Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9472, del 17-11-2022 (2022/10501)

RESOLUCIÓ de 6 de setembre de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del projecte per a l'obertura de l'explotació minera de recursos de la secció A), argiles, anomenada El Molí en el terme municipal de Castelló de Rugat (València). Expedient: (1857638) 110/2012/AIA.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9472

Data del DOGV
:   17-11-2022

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2022/10960


Data del document
:   06-09-2022

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 6 de setembre de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del projecte per a l'obertura de l'explotació minera de recursos de la secció A), argiles, anomenada El Molí en el terme municipal de Castelló de Rugat (València). Expedient: (1857638) 110/2012/AIA. [2022/10920]  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: (1857638) 110/2012/AIA.  
Títol: Projecte per a l'obertura de l'explotació minera de recursos de la secció A), argiles, anomenada El Molí en el terme municipal de Castelló de Rugat (València).  
Promotor: Cerámicas Alonso, SL.  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Indústria i Energia de València.  
Ref. Òrgan substantiu: MIEXPA/2010/4/46.  
Localització: Terme municipal de Castelló de Rugat (València).  
  
1. Objecte i descripció del projecte  
a) Objecte del projecte  
L'objecte del projecte és l'obertura de l'explotació minera de recursos de la secció A, El Molí en el terme municipal de Castelló de Rugat (València). Es pretén l'explotació integral de les reserves d'argiles que existeixen dins del perímetre que comprén les parcel·les cadastrals, així com la restauració de l'àrea total associada a l'explotació. L'àmbit del projecte comprén una zona d'antigues labors extractives i el que es pretén és la regularització.  
b) Principals característiques del projecte d'acord amb la documentació aportada  
Les actuacions corresponents a l'explotació es plantegen sobre una superfície de 2,0925 ha sobre les parcel·les cadastrals número 51, 53, 54, 55 i 183 del polígon 5 del terme municipal de Castelló de Rugat, en terrenys de propietat de la societat peticionària Cerámicas Alonso, SL.  
  
La situació exacta dels terrenys objecte d'explotació ve definida pel polígon tancat, de planta sensiblement rectangular, els vèrtexs del qual posseeixen les coordenades següents UTM (ETRS89) referides al fus 30:  
  
Vèrtex X I Vèrtex X I  
1 149.942 4.185.577 67 281.070 4.304.984  
2 388.214 4.843.602 40 271.090 4.304.985  
3 464.372 4.134.781 64 171.961 4.304.988  
4 702.241 4.403.809 74 705.894 4.304.989  
5 873.168 4.031.331 49 938.440 4.304.989  
6 192.825 4.015.202 26 403.599 4.304.988  
7 148.853 4.969.462 79 871.080 4.304.987  
8 702.844 4.492.769 64 924.245 4.304.983  
9 559.594 4.824.610 88 013.979 4.304.982  
63 799.967 4.467.214 61 238.503 4.304.982  
85 223.388 4.429.353 38 527.586 4.304.981  
11 172.768 4.994.286 98 375.314 4.304.981  
61 378.467 4.509.696 60 199.307 4.304.982  
07 966.050 4.657.924 23 658.603 4.304.983  
56 361.289 4.254.420 10 626.215 4.304.986  
07 710.926 4.054.390 55 430.483 4.304.993  
58 473.454 4.033.509 26 936.986 4.304.994  
72 741.104 4.845.305 35 534.927 4.304.995  
72 942.809 4.625.466 02 262.926 4.304.996  
77 761.245 4.210.123 17 489.236 4.304.995  
34 995.416 4.224.229 50 873.064 4.305.009  
09 616.000 4.145.362 39 492.772 4.305.043  
49 364.271 4.825.259 71 741.125 4.305.049  
  
  
L'accés a l'àrea es realitza des de la carretera autonòmica CV'614 entre les poblacions de Castelló de Rugat i Ràfol de Salem. En el PK 1,475 de la via interurbana esmentada, es pren a la dreta un camí local i a 1,3 km en direcció oest es troba la zona de projecte.  
Les parcel·les objecte del projecte comprenen una zona de topografia plana amb lleugeres ondulacions, i la cota mitjana dels terrenys és 310 msnm.  
L'explotació de les argiles es realitzarà pel mètode de cel obert, i es desenvoluparà un únic buit d'excavació descendent, amb cinc bancs de 7,5 metres d'alçària cadascun des de la cota 321 fins a la cota 286 msnm i amb sentit d'avanç est-oest.  
El procés d'extracció es realitzarà amb mitjans mecànics. El material argilenc, una vegada carregat en els camions banyera, serà conduït a les instal·lacions industrials que aquesta mercantil posseeix en el municipi de Castelló de Rugat, on serà tractat mitjançant processos de mescla i homogeneïtzació per a usar-lo posteriorment en la fabricació de rajoles, teules i productes de terres cuites per a la construcció.  
  
El volum total de reserves explotables calculat és de 265.847 m³, dels quals s'estima que 159.007 m³ seran argiles (318.013 t), i un 40 % serà material estèril (836 m³ de terra vegetal i 106.004 m³ margues). Si se suposa una producció anual d'argiles de 20.000 t/any i tenint en compte unes reserves netes mesurades 318.013 t, s'estableix un horitzó d'activitat de 16 anys.  
La planificació projectada preveu que, mitjançant processos de mineria de transferència se simultaniegen la restauració de les zones abandonades segons l'avanç de l'explotació.  
Es programen un total de tres fases d'explotació-restauració en les quals es coordinaran totes dues labors des de la primera fase i primer any de funcionament. Cadascuna de les fases afecta una zona de l'àmbit de l'explotació, s'inicia en la zona nord, segueix pel sud i finalitza en la zona oest d'aquest. Les duracions estimades per a cadascuna de les fases són de 5,5 anys, 6 anys i 4,5 anys.  
Es pretén la restauració del buit miner per usar-lo com a plataforma agrícola, i aquest s'emplenarà fins a la cota 302 msnm i conformarà tres bancs d'alçària variable fins a la cota màxima 321 msnm. En els talussos dels bancs es preveu la hidrosembra i plantacions arbustives, mentre que en les bermes es realitzarà la revegetació mitjançant la plantació d'espècies arbòries i sembra d'espècies arbustives. En la plataforma central es projecta la revegetació mitjançant plançons d'olivera.  
  
