Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 8862, del 21-07-2020 (2020/5816)

DECRET 79/2020, de 17 de juliol, del Consell, complementari de la declaració de Bé d'Interés Cultural amb la categoria de Zona Arqueològica del jaciment arqueològic de la Cova del Comte en el terme municipal de Pedreguer.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8862

Data del DOGV
:   21-07-2020

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2020/5816


Data del document
:   17-07-2020

Organisme emissor
:   Conselleria d'Educació, Cultura i Esport

Tipus de document
:   Decret

Descriptors 

:   * Conselleria d'Educació, Cultura i Esport
    * Conselleria d'Educació, Cultura i Esport
    * Pedreguer
    * ben cultural
    * lloc històric
    * legislació

DECRET 79/2020, de 17 de juliol, del Consell, complementari de la declaració de Bé d'Interés Cultural amb la categoria de Zona Arqueològica del jaciment arqueològic de la Cova del Comte en el terme municipal de Pedreguer. [2020/5816]  
Mitjançant la resolució de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport de 08.05.2019 es va incoar un expedient per a complementar la declaració de bé d'interés cultural amb la categoria de zona arqueològica del jaciment arqueològic de la cova del Comte, al terme municipal de Pedreguer (Alacant), per a adaptar-la als requisits exigits per la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat, del patrimoni cultural valencià, i l'expedient es va sotmetre al tràmit d'informació pública.  
  
S'han complit tots els tràmits legalment preceptius d'acord amb les disposicions vigents.  
Consta en l'expedient l'informe favorable a la declaració de bé d'interés cultural del Consell Valencià de Cultura, de la Reial Acadèmia de Belles Arts de Sant Carles i de la Universitat d'Alacant, que han prestat la conformitat a la proposta declarativa que se'ls ha elevat, de conformitat amb el que estableix l'article 27.5 de la Llei 4/1998, de la Generalitat.  
Així mateix s'han recaptat de les conselleries afectades els informes exigits per l'article 43 de la Llei 5/1983, de 30 de desembre, de la Generalitat, del Consell, sense que s'haja formulat per aquestes cap al·legació.  
Aquest decret declaratiu s'adequa als principis de bona regulació establerts en l'article 129 de la Llei 39/2015, de 30 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques. S'ha acreditat la concurrència en aquesta iniciativa normativa dels principis de necessitat, eficàcia, proporcionalitat, seguretat jurídica, transparència en el seu procés d'elaboració, i eficiència.  
La Llei 16/1985, de 25 de juny, del patrimoni històric espanyol, atribueix la condició de bé d'interés cultural directament per la llei les coves i abrics que continguen manifestacions d'art rupestre. En aquest sentit, la disposició addicional primera de la Llei 4/1998, de la Generalitat, considera i incorpora com a béns d'interés cultural integrants del patrimoni cultural valencià tots els béns existents en el territori de la Comunitat Valenciana que a l'entrada en vigor d'aqueixa llei hagen sigut declarats béns d'interés cultural a l'empara de l'esmentada llei 16/1985, de 25 de juny, del patrimoni històric espanyol, tant mitjançant expedient individualitzat com en virtut del que s'estableix en l'article 40.2 d'aqueixa llei i en les seues disposicions addicionals primera i segona. Tots aquests béns s'inscriuran en la secció 1a de l'inventari general del patrimoni cultural valencià i quedaran subjectes al règim establert en aqueixa llei per a aquesta classe de béns.  
La conselleria competent en cultura elaborarà, per a la seua aprovació pel Consell, la relació de les coves i abrics que continguen manifestacions d'art rupestre, els castells i els escuts, emblemes, pedres heràldiques, rotllos de justícia, creus de terme i altres peces i monuments d'índole anàloga de més de cent anys d'antiguitat, declarats tots béns d'interés cultural integrants del patrimoni cultural valencià per efecte del que es disposa en l'apartat anterior.  
  
En compliment del principi de proporcionalitat, aquest decret declaratiu constitueix l'eina necessària no solament per a la conservació i posada en valor de la cova del Comte sinó també per a la preservació de l'accident natural en què aquesta s'enclava, en les preexistències que actualment el conformen com a paisatge cultural i que, a més, es troba jalonat de jaciments paleolítics que s'assenyalen en aquesta declaració com a béns de rellevància local.  
En compliment del principi de seguretat jurídica, aquesta formalització tutelar i la normativa que s'hi estableix, concilia l'obligada protecció a un bé de destacadíssima significació patrimonial amb la definició precisa de l'estatut jurídic de les persones propietàries afectades, les facultats dels quals es limiten en la mesura estrictament necessària per a preservar els valors culturals detectats, de manera que s'articula un règim tutelar que dona resposta a aquestes exigències.  
En compliment del principi de transparència per a potenciar la participació activa de les persones destinatàries en l'elaboració d'aquesta iniciativa normativa, s'ha notificat la iniciació de l'expedient a la propietat de l'immoble en el qual s'emplaça la cova del Comte i als ajuntaments afectats, s'ha suscitat la intervenció activa de la ciutadania mitjançant el tràmit d'informació pública, i s'ha conferit finalment audiència a la titularitat dominical i als ajuntaments que no han formulat cap al·legació ni objecció.  
En compliment del principi d'eficiència, aquesta disposició reglamentària només implementa el tràmit de la prèvia i preceptiva autorització administrativa de l'òrgan competent en matèria de cultura per a qualssevol actuacions de transcendència patrimonial que pretenguen realitzar-se en l'àmbit delimitat de l'entorn únicament als efectes de salvaguardar les seues preexistències, tal com apareixen descrites en aquest decret declaratiu, en relació de causa a efecte, i no comporta cap càrrega per a l'Administració.  
En virtut de l'exposat i d'acord amb el que s'estableix en la normativa esmentada, conforme amb el Consell Jurídic Consultiu, a proposta del conseller d'Educació, Cultura i Esport, i prèvia deliberació del Consell en la reunió del 17 de juliol de 2020,  
  
