Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 2609, del 20-10-1995 (1995/836484)

RESOLUCIÓ de 20 de setembre de 1995 de la directora general de Qualitat Ambiental de la Conselleria d'Agricultura i Medi Ambient, per la qual ordena la publicació de la part dispositiva de diverses declaracions d'impacte ambiental.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   2609

Data del DOGV
:   20-10-1995

Secció del DOGV
:   ALTRES DISPOSICIONS

Número del document
:   1995/836484


Data del document
:   20-09-1995

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

RESOLUCIó de 20 de setembre de 1995 de la directora general de Qualitat Ambiental de la Conselleria d'Agricultura i Medi Ambient, per la qual ordena la publicació de la part dispositiva de diverses declaracions d'impacte ambiental.   
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'Avaluació d'Impacte Ambiental, i el Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, estableixen l'obligatorietat de publicar la Declaració d'Impacte Ambiental.  
Seguint la mateixa línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'Impacte Ambiental, i el reglament que té, aprovat pel Decret 162/1990, respectivament, estableixen l'obligatorietat de publicar la Declaració d'Impacte Ambiental i, en particular, al Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
Per tot això, resolc:  
Article únic  
Publicar al Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, les declaracions d'impacte ambiental relacionades a l'annex, dictades als expedients que igualment es relacionen.  
València, 20 de setembre de 1995.- La directora general de Calidad Ambiental: Gloria Arnandis Boix.  
DECLARACIó D'IMPACTE AMBIENTAL  
Vist l'expedient 214/94-AIA sobre el projecte bàsic "Variant d'Olocau, sobre les carreteres V-604 i V-603, clau 41-V-1127(3)", promogut per la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports.  
Vist que, en data 26 de juliol de 1994, la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports va remetre el projecte bàsic i el seu estudi d'impacte ambiental,  
Vist que el 2 d'agost de 1994 es va consultar el Servei Territorial de Medi Ambient de València, pertanyent a aquesta Conselleria. Així mateix, també es va consultar la Direcció General de Protecció Ciutadana de la Conselleria d'Administració Pública i la Direcció General de Patrimoni Artístic, de la Conselleria de Cultura,   
Vist que, el 24 d'agost de 1994, tècnics d'aquesta direcció general van visitar la zona d'actuació, per tal de contrastar la informació rebuda,  
Vist que el 20 d'octubre de 1994 es va rebre un informe de la Direcció General de Patrimoni Artístic, com a resposta a la consulta efectuada, que indicava que, vist l'annex sobre patrimoni arqueològic que es presenta en l'estudi d'impacte ambiental, i després d'un reconeixement del terreny, és improbable la presència d'un jaciment arqueològic d'època ibèrica, si bé la presència de fragments ceràmics, encara que possiblement procedisquen dels aportaments de terres per a efectuar abancalaments, aconsella que s'efectue un seguiment de les obres. Així mateix, es comprova que en els encontorns es troba l'antic Calvari del poble, per la qual cosa es proposa que la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports prenga les mesures oportunes perquè durant les obres no es veja afectat aquest conjunt. A més, es recorda que l'estudi d'impacte ambiental ha de fer referència al patrimoni etnològic segons allò disposat en l'article 2.4) de la Llei 2/1989, de 3 de març i l'article 6 del seu reglament,  
Vist que, en data 20 d'octubre de 1994, es va remetre una còpia del mencionat informe a la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, perquè en prenguera coneixement.  
Vist que, en data 24 de novembre de 1994, es va rebre un informe del Servei de Protecció Civil i Coordinació de Comunicacions, com a resposta a la consulta efectuada, en el qual es conclou que la variant d'Olocau està sotmesa al risc d'inundacions en travessar els llits del barranc d'Olocau i el seu afluent el barranc del Frare. El disseny per a tots dos passos es considera suficient, ja que s'ha calculat per a períodes de retorn de 500 anys, encara que es recomana que s'analitze si en el barranc del Frare hi ha prou amb la prolongació de la canalització o, per contra, si cal dotar-lo d'un sistema de captació de les aigües probables de desbordament aigües amunt,  
Vist que, en data 25 de novembre de 1994, es va remetre una còpia del mencionat informe a la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, perquè en prenguera coneixement,  
Vist que el projecte i l'estudi d'impacte ambiental han sigut exposats al públic mitjançant anuncis en el Boletín Oficial del Estado de 5 de setembre de 1994 i en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de 5 de setembre de 1994 i s'han presentat els següents informes i al.legacions, segons un certificat de la COPUT de data 12 d'abril de 1995:  
- Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, en el qual s'indica que la documentació enviada consta de memòria i annexos, plànols i pressupost, figurant entre els annexos el corresponent a l'estudi d'impacte ambiental.  
Que el projecte creua el barranc del Carraixet mitjançant un pont de nova construcció, havent-hi a més a la zona el barranc del Frare, el llit del qual aflueix al Carraixet junt al futur pont.  
Que en la documentació figura l'estudi hidràulic d'avingudes sobre el barranc de Carraixet, però s'haurien de fer els càlculs hidràulics per a un cabal de 400 m3/s. corresponent a l'avinguda amb un període de retorn de 500 anys, que és l'estimat en la part del barranc d'Olocau, que és la zona de situació del pont, en els estudis realitzats per aquesta confederació per a la canalització del barranc del Carraixet.  
La secció de canalització proposada per al barranc del Frare s'ha determinat seguint la metodologia de la instrucció 5.2.-I.C. "drenatge superficial", segons la documentació. S'hauran d'aportar els càlculs hidràulics corresponents atés l'efecte que la falta de capacitat de desguàs pot ocasionar en l'entorn.  
Per a l'execució de l'obra, s'haurà de sol.licitar la corresponent autorització, segons allò disposat en la Llei d'Aigües i Reglament del Domini Públic Hidràulic (Llei 29/1985, i RDPH Reial Decret 849/1986 d'11 d'abril).  
- Informe de la Conselleria de Cultura: és el mateix informe que el remés a aquest servei per la Direcció General de Patrimoni Artístic, i que ja s'ha esmentat en un anterior vist.  
- Tres al.legacions sobre qüestions expropiatòries.  
De tot el qual es dedueix que no es posen de manifest afeccions ambientals rellevants.   
Vist que, en data de 28 d'abril de 1995, no s'ha rebut resposta a la consulta efectuada al Servei Territorial de Medi Ambient de València.   
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva de l'esmentat projecte, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament,  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, i la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i d'altres disposicions que li són aplicables,  
Atés que l'article 5é de la Llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei,  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, text refós aprovat per l'Ordre de 23 de juny de 1994, del Conseller de Medi Ambient, atribueix a la Direcció General de Qualitat Ambiental la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent Declaració d'Impacte Ambiental.  
Primer   
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, la realització de les obres del projecte "Variant d'Olocau, sobre les carreteres V-604 i V-603, clau 41-V-1127(3)", d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i les condicions i precisions següents:  
1) Si durant els treballs es troben restes arqueològiques, arquitectòniques, etnològiques i, en general, qualsevol vestigi de valor cultural, es comunicaran les troballes a la Direcció General de Patrimoni Artístic, de la Conselleria de Cultura, d'acord amb la Llei 16/1985 de Patrimoni Històric Espanyol.   
2) Els materials de préstec necessaris per a la construcció de les obres procedents d'extraccions, provindran de pedreres o llocs d'extracció ambientalment correctes i convenientment legalitzats. El director de les obres haurà de vigilar aquesta legalitat, com també no permetre cap extracció indiscriminada.   
3) L'adjudicatari de l'obra, abans del seu inici, presentarà a la direcció facultativa per a la seua remissió a aquesta direcció general, el pla d'obres en el qual es detallarà, suficientment, la localització d'instal.lacions, camins d'obra, runams, zones de préstec de materials i d'extracció d'aquests.   
4) Si calguera utilitzar un abocador per a les terres sobrants de l'obra, la seua elecció i utilització s'haurà de sotmetre al procediment d'avaluació d'impacte ambiental.   
5) Si durant l'explotació de la carretera, els nivells màxims d'immissió sonora amidats a 2 metres de las façanes de les cases i edificacions existents, sobrepassen els 55 dB(A) durant la nit (de 23 a 7 h.), i els 65 dB(A) durant el dia (de 7 a 23 h.), es determinaran i s'executaran les mesures necessàries addicionals per a reduir-los, de manera que no se superen els límits anteriors.  
6) La direcció facultativa vetlarà perquè, una vegada executades i acabades les obres, es retiren tots els enderrocs, materials sobrants i altres elements o restes d'obra que hagen sigut depositats, abocats o abandonats a la zona de les obres i als seus voltants, com també per l'adequació i neteja de qualsevol àrea de terreny afectada per aquestes.  
7) No s'emmagatzemarà ni se situarà cap tipus d'element, material o instal.lació als llits dels barrancs del Carraixet i del Frare, i en general qualsevol barranc, rambla o tàlveg proper, susceptible de veure's afectat per avingudes. Així mateix, queda prohibit qualsevol tipus d'abocament, sòlid o líquid, a aquests. Si accidentalment, això es produïra, es procedirà a una immediata neteja i adequació, les despeses de les quals aniran a càrrec del contractista, sota la supervisió i el control d'aquesta Conselleria.  
8) El pla de revegetació proposat es mantindrà tal com figura en l'estudi d'impacte ambiental, amb les següents modificacions:  
- Els xops que s'han d'utilitzar al seu bosquet estaran entre els següents: Populus alba (alber blanc), Populus nigra (xop negre) i Populus nigra italica piramidal (xop negre piramidal).  
- A més de l'hidrosembra efectuada als talussos, es col.locaran alguns dels següents arbusts en forma de plançó d'1-2 sabes, amb una densitat aproximada d'1 ud/m2, tant als desmunts com als terraplens, per a la qual cosa s'afegiran les corresponents partides pressupostàries:  
Pistacia lentiscus (llentiscle)  
Chamaerops humilis (margalló)  
Rhamnus alaternus (aladern)  
Phyllirea angustifolia (aladern de fulla estreta)  
Pistacia terebinthus (cornicabra)  
Ceratonia siliqua (garrofer)  
- Les tres rotondes projectades s'entapissaran en tota la seua superfície no ocupada pel baladre, amb espècies aromàtiques com ara Thymus sp., Lavandula sp., Helichrysum stoechas, etc, amb una densitat entre quatre i sis uds/m2, segons les espècies seleccionades. Així mateix, les espècies arbòries projectades a les rotondes (alzines, xiprers i oliveres) se situaran dins de les rotondes però sense encobrir-se a les àrees destinades a les plantacions de baladre.  
9) Respecte a possibles afeccions sobre vies pecuàries, el projecte haurà de garantir el compliment de la Llei 3/1995 de 23 de març de Vies Pecuàries.  
10) Es compliran totes les exigències reflectides en l'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
11) La introducció de modificacions de la traça o d'algunes de les seues característiques respecte al projecte bàsic, sia en el projecte de construcció, sia mitjançant modificacions d'aquest, hauran de comunicar-se a aquesta direcció general, a fi d'analitzar l'efecte ambiental previsible que en poguera derivar.  
12) Durant el període de garantia de l'obra, el contractista adjudicatari d'aquesta, mantindrà i conservarà en perfecte estat totes les espècies vegetals que disposa el projecte, tal com es reflecteix en el programa de vigilància de l'estudi d'impacte ambiental.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte de tràmit definitiu en via administrativa, no es podrà interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar tots els mitjans que estimen oportuns per defensar el seu dret.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental.  
València, 2 de maig de 1995  
DECLARACIó D'IMPACTE AMBIENTAL  
Vist l'expedient 065/95-AIA sobre revisió de les Normes Subsidiàries tipus B de L'Eliana (El Camp de Túria), promoguda pel seu Ajuntament.  
Vist que, en data 24 de febrer de 1995, la Direcció General d'Urbanisme i Ordenació Territorial (Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports) ens va remetre l'estudi d'impacte ambiental,  
Vist que, en data 2 de març de 1995, es va enviar un escrit a l'Ajuntament de L'Eliana, comunicant-li que faltava la documentació urbanística de la revisió de les Normes com també el certificat d'informació pública amb les al.legacions que s'hi hagueren pogut presentar, i que, per tant, la documentació estava incompleta,  
Vist que, en data 3 de març de 1995, tècnics d'aquest servei van visitar la zona per contrastar la informació rebuda,  
Vist que, en data 15 de març de 1995, l'Ajuntament va remetre un escrit amb el certificat d'informació pública i amb el resultat d'aquesta, com també una còpia de l'estudi d'impacte ambiental,   
Vist que, en data 27 de març de 1995, es van fer consultes a la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura; a la Direcció General de Protecció Ciutadana de la Conselleria d'Administració Pública; al Servei Territorial de Medi Ambient de València, i al Servei d'Espais Naturals pertanyent a la Conselleria de Medi Ambient,   
Vist que, en data 27 de març de 1995, a la vista de tota la documentació aportada i estudiada, es va sol.licitar una ampliació de l'estudi d'impacte ambiental, consistent en els següents punts:  
- Que es remetera una còpia de l'estat definitiu en els plànols de classificació i qualificació del sòl, ja que s'havien detectat menudes variacions respecte als plànols corresponents del projecte de revisió de les Normes Subsidiàries.  
- Que es remetera una còpia dels plànols de classificació actualment vigents.  
- Que es determinaren en els plànols les zones referides per una sèrie de codis en la memòria de l'estudi d'impacte ambiental.   
- Que es remetera un nou certificat en el qual es reflectira clarament si l'estudi d'impacte ambiental havia sigut sotmés a exposició pública, i el seu resultat.   
Vist que, en data 28 de març de 1995, l'Ajuntament va remetre un nou certificat en què s'indica que el projecte d'impacte ambiental ha sigut sotmés al públic i es reflecteixen els noms dels al.legants durant el termini legalment establert,  
Vist que, revisades les al.legacions en l'expedient que es troba en la Comissió Territorial d'Urbanisme, referides en l'esmentat escrit de l'Ajuntament, no se'n desprenen afeccions de caràcter ambiental,  
Vist que, en data 19 d'abril, es va rebre documentació addicional de l'Ajuntament, que complia els punts sol.licitats en el 6é vist.  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva de l'esmentat projecte, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament,  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, i la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i d'altres disposicions que li són aplicables,  
Atés que l'article 5é de la Llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei,  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, text refós aprovat per l'Ordre de 23 de juny de 1994, del Conseller de Medi Ambient, atribueix a la Direcció General de Qualitat Ambiental la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent Declaració d'Impacte Ambiental.  
Primer   
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, la revisió de les Normes Subsidiàries tipus B de L'Eliana (El Camp de Túria), promogudes pel seu Ajuntament, d'acord amb les condicions i precisions següents:  
1) Les emissions gasoses de les indústries potencialment contaminants, actuals o futures permeses pel planejament proposat, compliran allò establert en el Decret 833/75, de 6 de febrer, pel qual es desenvolupa la Llei 38/72 de Protecció de l'Ambient Atmosfèric.   
2) S'incorporaran les normes necessàries per a la protecció contra sorolls i vibracions, basant-se en el model d'ordenança municipal sobre prevenció de la contaminació acústica elaborat coordinadament per la Conselleria de Medi Ambient i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies.   
3) La destinació final dels residus generats (inerts, assimilables a urbans, tòxics i perillosos) serà l'adequada a cadascun d'ells, d'acord amb les seues característiques fisicoquímiques.  
4) Les condicions que s'han d'establir per a les aigües residuals abans del seu abocament a la xarxa de sanejament general seran les següents:  
\* Concentració màxima permissible per als paràmetres fisicoquímics característics que han de ser considerats en l'abocament. Els mètodes utilitzats en les determinacions analítiques seran els oficials)  
Paràmetre /unitat Concentració  
Ph 5,50 - 9,00  
Sòlids en suspensió (mg/l) 500,00  
Materials sedimentables (ml/l) 15,00  
Sòlids grossos Absents  
DBO5 (mg/l) 500,00  
DQO (mg/l) 1.000,00  
Temperatura (øC) 40,00  
Color inapreciable a una dilució de 1/40  
Alumini (mg/l) 10,00  
Arsènic (mg/l) 1,00  
Bari (mg/l) 20,00  
Bor (mg/l) 3,00  
Cadmi (mg/l) 0,50  
Crom III (mg/l) 3,00  
Crom VI (mg/l) 0,50  
Ferro (mg/l) 5,00  
Manganés (mg/l) 5,00  
Níquel (mg/l) 5,00  
Mercuri (mg/l) 0,10  
Plom (mg/l) 1,00  
Seleni (mg/l) 0,50  
Estany (mg/l) 10,00  
Coure (mg/l) 1,00  
Zinc (mg/l) 5,00  
Cianurs (mg/l) 0,50  
Clorurs (mg/l) 2.000,00  
Sulfurs (mg/l) 2,00  
Sulfats (mg/l) 1.000,00  
Fluorurs (mg/l) 12,00  
Fòsfor total (mg/l) 15,00  
Amoníac (mg/l) 25,00  
Nitrogen nítric (mg/l) 20,00  
Olis i greixos (mg/l) 100,00  
Fenols (mg/l) 2,00  
Aldehids (mg/l) 2,00  
Detergents (mg/l) 6,00  
Pesticides (mg/l) 0,05  
La suma de les fraccions de: concentració real/concentració límit relativa als elements tòxics (arsènic, cadmi, crom, níquel, mercuri, plom, seleni, coure i zinc) no superarà el valor de 5.  
\* Concentracions microbiològiques màximes admissibles en l'abocament:  
Paràmetre / unitat Concentració  
Coliformes totals/100 ml 10.000,00  
Coliformes fecals/100 ml 2.000,00  
Estreptococs fecals/100 ml 500,00  
Vibrio Cholerae/100 ml Absents  
Així mateix, queda prohibit d'abocar directament o indirectament a les instal.lacions de sanejament, qualsevol dels següents productes:  
 - Gasolina, nafta, petroli i productes intermedis de destil.lació; benzé, tolué, xilé i qualsevol altre dissolvent o líquid orgànic immiscible en aigua, combustible o inflamable.  
 - Carbur càlcic i altres substàncies sòlides potencialment perilloses, com ara hidrurs, peròxids, clorats, perclorats, bromats, etc.  
- Components susceptibles de donar lloc a mescles inflamables o explosives amb l'aire o mescles altament comburents.  
- Deixalles radioactives.  
- Deixalles de coloracions indesitjables i no eliminables pel sistema de depuració.  
- Pintures i dissolvents orgànics.  
- Substàncies corrosives.  
- Líquids que continguen productes susceptibles de precipitar, depositar-se o reaccionar amb les aigües residuals i produir alguna de les substàncies enumerades.  
- Residus sòlids capaços de causar obstruccions, com ara cendres, carbonisses, arenes, encenalls, draps, ossos, plàstics, escombraries domèstiques, etc.  
- Llots procedents d'instal.lacions de depuració, neteja d'escomeses domiciliàries, embornals, xarxa de clavegueram, pous cecs, etc.  
- Substàncies farmacèutiques que puguen pertorbar el normal funcionament de les instal.lacions de depuració.  
- Olis i greixos flotants.  
5) Aquestes condicions hauran de ser inexcusablement tingudes en compte per l'Ajuntament abans de la concessió de les corresponents llicències d'obres o d'activitat.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte de tràmit definitiu en via administrativa, no es podrà interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar tots els mitjans que estimen oportuns per defensar el seu dret.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental.  
València, 2 de maig de 1995  
DECLARACIó D'IMPACTE AMBIENTAL  
Vist l'expedient 280/94-AIA sobre el projecte de construcció "Variant de Vilafamés de la CS-814, clau 51-C-1174", promogut per la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports.  
Vist que, en data 31 d'octubre de 1994, la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, va remetre el projecte de construcció i el seu estudi d'impacte ambiental,  
Vist que l'11 de novembre de 1994 es van consultar el Servei Territorial de Medi Ambient de Castelló i el Servei d'Espais Naturals, tots dos pertanyents a aquesta Conselleria; la Direcció General de Protecció Ciutadana de la Conselleria d'Administració Pública; la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, i l'Ajuntament de Vilafamés,   
Vist que el 5 de desembre de 1994 es va rebre un informe del Servei d'Espais Naturals, com a resposta a la consulta efectuada, que indicava que els impactes previsibles sobre la vegetació natural són mínims, i sobre la fauna, molt ocasionals; que hi ha nombrosos exemplars d'oliveres que s'haurien de recuperar; quant a les mesures correctores, s'aconsella que el projecte destine una partida pressupostària ara el desarrelament, poda, adequació, transport i ubicació de les oliveres seleccionades de gran port, i una reutilització de les menors a fi de situar-les en les rotondes que es prevegen. Així mateix, la realització d'una adequada restauració paisatgística als talussos,  
Vist que, en data 5 de desembre de 1994, es va remetre una còpia del mencionat informe a la COPUT, perquè en prenguera coneixement,  
Vist que, el 9 de desembre de 1994, tècnics d'aquesta direcció general van visitar la zona d'actuació, per tal de contrastar la informació rebuda,  
Vist que, en data 20 de desembre de 1994, es rep un informe de la Direcció General de Patrimoni Artístic pertanyent a la Conselleria de Cultura, com a resposta a la consulta efectuada al mencionat organisme, en què es posa de manifest la presència d'un jaciment medieval denominat El Tossalet, que es troba proper al traçat proposat. D'aquesta manera, proposa que hauria de fer-se una prospecció tecnicoarqueològica del traçat de la variant que detectara possibles restes d'interés arqueològic o etnològic a fi de garantir el seu estudi, protecció, etc, complint la Llei d'Impacte Ambiental 2/1989 de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i el reglament que la desenvolupa, com també la Llei de Patrimoni Històric Espanyol 16/85 de 25 de juny,   
Vist que, en data 6 de febrer de 1995, es rep un informe de la Unitat d'Inspecció de Patrimoni Artístic de la Direcció Territorial de Castelló (Conselleria de Cultura), en el qual es comunica el següent:  
- Que en l'estudi d'impacte ambiental no es menciona en cap moment la incidència sobre elements o conjunts d'interés historicoartístic.  
- Que, consultats els arxius referents al municipi de Vilafamés, es troba que el nou traçat de la carretera CS-814 corre a escassos metres de la delimitació del conjunt historicoartístic incoat amb data 6 de febrer de 1981.  
- Per tot això, es considera que, si bé les dites obres són necessàries i convenients per al desenvolupament de la zona, caldria fer un estudi sobre l'afecció i l'impacte del nou traçat sobre la zona de delimitació del dit conjunt historicoartístic.   
Vist que, en data 22 de febrer de 1995, es rep un informe del Servei Territorial de Medi Ambient de Castelló com a resposta a la consulta efectuada, en què s'indica el següent:  
- L'àrea afectada pel projecte està constituïda principalment per materials quaternaris de permeabilitat mitjana/alta per porositat, i una ripabilitat alta. Cal considerar que la vulnerabilitat dels aqüífers davant la contaminació és elevada. Es recomana l'adequació d'un àrea impermeabilitzada com a parc de maquinària on es faran els canvis d'oli i lubricants.  
- El projecte afecta principalment cultius de secà i la traça corre per carreteres locals i camins en la major part, per la qual cosa els impactes previsibles sobre la vegetació són d'escassa entitat.  
- La xarxa de drenatge que afecta el projecte està constituïda per menuts rierols i barrancs (punts quilomètrics 300, 1+200 i 2+165). No s'esperen afeccions destacables sobre les aigües superficials amb les obres de fàbrica projectades.   
- Els materials de desmunt se situaran en llocs adequats, de forma que no s'afecte el drenatge de les aigües superficials. En cap cas no es depositaran als llits dels barrancs i rierols existents. Aquestes zones, junt amb les àrees excavades i d'ubicació de les possibles plantes de tractament de materials, seran restaurades una vegada acabada l'obra.  
- La totalitat de la via projectada transcorre en terraplé, entre 1 i 2 metres d'alçària, cosa que produirà un impacte paisatgístic i visual baix.  
No obstant això, es recomana revegetar els talussos dels terraplens, que, d'altra part, constituiran una mesura per al control de l'erosió superficial.  
- El pla de vigilància ambiental haurà de considerar durant el període d'execució de l'obra, la neteja dels possibles materials d'arrossegament, acumulats sota les obres de fàbrica als llits dels barrancs existents, especialment després de fortes pluges.  
- El projecte haurà de considerar, si s'escau, la ubicació final dels residus d'obra que se'n puguen generar, per a la qual cosa s'haurà de comptar amb un abocador controlat d'inerts.  
- Les pedreres que subministren els àrids per a la construcció de la variant hauran de complir la legislació vigent sobre activitats extractives i d'impacte ambiental. En cas de pedreres de nova creació, el promotor haurà de legalitzar l'activitat mitjançant la presentació del projecte d'explotació i l'estudi d'avaluació d'impacte ambiental.   
En aquest sentit, la construcció de terraplens de menor alçària que els projectats, contribuirà a disminuir les necessitats de materials de préstec, amb la qual cosa l'impacte ambiental que produirien les activitats extractives seria menor.  
- Es considera recomanable com a mesura correctora, el reg periòdic de les vies de servei d'obra, durant l'etapa de construcció, per a evitar l'excessiva formació de pols.  
- Es proposa també com a mesura correctora el tractament diferencial del sòl edàfic eliminat durant les labors de desmunt, i l'aprofitament posterior per al condicionament dels talussos que s'ha de revegetar i les àrees enjardinades de les rotondes.  
- El projecte no afecta vies pecuàries classificades al terme municipal de Vilafamés.  
- El projecte no afecta espais naturals d'alt interés per a la seua conservació ni forests d'utilitat pública o consorciats.  
Vist que, en data 28 de febrer de 1995, es va remetre a la COPUT, perquè en prenguera coneixement, una còpia dels informes rebuts de la Direcció General de Patrimoni Artístic, com també del Servei Territorial de Medi Ambient de Castelló,  
Vist que el projecte i l'estudi d'impacte ambiental han sigut exposats al públic mitjançant anuncis en el Boletín Oficial del Estado de 24 de gener de 1995 i en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de 20 de gener de 1995, sense que s'hi haja presentat cap al.legació que faça referència a aspectes ambientals en el termini legalment establert, segons consta en el certificat de la COPUT de data d'entrada en aquesta Conselleria 20 d'abril de 1995.  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva de l'esmentat projecte, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament,  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, i la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i d'altres disposicions que li són aplicables,  
Atés que l'article 5é de la Llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei,  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, text refós aprovat per l'Ordre de 23 de juny de 1994, del Conseller de Medi Ambient, atribueix a la Direcció General de Qualitat Ambiental la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent Declaració d'Impacte Ambiental.  
Primer   
Estimar acceptable, a l'únic efecte ambiental, la realització de les obres del projecte de construcció "Variant de Vilafamés de la carretera CS-814, clau 51-C-1174", d'acord amb les previsions del seu estudi d'impacte ambiental i les condicions i precisions següents:  
1) Per raó de la presència del jaciment "El Tossalet" (alqueria medieval), posat de manifest en l'informe de la Direcció General de Patrimoni Artístic, s'extremaran les cures a fi de no afectar-lo gens. Així mateix, si durant els treballs es trobara alguna resta arqueològica, arquitectònica, etnològica i en general qualsevol vestigi de valor cultural, es comunicarà la troballa a la Direcció General de Patrimoni Artístic, d'acord amb la Llei 16/1985 de Patrimoni Històric Espanyol.  
2) Els materials de préstec necessaris per a la construcció de les obres procedents d'extraccions, provindran de pedreres o llocs d'extracció ambientalment correctes i convenientment legalitzats. El director de les obres haurà de vigilar aquesta legalitat, com també no permetre cap extracció indiscriminada.   
3) L'adjudicatari de l'obra, abans del seu inici, presentarà a la direcció facultativa per a la seua remissió a aquesta direcció general, el pla d'obres en el qual es detallarà, suficientment, la localització d'instal.lacions, camins d'obra, runams, zones de préstec de materials i d'extracció d'aquests.   
4) Si calguera utilitzar un abocador per a les terres sobrants de l'obra, la seua elecció i utilització s'haurà de sotmetre al procediment d'avaluació d'impacte ambiental.   
5) Es determinaran i s'executaran les mesures necessàries per aconseguir que, durant l'explotació de la carretera, els nivells màxims d'immissió sonora amidats a 2 metres de les façanes de les cases i edificacions existents, no sobrepassen els 55 dB(A) durant la nit (de 23 a 7 h.), i els 65 dB(A) durant el dia (de 7 a 23 h.).  
