Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 8106, del 16-08-2017 (2017/6787)

RESOLUCIÓ de 4 de juliol de 2017, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 52/16-AIA Rossell.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8106

Data del DOGV
:   16-08-2017

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2017/6787


Data del document
:   04-07-2017

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 4 de juliol de 2017, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 52/16-AIA Rossell. [2017/6787]  
De conformitat amb l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 52/16-AIA Rossell.  
  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 52/1807-AIJ.  
Projecte: Explotació avícola d'engreixament de pollastres (broilers).  
Localització: partida Planes de l'Ullastre, polígon 3, parcel·les 225, 96 i 22 en el terme municipal de Rossell (Castelló).  
Promotor: Ivan Agramunt Sorlí.  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Rossell.  
  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte.  
El projecte de la instal·lació avícola d'engreixament de pollastres o broilers promogut per Ivan Agramunt Sorlí, ubicat en les parcel·les 225, 96 i 22 del polígon 3 en el terme municipal de Rossell (Castelló), té com a objectiu obtindre la llicència ambiental per a dur a terme l'engreixament avícola intensiu amb una capacitat de 60.000 animals.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.  
S'emplaça l'explotació avícola en les parcel·les 225, 96 i 22 del polígon 3, partida Planes de l'Ullastre al nord-est de terme municipal de Rossell (Castelló), en terrenys de cultius, fruiteres i oliveres així com les parcel·les contigües on predominen les oliveres.  
L'activitat mantindrà una separació a zones habitades de 2,54 km al barri les Cases del Riu, el més pròxim, i de 3,10 km al nucli urbà de Rossell.  
El curs d'aigua més pròxim és el barranc d'Ullastre, a 152 m, a l'oest i nord de l'explotació avícola (parcel·les 225 i 96).  
No hi ha cap via pecuària classificada de Rossell que es veja afectada o pròxima al lloc de l'emplaçament avícola.  
La granja ocuparà els terrenys de les parcel·les 225 i 96 i la parcel·la 22 queda vinculada a l'explotació en disposar el seu accés per aquesta parcel·la. Des d'aquest camí particular, que ha d'executar pel promotor (240 m), es connecta amb el camí de l'Espona que seguint-lo uns 3,3 km enllaça amb la CV-100 (La Sénia-Rossell) a l'altura del polígon industrial del barri les Cases del Riu, que seria el recorregut que s'ha de seguir per a accedir a la granja des de les poblacions.  
Aquesta activitat d'engreixament de pollastres es projecta per a una capacitat de 60.000 animals, a partir de pollets de pocs dies fins a aconseguir pollastres d'un pes de 2,20-2,30 kg, per mitjà de l'aportació de pinsos de tres tipus segons edat de l'animal, per a portar-los a l'escorxador.  
El cicle productiu és de l'ordre de 50 dies d'engreixament més 15 dies de buit sanitari, amb 5,5 cicles d'engreixament per any. El buit sanitari es realitza una vegada retirats els pollastres per a arreplegar tot el fem i fer la neteja i desinfecció de les instal·lacions i deixar-les disponibles per a iniciar un altre cicle productiu.  
Els pollastres es criaran sobre un jaç de borumballa de serradura o pellorfa d'arròs, depenent de si es tracta d'hivern o estiu, que junt amb els excrements genera la gallinassa o fem. La quantitat de gallinassa és de 600.000 kg/any, estimada segons la taula 27 de la «guia de MTD d'explotacions intensives d'aus a la Comunitat Valenciana».  
El consum mitjà de pinso és de 3 kg/animal per cicle que resulta un total de 180.000 kg/cicle entre les dues naus. La capacitat de les sitges (15 t/u) representa una autonomia mínima de 20 dies d'alimentació per als animals. De cada sitja parteix el sistema d'alimentació automàtic, format per quatre línies de menjadors a cada nau, cada línia té la longitud de la nau (125 m) i 160 menjadors per línia. Els menjadors seran del tipus plat amb capacitat per a alimentar 45 pollastres cada u.  
  