2. Tramitació administrativa  
a) Antecedents  
L'expedient d'avaluació d'impacte ambiental s'inicia el 20 de desembre de 2012, amb la remissió, pel Servei Territorial d'Energia de València de la documentació tècnica i del resultat del tràmit d'informació pública referents al projecte, a fi d'iniciar el procediment d'avaluació d'impacte ambiental.  
Amb data 24 de gener de 2013, es remet el document d'abast al Servei Territorial d'Energia de València.  
Amb data 28 de gener de 2013, després de realitzar una visita de comprovació a l'emplaçament de la pedrera i comprovar l'existència d'una excavació que supera àmpliament els 15.000 m³, es remet un informe al Servei de Règim Jurídic i Inspecció Territorial.  
Amb data 31 de gener de 2013, es remet un informe al Servei Territorial d'Energia de València en el qual s'indica l'estat en què es troba l'emplaçament de la pedrera i se sol·liciten les instruccions i la informació oportunes sobre el procediment de l'expedient.  
Amb data 18 de juny de 2013, es remet al Servei Territorial d'Energia de València la reiteració del requeriment realitzat amb el document d'abast remés en data 24 de gener de 2013.  
Amb data 20 de juny de 2013, se sol·licita un informe sobre ús residencial i compatibilitat urbanística a l'Ajuntament de Castelló de Rugat.  
  
Amb data 30 d'octubre de 2013, es rep un informe del Servei Territorial d'Energia de València al qual s'adjunta documentació en format digital presentada pel promotor en contestació a l'escrit remés per la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental i Territorial en data 18 de juny de 2013.  
Amb data 9 de desembre de 2013, l'Ajuntament de Castelló de Rugat remet un informe en contestació a l'escrit remés per la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental i Territorial en data 20 de juny de 2013.  
Amb les dates 19 d'octubre de 2015, 10 de novembre de 2017 i 3 de juliol de 2019, el Servei Territorial d'Indústria i Energia de València reitera la sol·licitud d'emissió de la declaració d'impacte ambiental.  
Amb data de 30 de gener de 2020 es realitza requeriment al Servei Territorial d'Indústria i Energia de València i al promotor Cerámicas Alonso, SL, relatiu a l'esmena de la documentació aportada i de l'obtenció d'informes del Servei de Vida Silvestre de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica i de l'òrgan competent en matèria de carreteres.  
Amb data de 30 de juny de 2021, el Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines de València remet textos actualitzats i refosos amb data d'abril de 2021 de l'estudi d'impacte ambiental, Pla de restauració i projecte d'explotació. Aquesta avaluació es realitza a partir d'aquesta versió de la documentació.  
b) Informació pública  
El Servei Territorial d'Energia de València va sotmetre l'expedient a informació pública durant un termini de 30 dies hàbils i el va anunciar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 6.765, de 2 de maig de 2012.  
El cap del Servei Territorial d'Energia de València, en data 10 de desembre de 2012, certifica que durant el termini concedit no es van presentar al·legacions.  
c) Consultes a administracions i informes rebuts  
En L'expedient s'han considerat els informes i les autoritzacions següents que formen part de l'expedient remés pel Servei Territorial d'Energia de València:  
- Informe de Patrimoni Cultural (14.12.2011)  
La Direcció General de Patrimoni Cultural informa favorablement sobre els efectes patrimonials recollits en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, l'explotació minera de recursos de la secció A), argiles, anomenada El Molí, polígon 5, parcel·les 51, 53, 54, 55 i 183, condicionat al compliment de les mesures correctores següents respecte al patrimoni arqueològic:  
  
«- La realització de sondejos en els àmbits on s'han detectat restes de materials ceràmics. Els sondejos s'hauran de realitzar amb mitjans mecànics, i utilitzar sempre un cassó de neteja (sense dents) i amb una amplària de cassó com a mínim de 80 cm.  
- Seguiment arqueològic en les àrees d'explotació de tots aquells treballs que comporten remocions del terreny.  
- Si durant l'execució d'aquests treballs aparegueren restes arqueològiques, es valoraria la compatibilitat del projecte constructiu respecte a les restes aparegudes, així com la necessitat o no de realitzar una excavació en extensió per a la documentació d'aquestes, i seria la Conselleria de Turisme la determinaria les condicions a les quals haja d'ajustar-se l'obra per realitzar.»  
Així mateix, en aquest informe s'indica que:  
«[...]La incidència del projecte sobre el patrimoni paleontològic no serà, en principi, significativa. No obstant això, cal recordar que qualsevol troballa paleontològica d'interés rellevant que es realitzarà durant l'execució del projecte hauria de ser comunicada a la Conselleria de Cultura i Esport, o als ajuntaments implicats, segons el que es disposa en l'article 63 de la Llei 4/1998 del patrimoni cultural valencià.  
  
Des de la consideració del patrimoni etnològic, l'afecció és nul·la, però cal recordar que en cas de modificació dels límits territorials o d'altres canvis del projecte hauria de realitzar-se un nou estudi patrimonial amb les propostes pertinents en cas de veure's afectat, i remetre'l a aquesta Direcció General per a l'aprovació[...].»  
- Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer (27.04.2010).  
La Confederació Hidrogràfica del Xúquer informa favorablement sobre l'actuació amb les observacions i condicions següents:  
- Afecció a domini públic hidràulic o a les zones de servitud i policia d'aquest.  
En l'informe s'indica que l'actuació suposa l'ocupació de la zona de policia del barranc de Xarquet, i respectar la zona de servitud per a ús públic a l'efecte dels fins recollits en l'article 7 del Reglament del domini públic hidràulic. Referent a això, l'organisme de conca recorda que la zona de servitud esmentada s'ha de mantindre expedita per a ús públic, i queda supeditada l'execució de qualsevol actuació prevista en la zona de policia a l'obtenció d'autorització administrativa de l'organisme de conca.  
- Respecte a les aigües residuals produïdes en l'excavació derivades de la presència del personal en la pedrera i als residus líquids que es pogueren generar pels materials utilitzats en el farciment del buit miner, es recorda que queda prohibit, amb caràcter general, l'abocament directe o indirecte d'aigües i de productes residuals susceptibles de contaminar les aigües continentals o qualsevol altre element del domini públic hidràulic, llevat que es compte amb l'autorització administrativa prèvia (article 100 del text refós de la Llei d'aigües).  
- Incidència en el règim de corrents. L'organisme de conca indica que per les característiques de l'actuació i la ubicació d'aquesta respecte dels barrancs de Castellar i de Xarquet, sembla raonable concloure que aquesta no incidirà en el règim de corrents.  
- Disponibilitat de recursos hídrics. Es considera una demanda anual prevista de 385,75 m³ destinats al consum per a sanitaris, al reg de pistes per a evitar emissions de pols i al reg de plantacions per a la revegetació de la pedrera. El subministrament es realitzarà mitjançant camions cisterna. L'organisme de conca adverteix que en cas que el subministrament es realitzarà des d'un origen no emparat per un dret a l'ús privatiu de les aigües es produiria una infracció administrativa amb l'obertura consegüent d'expedient sancionador al subministrador.  
  