DECRETE  
  
Article 1. Objecte  
Aquest decret té per objecte complementar la declaració de bé d'interés cultural, amb la categoria de zona arqueològica, de la cova del Comte, situada al terme municipal de Pedreguer (Alacant), per a adaptar-la als requisits exigits per la Llei 4/1998, de la Generalitat, delimitant el jaciment declarat zona arqueològica i el seu entorn, descrivint-la i concretant els valors que imposen la seua protecció com a bé d'interés cultural. S'estableix d'acord amb els valors detectats el corresponent entorn de protecció, en el qual així mateix s'assenyalen a l'efecte de la seua tutela sis jaciments arqueològics com a béns de rellevància local amb la categoria d'espais de protecció arqueològica, i articular la normativa de protecció tant del jaciment declarat com del seu entorn, d'acord amb la descripció i delimitació que figura en els annexos I, II i III que s'adjunten a aquest decret.  
  
  
Article 2. Règim de la zona arqueològica  
El jaciment de la cova del Comte, com a bé declarat d'interés cultural, amb la categoria de zona arqueològica, es regirà pel que es disposa en la Llei 4/1998, de la Generalitat, per als béns d'interés cultural d'aquesta índole, així com pels plans especials, o instruments urbanístics d'anàleg contingut que, si escau, s'aproven. Qualsevol actuació que es pretenga realitzar en aquest està sotmesa a la preceptiva autorització de la direcció general competent en cultura amb caràcter previ al seu inici, i a l'atorgament de llicència municipal, en el seu cas, quan aquesta siga preceptiva, sense perjudici de l'íntegra aplicabilitat a l'esmentat jaciment del títol III de la Llei 4/1998, de la Generalitat, i del Decret 107/2017, de 28 juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de regulació de les actuacions arqueològiques a la Comunitat Valenciana.  
  
  
Article 3. Usos permesos  
Els usos permesos seran tots aquells històricament associats al lloc: agropecuaris i forestals, a més dels que siguen compatibles amb la investigació, la posada en valor, el gaudi patrimonial del bé d'interés cultural i del seu entorn i contribuïsquen a la consecució d'aquestes finalitats. Qualsevol canvi d'ús del bé d'interés cultural i dels béns que s'assenyalen en aquest decret declaratiu com a espais de protecció arqueològica estarà sotmés a la prèvia i preceptiva autorització de l'òrgan competent en matèria de patrimoni cultural, de conformitat amb el que estableixen els articles 18.2 i 36 de la Llei del patrimoni cultural valencià.  
  
Article 4. Règim d'intervenció en l'entorn  
Qualsevol intervenció que pretenga realitzar-se a l'entorn de protecció de la zona arqueològica, excepte les que manifestament manquen de transcendència patrimonial, requerirà la prèvia autorització de la conselleria competent en cultura. Aquesta autorització s'emetrà aplicant els criteris d'aquest decret i en defecte d'això els enumerats en els articles 38 i 39 de la Llei 4/1998, de la Generalitat. La proposta d'intervenció haurà de definir el seu abast i anar acompanyada de la documentació tècnica oportuna que permeta l'avaluació patrimonial. També haurà d'especificar la ubicació parcel·lària, així com adjuntar les fotografies que permeten constatar la situació actual i la seua transcendència patrimonial. Transcorregut el termini de tres mesos, la sol·licitud s'entendrà denegada per silenci administratiu.  
  
Article 5. Preservació del paisatge arqueològic  
A fi de preservar el paisatge històric al qual s'associa la zona arqueològica i la integritat d'aquest:  
1. No s'autoritzarà cap edificació per a qualsevol ús (exceptuant les permeses per l'article 6, punt 3, d'aquesta normativa). Queden prohibits, com a regla general i tret que es justifique la seua necessitat, els moviments de terres i excavacions d'incidència paisatgística.  
  
2. Es prohibeixen les senyalitzacions de tipus publicitari, l'emmagatzematge a l'aire lliure de materials i l'abocament de residus.  
3. Es prohibeix la tala d'arbres sense autorització expressa de l'organisme competent en cultura i de la qual, si s'escau, resulte competent en matèria de medi ambient. En l'àmbit considerat, s'haurà de fomentar la repoblació forestal amb varietats autòctones pròpies de l'ecosistema protegit.  
4. En els espais d'ús agrícola haurà de mantindre's el parcel·lari existent amb els seus elements annexos com a camins, bancals, cledes i altres elements etnològics d'arquitectura en pedra en sec.  
  
Article 6. Preservació dels béns immobles  
1. Els immobles existents a l'entorn de protecció de la zona arqueològica, pel seu valor testimonial i les seues peculiars tipologies relacionades amb l'explotació tradicional del mitjà, no podran ser demolits, ni augmentar el seu volum edificat.  
2. Totes les intervencions sobre els immobles existents en l'entorn han de contemplar les cauteles arqueològiques previstes en l'article 62 de la Llei del patrimoni cultural valencià. En qualsevol cas les actuacions arqueològiques hauran de ser autoritzades per la conselleria competent en cultura, d'acord amb l'art. 60 d'aquesta llei, per a la salvaguarda del patrimoni arqueològic que incorpora l'àmbit.  
3. S'admeten xicotetes edificacions autoritzables en l'àmbit protegit, és a dir, aquelles edificacions de caràcter auxiliar de les labors agrícoles de dimensions 2m x 2m, o d'usos compatibles amb la posada en valor del conjunt de la zona arqueològica. És, si s'escau, prioritària la rehabilitació dels edificis existents per a aquests usos.  
  
