Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9329, del 02-05-2022 (2022/3393)

RESOLUCIÓ de 19 d'octubre de 2021, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula l'informe d'impacte ambiental del projecte de captació d'aigües subterrànies per a proveïment hídric d'una parcel·la al terme municipal de Cervera del Maestre.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9329

Data del DOGV
:   02-05-2022

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2022/3393


Data del document
:   19-10-2021

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica
    * Cervera del Maestre
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 19 d'octubre de 2021, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula l'informe d'impacte ambiental del projecte de captació d'aigües subterrànies per a proveïment hídric d'una parcel·la al terme municipal de Cervera del Maestre. [2022/3393]  
Informe d'impacte ambiental  
Expedient: 51/2021/AIA  
Títol: Projecte de captació d'aigües subterrànies per a proveïment hídric d'una parcel·la al terme municipal de Cervera del Maestre (Castelló).  
Titular: Frank Theodoor Kuipers.  
Òrgan substantiu: Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines de Castelló. Expedient en l'òrgan substantiu: ASOSUB/2021/44.  
Localització: terme municipal de Cervera del Maestre (Castelló). Polígon 43, parcel·la 56, partida Mas d'en Benito Valentí.  
  
Descripció del projecte  
La finalitat d'aquest projecte és definir les característiques tècniques d'un sondeig de captació d'aigües subterrànies per al seu ús en una parcel·la propietat del promotor. El projecte defineix les obres necessàries per a això, mitjançant la perforació i condicionament d'un sondeig d'investigació que permeta conéixer les possibilitats d'obtindre aigua subterrània a bastament. De manera prèvia a la redacció del projecte, s'ha visitat la finca objecte de la sol·licitud amb la finalitat d'aconseguir les dades necessàries per a la seua execució, entre les quals s'inclou l'estudi de l'entorn geològic i l'inventari de punts d'aigua existents a la zona, i es comprova que no hi ha cap altre aprofitament a una distància menor a 100 metres.  
L'aqüífer que captarà aquest sondeig pertany al Sistema Javalambre-Maestrat, subsistema Maestrat (55.03), localitzat en la massa d'aigua subterrània, amb codi 080.109 (Maestrat oriental). Aquesta actuació pretén la realització d'un pou d'explotació que capte l'aqüífer del Juràsic superior pertanyent al Kimmeridgià, format per una potent sèrie de calcàries que és l'objectiu d'aquesta perforació. Es preveu que el sondeig travesse 320 m de materials del Cretàcic inferior - Barremià constituït per calcàries i margues, per a continuar amb calcàries massives del Juràsic superior-Kimmeridgià fins a la fi del sondeig (380 m), i s'estima que el nivell de l'aigua quede a 60 m de profunditat.  
  
Segons el pressupost i els plànols, l'obra de perforació es realitzarà pel mètode de rotopercussió amb circulació directa amb una profunditat total de 380 m i els següents diàmetres de perforació: de 0 a 5 m: 315 mm, de 5 a 380 m: 220 mm. Es revestirà amb una canonada de 250 mm fins als 5 m i de 180 mm fins a la fi del sondeig, les dues de 6 mm de grossària, amb filtre metàl·lic entre 240 i 280 m i de 320 a 360 m, i està previst el rebliment de graveta al llarg del sondeig.   
Una vegada entubat el sondeig, es realitzarà una neteja amb l'equip de perforació mitjançant un valvulatge amb aire comprimit de 2-3 hores de duració o fins que el director facultatiu indique. No està previst realitzar un assaig de bombament, atés que es diu tindre constància del funcionament i comportament hidràulic dels sondejos de la zona.  
L'aigua s'utilitzarà en una parcel·la de 32.248 m², que disposa d'una construcció d'ús residencial, i es destinarà al regadiu d'oliveres (2,76 ha) i fruiters (0,17 ha). El volum que s'espera consumir és de 4.390 m³/a, mitjançant un cabal d'explotació d'1,5 l/s.  
L'emplaçament es troba en una zona classificada com a sòl no urbanitzable protegit d'ús agrari, a menys de 500 m de zona forestal, segons el visor cartogràfic de la Generalitat Valenciana, per tant, es considera com a zona d'influència forestal en funció de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, forestal de la Comunitat Valenciana. El lloc està allunyat d'espais naturals protegits i espais pertanyents a la Xarxa Natura 2000, així com de qualsevol altra afecció a àrees protegides o camins ramaders.  
  
  
  
Tramitació administrativa  
Mitjançant l'escrit signat amb data 09.03.2021 pel cap del Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines de Castelló (referència de l'expedient ASOSUB/2021/44) va tindre entrada en l'òrgan ambiental el projecte de l'esmentada obra subterrània i l'estudi d'impacte ambiental simplificat, a fi de ser sotmés al procediment d'avaluació ambiental simplificada segons l'annex II, grup 3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
Després d'examinar la informació continguda en l'expedient, s'estima que aporta elements de judici suficients per a continuar el procediment d'avaluació ambiental simplificada.  
  