L'aportació d'aigua als pollastres es realitza des de la canonada que arriba a l'interior de la nau i derivacions a les línies d'abeuradors de cassoleta, cinc línies per nau, amb una separació de 25 cm entre aquests abeuradors de baixa densitat que serà un abeurador per cada 12 pollastres. Cada línia tindrà 118 ramals i un total de 472 abeuradors que suposen un total per nau de 2.360 u.  
La gallinassa generada després de cada cicle (uns 109.090 kg) serà utilitzada pel promotor per a l'adobament de camps de cultiu que gestiona en propietat i en lloguer, així com d'altres propietaris agrícoles, per la qual cosa adjunten les parcel·les agrícoles a gestionar amb les autoritzacions dels corresponents propietaris.  
Per al desenvolupament d'aquesta explotació avícola de 60.000 places es projecten les següents construccions i instal·lacions:  
- La construcció de dues naus iguals (A i B) col·locades en paral·lel de NE a SO, deixant 20 m entre elles, de dimensions 120x15 m i 1.800 m² de superfície (útil 1.786,51 m²) cada una.  
L'estructura és metàl·lica amb altura de cornisa de 2 75 m i 4,25 m en carener; els tancaments de doble xapa prelacada amb aïllament de poliuretà expandit de 50 mm de grossor; les cobertes a dues aigües de xapa i pendent al 20 %, davall en fals sostre de doble panell d'alumini i aïllant expandit, i amb un volum de 4.950 m.³  
El paviment interior de les naus consistirà en una solera de formigó remolinada de 10 cm amb formigó hidròfug i làmina impermeabilitzant de polietilé (capa de pintura).  
En cada nau hi ha una porta de dues fulles (de 4 m amplària x 3,4 m alçària) en la façana NE per on es fa la recepció/expedició de les aus, i també la retirada de la gallinassa; i 5 portes d'accés a l'exterior de menor amplària (1 m x 2,08 m alçària), repartides tres portes en el lateral sud-est i dues portes en el lateral nord-oest.  
- Una construcció per a sala de control de 15 m² (5x3 m) adossada a la façana orientada al NE de cada nau, del mateix tipus de construcció a la de les naus però amb 3,35 m d'alçària en carener i un volum de 41,25 m³. La sala de la nau A es destina, en dues dependències, a sala de control elèctric, neteja-vestuaris i oficina, i en l'altra sala adossada a la nau B, en dues dependències es trobaran, en una el grup electrogen i en una altra el control elèctric i l'oficina del veterinari.  
- 4 sitges d'alimentació per al pinso. S'instal·len al costat de les naus, dos per nau en la cantonada de la façana NE amb el lateral sud-est, construïdes amb xapa ondulada i de forma cilíndrica de 2,50 m de diàmetre per 6 m d'alçària, resulta un volum de 117,60 m i col·locades a 0,80 m sobre el terreny.  
- Gual sanitari, format per un paviment de formigó en «gual» de dimensions 5x4 m (20 m²) amb arreplega d'aigua, preparat per a aplicar la desinfecció de les rodes dels vehicles que accedisquen a l'explotació per mitjà d'aigua a pressió. En les dues portes d'accés en façana NE i en les deu portes restants d'accés de vianants, hi haurà pediluvis de 7 cm de profunditat per al calçat.  
- Es preveu un femer (12x10 m) al sud de la nau B, amb capacitat per a 150.000 kg de gallinassa, amb solera de formigó armat i tres parets d'un 1 metre d'alçària també de formigó armat hidrofugat per 15 cm de grossor per a evitar filtracions.  
- La instal·lació d'aigua potable estarà connectada a la xarxa municipal, que discorre a 300 m de distància al sud de la parcel·la 225. Es disposarà d'un depòsit de 40.000 litres de polièster reforçat amb fibra de vidre per a situacions de falta de subministrament d'aigua per la xarxa.  
A l'interior de cada nau es disposarà de 4 xarxes independents instal·lades d'aigua: la instal·lació d'aigua per a les cinc línies d'abeuradors per nau; la instal·lació per al sistema de refrigeració; la instal·lació per a la medicació i la instal·lació en la xarxa de connexions d'aigua per a la neteja sanitària (neteja).  
Les aigües residuals procedents dels lavabos i vestuaris, uns 18 m³, són evacuades a un sistema de tractament per mitjà de depòsit cilíndric de polietilé d'alta densitat amb capacitat per a 1.000 litres, amb filtre percolador. Els llots generats seran periòdicament retirats per part de gestor.  
- La connexió elèctrica. Paral·lela al camí de l'Espona transcorre una línia aèria ÀT 20 kV, que des de les Cases del Riu subministra un PI (pal intempèrie) a les masies de l'Ullastre i Mas de Roc, a la qual s'entroncarà una línia aèria d'AT de 250 metres de longitud per la parcel·la 22 fins a un CTI (centre de transformació intempèrie PI) d'on anirà una LBT trenada uns 12 metres fins a la CGPM, en la llinda de la parcel·la 96 amb la 22 dins de la granja, des d'on ix una línia de BT soterrada que arriba al quadre general de distribució en la sala de control de la nau B.  
  
- Calefacció per mitjà de pantalles tèrmiques que usen com a combustible gas propà, per a això s'instal·larà entre ambdues naus un depòsit de GLP de 5 m³ en un recinte tanca amb malla ròmbica de 8x4 m'i 1,5 m d'altura.  
- Sistema de ventilació, renovació i gestió climàtica-ambiental. Es disposarà per nau d'un sistema de ventilació forçada tipus «túnel» amb deu extractors (38.000 m³/h) situats en la façana sud, i quatre extractors (21.200 m³/h) per a renovar l'aire a col·locar damunt dels extractors de ventilació.  
Per a refrigerar en època estiuenca es complementarà la instal·lació amb panells humidificadors tipus cooling-system, que funcionaran pel sistema evaporador i estarà el mòdul fixat en els paraments laterals de l'extrem nord de cada una de les naus. En cada nau es posaran 16 panells en cada lateral.  
Cada nau tindrà 48 finestres-trapa abatibles (19,20 m²) amb malles ocellaires.  
- Es disposarà de depòsit estanc homologat de cadàvers, que seran retirats periòdicament per l'empresa gestora Les Casetes d'arreplega de cadàvers a la província de Castelló.  
- Contenidors per a l'arreplega de restes de medicaments i restes de material usat, retirats per l'empresa gestora AGRIPORTE.  
El terreny que es destina per a la granja avícola, urbanísticament té la qualificació de sòl no urbanitzable comú per les normes subsidiàries de planejament de l'Ajuntament de Rossell de data 31 d'octubre de 1989, on es permet l'ús ramader.  
La superfície disponible amb les tres parcel·les (225, 96 i 22) és de 32.450 m², corresponen a cada parcel·la 5.965 m², 14.069 m² i 12.416 m², respectivament.  
El total de superfície construïda (naus, sales de control, sitges, gual sanitari i femer) en el projecte serà de 3.669,60 m².  
Es delimitarà en aquests terrenys una superfície de 9.662 m², per mitjà d'una tanca amb tela metàl·lica de 392 m de perímetre com a recinte sanitari, les dues naus d'engreixament, sales i sitges quedaran aïllades de l'exterior, i així es podran realitzar tasques sense necessitat d'entrar en el recinte com seria en el cas dels vehicles que porten els pinsos, que poden accedir a les sitges des de fora per a reposar-los. També quedaria fora o retirat del recinte sanitari el femer.  
  
Tramitació administrativa  
En data 28 d'abril de 2016 es rep de l'Ajuntament de Rossell (Castelló) l'estudi d'impacte ambiental i projecte tècnic sobre la instal·lació de l'explotació avícola d'engreixament de pollastres en règim intensiu, sol·licitat per Ivan Agramunt Sorlí a emplaçar en el polígon 3 parcel·les 225-96 i 22, i còpia de l'expedient municipal als efectes del procediment d'avaluació d'impacte ambiental per a formular la declaració d'impacte ambiental, previ a l'obtenció de la llicència ambiental. En la documentació de l'expedient municipal consten els informes següents:  
  