- Informe del Servei de Paisatge (30.06.2010).  
El Servei de Paisatge emet un informe favorable sobre l'estudi d'integració paisatgística que acompanya la DIC per a l'activitat extractiva, sempre que es duguen a terme les condicions de projecte descrites en l'estudi d'integració paisatgística. Aquest Servei indica que:  
«[...] s'haurà d'aportar el Pla de participació pública sempre que els seus resultats siguen concordes amb la solució adoptada. En cas contrari, l'estudi d'integració paisatgística serà objecte d'un nou informe per aquest servei.»  
Així mateix, en atenció a les possibles afeccions detectades, el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental ha sol·licitat un informe a l'Ajuntament de Castelló de Rugat en relació amb els assumptes de la seua competència.  
- Informe de compatibilitat urbanística de l'Ajuntament de Castelló de Rugat (29.11.2013) en el qual s'informa:  
«[?]Els terrenys existents en una franja de 500 m al voltant de les parcel·les referides estan classificats en el pla general, en la seua major part, com a sòl no urbanitzable de protecció genèrica; la resta són sòls de protecció per infraestructures de protecció de llits i barrancs i sòl urbà d'ús industrial.  
Les normes urbanístiques que regulen aquest tipus de sòl (art. 68 apt. 3 NNUU) recullen com a ús permés condicionat l'habitatge unifamiliar, segons les condicions establides per la Llei de sòl no urbanitzable.  
Que en l'entorn de 500 m no hi ha constància de l'existència de cap construcció residencial.  
Que segons les normes urbanístiques en el sòl no urbanitzable de protecció genèrica (tipus comú) es permet l'ús extractiu, referit exclusivament a explotacions existents, autoritzades i en actiu, que tinguen o desenvolupen projecte de restauració.  
Atés que l'explotació minera que se sol·licita es pretén desenvolupar sobre una explotació preexistent que en aquests moments no es troba en actiu; la restauració ha quedat supeditada a l'aprovació de l'explotació que es planteja.  
Per les raons esmentades es considera que l'activitat objecte d'aquest informe sí que és compatible amb el planejament vigent, quant als usos permesos en aquests tipus de sòl.»  
- Informe sobre espais naturals del Servei Territorial de Medi Ambient de València (4.06.2020), en el qual s'indica:  
«Les parcel·les en les quals se situa l'activitat no afecten l'àmbit territorial de cap espai natural protegit ni cap espai protegit Xarxa Natura 2000 [?]. Tampoc afecten l'àmbit de cap cova catalogada, ni el perímetre de protecció d'aquesta.  
Una vegada consultat el Banc de dades de biodiversitat de la Comunitat Valenciana, existeix constància de la presència d'una espècie prioritària en la quadricula UTM d'1 km de costat on se situa el projecte. Es tracta del Aquila fasciata (àguila cuabarrada), però atesa la distància a les zones de nidificació d'aquesta no es preveuen afeccions del projecte.  
[?] En el cas que la pedrera es projecte connectar a la xarxa elèctrica mitjançant línia aèria d'alta tensió, suport de derivació, transformador, s'hauran de complir les mesures per a la protecció de l'avifauna contra la col·lisió i electrocució en línies elèctriques d'alta tensió establides en el RD 1432/2008, de 29 d'agost.»  
  
3. Anàlisi tècnica de l'expedient. Consideracions ambientals  
a) Ubicació  
La totalitat dels terrenys per explotar pertanyen al terme municipal de Castelló de Rugat, i estan classificats, segons el Pla general d'ordenació urbana, com a sòl no urbanitzable de protecció genèrica, en els quals està permés l'ús extractiu referit exclusivament a les explotacions existents, autoritzades i en actiu, que tinguen o obtinguen un projecte de restauració aprovat. Per a l'àmbit d'explotació s'aporta el certificat de compatibilitat amb el PGOU emés per l'Ajuntament de Castelló de Rugat de data 29 de novembre de 2013.  
  
En l'informe de compatibilitat urbanística de l'Ajuntament de Castelló de Rugat s'indica que, a l'entorn de 500 m de l'explotació, no hi ha constància de l'existència de cap construcció residencial. El nucli residencial més pròxim al perímetre de la zona d'explotació és el municipi de Ràfol de Salem, que es troba a una distància inferior als 500 m en línia recta cap a l'oest.  
Es detecta la presència de línies elèctriques aèries que travessen l'àmbit d'explotació, i hi ha un suport en el centre de l'explotació. No es preveuen en el projecte afeccions als elements de la línia aèria. No es detecten altres infraestructures que puguen veure's afectades.  
  
La xarxa de camins agrícoles que donen accés a les finques de l'entorn no es veurà modificada per l'explotació projectada. Els accessos previstos des de les carreteres CV-614 i CV-615 s'adequaran a les condicions exposades pel titular de les vies en l'informe de data 4 d'agost de 2011, inclòs en la documentació del projecte.  
Les característiques fisiogràfiques de la zona d'explotació queden definides per una plana d'orientació aproximada sud'nord, amb orografia poc abrupta, però amb ondulacions. Les cotes varien des de tot just 300 msnm al nord-oest, fins a un poc més de 321 msnm al sud-est.  
Vista la documentació aportada, respecte a l'avaluació d'alternatives tècnicament viables, s'observa que per a triar la solució adoptada s'han seguit criteris de tipus geològics, geotècnics, hidrogeològics, operatius i mediambientals. La ubicació s'ha triat, primer per l'existència del recurs mineral i segon per la qualitat d'aquest. No s'han plantejat alternatives tècniques d'emplaçament, per ser aquestes parcel·les on se situa el recurs mineral.  
En la manera d'explotació de la pedrera s'aconsegueix una morfologia basada en un buit a cota inferior a les parcel·les confrontants, per la qual cosa els fronts de treball són molt poc visibles des de l'exterior d'aquesta.  
Consultat el visor cartogràfic de l'IDEV, la zona on s'emplaça l'explotació no afecta cap espai natural protegit (parcs naturals, paratges naturals, paisatges protegits, monuments naturals, microreserves de flora, zones humides, coves protegides) i no existeixen espais inclosos en la Xarxa Natura 2000, ni afecta forests d'utilitat pública. Tampoc existeixen vies pecuàries que puguen veure's afectades.  
Segons el Banc de dades de biodiversitat, en l'entorn pròxim de l'activitat no consta la presència d'espècies prioritàries. Segons s'indica en l'informe d'espais naturals, la parcel·la es troba dins de la quadrícula UTM d'1 km on es pot presentar l'espècie prioritària Aquila fasciata (àguila cuabarrada), però atesa la distància a les zones de nidificació no es preveuen afeccions del projecte. En el mateix informe s'indica que la parcel·la es troba dins de la zona de protecció de l'avifauna respecte de línies elèctriques denominada àrea prioritària Ombria de Benicadell declarada per la Resolució de 15 d'octubre de 2010, del conseller de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, per ser una àrea prioritària de reproducció, alimentació, dispersió i concentració local d'ocells catalogats.  
En general, es pot concloure que les espècies de fauna presents en l'àmbit d'actuació seran de caràcter generalista i adaptades a ecosistemes determinats per l'acció humana i a l'escassetat de recursos hídrics. No s'afecten reserves de fauna.  
No es produeix afecció a sòl forestal segons el Pla d'acció territorial forestal de la Comunitat Valenciana (PATFOR), i les masses forestals més pròximes són les corresponents a la vegetació de ribera de les rambles de Castellar i de Xarquet situades a més de 100 m. El risc d'incendi forestal en la zona està catalogat com a baix.  
L'entorn geogràfic de l'àrea d'explotació es troba antropitzat i parcel·lat per a l'ús agrícola amb predomini de cultius de secà, com l'olivera, ametlers i garrofera. En els talussos entre bancals i en vores de camins es desenvolupa vegetació nitròfila i d'escàs interés florístic. Les parcel·les per ocupar es troben en la major part desproveïdes de vegetació per les labors mineres realitzades amb anterioritat, es tracta d'una àrea molt degradada, i es troba la part no explotada ocupada per vegetació arbustiva i matoll de tipus mediterrani.  
  