Consideracions ambientals  
A partir del document tècnic tramitat, de l'anàlisi efectuada, així com de la consideració dels criteris de l'annex III, de la Llei 21/2013, modificat per la Llei 9/2018, resulta el següent:  
Característiques del projecte  
a) Durant la fase d'execució, la superfície afectada serà l'ocupada per l'equip de perforació, maquinària, accessoris i bassa de llots, l'afecció dels quals desapareixerà quan s'hi desmunten i s'hi retiren. Una vegada finalitzada l'obra de perforació i la seua instal·lació, el sondeig no requerirà més condicionament que construir el cap de pou i la caseta per a albergar el grup elevador de l'aigua.  
b) El termini d'execució dels treballs serà de set dies, incloent-hi el muntatge i desmuntatge dels equips. Pel que fa a les obres necessàries per a realitzar la perforació, consistiran a condicionar els accessos al pou, aplanar l'esplanada de perforació i excavar la bassa de llots. Per tant, es tracta d'una afecció de baixa entitat que desapareixerà després d'aplicar les mesures protectores i correctores previstes, amb això es garanteix l'absència d'impactes residuals significatius.  
c) Els residus que es generaran durant les obres procedeixen majorment de la perforació del sondeig, que s'emmagatzemaran en una bassa excavada al costat d'aquest. En funció de la longitud i diàmetre del pou es preveu que el terreny extret tinga un volum de 14,45 m³. Es tracta d'un residu inert que quedarà dipositat en la bassa de llots, la qual s'excavarà per a poder albergar un volum de 24 m³ i que una vegada finalitzada la perforació es recondicionarà, s'estendrà i s'anivellarà, per a restituir el terreny a la situació original. Els residus procedents de la perforació del sondeig poden classificar-se com a 01 05 04 (llots i residus de perforacions que contenen aigua dolça) i els de l'excavació de la bassa com a 17 05 04 (materials naturals excavats). No obstant això, la naturalesa litològica dels dos és molt similar i, en els dos casos són residus inerts. D'altra banda, es generaran xicotetes quantitats de residus perillosos per l'ús de bidons de combustible, lubrificants i recanvis, generats per la maquinària. 15 02 02\* (absorbents, materials de filtració) 15 01 10\* (envasos que contenen restes de substàncies perilloses o estan contaminats per aquestes).  
d) No s'ha plantejat l'acumulació d'efectes negatius respecte a altres projectes. En tot cas, els possibles efectes hidrogeològics relatius a l'ús i consum de recursos naturals (aigua) entren en les competències directes de l'organisme de conca i disten molt dels llindars considerats en la Llei 21/2013, d'avaluació ambiental (grup 8 de l'annex II).  
  
Ubicació del projecte  
a) El sondeig es localitza al municipi de Cervera del Maestre (Castelló). L'accés es pot realitzar des de la CV'135, partint d'aquesta població en direcció a Càlig. Després de creuar la Rambla de Cervera, en el PK 9,4 es gira cap a la dreta per un camí asfaltat. Després de recórrer 1,6 km per aquesta via, es pren a la dreta un camí sense asfaltar i després de recórrer 2.000 m s'arriba a la parcel·la en la qual se situarà el sondeig, en un punt amb les coordenades següents UTM (ETRS 89) FUS 30, X: 778.965, Y: 4.481.630.  
b) Com s'ha indicat abans, l'emplaçament es troba en una zona classificada com a sòl no urbanitzable protegit (zona rural comuna), considerada com a zona d'influència forestal segons la Llei 3/1993, forestal de la Comunitat Valenciana. Per això, el redactor haurà de preveure el compliment del que es disposa en el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants.  
c) L'actuació no afecta cap espai natural protegit ni pertanyent a la Xarxa Natura 2000, tampoc hàbitats naturals d'especial rellevància ni altres elements ambientals, ni històric culturals coneguts o catalogats. S'adoptaran, no obstant això, mesures preventives i de control i seguiment per a comprovar el normal desenvolupament de les obres i per si es produïra qualsevol troballa fortuïta o situacions imprevistes. No obstant això, si escau, s'haurà de complir el que s'estableix en els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.   
Característiques del potencial impacte  
a) Els efectes contaminants de l'actuació es limiten a l'ús de maquinària (emissió de gasos de combustió i sorolls) amb un efecte temporal de set dies i d'escassa rellevància ambiental. El risc d'accidents queda regulat per les normes laborals i de seguretat minera, que competeixen a l'òrgan substantiu, sent poc probable que puguen arribar a tindre efectes ambientals de consideració.  
b) Al marge de l'aprofitament hídric, l'ús de recursos naturals resulta irrellevant en aquest tipus d'obres, així com la generació de residus, més enllà del detritus generat per la perforació que, per la seua escassa magnitud, caràcter terrigen i naturalesa inerta, no constituirà un problema d'eliminació.  
Quant a la relació amb els criteris de l'annex III de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, es pot concloure que el projecte, en els termes previstos, no tindrà efectes adversos significatius sobre el medi ambient i no requereix avaluació d'impacte ambiental ordinària.  
  