- Informe agropecuari, de data 2 de desembre de 2015, emés favorable per la Direcció Territorial de Castelló de la Conselleria de Presidència i Agricultura, Pesca, Alimentació i Aigua, en compliment de la Llei 5/2014 d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge.  
- Informe tècnic municipal, de data 11 d'abril de 2016, en relació amb la incidència de l'activitat sobre les matèries que són de competència municipal segons disposa l'article 58.4 de la Llei 6/2014, que s'emet favorablement.  
- Certificat del secretari de l'Ajuntament de Rossell de l'Informe emés per l'arquitecte tècnic municipal de la compatibilitat urbanística de l'activitat amb el planejament i ordenances vigents, i conforme a l'article 22 de la Llei 6/2014, de 25 de juliol, de prevenció, qualitat i control ambiental d'activitats a la Comunitat Valenciana, i que informa el següent:  
Que les parcel·les a ocupar per l'activitat, segons les normes subsidiàries i planejament de Rossell, aprovades el 31 d'octubre de 1989 i modificacions puntuals posteriors, estan en sòl no urbanitzable comú, els usos del qual permesos són «edificacions destinades a explotacions agrícoles que tinguen relació amb la naturalesa i destinació de la finca (?). Respecte a instal·lacions industrials, tan sols es permetran les que estiguen necessàriament vinculades a terrenys agrícoles com ara granges i magatzems, i aquelles altres que per les seues característiques hagen d'emplaçar-se aïllades en el medi rural, sempre que garantisquen la seguretat, salubritat i no contaminació per mitjà de l'aplicació, si és el cas, de les mesures correctores».  
Que, d'acord amb el que disposa la Llei 5/2014, de 25 de desembre, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, l'activitat d'instal·lació d'engreixament intensiu de pollastres no requereix declaració d'interés comunitari.  
En conseqüència l'activitat sí que és compatible amb la normativa i el planejament urbanístic municipal; haurà de garantir-se de forma efectiva la dotació d'aigua de la xarxa municipal o una altra procedència i l'accés fins a la parcel·la.  
- En annex a l'estudi d'impacte ambiental consta: còpia de l'escrit, de data 10 de juliol de 2015, que remet «dues còpies de la sol·licitud i projecte de prospecció arqueològica en projecte de prospecció arqueològica del polígon 3, parcel·les 96-225 del terme municipal de Rossell (Castelló) per a la seua revisió, informe i autorització», a la Direcció Territorial de Castelló de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport la sol·licitud d'informe davant del Servei de Patrimoni Cultural.  
  
Informació pública.  
L'estudi d'impacte ambiental ha estat exposat al públic durant trenta dies conjuntament amb el projecte tècnic, per mitjà d'anunci inserit en el Butlletí Oficial de la Província de Castelló núm. 26 de data 1 de març de 2016. Finalitzat el període d'exposició no s'ha registrat cap al·legació, segons certifica el secretari de l'Ajuntament de Rossell amb data 11 d'abril de 2016.  
Petició d'ampliació d'informació.  
En data 7 d'octubre de 2016, es remet escrit a l'Ajuntament de Rossell en què se sol·licita l'esmena dels següents aspectes en l'estudi d'impacte ambiental:  
- Justificació de la disponibilitat d'aigua potable per a ús ramader per mitjà d'informe tècnic municipal.  
- La forma d'eliminar les aigües residuals generades en l'activitat (neteja) i les procedents del sistema de tractament de les aigües dels lavabos, que si han de ser abocades a terreny o usades per a reg es requereix obtindre la corresponent autorització d'abocament al terreny de la Confederació Hidrogràfica.  
- L'eliminació de la gallinassa per mitjà del seu ús com a adob en parcel·les amb cultius de secà (oliveres, [...]) que es proposa, es realitzarà tenint en compte el codi valencià de bones pràctiques agràries (CVBPA) aprovat per l'Ordre 7/2010, de 10 de febrer, de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i alimentació.  
- Revisió dels càlculs del nitrogen contingut en la gallinassa utilitzant la taula VI del CVBPA, i per al càlcul d'hectàrees de cultius necessàries per a la gestió final de la gallinassa s'usarà la taula IV del CVBPA, recomanant-se un màxim de 90 kgN/ha per a aquest tipus de cultiu de secà;  
- S'aconsella que, per a eliminar la gallinassa produïda, s'entregue a un gestor d'aquests residus i inscrit SANDACH, i justificar-ho presentant el document d'acceptació per part de la persona autoritzada.  
- Es delimitaran tots els terrenys ocupats per l'activitat amb una tanca perimetral, de manera que queden totes les instal·lacions auxiliars (femer, gual sanitari, instal·lació de tractament de les aigües dels lavabos, [...]) dins del recinte obtingut.  
- Mesures correctores aplicables en el terreny ocupat per l'activitat, davant del risc de contaminació de les aigües subterrànies i superficials (aigua d'escolament contaminada, llits pròxims), així com canalitzar les aigües pluvials de les edificacions fora de la parcel·la i evitar el trasllat de la contaminació tant en aigües subterrànies com superficials. S'hi adjuntarà pla que reflectisca aquestes mesures en els terrenys ocupats per l'activitat.  
Ampliació d'informació.  
El 9 de desembre de 2016 es rep de l'Ajuntament de Rossell un informe tècnic municipal i un annex a l'estudi d'impacte ambiental, de part del promotor, en resposta a la informació sol·licitada:  
1r) Informe del tècnic municipal sobre la disponibilitat d'aigua destinada a ús ramader amb què compta l'Ajuntament de Rossell.  
S'han considerat les dades del consum històric dels anys 2012 a 2015, proporcionades pel departament municipal que realitza la gestió de les aigües -per a la població de dret i estacional, usos públics municipals diversos, usos industrials i per a abastir explotacions ramaderes-, i les dades contingudes en el planejament urbanístic del municipi.  
  