Quant al domini públic hidràulic, l'explotació ocupa parcialment la zona de policia de la rambla de Xarquet, sense afectar els 5 metres que constitueixen la zona de servitud d'aquest llit, i queda supeditada l'execució de qualsevol actuació prevista en la zona de policia a l'obtenció d'autorització administrativa de l'organisme de conca. Les parcel·les no se situen en zones afectades per risc d'inundació segons el PATRICOVA.  
No es produeix afecció a llits fluvials. La conca de drenatge està constituïda per la mateixa àrea d'explotació, i s'estableix la divisòria d'aigües en el perímetre extern de l'explotació.  
La pràctica totalitat de la superfície per explotar se situa en una àrea de vulnerabilitat baixa per a la contaminació de les aigües subterrànies, atés el caràcter impermeable de les argiles. D'altra banda, en la zona de projecte no existeixen aqüífers multicapa i es localitza en àrees d'escàs interés per a la recàrrega d'aqüífers i s'engloba en la massa d'aigua subterrània vall d'Albaida. El projecte no afecta el nivell freàtic.  
  
El risc d'erosió actual en la zona d'implantació està qualificat de baix segons el visor cartogràfic de la Generalitat Valenciana, mentre l'erosió potencial s'emmarca entre zones d'erosió moderada i baixa.  
  
La pràctica totalitat de la parcel·la es troba en zones amb absència de risc de lliscament.  
El consum d'aigua no serà necessari en els processos productius de l'explotació. Per a usos auxiliars, regs de pistes i plataformes i posterior revegetació s'estimen en uns 220 m³ anuals els quals se subministraran mitjançant camions cisterna emparats en un dret d'aigües atorgat per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
No s'identifiquen en l'àrea d'implantació elements del patrimoni cultural inventariats.  
No es preveu cap afecció significativa a restes arqueològiques o paleontològiques.  
b) Impactes i mesures correctores relacionades amb l'activitat per desenvolupar  
L'explotació de les argiles s'ha de realitzar pel mètode de cel obert, i desenvolupar un únic buit d'excavació descendent, amb cinc bancs de 7,5 metres d'altura cadascun i un pendent màxim unitari de 72º sobre l'horitzontal; és a dir, desenvolupant la pedrera des de les cotes superiors (321 msnm) a les inferiors (286 msnm). L'explotació es realitzarà de sostre a mur amb sentit d'avanç est-oest. Les diferents cotes de les bermes seran, en excavació, a les cotes 313; 306,50; 299; 391,50 i 286 metres, amb talussos unitaris d'explotació de 44° i bermes finals d'amplària de 5 m de mitjana, amb un lleuger contrapendent cap a l'interior d'un 2 %.  
Els angles dels talussos d'explotació i de restauració definits en projecte, es calculen a partir de paràmetres característics recollits en bibliografia tècnica i en atenció a la tipologia dels materials presents en l'àrea d'explotació. No s'aporten resultats de sondejos o assajos previs que permeten identificar i caracteritzar de manera precisa els materials presents en la zona i els paràmetres geotècnics d'aquests i, per tant, la bondat de les dades obtingudes en l'estudi geotècnic d'estabilitat de talussos inclòs en el projecte. A partir d'aquest estudi es projecten els talussos amb coeficients de seguretat superiors a 1,2.  
  
Segons el projecte presentat, l'aflorament d'argiles, a partir de la cartografia de l'IGME i als treballs realitzats fins al moment, arriba a una grossària mitjana global en la zona d'uns 20 m i s'intercalen nivells decimètrics de margues i algeps amb una grossària entre 10 i 35 cm. No s'aporten resultats de sondejos previs.  
El procés d'extracció s'haurà de realitzar amb mitjans mecànics mitjançant pala retroexcavadora, amb arrancada directa sobre el front de l'explotació, sense necessitat de l'ús d'explosius. El material argilenc, una vegada carregat en els camions banyera, serà conduït a les instal·lacions industrials que la pròpia mercantil posseeix en el municipi de Castelló de Rugat.  
No es preveu l'execució de construccions permanents, ni l'execució de preses de corrent que requerisquen la instal·lació de línies elèctriques.  
Vist l'estudi d'impacte ambiental, la documentació aportada i la tipologia dels treballs per executar, es preveuen afeccions potencials relacionades amb l'activitat per desenvolupar, especialment en la fase d'explotació de la pedrera.  
L'estudi d'impacte ambiental del projecte (d'ara en avant EsIA) recull les mesures preventives i correctores encaminades a minimitzar els impactes derivats de les accions que són inherents a les explotacions d'àrids. S'identifiquen, entre altres, els impactes ambientals potencials següents:  
b).1 Contaminació atmosfèrica per emissió de pols en les tasques de rebuig i desbrossament prèvies de la zona, així com l'extracció posterior de material per a usar-lo.  
L'EsIA el considera un impacte moderat i reversible en la qualitat de l'aire a causa de la generació de partícules en suspensió. En tractar-se d'un buit excavat per davall del nivell del terreny natural circumdant, els talussos d'excavació exerciran de barrera paravent que disminuirà la translació de la pols, i estima una zona afectada per la pols d'uns 200 m al voltant de l'explotació.  
L'activitat queda subjecta al règim previst en la Llei 34/2007, de 15 de novembre, de qualitat de l'aire i protecció de l'atmosfera, i al Decret 100/2011, de 28 de gener, pel qual s'actualitza el Catàleg d'activitats potencialment contaminadores de l'atmosfera i s'estableixen les disposicions bàsiques per a l'aplicació.  
Com a mesures preventives, correctores i protectores previstes s'estableixen en l'EsIA una sèrie de bones pràctiques en obra, com a regs de manteniment i neteja, atenció a les condicions climàtiques, resguard d'apilaments per a protegir-los enfront de l'erosió i l'ús de lones per a cobrir la caixa en els transports.  
No s'inclouen en l'EsIA mesures preventives especifiques en atenció a l'afecció a la població de Ràfol de Salem.  
b).2 Contaminació atmosfèrica per emissió de gasos a l'atmosfera a causa de la utilització de la maquinària i vehicles per a escometre els treballs d'extracció i transport de material de la pedrera. Canvi climàtic  
  