  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte presentat, Projecte de captació d'aigües subterrànies per al proveïment hídric d'una parcel·la al terme municipal de Cervera del Maestre (Castelló), constitueix un cas d'avaluació d'impacte ambiental simplificada, d'acord amb l'annex II, grup 3.a 3r, de la Llei 21/2013, de 9 de desembre.  
L'expedient ha seguit el tràmit d'avaluació d'impacte ambiental simplificada, previst en la secció 2a, capítol 2, del títol II, de la Llei 21/2013.  
El Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
Per tant, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, fent ús de les atribucions que tinc, resolc:  
  
Primer  
Estimar que segons la documentació presentada per a l'autorització del Projecte de captació d'aigües subterrànies per al proveïment hídric d'una parcel·la al terme municipal de Cervera del Maestre (Castelló), previst al polígon 43, parcel·la 56, partida Mas d'en Benito Valentí, del terme municipal de Cervera del Maestre (Castelló), promogut per Frank Theodoor Kuipers, sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, no tindrà efectes significatius sobre el medi ambient i no requereix una avaluació d'impacte ambiental ordinària. Tot això, sempre que s'ajuste a la documentació que consta en l'expedient, a les previsions del projecte i del document ambiental i als termes d'aquest informe, en particular:  
  
1r) S'haurà de preveure que el sondeig quede habilitat i disponible per a futurs controls de piezometria i de mostreig de l'aigua subterrània, llevat que l'òrgan competent ho determine innecessari per disposar d'altres opcions o d'una xarxa suficient.  
2n) Atés que la localització del sondeig es troba en una zona d'influència forestal, caldrà ajustar-se al que es disposa en l'aplicació del Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció de riscos forestals a observar en l'execució de les obres i treballs que es desenvolupen en terreny forestal o en els seus voltants.  
3r) Durant el desenvolupament i neteja del pou mitjançant bombament amb aire comprimit i ejecció d'aigua per a eliminar fins, fragments de perforació i desenvolupament de trams aqüífers, l'aigua i els llots extrets hauran d'abocar-se a llits naturals, directament o a través d'un sistema d'evacuació que mitjançant laminació de cabals o dissipadors d'energia resulte efectiu per a evitar erosió, escolaments incontrolats i possibles danys en infraestructures i propietats adjacents. Si aquests es produeixen, el promotor de l'obra haurà de reparar els desperfectes i, si escau, indemnitzar els afectats pels perjudicis ocasionats.  
  
4t) El material extret del sondeig està classificat amb el codi LER 01 05 04 (llots i residus de perforacions que contenen aigua dolça) i el de l'excavació de la bassa amb el codi LER 17 05 04 (materials naturals excavats). Segons la normativa, encara que siguen de naturalesa molt similar, i els dos inerts, els materials d'excavació disposen de regulació específica i hauran de gestionar-se per l'Ordre APM/1007/2017, de 10 d'octubre, sobre normes generals de valorització de materials naturals excavats per a la seua utilització en operacions de rebliment i obres diferents d'aquelles en les quals es van generar. També podrien fer-ho pel Decret 200/2004, d'1 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual es regula la utilització de residus inerts adequats en obres de restauració, condicionament i rebliment, o amb finalitats de construcció com es preveu en l'article 3.1.a. No obstant això, el material generat per la perforació s'haurà de gestionar d'acord amb el Decret 200/2004, ja que l'Ordre APM/1007/2007, només s'aplica als residus classificats amb el codi 17.05.2004. En qualsevol cas, el terreny haurà de ser restaurat i quedar amb la seua morfologia inicial.  
  
5é) En el cas que, per diferents motius, es renunciara a l'ús del sondeig (falta de cabal, mala qualitat de l'aigua, solsides en el pou, etc.) s'haurà de clausurar i segellar, així com restaurar el terreny a la seua situació original, ja que els pous abandonats o en desús constitueixen vies potencials puntuals de contaminació d'aqüífers i de riscos físics per a les persones.  
6é) Si durant l'execució de les obres es troben restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el promotor haurà de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura de manera immediata, i adoptar les mesures pertinents per a la seua protecció i conservació, de conformitat amb el que es disposa en els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
  
Segon  
De conformitat amb el que es preveu en l'article 47 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
A. L'informe d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, sense perjudici de la publicació en la seu electrònica de l'òrgan ambiental.  
B. L'informe d'impacte ambiental perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera autoritzat el projecte en el termini màxim de quatre anys des de la seua publicació, llevat que s'acorde la pròrroga de la vigència de l'informe d'impacte ambiental.  
C. L'informe d'impacte ambiental no serà objecte de cap recurs sense perjudici dels que, si escau, siguen procedents en via administrativa o judicial contra l'acte, si escau, d'autorització del projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu publicarà en el butlletí oficial corresponent la decisió d'autoritzar o denegar el projecte, en els termes previstos en l'article 48 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre.  
  
València, 19 d'octubre de 2021.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.