Es conclou: «El volum anual d'aigua mitjà calculat per a cobrir les necessitats d'abastiment a la població actual i el desenvolupament previst en les normes subsidiàries de planejament de Rossell és de 265.872 m³, per la qual cosa queda garantit per les captacions de la Font de Sant Pere, Font de Baix, Font de la Figuera i Pou del Mas del Trinxant que poden generar un volum de 310.664 m³/any.  
En particular, sent la quantitat d'aigua sol·licitada pel promotor Ivan Agramunt Sorlí per a l'explotació avícola de nova implantació (registre municipal núm.: ERC 1.228, de 25.10.2016) de 4.393 m³/any, es pot deduir que l'Ajuntament de Rossell, com a empresa subministradora d'aigua, disposa de la quantitat suficient.»  
2n) En l'annex a l'estudi d'impacte ambiental (annex-EIA) consta el següent:  
- Es quantifica el consum d'aigua anual tenint en compte les indicacions per a això en les taules 15 i 17 de la guia de MTD, en 4.140 m³ per a consum dels pollastres i 235 m³ en l'aigualeig i neteja de les instal·lacions durant el període de buit sanitari. El consum estimat per a lavabos i vestuaris a l'any és de 18 m³, resultant els 4.393 m³/any d'aigua potable sol·licitada a l'ajuntament.  
- Les aigües sanitàries generades de lavabos i vestuaris (18 m³) es canalitzaran a la instal·lació de tractament ubicada al costat de la sala de control-C. Els llots generats en la dita instal·lació seran retirats per l'empresa de neteja autoritzada SENAR, amb seu en la població de Benicarló; no fa falta contracte anual, sinó que en funció de l'estat s'anirà contractant les vegades que siga necessari, a la qual cosa el promotor s'obliga. S'adjunta certificat de compromís de retirada de les aigües fecals, sòlids i líquids, amb transport i buidatge en EDAR corresponent per l'empresa Limpiezas Senar, SL.  
- Les aigües de neteja de les dues naus per mitjà d'aigualeig, una vegada retirada la gallinassa amb un carretó equipat amb pala i realitzat un agranat de les restes, es realitza amb una màquina hidronetejadora, tipus Katcher, equipada amb llança d'alta pressió (180-200 atm) que permet un menor consum d'aigua, no es generaran lixiviats que s'hagen de connectar amb la xarxa de tractament de les aigües sanitàries.  
A més, el paviment de les naus que és de formigó armat i impermeabilitzat junt amb un muret de formigó de 50 cm d'alt, previst per a executar amb el projecte, garanteix l'estanquitat de la zona netejada,evitant filtracions a l'exterior, i, al mateix temps, protegeix els tancaments de les naus de fregaments en retirar la gallinassa.  
- En relació amb la gestió de la gallinassa produïda en l'explotació avícola (600.000 kg/any), que en projecte es destinava per a ús agronòmic en cultius propis del promotor i d'altres agricultors que donaven la seua autorització, es decideix canviar-la i procedir a la seua retirada immediata després de cada cicle d'engreixament, cada 50 dies aproximadament i estimada en 110 t/cicle, per gestor contractat i autoritzat que ho porta a empresa de producció agrícola en la regió de Múrcia. La retirada de la gallinassa serà directament a camió sense necessitat d'amuntonar-la en l'abocador, ja que es disposa de molts vehicles de transport, i per tant no fa falta ja la construcció del femer projectat.  
S'hi adjunten: document de compromís de contracte per a la retirada de la gallinassa del gestor transportista Pepillos Trucking, SL (amb codi SANDACH 088 522 826); declaració responsable de l'esmentat gestor i la declaració d'acceptació i valoració de la gallinassa (6.000t/any) per l'empresa agrícola Agrícola El Guijoso, SL, en data 15 de juliol de 2016, situada a Dolores de Pacheco - Múrcia, que la gestiona per a utilitzar-la com fem.  
- A més de la tanca sanitària al voltant de les dues naus avícoles de 392 metres, es tancarà la superfície total de les tres parcel·les 225-96-22 (32.450 m²) vinculades a l'activitat avícola amb el mateix tipus de malla uns 1.242 metres de perímetre. La superfície ocupada per l'explotació fa referència a tot allò que engloba el recinte sanitari (construccions, instal·lacions, [...]) i la superfície d'accés i dels vials de circulació (960 i 772 m²), ja que la parcel·la 22 forma part de l'explotació avícola en situar per aquesta el camí d'accés i la connexió elèctrica soterrada.  
  
  
Afeccions legals.  
- L'explotació s'ubicarà en sòl no urbanitzable comú.  
- La gestió dels residus es farà d'acord amb la Llei 22/2011, de 28 de juliol, de 2011, de residus i sòls contaminats.  
- Es respectaran i protegiran els cursos d'aigües superficials i de l'estat de les subterrànies, en compliment de la legislació d'aigües el Reial decret legislatiu, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'aigües.  
  
Consideracions ambientals  
Les parcel·les 225, 96 i l'accés per la 22 del polígon 3 a Rossell, on s'emplaçarà l'activitat d'engreixament intensiu de pollastres es troba en la comarca del Baix Maestrat, en la zona de les Planes de l'Ullastre, al NE del municipi i nucli de població de Rossell, prop del riu Sénia i, per tant, del límit amb la província de Tarragona. Són parcel·les d'una àrea de cultius de secà (sobretot les oliveres), que es troba al marge dret del barranc d'Ullastre i al costat del llit està el camí de l'Espona utilitzat per a accedir a les dites parcel·les des de la CV-100 (La Sénia-Rossell).  
  
Els terrenys ocupats per la granja avícola (parcel·les 225 i 96) no pertanyen a cap zona de protecció de la Xarxa Natura 2000 de les existents en el seu entorn. Així doncs, la ZEPA «l'Alt Maestrat, Tinença de Benifassà, Turmell i Vallivana» que, circumdant la plana de cultius, arriba el seu límit fins al camí de l'Espona, el punt més pròxim de les naus avícoles al camí és d'uns 100 metres. La zona LIC «Tinença de Benifassà, Turmell i Vallivana», més xicotet que la ZEPA i coincidint en part del seu àmbit, es trobaria respecte a les naus avícoles (parcel·la 225) a una distància prou allunyada d'uns 1.400 m.  
  
En canvi, la parcel·la 22 de configuració allargada té un terç aproximadament dins de l'àmbit de la ZEPA en confrontar per un dels seus extrems amb el camí de l'Espona, segons cartografia temàtica d'aquesta conselleria consultada. Per aquesta parcel·la amb cultius d'oliveres es preveu el camí a tot el seu llarg per a entrar a la instal·lació avícola que ocuparà els terrenys tancats de les altres dues parcel·les; així mateix, discorre per la dita parcel·la la connexió elèctrica que entronca amb la LAT 20 kV paral·lela al camí de l'Espona fins a la CGPM (caixa general de protecció i mesura) en la llinda amb la parcel·la 96, i entrada a la granja.  
Aquests terrenys agrícoles on se situa l'explotació avícola pertanyen al paisatge de rellevància regional «Oliverars de Sant Rafael» (PRR-7) els camps d'oliveres són un dels elements essencials del paisatge, per això s'ha de procurar la seua conservació.  
L'altitud de les parcel·les és d'uns 475 msnm, en una zona plana que descendeix gradualment al mar mediterrani, sense contrafort muntanyós que impedisca que hi arriben les brises marines a l'hivern, impedint les gelades per advecció i al mateix temps encaixona el cerç (no) pels barrancs de la serra Turmell a la costa assolint altes velocitats i freqüències de vent d'oest a est.  
A) En l'apartat sobre els elements ambientals susceptibles d'impacte descrits en l'estudi d'impacte ambiental, s'arreplega el següent:  
  