Es tracta en general d'un impacte negatiu que admet mesures correctores per minimitzar-lo. Per a això, s'estableixen les mesures de caràcter preventiu següents en aplicació de les lleis vigents sobre prevenció de contaminació atmosfèrica; s'hauran de revisar els motors de combustió interna perquè complisquen els límits d'emissió de contaminants recollits en la normativa vigent, s'haurà de constatar documentalment que la maquinària disposa dels certificats al dia de la inspecció tècnica de vehicles (ITV) o plans de manteniment del fabricant i no es permetrà cap emissió de gasos ni la manipulació de matèries que produïsquen males olors en quantitats tals que puguen ser fàcilment detectables, sense instruments, en la línia de propietat de la parcel·la des de la qual s'emeten aquestes olors.  
La restauració ambiental prevista en la fase d'abandó de l'explotació dotarà l'àrea d'un embornal de carboni, actualment no present, per trobar-se alterada en la quasi totalitat la coberta vegetal.  
b).3 La contaminació atmosfèrica per sorolls i vibracions ocasionada pels motors de combustió interna, el funcionament de la maquinària, la presència humana, etc.  
Tindrà lloc principalment en la fase de preparació i funcionament de l'explotació, que serà un impacte causat per les emissions sonores, de caràcter reversible a curt termini i d'extensió puntual, que poden causar molèsties a la població i a la fauna que puga existir en l'entorn pròxim a l'explotació. L'EsIA estima que, a 500 metres, el nivell sonor seria de 40 dB(A) inferior als límits admissibles. La morfologia de la zona d'explotació afavorirà l'amortiment del so, i limitarà el nivell sonor en l'exterior de l'explotació. Quant a les vibracions com que no s'instal·la maquinària fixa en l'explotació no s'estima afecció per aquest aspecte. Per a la minimització d'aquest impacte, s'estableixen en l'EsIA mesures de caràcter general en atenció a les lleis de contaminació acústica i soroll autonòmica i nacional.  
En l'informe de compatibilitat urbanística de l'Ajuntament de Castelló de Rugat s'indica que a l'entorn de 500 m no hi ha constància de l'existència de cap construcció residencial. No s'inclouen en l'EsIA mesures preventives especifiques en atenció al control de l'afecció a la població de Ràfol de Salem o a construccions residencials pròximes.  
  
b).4 Impacte sobre les aigües superficials i subterrànies i possible contaminació d'aquestes  
La posada en marxa de l'activitat extractiva en la zona considerada no disminuirà els recursos d'aigües subterrànies, perquè l'explotació no tallarà ni sobrepassa el nivell freàtic i, per tant, no afectarà cap formació aqüífera. Tampoc s'afecta cap llit superficial. La superfície per explotar se situa en una àrea de vulnerabilitat baixa per a la contaminació de les aigües subterrànies, atés el caràcter impermeable de les argiles. No es realitzarà cap tractament químic o de rentada que puga addicionar compostos químics contaminants o potencialment contaminants, per la qual cosa no existiran basses de llots per a la recollida d'aigües de rentada ni cap altre depòsit similar. Tampoc existiran runars els lixiviats dels quals puguen ser contaminants. L'única activitat que pot produir residus químics contaminants és la manipulació dels lubrificants, combustibles i matèries similars necessaris per al funcionament normal de la maquinària que s'usarà en l'explotació. Aquesta activitat de manteniment s'haurà de desenvolupar fora de les zones d'explotació, en les instal·lacions d'un taller autoritzat.  
b).5 Alteració del drenatge superficial  
Els desmunts produïts en el buit miner de la zona d'explotació produiran l'alteració permanent dels drenatges superficials. Es tracta d'un impacte negatiu que amb la xarxa de drenatge projectada es considera que tindrà un impacte compatible sobre el sistema hídric. En aquest sentit, en el projecte, a fi d'obtindre un millor control del nou escolament generat, s'estableixen unes mesures encaminades a reduir el poder erosiu de l'aigua d'escolament i, d'altra banda, a interceptar els sediments arrossegats per l'aigua, per a recuperar-los posteriorment:  
  
1. S'haurà d'establir un sistema de drenatge en el perímetre de l'explotació, mitjançant una cuneta de guarda, per a la recollida de les aigües externes i impedir que aquestes arriben a la zona d'actuació.  
2. Les aigües d'escolament s'hauran de recollir en la part més profunda del buit miner, per a ser utilitzades posteriorment en reg de pistes o en la restauració. S'haurà d'instal·lar una bassa de decantació de 15 m² i 1,5m de profunditat amb capacitat suficient per a allotjar el volum anual de sediments previst de 20,93 m³/any.  
3. L'explotació s'ha projectat deixant un pendent suau (2 %) en la plaça de la pedrera cap a la bassa de sedimentació i infiltració.  
4. Durant l'explotació es té previst que les bermes tinguen contra arracada per a afavorir la infiltració de l'aigua i disminuir el coeficient d'escolament, i reduir així la velocitat de circulació de l'aigua.  
  