6) La direcció facultativa vetlarà perquè, una vegada executades i acabades les obres, es retiren tots els enderrocs, materials sobrants i altres elements o restes d'obra que hagen sigut depositats, abocats o abandonats a la zona de les obres i als seus voltants, com també per l'adequació i neteja de qualsevol àrea de terreny afectada per aquestes.  
7) No s'emmagatzemarà ni se situarà cap tipus d'element, material o instal.lació als barrancs, rambles o tàlvegs propers, que puguen veure's afectats per avingudes. Així mateix, queda prohibit qualsevol tipus d'abocament, sòlid o líquid, a aquests. Si accidentalment, això es produïra, es procedirà a una immediata neteja i adequació, les despeses de les quals aniran a càrrec del contractista, sota la supervisió i el control d'aquesta Conselleria.  
8) La introducció de modificacions de la traça o de les seues característiques respecte al projecte, mitjançant successius modificacions d'aquest, hauran de comunicar-se a aquesta direcció general, a fi d'analitzar l'efecte ambiental previsible que en poguera derivar.  
9) La terra vegetal prevista en una de les partides del pressupost, s'estendrà sobre tots els talussos de la carretera, tant de desmunt com de terraplé, com també en les rotondes projectades. Així mateix, la distribució de totes les espècies vegetals proposades, seguirà les pautes indicades en l'apartat 8, mesures correctores i de millora ambiental, pertanyent a l'estudi d'impacte ambiental.   
10) Les espècies d'oliveres que es troben a la zona de les obres, i que siguen afectades per elles, es trasplantaran en les degudes condicions i s'utilitzaran en la mateixa obra o es traslladaran a un nou punt d'utilització, i s'afegirà en el pressupost del projecte, si calguera, la corresponent partida per a això.  
11) En cas que hi haja vies pecuàries afectades per la nova traça, aquestes es consideraran i resoldran en el projecte definitiu, complint en tot moment la Llei 3/1995, de 23 de març sobre Vies Pecuàries.  
12) Durant el període de garantia de l'obra, el seu contractista mantindrà i conservarà, a la seua costa i en perfecte estat, totes les espècies vegetals del projecte.   
Segon  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte de tràmit definitiu en via administrativa, no es podrà interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar tots els mitjans que estimen oportuns per defensar el seu dret.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental.  
València, 2 de maig de 1995  
DECLARACIó D'IMPACTE AMBIENTAL  
Vist l'expedient 324/94-AIA referent a l'avantprojecte d'abocador controlat de seguretat de "El Puntalico de Elorza", al terme municipal d'Higueruelas promogut per CESPA GR.  
Vist que l'estudi d'impacte ambiental va ser aportat pel promotor en data 21 de desembre de 1994, en què comunicava l'inici de la tramitació de llicència d'activitat en l'Ajuntament d'Higueruelas,  
Vist que l'estudi d'impacte ambiental va ser sotmés al tràmit d'informació pública per l'esmentat ajuntament mitjançant un anunci publicat en el Butlletí Oficial de la Província de València número 34, de data 9 de febrer de 1995, sense que s'hi presentara cap al.legació en el termini previst de 30 dies, segons consta en el corresponent certificat de la Secretaria Municipal, rebut en data 14 de març de 1995,  
Vist que, com a conseqüència de les consultes efectuades en data 4 de gener de 1995, es van rebre les següents respostes:  
- informes arqueològic i etnològic remesos en data 20 de febrer de 1995 per la Direcció General de Patrimoni Artístic, en els quals es dóna compte de la inexistència de restes arqueològiques en l'interior de l'àrea afectada, si bé al seu voltant es localitzen els jaciments denominats Salto de las Rochas i S-92, com també restes fòssils pròpies de les calcàries que coronen el pujol.  
- informe del Servei de Residus i Contaminació, rebut en data 20 de febrer de 1995, en el qual considera adequat que la làmina de polietilé d'alta densitat prevista haurà de garantir, mitjançant el certificat corresponent, no sols les característiques d'impermeabilitat i resistència mecànica, sinó també d'estabilitat química davant els productes que es disposaran en el depòsit de seguretat i les possibles reaccions entre ells. També recomana un estudi d'estabilitat de talussos i una especial atenció a la llista de residus no admissibles en aquest.  
- informe del Servei Territorial d'Indústria i Energia, rebut en data 2 de març de 1995, en el qual manifesta que no té inconvenient en la projectada instal.lació, si bé haurà de comptar amb la seua aprovació prèvia prenent en compte que afecta concessions mineres en vigor. S'hi haurà d'especificar, així mateix, la procedència dels materials de recobriment.  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva de l'esmentat projecte, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament,  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, i la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i d'altres disposicions que li són aplicables,  
Atés que l'article 5é de la Llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei,  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, text refós aprovat per l'Ordre de 23 de juny de 1994, del Conseller de Medi Ambient, atribueix a la Direcció General de Qualitat Ambiental la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent Declaració d'Impacte Ambiental.  
Primer   
Estimar acceptable, a l'únic efecte ambiental, la instal.lació del depòsit controlat de residus industrials del Puntalico de Elorza i el seu camí d'accés, al terme municipal d'Higueruelas, d'acord amb les previsions i mesures correctores desenvolupades en l'avantprojecte i l'estudi d'impacte ambiental tramitats, a més de les condicions següents:  
1. El projecte haurà de recollir totes les condicions esmentades en aquesta declaració d'impacte ambiental i haurà de comptar amb l'informe favorable d'aquesta direcció general abans de la seua aprovació definitiva.  
2. Les llistes definitives dels tipus de residus que podran ser acceptats i dels que queden prohibits seran especificades a través del títol de gestor que el promotor haurà d'obtenir d'acord amb la Llei 20/86, Bàsica de Residus Tòxics i Perillosos. En aquest sentit, caldria especificar abans quins són els tipus de residus i substàncies que puguen afectar les capes impermeabilitzants segons els punts 22 i 23 de la llista de residus no admissibles aportada en l'avantprojecte (pàg. 33). En les dites llistes es prendrà en compte les possibilitats de valoració de cada tipus de residu i se n'exclouran aquells per als quals hi ha procediments de tractament previ o recuperació en instal.lacions existents. El projecte haurà de recollir, a més, un certificat de garantia de les característiques d'impermeabilitat i resistència de la làmina de polietilé d'alta densitat, com també de l'estabilitat química davant els distints tipus de productes.  
3. El talús exterior de runam que recau a l'est i que s'ha previst restaurar en la fase inicial de construcció de les instal.lacions, haurà de ser remodelat fins que assolisca un pendent mitjà inferior a 30ø, sense que en cap dels seus trams parcials arribe a sobrepassar els 35ø (en lloc dels més de 45ø que ara presenta en alguns punts). L'alçària dels talussos no haurà de ser major de 5 metres en lloc dels 10 metres previstos en l'avantprojecte. A fi de millorar les seues condicions d'estabilitat, s'haurà de dissenyar una xarxa de drenatge adequada, a més de les millores edàfiques, fixacions de palissades per a abancalament, mantes de fibra vegetal amb llavors i fertilitzants, plantacions amb espècies autòctones i altres mesures previstes i necessàries. Convindria excloure el garrofer de la llista d'espècies arbòries previstes, prenent en compte el caràcter continental del pis bioclimàtic existent a la zona.  
4. El projecte haurà de contenir els perfils topogràfics dels talussos superiors (occidentals) i inferiors (orientals) annexos a l'àrea de les instal.lacions i reflectir el seu pendent definitiu i els riscos geotècnics derivats, com també el detall de les actuacions i mesures correctores previstes per a reduir els dits riscos (erosió, lliscaments, caigudes de blocs, etc.).  
5. A fi de disminuir el risc de desbordament de les basses de lixiviats, esmentat en l'estudi d'impacte ambiental, s'augmentarà la seua capacitat al menys al doble d'allò previst en cas de pluges extraordinàries. En tot cas, es desenvoluparan a escala de projecte els càlculs hidrològics pertinents, assumint l'obligació d'extraure els lixiviats de cadascun dels depòsits quan s'assolisca la meitat de la seua capacitat. Per a això, s'haurà de disposar d'un sistema automàtic o un control visual directe i diari.  
6. S'haurà de regar periòdicament els vials i plataformes susceptibles de produir pols, a fi d'evitar la seua proliferació a la zona. La freqüència d'aquests podrà variar segons les condicions atmosfèriques i l'època de l'any.  
7. El projecte haurà de definir l'àrea d'apilament de materials argilosos destinats a la separació de zones d'abocament, cobriments, etc, com també les mesures per a evitar la seua erosió i els seus arrossegaments.  
8. Hauran de ser igualment definits en el projecte els punts i estacions de control topogràfic que puguen servir de referència per a conéixer la posició espacial de qualsevol partida de residus dins de l'abocador.  
9. Durant l'explotació de les instal.lacions s'haurà de mantenir actualitzat un llibre de control en què haurà de reflectir-se la relació dels tipus i quantitats de residus admesos i la seua destinació dins de l'abocador. De la mateixa manera, es reflectirà el control de l'estació meteorològica proposada i l'evolució de les quantitats i anàlisis de lixiviats i se n'especificarà la destinació i qualsevol altra incidència de caràcter ambiental que resulte rellevant.  
10. La part promotora designarà, i ho farà saber a l'Administració, un tècnic superior especialista en química i medi ambient que serà el responsable a peu d'instal.lació de dirigir i certificar les actuacions relacionades amb l'explotació, com també de dur al dia els controls i seguiments previstos en el programa de vigilància ambiental i en aquesta declaració d'impacte ambiental.  
11. El projecte haurà d'anar acompanyat per un pla d'emergència interior adequat a les exigències i recomanacions emeses pels serveis de Protecció Civil i normes concordants.  
12. Tots els anys, i abans del 31 de desembre, el titular haurà de presentar en la Conselleria de Medi Ambient un informe-resum en el qual es reculla el balanç de l'activitat, el tipus i volum de residus admesos, la seua disposició en una base topogràfica (com a part del seguiment previst en l'estudi d'impacte ambiental), el grau d'aplicació i efectivitat de les mesures protectores, les possibles actuacions en matèria de restauració, com també qualsevol possible incidència en la marxa de l'activitat. Aquest informe anirà signat pel tècnic ambiental responsable del seguiment de l'activitat.  
13. Abans de l'inici de l'activitat, el promotor aportarà un informe, subscrit per un tècnic competent, en què se certifique el compliment de totes les condicions del projecte i d'aquesta declaració d'impacte ambiental, el qual haurà de ser aprovat per aquesta direcció general.  
14. Com a annex al projecte, s'haurà d'aportar un programa de restauració final del depòsit, amb els criteris manifestats en l'estudi d'impacte ambiental i degudament valorat, del qual es podrà exigir garanties per a la seua realització.  
15. El depòsit de seguretat haurà de complir la normativa existent en matèria de residus tòxics i perillosos. Així mateix, és convenient que es prenguen en compte els requisits que figuren en documents de pròxima aprovació, com ara la proposta de directriu comunitària relativa a l'abocament de residus (7745/94) i les propostes d'instruccions tècniques complementàries per a la construcció, explotació i clausura de depòsits de seguretat.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte de tràmit definitiu en via administrativa, no es podrà interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar tots els mitjans que estimen oportuns per defensar el seu dret.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental.  
València, 3 de maig de 1995  
DECLARACIó D'IMPACTE AMBIENTAL  
Vist l'expedient 096/95-AIA sobre modificació puntual número 13 del Pla General d'Ordenació Urbana de Gandia, promoguda pel seu Ajuntament.  
Vist que la modificació està motivada per la recerca d'un emplaçament idoni a l'Escola Universitària de Gandia (dependent de la Universitat Politècnica de València), i que permeta la seua ampliació en un futur. La zona elegida per a això és la que confronta amb la platja i el Grau. La modificació núm. 13 suposa els següents canvis:  
- Reclassificació d'una zona de sòl urbanitzable no programat "Equipaments" a sistema general "Universitat".  
- Reclassificació d'uns terrenys classificats com a sòl no urbanitzable comú a sòl urbanitzable programat.  
- Menuts reajustaments d'alineacions, per tal de crear una zona amb una ordenació més racional.   
Vist que, en data 3 d'abril de 1995, es va rebre una còpia del projecte i de l'estudi d'impacte ambiental.  
Vist que, en data 10 d'abril de 1995, es va enviar un escrit a l'Ajuntament de Gandia, sol.licitant-li el certificat d'informació pública amb les al.legacions que s'hagueren pogut presentar en el termini legalment establert.  
Vist que, en data 10 d'abril de 1995, es van fer consultes a la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura; a la Direcció General de Protecció Ciutadana de la Conselleria d'Administració Pública i al Servei Territorial de Medi Ambient de València,  
Vist que, en data 2 de maig de 1995, l'Ajuntament va remetre per fax el certificat d'informació pública, indicant-hi que havia sigut publicat mitjançant un anunci en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de 28 de juny de 1994, sense que s'hi presentaren al.legacions en el termini legalment habilitat.  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva de l'esmentat projecte, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament,  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, i la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i d'altres disposicions que li són aplicables,  
Atés que l'article 5é de la Llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei,  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, text refós aprovat per l'Ordre de 23 de juny de 1994, del Conseller de Medi Ambient, atribueix a la Direcció General de Qualitat Ambiental la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent Declaració d'Impacte Ambiental.  
Primer   
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, la modificació puntual número 13 del Pla General d'Ordenació Urbana de Gandia.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte de tràmit definitiu en via administrativa, no es podrà interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar tots els mitjans que estimen oportuns per defensar el seu dret.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental.  
València, 3 de maig de 1995  
DECLARACIó D'IMPACTE AMBIENTAL  
Vist l'expedient 054/95-AIA sobre el projecte de sanejament de Cullera: col.lectors generals i plec de bases per a l'estació depuradora d'aigües residuals de Cullera (València), promogut per la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports.  
Vist que, en data 13 de febrer de 1995, l'Entitat Pública de Sanejament d'Aigües Residuals de la Comunitat Valenciana va remetre a la Conselleria de Medi Ambient un exemplar del projecte de sanejament de Cullera: col.lectors generals i plec de bases per a l'estació depuradora d'aigües residuals (en avant EDAR), com també una còpia de l'estudi d'impacte ambiental corresponent,  
Vist que l'estudi d'impacte ambiental ha sigut sotmés a informació pública mitjançant un anunci de l'Entitat Pública de Sanejament d'Aigües Residuals de la Comunitat Valenciana publicat en el Boletín Oficial del Estado número 298 de 14 de desembre de 1994, com també en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana número 2.406 de 14 de desembre de 1994 i només s'hi va formular una al.legació per part de l'Ajuntament de Cullera, segons els certificats del seu Ajuntament i de l'Entitat de Sanejament, remesos per aquesta última el 13 de febrer de 1995,  
Vist que l'al.legació presentada per l'Ajuntament de Cullera fa referència a una sèrie de qüestions no ambientals (irregularitats administratives, falta de documentació, qüestions expropiatòries i d'ocupació i reposició de serveis, qüestions tècniques de projecte, qüestions relatives a la gerència i explotació de les instal.lacions...) i a altres consideracions de caràcter ambiental, el contingut de les quals pot resumir-se en el següent:  
- Necessitat d'estudiar el calendari d'execució de les obres de forma que es minimitzen, en la mesura del possible, les molèsties a la població en el període estival.  
- Conveniència que s'actualitzen les dades de població i ocupació d'habitatges en què es basa la justificació de cabals. La població estacional durant els caps de setmana d'estiu pot assolir xifres molt superiors als 95.000 habitants estimats i, fins i tot, també durant tot el mes d'agost.  
- Segons dades pròpies de l'Ajuntament, tots els cabals mitjans actuals reals són superiors als 8.000 m3 de disseny de cadascuna de les línies projectades. Així doncs, s'indica que la solució proposada (una línia a l'hivern, dues línies en la resta de l'any i una tercera línia amb un tractament primari durant el mes d'agost), pot funcionar en l'actualitat, però en un futur pròxim es preveu la necessitat d'utilitzar aquesta tercera línia durant tres mesos i, durant la resta de l'any, caldran les altres dues línies o, almenys, una solució de conjunt d'una d'elles amb la possibilitat d'utilitzar la tercera línia per als excedents que se'n produïsquen.  
- Necessitat d'aclarir en el projecte la solució proposada per a resoldre l'alt grau de salinitat detectat en algunes zones, davant la possibilitat que per aquesta raó l'aigua depurada no servira per a regar.  
Vist que, en data 22 de febrer de 1995, es van consultar els següents organismes:  
- Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura  
- Serveis Territorials de Medi Ambient de València  
- Servei de Planificació dels Recursos Hidrològics pertanyent a aquesta direcció general  
- Ajuntament de Cullera  
Vist que, com a resposta a la consulta efectuada, s'ha rebut en data 6 d'abril de 1995, un informe de l'Ajuntament de Cullera en el qual reitera part del contingut de les seues al.legacions presentades al projecte i estudi d'impacte ambiental durant el període d'exposició pública,  
Vist que l'estudi d'impacte ambiental realitza una anàlisi del projecte i les accions d'aquest susceptibles de produir impactes, sumària, limitada i superficial, el contingut de la qual podria referir-se al projecte de sanejament o a qualsevol altre, atés que s'hi esmenten, fins i tot, "els treballs de construcció de la canalització..." (apartats 9.2 i 9.4 de l'estudi d'impacte),  
Vist que, encara que l'estudi d'impacte ambiental reconeix que "la zona d'estudi s'enclava dins de les planes d'inundació del riu Xúquer" (apartat 7.1.1.) i hi ha, per tant, un risc d'inundació per possibles avingudes. Malgrat això, no s'hi proposa cap mesura correctora específica sobre això,  
Vist que l'anàlisi de les afeccions del projecte sobre la fauna existent, que es realitza en l'estudi d'impacte ambiental, es limita a allistar una sèrie d'espècies que poden trobar-se a la zona, a la qual es qualifica com de gran interés des del punt de vista faunístic, especialment quant a ornitofauna i ictiofauna. No obstant això, l'anàlisi es limita a un mer inventari general sense que s'identifiquen o se'n faça el cens, sobretot pel que fa a l'ictiofauna, les espècies i els exemplars que pogueren veure's afectats realment per l'actuació projectada,  
Vist que el programa de vigilància ambiental inclós en l'estudi d'impacte es limita a establir de forma genèrica la necessitat de vigilar l'adequació d'algunes mesures correctores com també el grau de compliment de les previsions del projectr, sense que s'hi establisca cap mesura concreta específica per a la consecució de tals objectius. No s'hi estableix, per tant, el sistema concret que s'ha d'utilitzar per a la recollida de dades i per a l'anàlisi de la informació obtinguda de la interpretació d'aquestes.  
Atés que les obres objecte del projecte es recullen en el Pla General d'Ordenació Urbana (PGOU) de Cullera, en el qual es consideren tant el sistema de sanejament previst com la parcel.la reservada com a sistema general per a la ubicació de l'estació depuradora,  
Atés que, malgrat totes les deficiències posades de manifest respecte a l'estudi d'impacte ambiental, es disposa d'informació suficient per a l'avaluació dels impactes produïts pel projecte sobre el mitjà en el qual es localitzen les actuacions. Tot això, atés que ja es va fer una anàlisi de la situació actual i les previsions respecte al sistema de sanejament de Cullera, en l'avaluació d'impacte ambiental del projecte de PGOU de Cullera, la declaració d'impacte ambiental del qual va ser formulada recentment per aquesta direcció general.  
Atés que, com es va posar de manifest en la declaració d'impacte ambiental esmentada:  
- La xarxa de sanejament de Cullera presenta notables deficiències, sent la xarxa de col.lectors secundaris de la ciutat molt deficitària, a més que alguns edificis aboquen les seues aigües residuals en séquies subterrànies sense identificar.  
- En la zona de la badia de Cullera s'han posat de manifest, a través d'un estudi de la Universitat Politècnica de València, l'existència de nombroses deficiències entre les quals es poden esmentar les anomalies en la xarxa i la insuficiència de la depuradora del far.  
- La resta del municipi, els poblats antics i urbanitzacions, no tracten les seues aigües residuals.  
Tot això fa necessària la ràpida execució de la infraestructura de sanejament que s'hi projecta.  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva de l'esmentat projecte, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament,  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, i la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i d'altres disposicions que li són aplicables,  
Atés que l'article 5é de la Llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei,  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, text refós aprovat per l'Ordre de 23 de juny de 1994, del Conseller de Medi Ambient, atribueix a la Direcció General de Qualitat Ambiental la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent Declaració d'Impacte Ambiental.  
Primer   
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte de sanejament de Cullera: col.lectors generals i plec de bases per a l'estació depuradora d'aigües residuals de Cullera (València), promogut per la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, sempre que es complesquen les següents condicions, a més de las mesures correctores i de vigilància ambiental de l'estudi d'impacte que no entren en contradicció amb aquelles:  
1) En el projecte de construcció es consideraran les partides pressupostàries necessàries per a recollir les mesures correctores d'impacte ambiental previstes en el projecte i en l'estudi d'impacte ambiental com també les que es deriven del compliment de les següents condicions.  
2) El projecte de construcció de l'estació depuradora d'aigües residuals haurà d'incorporar un estudi del risc d'inundació en el qual s'inclouran les mesures i directrius explícites de protecció per a reduir els possibles efectes negatius que se'n pogueren derivar.  
3) L'efluent abocat complirà en tot moment la Directriu 91/271/CEE, sobre el tractament de les aigües residuals urbanes. Es realitzaran, així mateix, anàlisis de control de les aigües residuals industrials que entren en la xarxa de col.lectors, tal com estipula l'annex I.C de l'esmentada directriu.  
Tot complint les prescripcions de la Llei 2/1992 de 26 de març de Sanejament de les Aigües Residuals de la Comunitat Valenciana i altra normativa complementària, s'exigirà a l'Ajuntament de Cullera la vigilància en el compliment de les ordenances d'abocament incloses en l'annex VI del plec de bases tècniques particulars de l'estació depuradora, dictades per al correcte funcionament de l'estació depuradora i per a la protecció de les instal.lacions de depuració i la xarxa de col.lectors.  
4) S'iniciarà la tramitació, a través de la Direcció General de Qualitat Ambiental, de la preceptiva autorització d'abocament a la mar.  
5) En el programa de vigilància ambiental s'inclourà un control del rendiment de depuració obtingut, per a la qual cosa s'efectuarà l'anàlisi corresponent en l'afluent i l'efluent, tant per a la línia d'aigua com per a la línia de fangs (en el cas que es destine l'aigua per a regs, s'inclourà una anàlisi de la salinitat). La periodicitat de les preses de mostres serà setmanal i s'haurà de fer, i remetre a aquesta direcció general, un informe trimestral amb les conclusions que s'obtinguen sobre això.  
El dit informe trimestral haurà de recollir, com a mínim, a més dels rendiments de depuració, controls setmanals sobre l'estat general de les instal.lacions, estat i evolució del procés depuratiu, estat del manteniment, compliment de les normes de seguretat i higiene, destinació de l'efluent i dels fangs i residus generats, impacte ambiental de la planta: sorolls, olors, augment dels vectors d'infecció, grau d'integració paisatgística de les obres, cabals tractats i desviació respecte a les previsions de projecte quant a dimensions de les instal.lacions, etc.  
Segons els resultats obtinguts, s'adoptaran durant el primer any de funcionament de les instal.lacions, les mesures correctores que calguera.  
6) Es garantirà, durant l'explotació, l'adequat abocament o utilització dels fangs i resta de residus sòlids i pastosos generats en les instal.lacions i es registraran en planta les quantitats eliminades i la seua destinació. Si s'emprarem els fangs en la producció de compost es prendrà en compte el Reial Decret 1310/1990, de 29 d'octubre i l'Ordre de 26 d'octubre de 1993, sobre la utilització de llots de depuració en el sector agrari.  
7) Atés que es tracta d'una zona que presenta una alta vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers per porositat, es prendrà especial cura i precaució en efectuar qualsevol operació de la que poguera derivar-se algun abocament contaminant, tant en les fases de construcció com d'explotació posterior de les instal.lacions. Si accidentalment es produïra algun abocament, sòlid o líquid, de qualsevol substància contaminant, es procedirà a la immediata neteja i adequació de l'àrea afectada.  
8) La direcció facultativa vetlarà perquè, una vegada executades i acabades les obres, es retiren tots els enderrocs, materials sobrants i altres elements o restes d'obra que hagen sigut depositats, abocats o abandonats en les zones d'obra i en el seu voltant, i es procedisca a l'adequació i neteja de qualsevol àrea de terreny afectada per aquelles.  
9) L'adjudicatari de les obres, abans d'encetar-les, presentarà a la direcció facultativa, per a la seua remissió a aquesta direcció general, el pla d'obres en el qual es detallaran suficientment i amb la informació gràfica a escala adequada els llocs previstos per a la localització d'instal.lacions i per a la ubicació de runams, abocadors, zones de préstec de materials i pedreres o llocs d'extracció.  
10) Si s'estimara necessària l'obertura de nous abocadors o runams distints dels actualment controlats, degudament legalitzats i autoritzats, serà preceptiu sotmetre l'elecció del seu emplaçament i la seua obertura i utilització al procediment d'avaluació d'impacte ambiental.  
De la mateixa forma, s'actuarà en el cas de l'obertura de noves pedreres o llocs per a l'extracció de materials no utilitzant aquells llocs convenientment legalitzats.  
El director facultatiu haurà de vigilar aquesta legalitat i no permetrà cap extracció o abocament indiscriminat.  
11) Durant l'execució de les obres, no es realitzaran treballs que puguen perjudicar el descans nocturn de la població, tant per impactes sonors o vibracions molestes, com per elevada lluminositat.  
S'extremarà la vigilància durant l'execució del tram de col.lectors en les proximitats del nucli urbà, per les possibles repercussions que sobre el trànsit rodat pogueren produir-se amb les consegüents afeccions sobre la població, sobretot en època estival.  
12) En cas que durant la construcció de les obres es produïra alguna troballa de restes arqueològiques, es paralitzaran immediatament les obres i es comunicarà el fet a la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura d'acord amb la Llei 16/1985, del Patrimoni Històric Espanyol.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte de tràmit definitiu en via administrativa, no es podrà interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar tots els mitjans que estimen oportuns per defensar el seu dret.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental.  
València, 3 de maig de 1995  
DECLARACIó D'IMPACTE AMBIENTAL  
Vist l'expedient 187/94-AIA sobre projecte d'ampliació de la piscifactoria d'anguiles propietat de Valenciana de Acuicultura, SA, situada al terme municipal de Puçol (València).   
Vist que l'estudi d'impacte ambiental va ser presentat en aquesta Conselleria al mateix temps que en l'organisme amb competència substantiva a fi de donar a conéixer el projecte. Es va consultar l'Ajuntament de Puçol i la Direcció Territorial de Medi Ambient, sense que, fins avui, s'hi haja remés cap informe,  
Vist que ha sigut remés l'expedient complet a través de la Comissió Provincial de Qualificació d'Activitats de València. En l'expedient municipal, la Secretaria General de l'Ajuntament de Puçol emet un informe favorable sobre la concessió de llicència que s'hi sol.licita i considera complerts els tràmits adients i y aportats els informes tècnics competents i d'acord amb les ordenances municipals,  
Vist que el projecte mencionat ha sigut declarat d'interés comunitari amb data 9 de desembre de 1994 pel conseller d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports. Per a la dita declaració s'han seguit els tràmits previstos en la Llei 4/92 sobre Sòl No Urbanitzable. En l'expedient tramitat s'incloïa el corresponent estudi d'impacte ambiental. La informació pública prevista en l'article 18 de la Llei 4/92 sobre Sòl No Urbanitzable, s'ha dut a terme mitjançant un anunci publicat en el Butlletí Oficial de la Província de València de data 2 de setembre de 1994. Durant el dit període no s'hi ha presentat cap al.legació segons la diligència efectuada per la cap del negociat de Registre dels Serveis Territorials d'Urbanisme,  
Vist que la instal.lació actual comprén quatre línies independents d'engreix i tres d'alevinat i pre-engreix, distribuïdes en dues naus adossades que ocupen 3.500 m2. El projecte d'ampliació consisteix en dues nous naus adossades a les ja existents. Una de les naus (nau d'engreix) tindrà una superfície de 930 m2 on s'instal.larà una nova línia d'engreix constituïda per 20 tancs de 4 metres de diàmetre i altres elements. En aquesta nau es produiran anguiles de 300 grams de pes, que partiran d'animals de 150 grams engreixats en una altra de les línies existents a la piscifactoria,  
La nau d'alevinatge, de 740 m2, es dedicarà a la recepció i el condicionament d'anguiles per a la seua exportació, i també per a producció pròpia. Per a això, comprendrà tres unitats de quarantena independents i idèntiques, integrades cadascuna per 10 tancs de 2 metres.  