Article 7. Limitació de l'accés  
Es prohibeix l'accés amb vehicles motoritzats a zones o vials inclosos en l'entorn que en l'actualitat no es troben asfaltats, amb l'excepció dels vehicles d'ús agrícola, ramader, forestal i patrimonial.  
  
  
Article 8. Intervencions arqueològiques  
Per a la realització d'intervencions arqueològiques en el jaciment declarat bé d'interés cultural es requerirà, de conformitat amb l'article 20 del Decret 107/2017, de 28 de juliol, del Consell, la presentació d'un pla general d'investigació, que contindrà la descripció detallada dels objectius del pla, les fases d'execució i la duració d'aquestes, així com una proposta motivada d'àrea de reserva arqueològica del jaciment, segons el que es disposa en l'article 66 de la Llei 4/1998, de la Generalitat. El pla general d'investigació haurà de ser autoritzat per l'òrgan competent en cultura. El pla general d'investigació no serà necessari per a les següents intervencions arqueològiques:  
  
1. Les que es manifesten com d'urgent realització, tant per motius de conservació i manteniment com per altres motius, sempre que així es justifique, i la urgència siga corroborada per l'òrgan competent en matèria de cultura.  
2. La documentació gràfica que no implique tècniques analítiques.  
  
  
  
DISPOSICIONS ADDICIONALS  
  
Primera. Inscripció en l'inventari general del patrimoni cultural valencià.  
Aquest decret s'inscriurà en la secció primera de l'inventari general del patrimoni cultural valencià i en el Registre General de Béns d'Interés Cultural, dependent de l'Administració general de l'Estat.  
  
  
Segona. Incidència pressupostària  
L'aplicació i desenvolupament d'aquest decret no podrà tindre cap incidència en la dotació dels capítols de despesa assignada a la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport, i en tot cas haurà de ser atés amb els mitjans personals i materials de la conselleria competent per raó de la matèria.  
  
DISPOSICIONS FINALS   
  
Primera. Entrada en vigor  
Aquest decret es publicarà en el BOE i entrarà en vigor l'endemà de ser publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
  
  
Segona. Pla especial de protecció de l'entorn  
D'acord amb el que es disposa en els articles 34.2 i 39.4 de la Llei 4/1998, de la Generalitat, el pla especial de protección del bé d'interés cultural haurà d'aprovar-se en el termini d'un any des de la publicació d'aquesta declaració.  
  
València, 17 de juliol de 2020.  
  
El president del Consell,  
XIMO PUIG I FERRER  
  
El conseller d'Educació, Cultura i Esport,  
VICENT MARZÀ I IBÁÑEZ  
  
  
  
ANNEX I  
  
Delimitació literal de la zona arqueològica del jaciment cova del Comte, a Pedreguer (Alacant), descripció de les parts integrants o consubstancials del mateix i valors patrimonials que justifiquen la declaració  
  
1. Denominació principal: Cova del Comte.  
  
2. Localització:  
Província: Alacant  
Comarca: Marina Alta  
Municipi: Pedreguer  
  
3. Delimitació literal del jaciment:  
La cova del Comte, pel mer fet de contindre manifestacions d'art rupestre, és un bé d'interés cultural per ministeri de la llei, d'acord amb el que es disposa en l'article 40.2 de la Llei 16/1985, del patrimoni històric espanyol, recollit més tard en la disposició addicional primera de la Llei 4/1998, de la Generalitat.  
Es troba inscrita en l'inventari general del patrimoni cultural valencià en la secció 1a (Béns d'interés cultural) amb el codi 28.11.248-945.  
  
3.1. Ubicació  
El jaciment es troba situat en les següents coordenades:  
Dàtum: ETRS 89  
Fus: 30N  
UTMe: 760428  
UTMn: 4297084  
Altura: 275 m.s.n.m.  
3.2. Referència catastral:  
SOLANA. Terme Municipal de Pedreguer (Alacant)  
16901S082044093119RT  
Localització:  
Polígon 15  
Parcel·la 365  
4. Justificació de la delimitació del jaciment arqueològic declarat zona arqueològica  
La cova del Comte es troba al peu d'un faralló rocós vertical, que perfila el curs mitjà i alt del barranc de la Parra, paisatge abrupte i de forts pendents, antigament abancalat però hui inculte i cobert per bosc baix. En l'actualitat, la cova dista uns 9 km de la mar, encara que la distància degué ser major durant el plistocé. Aquest promontori constitueix l'extrem oriental del massís del Montgó.  
El barranc de la Parra és un curs fluvial esporàdic tributari del riu Girona durant el plistocé superior que, al seu torn, és un dels principals cursos fluvials entre el Xúquer i el Vinalopó. Malgrat el seu escàs recorregut, el Girona és un riu amb cert cabal, donades les abundants precipitacions que es registren en la seua capçalera.  
L'entorn del jaciment, molt antropitzat des d'antic i fortament erosionat, mostra la roca calcària del substrat mesozoic en bona part de la superfície, on són visibles nombroses formes erosives pròpies del rascler d'un karst desenvolupat en els buits del qual queda capturat un sediment argilenc fruit de la dissolució de la calcària, la terra rossa.  
  