b).6 Afecció de sòls per contaminació per abocaments ocasionals d'olis i combustibles de la maquinària  
Aquests incidents seran només eventuals, ja que aquestes activitats de posada a punt seran dutes a terme en un lloc adequat fora de la zona d'actuació, en una zona impermeabilitzada i dissenyada per a tal fi en les instal·lacions de tallers autoritzats.  
En cas de vessaments o fugides s'hauran de retirar l'arena i argila contaminades i gestionar-se com un residu perillós i posar arena i argila nova.  
Els possibles accidents durant el transport de productes o residus perillosos ja es tenen en compte durant la tramitació de l'autorització preceptiva de gestió.  
b).7 Afecció de sòls per desaparició sòl edàfic productiu  
En l'àrea d'explotació roman una superfície de 5.571 m² sense alterar i de la qual es recuperarà el sòl per reutilitzar-la en les labors de revegetació. Com a mesures preventives per a la protecció dels sòls productius es proposen en l'EsIA les mesures següents:  
  
1. Retirada, acumulació i manteniment dels horitzons superficials del sòl; de manera que puguen ser utilitzats en l'etapa de restauració de les superfícies afectades per l'explotació mitjançant la revegetació.  
2. Qualsevol operació amb terra vegetal (excavar, transportar, etc.) no haurà de fer-se en dies de pluja, per a no convertir la terra vegetal en fang, la qual cosa la perjudica i, fins i tot, pot arribar a inutilitzar-la per a treballs posteriors.  
3. La terra extreta s'haurà de depositar en terrenys plans i de fàcil drenatge, sense entorpir el moviment de la maquinària i les labors pròpies de l'extracció.  
4. S'amuntegaran en cordons no superiors a 2 metres per a evitar la compactació de les capes baixes de terra. A més, se'ls donarà forma de pastera, amb talussos de pendent 1:1. S'haurà de remoure la terra quan estiga seca i quan el contingut en humitat siga inferior al 75 %.  
  
5. Atés que els cordons de terra no seran utilitzats per a la reconstrucció del sòl en un període curt de temps, serà aconsellable l'adobament periòdic i la sembra de la superfície superior dels cordons amb una mescla de llavors apropiades.  
b).8 Erosió  
Com a mesures preventives per a mitigar els efectes erosius sobre el sòl produïts pels treballs d'extracció, s'estableixen les mesures següents:  
1. Que es realitzen a favor de les corbes de nivell, d'aquesta manera s'evitarà que es produïsquen regueres pels quals circulen les aigües d'escolament, que afavoreixen el desencadenament de processos erosius.  
2. Tindre especials cures durant el tràfec de la maquinària per les zones de vora, per a no desestabilitzar els terrenys, minimitzant l'erosió.  
  
3. Evitar que s'originen i romanguen llarg temps, punts amb pendents forts, en àrees alienes al mateix front d'explotació.  
4. Evitar o minimitzar l'alteració de sòl en la realització de camins, ubicació d'apilaments i operacions de maquinària.  
b).9 Generació de residus sòlids  
Al principi la part de rebuig del material excavat s'emprarà en la fase de restauració, amb el que no es preveu el tractament dels mateixos fora de l'explotació. Els apilaments temporals es tractaran conforme a les mesures preventives i correctores aplicables de les recollides en els punts precedents.  
La gestió de residus catalogats com a perillosos o de naturalesa diferent dels materials petris que es puguen generar, serà un aspecte important a vigilar. Es prendran diverses mesures preventives i correctores tal com s'exposen en l'EsIA.  
Segons el que es disposa en la normativa vigent en matèria de residus, els residus perillosos s'hauran d'emmagatzemar en envasos estancs adequats a les seues característiques químiques i en recinte tancat dotat amb coberta i solera impermeabilitzada i sistema de recollida de vessaments, i hauran de ser gestionats per gestor autoritzat.  
b).9 Afecció flora i fauna  
La vegetació existent en la zona, i la que es veurà eliminada en la zona d'explotació, no presenta en aquests moments endemismes d'interés singular i està formada principalment per matoll de baix port. La principal afecció sobre la vegetació es produirà per la deposició directa de pols.  
Els impactes indirectes sobre la fauna es produiran per molèsties ocasionades per les emissions de pols, sorolls, possible contaminació de l'aigua i del sòl, així com efectes sobre l'eliminació d'uns certs espais que proporcionen recursos tròfics i refugi per eliminació de la vegetació.  
El programa de labors proposat preveu la restauració de manera simultània a l'explotació, per la qual cosa es redueix el temps transcorregut des que s'explota fins que es restaura i, per tant, la possibilitat de tornar a revegetar els terrenys.  
Com a mesures preventives i correctores, incloses les previstes en el projecte de restauració, s'inclouen en l'EsIA les següents:  
1. Restitució de la cobertura vegetal mitjançant la revegetació de les superfícies resultants de la restauració fisiogràfica, amb plantació d'oliveres en la plataforma central i sembra d'herbàcies en el perímetre d'aquesta.  
2. Referent a l'impacte exercit sobre la vegetació circumdant a l'explotació, les mesures adoptades són les ja esmentades per a reduir les emissions de pols, de manera que es minimitze l'afecció al desenvolupament vegetatiu dels cultius del voltant per tractar-se d'una zona amb una economia eminentment agrícola.  
3. No es proposen mesures correctores específiques per a reduir l'impacte sobre la fauna, ja que no es tracta d'una zona d'interés faunístic ni de nidificació important. Les mesures que pretenen corregir l'impacte sobre la fauna es refereixen a les correccions de l'impacte sobre la vegetació i a les correccions de l'impacte produït per la pols i el soroll, ja descrites en els apartats corresponents.  
4. Mitjançant la restauració de l'espai afectat per l'extracció es regenera l'ecosistema agrícola de la zona, i es recuperarà el biòtop original per a la fauna de la zona.  
b).10 Patrimoni cultural  
Encara que a priori, no consta afecció a cap jaciment arqueològic, paleontològic o etnològic catalogat en l'àrea d'explotació, se seguiran les indicacions de la DG de Patrimoni de la Conselleria d'Educació i Cultura. En cas de produir-se algun descobriment arqueològic o ben cultural durant l'execució de les labors extractives en l'àmbit de l'actuació, la direcció facultativa dictarà la suspensió immediata de les operacions d'explotació i es comunicarà als organismes competents el descobriment perquè adopten les mesures que estimen necessàries per a la protecció, conservació o estudi de la troballa.  
  
b).11 Paisatge  
El model coordinat d'explotació-restauració proposat facilita la recuperació progressiva del buit final amb l'avanç de l'explotació, i optimitza al màxim la transferència dels estèrils generats, dins d'uns límits acceptables d'impacte visual atesa la configuració del relleu. És aquest relleu el que possibilita la pràctica ocultació de l'activitat per trobar-se en una cota inferior a les parcel·les confrontants.  
  