Amb l'ampliació prevista es pretén, d'una part, incrementar la producció fins a 224 tones anuals (24 tones més de les produïdes actualment) i, d'altra part, condicionar i exportar anguiles a països de l'Extrem Orient, la qual cosa encara que suposa un volum molt baix de producció, l'alt valor de mercat d'aquest producte el fa molt rendible,  
Vist que, segons indica l'estudi d'impacte ambiental, quant a aigües residuals, per raó de l'alta digestibilitat dels pinsos utilitzats, de prop del 85%, i de la nul.la pèrdua de pinso en l'aigua pel fet de ser altament estable i pel sistema d'alimentació d'autodemanda, la quantitat de residus sòlids orgànics produïda é baixa i s'estima en 95 kg/dia, que suposen un total de 35 tones anuals. Després de l'ampliació de la piscifactoría s'incrementarà la biomassa instantània en 18 tones, cosa que representarà un consum total de pinso de 900 kg i uns residus secs de 121 kg/dia. Els dits residus, constituïts majoritàriament per excrements, són eliminats del sistema en els separadors de sòlids, i acumulats en la bassa de decantació, d'on són periòdicament eliminats per una empresa autoritzada (Net, SA),  
L'amoni produït per l'excreció dels peixos, que pot avaluar-se en 12,8 kg diaris, atesa una taxa d'excreció de 200 mg/kg anguila i dia, no apareix en l'aigua perquè és degradat pels bacteris dels biofiltres, de forma que no arriba a assolir nivells tòxics per als peixos (0,02 mg/l). Així mateix, el biofiltre també elimina una part considerable de la matèria orgànica del sistema,  
El volum de l'aigua residual és mínim per raó del sistema de circuit tancat que permet la reutilització de l'aigua del sistema i elimina únicament la continguda en els llots procedents del separador de sòlids. El consum diari d'aigua és de 12 metres cúbics, cosa que equival a una taxa de renovació de prop de l'1% diari,  
Vist que la mínima renovació d'aigua és possible gràcies a la depuració biològica que té lloc en els biofiltres, que transformen en nitrat l'amoni dels excrements dels mateixos peixos, i també a l'alta oxigenació de l'aigua que proporciona l'oxigen per a la respiració dels peixos i perquè els bacteris dels biofiltres duguen a terme les reaccions d'oxidació biològica del NH3.  
Vist que els peixos morts s'eliminen per mitjà de soterrament al sòl i l'addició de cal,  
Vist que les mesures correctores proposades en l'estudi, per a minimitzar els impactes negatius del projecte se centren en les aigües residuals i en els residus sòlids. L'ampliació suposa un increment de 350 m2 de superfície de tancs de producció, per la qual cosa caldrà l'ampliació de la bassa de decantació en un 10% de la dita superfície, és a dir 35 m2. La bassa actual està construïda en dues seccions de 50 m2 cadascuna, per la qual cosa sembla raonable afegir-hi una nova secció d'igual superfície i dimensions, i d'aquesta forma assegurar-se de l'eficàcia en el seu funcionament,  
Quant a l'eliminació dels sòlids depositats en la bassa de decantació, s'haurà de realitzar de forma correcta per a evitar que es tornen a suspendre i puguen passar a l'aigua d'abocament. Així mateix, s'hauria d'assegurar que la seua utilització final siga l'adequada al seu contingut en sals i que no s'usen directament com a adob orgànic sinó mesclats amb altres materials.  
Atés que, vistes les mesures correctores, el sistema de depuració d'aigües i les anàlisis presentades en l'estudi realitzades a la Universitat Politècnica de València, es considera que l'activitat és respectuosa amb els elements que componen el medi,  
Cap afegir-hi que en el sistema previst per a eliminar els peixos morts, i atés que en l'estudi no s'hi fa referència, s'haurà de garantir l'estanqueïtat de la fossa.  
Atés que el programa de vigilància ambiental proposat en l'estudi i consistent en el seguiment de la composició de l'aigua d'abocament, per a assegurar que els continguts en sòlids en suspensió, DBO5, DQO i NH3, estan dins dels límits permesos per la legislació. Per a això, s'ha previst realitzar una anàlisi mensual dels dits paràmetres durant el primer trimestre, i després, una trimestral fins a un any,  
També cal i és convenient, segons indica l'estudi, fer una anàlisi dels llots obtinguts de la bassa de decantació, a fi d'establir les seues característiques i limitacions d'ús.  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva de l'esmentat projecte, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament,  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, i la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i d'altres disposicions que li són aplicables,  
Atés que l'article 5é de la Llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei,  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, text refós aprovat per l'Ordre de 23 de juny de 1994, del Conseller de Medi Ambient, atribueix a la Direcció General de Qualitat Ambiental la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent Declaració d'Impacte Ambiental.  
Primer   
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte d'ampliació de piscifactoria d'anguiles, promoguda per Valenciana de Acuicultura, i situada al terme municipal de Puçol (València) atenent allò disposat en l'estudi d'impacte ambiental i les següents condicions:  
1. Compliment de les mesures correctores indicades en l'estudi d'impacte ambiental. Així mateix, s'haurà de preveure com a mesura correctora la impermeabilització de la fossa d'eliminació d'animals morts.  
2. El programa de vigilància ambiental inclourà també les anàlisis de llots procedents de la bassa de decantació realitzats en els mateixos períodes previstos per a l'aigua d'abocament. Tant les anàlisis d'aigües com de llots es presentaran en aquesta direcció general.  
3. Qualsevol modificació que es produïsca en l'eliminació de residus serà comunicada i justificada en aquesta direcció general.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte de tràmit definitiu en via administrativa, no es podrà interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar tots els mitjans que estimen oportuns per defensar el seu dret.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental.  
València, 3 de maig de 1995  
DECLARACIó D'IMPACTE AMBIENTAL  
Vist l'expedient 288/94-AIA, referent a la construcció d'una pista forestal a la finca Mas de l'Alar del terme municipal de Culla (Castelló) promogut per la Sra. Vicenta Vallés Folguerá i la Sra. M. Elvira Aparicio Sans.  
Vist que, l'11 de novembre de 1994, la Direcció Territorial de Medi Ambient de Castelló va remetre l'estudi d'impacte ambiental corresponent a la pista forestal en el qual indicava que l'informe es remetria posteriorment,  
Vist que, el 29 de novembre de 1994, es van consultar l'Ajuntament de Culla i la Direcció General de Patrimoni Artístic,  
Vist que, el 2 de desembre de 1994, es va rebre l'informe de la Direcció Territorial de Medi Ambient de Castelló que fa les següents consideracions:  
1) L'àrea compresa entre els punts 4 i 17 (sector nord) del plànol de traçat a escala 1:5.000 està ocupada per vegetació ben desenvolupada de densitat mitjana/alta. Per això, es recomana que s'aprofiten els bancals existents en la construcció, a fi d'evitar afeccions a la massa vegetal.  
2) El volum de material excedent de l'excavació haurà de ser depositat en un abocador d'inerts legalitzat o en un lloc adequat i s'indicarà, prèviament, on es depositaran els materials sobrants.  
3) No es considera necessària la revegetació de talussos si s'executa l'obra en el període hivernal quan hi ha un major grau d'humitat del sòl.  
4) En la construcció de la pista es prendran en compte els encreuaments amb la via pecuària denominada "assagador del pou de la Pica" en els punts 2 i 20, aproximadament, dels plànols de traça 1:5.000 i l'amplària legal dels quals, de 18-25 metres, haurà de ser respectada.  
Vist que la informació pública va ser duta a terme per l'Ajuntament de Culla, en el període de la qual no s'hi van produir al.legacions, segons acredita el certificat del secretari de l'Ajuntament remés el dia 23 de març de 1995.  
Atés que es tracta d'una via de servei particular, l'objecte de la qual és facilitar l'accés per a la realització de treballs de repoblació i que n'hi ha altres possibilitats de disseny quant a l'amplària final de la pista amb menor impacte ambiental,   
Atés que, d'acord amb la informació que posseeix aquesta Conselleria, no hi ha a l'àrea objecte del projecte jaciments arqueològics inventariats,  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva de l'esmentat projecte, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament,  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, i la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i d'altres disposicions que li són aplicables,  
Atés que l'article 5é de la Llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei,  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, text refós aprovat per l'Ordre de 23 de juny de 1994, del Conseller de Medi Ambient, atribueix a la Direcció General de Qualitat Ambiental la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent Declaració d'Impacte Ambiental.  
Primer   
Estimar acceptable, a l'únic efecte ambiental, sense perjudici de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, la construcció d'una pista forestal a la finca Mas de L'Alar, promoguda per la Sra. Vicenta Vallés Folguerá i la Sra. M. Elvira Aparicio Sans, d'acord amb les previsions contingudes en l'estudi d'impacte ambiental i les següents condicions:  
1) L'amplària projectada i proposada en l'estudi d'impacte ambiental es modificarà d'acord amb els següents criteris:  
1.a) Entre els punts 1 i 22 de la traça -d'acord amb el plànol 1:5.000 inclós en l'estudi d'impacte ambiental- l'amplària total del camí tindrà un màxim de 3 metres.  
1.b) Entre els punts 21 i 29 es podrà condicionar el terreny en forma de senda amb una amplària final màxima d'1,5 m.   
2) Es respectarà, tant en la fase de construcció com en la de funcionament la via pecuària denominada "assagador del Pou de la Pica ", l'amplària legal de la qual és de 18-25 metres i que creua la pista projectada aproximadament en els punts 2 i 20 (d'acord amb el plànol de traça 1:5.000 inclós en l'estudi d'impacte ambiental).  
3) Si durant la fase de construcció es detectara qualsevol vestigi de resta arqueològica, el titular té l'obligació de fer saber-ho immediatament a la Conselleria de Cultura i adoptar les mesures pertinents per a la seua protecció i conservació.  
4) L'accés al camí serà restringit per mitjà d'un sistema de tancament d'aquest i el propietari col.laborarà en la lluita contra incendis lliurant una còpia de la clau de l'accés al camí als serveis forestals dependents de la Conselleria de Medi Ambient.  
5) Als trams on la vegetació existent presenta una major densitat, s'adaptarà el traçat als bancals existents o zones menys cobertes i, en tot cas, es prendrà en compte l'Ordre del 20 de desembre de 1985 de la Conselleria d'Agricultura i Pesca sobre protecció d'espècies endèmiques i amenaçades.  
6) L'emmagatzemament o eliminació mitjançant crema de les restes vegetals generades en la fase prèvia de la construcció es faran d'acord amb allò disposat en l'Ordre de 30 de març de 1994 de la Conselleria de Medi Ambient per la qual es regulen les mesures generals de prevenció contra incendis.  
7) Si calguera l'obtenció de préstecs per a la subbase, aquests provindran de pedreres legalitzades i no es permetrà en cap cas l'excavació en una superfície distinta a la que ocupe la caixa del camí.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte de tràmit definitiu en via administrativa, no es podrà interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar tots els mitjans que estimen oportuns per defensar el seu dret.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental.  
València, 3 de maig de 1995  
DECLARACIó D'IMPACTE AMBIENTAL  
Vist l'expedient 052/94-AIA sobre granja porcina d'enceball a la partida Palanques del terme municipal de Coves de Vinromà (Castelló), el promotor del qual és el Sr. Francisco Barberá Sales.  
Vist que la documentació, formada per l'expedient municipal, el projecte i l'estudi d'impacte ambiental va ser remés a través de la Comissió Provincial de Qualificació d'Activitats de Castelló,  
En l'expedient municipal s'inclouen els informes dels tècnics municipals i del coordinador veterinari de l'àrea 02 del Servei Valencià de Salut. L'informe del tècnic i de l'arquitecte municipals indica que "l'emplaçament de l'activitat està d'acord amb les ordenances municipals i plans d'Ordenació Urbana; en la mateixa zona o en les seues proximitats no hi ha altres activitats anàlogues que puguen produir efectes additius".  
L'informe del coordinador veterinari indica que "el projecte es considera ajustat quant a les seues condicions sanitàries generals i mesures correctores aplicades. No obstant això, la distància aproximada de mig quilòmetre (amidada sobre el plànol presentat) al nucli poblacional més pròxim no s'adapta al Reglament d'Activitats Molestes, Insalubres, Nocives i Perilloses de 30 de novembre de 1961".  
Vist que s'ha procedit al tràmit d'informació pública mitjançant inserció d'anuncis en el tauler d'anuncis i en el Butlletí Oficial de la Província, i la comunicació als veïns propers al lloc. El secretari de l'Ajuntament indica que, transcorregut el període d'informació pública, no s'hi han presentat al.legacions,  
Vist que l'objecte del projecte és reconvertir una nau existent dedicada a l'engreix de pollastres en nau d'enceball de ramat porcí. Actualment, el promotor té dues naus dedicades, una a l'engreix de ramat porcí, i l'altra a la cria de pollastres, i desitja dedicar totes dues naus a l'enceball de ramat porcí.  
La capacitat de l'explotació serà de 1.000 porcells per cicles i es preveu realitzar tres cicles a l'any.  
La producció de fem fluid integral (mescla de dejeccions sòlides i orins) per a cada cicle serà, atenent un 8% del pes viu de la producció diària i un augment mitjà de pes de 5 kg/setmana durant 16 setmanes, partint d'un pes inicial de 10 kg, d'uns 660.000 kg, amb un total de 1.980.000 kg/any. Atés que la densitat del purí és de 1,20, es produiran 560 metres cúbics per cicle amb un total de 1.680 m3 a l'any. Segons indica l'estudi d'impacte ambiental, el fem es manejarà de forma líquida i s'eliminarà distribuint-lo sobre el sòl agrícola a mesura que es produïsca, utilitzant-hi cisternes remolcades capaces d'omplir-se amb el contingut del depòsit impermeable on aboquen les fosses de la nau. Es preveu aportar 40 m3 de purins per hectàrea en una superfície mínima de 45 hectàrees.  
Vist que els animals morts són depositats en contenidors hermètics d'on seran retirats per una empresa especialitzada,  
Vist que se li va sol.licitar que ampliara l'estudi d'impacte ambiental en els següents punts:  
- Ha de buscar-se un tractament que garantisca que l'ús dels residus ramaders (fems i purins) en camps agrícoles és adequat, tant des del punt de vista de contingut en elements nutritius com des del punt de vista sanitari.  
- Justificació de la seua demanda com adob orgànic. S'ha d'indicar les característiques de sòls, cultius, superfície, dosis i època d'aplicació, i localització dels camps receptors d'aquests residus.  
- Elaboració d'un programa de vigilància ambiental que permeta controlar les característiques dels fems i purins tractats, l'evolució dels sòls adobats amb aquests per tal d'establir-hi les relacions més adequades.  
Vist que, en resposta a aquest requisit, s'ha rebut una ampliació de l'estudi d'impacte ambiental en el qual el tractament proposat és un pretractament del fem mitjançant procediments microbiològics. El producte que s'ha d'utilitzar és un consorci de bacteris especialitzats i adaptats que fan una fermentació aeròbica i es transformarà la descomposició amoniacal en nitrits i respiració nítrica alliberant, al seu torn, enzimes que descomponguen part de la matèria orgànica en suspensió, convertint-la en aminoàcids, àcids húmics i oligoelements apreuats, com també transformen la descomposició del carboni en diòxid de carboni i rebaixen la salinitat, ja que, en produir els esmentats àcids húmics, aquests trenquen les molècules de sal.  
El procés de tractament de purins en la granja tindria diverses fases:  
1a fase. Tractament en els canals de dejecció on es reduirà la volatilització de l'amoníac entre els 20 i 30" evitant pèrdues en el valor agronòmic del fem, pudors, contaminació atmosfèrica i es milloraran les condicions sanitàries tant del graner com dels animals.  
2a fase.Separació sòlids-líquids. El purí, una vegada tractat, passaria per un tamís protegit per dos enreixats situats a la fossa de purins i servirà al mateix temps d'eixida d'aires de la fossa.  
La separació del sòlid resultant es presenta carregat de líquid, per la qual cosa s'ha de retirar-lo i dur-lo a una era que estarà situada a uns metres de la fossa on es depositarà. L'era serà de 4 m2 formada per una solera de formigó d'una inclinació de 20ø rodejada d'un rastell de rajola de 20 cm. En el punt més baix es recolliran en una canaleta els líquids que traspuen per a tornar-los a la fossa de purins.  
3a fase.Tractament en la fossa de purins. Característiques de la fossa:  
La fossa serà d'obra per a assegurar la seua estanqueïtat i soterrada amb un revestiment interior de pintura o quitrà en tota la seua superfície. Estarà coberta per a evitar així els pudors, la multiplicació de paràsits i insectes i reduir la dessecació de la capa superior, com també evitar que reculla les aigües pluvials. El volum d'aquesta fossa és de 104 m3.  
Vist que, segons els càlculs realitzats, l'estudi indica que s'obté una producció anual de 8.026 kg de nitrogen total que, repartit en 45,0196 hectàrees, fa una mitjana de 178,3 kg. de nitrogen per hectàrea. Quant als fosfats, es produiran aproximadament 6.879 kg, equivalents a 152,8 kg. per hectàrea. D'acord amb l'ofici de l'Ajuntament de Coves de Vinromà (Castelló) el promotor disposa per a utilitzar els purins com adob orgànic de 45,0196 hectàrees pertanyents a ell i a la seua dona, de les quals 14,96 hectàrees es dediquen al cultiu d'ametlers, 27,8 hectàrees al d'olivers i la resta, 2,25 hectàrees al d'horta.  
Atés que, per a poder avaluar l'eficàcia del tractament de residus aplicat, es faran anàlisis del producte resultant en finalitzar el tractament, almenys una vegada durant el primer any. Segons el resultat obtingut, es podrà modificar el tractament o demanar-ne noves anàlisis,  
Atés que els residus sòlids procedents de la fase de separació sòlid-líquid hauran de sotmetre's a un procés de compostatge previ a la seua utilització com adob orgànic. En aquest procés ha de controlar-se la temperatura, la humitat, i la no producció de pudors i agents vectors.  
Aquesta separació ha de ser més efectiva, almenys entre un 30-50%, per a millorar el rendiment del sistema proposat, com també el posterior tractament de sòlids, i un residu líquid amb menys material fermentable.  
Els líquids resultants han de sotmetre's a un aireig forçat que garantisca l'obtenció d'un producte útil i beneficiós per al seu ús en agricultura.  
Atés que les instal.lacions han d'estar dins del tancat perimetral i disposar d'un gual sanitari. Al voltant del tancat perimetral es crearà un apantallament arbori per a facilitar la integració de les instal.lacions,  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva de l'esmentat projecte, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament,  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, i la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i d'altres disposicions que li són aplicables,  
Atés que l'article 5é de la Llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei,  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, text refós aprovat per l'Ordre de 23 de juny de 1994, del Conseller de Medi Ambient, atribueix a la Direcció General de Qualitat Ambiental la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent Declaració d'Impacte Ambiental.  
Primer   
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte de granja porcina d'encebament a la partida de Palanques del terme municipal de Coves de Vinromà (Castelló) el promotor del qual és el Sr. Francisco Barberá Sales, atenent allò disposat en l'estudi d'impacte ambiental presentat i la seua ampliació, i sempre que es complesquen, a més, les següents condicions:  
A) Mesures correctores:  
1. Millorar el sistema de separació de sòlids-líquids perquè es garantisca l'obtenció, almenys, d'un 30-50% de sòlids. Els sòlids se sotmetran a un procés de compostatge controlat que garantisca una correcta fermentació i l'absència de pudors i agents vectors. Els líquids resultants se sotmetran a un aireig forçat.  
2. Creació de tancat perimetral i gual sanitari. Junt al tancat perimetral es crearà un apantallament arbori o arbustiu per a facilitar la integració paisatgística de les instal.lacions.  
B) Programa de vigilància ambiental:  
1.Una vegada posat en marxa el tractament es duran a terme les anàlisis corresponents que en permeten conéixer l'eficàcia. Aquestes anàlisis es presentaran una vegada a l'any i, segons el resultat, es podrà aplicar, si cal, les correccions oportunes del tractament.  
2. Qualsevol variació que es produïsca tant en el tractament como en la posterior destinació dels residus es comunicarà a aquesta direcció general.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte de tràmit definitiu en via administrativa, no es podrà interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar tots els mitjans que estimen oportuns per defensar el seu dret.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental.  
València, 3 de maig de 1995  
DECLARACIó D'IMPACTE AMBIENTAL  
Vist l'expedient 052/93-AIA sobre projecte d'explotació d'engreix de ramat porcí a la partida Enrieres del terme municipal de Coves de Vinromà (Castelló), el promotor del qual és el Sr. Vicente Sancho Adell.  
Vist que la documentació, formada per l'expedient municipal i el projecte d'activitat, i l'estudi d'impacte ambiental, ha sigut remesa a través de la Comissió Provincial de Qualificació d'Activitats de Castelló,  
Segons consta en l'expedient municipal, s'ha procedit a la informació pública mitjançant un anunci publicat en el Butlletí Oficial de la Província número 3 de data 7 de gener de 1993. Una vegada finalitzat el període d'informació pública, no s'han presentat al.legacions segons la diligència efectuada pel secretari de l'Ajuntament,  
L'informe de Sanitat realitzat pel veterinari de la Conselleria de Sanitat indica que les mesures correctores proposades en la memòria es consideren suficients; a la mateixa zona o en les seues proximitats no hi ha activitats semblants.  
L'informe de l'arquitecte municipal indica, entre d'altres punts, que l'emplaçament està d'acord amb les ordenances i els plans d'Ordenació Urbana.  
Vist que l'objecte del projecte és la construcció de dues naus de 63x7 i 50x7 metres que albergaran 520 porcells la primera i 416 porcells la segona per al seu engreix i el posterior transport a l'escorxador. El promotor disposa en la mateixa parcel.la de dues naus d'engreix de porcs de 290 places i 400 places. L'activitat, per tant, consistirà en l'engreix de 1.626 porcells per cicle.  
Els animals morts són eliminats mitjançant el seu soterrament en fossa i seran coberts amb cal viva.  
Vist que se li va sol.licitar que ampliara l'estudi d'impacte ambiental en els punts següents:  
- Tractament previ dels residus ramaders i justificació del sistema elegit des del punt de vista sanitari i de valor com adob orgànic.  
- Justificació de la seua demanda com adob orgànic, a més, de la indicació de les característiques dels sòls i cultius sobre els quals s'aplicarà, com també les dosis que s'hi recomanen.  
- Localització de l'activitat sobre plànol cartogràfic a escala 1:25.000  
Com a resultat d'aquest requeriment es va presentar l'annex d'avaluació d'impacte ambiental, que no reunia els requisits exigits en la sol.licitud anterior per la qual cosa se li va tornar a demanar la mencionada ampliació.  
Vist que, atés que no es complia el requisit sol.licitat d'ampliació de documentació, es va comunicar al promotor que, d'acord amb l'article 92.1 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú, si no es presentava la documentació en un període de tres mesos, es produiria la caducitat de l'expedient,  
Vist que, en resposta a aquest requisit, el promotor va presentar la documentació sol.licitada. En aquesta ampliació s'indica que s'ha adoptat un tractament del fem per un procediment microbiològic. El producte que s'ha d'utilitzar és un consorci de bacteris especialitzats i adaptats que realitzen una fermentació aeròbica, transformen la descomposició amoniacal en nitrits i respiració nítrica, la matèria orgànica en suspensió i la converteixen en aminoàcids, àcids húmics i oligoelements.  
El procés es divideix en tres fases:  
1a fase. Tractament en els canals de dejecció on es reduirà la volatilització de l'amoníac entre els 20 i 30" evitant pèrdues en el valor agronòmic del fem, pudors, contaminació atmosfèrica i es milloraran les condicions sanitàries tant del graner com dels animals.  
2a fase.Separació sòlids-líquids. El purí, una vegada tractat, passaria per un tamís protegit per dos enreixats situats a la fossa de purins i servirà al mateix temps d'eixida d'aires de la fossa.  
La separació del sòlid resultant es presenta carregat de líquid, per la qual cosa s'ha de retirar-lo i dur-lo a una era que estarà situada a uns metres de la fossa on es depositarà. L'era serà de 4 m2 formada per una solera de formigó d'una inclinació de 20ø rodejada d'un rastell de rajola de 20 cm. En el punt més baix es recolliran en una canaleta els líquids que traspuen per a tornar-los a la fossa de purins.  
3a fase.Tractament en la fossa de purins. Característiques de la fossa:  
La fossa serà d'obra per a assegurar la seua estanqueïtat i soterrada amb un revestiment interior de pintura o quitrà en tota la seua superfície. Estarà coberta per a evitar així els pudors, la multiplicació de paràsits i insectes i reduir la dessecació de la capa superior, com també evitar que reculla les aigües pluvials. El volum d'aquesta fossa és de 104 m3.  
Vist que, segons els càlculs realitzats, l'estudi indica que s'obté una producció anual de 12.842 kg de nitrogen total que, repartits en 39,0679 hectàrees fa una mitjana de 328,70 kg per hectàrea. Quant al P2O5 es produiran uns 11.006 kg, equivalents a 281,70 kg per hectàrea.Segons un ofici de l'Ajuntament de Coves de Vinromà, el promotor disposa de 39,0679 hectàrees dedicades al cultiu d'ametlers (23,8 ha), al cultiu d'olivers (13,76 ha) i la resta a horta (1,5 ha).  
Atés que, per a poder avaluar l'eficàcia del tractament de residus aplicat, es faran anàlisis del producte resultant en finalitzar el tractament, almenys una vegada durant el primer any. Segons el resultat obtingut, es podrà modificar el tractament o demanar-ne noves anàlisis,  
Atés que els residus sòlids procedents de la fase de separació sòlid-líquid hauran de sotmetre's a un procés de compostatge previ a la seua utilització com adob orgànic. En aquest procés ha de controlar-se la temperatura, la humitat, i la no producció de pudors i agents vectors.  
Aquesta separació ha de ser més efectiva, almenys entre un 30-50%, per a millorar el rendiment del sistema proposat, com també el posterior tractament de sòlids, i un residu líquid amb menys material fermentable.  
Els líquids resultants han de sotmetre's a un aireig forçat que garantisca l'obtenció d'un producte útil i beneficiós per al seu ús en agricultura.  
Atés que les instal.lacions han d'estar dins del tancat perimetral i disposar d'un gual sanitari. Al voltant del tancat perimetral es crearà un apantallament arbori per a facilitar la integració de les instal.lacions,  
Atés que la quantitat prevista de nitrogen per hectàrea sembla elevada i no s'han de superar els 200 kg per hectàrea,  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva de l'esmentat projecte, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament,  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, i la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i d'altres disposicions que li són aplicables,  
Atés que l'article 5é de la Llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei,  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, text refós aprovat per l'Ordre de 23 de juny de 1994, del Conseller de Medi Ambient, atribueix a la Direcció General de Qualitat Ambiental la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent Declaració d'Impacte Ambiental.  
Primer   
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte d'explotació d'engreix de ramat porcí a la partida Enrieres del terme municipal de Coves de Vinromà (Castelló) el promotor del qual és el Sr. Vicente Sancho Adell atenent allò disposat en l'estudi d'impacte ambiental presentat i les seues ampliacions, i sempre que es complesquen, a més, les següents condicions:  
A) Mesures correctores:  
1. Millorar el sistema de separació de sòlids-líquids perquè es garantisca l'obtenció, almenys, d'un 30-50% de sòlids. Els sòlids se sotmetran a un procés de compostatge controlat que garantisca una correcta fermentació i l'absència de pudors i agents vectors. Els líquids resultants se sotmetran a un aireig forçat.  
2. La dosi d'adobat per hectàrea no ha de superar els 200 kg de nitrogen, per la qual cosa s'haurà d'ampliar la superfície necessària de cultius.  
3. Creació de tancat perimetral i gual sanitari. Junt al tancat perimetral es crearà un apantallament arbori o arbustiu per a facilitar la integració paisatgística de les instal.lacions.  
B) Programa de vigilància ambiental:  
1.Una vegada posat en marxa el tractament es duran a terme les anàlisis corresponents que en permeten conéixer l'eficàcia. Aquestes anàlisis es presentaran una vegada a l'any i, segons el resultat, es podrà aplicar, si cal, les correccions oportunes del tractament.  
2. Qualsevol variació que es produïsca tant en el tractament como en la posterior destinació dels residus es comunicarà a aquesta direcció general.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte de tràmit definitiu en via administrativa, no es podrà interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar tots els mitjans que estimen oportuns per defensar el seu dret.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental.  