Sobre el substrat geològic es desenvolupa una vegetació de litoral baix i garriga molt alterada, en la qual predomina el coscollar amb argilagues, lavanda i el llentiscle. Els únics arbres que es troben són ullastres disseminats, probablement restes dels antics cultius d'olivera, i el pi blanc que en els últims anys s'ha desenvolupat en les àrees amb millor sòl.  
La vall presenta gran potencial arqueològic, ja que es troba jalonat de jaciments paleolítics que posteriorment es descriuran.  
5. Descripció del jaciment declarat, de les parts integrants o consubstancials i determinació dels seus valors  
5.1. Parts Integrants:  
Es tracta d'una cavitat càrstica, oberta en calcàries dolomítiques cretàciques, que s'orienta cap al NW. Té un recorregut lineal d'uns 63 metres de longitud i un desnivell d'uns 12 metres  
La boca, de forma lleugerament triangular i d'aproximadament 3 x 3 m, dona pas a la sala de l'entrada, d'uns 15 metres de longitud perfectament il·luminada. Al costat de la boca i adossada a la paret S es distingeix una bretxa pràcticament azoica en la qual només es va recuperar un xicotet fragment de diàfisi molt mineralitzat, mentre que cap a l'interior de la sala es constata un sediment de color marró, amb abundant fracció mitjana, del qual semblen procedir algunes restes de fauna i ceràmica a mà.  
Al fons d'aquesta s'obri una estreta obertura, quasi encegada pel sediment, per la qual s'accedeix a una llarga galeria descendent de 18 metres de longitud. El seu sostre alterna trams molt baixos amb altres pròxims als 2 metres d'alçada, i amb uns altres a penes practicables. Al llarg de la gatera es localitzen restes de fauna, alguna ceràmica a mà i uns pocs estris lítics.  
Una vegada superada la gatera, accedim a la sala interior, d'uns 23 metres de longitud per 5 d'amplària i altres 5 d'altura, aproximadament. La sala, amb fort pendent cap a l'interior, presenta dos àmbits diferenciats. D'una banda, entre l'entrada i una sèrie de grans blocs, pot distingir-se un sediment marró fosc amb nombrosa fauna i objectes lítics d'aspecte paleolític.  
A partir dels blocs i fins a l'inici de l'embornal final, el sòl és argilenc, humit o fins i tot entollat si s'han produït precipitacions, i amb poc pendent. En aquesta sala és on es localitzen els diferents panells amb art parietal paleolític que es descriuran en les següents línies.  
  
Finalment, el sostre de la sala interior descendeix sensiblement fins a tornar a convertir-se en una gatera estreta, sinuosa i impracticable. En aquest punt es documenten també traços de pintura.  
5.2. Determinació dels seus valors:  
Al marge de les restes arqueològiques oposades, la cova presenta uns importants valors etnològics i naturals. Les societats paleolítiques d'aquestes terres tenien una cultura molt avançada que permetia transmetre els coneixements d'una generació a una altra i plasmar tot el seu món simbòlic en les parets de les coves.  
La cova del Comte està en la primera línia d'investigació de la prehistòria. La cova és una de les poques cavitats de la Comunitat Valenciana en les quals s'ha trobat art paleolític tant parietal com moble. Presenta un excepcional potencial d'art rupestre paleolític de gran valor que va eixir a la llum en 2011. A la sala més profunda, a la qual s'accedeix per una estreta gatera, s'amaga un extraordinari santuari d'art prehistòric amb manifestacions artístiques amb gravats que representen figures zoomorfes, entre altres, com cavalls o cabres.  
  
Aquestes manifestacions, tant les d'animals (gravats de cavalls i cérvols) com les de caràcter més simbòlic, són úniques en l'art rupestre del Mediterrani, ja que només s'han trobat altres sis de similars amb manifestacions rupestres de tanta antiguitat a tota la Comunitat Valenciana. És un dels escassos centres amb art d'aquesta cronologia a la Comunitat Valenciana.  
Les manifestacions d'art rupestre estan reconegudes per la UNESCO com a patrimoni de la humanitat, la qual cosa implica que la cova del Comte representa en si mateixa una fita per a la humanitat com a col·lectiu.  
Les comarques del sud de València i nord d'Alacant contenen la major part dels jaciments paleolítics coneguts de la Comunitat Valenciana. El seu registre combinat abasta la pràctica totalitat del paleolític superior.  
Així mateix s'han localitzat en la cova del Comte nombroses restes arqueològiques en os, abundant indústria lítica; restes òssies de macrofauna en què destaquen una dent de hiena, restes de cavall, cérvol i linx, i microfauna (mol·luscos tant terrestres com aquàtics, alguns amb perforacions per a ser utilitzats com a elements d'adorn semblant a comptes de collaret), carbons o pedretes d'ocre (pigment que es va emprar en les pintures rupestres). Totes aqueixes microtroballes son fonamentals per a reconstruir el clima, la realitat ambiental, la dieta i com vivien els caçadors paleolítics que es refugiaven en la cova del Comte.  
  
Els elements d'adorn constaten l'explotació de mol·luscos marins i d'aigua dolça. Els estudis antracològics i zoològics assenyalen un context ambiental fresc, però relativament temperat i humit, amb presència alternant de masses boscoses i espais oberts, sòls ben desenvolupats i zones rocoses. També degueren existir en l'entorn cursos d'aigua dolça permanent o llacunes envoltades de jonqueres. L'estudi arqueozoològic apunta a un aprofitament intensiu de recursos, elevat consum de conills i ocells, i una aportació diferencial de cérvol i cabra. Probablement es caça el linx per la pell. Es documenta un episodi de canibalisme sobre una falange humana amb marques de descarnat i mossegades antròpiques.  
La presència de quiròpters (ratapinyades) indicaria una alternança entre insectívors i humans en l'ocupació de la cavitat.  
5.2.1. Manifestacions rupestres. Panells  
L'agost de 2011, es van descobrir figures (gravats zoomòrfics) sobre les parets interiors de la caverna; és en el tram més interior de la cavitat on s'han documentat panells amb decoració incisa i pintada del paleolític superior.  
Fins ara s'han descobert 15 panells amb zoomorfs i signes pintats o gravats, la majoria a la sala interior. L'estat de conservació dels motius és desigual, mentre que les incisions s'han conservat relativament bé, la pintura pot haver desaparegut en molts casos.  
  
