de sis mesos. I es convocaran eleccions extraordinàries per a cobrir la vacant.  
Els càrrecs ocupats, mitjançant eleccions extraordinàries, cessaran amb la resta de membres de la Junta en què s'integren.  
Article 119. Normativa per al vot per correu  
El vot es realitzarà per correu certificat amb justificant de recepció dirigit al Col·legi o presentant-lo en les mateixes oficines del Col·legi, i en els sobres i impresos que seran facilitats per la nostra corporació, a petició individual de cada un dels col·legiats que desitgen exercir aquest dret.  
L'elector inclourà la seua papereta de votació en el sobre oficial tancat, que s'introduirà en un altre dirigit al Col·legi, i es consignarà al revers el nom i cognoms del col·legiat remitent, que haurà de signar de manera que creue les solapes del sobre amb la seua signatura.  
Rebuts els sobres al Col·legi es lliuran a la Mesa, i s'admetran només aquells que hagueren tingut entrada dins del termini establit, la qual cosa es farà constar per la Mesa en l'acta corresponent.  
Abans d'obrir els sobres es comprovaran les signatures estampades al revers. Conclosa la votació personal, la Mesa, prèvia verificació del caràcter d'elector del remitent i la seua signatura, procedirà a la seua obertura, i introduirà a l'urna els sobres blancs amb la papereta de votació. El vot per correu quedarà anul·lat, sense introduir-se a l'urna, en el cas que l'elector haja exercit el vot amb caràcter personal. En procedir-se a l'escrutini, els sobres blancs seran oberts i les paperetes de votació computades, com si es tractara de vot personal.  
Les paperetes de votació es trobaran a les oficines del Col·legi al llarg de la jornada electoral, i només seran remeses al col·legiat que les sol·licite per a exercir el vot per correu, de conformitat amb el primer paràgraf d'aquest article, i serà nul qualsevol vot que arribe al Col·legi després del tancament de les urnes.  
Capítol IX  
Règim disciplinari  
Article 120. Normativa de compliment obligatori  
Tots els aparelladors, arquitectes tècnics i enginyers d'edificació del Col·legi d'Alacant estan obligats, com a col·legiats, al compliment dels preceptes continguts en els Estatuts i Reglament de Normes Deontològiques del Consell General i dels Col·legis Oficials d'Aparelladors, Arquitectes Tècnics i Enginyers d'Edificació, als d'aquests Estatuts, als mandats i acords de la Junta General de Col·legiats i de la Junta de Govern i a les disposicions legals que se'ls apliquen.   
Article 121. Causa de sanció  
L'incompliment de la normativa, assenyalada en l'article anterior, serà causa de la sanció que en cada cas corresponga.  
El règim disciplinari serà assumit per la Junta de Govern i la seua tramitació es durà a terme d'acord amb les prescripcions contingudes en els presents Estatuts.   
Article 122. Classes de faltes  
Als efectes precedents, les faltes es classificaran de la manera següent:  
1. Faltes lleus  
a) La inadvertència i la negligència excusables en el compliment de preceptes estatutaris o d'acords dels òrgans rectors del Col·legi.  
b) Les incorreccions d'escassa transcendència en la realització dels treballs professionals.  
c) Les faltes reiterades d'assistència o delegació d'aquesta a les reunions de la Junta de Govern, comissions i la resta d'òrgans col·legials.  
d) Les inconveniències i desconsideracions de menor importància entre companys.  
e) Els actes lleus d'indisciplina col·legial, així com aquells que públicament danyen el decòrum o prestigi de la professió, i en general, els altres casos d'incompliment dels deures professionals o col·legials ocasionats per un descuit excusable i circumstancial.  
2. Faltes greus  
a) L'incompliment inexcusable del que disposen els preceptes estatutaris o en els acords dels òrgans rectors del Consell General, del Consell Autonòmic o del Col·legi.  
b) La falsedat en qualsevol dels documents que hagen de tramitar-se a través del Col·legi.  
c) La inacció en els treballs contractats i percebre maliciosament honoraris professionals.  
d) L'encobriment de l'intrusisme professional pels col·legiats.  
e) La realització de treballs o contractació de serveis que requerisquen visat, sense coneixement del Col·legi o mitjançant incúria, imprevisió o una altra circumstància greu, que atempte el prestigi professional.   
f) L'incompliment pel col·legiat de qualsevol norma dictada per les distintes administracions, per a l'aplicació o interpretació d'aquests Estatuts.  
g) L'incompliment dels acords adoptats pel Ple del Consell General, Consell Autonòmic o la Junta General de Col·legiats, per a l'aplicació o interpretació de preceptes reglamentaris.  
h) L'exposició pública, verbal o escrita, d'assumptes inherents a la professió que originen un desprestigi o menyscapte d'aquesta o dels companys.  
i) Els reiterats actes d'indisciplina col·legial, inclòs els de desconsideració cap als components de la Junta de Govern i la resta d'òrgans col·legials.  
j) La reiteració de més d'una sanció lleu, sense que haja transcorregut entre la comesa de les faltes més d'un any.  