S'han proposat les mesures preventives següents en l'EsIA:  
1. No sobrepassar en cap cas els límits de l'autorització minera.  
2. Remodelar la topografia alterada (arredonir els talussos i evitar arestes i superfícies planes).  
3. No realitzar cap mena de construcció permanent en el temps.  
4. Aprofitar el mateix buit miner com a runar de material de rebuig i, finalment, utilitzar-lo en labors de rehabilitació.  
5. Apilar la terra vegetal susceptible de ser usada en la restauració.  
6. Durant l'explotació es mantindrà una cella de terreny que actue com a barrera visual dels fronts d'explotació actius. Els fronts esgotats segons les previsions hauran de ser restaurats immediatament després de l'abast del seu perfil d'esgotament de final d'explotació. La modificació del programa d'explotació-restauració previst requerirà la notificació prèvia a l'autoritat minera perquè l'autoritze.  
7. S'atendrà en tot moment al programa d'explotació de la pedrera, que ha sigut programat de manera que siga executat progressivament a l'avanç de l'explotació, de manera que a mesura que el front es trobe a suficient distància per a no interferir en les labors d'extracció, començaran les labors de restauració per la zona ja explotada. D'aquesta manera, mitjançant l'explotació i la restauració simultània es redueix en el temps i en l'espai l'àrea afectada per la pedrera en cada moment, i es corregeix al més prompte possible l'impacte negatiu que suposa l'existència del buit, tant des del punt de vista paisatgístic com de la seguretat.  
  
8. Condicionament i revegetació dels accessos existents en la zona  
  
b).12 Població  
Durant la fase de funcionament de l'explotació, s'espera un impacte positiu en el desenvolupament econòmic de la zona, atés que es generarà ocupació directa en el sector de la mineria i, d'altra banda, de manera indirecta en el sector de la construcció, i aquest últim abastarà un major àmbit territorial. La zona d'explotació extraurà matèries primeres per a la fabricació productes ceràmics per a l'ús posterior en el sector de la construcció, matèries primeres indispensables per a l'obra civil, edificació, etc.  
c) Pla de restauració  
El pla de restauració de l'espai afectat per les labors mineres està encaminat a l'adequació agrícola d'aquest, d'acord amb les característiques de l'entorn més pròxim. S'estableixen mesures de restauració morfològica i de restauració de la coberta vegetal coordinades amb les labors d'explotació.  
Entre les mesures associades als treballs de restauració, s'estableixen les següents:  
1. Farcit i restauració morfològica: El pla de restauració preveu l'adequació morfològica del buit miner mitjançant el farciment parcial d'aquest amb els estèrils de mina, des de la cota final d'explotació 286 fins a la cota 302, i la cota màxima serà de 321 msnm.  
El volum cubicat necessari per a omplir el buit i restaurar els talussos és de 176.634 m³. El volum de material disponible de l'explotació és de 116.605 m³ (una vegada esponjat), i presenta un dèficit de 57.029 m³ que es cobrirà amb l'aportació de terres netes i de residus inerts adequats (RIA), per a la qual, la mercantil adjunta a la documentació del projecte el compromís de data 19 d'abril de 2021 per a aportar els residus procedents de la seua planta de transformació.  
  
2. La restauració morfològica s'haurà de realitzar a mesura que avance l'explotació i en el mateix sentit. El talús final s'haurà de projectar amb pendent aproximat de 35° i alçària de 20 m, estructurat en 3 bancs de talús forçat amb angles màxims de 45° i de 7,5 metres d'altura, separats per bermes de 4 metres de secció transversal. Els angles dels talussos es calculen a partir de coeficients teòrics característics dels materials presents en l'àrea. S'estimen amb coeficients de seguretat superiors a 1,2.  
3. Restauració agrícola (amb oliveres) en la plataforma i, d'altra banda, restauració amb vegetació natural en talussos i bermes (Aladern (Rhamnus alaternus), Coscolla (Quercus coccifera), Espino negre (Rhamnus lycioides), Lentisc (Pistacea lentiscus), Romer (Rosmarinus officinalis), Timó (Thymus vulgaris)) en els talussos resultants, amb les densitats de plantació corresponents definides en el pla de restauració. La plantació s'haurà de realitzar preferiblement en els mesos hivernals i evitar els mesos centrals de l'estiu. En la plantació de les oliveres caldrà proporcionar aigua abundant a la planta en el moment de la plantació i fins que se n'haja assegurat l'arrelament.  
4. Millora de la capacitat edàfica. S'haurà d'adequar el sòl mitjançant subsolatge lineal en les bermes entre els talussos i la construcció de cavalló en la vora i la plataforma, el cavallonat de la plataforma s'haurà d'executar per corbes de nivell. S'haurà d'instaurar una coberta vegetal mitjançant l'aportació puntual de terra vegetal en les planes i les bermes, mitjançant un marc de plantació de 6 x 6 m, i aportar 0,3 m³/clot dels sòls retirats prèviament i esmenats mitjançant adobament o hidrogel. El volum de terra vegetal necessari per a les plantacions previstes és de 115 m³, i no serà necessària l'aportació de terres externes.  
5. S'ha triat la plantació com a mètode de repoblació per a tindre una major probabilitat d'èxit, perquè les plantes són més resistents als riscos meteorològics que les plàntules nounades de llavor i proporcionen una ocupació més ràpida i regular del terreny.  
6. En els talussos dels bancs s'haurà de realitzar la hidrosembra prèvia a la plantació, i resultarà una superfície d'aplicació d'aproximadament 2.485 m².  
7. La hidrologia superficial es veurà afectada de manera permanent en constituir-se el buit restaurat com una barrera física als fluxos d'escolament superficial dominants en la zona amb una orientació aproximada S-N segons la topografia existent. La cuneta de guarda prevista en el perímetre de l'explotació permet reconduir les aigües procedents de l'entorn de l'explotació, evita l'afecció al buit restaurat i dona continuïtat al recorregut actual de les aigües d'escolament.  
  