Les taques, traços simples i signes constitueixen la major part de les representacions parietals de la cova del Comte. La majoria s'han executat amb pintura negra, però els més elaborats es van realitzar mitjançant gravat. En general, es tracta de motius senzills, però tampoc falten els més complexos, especialment alguns poc freqüents en el repertori paleolític.  
Els traços simples en forma de barres, en solitari, apariades o agrupades, són els signes més abundants. Apareixen en la pràctica totalitat de panells, i generalment s'han executat amb pintura negra sobre bugades o en la vora d'estalactites. Sovint estan en panells on només hi ha representacions geomètriques senzilles, però, quan apareixen apariades o agrupades, solen associar-se espacialment a zoomorfs, o a signes més complexos. En el panell 1, allunyat de les principals representacions figuratives, existeix una associació espacial clara de tres signes incisos, una espiral pintada en negre, una aspa i un angle.  
Alguns idiomorfs només apareixen una vegada. Entre aquests tindríem l'aspa gravada i la ziga-zaga pintada en negre del panell 13. Aquest panell, situat al fons de la sala, prop de l'embornal final, només conté traços i restes de pintura negra i roja.  
Tot el bestiari mostra trets propis de l'art premagdalenià, especialment visibles en el cavall i la cabra del panell 1.  
Sens dubte, els idiomorfs més característics de la cova del Comte són les dues espirals. Es tracta de signes poc freqüents en el registre arqueològic, l'únic paral·lel del qual en terres valencianes és la plaqueta 16726A de Parpalló, atribuïda al solutrià superior.  
Aquest conjunt de panells comprén:  
- PANELL 1: Situat just en l'entrada de la sala interior, és el més complex de tots per la varietat de figures zoomorfes i signes que presenta. Poden distingir-se tres àrees diferenciades:  
Panell 1A: És el que conté major nombre de zoomorfs i signes de tot el jaciment. Excepte alguna resta de pintura, el formen motius incisos entre els quals destaquen almenys dos èquids, diversos zoomorfs indeterminats i signes. Pels seus trets estilístics i les associacions de zoomorfs i signes és possible atribuir-lo al paleolític superior, en concret a l'inici del cicle artístic premagdalenià.  
Panell 1B: Situat just a l'esquerra de l'1A, en un xicotet buit, només conté un motiu. Es tracta d'una pròtoma de cavall en posició vertical amb trets estilístics propis del mateix període artístic que el panell anterior.  
Panell 1C: Situat al costat de l'anterior, presenta també una única figura, una cabra realitzada amb traç ample i poc profund.  
- PANELL 2: Situat prop de l'entrada a la sala, en la paret N d'aquesta. El panell se situa a l'interior d'una cavitat de mitjana grandària constituïda a partir de formacions calcàries. Igual que en el cas anterior, es distingeixen tres àrees diferenciades:  
Panell 2A: Se situa en una estalactita fracturada transversalment i presenta únicament dos motius, un zoomorf, possiblement una cerva amb coll molt allargat i l'altre una espiral, motiu que es repeteix en almenys dos punts més de la cova.  
Panell 2B: Format únicament per un signe circular concèntric.  
Panell 2C: Segurament no estem davant gravats antròpics, i molt probablement les incisions que apareixen en aquest punt han sigut realitzades per urpes d'animals.  
- PANELL 3: Aquest panell està format únicament per un sol sector amb diversos motius incisos i pintats. Destaca un motiu circular concèntric sobre el qual es pinta un signe geomètric de tipus arboriforme o barbelat en negre. A més del signe circular, hi ha un altre amb línies corbes paral·leles i un rectangle farcit, ambdós incisos.  
- PANELL 4: Està format per un únic motiu incís, situat a l'interior d'una fornícula al fons de la cavitat, en la paret N de la sala interior. L'única figura representada és una pròtoma de cavall incisa que presenta una coloració blanquinosa, raó per la qual, si no es notara el seu aspecte clarament paleolític podria pensar-se en una falsificació actual.  
  
- PANELLS 5 a 15: Al llarg de tota la paret N de la sala interior apareixen nombroses mostres de pintures, en la seua majoria negra, que fins al moment no formen motius clarament definits. Pot ser que es tracte de simples motius en forma de barra, a vegades apariats, però tampoc poden descartar-se motius més complexos, o fins i tot zoomorfs molt alterats per l'erosió del suport.  
5.2.2. Plaquetes  
La cova conté sedimentació arqueològica amb presència de plaquetes gravades; destaquen dues plaquetes:  
- Una plana de 12 centímetres de longitud sobre la qual està gravada, amb traços molt esquemàtics, la figura d'un bòvid.  
- La segona peça parietal té característiques similars, però dibuixa de manera incisa la silueta del cap d'un cavall. El traç està més definit que en l'anterior. Es pot apreciar part del front, les orelles i la zona de la crinera (característiques similars a les que es troben en els cavalls gravats en les parets).  
- Hi ha també diverses peces de menor transcendència amb taques de pintura però sense figuració.  
5.2.3. Indústria lítica i òssia  
L'espectre industrial es defineix per un alt percentatge microlaminar de vora abatuda, que arriba a superar la quarta part del total de la indústria. Els raspadors, alguns de bona grandària, arriben a duplicar en nombre els burins. Aquests últims són majoritàriament diedres, i apareixen en diverses ocasions associats als raspadors o a altres burins per a formar tipus compostos i dobles. L'única fulla escotada té l'osca poc profunda i la seua tipologia no sembla concloent per a atorgar cronologia relativa al conjunt. No obstant això, en l'estiu de 2014, l'excavació oberta a la sala de l'entrada sí que va proporcionar una punta escotada de clara filiació del final del solutrià, dins d'un context lític clarament paleolític.  
La indústria òssia la componen una vareta de secció plana i convexa, dos fragments d'atzagaia de secció circular, un possible punxó i un fragment d'asta de cérvol amb un xicotet bisell.  
5.3. Cronologia:  
La cova va tindre una ocupació humana intensa, engloba diferents períodes culturals de la prehistòria. El més antic corresponia al gravetià amb datacions entorn de 25.000 anys abans del present, encara que també s'ha documentat solutrià i magdalenià, per la qual cosa abraça una gran part del paleolític superior. A més, també s'han pogut observar restes en posició derivada del neolític que podrien datar-se entre el 7.000 i 4.000 aC, i uns altres de cronologia ja històrica.  
  