València, 5 de maig de 1995  
DECLARACIó D'IMPACTE AMBIENTAL  
Vist l'expedient 125/95-AIA sobre un projecte d'instal.lació de planta de cogeneració de cicle combinat, per a generació de vapor i electricitat, consumint gas natural, de l'empresa Colortex, SA, amb domicili social i industrial a Avda. Ramón y Cajal, s/n, 46810 Ontinyent (València).  
Vist que, en data 5 de maig de 1995, el Servei Territorial d'Indústria i Energia de València ens va remetre el projecte i el seu estudi d'impacte ambiental,  
Vist que ha sigut exposat al públic mitjançant un anunci en el Butlletí Oficial de la Província número 50, de 28 de febrer de 1995, sense que s'hi hagen presentat al.legacions, segons un certificat del Servei Territorial d'Indústria i Energia de València, amb data d'entrada en aquesta Conselleria 5 de maig de 1995.   
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva de l'esmentat projecte, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament,  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, i la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i d'altres disposicions que li són aplicables,  
Atés que l'article 5é de la Llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei,  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, text refós aprovat per l'Ordre de 23 de juny de 1994, del Conseller de Medi Ambient, atribueix a la Direcció General de Qualitat Ambiental la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent Declaració d'Impacte Ambiental.  
Primer   
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte d'instal.lació de planta de cogeneració de cicle combinat, per a generació de vapor i electricitat, consumint gas natural, promogut per l'empresa Colortex, SA, d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i les condicions i precisions següents:  
1) L'oli del sistema de lubricació, possibles vessaments del motor, bateries, filtres procedents dels circuits de trasbals de l'oli, i en general qualsevol altra substància que puga ser catalogada com a residu tòxic i perillós, serà adequadament emmagatzemada i etiquetada, i lliurada a un gestor autoritzat, segons allò disposat en el Reial Decret de 20 de juliol de 1988, número 833/1988, de Residus Tòxics i Perillosos. Pel fet de ser productor de residus tòxics i perillosos, l'empresa estarà subjecta a tot allò disposat en l'anterior Reial Decret, com també a la Llei 20/86 de 14 de maig.  
2) Les emissions de gasos a l'atmosfera estaran en tot moment dins dels límits marcats pel quadre 27 ("Activitats industrials diverses no especificades en aquest annex"), de l'annex IV ("Nivells d'emissió de contaminants a l'atmosfera per a les principals activitats industrials potencialment contaminants de l'atmosfera"), corresponent al Decret 833/1975, de 6 de febrer, pel qual es desenvolupa la Llei 38/1972, de 22 de desembre de Protecció de l'Ambient Atmosfèric.  
3) Tots els gasos d'escapament procedents de la combustió en els motors, eixiran a l'exterior a través de fumerals que compliran en tot moment l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera.  
4) Es dotarà a la instal.lació de la infraestructura permanent que permeta, en qualsevol moment, la presa de mostres per al control, inspecció i vigilància del nivell d'emissions.  
5) S'incorporaran els silenciadors i equips necessaris per a la reducció dels nivells sonors, de forma que no es transmeta a possibles habitatges, cases de camp i en general qualsevol edificació pròxima, més de 40 dB(A) diürns (de 8 h. a 22 h.) ni més de 30 dB(A) nocturns (de 22 h. a 8 h.)  
6) Es realitzarà un control anual dels nivells i de la composició de gasos emesos a l'atmosfera per una empresa col.laboradora de l'Administració. El dit control complirà els requisits exigits en el Decret 833/1975, de 6 de febrer, pel qual es desenvolupa la Llei 38/1972, de 22 de desembre, de Protecció de l'Ambient Atmosfèric i els resultats seran remesos a aquesta direcció general.  
7) A fi de reduir les emissions de NOx, s'aconsella la instal.lació d'un sistema catalític de reducció selectiva, o un altre procediment anàleg, que elimine gran part del contingut de NOx dels gasos d'escapament.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte de tràmit definitiu en via administrativa, no es podrà interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar tots els mitjans que estimen oportuns per defensar el seu dret.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental.  
València, 9 de maig de 1995  
DECLARACIó D'IMPACTE AMBIENTAL  
Vist l'expedient 040/95-AIA, sobre el projecte de revisió de les Normes Subsidiàries de Planejament del municipi de Formentera de Segura (el Baix Segura), promogut pel seu Ajuntament.  
Vist que, amb data 2 de febrer de 1995, l'Ajuntament de Formentera de Segura va presentar, en la Conselleria de Medi Ambient, la documentació urbanística de la revisió de les Normes Subsidiàries de Planejament del municipi, junt amb el corresponent estudi d'impacte ambiental i els certificats de l'exposició pública i l'aprovació provisional,  
Vist que l'estudi d'impacte ambiental ha sigut sotmés a informació pública, pel termini d'un mes, mitjançant un anunci publicat en el Butlletí Oficial de la Província d'Alacant, número 94, de 24 d'abril de 1994, sense que s'hi presentara cap al.legació durant el període d'exposició, segons el certificat que consta en l'expedient,  
Vist que, d'acord amb allò previst en l'article 18 del Decret 162/90, de 15 d'octubre, Reglament de la Llei 2/89 de 3 de març, d'Impacte Ambiental, es va consultar la Direcció Territorial d'Alacant, de la Conselleria de Medi Ambient. La dita direcció informa que no es coneixen valors ambientals dignes de protecció que puguen veure's afectats pel projecte de revisió de Normes Subsidiàries. Unicament hi ha una via pecuària que travessa el municipi (Colada de los Palacios) que hauria de qualificar-se amb alguna figura de protecció i quedar reflectida en els plànols d'ordenació i en les ordenances amb la seua normativa de protecció.  
Atés que la documentació examinada conté, entre d'altres, les següents determinacions:  
\* El municipi de Formentera de Segura es troba sotmés a risc alt d'inundació per desbordament del riu Segura. El mateix estudi d'impacte ambiental (pàg. 51) indica que la delimitació proposada per al sòl urbà i urbanitzable no és la idònia, ja que correspon a la zona més exposada a les inundacions en cas d'avingudes. La recent canalització del riu Segura, al seu pas pel terme, reduiria notablement el risc d'inundació.  
\* Les aigües residuals son tractades en una estació depuradora, que segons la memòria es troba en acceptables condicions de funcionament. No obstant això, no s'ha determinat la ubicació d'aquesta depuradora ni s'indiquen les seues característiques; d'altra part, la documentació examinada no justifica suficientment la connexió de les aigües residuals produïdes en el nucli de Los Palacios a l'esmentada estació.  
\* Els residus sòlids urbans són recollits i transportats a una planta de tractament situada fora del terme municipal. Com en el cas anterior, no s'indica quina és aquesta planta ni la seua situació legal.  
\* En l'Inventari de Jaciments Arqueològics de la Comunitat Valenciana no consta cap jaciment conegut al terme. L'únic edifici d'interés, segons l'estudi d'impacte ambiental, és el molí àrab situat junt al riu Segura.  
Atés que, segons el Pla Director de Sanejament i Depuració de la Comunitat Valenciana, Formentera de Segura compta amb una depuradora de fangs activats en funcionament, l'estat actual de la qual es qualifica com a bo. Igualment, segons el Catàleg d'Estacions Depuradores d'Aigües Residuals de la Comunitat Valenciana (Entitat de Sanejament, 1993), l'esmentada depuradora dóna servei a una població equivalent de 1.940 habitants i ocupa una superfície de 875 m2,  
Atés que, segons la informació disponible en el Servei de Residus i Contaminació d'aquesta Conselleria, la recollida dels residus sòlids urbans del municipi s'efectua actualment a través d'una empresa privada, que els trasllada a una planta de compostatge situada al terme municipal de Pilar de la Horadada. Malgrat això, està prevista una solució mancomunada al tractament dels residus de la comarca, mitjançant la instal.lació d'un abocador controlat a Torremendo,  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva de l'esmentat projecte, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament,  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, i la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i d'altres disposicions que li són aplicables,  
Atés que l'article 5é de la Llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei,  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, text refós aprovat per l'Ordre de 23 de juny de 1994, del Conseller de Medi Ambient, atribueix a la Direcció General de Qualitat Ambiental la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent Declaració d'Impacte Ambiental.  
Primer   
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte de revisió de les Normes Subsidiàries de Planejament del municipi de Formentera de Segura (el Baix Segura), amb les mesures correctores incloses en l'estudi d'impacte ambiental, i sempre que es complisquen les condicions següents:  
\* La ubicació de l'estació depuradora d'aigües residuals del municipi haurà de determinar-se en els plànols d'ordenació de les Normes Subsidiàries i la dita estació es classificarà com a sistema general. L'àrea determinada inclourà, a més, una superfície suficient per a permetre, si s'escau, l'ampliació de la depuradora per a donar servei al sostre poblacional previst en les Normes. Igualment, es justificarà documentadament la connexió de les aigües residuals produïdes al nucli de Los Palacios a l'esmentada estació depuradora.  
\* Les Normes hauran d'incloure una reserva de sòl per a la ubicació d'un abocador de residus sòlids inerts en sòls aptes per a tal fi, preferentment buits del terreny amb escassa qualitat ambiental i amb una superfície no inferior a 0,5 hectàrees. Paral.lelament, l'Ajuntament establirà una normativa que prohibisca l'abocament incontrolat d'enderrocs al terme municipal.  
\* Les vies pecuàries existents al terme municipal hauran d'incloure's en la documentació gràfica i escrita de les Normes Subsidiàries, en els termes recollits en l'informe emés sobre això per la Direcció Territorial d'Alacant de la Conselleria de Medi Ambient. En qualsevol cas, el desenvolupament de la Unitat d'Execució U.E.R. número 3 haurà de prendre en compte la servitud de la via pecuària Colada de los Palacios.  
\* Les Normes Subsidiàries hauran d'establir explícitament les mesures de protecció del molí àrab situat al marge esquerre del riu Segura, considerat com a edifici d'interés en la normativa urbanística. Qualsevol actuació que es realitze en l'entorn d'aquest molí -incloent l'habilitació de la zona verda circumdant- haurà de comptar amb l'informe favorable de la Conselleria de Cultura.  
\* Atenent al risc d'inundació existent al terme municipal, en el desenvolupament de les unitats d'execució U.E.R. 1 i 4, com també en el pla parcial que desenvolupe el J.O.G.P. número 1, s'hauran d'incloure les mesures correctores necessàries per a minimitzar aquest risc; els dits instruments de desenvolupament hauran de comptar amb l'informe favorable previ emés pel Servei de Protecció Civil de la Conselleria d'Administració Pública.  
\* Igualment, s'haurà de prendre en compte el risc d'inundació en el disseny dels espais lliures adjacents al llit del Segura, de manera que es preveja el possible pas de vessaments i la seua reconducció al llit del riu.  
\* Les consideracions anteriors hauran d'incorporar-se a la documentació tècnica de les Normes Subsidiàries.  
\* Durant el període de vigència de les Normes Subsidiàries l'Ajuntament presentarà, amb una periodicitat anual i davant la Conselleria de Medi Ambient, un informe ambiental en què es donarà compte del compliment del programa de vigilància ambiental descrit en l'apartat VI de l'estudi d'impacte ambiental del projecte.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte de tràmit definitiu en via administrativa, no es podrà interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar tots els mitjans que estimen oportuns per defensar el seu dret.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental.  
València, 10 de maig de 1995  
DECLARACIó D'IMPACTE AMBIENTAL  
Vist l'expedient 016/94-AIA sobre projecte d'ampliació de granja porcina d'engreix a la partida Cova Xurra del terme municipal de Torreblanca (Castelló) el promotor del qual és la Sra. Rosa Monferrer Fabregat.  
Vist que la documentació, formada per l'expedient municipal i el projecte d'activitat en el qual s'incloïa en l'annex 2 l'avaluació d'impacte ambiental, va ser remesa per la Comissió Provincial de Qualificació d'Activitats de Castelló,  
En l'expedient municipal es recullen els informes del cap local de Sanitat i l'informe del tècnic municipal en els quals figuren de forma succinta els següents punts:  
- "...L'emplaçament està d'acord amb les ordenances municipals i plans d'Ordenació Urbana. La qualificació urbanística de l'àrea de localització de l'activitat és la de sòl no urbanitzable ordinari en el qual es permet l'activitat esmentada.  
- En la mateixa zona o en les seues proximitats no hi ha altres activitats anàlogues que puguen produir efectes additius.  
- Les mesures correctores que es descriuen en la memòria es consideren suficients."  
Així mateix, segons fa constar l'alcalde de l'Ajuntament de Torreblanca, mitjançant l'enviament de fotocòpies autenticades, l'expedient va ser sotmés a informació pública mitjançant la inserció d'un anunci en el tauler d'anuncis de l'Ajuntament i en el Butlletí Oficial de la Província número 133 de data 4 de novembre de 1993. Durant el període d'informació pública no s'hi han presentat al.legacions.  
Vist que l'objecte del projecte és la construcció d'una nau, de 32'50 x 6 metres, per a l'ampliació d'una explotació destinada a la producció porcina en règim d'integració.  
La nau constarà de 14 cubiculums, en 13 dels quals s'introduiran 10 porcells en cadascun i en el restant 7 porcells. El procés de producció previst és engreixar tres ventrades a l'any amb un total de 4.878 porcs. En cada cicle s'engrossiran 936 porcells.  
Les dejeccions, tant sòlides com líquides, seran recollides i emmagatzemades en una fossa de purins, d'on s'extrauran periòdicament per a traslladar-los mitjançant una cisterna adequada a diferents explotacions agrícoles, on s'utilitzaran com adob agrícola.  
Els animals que muiren en l'explotació seran retirats per una empresa especialitzada en el tractament de cadàvers.  
Vist que es va sol.licitar al promotor que ampliara l'estudi d'impacte ambiental en els següents punts:  
1. Descripció del conjunt de l'activitat.  
2. Ha de buscar-se un tractament que s'ha d'efectuar sobre els purins de forma que quede garantit que resulta un adob adequat des del punt de vista sanitari i amb valor en elements nutritius.  
3. Justificar la seua demanda com adob orgànic, com també indicar a quins cultius s'aplica, necessitats d'aquests i època d'aplicació.  
4. Recordar-li que l'estudi d'impacte ambiental és un document tècnic distint i independent dels documents tècnics del projecte.  
Vist que, en resposta a aquesta sol.licitud, el promotor remet un exemplar d'"Avaluació d'impacte ambiental del projecte d'explotació de ramat porcí". En aquesta ampliació s'indica que s'ha adoptat un tractament del fem per un procediment microbiològic. El producte que s'ha d'utilitzar és un consorci de bacteris especialitzats i adaptats que fan una fermentació aeròbica i es transformarà la descomposició amoniacal en nitrits i respiració nítrica i la matèria orgànica en suspensió, convertint-la en aminoàcids, àcids húmics i oligoelements.  
El procés es divideix en tres fases:  
1a fase.Tractament en els canals de dejecció on es reduirà la volatilització de l'amoníac entre els 20 i 30" i s'evitarà pèrdues en el valor agronòmic del fem, mals olors, contaminació atmosfèrica i es milloraran les condicions sanitàries tant del graner com dels animals.  
2a fase.Separació sòlids-líquids. El purí, una vegada tractat, passaria per un tamís protegit per dos enreixats situats a la fossa de purins i servirà al mateix temps d'eixida d'aires de la fossa.  
La separació del sòlid resultant es presenta carregat de líquid, per la qual cosa s'ha de retirar-lo i dur-lo a una era que estarà situada a uns metres de la fossa on es depositarà. L'era serà de 4 m2 formada per una solera de formigó d'una inclinació de 20ø rodejada d'un rastell de rajola de 20 cm. En el punt més baix es recolliran en una canaleta els líquids que traspuen per a tornar-los a la fossa de purins.  
3a fase.Tractament en la fossa de purins. Característiques de la fossa:  
La fossa serà d'obra per a assegurar la seua estanqueïtat i soterrada amb un revestiment interior de pintura o quitrà en tota la seua superfície. Estarà coberta per a evitar així els mals olors, la multiplicació de paràsits i insectes i reduir la dessecació de la capa superior, com també evitar que reculla les aigües pluvials.  
Vist que, segons els càlculs realitzats, l'estudi indica que s'obté una producció anual de 7.025 kg de nitrogen total que, repartits en 112'9945 hectàrees fa una mitjana de 62'20 kg. Quant al P2O5 es produiran aproximadament 6.020 kg que, per a la superfície prevista, suposa 33'30 kg per hectàrea. Segons l'informe de l'Alcaldia, la Sra. Rosa Monferrer Fabregat disposa de 112'9945 hectàrees per a utilitzar els purins com adob orgànic. D'aquesta superfície, 32'21 Ha es dediquen al cultiu de cítrics, 60'32 al cultiu de garrofa i 20'46 ha al d'horta.  
Atés que, per a poder avaluar l'eficàcia del tractament de residus aplicat, es faran anàlisis del producte resultant en finalitzar el tractament, almenys una vegada durant el primer any. Segons el resultat obtingut, es podrà modificar el tractament o demanar-ne noves anàlisis,  
Atés que els residus sòlids procedents de la fase de separació sòlid-líquid hauran de sotmetre's a un procés de compostatge previ a la seua utilització com adob orgànic. En aquest procés ha de controlar-se la temperatura, la humitat, i la no producció de mals olors i agents vectors.  
Aquesta separació ha de ser més efectiva, almenys entre un 30-50%, per a millorar el rendiment del sistema proposat, com també el posterior tractament de sòlids, i un residu líquid amb menys material fermentable.  
Els líquids resultants han de sotmetre's a un aireig forçat que garantisca l'obtenció d'un producte útil i beneficiós per al seu ús en agricultura.  
Atés que les instal.lacions han d'estar dins del tancat perimetral i disposar d'un gual sanitari. Al voltant del tancat perimetral es crearà un apantallament arbori per a facilitar la integració de les instal.lacions,  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva de l'esmentat projecte, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament,  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, i la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i d'altres disposicions que li són aplicables,  
Atés que l'article 5é de la Llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei,  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, text refós aprovat per l'Ordre de 23 de juny de 1994, del Conseller de Medi Ambient, atribueix a la Direcció General de Qualitat Ambiental la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent Declaració d'Impacte Ambiental.  
Primer   
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte d'ampliació de granja porcina d'engreix a la partida Cova Xurra del terme municipal de Torreblanca (Castelló) la promotora del qual és la Sra. Rosa Monferrer Fabregat atenent allò disposat en l'estudi d'impacte ambiental presentat i les seues ampliacions i sempre que es complesquen, a més, les següents condicions:  
A) Mesures correctores:  
1.Millorar el sistema de separació de sòlids-líquids perquè es garantisca l'obtenció, almenys, d'un 30-50% de sòlids. Els sòlids se sotmetran a un procés de compostatge controlat que garantisca una correcta fermentació i l'absència de mals olors i agents vectors. Els líquids resultants se sotmetran a un aireig forçat.  
2.Creació de tancat perimetral i gual sanitari. Junt al tancat perimetral es crearà un apantallament arbori o arbustiu per a facilitar la integració paisatgística de les instal.lacions.  
B) Programa de vigilància ambiental:  
1.Una vegada posat en marxa el tractament es duran a terme les anàlisis corresponents que en permeten conéixer l'eficàcia. Aquestes anàlisis es presentaran una vegada a l'any i, segons el resultat, es podrà aplicar, si cal, les correccions oportunes del tractament.  
2. Qualsevol variació que es produïsca tant en el tractament como en la posterior destinació dels residus es comunicarà a aquesta direcció general.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte de tràmit definitiu en via administrativa, no es podrà interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar tots els mitjans que estimen oportuns per defensar el seu dret.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental.  
València, 11 de maig de 1995  
DECLARACIó D'IMPACTE AMBIENTAL  
Vist l'expedient 309/94-AIA sobre el projecte bàsic d'expropiacions de "Variant d'Almenara. Eix Almenara-La Jana; tram: Almenara, clau 41-C-1193 (2)", promogut per la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports.  
Vist que, en data 29 de novembre de 1994, la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports va remetre el projecte bàsic d'expropiacions, com també el seu estudi d'impacte ambiental,  
Vist que el 2 de desembre de 1994 es va consultar el Servei Territorial de Medi Ambient de Castelló i el Servei d'Espais Naturals, tots dos pertanyents a aquesta Conselleria; la Direcció General de Protecció Ciutadana de la Conselleria d'Administració Pública; la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura i els ajuntaments d'Almenara, Quartell, Benavites, La Llosa i la Vall d'Uixó,   
Vist que el 20 de desembre de 1994 tècnics d'aquesta direcció general van visitar la zona d'actuació, per tal de contrastar la informació rebuda,   
Vist que el 16 de gener de 1995 l'Ajuntament de la Vall d'Uixó va remetre un informe favorable,  
Vist que, en data 6 de febrer de 1995, es va rebre documentació del Servei Territorial de Medi Ambient de Castelló, consistent en un informe seu com a resposta a la consulta efectuada, i un escrit remés per Josep Herrero Cabanyes en nom de la Societat d'Amics de la Serra d'Espadà, en els quals es reflecteixen les següents consideracions:  
\*Informe del Servei Territorial de Medi Ambient:   
- L'àrea afectada pel projecte està constituïda per materials quaternaris de permeabilitat mitjana/alta, i per materials dolomítics del Muschelkalk de permeabilitat alta per karstificació. S'haurà de prendre en compte la vulnerabilitat a la contaminació dels aqüífers.  
Per això, es recomana l'adequació d'un àrea impermeabilitzada, com a parc de maquinària, on es realitzen els canvis d'olis i combustibles.  
- Els materials procedents dels desmunts s'hauran de situar en llocs adequats, de manera que no afecten el drenatge de les aigües superficials. En cap cas, no es depositaran en barrancs i rius. Totes aquelles zones seran restaurades una vegada acabada l'obra.  
- Per raó dels terraplens existents (de 2 a 7 metres), es produirà un impacte paisatgístic elevat, a més d'afectar de forma negativa el vessament natural de les aigües superficials i la permeabilitat transversal.  
Es recomana, sempre que siga tècnicament viable, rebaixar l'alçària dels terraplens. Caldrà revegetar els talussos dels terraplens i assegurar la circulació de les aigües mitjançant les obres de fàbrica apropiades (especialment en el punt quilòmetric 4+615 (O.D.- 4).   
- El pla de vigilància ambiental haurà de considerar, durant el període d'execució de l'obra, la neteja dels possibles materials d'arrossegament acumulats sobre les obres de fàbrica, especialment després de les fortes pluges.  
- El projecte haurà de considerar la ubicació final dels residus d'obra que se'n puguen general, per a la qual cosa s'haurà de comptar amb un abocador controlat d'inerts per a la seua deposició.  
- Les pedreres que subministren els àrids per a la construcció de la variant hauran de complir la legislació vigent sobre activitats extractives i impacte ambiental. En cas de pedreres de nova creació, caldrà la seua legalització mitjançant la presentació del projecte d'explotació i l'estudi d'impacte ambiental.  
En aquest sentit, la construcció de terraplens de menor alçària que els projectats, contribuirà a disminuir les necessitats de materials de préstec, amb la qual cosa l'impacte ambiental que produiran les activitats extractives serà menor.  
- Es considera recomanable el reg periòdic durant l'etapa de construcció a fi d'evitar la producció de pols.  
- Els talussos que s'ha d'excavar en els materials dolomítics a l'oest d'Almenara i entre els punts 4+200 i 4+900, poden presentar processos d'inestabilitat, per la qual cosa es recomana que es revise l'estat de les diàclasis dels talussos després de les voladures, i que s'adopten les mesures correctores apropiades.   
- El projecte afecta la via pecuària número 2, "Carrerada del Camí de la Sendera", amb una amplària legal de 8 metres. La servitud de pas queda assegurada per la construcció de l'obra de fàbrica núm. 5. No obstant això, i vist que es modifica en aquest tram el traçat, el promotor presentarà una proposta de modificació de la via pecuària amb els plànols i croquis apropiats.  
En aquest sentit, el promotor haurà d'adquirir els terrenys annexos necessaris, tal como estableix l'article 52 del Reial Decret 2876/78 de 3 de novembre, sobre vies pecuàries i el corresponent reglament. Així, junt a la via de servei projectada, es disposarà una via de 8 m. d'ampla d'ús ramader. En cap cas, no s'utilitzarà la via de servei com a via pecuària.   
Aquesta modificació haurà de ser aprovada pel conseller de Medi Ambient, i publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb la seua tramitació reglamentària.  
- El projecte no afecta cap espai natural d'alt interés ni forests d'utilitat pública o consorciades.  
\* Escrit de Josep Herrero Cabanyes, en nom de la Societat d'Amics de la Serra d'Espadà:   
Hi demanen que s'evite en la futura via els terraplens alts, impactants i negatius per al paisatge i els habitants d'algunes poblacions de La Plana, per tal de reduir, a més en la mesura del possible, un préstec tan important de materials com el previst actualment.  
Igualment que, en cas de necessitar àrids per a la realització de l'obra, s'evite obrir una nova pedrera i que s'estudie la possibilitat d'explotar una de les ja existents, al lloc menys impactant i amb totes les garanties de restauració. Així mateix, que es prohibisca estrictament l'atorgament de més llicències d'obertura a la Serra d'Espadà.   
Vist que, en data 17 de febrer de 1995, es va remetre una còpia dels mencionats informes a la COPUT perquè en prenguera coneixement,  
Vist que, en data 27 d'abril de 1995, la Direcció General de Patrimoni Artístic va remetre un informe, com a resposta a la consulta efectuada, en què s'indica que s'hauria de fer una prospecció sistemàtica sobre la traça del terreny on es realitzen les obres. Així mateix, es considera que en cas que calga l'aportament de terres per al terraplenat, procedents de zones distintes de la traça hauran de procedir de pedreres legalment autoritzades, i en cas contrari, aquestes hauran de comptar amb el vist-i-plau de la Direcció de Patrimoni Artístic,  
Vist que el projecte i l'estudi d'impacte ambiental han sigut exposats al públic mitjançant anuncis en el Boletín Oficial del Estado de 13 de desembre de 1994 i en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de 15 de desembre de 1994 i s'hi han presentat els següents informes o al.legacions, segons consta textualment en el certificat de la COPUT de data d'entrada en aquesta Conselleria 20 d'abril de 1995:  
"- Dotze al.legacions referents a qüestions expropiatòries.  
- Al.legacions dels ajuntaments d'Almenara, Benavites i la Llosa, que sol.liciten la millora de les prestacions dels passos i accessos a la nova infraestructura.  
- Al.legació de la Societat d'Amics de la Serra d'Espadà (és la mateixa que la indicada en un vist anterior).  
De les quals cap deduir que els problemes ambientals són mínims."  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva de l'esmentat projecte, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament,  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, i la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i d'altres disposicions que li són aplicables,  
Atés que l'article 5é de la Llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei,  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, text refós aprovat per l'Ordre de 23 de juny de 1994, del Conseller de Medi Ambient, atribueix a la Direcció General de Qualitat Ambiental la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent Declaració d'Impacte Ambiental.  
Primer   
Estimar acceptable, a l'únic efecte ambiental, la realització de les obres del projecte bàsic d'expropiacions "Variant d'Almenara. Eix: Almenara-La Jana. Tram: Almenara, clau 41-C-1193(2)", d'acord amb les previsions del seu estudi d'impacte ambiental i les condicions i precisions següents:  
1) Per raó que la zona es troba en una regió d'alta densitat de restes arqueològiques i que fàcilment poden veure's afectats per les obres, si durant els treballs es trobara alguna resta arqueològica, arquitectònica, etnològica i en general qualsevol vestigi de valor cultural, es comunicarà la troballa a la Direcció General de Patrimoni Artístic, de la Conselleria de Cultura, d'acord amb la Llei 16/1985 de Patrimoni Històric Espanyol.  
2) Els materials de préstec necessaris per a la construcció de les obres procedents d'extraccions, provindran de pedreres o llocs d'extracció ambientalment correctes i convenientment legalitzats. El director de les obres haurà de vigilar aquesta legalitat, com també no permetre cap extracció indiscriminada.   
3) L'adjudicatari de l'obra, abans del seu inici, presentarà a la direcció facultativa per a la seua remissió a aquesta direcció general, el pla d'obres en el qual es detallarà, suficientment, la localització d'instal.lacions, camins d'obra, runams, zones de préstec de materials i d'extracció d'aquests.   
4) Si calguera utilitzar un abocador per a les terres sobrants de l'obra, la seua elecció i utilització s'haurà de sotmetre al procediment d'avaluació d'impacte ambiental.   