3. Faltes molt greus  
a) Seran considerades faltes molt greus totes les acabades de qualificar com a greus, sempre que hi concórrega especial malícia o dol, i per les quals els seus efectes presenten notable rellevància danyosa.  
b) Incórrer reiteradament en tres faltes qualificades com a greus.  
c) Ser condemnat per delicte dolós, considerat en concepte públic com a infamant o afrontós.  
d) Realitzar accions que ataquen, de manera transcendent, la dignitat o l'ètica professional.  
Article 123. Sancions a aplicar  
Les sancions disciplinàries seran:  
1. Per faltes lleus  
a) Amonestació verbal.  
b) Advertència per ofici.  
c) Reprensió privada davant de la Comissió o Junta de Govern, amb anotació en l'acta i en l'expedient.  
2. Per faltes greus  
a) Reprensió pública, efectuada en el Butlletí Informatiu del Col·legi i en el del Consell General i Consell Autonòmic.  
b) Inhabilitació, per a l'exercici de càrrecs directius, per un temps mínim de dos anys i màxim de quatre.  
c) Suspensió de nous visats, per un termini superior a tres mesos i inferior a un any.  
d) Suspensió en l'exercici professional, per un període de temps que no excedisca de sis mesos.  
3. Per faltes molt greus  
a) Suspensió en l'exercici professional, per un termini superior a sis mesos i inferior a dos anys.  
b) Expulsió temporal del Col·legi, per un termini superior a sis mesos i inferior a dos anys.  
c) Expulsió definitiva del Col·legi.  
En la imposició d'aquestes sancions la Junta de Govern, o la seua Comissió Disciplinària, tindran llibertat de criteri per a aplicar una o altra a la falta de què es tracte, però sempre dins del grup de transgressió que done origen a la sanció corresponent.  
Article 124. Recursos  
Contra la fallada recaiguda en l'expedient disciplinari es podran interposar els recursos previstos en l'article 25 d'aquests Estatuts.   
Capítol X  
Règim de distincions i premis  
Article 125. Reconeixement  
El Col·legi reconeixerà, distingirà o premiarà aquelles persones, siguen col·legiades o no, entitats, institucions i organismes, que es destaquen significativament en actituds, treballs o activitats relacionades amb la professió, prestigiant-la i afavorint-la.   
Anualment es distingiran els col·legiats amb una antiguitat mínima al Col·legi de vint-i-cinc anys. Igualment, es distingiran els col·legiats amb una antiguitat mínima al Col·legi de 25 anys de col·legiació i 65 anys d'edat.   
Article 126. Modalitats  
L'esmentada distinció podrà consistir en l'atorgament de diploma, medalla, placa o un altre objecte significatiu del reconeixement als mèrits extraordinaris de la persona interessada o de les entitats, institucions o organismes.  
Article 127. Procediment d'atorgament  
El reconeixement de les distincions i premis serà per Acord de la Junta General. Les propostes seran presentades per la Junta de Govern o per un nombre de col·legiats igual o superior al 5% dels censats, i hauran de ser incloses en l'orde del dia.  
Article 128. Distincions als col·legiats  
Podran ser objecte de distinció aquells col·legiats que s'hagen distingit o es distingisquen notòriament o amb caràcter extraordinari en:  
a) L'activitat professional.  
b) L'antiguitat en l'exercici de la professió.  
c) La docència.  
d) La dedicació al progrés social dels professionals.  
e) Iniciatives que propicien la plena ocupació de la professió.  
f) La investigació.  
g) La cultura i  
h) L'especial col·laboració i dedicació en les activitats col·legials.  
Article 129. Reconeixement a altres persones o entitats  
També el Col·legi podrà reconéixer les actuacions en favor de la professió o a favor del Col·legi, d'aquelles persones que personalment, o a través d'altres vies, així actuen, i les actuacions que amb aquest caràcter realitzen o hagen realitzat entitats, institucions o organismes.  
Article 130. Àmbit d'aplicació  
Quedarà circumscrit l'àmbit d'aplicació d'aquestes manifestacions col·legials a la seua demarcació col·legial. No obstant això, podrà el Col·legi distingir persones o entitats no necessàriament lligades a la província d'Alacant, si es dóna la circumstància extraordinària de l'exclusivitat cap al Col·legi en l'actuació o actuacions que s'hagen de distingir.  
DISPOSICIÓ TRANSITÒRIA  
L'actual Junta de Govern del Col·legi subsistirà en la seua configuració i sense variació en els membres que la integren, i perdurarà en el seu mandat fins a les pròximes eleccions ordinàries, que hagen de celebrar-se d'acord amb els presents Estatuts.  
DISPOSICIÓ FINAL  
Aquests Estatuts entraran en vigor a partir de la data de la seua aprovació per la Junta General de Col·legiats i quedaran derogats els anteriors Estatuts.