Persones expertes apunten al fet que les manifestacions artístiques tenen entre 18.000 i 25.000 anys d'antiguitat i pertanyen a la cultura gravetiana o solutriana del paleolític superior, la qual cosa les situaria entre les representacions d'art més antigues de la Comunitat Valenciana.  
Mancant datacions absolutes, la cerca de paral·lels formals se'ns presenta com l'únic camí per a assajar una aproximació cronològica de les representacions parietals. Les aportacions de la cova del Comte no són puntuals, ja que s'estan revelant com a essencials en el context regional en què s'insereix el jaciment, on es constata una fase artística premagdaleniana de cronologia àmplia, amb similars trets estilístics als observats en els jaciments de Parpalló i Meravelles.  
  
  
  
ANNEX II  
  
Delimitació literal de l'entorn de protecció de la zona arqueològica del jaciment de la cova del Comte i dels béns patrimonials que se situen en aquest entorn, i que es fan constar i s'identifiquen a l'efecte que es puguen tutelar.  
  
A) Justificació de la delimitació proposada.  
Els criteris per a establir l'entorn de protecció es basen en la legislació vigent i en dos principis fonamentals:  
El primer deriva de l'especial condició del bé d'interés cultural per la seua pertinença a un art prehistòric reconegut per l'UNESCO com a patrimoni de la humanitat, la qual cosa, tot i que als efectes jurídics no li concedeix un estatus preeminent, sí que implica una valoració cultural per damunt del que són els béns culturals nacionals, ja que representa en si mateix una fita, un assoliment assumit per la humanitat com a col·lectiu.  
Un segon principi d'especial consideració deriva del fet jurídicament consolidat que un bé d'interés cultural és inseparable del seu entorn, la qual cosa òbviament en aquest cas ha d'entendre's en el sentit de paisatge cultural. No obstant això, és evident que el paisatge que constituïa l'entorn de la cova del Comte en el moment del seu sorgiment com a bé d'interés cultural ja no existeix; els canvis climàtics, i els antròpics després, van acabar per modelar el paisatge actual les característiques del qual són molt diferents al que van habitar els qui van crear les manifestacions artístiques.  
En el context descrit, sols hi ha un element que a penes ha variat, ens referim al relleu, que constitueix un valor propi del bé que hem de protegir en la mesura que siga possible per a evitar la pèrdua de valor del mateix bé d'interés cultural si les agressions a aquest continuaran en el futur.  
La proposta d'entorn tracta d'englobar d'una banda els jaciments prehistòrics en cova pròxims, situats en la conca del barranc de la Parra i la mateixa orografia d'aquest barranc, a fi de garantir la protecció d'aquest paisatge tan fràgil actualment.  
La cavitat se situa en el tram mitjà alt del barranc de la Parra, en un entorn ric en jaciments prehistòrics que contribueixen a contextualitzar l'entorn d'aquest assentament que, a més de les manifestacions parietals conté també un extraordinari depòsit arqueològic.  
  
No ha de subestimar-se el fet que el barranc de la Parra discorre paral·lel i molt pròxim al riu Girona, en la vall fluvial del qual s'han documentat un gran nombre d'assentaments paleolítics i en la capçalera del qual se situen els jaciments de la cova Fosca i la cova d'En Reinós (la Vall d'Ebo), dues de les cavitats amb art parietal paleolític de la Comunitat Valenciana.  
Així doncs, l'entorn de protecció del bé d'interés cultural queda definit tant literalment com gràficament en els annexos adjunts que formen part de la present resolució. La documentació complementària obra en l'expedient.  
Els criteris emprats per a establir l'entorn de protecció es basen en la legislació vigent en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, Llei 4/1998, de la Generalitat, en relació a l'establiment d'entorns mínims de protecció per a immobles situats en àmbits no urbans d'un espai comprés en una distància de 200 metres, a comptar del contorn extern del bé o dels seus hipotètics vestigis, d'acord amb els criteris i principis següents:  
  