5) Es determinaran i s'executaran les mesures necessàries per aconseguir que, durant l'explotació de la carretera, els nivells màxims d'immissió sonora amidats a 2 metres de les façanes de les cases i edificacions existents, no sobrepassen els 55 dB(A) durant la nit (de 23 a 7 h.), i els 65 dB(A) durant el dia (de 7 a 23 h.).  
6) La direcció facultativa vetlarà perquè, una vegada executades i acabades les obres, es retiren tots els enderrocs, materials sobrants i altres elements o restes d'obra que hagen sigut depositats, abocats o abandonats a la zona de les obres i als seus voltants, com també per l'adequació i neteja de qualsevol àrea de terreny afectada per aquestes.  
7) No s'emmagatzemarà ni se situarà cap element, material o instal.lació als barrancs i rambles que puguen veure's afectats per avingudes. Així mateix, queda prohibit qualsevol tipus d'abocament, sòlid o líquid, a aquests. Si accidentalment, això es produïra, es procedirà a una immediata neteja i adequació, les despeses de les quals aniran a càrrec del contractista, sota la supervisió i el control d'aquesta Conselleria.  
8) El projecte definitiu considerarà i resoldrà l'afecció amb la via pecuària núm. 2 "Carrerada del Camí de la Sendera". Per a la qual cosa, el promotor presentarà una proposta de modificació d'aquesta, amb els plànols i croquis necessaris, davant el Servei Territorial de Medi Ambient de Castelló. La proposta complirà la Llei 3/1995 de 23 de març de Vies Pecuàries.  
9) En el projecte definitiu es consideraran, i si s'escau, es pressupostaran els següents conceptes:  
- Execució d'una berma o abancalament al llarg dels talussos que superen els 8 metres d'alçària i es plantaran sobre ella les espècies arbustives i arbòries autòctones addicionals necessàries en densitat i nombre perquè s'aconseguisca una adequada integració paisatgística.   
- Tots els talussos s'assuaviran el necessari, de manera que quede assegurada la seua estabilitat geotècnica, com també la viabilitat per a la seua correcta revegetació. A més, es revegetaran tots els talussos, tant de terraplé como de desmunt i les superfícies de les rotondes i illots.  
- Les espècies arbòries que es troben a la zona de les obres, que hi siguen afectades i que siguen susceptibles d'un adequat trasplantament s'aprofitaran en la mateixa obra o bé se tornaran a situar en un nou punt d'utilització (viver o una altra obra en curs).  
10) Dins del pla de revegetació previst en l'estudi d'impacte ambiental, es faran les següents modificacions:  
- En la mitjana. El pitòspor es canviarà per alguna de les següents: murta, llentiscle, aladern o aladern de fulla estreta.  
- En els enllaços. La pinassa se substituirà per pi blanc o ver.  
- Als talussos d'enllaç. L'argelaga se substituirà per algú dels següents: Coronilla juncea, Coronilla minima, Lavandula dentata, Lavandula stoechas. L'estepa de muntanya se substituirà per estepa blanca, estepa negra o estepa crespa.   
11) La introducció de modificacions de la traça o de les seues característiques respecte al projecte bàsic d'expropiacions, sia en el de construcció o mitjançant successius modificacions d'aquest, hauran de comunicar-se a aquesta direcció general, a fi d'analitzar l'efecte ambiental previsible que en poguera derivar.  
12) Durant el període de garantia de l'obra, el seu contractista mantindrà i conservarà, a la seua costa i en perfecte estat, totes les espècies vegetals del projecte.   
Segon  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte de tràmit definitiu en via administrativa, no es podrà interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar tots els mitjans que estimen oportuns per defensar el seu dret.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental.  
València, 11 de maig de 1995  
DECLARACIó D'IMPACTE AMBIENTAL  
Vist l'expedient 319/94-AIA sobre una cogeneració, consistent en dos grups electrògens de gasoli, marca Caterpillar, model 3508, de potència elèctrica unitària de 650 KW, promogut per l'empresa Tejas y Ladrillos del Mediterráneo, SA,amb domicili social a Ctra. Llíria-Pedralba, km 3,2 (València).  
Vist que, en data 12 de desembre de 1994, el Sr. Juan Terrádez Marco, enginyer superior industrial, en qualitat de director del projecte de l'activitat mencionada, va remetre una còpia de l'estudi tècnic de la instal.lació i del seu estudi d'impacte ambiental,  
Vist que, en data 9 de maig de 1995, el Servei Territorial d'Indústria i Energia de València ens va remetre una còpia dels projectes d'execució, de l'estudi per a l'obtenció de la condició d'autogenerador i de l'estudi d'impacte ambiental,  
Vist que han sigut exposats al públic mitjançant un anunci en el Butlletí Oficial de la Província número 47 del 24 de febrer de 1995, sense que s'hi hagen presentat al.legacions, segons un certificat del Servei Territorial d'Indústria i Energia de València, amb data d'entrada en aquesta Conselleria 9 de maig de 1995.   
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva de l'esmentat projecte, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament,  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, i la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i d'altres disposicions que li són aplicables,  
Atés que l'article 5é de la Llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei,  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, text refós aprovat per l'Ordre de 23 de juny de 1994, del Conseller de Medi Ambient, atribueix a la Direcció General de Qualitat Ambiental la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent Declaració d'Impacte Ambiental.  
Primer   
Estimar acceptable, a l'únic efecte ambiental, el projecte de cogeneració consistent en dos grups de gasoli de 650 KW cadascun, de l'empresa Tejas y Ladrillos del Mediterráneo, SA, amb domicili social a Ctra. Llíria-Pedralba, km 3,2 (València), d'acord amb les previsions de l'estudi tècnic de la instal.lació i del seu estudi d'impacte ambiental, i les condicions i precisions següents:  
1) L'oli del sistema de lubricació, possibles vessaments del motor, bateries, filtres procedents dels circuits de trasbals de l'oli, i en general qualsevol altra substància que puga ser catalogada com a residu tòxic i perillós, serà adequadament emmagatzemada i etiquetada, i lliurada a un gestor autoritzat, segons allò disposat en el Reial Decret de 20 de juliol de 1988, número 833/1988, de Residus Tòxics i Perillosos. Pel fet de ser productor de residus tòxics i perillosos, l'empresa estarà subjecta a tot allò disposat en l'anterior Reial Decret, com també a la Llei 20/86 de 14 de maig.  
2) Les emissions de gasos a l'atmosfera estaran en tot moment dins dels límits més restrictius entre els quadres 2.2 ("Instal.lacions que utilitzen fuel-oil") i el 27 ("Activitats industrials diverses no especificades en aquest annex"), de l'annex IV ("Nivells d'emissió de contaminants a l'atmosfera per a les principals activitats industrials potencialment contaminants de l'atmosfera"), corresponent al Decret 833/1975, de 6 de febrer, pel qual es desenvolupa la Llei 38/1972, de 22 de desembre de Protecció de l'Ambient Atmosfèric.  
3) Tots els gasos d'escapament procedents de la combustió en els grups, eixiran a l'exterior a través de fumerals que compliran en tot moment l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera.  
4) Es dotarà a la instal.lació de la infraestructura permanent que permeta, en qualsevol moment, la presa de mostres per al control, inspecció i vigilància del nivell d'emissions.  
5) S'incorporaran els silenciadors i equips necessaris per a la reducció dels nivells sonors, de forma que no es transmeta a possibles habitatges, cases de camp i en general qualsevol edificació pròxima, més de 40 dB(A) diürns (de 8 h. a 22 h.) ni més de 30 dB(A) nocturns (de 22 h. a 8 h.)  
6) Es realitzarà un control semestral dels nivells i de la composició de gasos emesos a l'atmosfera per una empresa col.laboradora de l'Administració. El dit control complirà els requisits exigits en el Decret 833/1975, de 6 de febrer, pel qual es desenvolupa la Llei 38/1972, de 22 de desembre, de Protecció de l'Ambient Atmosfèric i els resultats seran remesos a aquesta direcció general.  
7) A fi de reduir les emissions de NOx, s'aconsella la instal.lació d'un sistema catalític de reducció selectiva, o un altre procediment anàleg, que elimine gran part del contingut de NOx dels gasos d'escapament.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no es podrà interposar cap recurs, sense perjudici que utilitzen els mitjans que estimen pertinents per defensar el seu dret.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental.  
València, 12 de maig de 1995  
DECLARACIó D'IMPACTE AMBIENTAL  
Vist l'expedient 055/94-AIA sobre les Normes Subsidiàries de Planejament Municipal de Figueroles (l'Alcalatén), promogut pel seu Ajuntament.  
Vist que, el 22 de febrer de 1994, es rep de l'Ajuntament de Figueroles l'estudi d'impacte ambiental del projecte de Normes Subsidiàries de Planejament Municipal i els resultats de l'exposició pública,  
Vist que, amb data 22 de març de 1994, se sol.licita a l'Ajuntament de Figueroles un exemplar del projecte de Normes Subsidiàries de Planejament aprovat provisionalment i diligenciat per a completar la documentació del referit expedient,  
Vist que es van fer consultes a la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, a la Direcció General d'Interior de la Conselleria d'Administració Pública, al Departament de Física Aplicada de la Universitat de València i a la Direcció Territorial de Castelló, al Servei de Planificació de Recursos Hidrològics i al Servei de Residus i Contaminació d'aquesta Conselleria,  
Vist que, el 14 d'abril de 1994, l'Ajuntament de Figueroles presenta el projecte de Normes Subsidiàries de Planejament sol.licitat,  
Vist que, segons un certificat de l'Ajuntament, l'estudi d'impacte ambiental ha sigut exposat al públic, durant vint dies hàbils, mitjançant un anunci publicat en el Butlletí Oficial de la Província número 153 del 21 de desembre de 1993, i que transcorregut el termini d'exposició no s'hi va presentar cap al.legació.  
Vist que el contingut dels informes rebuts de les consultes efectuades es concreta a continuació:  
A) El Departament de Física Aplicada informa que:  
"En la documentació només es parla de sorolls quan es mencionen les obres de condicionament dels terrenys per a l'edificació i no dels que poden generar les activitats que es puguen situar en el sòl apte per a urbanitzar industrial, que és el que sembla més problemàtic. Segons això, considera que no és possible emetre un dictamen positiu sobre l'esmentat estudi d'impacte ambiental."  
B) La Direcció Territorial de Castelló fa les següents consideracions:  
1."Respecte als sistemes de tractament de residus sòlids.  
En el planejament municipal no es considera la reserva de sòl per al sistema de tractament de residus sòlids urbans (RSU) i residus sòlids inerts. Per a reparar aquesta falta d'infraestructures, en l'instrument d'ordenació territorial, s'haurà de delimitar un àrea en sòl apte per a l'abocament, d'acord amb el sostre poblacional proposat, que es classificarà com a sistema general.  
Per tal de facilitar l'elecció d'aquesta àrea s'adjunta un plànol on es determinen:  
- Terrenys per a l'abocament, de caràcter impermeable, en els quals es farà la reserva de sòl per al sistema de tractament de RSU.  
- Terrenys detrítics, aptes a falta d'estudis de detall per a l'abocament de residus inerts tant d'origen urbà com industrial procedents de les fàbriques de rajoles, ja que no necessiten condicions d'impermeabilitat tan estrictes com els depòsits de RSU. Dins d'aquesta àrea, l'elecció dels terrenys per a l'abocament de residus sòlids inerts es farà preferentment en zones degradades o antigues explotacions mineres, a fi de minimitzar l'impacte ambiental.  
2. Respecte a la xarxa de proveïment d'aigües potables.  
Es recomanable delimitar un perímetre de protecció en les fonts de proveïment de la xarxa d'aigües potables (fonts de la Miloca, la Torre i la Carrerassa), a fi de limitar l'aprofitament del sòl en aquesta àrea.  
3. Respecte a les vies pecuàries.  
Es comprova que en el plànol núm. I "Classificació del sòl i sistemes generals" s'han determinat com a vies de comunicació, entre doble línia de punts, les 3 vies pecuàries classificades, d'acord amb l'Ordre Ministerial de 30 de maig de 1959, publicada en el Boletín Oficial del Estado de data 4 de juliol de 1959 i en el Boletín Oficial del Estado de data 16 de juny de 1959.  
Malgrat això, seria convenient que s'hi incloguera l'amplària legal de les vies pecuàries classificades, en la memòria informativa de les Normes Subsidiàries, adjuntant fotocòpia del croquis de les vies pecuàries, com també la denominació i amplària de cadascuna.  
4. Respecte a la classificació del sòl.  
Es prendrà en compte en la classificació del sòl, a l'efecte urbanístic, la zona incendiada el passat mes de setembre, que es determina en el plànol adjunt a escala 1:10.000."  
C) El Servei de Residus i Contaminació informa que:  
"Com a previsions urbanístiques és convenient que en una ordenança municipal es consideren les prescripcions següents:  
Els edificis destinats en més d'un 10% de la seua superfície edificable a ús d'oficina, comercial, industrial, tallers i emmagatzematge, comptaran amb serveis que permeten una recollida dels distints tipus de residus que se'n generen. Aquests serveis consistiran en contenidors o depòsits, dotats de les mesures de seguretat necessàries per a evitar contaminacions, emanacions, accidents i molèsties.  
Per a l'atorgament de la llicència d'obres d'un edifici el promotor haurà de presentar el compromís d'admissió dels residus en una instal.lació de tractament de residus sòlids inerts autoritzada, sempre que hi haja una instal.lació autoritzada en un ràdio de 20 km de l'obra projectada, i indicarà la quantitat de residus inerts que pensa produir. L'Ajuntament, després de comprovar el projecte, hi donarà el vist-i-plau.  
La cèdula d'habitabilitat o llicència d'activitat per al cas de l'edifici no es concedirà fins que el promotor de la construcció no presente un certificat d'una instal.lació de residus sòlids inerts autoritzada, relativa al volum de residus lliurat, i es responsabilitze de la seua correcta gestió, sempre que hi haja una d'aquestes instal.lacions en un ràdio de 20 km de l'obra projectada.  
Respecte a les reserves de sòl que s'ha de considerar en les Normes Subsidiàries serà convenient la reserva de 0,5 ha per a un abocador d'inerts i 0,5 ha per a abocador de residus sòlids urbans.  
Quant a l'elecció de la zona per a les reserves de sòl, aquestes podrien efectuar-se en sòl no urbanitzable d'escassa qualitat ambiental i prevaldrà fonamentalment:  
a) Per a l'abocador de residus sòlids urbans, les condicions geològiques de la zona, les característiques d'impermeabilitat dels substrats i la no contaminació d'aigües superficials o subterrànies.  
b) I per a l'abocador d'inerts, la regeneració de relleus deteriorats (pedreres, extraccions, etc.)."  
D) La Direcció General de Patrimoni Artístic informa que:  
"Tal com es va informar al promotor el 21 de maig de 1993, les Normes Subsidiàries recullen les àrees que ocupen els jaciments: Abric de la Penya Roja, Avenc de la Torreta, El Castellar-La Torreta, El Tossalet i El Tossal del Calvari, en qualitat de sòl no urbanitzable especialment protegit d'interés arqueològic. Estan convenientment protegits els jaciments del terme de Figueroles en l'esmentat projecte."  
Vist que, amb data 15 de juny de 1994, es comunica a l'Ajuntament els següents aspectes que han de ser reparats en la documentació:  
- S'han de determinar els efectes directe i indirecte que incidisquen negativament en el medi procedents dels diferents usos i activitats que s'han de desenvolupar en cada tipus de sòl classificat i especificat en el projecte.  
- Es determinarà el tipus d'indústries permeses en el sòl apte per a urbanitzar industrial i en el sòl urbà industrial d'acord amb les categories que estableix el nomenclàtor d'activitats molestes, insalubres, nocives i perilloses (Decret 54/90 establert en la Llei 3/89, del Consell de la Generalitat Valenciana, sobre Activitats Qualificades).  
- S'ha de determinar la reserva de sòl en lloc apte, i com a sistema general, per a tenir zones amb capacitat suficient on es puga realitzar el tractament controlat dels residus sòlids urbans i dels residus sòlids inerts generats al municipi, en l'horitzó poblacional previst en les Normes Subsidiàries.  
- Respecte a les "condicions màximes tolerables que han de reunir les aigües residuals per al seu abocament al clavegueram general" que menciona en la Normativa el projecte, es recomana que s'utilitze com a tal la relació de paràmetres i nivells màxims d'aquests que s'adjunta i que correspon al model d'ordenança municipal d'abocaments confeccionat per la Federació Valenciana de Municipis i Províncies i la Conselleria de Medi Ambient.  
- S'ha de delimitar, igual que al riu Llucena, la zona de protecció a la resta dels llits del terme municipal, d'acord amb el que hi estableix la Llei 29/1985, de 2 d'agost, d'Aigües i el Reial Decret 849/1986, Reglament del Domini Públic Hidràulic, i rebrà la classificació de sòl no urbanitzable d'especial protecció.  
- En les fonts de proveïment d'aigua que hi ha al municipi, s'hauria de delimitar un perímetre de protecció i establir les mesures de protecció aplicables en la dita àrea per tal d'evitar la contaminació de les aigües.  
- Els terrenys situats al marge dret del riu Llucena, per la seua vocació forestal, haurien de rebre la classificació de sòl no urbanitzable protegit forestal, indicats a més per la Direcció Territorial de Castelló en el seu informe.  
- En el sòl no urbanitzable forestal i en altres zones que han patit incendis, seria convenient establir uns usos més restrictius com a mesura de protecció de les dites àrees incendiades, en les quals s'evite durant algun període de temps actuacions que modifiquen o alteren l'estat actual del sòl.  
- I s'han d'establir les mesures protectores i correctores que minimitzen l'efecte negatiu detectat (contaminació: de les aigües, del sòl, acústica, atmosfèrica; alteracions de barrancs i dels cursos de les aigües de vessament, etc.) com també un programa de vigilància ambiental sobre el seguiment i control de les dites mesures que permeta confirmar la seua eficàcia i els objectius que s'ha d'aconseguir.  
- Així mateix, per al seu efecte i consideració, s'adjunten els informes rebuts de la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, del Departament de Física Aplicada de la Universitat de València i de la Direcció Territorial de Castelló i del Servei de Residus i Contaminació d'aquesta Conselleria.  
Vist que, amb data 12 de setembre de 1994, es fa saber a l'Ajuntament de Figueroles el contingut de l'informe rebut el mateix dia de la Direcció General d'Interior de la Conselleria d'Administració Pública. En el dit informe es posa de manifest:  
"Els possibles riscos a què estan sotmeses les Normes Subsidiàries de Planejament Urbanístic del municipi de Figueroles, i encara que cap d'ells no és significatiu, es fan una sèrie de recomanacions per a pal.liar el possible efecte negatiu dels distints usos del sòl.  
I) Risc de lliscaments. Les àrees del municipi sotmeses a aquest risc són:  
- En el límit més septentrional del terme municipal hi ha un àrea amb risc de despreniments, es considera oportuna la classificació de sòl protegit forestal (SNUPF).  
- En el sector occidental del terme, en un àrea compresa al nord de la carretera CS-232, a l'oest del nucli urbà i el Corral Nou, el risc de despreniments és baix, encara que podria afectar la carretera en algun punt. Part d'aquest sector està classificat com SNUPF.  
- Al sud d'aquest últim sector, comprenent el Tosalet i el Bovalar, el risc és també baix. Aquesta zona ha sigut afectada recentment per un incendi forestal i es recomana que es classifique com SNUPF per a evitar un canvi en els usos del sòl.  
- El límit sud-occidental (al sud i sud-oest del Bovalar) està afectat per risc mitjà. A aquesta zona s'hauria d'estendre la recomanació anterior.  
II) Vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers.  
La vulnerabilitat és mitjana o variable tant en el nucli urbà com en el sòl apte per a urbanitzar industrial. Amb les mesures previstes, depuració de les aigües residuals urbanes i industrials i el seu control pertinent, són suficients per a evitar problemes de contaminació de les aigües superficials i dels aqüífers.  
III) Risc d'inundacions.  
No hi ha risc de desbordament dels llits que corren pel municipi.  
Es recomana la classificació de sòl no urbanitzable de protecció de llit públic per als assenyalats amb traç continu en el mapa adjunt; els assenyalats amb traç discontinu són llits de poca entitat o línies preferents del vessament quan hi ha precipitacions intenses, que en tot cas han de respectar-se per a evitar problemes d'erosió i inundabilitat.  
Per al sector urbanitzable industrial es recomana que al tàlveg que el travessa de nord a sud es dissenyen els carrers del polígon a favor del pendent per tal d'evitar problemes de retenció del vessament."  
Vist que, amb data 5 de maig de 1995, l'Ajuntament de Figueroles, en resposta a allò sol.licitat, presenta un projecte de Normes Subsidiàries i estudi d'impacte ambiental modificats,  
Vist que, amb data 11 de maig de 1995, es rep l'informe del Servei de Planificació de Recursos Hidrològics d'aquesta Conselleria, sobre l'última documentació presentada per l'Ajuntament, que se li dóna a conéixer, i el contingut del qual es resumeix a continuació:  
"El proveïment d'aigua de consum públic es fa a partir de tres brolladors: Miloca, Carrerasa i Torremundo, situats al terme municipal de Lucena del Cid, el primer i el tercer i al terme de Figueroles, el de Carrerasa. Aquest últim aspecte s'ha de prendre en compte a l'hora d'establir els perímetres dels brolladors.  
La depuració d'aigües residuals urbanes es realitza actualment mitjançant una depuradora de fangs activats que va ser posada en marxa al setembre de 1994.  
L'article 40.1 de les Normes Subsidiàries estableix les concentracions màximes permissibles per a les aigües residuals abocades a la xarxa de sanejament general. Entre els valors ressenyats cap destacar l'alta concentració de crom hexavalent (6,5 mg/l) permesa en els abocaments. Aquestes concentracions poden inhibir l'activitat dels microorganismes existents en els processos de fangs activats. Les concentracions màximes tolerades en els abocaments per a aquest element hauran d'estar al voltant de 0,5 mg/l i no superaran, en cap cas, els 3 mg/l. Igualment, els màxims tolerats per als pesticides haurien d'estar al voltant dels 0,05 mg/l, en lloc dels 0,5 recollits.  
D'acord amb la informació aportada, no s'especifica el tractament i destinació de les aigües residuals procedents de les granges. que no estan connectades a cap sistema de clavegueram. En aquests casos, a l'igual dels d'altres activitats no connectades a la xarxa de clavegueram, que realitzen els seus abocaments directament a llits o al terreny, s'haurà de disposar de la corresponent autorització d'abocament concedida per l'organisme de conca, tal com estableix la Llei d'Aigües i els reglaments que la desenvolupen.  
L'article 11 de les Normes Subsidiàries estableix la dotació de serveis que han de disposar les parcel.les per a tenir la condició de solar. Com s'ha assenyalat en l'apartat anterior, en el cas que no siga possible la connexió amb el clavegueram, s'haurà de garantir l'adequada eliminació de les aigües residuals degudament tractades, per a la qual cosa s'haurà de sol.licitar la corresponent autorització d'abocament a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
En l'article 78 es recullen els usos prohibits en sòl no urbanitzable especialment protegit, de protecció de llit públic. Tot el que recull aquest article haurà d'adaptar-se a allò establert en la Llei d'Aigües i els seus reglaments.  
Respecte a les aigües residuals procedents de la zona industrial i atés que es considera la construcció d'una planta depuradora que tracte aquestes aigües, s'haurà d'establir unes normes d'abocaments en la zona industrial que limiten les característiques d'aquests abocaments al clavegueram. Les dites limitacions hauran d'establir-se segons les característiques de la planta."  
Atés que, en el modificat projecte de Normes Subsidiàries queden recollits els següents aspectes:  
- Les reserves de sòl com a sistema general per al tractament dels residus sòlids urbans (2.5 ha), en terrenys de naturalesa impermeable, i per als residus sòlids inerts (2 ha).  
- La classificació com a sòl no urbanitzable especialment protegit forestal (SNUPF) de terrenys forestals situats al marge dret del riu Llucena, la majoria d'ells afectats recentment per un incendi.  
- La delimitació del sòl no urbanitzable especialment protegit, de protecció de llit públic (SNUPCP) en tots els llits, riu Llucena i barrancs importants, que travessen el terme municipal.  
- La delimitació de l'àrea de protecció font en el brollador Carrerasa, única font situada al municipi de les tres fonts de proveïment d'aigua potable que s'utilitzen per a la població de Figueroles.  
- La determinació en l'"ús industrial grau 1r" de les indústries permeses, i que siguen compatibles amb habitatges, d'acord amb la legislació sobre activitats qualificades de la Generalitat Valenciana (Llei 3/89 i Decret 54/90).  
Atés que, en la relació de les concentracions màximes permissibles per a les aigües residuals abocades a la xarxa de sanejament general, establerta en l'article 40.1 de la normativa del projecte, es troben alts valors per al crom hexavalent i els pesticides, els quals poden afectar el bon funcionament de la depuradora d'aigües residuals urbanes,  
Atés que l'ús industrial establert en el sòl urbà industrial-2 i en el sòl apte per a urbanitzar industrial, que connectarà l'anterior amb SU industrial-1 situat junt a la població, és el de grau 2n, que permet tot tipus d'indústries,  
Atés que, per al sòl apte per a urbanitzar industrial, no es recull en l'estudi d'impacte ambiental cap mesura davant els problemes de retenció de les aigües de vessament, atesa l'existència d'un tàlveg que travessa de nord a sud aquest sector,  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva de l'esmentat projecte, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament,  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, i la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i d'altres disposicions que li són aplicables,  
Atés que l'article 5é de la Llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei,  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, text refós aprovat per l'Ordre de 23 de juny de 1994, del Conseller de Medi Ambient, atribueix a la Direcció General de Qualitat Ambiental la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent Declaració d'Impacte Ambiental.  
Primer   
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte de les Normes Subsidiàries de Planejament Municipal de Figueroles (l'Alcalatén) en els termes que estableix l'estudi d'impacte ambiental i amb les següents condicions:  
1) En la Normativa de les Normes Subsidiàries s'inclourà l'amplària legal de les vies pecuàries classificades i reflectides en el plànol de classificació del sòl i sistemes generals.  
2) Com a mesura de protecció atmosfèrica de la zona industrial, integrada pel sòl urbà industrial-2 i sòl apte per a urbanitzar, s'aplicarà allò establert en el Decret 833/75, de 6 de febrer, pel qual es desenvolupa la Llei 38/72 de Protecció de l'Ambient Atmosfèric, per a cada activitat potencialment contaminant de l'atmosfera, que es recull en l'annex IV i, en cas que no s'hi reflectisca, allò indicat en el punt 27 del mateix annex.  
3) Les concentracions màximes permissibles per al crom hexavalent i pesticides, establertes per a les aigües residuals que s'aboquen a la xarxa de sanejament general, seran inferiors a 3 mg/l i 0,05 mg/l, respectivament.  
4) En el pla parcial que desenvolupe el sòl apte per a urbanitzar industrial es determinarà:  
- El traçat dels carrers del dit polígon a favor del pendent que posseeix el terreny, com a mesura preventiva per a evitar els problemes que causen la retenció de les aigües de vessament.  
- Les normes d'abocament que han de complir les aigües residuals industrials abans del seu abocament al col.lector i que dependran de les característiques de la planta depuradora on les tracten.  
5) Aquells habitatges o activitats que no aboquen les seues aigües residuals a la xarxa de clavegueram, hauran de disposar de la corresponent autorització d'abocament a llits o al terreny concedida per l'organisme de conca corresponent, tal com es recull en la Llei d'Aigües i en els reglaments que la desenvolupen.  
6) La destinació final dels residus generats (inerts, assimilables a urbans, tòxics i perillosos) serà l'adequada a cadascun d'ells, d'acord amb les seues característiques fisicoquímiques.  
7) Aquestes condicions hauran de ser inexcusablement tingudes en compte per l'Ajuntament abans de la concessió de les corresponents llicències d'obres o d'activitat.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte de tràmit definitiu en via administrativa, no es podrà interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar tots els mitjans que estimen oportuns per defensar el seu dret.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental.  
València, 12 de maig de 1995  
DECLARACIó D'IMPACTE AMBIENTAL  
Vist l'expedient 011/95-AIA, sobre el projecte de revisió de les Normes Subsidiàries de Planejament del terme municipal de la Pobla del Duc (la Vall d'Albaida).  