8. Amb l'objectiu d'evitar la possible erosió per escolament superficial en el buit miner restaurat, s'hauran d'executar canaletes sense revestir en la base de cada talús que mitjançant baixants connectaran amb una cuneta principal que s'executarà en la plataforma basal, amb secció trapezoidal, que dirigirà l'aigua cap a la bassa de decantació de 15 m² i 1,5 m de profunditat, prevista en el costat sud-oest de la plataforma, la capacitat de la qual, segons els càlculs estimats en el mateix pla de restauració, s'estima suficient per a captar l'aigua d'escolament i els arrossegaments de sediments que es puguen produir, almenys durant 1 any.  
9. L'aigua recollida en la bassa de decantació es reutilitzarà com a aigua de reg en els processos de revegetació. Els sediments acumulats s'hauran de retirar periòdicament.  
10. S'haurà d'adequar el camí d'accés  
d) Pla de vigilància ambiental  
L'EsIA compta amb un pla de vigilància ambiental que estableix les pautes establides que s'han de seguir, els controls que s'han d'efectuar, els mesuraments i l'anàlisi dels paràmetres que permetran conéixer l'impacte que està suportant l'àmbit de l'actuació i el seu entorn, amb la periodicitat corresponent. Totes les actuacions i/o els mesuraments que es realitzen en l'aplicació del pla de vigilància tindran constància escrita en forma d'actes, lectures o butlletes d'estat, de manera que permeta comprovar-ne l'execució correcta i respecte dels treballs a les condicions establides en la normativa vigent que li siga aplicable. Aquesta documentació haurà de recollir totes les dades des de l'inici de l'activitat i estar a la disposició dels òrgans d'inspecció i vigilància.  
Si s'observara alguna desviació significativa respecte de les previsions descrites en l'EsIA durant la realització dels controls esmentats, el promotor ho posarà en coneixement de l'Administració substantiva competent, perquè s'apliquen les mesures correctores necessàries.  
  
  
4. Consideracions jurídiques  
El projecte examinat està subjecte a avaluació d'impacte ambiental, segons el que s'estableix en l'annex I, grup 3.c.1 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març. En concordança amb l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta llei.  
L'expedient ha observat els tràmits establits en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que li són aplicables.  
L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribueix a l'òrgan mediambiental la competència en la formulació de la declaració d'impacte ambiental dels projectes sotmesos a aquesta.  
L'article 13 del Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
  
Per tot el que s'ha exposat abans, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i amb el vistiplau del subdirector general de Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental, fent ús de les atribucions que exercisc, resolc:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, el projecte per a l'obertura de l'explotació minera de recursos de la secció A), argiles, anomenada El Moli, promogut per Cerámicas Alonso, SL, i situada en les parcel·les 51, 53, 54, 55 i 183, polígon 5 del terme municipal de Castelló de Rugat (València), sempre que es desenvolupe d'acord amb el que s'estableix en l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic, projecte de restauració i la resta de documentació aportada, així com els condicionants que s'enumeren a continuació:  
  
1. Des del punt de vista de l'eficàcia de la revegetació, la proposta de restauració del projecte amb talussos de banc de 45° no resulta admissible; en atenció a aquest aspecte, els talussos individuals de banc no han de superar els 35° d'inclinació.  
2. A partir de la volumetria calculada i segons el compromís d'aportació de RIA acreditat per la promotora; el farciment del buit miner s'escometrà fins a aconseguir com a mínim la cota 302 msnm. L'ús de materials externs, a fi de minorar el desfasament final d'alçàries, requerirà la declaració d'aptitud de residus inerts adequats per a la utilització concreta en obres de restauració, condicionament i farciment, o amb finalitats de construcció, d'acord amb el Decret 200/2004, d'1 d'octubre del Consell de la Generalitat, i el Reial decret 108/2008, d'1 de febrer.  
3. L'existència de la població de Ràfol de Salem a una distància inferior als 500 m del perímetre de l'explotació, exigeix l'adopció de mesures correctores que garantisquen la compatibilitat de l'activitat amb l'ús residencial, per la qual cosa hauran d'implementar-se:  
a) Mesures correctores per a reduir la generació de pols, controlar i eliminar la pols generada el més a prop possible del punt d'origen (i evitar-ne el pas a l'ambient), controlar la pols suspesa i consolidar la que s'ha sedimentat. Aquesta activitat està sotmesa a procediment d'autorització administrativa, que haurà d'obtindre de l'organisme competent de la Comunitat Valenciana, segons l'article 13.2 de la Llei 34/2007, de qualitat de l'aire i protecció de l'atmosfera actualitzada pel Reial decret 100/2011, ja que està inclosa en el Catàleg d'activitats potencialment contaminadores de l'atmosfera recollides en l'annex IV de la llei esmentada i l'activitat es classificaria en el grup B amb el codi 04 06 16 01 (activitats primàries de mineria no energètica que comporten l'extracció o tractament de productes minerals quan la capacitat és > 200.000 t/any o per a qualsevol capacitat quan la instal·lació es trobe a menys de 500 m d'un nucli de població).  
b) Mesures per a assegurar un control del soroll que no produïsca molèsties a la població. Hauran de tindre's en compte els nivells de soroll emesos, mitjançant controls sistemàtics d'acord amb la periodicitat establida en el Decret 266/2004, de 3 de desembre, del Consell, que desplega la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica. Les auditories acústiques les haurà de realitzar una entitat col·laboradora en matèria de qualitat ambiental per al camp de la contaminació acústica. En cas de superar els nivells sonors permesos per la llei, s'establiran les mesures correctores pertinents.  
4. El promotor serà responsable de mantindre en bon estat els camins per on circule la seua maquinària. Qualsevol actuació prevista que supose ocupació de la zona de policia del barranc de Xarquet, quedarà supeditada a l'obtenció de l'autorització administrativa de l'organisme de conca.  
5. L'increment de demanda d'aigua per al desenvolupament de l'activitat haurà de tindre una procedència emparada per un dret a l'ús privatiu d'aquesta.  
6. En el cas que la pedrera es projecte connectar a la xarxa elèctrica mitjançant la línia aèria d'alta tensió, s'hauran de complir les mesures per a la protecció de l'avifauna contra la col·lisió i l'electrocució en línies elèctriques d'alta tensió establides en l'RD 1432/2008, de 29 d'agost.  
7. Si durant l'execució de les obres es trobaren restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el promotor haurà de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura de manera immediata, i adoptar les mesures pertinents per a la protecció i conservació, de conformitat amb el que s'estableix en els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
8. Les accions incloses en el programa de vigilància i seguiment ambiental hauran de documentar-se, a l'efecte d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de l'eficàcia d'aquestes. El pla de vigilància ambiental haurà de prolongar-se almenys dos anys des de la finalització de la restauració total de la pedrera.  
  
Segon  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, per ser un acte de tràmit, no es pot interposar cap recurs; sense perjudici que puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa dels seus drets i interessos estimen pertinents.  
  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, així com en la seu electrònica, d'acord amb el que s'estableix en l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març.  
D'acord amb la disposició transitòria primera de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, la regulació de la vigència de les declaracions d'impacte ambiental establida en l'article 43 de la Llei 21/2013, abans esmentada, és aplicable a aquesta declaració d'impacte ambiental.  
  
València, 6 de setembre de 2022.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.»