- Topogràfics i paisatgístics, amb la inclusió de les terres i camins necessaris per a l'explotació agropecuària, pertanyents a una àmplia zona geogràfica la base articuladora de la qual és el mateix barranc de la Parra on es troba la cova.  
- Arqueològics. L'àmbit comprén la mateixa zona arqueològica del jaciment i les àrees confrontants susceptibles de noves troballes relacionades amb la cova del Comte, així com amb els sis jaciments documentats fins al moment en el barranc de la Parra.  
- Administratius. Inclou la delimitació d'un polígon irregular que forma l'entorn de la zona arqueològica del jaciment arqueològic de la cova del Comte i que transcorre per algunes bogues de demarcació cadastral dels termes municipals de Pedreguer, Alcalalí i Benidoleig (Alacant), de diferents parcel·les afectades per la proposta, de camins i accidents naturals (barranc de la Parra), que faciliten amb això la seua definició.  
Del terme municipal de Pedreguer (Alacant) comprén la mateixa parcel·la en la qual es troba el jaciment arqueològic de la cova del Comte, situada al polígon 15, parcel·la 365, i les parcel·les: 363, 364, 365, 366, 367, 368, 369, 370, 371, 372, 373, 374, 375 (part), 376, 378, 379, 380 (part), 395, 397 i 399.  
Del polígon 16 les parcel·les: 184 (part), 390, 391, 392, 393, 394, 395, 396 (part), 397, 398, 399, 400, 401, 402, 403, 404, 405, 406, 407, 408, 409, 410, 411, 412, 413, 414, 415, 416, 417, 418, 419, 420, 421, 422, 423, 423 i 425.  
Del terme municipal d'Alcalalí (Alacant) en el polígon 2 les parcel·les: 36 (part), 37 (part), 38 (part), 39, 40, 41 (part), 57, 58, 59, 60, 61, 62, 63, 64, 65, 66, 67, 68, 71 (part), 72, 73, 74, 77, 78, 124 (part) i 295 (part). Així com també camins i sendes, com el camí 9001 que transcorre pel polígon 15.  
B) Delimitació literal de l'entorn de protecció.  
Origen punt A1 coordenades X-760578, I-4297780. Intersecció del límit NW de la parcel·la 374 del polígon 15 del terme municipal de Pedreguer (Alacant) amb el llit del barranc de la Parra.  
Línia delimitadora. Sentit horari.  
Fus: 30N ETRS 89  
  
Punts. Coordenades X/I:  
  
Punt X I  
Origen A 1 576488 4297780  
2 478650 4297755  
3 218677 4297768  
4 116028 4276973  
5 974910 4297663  
6 510975 4297114  
7 692262 4297060  
8 392364 4297014  
9 770181 4296836  
70 506436 4296695  
25 919006 4296217  
61 256601 4296116  
69 983310 4296210  
68 344680 4296229  
09 967316 4296322  
42 681751 4296329  
83 435394 4296360  
96 965916 4296396  
18 190186 4296787  
57 938812 4296775  
68 592081 4296775  
79 709836 4296763  
38 212427 4296775  
61 928627 4296806  
58 706494 4296841  
94 165735 4296842  
47 127270 4296867  
54 261208 4296880  
79 778510 4296905  
25 881405 4296908  
22 492143 4296892  
91 149578 4296883  
49 983861 4296905  
18 644369 4296933  
57 441640 4296942  
21 040768 4297268  
44 394466 4297280  
88 292578 4297297  
39 949747 4297419  
71 875860 4297434  
87 120206 4297716  
54 920568 4297722  
80 362851 4297751  
64 377581 4297746  
01 641417 4297758  
02 671876 4297773  
  
  
Parcel·les afectades:  
1. Terme municipal de Pedreguer (Alacant).  
Polígon 15. Solana. Classe: rústic  
  
Parcel·les Referències cadastrals  
363 93361B998979886074LN  
364 43208W081189843077FJ  
365 15463X417468950533AO  
366 31312I657775220698NH  
367 13595S968890152985JN  
368 23887Q495589246639MH  
369 32518S097999372402GL  
370 91752Z757644450721EV  
371 24254L767395118774GP  
372 96933M392155522576UG  
373 77526D061852238226GC  
374 44517L747419599660BO  
375 (part) 99559L898509352436DI  
376 88510B989504475702XP  
378 22310T310330750969NP  
379 58837N282667715779CX  
380 (part) 89469J777851696367FD  
395 40336B186882471741PJ  
397 44227O000986968083US  
399 59959N264199189248FU  
401 64679F463110094001AN  
  
Polígon 16. RAFALET. Classe: rústic  
  
Parcel·les Referències cadastrals  
184 (part) 86508C942871628151LK  
390 25072G485156184710BM  
391 79894G824414329218IB  
392 90076L621572047883RS  
393 18861H141094417541CU  
394 80672E895310287940HG  
395 86864N411953040139IC  
396 (part) 52622J821767942322FU  
397 60259X251612470429MW  
398 49498M311009584903FK  
399 03126K092114921371BC  
400 46315D819451009896KH  
401 42356J168689702215CD  
402 74794Y189875257202NR  
403 11857Z918269231561TL  
404 86779E649051714583KX  
405 17214V621222577458AZ  
406 13668K411391042639JL  
407 19406Z769452234279HI  
408 10634Y628409030457ET  
409 49379O274200759619SA  
410 77299Z535494384060ZS  
411 04146Z317833751681ST  
412 28646Y754057117566CP  
413 31905Y627844364258QQ  
414 72025I049651913982IA  
415 72989E630446953065VQ  
416 46028D600021185391GH  
417 20192Q647011726408VX  
418 42163N395428368098GG  
419 19343I261075533428DY  
420 86411A347913830270RV  
421 79178B037676964232PQ  
422 53341D535882907973FO  
423 24756L278808879341MX  
424 10989T570756064821TP  
425 56909E937828450514FY  
  
2. Terme municipal d'Alcalalí (Alacant).  
Polígon 2. BARRANC DE LA SOLANA. SOLANA DE LA LLOSA. BARRANC DE LA PARRA. Classe: rústic  
  