- A nivell edafològic, el tipus de sòl observat en les parcel·les 96-225 és apte per al cultiu de l'olivera, que és el cultiu actual, i el de la garrofera però no per a altres fruiters o cítrics pel seu xicotet gruix, amb continguts pobres en matèria orgànica i pH bàsics. Es tracta d'un sòl carbonatat, constituït sobre una base litològica formada per argiles i margues, pertanyents al quaternari.  
- El clima regnant està influenciat pel mar mediterrani i pels vents del nord, tramuntana i cerç (el més freqüent). A l'hivern solen ser típiques les altes pressions que impedeixen l'arribada dels ciclons atlàntics, amb vents freds, dèbil càrrega d'humitat, però entebeït per l'efecte Foehn. A l'estiu, les baixes pressions sobre l'altiplà castellà arrosseguen els vents marins del mar al continent, mentre que les borrasques de front polar produeixen freds intensos quan el vent és del nord, ja que no hi ha barreres muntanyoses cap al nord, encara que afortunadament aquests vents no són freqüents.  
L'estació meteorològica més pròxima és la de Sant Mateu, ubicada a 11 km de la zona d'estudi i a 325 msnm, les seues dades es prenen com molt semblants a les de la zona d'estudi que es troba a 475 msnm.  
La temperatura mitjana anual és de 15º C, i la precipitació mitjana anual és de 674,50 mm, amb màximes a l'octubre i maig.  
El règim tèrmic presenta estius calorosos, amb màximes entre 32 i 36º C, i els hiverns suaus amb temperatures mínimes entre -3 i -5 ºC.  
  
- Hidrologia. El sistema aqüífer de la zona, Maestrat-Javalambre, s'alimenta per infiltració d'aigua de pluja el recurs del qual estima en 196 hm³/any (descàrrega: per emergències 8 hm³/any, eixida al mar 105 hm³/any i bombaments 77hm³/any en la Plana de Vinaròs i Orpesa). Es tracta de terrenys amb aqüífers d'interés local.  
L'aqüífer de la zona presenta risc de vulnerabilitat mitjà, i d'accessibilitat alta, d'acord amb la cartografia temàtica d'aquesta conselleria consultada.  
Dels cursos d'aigües superficials, el llit que es troba més prop de la zona d'estudi és el barranc de l'Ullastre, a 152 m al nord, i és de xicoteta entitat; no obstant això, les aigües superficials d'aquesta plana de l'Ullastre deriven a l'est i donen inici a barrancs xicotets a un km de distància, com el barranc de la Cova i el barranc de les Canyes.  
  
En l'apartat anterior d'ampliació d'informació o annex a l'EIA es donen a conéixer, les captacions d'aigua subterrània d'on s'abasteix l'Ajuntament de Rossell, en l'informe del tècnic municipal que ha realitzat per a justificar la suficiència d'aigua que es disposa com per a cobrir la quantitat sol·licitada per a la referida instal·lació d'engreixament de pollastres. No obstant això, l'ajuntament ha de comptar amb la corresponent concessió de l'organisme de conca hidrogràfica.  
B) Del desenvolupament d'aquesta activitat d'explotació intensiva d'engreixament de pollastres la principal incidència negativa deriva de la producció de residus. En concret la gallinassa, que resulta una quantitat de 600.000 kg/any d'excrements dels pollastres més el llit o jaç utilitzat (serradura o pellorfa d'arròs) per a absorbir la humitat en la zona de cria durant el cicle productiu de les dues naus projectades.  
Altres residus generats són animals morts, residus perillosos, no perillosos, aigües residuals sanitàries i de neteja.  
- Els animals morts, seran emmagatzemats en un contenidor estanc homologat de polietilé de 1.000 litres situat prop de la porta d'accés a l'explotació, i la retirada dels cadàvers per l'associació d'usuaris de casetes de cadàvers de bestiar no boví de Castelló, segons compromís d'inscripció presentat amb la dita associació.  
- Amb els residus perillosos generats: les restes de tractament veterinari amb codi LER 15 01 10 (36 kg) i 18 02 02 (14 kg), material usat i medicaments d'ús zoosanitari, es disposarà de dos contenidors per al seu emmagatzematge; i, els residus de codi 18 02 05 (23 kg) restes i envasos buits de productes de neteja i desinfecció que també seran emmagatzemats en contenidor, seran retirats per a la seua gestió pel gestor contractat ACRIPORTE (AR-GRP/45). Els tubs LED i peretes seran retirats per l'instal·lador electricista en el moment de la seua substitució.  
  
- Els residus no perillosos com envasos de plàstic i de cartó (15 01 01 i 15 01 02) seran portats a l'ecoparc més pròxim i es guardarà el document acreditatiu del residu allí depositat.  
Segons l'estudi d'impacte ambiental, els elements que es veuran afectats negativament per l'activitat corresponen a la qualitat de l'aire, olors, fauna, hidrologia, vegetació i paisatge, i de forma positiva el medi socioeconòmic.  
- L'impacte sobre la qualitat de l'aire.  
És sobretot a causa de les emissions a l'atmosfera dels gasos com l'amoníac, metà i oxide nitrós que es generen amb la gallinassa (excrements i jaç) en anar degradant-se a l'interior de les naus on es troben els pollastres durant el seu cicle d'engreixament. També s'evacuen aquests gasos a l'atmosfera durant l'emmagatzematge de la gallinassa a l'exterior si no són retirats per empresa gestora, com es procedirà durant el funcionament d'aquesta explotació avícola.  
Uns altres contaminants emesos a l'atmosfera són: les partícules de pols procedents del jaç (serradura o pellorfa d'arròs) i de la distribució del pinso en els menjadors; i les emissions de diòxid de carboni, a causa de la respiració dels animals dins de les naus i el resultant de la combustió del propà usat en la calefacció.  
Concentració dels principals contaminants a l'atmosfera que es produiran en aquesta explotació d'engreixament avícola per a 60.000 places/cicle, que es calculen d'acord amb allò que indica la guia de MTD del sector de l'avícola de carn del Ministeri d'Agricultura, Pesca i Alimentació (2006):  
  
Amoníac (NH3) 22.464 kg/any.  
Òxid nitrós (N2O) 572 kg.  
Metà (CH4) 5.959 kg/any.  
- Impacte per olors.  
L'olor és l'impacte més directament perceptible de tots els que es produeixen en l'explotació ramadera, i és la principal font de molèsties a les poblacions pròximes.  
De les substàncies o elements químics presents en la gallinassa que donen lloc a males olors cal destacar l'amoníac, l'àcid sulfhídric i els components volàtils, que resulten de processos fermentatius anaeròbics.  
  