Vist que, amb data 12 de gener de 1995, la Comissió Territorial d'Urbanisme de València va remetre a la Conselleria de Medi Ambient l'estudi d'impacte ambiental del projecte de revisió de les Normes Subsidiàries de Planejament del municipi,  
Vist que, d'acord amb l'article 21 del Decret 162/1990, Reglament de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, amb data 20 de febrer de 1995, va sol.licitar-se a l'Ajuntament de la Pobla del Duc que remetera els documents tècnics del projecte, com també els certificats d'exposició pública i aprovació provisional del projecte i l'estudi d'impacte ambiental, a fi de completar l'expedient i continuar la seua tramitació,  
Vist que, amb data 27 de març de 1995, l'Ajuntament de la Pobla del Duc va remetre a la Conselleria de Medi Ambient la documentació sol.licitada,  
Vist que l'estudi d'impacte ambiental, inclós en l'expedient de revisió de les Normes Subsidiàries, ha estat exposat al públic, pel termini d'un mes, mitjançant anuncis de l'Ajuntament de la Pobla del Duc publicats en el Butlletí Oficial de la Província de València, número 217, de 13 de setembre de 1994 i en el diari "Levante" d'11 d'agost de 1994,  
Vist que durant el període d'informació pública s'han presentat dues al.legacions a l'expedient, per part del Sr. José Jorge Montaner i del Sr. Vicente Casanova Carratalà, cap de les quals no fa referència a aspectes de caràcter ambiental, segons el certificat que consta en l'expedient.  
Atés que el terme municipal de la Pobla del Duc, situat en la zona central de la Vall d'Albaida, es troba ocupat de manera pràcticament total per terres de cultiu (1.831 ha sobre 1.890 ha de superfície municipal). El projecte de revisió de les Normes Subsidiàries classifica com a sòl no urbanitzable d'especial protecció diverses àrees del terme municipal d'acord amb els seus valors agrícoles o forestals; igualment, es classifiquen com a sòl no urbanitzable de protecció especial la totalitat dels barrancs existents en el terme. En general, cal concloure que la classificació del sòl proposada s'adapta a les característiques ambientals actuals del municipi,  
Atés que la documentació examinada inclou, entre d'altres, les següents determinacions:  
\* Les Normes Subsidiàries incorporen un catàleg del patrimoni historicoartístic, en què figuren els següents elements protegits: casa dels Ferrer, casa (carrer Nou, núm. 8), casa (carrer Nou, núm. 6), església de l'Assumpció, Casa Abadia, Casa Bataller, casa (carrer de Ladislao Soriano, núm. 9), casa (carrer de Ladislao Soriano, núm. 22), casa (carrer de Sant Francesc, núm. 9), casa (carrer de Lluís Guarner, núm. 1), Casa Tarraner, cementeri municipal, Casa Alta i conjunt dels carrers de Convent i de Sant Josep.  
Segons l'inventari de jaciments arqueològics de la Comunitat Valenciana, no hi ha cap jaciment inventariat en el terme municipal. D'altra banda, les Normes Urbanístiques estableixen en el seu article 7.0.5.58 la conservació del nucli antic del poble.   
\* L'única al.lusió als residus sòlids produïts al municipi, continguda en l'estudi d'impacte ambiental, fa referència que el Pla Director de Residus Sòlids Urbans i Industrials de la Diputació de València ha permés que el municipi, inclós en la unitat de producció de La Vall d'Albaida, haja eliminat del seu terme els actuals abocadors incontrolats.  
\* El tractament de les aigües residuals es realitza en l'estació depuradora del municipi, la situació de la qual es determina en el plànol d'informació I.2. Segons el Pla Director de Sanejament i Depuració de la Comunitat Valenciana, aquesta depuradora té un funcionament correcte, tot i que el catàleg d'EDAR (Entitat de Sanejament, 1993) assenyala per a aquesta estació una població equivalent de 1.800 habitants.  
\* Les vies pecuàries existents en el municipi (Carrerada del Camí Vell de Gandia i Carrerada del Camí de Castelló) figuren en l'estudi d'impacte ambiental, a més de determinar-se en els plànols I.3 i P.3. Tot i això, no figura en cap apartat de la documentació de les Normes les característiques legals d'aquelles ni s'hi estableixen normes de protecció explícites.  
D'altra banda, la Carrerada del Camí Vell de Gandia es troba afectada per la proposta de sòl industrial; l'estudi d'impacte ambiental estableix diverses mesures correctores sobre això.  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva de l'esmentat projecte, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament,  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, i la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i d'altres disposicions que li són aplicables,  
Atés que l'article 5é de la Llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei,  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, text refós aprovat per l'Ordre de 23 de juny de 1994, del Conseller de Medi Ambient, atribueix a la Direcció General de Qualitat Ambiental la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent Declaració d'Impacte Ambiental.  
Primer   
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte de revisió de les Normes Subsidiàries de Planejament del terme municipal de la Pobla del Duc (la Vall d'Albaida), amb les mesures correctores incloses en aquesta declaració d'impacte ambiental, a més del que indica l'estudi d'impacte ambiental, mentre no entren en contradicció amb aquelles:  
\* Les vies pecuàries existents en el municipi hauran d'incorporar-se de manera explícita a l'apartat 6.2 de les normes de protecció de les Normes Subsidiàries, amb indicació expressa de la seua amplària legal, que és la següent:  
- Carrerada del Camí Vell de Gandia (37,61 m)  
- Carrerada del Camí de Castelló (5 m)  
Aquestes vies hauran de determinar-se en els plànols d'ordenació corresponents amb una doble línia de punts, amb indicació del nom i amplària i tindran la consideració de sistema general.  
\* Quant al tram de la Carrerada del Camí Vell de Gandia afectada per la delimitació proposada per al sòl no urbanitzable de tolerància industrial, haurà de ser exclós en tota la seua longitud i amplària legal de l'esmentada classificació del sòl i tindrà la consideració de sistema general o, si no n'hi ha, caldrà iniciar la tramitació d'una modificació del seu traçat, d'acord amb allò previst en la Llei 3/1995, de 23 de març, de Vies Pecuàries.  
\* Amb independència de la reserva efectuada en la documentació de les Normes Subsidiàries per a la realització de la variant projectada de la carretera local 1.022, el projecte que es redacte haurà de ser sotmés al tràmit de declaració d'impacte ambiental de manera prèvia a la seua aprovació definitiva.  
\* S'haurà d'especificar la destinació prevista per a les aigües residuals d'origen industrial que es produïsquen en el sòl no urbanitzable d'aquest ús situat a l'oest del nucli urbà. La connexió d'aquestes àrees a la xarxa general de clavegueram per al tractament en l'estació depuradora quedarà condicionada a les característiques fisicoquímiques de les aigües que s'hi produïsquen.  
En el cas que les característiques fisicoquímiques de les aigües residuals produïdes requeriren la depuració prèvia al tractament conjunt, l'Ajuntament exigirà a les indústries que s'hi situen la depuració prèvia de les aigües produïdes fins a nivells admissibles per al seu tractament conjunt. Pel que fa a les característiques exigibles a les aigües residuals produïdes en el municipi, l'Ajuntament hi incorporarà els paràmetres recollits en el model d'Ordenança Municipal d'Abocaments, confeccionat per la Conselleria de Medi Ambient i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies.  
\* Si durant l'execució de les previsions de les Normes Subsidiàries es descobrira cap jaciment arqueològic, s'haurà de comunicar la troballa a l'òrgan competent de la Generalitat, d'acord amb allò que especifica la Llei 16/1985, de 25 de juny, de Patrimoni Artístic Espanyol. Igualment, s'hi afegirà al catàleg d'elements protegits el rentador, per raó del seu interés etnològic.  
\* Sense menyscapte del tractament mancomunat dels residus sòlids urbans produïts al municipi, les Normes Subsidiàries hauran d'efectuar una reserva de sòl per a l'eventual ubicació d'un sistema de tractament de residus sòlids urbans per al municipi. Aquesta reserva tindrà una superfície aproximada de 0,5 ha, i se situarà en terrenys de baixa permeabilitat aptes per a tal fi. Igualment, les Normes inclouran una reserva de sòl per a la instal.lació d'un abocador controlat de residus inerts, amb una superfície mínima de 0,5 ha, i que se situarà preferentment en buits del terreny o en relleus deteriorats per activitats extractives.  
\* Durant el període de vigència de les Normes Subsidiàries, l'Ajuntament de la Pobla del Duc presentarà, amb una periodicitat anual i davant la Conselleria de Medi Ambient, un informe ambiental en el qual es donarà compte del compliment del programa de vigilància descrit a l'estudi d'impacte ambiental, de l'efecte derivat de l'aplicació del Pla i del grau de correspondència d'aquest efecte amb els que preveu l'estudi d'impacte ambiental. A més dels controls especificats en l'esmentat programa de vigilància ambiental, s'analitzaran els següents:  
- Aparició d'edificacions disperses fora d'ordenació.  
- Grau de compliment en la gestió dels residus sòlids urbans, inerts i industrials.  
- Grau d'execució de les obres d'infraestructura previstes per a garantir el correcte tractament de les aigües residuals.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte de tràmit definitiu en via administrativa, no es podrà interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar tots els mitjans que estimen oportuns per defensar el seu dret.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental.  
València, 12 de maig de 1995  
DECLARACIó D'IMPACTE AMBIENTAL  
Vist l'expedient 322/94-AIA, sobre el projecte de Pla General d'Ordenació Urbana del municipi d'Aspe (Vinalopó Mitjà), promogut pel seu Ajuntament.  
Vist que, amb data 27 de maig de 1994, l'Ajuntament d'Aspe va presentar en la Conselleria de Medi Ambient l'avanç de l'estudi d'impacte ambiental del projecte de pla general, junt al corresponent avanç de planejament, a fi de sotmetre'l a consulta prèvia al tràmit d'avaluació d'impacte ambiental,   
Vist que el dit avanç va ser sotmés a consulta davant els següents organismes: Direcció General d'Interior, de la Conselleria d'Administració Pública; Direcció General de Patrimoni Artístic, de la Conselleria de Cultura; Servei de Residus i Contaminació, Servei de Planificació de Recursos Hidrològics, Servei d'Espais Naturals i Direcció Territorial d'Alacant, de la Conselleria de Medi Ambient,  
Vist que els informes rebuts en aquesta fase de consulta de l'avanç de l'estudi d'impacte ambiental poden resumir-se en els següents apartats:   
a) Servei de Residus i Contaminació  
Segons l'esborrany del Pla d'Acció Territorial d'Infrastructures de Tractament de Residus Sòlids Urbans i Inerts, Aspe està inclós en la unitat de producció de l'Alt i Mitjà Vinalopó i s'ha previst l'execució d'una planta de tractament i un abocador de rebujos que s'ha de realitzar a Elda. En l'actualitat, els residus sòlids urbans es tracten en la planta de compostatge de Monforte del Cid i es fan abocaments incontrolats industrials i d'enderrocs al paratge de la Serra Negra. Aquest paratge ha sigut elegit per a la ubicació d'un projecte de centre de tractament integral de residus del municipi (urbans, industrials, inerts i animals morts), pendent actualment de declaració d'impacte ambiental. Per tant, no hi ha problemes respecte a la necessitat de reserves de sòl per a infrastructures de tractament.  
b) Servei d'Espais Naturals  
De les diverses àrees proposades com a sòl urbanitzable, s'haurien de descartar la d i la e, ja que afecten zones cobertes de vegetació natural. En la part més elevada de l'àrea ja ha començat el procés urbanitzador, per la qual cosa cal evitar la seua extensió i prendre les mesures necessàries per a minimitzar l'impacte paisatgístic, evitar la contaminació per aigües residuals i garantir l'adequat tractament dels residus sòlids. Pel que fa a les nombroses pedreres existents, cal preservar d'aquesta activitat les serres més elevades a fi d'evitar l'impacte paisatgístic. Es important, per tant, que el PGOU establisca una normativa reguladora de les explotacions mineres que garantisca la seua integració paisatgística durant l'explotació i després. Al fons d'algunes pedreres d'argiles i margues es formen basses d'aigua per impermeabilitat, les quals podrien tener algun interés ecològic en un entorn semiàrid.  
c) Direcció Territorial de Medi Ambient d'Alacant  
No es coneixen valors ambientals dignes de protecció que puguen veure's afectats negativament en el desenvolupament del Pla General. No obstant això, en l'apartat de sistemes generals s'haurien d'incloure les vies pecuàries i establir alguna figura de protecció que assegurara la seua preservació.  
d) Direcció General de Patrimoni Artístic  
L'estudi d'impacte ambiental manca de la definició d'elements arquitectònics destacats al terme. En cap destacar el Castillo del Río, declarat bé d'interés cultural. A més, s'establirà l'oportú catàleg d'edificis i àmbits urbans d'especial rellevància, que inclourà, almenys, la casa consistorial i l'església parroquial. Quant als béns etnològics, no se n'ha fet l'inventari al terme, per la qual cosa es desconeix la seua possible existència. Respecte al patrimoni arqueològic, el Pla considera la protecció dels jaciments a l'àmbit rural, però no especifica res de la normativa necessària per a documentar i protegir l'àrea del nucli antic. Es proposa que el PGOU declare sòl de protecció arqueològica els jaciments de La Horna, El Tabayá i el Castillo del Río i que s'establisquen mesures prèvies de documentació a Vistalegre i les terrasses del Vinalopó i una normativa específica del nucli històric de la ciutat.  
e) Direcció General d'Interior  
No es distingeixen riscos significatius que puguen afectar el projecte de pla general i que puguen derivar en danys rellevants en béns o persones.  
Vist que, amb data 14 de setembre de 1994, es va comunicar a l'Ajuntament d'Aspe les següents consideracions respecte al contingut de l'avanç d'impacte ambiental:  
- Conveniència d'introduir variables distintes de la vegetació actual (com a vocació dels sòls i riscos) en la delimitació de les unitats ambientals.  
- Necessitat de justificar la no inclusió de sòls naturals, seminaturals i incultes en la categoria d'especial protecció, d'acord amb la Llei 4/1992, de Sòl No Urbanitzable.  
- Necessitat d'incorporar justificació documentada de la disponibilitat de recursos hídrics per als usos previstos.  
- Ubicació de les instal.lacions per al tractament de residus sòlids i aigües residuals urbanes i previsió del tractament per a les aigües residuals d'origen industrial.   
Així mateix, es van remetre els informes obtinguts en la fase de consultes, a fi que foren considerats en la redacció de l'estudi d'impacte ambiental.  
Vist que, en data 16 de desembre de 1994, l'Ajuntament d'Aspe va remetre a aquesta Conselleria l'estudi d'impacte ambiental del Pla General, aprovat inicialment, indicant-hi que, una vegada finalitzat el termini d'informació pública, es remetria una còpia diligenciada de tot l'expedient,  
Vist que, amb data 8 de març de 1995, l'Ajuntament d'Aspe va remetre un nou exemplar de l'estudi d'impacte ambiental del Pla General, indicant-hi que aquest exemplar contenia lleugeres correccions respecte a l'anteriorment remés, introduïdes a fi d'adequar-lo al Pla General en la seua última redacció. S'hi adjunta, així mateix, un certificat relatiu al tràmit d'exposició pública,  
Vist que l'estudi d'impacte ambiental ha sigut sotmés a informació pública, pel termini d'un mes, mitjançant anuncis publicats en el Butlletí Oficial de la Província d'Alacant de 22 de desembre de 1994; Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de 29 de desembre de 1994 i diari La Verdad de 23 de desembre de 1994, sense que s'hi presentara cap al.legació durant el període d'exposició, segons un certificat que consta en l'expedient,  
Vist que l'Ajuntament ple, en la sessió de 13 de gener de 1995, a proposta de l'equip redactor, va acordar la introducció d'algunes modificacions substancials en el document del Pla General, per la qual cosa es va reiterar el tràmit d'informació pública de l'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant de la documentació del Pla. Aquest nou tràmit d'informació publica va ser complert mitjançant anuncis publicats en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de 27 de gener de 1995 i diari La Verdad de 18 de gener de 1995 i s'hi han presentant un total de 12 al.legacions, cap d'elles de contingut pròpiament ambiental (per tal com cap d'elles no es formula contra l'estudi d'impacte ambiental), segons el certificat que consta en l'expedient,  
Vist que, amb data 18 d'abril de 1995, l'Ajuntament d'Aspe va remetre a aquesta Conselleria el certificat de l'aprovació provisional del Pla General i l'estudi d'impacte ambiental en la sessió de l'Ajuntament ple d'11 d'abril de 1995.  
Atés que la classificació del sòl proposada en el projecte del Pla General resulta, a grans trets, coherent amb la situació ambiental actual del terme municipal. En aquest sentit, es classifiquen com a sòl no urbanitzable d'especial protecció la major part de les zones del terme ocupades en l'actualitat per vegetació natural, els sòls susceptibles de ser classificats com a d'especial protecció per les seues característiques ambientals que no presenten aquesta classificació (casos de diverses àrees al Collado de Ors, PeÑón de la Ofra, Sierra Negra, Montesol, etc.) i la memòria del Pla inclou una justificació detallada, d'acord amb allò previst en l'article 1.2 de la Llei 4/1992, de Sòl No Urbanitzable,  
Atés que, d'acord amb l'informe emés en el seu moment per la Direcció General de Patrimoni, es classifiquen com a sòl no urbanitzable d'especial protecció arqueològica els següents jaciments: Terrazas del Vinalopó, Tabayá, Murón de la Horna i Castillo del Río. El paratge de Vistalegre, en el qual és probable la presència de restes romanes, es classifica com a sòl no urbanitzable comú, encara que l'article 9.3.3 de la normativa estableix la necessitat de l'informe d'un tècnic competent en la matèria, abans de la concessió de llicències per a qualsevol moviment de terres. El nucli antic d'Aspe es considera zona arqueològica protegible, encara que no aparega determinada com a tal en els plànols corresponents (article 7.2.1 de la normativa urbanística),   
Atés que, malgrat el risc històric d'inundació a què estan sotmeses algunes zones del nucli urbà, l'execució de diverses infrastructures de protecció -a les quals es refereix de manera detallada la documentació del Pla- ha tingut com a conseqüència la minimització del dit risc. A pesar d'això, el Pla General preveu diverses mesures correctores sobre això, entre les quals cap destacar la delimitació d'una zona de protecció d'inundacions, determinada en el plànol 1.2, en la qual es prohibeixen tot tipus d'edificacions (llevat de magatzems vinculats a activitat agrícola o forestal que no superen una superfície de 20 m2) i els moviments de terres.  
Atés que, amb data 3 juliol de 1992, es va emetre la declaració d'impacte ambiental del projecte de modificació puntual de les Normes Subsidiàries d'Aspe, referida a l'ampliació dels sectors 11 (industrial) i 5 (residencial) de sòl urbanitzable i a l'ampliació del sòl urbà dotacional i no urbanitzable de protecció especial. Respecte a l'ampliació del sector 11 industrial (corresponent al polígon industrial de Tres Hermanas), s'establien diverses condicions, entre d'altres les referides a prevenció del risc sísmic, condicions de l'abocament d'aigües residuals i recollida de residus,  
Atés que els sectors de sòl urbanitzable denominats en l'avanç de Pla General d) i e), als quals es referia l'informe emés en el seu moment pel Servei d'Espais Naturals de la Conselleria de Medi Ambient com a descartables pel seu efecte ambiental, han sigut eliminats del document d'aprovació provisional del Pla i els sòls que s'hi corresponen es classifiquen com a sòl no urbanitzable comú i d'especial protecció,  
Atés que l'estudi d'impacte ambiental analitza, de manera correcta i intensiva, l'efecte previsible del desenvolupament del Pla General sobre les característiques ambientals del municipi d'Aspe. En aquest sentit, resulta destacable la proposta de mesures correctores específiques, la major part de les quals han sigut incorporades a la normativa urbanística del Pla General,  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva de l'esmentat projecte, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament,  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, i la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i d'altres disposicions que li són aplicables,  
Atés que l'article 5é de la Llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei,  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, text refós aprovat per l'Ordre de 23 de juny de 1994, del Conseller de Medi Ambient, atribueix a la Direcció General de Qualitat Ambiental la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent Declaració d'Impacte Ambiental.  
Primer   
Estimar acceptable, a l'únic efecte ambiental, el projecte de Pla General d'Ordenació Urbana del terme municipal d'Aspe (Vinalopó Mitjà), en els termes que indica l'estudi d'impacte ambiental i sempre que es complesquen les condicions següents:  
\* Les vies pecuàries existents al municipi s'hauran d'incloure en la normativa urbanística del Pla General amb indicació expressa de la seua denominació i amplària legal. Igualment, s'hauran de substituir les al.lusions a la Llei 22/1974, de 27 de juny, de Vies Pecuàries, i al seu reglament, per la recentment aprovada Llei 3/1995, de 23 de març.  
\* Durant el període de vigència del Pla General, l'Ajuntament d'Aspe presentarà, amb una periodicitat anual i davant la Conselleria de Medi Ambient, un informe ambiental en què es donarà compte del compliment del programa de vigilància descrit en l'apartat VII de l'estudi d'impacte ambiental, de l'efecte derivat de l'aplicació del Pla i del grau de correspondència d'aquest efecte amb els que preveu l'estudi d'impacte ambiental. A més dels controls especificats en el mencionat programa de vigilància ambiental, s'analitzaran els següents:  
- Aparició d'edificacions disperses fora d'ordenació.  
- Grau de compliment en la gestió dels residus sòlids urbans i inerts.  
- Compliment de la normativa urbanística respecte al sòl no urbanitzable comú i d'especial protecció.  
- Grau d'execució de les obres d'infraestructura i actuacions previstes per a garantir el correcte tractament de les aigües residuals i el proveïment d'aigua per a consum humà.   
Segon  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no es podrà interposar cap recurs, sense perjudici que utilitzen els mitjans que estimen pertinents per defensar el seu dret.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental.  
València, 16 de maig de 1995  
DECLARACIó D'IMPACTE AMBIENTAL  
Vist l'expedient 188/94-AIA, sobre el projecte de revisió de les Normes Subsidiàries de Planejament del terme municipal de Beniarbeig (la Marina Alta).  
Vist que, amb data 13 de juliol de 1994, l'Ajuntament de Beniarbeig va remetre a la Conselleria de Medi Ambient l'estudi d'impacte ambiental del projecte de revisió de les Normes Subsidiàries de Planejament del municipi, junt amb la documentació tècnica del projecte i el certificat d'exposició pública,  
Vist que l'estudi d'impacte ambiental, inclós en l'expedient de revisió de les Normes Subsidiàries, ha sigut exposat al públic, pel termini d'un mes, mitjançant un anunci de l'Ajuntament de Beniarbeig publicat en el Butlletí Oficial de la Província d'Alacant, número 98, de 3 de maig de 1994, sense que s'hi haja presentat cap al.legació, segons el certificat que consta en l'expedient,  
Vist que, tal com preveu l'article 18 del Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/89 de 3 de març, d'Impacte Ambiental, s'han efectuat consultes als següents organismes: Direcció General de Patrimoni Artístic, de la Conselleria de Cultura; Direcció General d'Interior, de la Conselleria d'Administració Pública; i Serveis Territorials d'Alacant, de la Conselleria de Medi Ambient, a fi que comunicaren les seues observacions sobre el projecte,  
Vist que, amb data 5 de setembre de 1994, va sol.licitar-se a l'Ajuntament de Beniarbeig que ampliara l'estudi d'impacte ambiental en relació amb els següents punts:  
- Ambit i determinacions del sòl no urbanitzable d'especial protecció.  
- Vies pecuàries.  
- Ubicació de la reserva de sòl per a abocador de residus sòlids urbans i inerts.  
- Domini públic hidràulic.  
Vist que els informes rebuts de les consultes realitzades es resumeixen en els següents apartats:  
a) Direcció General de Patrimoni Artístic   
L'únic jaciment inventariat en el terme, la Cova de Bolumini, es troba classificat com a sòl no urbanitzable de protecció especial. D'altra banda, el municipi manca de béns immobles d'interés patrimonial, malgrat el qual les Normes incorporen un catàleg d'elements historicoartístics que s'han de protegir, per la qual cosa s'hi informa favorablement. Quant al patrimoni etnològic, es comprova que no s'ha realitzat l'inventari de béns etnològics en aquest terme municipal, per la qual cosa es demana que es complete l'estudi d'impacte ambiental amb la inclusió dels béns etnològics existents al municipi.  
b) Serveis Territorials de Medi Ambient   
En el sòl apte per a urbanitzar residencial sector 3 hi ha una rodal de coscolls, espècie protegida, per la qual cosa fóra convenient la desclassificació del rodal o que, almenys, comptara amb alguna figura de protecció en el pla parcial que desenvolupe el sector. Quant al sòl no urbanitzable de protecció especial, aquest no integra tot el sòl de vocació forestal del municipi, especialment les àrees de pinar i matoll de la Serra Segària. No sembla adequada la inclusió de l'abocador de residus sòlids urbans dins d'un sòl no urbanitzable de protecció especial. Finalment, les vies pecuàries existents al municipi haurien de comptar amb alguna figura de protecció; la Sendera de Segària i Rafalet travessa el sòl apte per a urbanitzar sector 3, per la qual cosa el pla parcial que desenvolupe el sector haurà de garantir la continuïtat de la via amb la seua amplària legal.  
Vist que, amb dates 26 de setembre i 16 de novembre de 1994, van remetre's a l'Ajuntament de Beniarbeig els informes obtinguts en la fase de consultes, a fi que foren tinguts en compte en la reparació de les deficiències que es relataven en la sol.licitud d'ampliació de l'estudi d'impacte ambiental,  
Vist que, amb data 12 de maig de 1995, l'Ajuntament de Beniarbeig va presentar en aquesta Conselleria de Medi Ambient l'ampliació de l'estudi d'impacte ambiental sol.licitada. Aquesta ampliació incorpora els següents punts:  
- Es classifiquen com a sòl no urbanitzable de protecció ecologicopaisatgística totes les àrees amb valor ecològic i ús o aprofitament forestal, com també els sòls seminaturals o no cultivats del terme.  
- Es recullen i protegeixen les dues vies pecuàries del terme.  
- Es proposa una nova ubicació per a l'abocador de residus sòlids urbans.  
- Es classifiquen com a sòl no urbanitzable protegit els llits de rius i barrancs.  
- En el sector 3 de sòl urbanitzable es delimita la zona ocupada per un rodal de coscolls com a zona verda, a fi de permetre la seua preservació. En el mateix sector, es dóna continuïtat a la Sendera de Segària i Rafalet en fer-la coincidir amb un vial de l'amplària requerida per a l'esmentada via pecuària.  
Atés que la classificació del sòl proposada per les Normes Subsidiàries resulta en general coherent amb les característiques ambientals del terme municipal, en protegir la major part de les àrees ocupades en l'actualitat per vegetació natural o no cultivades,  
Atés que el tractament de les aigües residuals es realitza en l'estació depuradora del municipi, la situació de la qual es determina en els plànols 1.3. (informació-xarxa de sanejament) i 2.1 (ordenació-classificació del sòl), amb la qualificació de sistema general. Segons el Pla Director de Sanejament i Depuració de la Comunitat Valenciana, aquesta depuradora té un funcionament correcte, tot i que el catàleg d'EDAR (Entitat de Sanejament, 1993) assenyala per a aquesta estació una població equivalent de 1.205 habitants enfront del sostre poblacional de 5.093 hab. previstos en les Normes,  
Atés que les Normes Subsidiàries incorporen un catàleg del patrimoni historicoartístic, en el qual figuren els següents elements protegits: carrer de Sant Roc, núms. 1, 2, 8 (església de Sant Joan), 9, 13 i 14; carrer de les escoles, núms. 4, 6, 10 i 12; Plaça de l'Ajuntament, núms. 1, 2, 8, 9 i 10; Avinguda de la Pau, núms. 1 i 7; carrer de Luis Santonja, núms. 4 i 6; carrer Major (diversos números) i Casa Santonja, a la partida de Benicàdims. Igualment, es protegeix el jaciment ibèric de Segària. Tot i això, aquest servei ha tingut coneixement de l'existència al terme de Beniarbeig de diverses àrees d'interés arqueològic, entre les quals cal destacar les restes morisques de Benihòmer, Benicàdims i Partida de Tossals, com també la probable presència al terme de les restes romanes de la partida de Vinyals. Igualment, el nucli urbà de Beniarbeig representa un àrea d'interés arqueològic, en la qual s'han realitzat diverses troballes,  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva de l'esmentat projecte, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament,  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, i la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i d'altres disposicions que li són aplicables,  
Atés que l'article 5é de la Llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei,  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, text refós aprovat per l'Ordre de 23 de juny de 1994, del Conseller de Medi Ambient, atribueix a la Direcció General de Qualitat Ambiental la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent Declaració d'Impacte Ambiental.  