Parcel·les Referències cadastrals  
36 (part) 54045O149660818219UG  
37 (part) 79070C694210157804MW  
38 (part) 60477A580898409540EP  
39 33868A633308760233AD  
40 12038A554456810815BQ  
41 (part) 21006V850496004767IP  
57 85209W675805938579LU  
58 66798L054902187218UV  
59 29709T086304526547ZV  
60 02555T198988659163PK  
61 52795N836771138656ND  
62 28503V010650854514XN  
63 18434F841199513299GG  
64 40151R192720606072UG  
65 38210E225882729487XC  
66 14395I331994942820KT  
67 80071I502136628981ZB  
68 10741M901969015012FC  
71 (part) 87420E752813869394QD  
72 87960L442687154029FW  
73 38736L290398045235AX  
74 55651G593572956751YC  
77 60943R045863756990CV  
78 49557X376766537555HO  
124 (part) 24061U627595098249ZJ  
295 (part) 52048D979854004128UR  
Camí 9001 Polígon 15  
  
Les dades consultades provenen de la seu electrònica del Cadastre del Ministeri d'Hisenda. La mateixa delimitació de les línies de demarcació dels termes municipals de Pedreguer, Alcalalí i Benidoleig consultades i utilitzades apareixen en algunes zones contradictòries i confuses.  
  
Es delimita un polígon irregular que forma l'entorn de la zona arqueològica del jaciment arqueològic de la cova del Comte. S'inicia el polígon en el punt d'origen (A 1), situat en la intersecció de les parcel·les 376, 377 i el barranc i camí de la Parra dins del polígon 15 del terme municipal de Pedreguer. Segueix la línia d'entorn per la parcel·la 376 cap al NE per les bogues de les parcel·les 378 i 379. En la intersecció de la parcel·la 379 amb la 377 s'endinsa i travessa per la parcel·la 380 en direcció ES fins a la intersecció de les parcel·les 380, 383 i 384. Des de l'extrem de la parcel·la 384 continua en direcció S a través de la parcel·la 375 fins a la intersecció de la parcel·la 363 i 375, deixant aquesta parcel·la fora de la delimitació de l'entorn proposat. Segueix pels límits de les parcel·les 364 i 362 cap al SW travessant la línia de delimitació cadastral entre els termes municipals de Pedreguer i Alcalalí. A partir d'ací continua endinsant-se en el terme municipal d'Alcalalí travessant la parcel·la 78 del polígon 2 fins a arribar a la intersecció amb la parcel·la 75. Segueix la línia en direcció SW fins a trobar-se amb la intersecció de les Parcel·les 75 i 78; en direcció NW travessa la parcel·la 124 i 71, i per la vora de la parcel·la 78 arriba fins a la intersecció de les Parcel·les 69 i 36. Parteix d'aquesta última fins a arribar a la línia de delimitació cadastral entre els termes municipals d'Alcalalí i Benidoleig, segueix la línia de demarcació de termes en direcció NE, envolta pels camins i veredes de circulació de la zona urbanitzada de Panosol/Llogaret de les Coves en la parcel·la 38, travessa la parcel·la 295 i continua envoltant aquesta urbanització, i deixa aquesta zona fora de l'entorn fins a arribar a la línia de demarcació entre els termes municipals d'Alcalalí i Pedreguer. Segueix cap al NW pels límits administratius entre Pedreguer i Benidoleig, deixant fora del polígon la zona urbanitzada de les Buscanes fins a la intersecció d'aquestes amb la parcel·la 396 i la 184 del polígon 16 de Pedreguer; continua la línia en direcció al E travessant la parcel·la 184 fins al punt d'inici A1.  
  
C) Assenyalament de béns de rellevància local en l'entorn de protecció. Patrimoni arqueològic.  
En l'entorn de la zona arqueològica proposada existeixen sis jaciments que s'assenyalen expressament com a béns de rellevància local, amb la categoria d'espais de protecció arqueològica, a l'efecte de la seua inclusió en la secció segona de l'inventari general del patrimoni cultural valencià, les característiques del qual es detallen i descriuen a continuació, als consegüents efectes tutelars:  
  
1. COVA DEL BARRANC DE LA PARRA 1  
Coordenades: 760665 / 4297690  
Descripció: cova allargada de boca àmplia (3 m x 1,7 m) i 4,7 metres de profunditat.  
Cronologia: Es tracta d'una cavitat d'inhumació múltiple calcolítica en la qual es van recuperar ídols oculats.  
  
2. COVA DEL BARRANC DE LA PARRA 2  
Coordenades: 760540 / 4297343  
Descripció: cavitat molt xicoteta formada per una clivella de reduïdes dimensiones en forma de L amb un recorregut pròxim als sis metres.  
  
Cronologia: cova d'inhumació calcolítica.  
  
3. COVA DEL BARRANC DE LA PARRA 3  
Coordenades: 760539 / 4297468  
Descripció: cova de set metres de profunditat, boca xicoteta entorn d'un metre d'altura per 1,5 d'amplària que es bifurca en dues gateres.  
  
Cronologia: cova d'inhumació calcolítica amb abundant indústria lítica i òssia.  
  
4. COVA DEL BARRANC DE LA PARRA 4  
Coordenades: 760563 / 4297487  
Descripció: clivella estreta de 4 metres de profunditat.  
Cronologia: cova d'inhumació calcolítica.  
  
5. COVA DEL BARRANC DE LA PARRA 5  
Coordenades: 760596 / 4296854  
Descripció: abric de 4 metres d'altura per d'altres d'amplària i profunditat.  
Cronologia: cova d'inhumació calcolítica, amb presència d'ídols oculats i abundant indústria òssia.  
  
6. COVA DEL BARRANC DE LA PARRA 8  
Coordenades: 760197 / 4297713  
Descripció: cavitat de 5 metres de profunditat situada en el vessant contrari del barranc de la Parra.  
Cronologia: cova d'inhumació calcolítica, amb ídols oculats i nombrosa indústria lítica i ossi