La detecció de l'olor és un procés complex que depén de nombrosos factors, entre els quals destaquen el factor humà, les condicions ambientals, la distància entre la font emissora i el receptor, la quantitat d'olor emesa (...) En l'actualitat, es determina la concentració d'olor per mitjà d?«olfactometria dinàmica» que es basa en la participació de jurat d'experts.  
En l'explotació avícola es distingeixen les fonts fixes o fonts emissores d'olor com és l'interior de les naus on es crien els pollastres, el femer on s'emmagatzema la gallinassa (excrements més el jaç o llit), cal afegir els depòsits de cadàvers. Unes altres fonts serien temporals com les emissions oloroses que es generen en l'escampament de la gallinassa en el camp com a fems.  
Els gasos tòxics i/o contaminants que puguen donar-se a l'interior de les naus d'engreixament i que podrien produir asfíxies en els animals, és un risc que queda eliminat en disposar les naus d'una ventilació forçada dinàmica per mitjà de ventiladors helicoïdals de baixa velocitat, un sistema de ventilació tipus túnel i les finestres-trapes abatibles.  
  
En cada nau s'instal·la un sistema informàtic de control climàtic que regularà el funcionament del sistema de ventilació-refrigeració; controlarà les concentracions d'amoníac i diòxid de carboni perquè no sobrepassen els valors indicats en el Reial decret 692/2010 que aprova les normes mínimes per a la protecció de pollastres destinats a producció de carn.  
La grandària i la ubicació de l'explotació, allunyada del nucli de població més pròxim (a 2,5 km) permet afirmar que les molèsties per olors seran nul·les.  
Es considera l'impacte produït de moderat, ja que l'explotació se situa al NE del nucli urbà de Rossell (a 3,10 km) i del barri de les Cases del Riu (a 2,54 km), i per això els vents dominants (Cerç) espentaran les olors a l'est i la tramuntana al sud, allunyant-los del nucli urbà de la població.  
En l'ampliació a l'estudi d'impacte ambiental s'estableix no aplicar la gallinassa als camps agrícoles propis o de particulars de l'entorn, i sí entregar-la al gestor autoritzat SANDACH per al seu ús com a fems en finca agrícola en la regió de Múrcia.  
- Impacte pel soroll.  
En l'annex-4 del projecte tècnic, es presenta un estudi acústic de l'activitat amb el càlcul de les grossàries d'aïllament recomanades pel codi tècnic de l'edificació (CTE). Respecte als límits de soroll transmesos a l'exterior es complirà el que estableix la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana de protecció contra la contaminació acústica.  
- Impacte sobre la hidrologia.  
La contaminació de les aigües, superficials o subterrànies, per la gallinassa pot donar-se per escolament de les substàncies minerals de la gallinassa arrossegant-la a un altre lloc, per lixiviació i per abocament directe de forma accidental a llits o cursos d'aigua.  
En la cartografia temàtica d'aquesta conselleria consultada, els terrenys on es projecta la instal·lació d'explotació avícola d'engreixament de pollastres i contornada, presenten riscos de vulnerabilitat d'aqüífers mitjans i d'accessibilitat d'aqüífers alta, i segons el PATRICOVA posseeix nivell de perillositat per inundació a causa de la geomorfologia de la zona: tàlvegs i barrancs de fons pla; aquesta perillositat afecta la parcel·la 96 pel seu extrem SO que és travessada per un tàlveg o inici de barranc de direcció oest a sud-est seguint el pendent. Aquesta afecció arribaria a uns metres de forma lateral a la nau B, projectada en la parcel·la 96, que seria fàcilment esmenable desplaçant uns metres la construcció de la nau.  
En l'EIA s'estableix que l'impacte a les aigües subterrànies seria important si les dejeccions dels pollastres es filtraren en el subsòl.  
L'aigua de neteja de les instal·lacions (235m³) i la de lavabos i vestuaris (18m³) pel seu reduït volum no afectarà el sistema hidrològic de l'entorn de la zona d'actuació.  
Les filtracions al subsòl per l'explotació no es produiran atés que es tindrà:  
- El llit amb borumballa de fusta o pellorfa d'arròs, a raó de 7 kg per m², que absorbirà les dejeccions líquides dels pollastres i la possible aigua de beguda que es vesse fora de les cassoletes.  
- El paviment, en tot el perímetre amb animals, consisteix en una solera de formigó armat i hidrofugat amb 10 cm de grossària i en els tancaments laterals s'executarà un muret de formigó armat també hidrofugat, de 50 cm d'alçària i 25 cm de grossària. Aquest muret tindrà la funció d'impermeabilitzar les filtracions laterals de la gallinassa i la protecció dels tancaments de les naus en la retirada de la gallinassa.  
  