Primer   
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte de revisió de les Normes Subsidiàries de Planejament del terme municipal de Beniarbeig (la Marina Alta), amb les mesures correctores incloses en aquesta declaració d'impacte ambiental, a més del que indica l'estudi d'impacte ambiental, mentre no entren en contradicció amb aquelles:  
\* Quant al tram de la Sendera de Segària i Rafalet afectat per la delimitació proposada per al sòl urbanitzable sector 3, la solució proposada a les Normes Subsidiàries haurà de comptar amb l'informe favorable emés pels Serveis Territorials d'Alacant de la Conselleria de Medi Ambient o, si no n'hi ha, caldrà iniciar la tramitació d'una modificació del seu traçat, d'acord amb allò previst en la Llei 3/1995, de 23 de març, de Vies Pecuàries.  
\* S'haurà d'especificar la destinació prevista per a les aigües residuals d'origen industrial que es produïsquen en el sòl urbanitzable d'aquest ús (sector 4). La connexió d'aquestes àrees a la xarxa general de clavegueram per al tractament en l'estació depuradora quedarà condicionada a les característiques fisicoquímiques de les aigües que s'hi produïsquen.  
En el cas que les característiques fisicoquímiques de les aigües residuals produïdes requeriren la depuració prèvia al tractament conjunt, l'Ajuntament exigirà a les indústries que s'hi situen la depuració prèvia de les aigües produïdes fins a nivells admissibles per al seu tractament conjunt. Pel que fa a les característiques exigibles de les aigües residuals produïdes al municipi, l'Ajuntament incorporarà els paràmetres recollits en el model d'Ordenança Municipal d'Abocaments, confeccionat per la Conselleria de Medi Ambient i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies.  
\* Els plans parcials que desenvolupen els sectors 1.2, 2 i 3 de sòl urbanitzable hauran d'incloure la justificació explícita de la destinació prevista per a les aigües residuals que s'hi produïsquen. En el cas que no es considere la connexió a la xarxa general de clavegueram per al seu tractament en l'estació depuradora del municipi, el pla o plans parcials de què es tracte hauran d'incloure una reserva de sòl, qualificada com a sistema general, per a la ubicació d'una estació depuradora per al sector.  
\* En el cas que la classificació del sòl proposada en les Normes afectara qualsevol jaciment arqueològic no inventariat, i en especial els jaciments de Benicàdims i Vinyals, l'Ajuntament de Beniarbeig haurà de prendre les mesures escaients per a garantir la preservació efectiva d'aquells. Si durant l'execució de les previsions de les Normes Subsidiàries en sòl urbà, urbanitzable o no urbanitzable, resultara afectat o es descobrira cap jaciment arqueològic, es procedirà a la paralització immediata de les obres, a més de comunicar-se la troballa a l'òrgan competent de la Generalitat, d'acord amb allò que especifica la Llei 16/1985, de 25 de juny, de Patrimoni Artístic Espanyol, i s'afegirà al catàleg d'elements protegits de la normativa urbanística.  
\* Quant als sistemes generals d'espais lliures situats al sector 3 de sòl urbanitzable i a les partides de Tossalet Blanc i Corralissos, l'eventual adequació d'aquestes àrees per a l'ús previst tindrà en compte el caràcter de zona natural de l'entorn on se situen, per la qual cosa s'hi incorporaran directrius explícites respecte a la prohibició d'efectuar moviments de terra i alterar el perfil del terreny, la utilització en la revegetació d'espècies autòctones, la reconstrucció d'ecosistemes naturals i el manteniment i conservació d'aquelles àrees ocupades per vegetació natural que presenten un estat acceptable de conservació o recuperació.  
\* Durant el període de vigència de les Normes Subsidiàries l'Ajuntament de Beniarbeig presentarà, amb una periodicitat anual i davant la Conselleria de Medi Ambient, un informe ambiental en el qual es donarà compte del compliment del programa de vigilància descrit en l'estudi d'impacte ambiental, de l'efecte derivat de l'aplicació del pla i del grau de correspondència d'aquest efecte amb el que preveu l'estudi d'impacte ambiental. A més dels controls especificats en l'esmentat programa de vigilància ambiental, s'analitzaran els següents:  
- Aparició d'edificacions disperses fora d'ordenació.  
- Grau de compliment en la gestió dels residus sòlids urbans, inerts i industrials  
- Grau d'execució de les obres d'infraestructura previstes per a garantir el correcte tractament de les aigües residuals.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no es pot interposar cap recurs; sense perjudici que utilitzen els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental.  
València, 17 de maig de 1995  
DECLARACIó D'IMPACTE AMBIENTAL  
Vist l'expedient 337/94-AIA, referent a l'explotació minera de tres pedreres de préstecs destinats a la construcció de les variants de la carretera C-320, que afecten els termes municipals de Castelló de Rugat, Otos i Rugat, anomenades respectivament zones 1, 2 i 3 i promogudes per COMYLSA.  
Vist que l'estudi d'impacte ambiental va ser traslladat pel Servei Territorial d'Indústria i Energia de València en data 23 de desembre de 1994, significant que el tràmit d'informació pública el faria el dit Servei,  
Vist que la informació pública es va realitzar mitjançant un anunci publicat en el Butlletí Oficial de la Província de València núm. 14, de data 17 de gener de 1995, sense que s'hi presentara cap al.legació dins el termini previst de 30 dies hàbils, segons consta en el certificat del director territorial de la Conselleria d'Indústria, Comerç i Turisme rebut en data 3 de març,  
Vist que, com a conseqüència de les consultes realitzades en data 15 de febrer de 1995, es van rebre les següents respostes:  
- En data 21 de març de 1995 informe de l'Ajuntament de Castelló de Rugat en què manifesta: 1r) que les Normes Subsidiàries Municipals qualifiquen el territori on es pretén situar l'explotació com a sòl no urbanitzable on no es permet l'explotació de pedreres, i 2n) que l'explotació esmentada està executant-se ja, sense cap llicència ni autorització.  
- En data 4 d'abril de 1995, escrit de la Direcció General de Patrimoni Artístic acompanyat de tres informes: arqueològic, etnològic i arquitectònic, dels quals no es desprén l'existència de cap element conegut del patrimoni historicoartístic que poguera resultar afectat per les tres activitats, encara que els dos primers noten l'absència d'un informe sobre la possible afecció al patrimoni dins de l'estudi d'impacte ambiental.  
- En data 18 d'abril de 1995, informe de l'Ajuntament de Rugat, en què manifesta que el projecte no incideix sobre el planejament urbanístic vigent i no afecta jaciments arqueològics o monumentals dels quals tinga constància la corporació.  
- En data 18 d'abril de 1995, informe de l'Ajuntament d'Otos que es manifesta en el mateix sentit que el de Rugat.  
No es va rebre resposta dels Serveis Territorials de Medi Ambient.  
Vist que l'estudi d'impacte ambiental inclou un epígraf (4.10) sobre l'impacte sobre el patrimoni artístic espanyol, en què es manifesta que l'activitat extractiva no afectarà cap element, pel fet de trobar-se els monuments més propers lluny del radi d'influència de les explotacions.  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva de l'esmentat projecte, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament,  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, i la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i d'altres disposicions que li són aplicables,  
Atés que l'article 5é de la Llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei,  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, text refós aprovat per l'Ordre de 23 de juny de 1994, del Conseller de Medi Ambient, atribueix a la Direcció General de Qualitat Ambiental la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent Declaració d'Impacte Ambiental.  
Primer   
Estimar acceptable, a l'efecte ambiental, i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, i en particular de les pertinents llicències d'activitat municipals, l'explotació dels préstecs anomenats zona 2 i zona 3, que afecten, respectivament, els termes municipals d'Otos i de Rugat; no així la zona 1, que afecta el terme municipal de Castelló de Rugat i no s'adequa al seu planejament municipal. A més, l'explotació de les zones 2 i 3 es realitzarà d'acord amb les previsions i propostes de l'estudi d'impacte ambiental i amb les condicions següents:  
1. El titular estarà obligat a restituir la cota original del terreny en cadascun dels buits mitjançant materials inerts procedents de les obres de la carretera, tal com proposa l'estudi d'impacte ambiental. En tot cas, això es farà de manera que no resten sectors deprimits ni entollables, per a la qual cosa haurà de donar a cada zona la topografia i el drenatge extern adequat a l'entorn.  
2. Per tal de garantir el compliment del punt anterior, el promotor haurà de justificar fefaentment davant el Servei Territorial d'Indústria i Energia la disponibilitat del volum de terres necessari per al rebliment, o bé, fer una valoració realista del cost d'aquesta actuació, que haurà de ser considerat en el pressupost de restauració, a l'efecte de constitució de la fiança.  
3. La plantació de fruiters prevista haurà d'estar precedida d'una sembra i el posterior manteniment d'espècies lleguminoses i gramínies, per tal de millorar l'estructura del nou sòl i reduir-ne el risc d'erosió.  
4. Si durant l'explotació de la pedrera, es trobaren restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el titular té l'obligació de fer-ho saber a la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència immediatament i d'adoptar les mesures pertinents per a la seua protecció i conservació.  
Segon  
Donar compte al Servei d'Inspecció de la iniciació de l'activitat en la zona 1 que afecta el terme municipal de Castelló de Rugat.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte de tràmit definitiu en via administrativa, no es podrà interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar tots els mitjans que estimen oportuns per defensar el seu dret.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental.  
València, 17 de maig de 1995  
DECLARACIó D'IMPACTE AMBIENTAL  
Vist l'expedient 115/95-AIA referent al projecte de remodelació de parcel.la a la finca "Lo Pina" del terme municipal d'Orihuela, promogut per la UTE Oriola.   
Vist que, el 25 d'abril de 1995, va ser remés pel Servei d'Activitats Qualificades de la Conselleria de Medi Ambient a Alacant l'expedient compost pel projecte, estudi d'impacte ambiental i expedient administratiu municipal que inclou el certificat d'exposició al públic mitjançant un anunci publicat en el Butlletí Oficial de la Província d'Alacant número 61 de data 14 de març de 1995 per un termini de 20 dies i en el tauler d'edictes de l'Ajuntament, període durant el qual no s'hi van produir al.legacions. S'aporten, a més, els informes dels tècnics municipals en què es manifesta la compatibilitat de l'activitat amb la qualificació urbanística,   
Vist que el projecte consisteix en l'extracció de 215.000 m3 de materials en una superfície de 3,29 hectàrees de la finca "Lo Pina" per a la seua utilització en la construcció de la variant d'Orihuela i, simultàniament, el rebliment del buit d'excavació amb un volum de 150.000 m3 dels materials excedents de la dita obra,  
Vist que els materials excedentaris són terres procedents de la Vega de Orihuela, que presenten característiques favorables al seu ús agrícola, per la qual cosa es preveu la posada en regadiu, una vegada conclosa l'activitat de la parcel.la.  
Atés que, d'acord amb el Reial Decret 134/1994, de 4 de febrer, sobre mesures administratives especials per a la gestió dels recursos hidràulics, la situació actual de les reserves d'aigua no permet cobrir de forma adequada les demandes del recurs,   
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva de l'esmentat projecte, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament,  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, i la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i d'altres disposicions que li són aplicables,  
Atés que l'article 5é de la Llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei,  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, text refós aprovat per l'Ordre de 23 de juny de 1994, del Conseller de Medi Ambient, atribueix a la Direcció General de Qualitat Ambiental la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent Declaració d'Impacte Ambiental.  
Primer   
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, sense perjudici de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, la remodelació de parcel.la a la finca Lo Pina, consistent en l'extracció de 215.000 m3 d'àrids i rebliment simultani de la parcel.la amb 150.000 m3 de terres procedents de la Vega de Orihuela, en una superfície de 3,29 ha de la finca Lo Pina, promogut per l'empresa UTE Orihuela, sempre que s'adapte a allò previst en el projecte i estudi d'impacte ambiental i adopte la següent mesura correctors:  
A fi d'evitar processos erosius als talussos i independentment de l'ús posterior de la parcel.la, es procedirà, en finalitzar la fase de rebliment, a la revegetació d'aquests amb espècies herbàcies i arbustives pròpies de l'àrea.   
Segon  
No estimar acceptable l'ús agrícola de regadiu previst per a la parcel.la afectada mentre romanga vigent el Reial Decret 134/1994, de 4 de febrer, sobre mesures administratives especials per a la gestió dels recursos hidràulics, i posteriorment condicionat a l'obtenció de les pertinents concessions de recursos hídrics per part de l'organisme de conca corresponent.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no es podrà interposar cap recurs, sense perjudici que utilitzen els mitjans que estimen pertinents per defensar el seu dret.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental.  
València, 22 de maig de 1995  
DECLARACIó D'IMPACTE AMBIENTAL  
Vist l'expedient 020/94-AIA, sobre el projecte de Normes Subsidiàries de Planejament Municipal de Bugarra (València) promogut pel seu Ajuntament.  
Vist que, en data 26 de gener de 1994, l'Ajuntament de Bugarra va remetre a la Conselleria de Medi Ambient un exemplar de l'estudi d'impacte ambiental aprovat provisionalment per l'Ajuntament ple, com també un certificat de l'acord corresponent al dit ple municipal que inclou el resultat de la informació pública,   
Vist que les Normes Subsidiàries i l'estudi d'impacte ambiental van ser sotmeses a informació pública mitjançant un anunci publicat en el Butlletí Oficial de la Província de València núm. 248 de 19 d'octubre de 1993 i en el periòdic Levante de 2 d'octubre de 1993, pel termini d'un mes, en el qual es van produir al.legacions de demarcació de València del Col.legi d'Arquitectes de la Comunitat Valenciana entre les quals cap destacar des del punt de vista d'impacte ambiental l'afecció a un jaciment catalogat en el planejament anterior i l'absència de valoracions d'índole urbana imatge adequació del disseny urbà proposat,  
Vist que, el 6 d'abril de 1994, es va remetre un escrit a l'Ajuntament de Bugarra en què s'indicaven les deficiències tant en la tramitació de l'expedient administratiu com en el contingut de l'estudi d'impacte ambiental, els punts del qual es resumeixen a continuació:  
1) Remissió d'un exemplar del document tècnic de les Normes Subsidiàries de Planejament municipal   
2) En relació amb el contingut d'estudi d'impacte ambiental.  
2.1) Cal reparar les discordances observades en els plànols de classificació de sòl.  
2.2) En la descripció del medi s'han observat incorreccions en relació amb la cartografia geològica, edafològica, de risc de contaminació d'aqüífers i en l'inventari d'espècies arbòries  
2.3) No s'ha fet reserva com a sistema general per al tractament de residus sòlids urbans  
2.4) Cal indicar les mesures correctores previstes per al tractament de les aigües residuals   
2.5) Cal revisar l'apartat de patrimoni cultural ja que sembla ser incomplet d'acord amb un expedient tramitat al terme municipal de Bugarra corresponent a una pedrera.  
Vist que el 20 de febrer de 1995 va ser remés l'estudi d'impacte ambiental com a resposta a la sol.licitud d'ampliació en què únicament s'havien reparat els punts 2.1 i 2.3, sent la resta del document idèntica al que es va presentar inicialment,  
Vist que l'1 de març es va sol.licitar novament que fóra completat l'expedient mitjançant la remissió del document tècnic de les Normes Subsidiàries de Planejament,  
Vist que, dins del tràmit a tal efecte previst en la legislació ambiental (Decret 162/90 de 15 d'octubre) es van efectuar, amb la documentació continguda en l'estudi d'impacte ambiental, les següents consultes:  
1º Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura (7 de març de 1995).  
2º Serveis Territorials de Medi Ambient de València  
(7 de març de 1995)  
Vist que els serveis tècnics d'aquesta direcció general van fer una visita de camp a la zona objecte d'anàlisi, de la qual es desprenen les següents observacions:  
1) L'àrea al marge esquerre del riu Túria, compresa entre el sòl no urbanitzable de pedreres i el sòl no urbanitzable de protecció de llits, qualificat com a sòl no urbanitzable comú hauria de preservar-se de la possible ocupació d'activitats auxiliars pròpies de les pedreres com ara runams, zones d'apilament de material, plantes de trituració o de la possible ampliació d'aquestes activitats ja que recau directament al llit del riu Túria.  
2) L'àrea reservada per al tractament de residus sòlids envairia el Barranco de la Fuente per la qual cosa hauria de reservar-se sòl als terrenys pròxims al marge dret del llit, que presenten en principi característiques geològiques adequades.   
3) Els terrenys corresponents al marge dret del riu Túria qualificats com a sòl no urbanitzable comú corresponen a terrenys naturals, amb pendents elevats, coberts per espècies arbòries que recauen directament sobre el llit del riu Túria per la qual cosa han de ser conservats com a terrenys forestals.  
4) La boca d'entrada de la Sima o Cueva de la Colomera es troba qualificada com a sòl no urbanitzable comú.  
5) El càmping municipal es troba en funcionament.  
6) L'ús predominant dels terrenys qualificats com a sòl no urbanitzable concentració parcel.lària és agrícola de secà encara que hi ha algunes parcel.les transformades a agrícola de regadiu.  
Vist que el 20 de març de 1995 es va rebre en aquesta Conselleria el document de Normes Subsidiàries de Planejament Municipal, de la revisió del qual es fan les següents observacions:  
1) En el sòl no urbanitzable de protecció s'estableixen normes únicament per a la protecció forestal i per a la protecció a llits.  
2) Els plànols de classificació de sòl (1.1. a 1.5 ) reflecteixen la localització d'alguns elements patrimonials, assenyalats en la llegenda com a "restes arqueològiques", sense especificar-ne la naturalesa i sense que hi haja en la normativa cap article que permeta garantir-ne la protecció, tant en sòl urbà com en la resta del terme municipal.   
3) Entre els sistemes generals no es reflecteixen les reserves de sòl per a la ubicació de sistemes de tractament de residus sòlids urbans i de les aigües residuals.   
3) No s'estableix cap norma per a la prevenció de la contaminació acústica, aspecte que pot ser important per la ubicació d'activitats generadores d'impactes sonors (pedreres, plantes de trituració, indústries, etc.) en distàncies relativament pròximes al nucli urbà.  
4) El sòl no urbanitzable de pedreres es classifica segons les pedreres existents actualment o en previsió de les expectatives existents per a la instal.lació d'aquestes activitats extractives. No obstant això, i d'acord amb els projectes que es troben en aquesta Consellería i que posseeixen declaració d'impacte ambiental sembla que la delimitació d'aquests terrenys no s'adapta exactament a les àrees que es preveu explotar, cosa que podria produir desajusts entre les distintes legislacions sectorials.  
5) Es preveu connectar la xarxa de sanejament del sòl no urbanitzable d'ús industrial a la xarxa municipal, sense que s'establisca cap tipus de normativa quant a les condicions de l'abocament.  
Vist que, com a resposta a les consultes efectuades, es van rebre els següents informes:  
1r) La Direcció General de Patrimoni, en data 27 d'abril de 1995, remet informes emesos per la Unitat d'Arqueologia i d'Etnologia, el contingut del qual es resumeix a continuació:  
\* La Unitat d'Etnologia apunta que no hi ha un inventari de la totalitat del terme municipal, encara que es té coneixement de l'existència de béns etnològics per un informe emés en l'any 1991 per a l'expedient d'una extracció i en el qual s'indicava l'existència de diversos corrals que haurien d'estar reflectits en les normes: Corral de Cavanzas, Corral Blanco i Corral de Torralba.  
\* La Unitat d'Arqueologia assenyala l'origen romà i musulmà de la població i la necessitat d'establir les ordenances necessàries per a garantir la protecció del nucli històric a l'efecte d'excavacions arqueològiques.  
Així mateix, el terme municipal presenta una gran riquesa de jaciments arqueològics i paleontològics que s'enumeren a continuació i que, d'acord amb el tècnic, han de ser inclosos com a elements que s'ha de protegir:  
\* Arqueològics  
- Loma de la Tía Soldá  
- Torre de los Villaricos   
- El Castillejo  
- La Hortezuela o la Tortezuela  
- Puntal de las Aliagas  
- Los Villaricos  
- Pico del Aguila  
- Yesar del Masero  
- El Quemado  
- La Mezquita  
- Cueva Merinel  
- Torralba I, II y III  
- Corral de la Hoya  
- Marjuela II  
\* Paleontològics  
- Bugarra 1  
- Bugarra 2  
- La Marjuela.  
   
S'adjunten a l'informe les fitxes descriptives de cadascun dels jaciments inventariats.  
2n) La Direcció Territorial de Medi Ambient de València informa que la via pecuària anomenada "Colada de Cheste a Chulilla" classificada amb una amplària legal de 14 metres, està mal determinada en els plànols i la seua descripció no figura en la llegenda.  
Vist que es va efectuar una consulta verbal a la Comissió Provincial d'Activitats Qualificades de València sobre les condicions per al desenvolupament de l'activitat de càmping, en la qual s'indicava que el dit expedient no ha sigut tramitat davant la Comissió, per la qual cosa se suposa que aquella manca de llicència d'activitat,  
Vist que el 16 de maig de 1995 es va remetre a l'Ajuntament una còpia dels informes rebuts com a resposta a les consultes efectuades.  
Atés que l'inexistent tractament actual de les aigües residuals serà reparat per l'aplicació del programa complementari per als anys 97/98 del Pla Director de Sanejament i Depuració de la Comunitat Valenciana que inclou en les actuacions previstes per al sanejament dels municipis de més de 500 habitants el municipi de Bugarra,   
Atés que els terrenys on se situa actualment el càmping municipal i on es preveu la construcció de la futura depuradora d'aigües residuals presenten un risc mitjà d'inundació i que, junt als terrenys on s'assenta el nucli urbà, la reserva de sòl industrial i el sòl apte per a urbanitzar presenten risc de col.lapse i subsidència,  
Atés que les coves, l'avenc i altres cavitats subterrànies s'han de'incloure com a elements protegits, en virtut de l'article 16 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre de la Generalitat Valenciana d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana,  
Atés que la concentració parcel.lària anomenada El Garroferal és objecte d'un expedient específic d'impacte ambiental, que es troba en suspens en virtut de les normes d'explotació dels recursos existents durant aquest any, establertes per la Comissió Permanent de la Sequera de la Junta de Govern de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, complint el Reial Decret 134/1994, de 4 de febrer pel qual s'adopten mesures administratives especials per a la gestió dels recursos hidràulics, a l'empara de l'article 56 de la Llei d'Aigües,  
Atés que la Llei 3/1995, de 23 de març, de Vies Pecuàries substitueix la Llei de 22 de juny de 1974 de Vies Pecuàries,  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva de l'esmentat projecte, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament,  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, i la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i d'altres disposicions que li són aplicables,  
Atés que l'article 5é de la Llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei,  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, text refós aprovat per l'Ordre de 23 de juny de 1994, del Conseller de Medi Ambient, atribueix a la Direcció General de Qualitat Ambiental la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent Declaració d'Impacte Ambiental.  
Primer   
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, les Normes Subsidiàries de Planejament Municipal de Bugarra, promogudes pel seu Ajuntament, sempre que es reparen o modifiquen els següents aspectes:  
1) Que es considere com a sòl no urbanitzable de protecció:  
1.1) Els terrenys forestals que s'estenen, al marge dret del riu Túria entre el sòl no urbanitzable de protecció de llits i el sòl no urbanitzable protegit.  
1.2.) Al marge esquerre del riu Túria. els terrenys compresos entre el sòl no urbanitzable de protecció de llits i el sòl no urbanitzable de pedreres.  
1.3.) Els terrenys naturals circumdants a la boca d'entrada de la Sima o Cueva Colomera.   
2) Que s'incorpore a les ordenances la informació dels elements patrimonials inventariats actualment -d'acord amb els informes emesos pels tècnics de la Direcció General de Patrimoni- i s'establisquen les normes necessàries per a garantir la protecció tant dels elements patrimonials coneguts com dels que pogueren descobrir-se en el futur, tant en sòl urbà com en la resta del terme municipal.   
3) En relació amb les vies pecuàries es prendran en compte els següents aspectes:  
3.1) Al terme municipal de Bugarra es classifiquen dues vies pecuàries: Cordel de Castilla i Colada de Cheste a Chulilla de 37,5 m. i 14 m. d'amplària legal, respectivament, i seran considerades com a sistema general.  
3.2) El Cordel de Cheste a Chulilla està reflectit en el plànol 1 com a Cordel de Castilla, sent-ne, a més, la traça incorrecta, d'acord amb l'informe emés pel tècnic de vies pecuàries de la Direcció Territorial de Medi Ambient de València, per la qual cosa es modificarà d'acord amb la documentació existent en aquest organisme.  
3.2.) Per a l'adequada protecció de les vies pecuàries s'atendrà a allò disposat en la Llei 3/1995, de 23 de març de Vies Pecuàries.  
4) El projecte de concentració parcel.lària està subjecte al procediment d'impacte ambiental, d'acord amb l'article 1.a.1. de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març d'Impacte Ambiental.  
5) Es reservarà una superfície mínima d'1 ha com a sistema general per al tractament de residus sòlids urbans, al marge dret del Barranco de la Fuente, evitant, en tot cas, l'ocupació del llit.   
6) Atés el risc mitjà d'inundació que afecta el sòl no urbanitzable d'ús turístic i recreatiu (càmping) es considera preceptiu l'informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, amb caràcter previ a la concessió, per part de l'Ajuntament de la llicència d'activitat.  
7) Es reservaran com a sistema general els terrenys on es preveu la instal.lació d'un sistema de tractament d'aigües residuals. No obstant això, la validesa de la reserva quedarà condicionada a la viabilitat des del punt de vista geotècnic de la dita ubicació.  
8) S'incorporaran les normes necessàries per a regular les condicions d'abocament d'aigües residuals a la xarxa de clavegueram, d'acord amb el model d'ordenança d'abocaments a la xarxa municipal de clavegueram elaborada conjuntament per l'Entitat Pública de Sanejament d'Aigües Residuals de la Comunitat Valenciana i Federació Valenciana de Municipis i Províncies.   
9) Igualment, s'inclouran les normes necessàries en prevenció de la contaminació acústica basant-se en el model d'ordenança municipal sobre prevenció de la contaminació acústica elaborat conjuntament per la Conselleria de Medi Ambient i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies.   
Segon  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no es podrà interposar cap recurs, sense perjudici que utilitzen els mitjans que estimen pertinents per defensar el seu dret.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental.  
València, 23 de maig de 1995  
DECLARACIó D'IMPACTE AMBIENTAL  
Vist l'expedient 339/94-AIA referent a l'extracció de material de préstec anomenada "El Tollo", per a la construcció de l'autovia de Llevant, tram d'Almansa-l'Alcúdia de Crespins, que afecta el terme municipal de Montesa, promoguda per Ferrovial, SA.  
Vist que l'estudi d'impacte ambiental ha estat sotmés al tràmit d'informació pública pel Servei Territorial d'Indústria i Energia, mitjançant un anunci publicat en el Butlletí Oficial de la Província de València núm. 19, de data 23 de gener de 1995, sense que s'hi presentara cap al.legació dins del termini previst de 30 dies hàbils, segons consta en el corresponent certificat del director territorial de l'esmentat Servei, rebut en data 31 de març de 1995,  
Vist que, com a conseqüència de les consultes realitzades es van rebre els següents informes:  
- Informe de l'Ajuntament de Montesa, rebut en data 7 de març de 1995, en què fa constar que l'actuació afectarà sòl no urbanitzable comú, on no es té constància de jaciments arqueològics ni altres monuments, si bé assenyala que caldrà protegir el camí rural que dóna accés a la zona.  
- Escrit de la Direcció General de Patrimoni Artístic, rebut en data 6 d'abril de 1995, acompanyat de tres informes: arqueològic, etnològic i arquitectònic, dels quals no es desprén l'existència de cap element conegut del patrimoni historicoartístic, encara que esmente que no ha sigut estudiada aquesta variable en l'estudi d'impacte ambiental.  
No es rep resposta del Servei Territorial de Medi Ambient.  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva de l'esmentat projecte, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament,  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, i la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i d'altres disposicions que li són aplicables,  
Atés que l'article 5é de la Llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei,  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, text refós aprovat per l'Ordre de 23 de juny de 1994, del Conseller de Medi Ambient, atribueix a la Direcció General de Qualitat Ambiental la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent Declaració d'Impacte Ambiental.  
Primer   
Estimar acceptable a l'efecte ambiental, i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, com ara la llicència d'activitat municipal, l'explotació de la pedrera "El Tollo", del terme municipal de Montesa, d'acord amb les previsions i propostes de l'estudi d'impacte ambiental a més de les condicions següents:  
1. Si durant l'explotació de la pedrera, es trobaren restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el titular té l'obligació de fer-ho saber a la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència immediatament i d'adoptar les mesures pertinents per a la seua protecció i conservació.  