- Les aigües de neteja per aigualeig d'alta pressió durant el buit sanitari en ambdues naus, i realitzat després de fer un agranat de les restes de gallinassa, queden sobre la solera assecant-se per això no generen lixiviats.  
Les aigües sanitàries de lavabos i vestuaris són canalitzades fins a una xicoteta instal·lació per al seu tractament, ubicada al costat de la sala de control-C, i els seus llots generats seran retirats per l'empresa de neteja autoritzada.  
En les aigües superficials, s'estableix en l'EIA que l'impacte que puga produir-se a causa de la gallinassa de forma accidental en llit públic serà nul, ja que no es permetran abocaments que estan prohibits. El barranc o curs d'aigua més pròxim a la zona d'estudi és el barranc de l'Ullastre a 150 m al nord que únicament porta aigua en èpoques torrencials, mentre que el llit del riu Sénia es troba a 1 km en aqueixa mateixa direcció.  
- Impacte sobre la fauna.  
Es considera aquest impacte en l'EIA moderat i temporal durant la fase de construcció. Durant el funcionament serà temporal i sever davant del risc de propagar malalties contagioses i epidèmies dels pollastres als animals silvestres, si aquests últims aconsegueixen menjar-se algun pollastre, aquest impacte requereix aplicació de mesures correctores.  
- Impacte sobre la vegetació.  
L'explotació avícola ocuparà terrenys de cultius, en la plana de l'Ullastre dedicada a l'ús agrícola. Entre els cultius, poden trobar-se xicotetes superfícies amb vegetació forestal conservada, com hi ha en la parcel·la que confronta pel nord-oest amb la parcel·la 22, on estarà el camí d'accés a la granja, encara que no resultarà afectada.  
Ateses les distàncies mantingudes des de la granja a la ZEPA ES0000465 «Alt Maestrat, la Tinença de Benifassà, Turmell i Vallivana», d'uns 122 m al nord, i més allunyada (uns 1.400 m) al LIC ES5233001 «La Tinença de Benifassà, Turmell i Vallivana» i que la zona forestal comença a l'altre costat del barranc de l'Ullastre, es determina en l'EIA aquest impacte nul.  
No obstant això, com s'ha indicat anteriorment, els cultius de part de la parcel·la 22 es troben inclosos en la ZEPA.  
- Impacte sobre el paisatge.  
L'afecció de l'edificació sobre el paisatge, segons l'EIA, és considerada mínima i compatible amb l'entorn encara que es projecta ocupar una gran superfície, l'alçària de la construcció sobre el terreny de 2,75 m en cornisa i 4,75 m en carener és reduïda i no crea grans distorsions en l'entorn visual circumdant.  
Es realitzarà junt amb la tanca perimetral la plantació de bardisses i oliveres que amb el temps la cromatitzaran amb l'entorn. Es prendran mesures, d'acord amb les normes subsidiàries de planejament de Rossell, en l'acabament del color de les cobertes (granat) i de l'exterior dels tancaments laterals (beix) de les construccions que minimitzen l'efecte visual respecte al terreny circumdant, dominat per cultiu d'oliverar i també cereal en secà.  
Respecte a la pantalla vegetal que es realitze per a ocultar les instal·lacions més visuals de l'explotació com són les sitges i les naus, els exemplars arboris que s'implanten seran els de l'entorn: autòctons i/o els del cultiu.  
- Impacte sobre el patrimoni cultural i arqueològic.  
En compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, en l'EIA s'adjunta l'escrit de 10 de juliol de 2015 que acompanya al «projecte de prospecció arqueològica de les parcel·les 96-225 del polígon 3 del terme municipal de Rossell (Castelló), per a la seua revisió, informe i autorització», dirigit als serveis territorials de Castelló de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport, i presentat en la Diputació Provincial de Castelló (OFISAM-ONDA) el 13 de juliol de 2015.  
- Impacte sobre el medi socioeconòmic.  
Aquest impacte en l'EIA es considera positiu en el municipi, davant del gran desplaçament cap a activitats industrials amb abandó de les tasques agrícoles que s'ha donat a l'interior de la província de Castelló. Amb aquesta explotació ramadera projectada, a més de generar-se un lloc de treball, es contribuirà a mantindre l'economia local del municipi.  
  
C) Les mesures correctores i preventives per a minimitzar els efectes negatius detectats.  
- En el disseny del projecte s'han tingut en compte les mesures correctores de la normativa vigent d'epizoòties, com ara:  
La tanca sanitària de les naus, sitges (perímetre de 392 m), i la tanca del femer ubicat separat de les instal·lacions de l'explotació.  
  
Instal·lació malles electrosoldades en els buits de les 96 trapes de ventilació i els 14 buits d'ubicació dels extractors.  
En les portes d'accés hi haurà pediluvis de 7 cm per al calçat i per a les rodes de vehicles un gual sanitari dotat amb llança d'aigua a pressió, a continuació de la porta d'entrada a l'explotació, junt amb l'accés NE de la parcel·la 96 des de la parcel·la 22;  
Els animals morts s'arreplegaran en depòsit estanc fins a la seua retirada per «l'associació d'usuaris de casetes de cadàvers de bestiar no boví de Castelló»;  
Es té contracte amb l'empresa ACRIPORTE per a la retirada i gestió dels residus de tractaments zoosanitaris, envasos i medicaments;  
  
- La gallinassa produïda després de cada cicle d'engreixament serà retirada per gestor autoritzat SANDACH amb destinació a empresa agrícola en la regió de Múrcia per a ser usat com adob orgànic. Per ser arreplegada al final de cada cicle, el promotor decideix no construir el femer perquè indica que no el necessita per a emmagatzemar-hi la gallinassa. No obstant això, es considera necessària l'execució del femer tal com s'indica en els condicionants de la present resolució.  
- Per a minimitzar l'impacte a les aigües subterrànies, s'estableix en l'EIA que es tindrà especial cura en l'execució del paviment de l'interior de les dues naus amb un muret perimetral de 50 cm d'alt, de formigó armat i impermeabilitzat en la planta de fabricació del formigó, per a garantir que no es produiran filtracions al sòl.  
En l'EIA es descriu el femer de l'explotació que estarà executat també amb formigó armat i impermeabilitzat, inclús les parets laterals d'un metre d'alçària excepte l'orientada al sud per on s'accedirà a descarregar o carregar gallinassa, i es dotarà de zona amb reixeta per a arreplega de lixiviats.  
- Les aigües sanitàries de lavabos i vestuaris es canalitzen a una xicoteta instal·lació per al seu tractament dins de la parcel·la d'explotació, els llots generats seran retirats per l'empresa de neteja autoritzada.  
  
- Durant el buit sanitari, després de cada cicle d'engreixament, es realitzarà la neteja i desinfecció de les instal·lacions. La gallinassa és retirada per gestor SANDACH, s'agranen les restes de gallinassa dins de les dues naus i finalment es fa la desinfecció per mitjà d'un equip de llavat d'alta pressió (aigualeig) deixant que s'evaporen.  
- A fi d'evitar contaminacions en compliment de la llei d'aigües, es considera mediambientalment més adequat conduir les dites aigües de «neteja», per mitjà de canalització, a un pouet impermeable on es deixe evaporar l'aigua (o ser retirades per empresa gestora), i en el fons del dit pouet queden totes les restes i partícules sòlides encara procedents de la gallinassa.  
El cúmul d'aquestes restes del pouet es portarà al femer de l'explotació avícola i s'afegirà a la gallinassa en el moment de l'arreplega per l'empresa gestora. Per consegüent, el femer, necessari en l'explotació i en compliment de la llei de ramaderia, es construirà: amb formigó armat i impermeabilitzat tant el sòl com les parets, dotat d'arreplega de lixiviats en la cara sud i protegit de les pluges amb una coberta.  
  
- Els animals morts, seran emmagatzemats en un contenidor estanc homologat de polietilé de 1.000 litres situat prop de la porta d'accés a l'explotació, i retirats per l'associació d'usuaris de casetes de cadàvers de bestiar no boví de Castelló.  
- Els tubs LED i peretes gastades seran retirats per l'instal·lador electricista en el moment de la seua substitució.  
- Els residus no perillosos com envasos de plàstic i de cartó (15 01 01 i 15 01 02) seran portats a l'ecoparc més pròxim i es guardarà el document acreditatiu del residu allí depositat.  
- Es preveu en l'EIA la plantació una barrera vegetal perimetral, al costat de la tanca, de bardissa i oliveres que amb el temps cromatitzaran amb l'entorn, minimitzant la seua visibilitat i integració en el paisatge.  
- La tanca perimetral evitarà el contacte i el possible risc de contagi de malalties entre els animals de la granja i la fauna exterior.  
- En el traçat del camí d'accés a l'explotació per la parcel·la 22, es respectaran els bancals que actuen conservant el sòl agrari en tota la parcel·la i s'eliminaran únicament aquells peus d'oliveres imprescindibles.  
  
D) Programa de vigilància ambiental.  
L'objectiu de la vigilància ambiental és detectar desviacions negatives sobre les mesures correctores establides en l'estudi d'impacte ambiental. El responsable del control ambiental serà el propietari de l'explotació.  
Encara que en l'EIA es concreta en un control periòdic trimestral vigilar la correcta impermeabilització de la zona d'emmagatzematge del fem; la totalitat de control de les mesures correctores previstes no comprenen les incidències negatives identificades.  
El programa de vigilància ambiental s'aplicarà diferenciant els controls que es realitzen durant la fase de construcció i durant la fase de funcionament de l'activitat avícola.  
- En la fase de construcció, s'arreplegaran els diferents tipus de residus generats per a fer-ne una gestió correcta d'acord amb la seua naturalesa, els assimilables a urbans es portaran a abocador, els de tipus perillós com ara olis i greixos de maquinària (produïts de forma accidental, [...]) a gestor autoritzat. S'extremarà la vigilància en totes les tasques que es realitzen per a no afectar els terrenys amb vegetació forestal i llits pròxims. Finalitzada aquesta fase s'arreplegaran en un informe els resultats dels controls duts a terme, sobre l'execució del projecte i les mesures projectades, així com les incidències ocorregudes, i conclusions.  
- Durant la fase de funcionament, ja es tindran establits en llibreta de camp els controls dels elements ambientals amb risc de contaminació per l'activitat (aigües superficials, subterrànies, llits, vegetació forestal pròxima, [...]) i s'hi anotarà la seua metodologia i periodicitat per a cada tipus de control, sobretot al final de cada cicle de producció, com: la impermeabilitat de les zones de cria de pollastres, paviments de les sales adossades a les naus, del femer, arreplega de lixiviats i pouets d'arreplega d'aigües de neteja. També s'anotaran totes les incidències en el llibre de registre, i de forma anual s'elaborarà l'informe de resultats i conclusions de la vigilància ambiental efectuada a l'explotació.  
  
  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, annex 1.a i annex I.1.h del Decret 162/1990 pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en la Llei 21/2013, d'avaluació ambiental i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article 13 del Decret 158/2015, de 18 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, modificat pel Decret 80/2016, d'1 de juliol, atribueix a la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental competència sobre avaluació ambiental estratègica i de projectes.  
Per tot això es proposa resoldre:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte «explotació avícola d'engreixament de 60.000 pollastres o broilers en les parcel·les 225-96 i 22, del polígon 3, en la partida Planes de l'Ullastre del terme municipal de Rossell (Castelló), el promotor de la qual és Ivan Agramunt Sorlí, sempre que es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental, ampliació a l'EIA i els condicionants establits a continuació:  
1. Amb anterioritat a l'autorització substantiva del projecte i de l'atorgament de la llicència d'obres s'obtindrà l'Informe favorable de l'òrgan competent en matèria del patrimoni cultural valencià.  
2. La present explotació avícola, encara que entregue la gallinassa generada a final de cada cicle productiu a gestor autoritzat SANDACH, tindrà instal·lat el femer previst en el projecte, i en compliment de la llei de ramaderia, construït de formigó armat i impermeabilitzat tant la solera com les tres parets d'un 1 metre d'alçària, i la cara orientada al sud per on s'accedeix a l'interior del femer tindrà, a tot el seu llarg, arreplega de lixiviats amb una reixeta, i tot el femer estarà protegit de les pluges amb una coberta.  
3. La construcció de la nau B en la parcel·la 96 serà desplaçada uns metres, de forma tal que quede fora dels terrenys determinats en el PATRICOVA amb nivell de perillositat per inundació a causa de la geomorfologia de la zona.  
4. S'exclourà de qualsevol actuació no prevista en la documentació presentada en la parcel·la 22, inclosa en la ZEPA ES0000465 «Alt Maestrat, la Tinença de Benifassà, Turmell i Vallivana», i s'hauran d'adaptar en la línia elèctrica les prescripcions establides en el Decret 1432/2008, de 29 d'agost, sobre prevenció i electrocució d'avifauna.  
  
5. En el traçat del camí d'accés a l'explotació per la parcel·la 22, es respectaran els bancals que actuen conservant el sòl agrari en tota la parcel·la i s'eliminaran únicament aquells peus d'oliveres imprescindibles.  
  
6. Respecte a la pantalla vegetal que es realitze per a ocultar les instal·lacions amb major incidència visual de l'explotació com són les sitges i les naus, els exemplars arboris que s'implanten seran els de l'entorn: autòctons i/o els del cultiu. Es trasplantaran aquelles oliveres d'una certa envergadura, dins de les mateixes parcel·les, que per les obres hagen d'eliminar-se.  
7. En cap moment podran abocar-se a l'exterior: les aigües de neteja procedents de les naus, els lixiviats del femer, crear zones d'acumulació de residus o zones on s'acumulen substàncies que puguen contaminar les aigües superficials o subterrànies.  
Per això, com a mesura correctora, les aigües de neteja per aigualeig de les naus seran canalitzades a un pouet impermeable on s'evapore l'aigua -o siguen arreplegades per empresa gestora autoritzada-, i, totes les restes i partícules sòlides que queden en el fons del dit pouet (fins i tot les procedents de la gallinassa) es portaran al femer.  
8. Es durà a terme la vigilància ambiental prevista en l'apartat anterior D) Programa de vigilància ambiental. Els resultats de la vigilància ambiental seran remesos amb periodicitat anual, a aquesta conselleria.  
  
  
Segon  
La declaració d'impacte ambiental no serà objecte de cap recurs sense perjuí dels que, si és el cas, pertoquen en via administrativa i judicial davant de l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Tercer  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
La regulació de la vigència de la present declaració d'impacte ambiental serà l'establida en l'article 43 de l'esmentada Llei 21/2013.  
  
València, 2 de juny de 2017.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
València, 4 de juliol de 2017.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.