2. L'explotador prendrà cura de no afectar els béns i serveis existents a les rodalies i, especialment de no afectar negativament els camins rurals que confronten la parcel.la afectada per l'extracció. En tot cas, estarà obligat a reposar o indemnitzar pels possibles danys causats, sense perjudici d'altres responsabilitats legals que hi pogueren concórrer.  
3. El drenatge superficial de l'àrea tindrà lloc cap al nord, connectant amb el barranc existent. No hi romandran àrees deprimides ni entollables, ni s'excavarà sota la cota natural de l'esmentat barranc. Així mateix, s'adoptaran les mesures escaients per tal d'evitar arrossegaments de terres cap al barranc.  
4. Els talussos resultants hauran de ser restaurats seguint el model del plànol número 4.10 (Detall de revegetació), per a la qual cosa s'hi mantindrà un pendent inferior als 45ø respecte a l'horitzontal i es procedirà al seu tractament amb sembra d'espècies herbàcies (gramínies i lleguminoses) i plantació amb espècies arbustives dels tipus coscoll, llentiscle, romaní, timó o altres de caràcter autòcton.  
5. Caldrà adequar el pressupost de restauració al compliment de les condicions anteriors.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no es pot interposar cap recurs; sense perjudici que utilitzen els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental.  
València 24 de maig de 1995  
DECLARACIó D'IMPACTE AMBIENTAL  
Vist l'expedient 340/94-AIA referent a l'extracció de material de préstec anomenada "Los Naranjos", per a la construcció de l'autovia de Llevant, tram d'Almansa-l'Alcúdia de Crespins, que afecta el terme municipal de Vallada, promoguda per Ferrovial, SA.  
Vist que l'estudi d'impacte ambiental ha estat sotmés al tràmit d'informació pública pel Servei Territorial d'Indústria i Energia, mitjançant un anunci publicat en el Butlletí Oficial de la Província de València núm. 19, de data 23 de gener de 1995, sense que s'hi presentara cap al.legació dins del termini previst de 30 dies hàbils, segons consta en el corresponent certificat del director territorial de l'esmentat Servei, rebut en data 31 de març de 1995,  
Vist que, com a conseqüència de les consultes realitzades es va rebre el següent informe:  
- Escrit de la Direcció General de Patrimoni Artístic, rebut en data 6 d'abril de 1995, acompanyat de tres informes: arqueològic, etnològic i arquitectònic, dels quals no es desprén l'existència de cap element conegut del patrimoni historicoartístic, encara que esmente que no ha sigut estudiada aquesta variable en l'estudi d'impacte ambiental.  
No es rep resposta del Servei Territorial de Medi Ambient ni de l'Ajuntament de Vallada.  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva de l'esmentat projecte, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament,  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, i la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i d'altres disposicions que li són aplicables,  
Atés que l'article 5é de la Llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei,  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, text refós aprovat per l'Ordre de 23 de juny de 1994, del Conseller de Medi Ambient, atribueix a la Direcció General de Qualitat Ambiental la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent Declaració d'Impacte Ambiental.  
Primer   
Estimar acceptable a l'efecte ambiental, i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, com ara la llicència d'activitat municipal, l'explotació de la pedrera "Los Naranjos", del terme municipal de Vallada, d'acord amb les previsions i propostes de l'estudi d'impacte ambiental a més de les condicions següents:  
1. Si durant l'explotació de la pedrera, es trobaren restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el titular té l'obligació de fer-ho saber a la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència immediatament i d'adoptar les mesures pertinents per a la seua protecció i conservació.  
2. Tal com està prevista la topografia final del buit d'extracció, seria desitjable fer desaparéixer el turonet on es troba la casa d'atifells existent però, en cas de mantenir-la, caldrà preveure un accés suau en rampa per poder-hi accedir.  
3. El drenatge superficial de l'àrea tindrà lloc cap al Sud, connectant amb el riu Cànyoles. No hi romandran àrees deprimides ni entollables, i així mateix s'adoptaran les mesures escaients per tal d'evitar arrossegaments de terres cap al barranc.  
4. Els talussos resultants en tota l'explotació hauran de ser restaurats seguint el model del plànol número 4.10 (Detall de revegetació), per a la qual cosa es mantindrà en ells un pendent inferior als 45ø respecte a l'horitzontal i es procedirà al seu tractament amb sembra d'espècies herbàcies (gramínies i lleguminoses) i plantació amb espècies arbustives dels tipus coscoll, llentiscle, romaní, timó o altres de caràcter autòcton.  
5. Caldrà adequar el pressupost de restauració al compliment de les condicions anteriors.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no es pot interposar cap recurs; sense perjudici que utilitzen els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental.  
València 24 de maig de 1995  
DECLARACIó D'IMPACTE AMBIENTAL  
Vist l'expedient 294/94-AIA, referent a un projecte d'extracció de terres de préstec anomenat pedrera "Enlace de Vallada", destinat a les obres de la carretera N-340, autovia Almansa-l'Alcúdia de Crespins, que afecta el terme municipal de Vallada i de la qual és promotor Ferpi Transportes y Obras, SA.  
Vist que l'estudi d'impacte ambiental ha estat sotmés al tràmit d'informació pública pel Servei Territorial d'Indústria i Energia, mitjançant un anunci publicat en el BOP de València núm. 19, de data 23 de gener de 1995, sense que s'hi presentara cap al.legació dins el termini previst de 30 dies hàbils, segons consta en el corresponent certificat del director territorial, rebut en data 31 de març de 1995,  
Vist que, com a conseqüència de les consultes efectuades en data 23 de novembre de 1994, es va rebre la següent resposta:  
- informes arqueològic, etnològic i arquitectònic tramesos per la Direcció General de Patrimoni Artístic en data 13 de març de 1995, en els quals es manifesta que encara no s'han fet l'inventari de jaciments arqueològics ni el de béns etnològics de la Comunitat Valenciana corresponents a aquesta zona. Els dos primers proposen la realització d'un estudi d'impacte ambiental sobre el patrimoni artístic i arqueològic en interpretar que així ho exigeix la Llei d'Impacte Ambiental.  
No hi van respondre ni l'Ajuntament de Vallada ni la Direcció Territorial de Medi Ambient.  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva de l'esmentat projecte, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament,  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, i la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i d'altres disposicions que li són aplicables,  
Atés que l'article 5é de la Llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei,  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, text refós aprovat per l'Ordre de 23 de juny de 1994, del Conseller de Medi Ambient, atribueix a la Direcció General de Qualitat Ambiental la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent Declaració d'Impacte Ambiental.  
Primer   
Estimar acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, i en particular de la preceptiva llicència d'activitat, la realització del projecte extractiu anomenat "Enlace de Vallada", del terme municipal de Vallada, d'acord amb l'estudi d'impacte ambiental tramitat i les següents condicions:  
1. Si durant l'explotació de la pedrera, es trobaren restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el titular té l'obligació de fer-ho saber a la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència immediatament i d'adoptar les mesures pertinents per a la seua protecció i conservació.  
2. Els talussos hauran de ser revegetats mitjançant la plantació d'espècies arbustives concordants amb la potencialitat de la zona (com ara el coscoll, romaní, timó, etc.) i la sembra d'herbàcies, igualment concordants, i tal com es preveu al talús tipus recollit al plànol 4.10.   
La densitat d'arbustives serà almenys de quatre plançons per metre quadrat.  
3. Caldrà adequar el pressupost de la restauració per a complir la condició anterior.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte de tràmit definitiu en via administrativa, no es podrà interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar tots els mitjans que estimen oportuns per defensar el seu dret.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental.  
València, 24 de maig de 1995  
DECLARACIó D'IMPACTE AMBIENTAL  
Vist l'expedient 004/95-AIA sobre la revisió de les Normes Subsidiàries de Planejament Municipal de Rotglà-Corbera (la Costera), promogut pel seu Ajuntament.  
Vist que, el 4 de gener de 1995, es rep de la Comissió Territorial d'Urbanisme l'estudi d'impacte ambiental del projecte de revisió de les Normes Subsidiàries de Planejament Municipal de Rotglà-Corbera presentat per l'Ajuntament,  
Vist que, amb data 17 de gener de 1995, se sol.licita a l'Ajuntament de Rotglà-Corbera els resultats de la informació pública de l'estudi d'impacte ambiental i un exemplar del projecte de revisió de Normes Subsidiàries de Planejament aprovat provisionalment i diligenciat per a completar la documentació del referit expedient,  
Vist que, el 28 de febrer de 1995, es rep de l'Ajuntament la documentació sol.licitada,  
Vist que, segons un certificat de l'Ajuntament, l'estudi d'impacte ambiental ha sigut exposat al públic, conjuntament amb el projecte, durant el termini d'un mes, mitjançant un anunci publicat en el Butlletí Oficial de la Província núm. 146 del 22 de juny de 1994 i en el diari Levante del 30 de juny de 1994, i que transcorregut el termini d'exposició no s'hi va presentar cap al.legació,   
Vist que es van fer consultes a la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, a la Direcció General d'Interior de la Conselleria d'Administració Pública i a la Direcció Territorial de València, al Servei de Planificació de Recursos Hidrològics i al Servei de Residus i Contaminació d'aquesta Conselleria,  
Vist que el contingut dels informes rebuts de les consultes efectuades es resumeix a continuació:  
A) El Servei de Residus i Contaminació (rebut en data 8 de març de 1995) informa que:  
"Com a previsions urbanístiques és convenient que en una ordenança municipal es consideren les prescripcions següents:  
Els edificis destinats en més d'un 10% de la seua superfície edificable a ús d'oficina, comercial, industrial, tallers i emmagatzematge, comptaran amb serveis que permeten una recollida dels distints tipus de residus que se'n generen. Aquests serveis consistiran en contenidors o depòsits, dotats de les mesures de seguretat necessàries per a evitar contaminacions, emanacions, accidents i molèsties.  
En els vials de nova constitució es reservarà sòl per a la instal.lació de contenidors que permeten la recollida selectiva almenys de tres tipus de residus.  
Per a l'atorgament de la llicència d'obres d'un edifici el promotor haurà de presentar un compromís d'admissió dels residus en una instal.lació de tractament de residus sòlids inerts autoritzada, sempre que hi haja una instal.lació autoritzada en un ràdio de 20 km de l'obra projectada, indicant la quantitat de residus inerts que pensa produir. L'Ajuntament, després de comprovat el projecte, hi donarà el vist-i-plau.  
La cèdula d'habitabilitat o llicència d'activitat per al cas de l'edifici no es concedirà fins que el promotor de la construcció no presente un certificat d'una instal.lació de residus sòlids inerts autoritzada, relativa al volum de residus lliurat i es responsabilitze de la seua correcta gestió, sempre que hi haja una d'aquestes instal.lacions en un ràdio de 20 km de l'obra projectada.  
Respecte a la reserva de sòl que s'ha de considerar en les Normes Subsidiàries, serà convenient la reserva de 0,5 ha per a un abocador de residus sòlids inerts.  
En l'elecció de la zona per a la reserva de sòl, aquesta podria efectuar-se en sòl no urbanitzable d'escassa qualitat ambiental i prevaldrà fonamentalment la rehabilitació d'espais degradats com ara antigues pedreres i clots d'extracció."  
B) La Direcció General de Patrimoni Artístic (en data 27 d'abril de 1995) informa que:  
"Consultat l'Inventari de Béns Etnològics de la Comunitat Valenciana es comprova que no s'ha fet l'inventari corresponent d'aquest terme, per la qual cosa no podem ratificar la incidència sobre el patrimoni considerada en l'estudi d'impacte ambiental.  
I sobre la possible afecció que sobre el patrimoni històric pogueren tenir les dites normes, una vegada consultat l'Inventari de Jaciments Arqueològics, s'ha pogut comprovar que en l'esmentat municipi es localitzen els jaciments arqueològics de La Coroneta i Alt de La Caparrosa. Aquests jaciments s'han d'incloure en les Normes Subsidiàries com a zones arqueològiques que cal protegir, i realitzar una prospecció general a fi de detectar possibles jaciments arqueològics i incloure'ls a l'efecte previst en la Llei 16/1985 de 25 de juny del Patrimoni Espanyol."  
C) La Direcció Territorial de València (en data 28 d'abril de 1995) informa que:  
"Les competències en vies pecuàries actualment són de la Conselleria de Medi Ambient, no de la Conselleria d'Agricultura i Pesca.  
Està aprovada una llei de vies pecuàries (Llei 3/1995 de 23 març), publicada en el BOE núm. 71 de data 24 de març de 1995, i atesa aquesta circumstància és aconsellable eliminar la menció de Llei 22/74 de Vies Pecuàries, i que, on diu que en les vies pecuàries no poden alçar-se edificacions ni rases ni alterar l'ús del sòl en tota l'amplària assenyalada en els plànols, haurà de dir: que en aquests terrenys de vies pecuàries s'atendrà allò disposat en la Llei 3/1995 de 23 de març de Vies Pecuàries."  
D) El Servei de Planificació de Recursos Hidrològics (en data 4 de maig de 1995) comunica en el seu informe el següent:  
El proveïment d'aigua de consum públic es realitza a partir d'un pou situat a la partida Canadeta propietat de la Comunitat de Regants de Rotglà. Tant els cabals disponibles com els seus depòsits d'emmagatzemament resulten suficients per a aquesta població.  
Respecte a la depuració de les aigües residuals d'aquesta població, en l'actualitat no es fa cap tractament d'aquestes aigües. El Pla Director de Sanejament i Depuració de la Comunitat Valenciana considera, dins de les actuacions complementàries per a 1997 i 1998 una inversió de 175 milions per a la depuració de les aigües residuals per als 5.382 habitants a la comarca de La Costera. La dita depuració afectarà les següents poblacions: Rotglà-Corbera, Llanera de Ranes, Cerdà, la Granja de la Costera, Torrella, Vallés, Montesa, Novetlé i Lugar Nuevo de Fenollet.  
A la legislació que es recull en l'article 43 de les Normes Subsidiàries, sobre les condicions higièniques generals per al sòl urbà industrial, caldria afegir la Llei d'Aigües (Llei 29/1985) i els reglaments que la desenvolupen (Reial Decret 849/1986 i Reial Decret 927/1988).  
En l'article 50, referent a les determinacions generals del sòl apte per a urbanitzar industrial, s'hauria de concretar el concepte d'abocaments "nocius" als quals s'exigirà "sistemes propis" de depuració prèvia abans d'abocar a la xarxa general de clavegueram.  
En l'article 61, que es refereix al sòl no urbanitzable, es recull els aspectes ambientals que han de complir les urbanitzacions i altres tipus d'instal.lacions. Si bé no sembla lògic parlar d'urbanitzacions en aquest tipus de sòl, caldrà tenir en compte que els possibles abocaments d'aigües residuals d'habitatges aïllats, o d'altre tipus de construccions admissibles en sòl no urbanitzable, hauran de disposar de la corresponent autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
I en l'article 75, que considera les normes d'urbanització en matèria de sanejament, es recull:  
 a) La necessitat de "disposar de l'oportuna concessió de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, en aquells casos en què no s'aboque directament al col.lector municipal".  
Per aquests casos, d'abocaments a llit públic o al terreny, l'autorització corresponent haurà de ser atorgada per l'organisme de conca corresponent, tal com estableix la Llei d'Aigües i els reglaments que la desenvolupen.  
 b) Els requisits que han de complir les aigües residuals procedents de zones industrials, sense especificar si es refereix a abocaments al clavegueram o a llit públic.  
Si es tracta d'abocaments al clavegueram, no semblen adequades les condicions exigides. Quan, presumiblement, es tractaran les aigües residuals en una depuradora, s'hauria d'exigir a les aigües residuals industrials unes concentracions màximes de determinats paràmetres que les facen assimilables a les aigües residuals urbanes i, per tant, "depurables" en les mateixes estacions de tractament".  
E) La Direcció General d'Interior (en data 19 de maig de 1995) dóna a conéixer que:  
"No s'aprecien riscos significatius que puguen afectar el projecte i que pogueren traduir-se en danys rellevants per als béns i les persones".  
Atés que allò establert en el projecte sobre les vies pecuàries no es correspon amb la legislació actual aplicable, Llei 3/1995 de 23 de març de Vies Pecuàries,  
Atés que en les Normes Subsidiàries no estan reflectits els jaciments arqueològics de "La Coroneta" i "Alt de la Caparrosa", tots dos existents al terme municipal i catalogats per l'Inventari de Jaciments Arqueològics de la Comunitat Valenciana,  
Atés que a la zona de l'Alt de Caparrosa, que està classificada com a sòl no urbanitzable protegit paisatgístic, i on es troba el jaciment arqueològic Alt de la Caparrosa, es proposa la ubicació d'un sistema general dedicat a parc d'ús públic,  
Atés que en el projecte de Normes Subsidiàries queda establert que les aigües residuals industrials procedents del sòl urbà industrial i del sòl apte per a urbanitzar industrial s'abocaran a la xarxa de clavegueram general,  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva de l'esmentat projecte, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament,  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, i la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i d'altres disposicions que li són aplicables,  
Atés que l'article 5é de la Llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei,  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, text refós aprovat per l'Ordre de 23 de juny de 1994, del Conseller de Medi Ambient, atribueix a la Direcció General de Qualitat Ambiental la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent Declaració d'Impacte Ambiental.  
Primer   
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte de les Normes Subsidiàries de Planejament Municipal de Rotglà-Corbera (la Costera) en els termes que estableix l'estudi d'impacte ambiental i amb les següents condicions:  
1) Les vies pecuàries existents al terme municipal seran considerades com a sistema general-vies pecuàries en les Normes Subsidiàries i així es reflectiran en els plànols i la normativa. En aquesta última, a més, inclourà la descripció de cadascuna de les vies pecuàries amb la seua amplària legal i als terrenys de les quals s'atendrà allò disposat en la Llei 3/1995 de 23 de març de Vies Pecuàries".  
2) Al sòl delimitat pels llits i les seues zones de protecció correspon la classificació de sòl no urbanitzable de protecció llits, establert així per la Llei 4/1992 sobre Sòl No Urbanitzable.  
3) Els jaciments arqueològics La Coroneta i Alt de la Caparrosa, localitzats al terme municipal i inclosos en l'Inventari General de Jaciments Arqueològics de la Comunitat Valenciana, es classificaran com a sòl no urbanitzable de protecció especial arqueològic i se'ls aplicarà la Llei 16/1985 de 25 de juny del Patrimoni Històric Espanyol.  
4) Respecte a la ubicació del parc a la muntanya Caparrosa es prendrà en compte:  
- La delimitació del sòl no urbanitzable protegit del jaciment arqueològic que s'hi troba, i que qualsevol actuació que l'afecte serà feta saber a la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura.  
- La classificació de sòl no urbanitzable de protecció paisatgística que posseeix la zona i que condicionarà l'adequació dels terrenys per a l'ús de parc. En aquest sentit, la normativa del projecte haurà d'incorporar directrius explícites sobre aquesta adequació com ara:  
- Prohibir moviments de terra i l'alteració del perfil del terreny.  
- Utilitzar en la revegetació espècies autòctones corresponents a la vegetació potencial de la zona.  
- Mantenir i conservar aquelles zones ocupades per vegetació natural que presenten un estat acceptable de conservació o de recuperació, com també el respecte absolut a les singularitats botàniques que es presenten.  
5) Es corregirà i adaptarà l'articulat que correspon de les ordenances municipals al que segueix:  
- Aigües Residuals. Les aigües residuals industrials, tant del sòl urbà industrial com del sòl apte per a urbanitzar industrial i abans del seu abocament a la xarxa de sanejament general, reuniran les condicions que recull el Model d'Ordenança Municipal d'Abocaments, elaborat per la Federació Valenciana de Municipis i Províncies i la Conselleria de Medi Ambient.   
 Aquells habitatges o activitats que no aboquen les seues aigües residuals a la xarxa de clavegueram, hauran de disposar de la corresponent autorització d'abocament a llits o al terreny concedida per l'organisme de conca corresponent, tal com es recull en la Llei 29/1985 d'Aigües i en els reglaments que la desenvolupen, Reial Decret 849/1986 i Reial Decret 927/1988.  
- Contaminació acústica. S'incorporaran les normes necessàries per a la protecció contra sorolls i vibracions en tot l'àmbit municipal, prenent com a base el model d'ordenança municipal sobre prevenció de la contaminació acústica elaborat coordinadament per la Federació Valenciana de Municipis i Províncies i la Conselleria de Medi Ambient.  
- Residus sòlids. Als residus sòlids generats s'aplicarà la Llei 42/1975 sobre deixalles i residus sòlids, Llei 20/1986 de Residus Tòxics i Perillosos i el reglament que la desenvolupa, el Reial Decret 833/1988, com també a les determinacions contingudes en els plans autonòmics de gestió de residus sòlids urbans, inerts i tòxics i perillosos.  
6) Es realitzarà la reserva de 0,5 ha de sòl, i com sistema general, per a abocador de residus sòlids inerts. Aquesta reserva es durà a terme en terrenys de sòl no urbanitzable comú que presenten característiques d'espais degradats com ara pedreres abandonades i clots d'extracció.  
7) Les Normes Subsidiàries recolliran en ordenances les previsions urbanístiques que indica en el seu informe el Servei de Residus i Contaminació.  
8) La destinació final dels residus generats (inerts, assimilables a urbans, tòxics i perillosos) serà l'adequada a cadascun d'ells, d'acord amb les seues característiques fisicoquímiques.   
9) Aquestes condicions hauran de ser inexcusablement tingudes en compte per l'Ajuntament abans de la concessió de les corresponents llicències d'obres o d'activitat.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no es podrà interposar cap recurs, sense perjudici que utilitzen els mitjans que estimen pertinents per defensar el seu dret.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental.  
València, 24 de maig de 1995  
DECLARACIó D'IMPACTE AMBIENTAL  
Vist l'expedient 103/95-AIA sobre modificació número 17 del Pla General d'Ordenació Urbana, sòl urbà "El Collaico", al terme municipal de Llíria (València), promogut pel seu Ajuntament.  
Vist que aquesta modificació del PGOU té com a objecte la reordenació urbanística de l'antic sector de Montecollado, zona residencial i industrial. D'aquesta manera, es pretén resoldre la problemàtica dels habitatges il.legals de 2a residència, mitjançant una reclassificació a sòl urbà d'unes àrees actualment classificades com a urbanitzables programades d'usos industrial i residencial extensiu, encara que afecten en casos molt concrets sòl no urbanitzable,  
Vist que, en data 3 d'abril de 1995, l'Ajuntament de Llíria ens va remetre la documentació urbanística corresponent a la mencionada modificació,  
Vist que, en data 10 d'abril de 1995, es va sol.licitar per telèfon a l'Ajuntament l'estudi d'impacte ambiental,  
Vist que, en data 10 de maig, l'Ajuntament de Llíria ens va remetre l'estudi d'impacte ambiental,  
Vist que, en data 23 de maig de 1995, tècnics d'aquesta direcció general van efectuar-hi una visita de camp, a fi de contrastar la informació rebuda,  
Vist que, tant el projecte de modificació com el seu estudi d'impacte ambiental han sigut sotmesos a exposició pública mitjançant un edicte en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 2.329 de 10 d'agost de 1994 i en el diari Levante de 5 d'agost de 1994, sense que s'haja presentat cap al.legació a l'estudi d'impacte ambiental en el termini legalment establert, segons un escrit de l'Ajuntament de Llíria, de data 3 de març de 1995.  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva de l'esmentat projecte, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament,  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, i la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i d'altres disposicions que li són aplicables,  
Atés que l'article 5é de la Llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei,  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, text refós aprovat per l'Ordre de 23 de juny de 1994, del Conseller de Medi Ambient, atribueix a la Direcció General de Qualitat Ambiental la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent Declaració d'Impacte Ambiental.  
Primer   
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, la modificació núm. 17 del PGOU sòl urbà "El Collaico", del terme municipal de Llíria, promoguda pel seu Ajuntament, amb les mesures correctores incloses en l'estudi d'impacte ambiental i sempre que es complesquen les condicions i precisions següents:  
\* Les emissions gasoses de les indústries potencialment contaminants, actuals o futures permeses pel planejament proposat, compliran allò establert en el Decret 833/75, de 6 de febrer, pel qual es desenvolupa la Llei 38/72 de Protecció de l'Ambient Atmosfèric.   
\* S'incorporaran les normes necessàries per a la protecció contra sorolls i vibracions, basant-se en el model d'ordenança municipal sobre prevenció de la contaminació acústica elaborat coordinadament per la Conselleria de Medi Ambient i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies.   
\* La destinació final dels residus generats (inerts, assimilables a urbans, tòxics i perillosos) serà l'adequada a cadascun d'ells, d'acord amb les seues característiques fisicoquímiques.  
\* Respecte a possibles afeccions a senderes i vies pecuàries, es garantirà el compliment de la Llei 3/1995 de 23 de març de Vies Pecuàries.   
\* Les condicions que s'han d'establir per a les aigües residuals abans del seu abocament a la xarxa de sanejament general seran les següents:  
- Concentració màxima permissible per als paràmetres fisicoquímics característics que han de ser considerats en l'abocament. Els mètodes utilitzats en les determinacions analítiques seran els oficials)  
Paràmetre /unitat Concentració  
Ph 5,50 - 9,00  
Sòlids en suspensió (mg/l) 500,00  
Materials sedimentables (ml/l) 15,00  
Sòlids grossos Absents  
DBO5 (mg/l) 500,00  
DQO (mg/l) 1.000,00  
Temperatura (øC) 40,00  
Color inapreciable a una dilució de 1/40  
Alumini (mg/l) 10,00  
Arsènic (mg/l) 1,00  
Bari (mg/l) 20,00  
Bor (mg/l) 3,00  
Cadmi (mg/l) 0,50  
Crom III (mg/l) 3,00  
Crom VI (mg/l) 0,50  
Ferro (mg/l) 5,00  
Manganés (mg/l) 5,00  
Níquel (mg/l) 5,00  
Mercuri (mg/l) 0,10  
Plom (mg/l) 1,00  
Seleni (mg/l) 0,50  
Estany (mg/l) 10,00  
Coure (mg/l) 1,00  
Zinc (mg/l) 5,00  
Cianurs (mg/l) 0,50  
Clorurs (mg/l) 2.000,00  
Sulfurs (mg/l) 2,00  
Sulfats (mg/l) 1.000,00  
Fluorurs (mg/l) 12,00  
Fòsfor total (mg/l) 15,00  
Amoníac (mg/l) 25,00  
Nitrogen nítric (mg/l) 20,00  
Olis i greixos (mg/l) 100,00  
Fenols (mg/l) 2,00  
Aldehids (mg/l) 2,00  
Detergents (mg/l) 6,00  
Pesticides (mg/l) 0,05  
La suma de les fraccions de: concentració real/concentració límit relativa als elements tòxics (arsènic, cadmi, crom, níquel, mercuri, plom, seleni, coure i zinc) no superarà el valor de 5.  
\* Concentracions microbiològiques màximes admissibles en l'abocament:  
Paràmetre / unitat Concentració  
Coliformes totals/100 ml 10.000,00  
Coliformes fecals/100 ml 2.000,00  
Estreptococs fecals/100 ml 500,00  
Vibrio Cholerae/100 ml Absents  
Així mateix, queda prohibit d'abocar directament o indirectament a les instal.lacions de sanejament, qualsevol dels següents productes:  
- Gasolina, nafta, petroli i productes intermedis de destil.lació; benzé, tolué, xilé i qualsevol altre dissolvent o líquid orgànic immiscible en aigua, combustible o inflamable.  
- Carbur càlcic i altres substàncies sòlides potencialment perilloses, com ara hidrurs, peròxids, clorats, perclorats, bromats, etc.  
- Components susceptibles de donar lloc a mescles inflamables o explosives amb l'aire o mescles altament comburents.  
- Deixalles radioactives.  
- Deixalles de coloracions indesitjables i no eliminables pel sistema de depuració.  
- Pintures i dissolvents orgànics.  
- Substàncies corrosives.  
- Líquids que continguen productes susceptibles de precipitar, depositar-se o reaccionar amb les aigües residuals i produir alguna de les substàncies enumerades.  
- Residus sòlids capaços de causar obstruccions, com ara cendres, carbonisses, arenes, encenalls, draps, ossos, plàstics, escombraries domèstiques, etc.  
- Llots procedents d'instal.lacions de depuració, neteja d'escomeses domiciliàries, embornals, xarxa de clavegueram, pous cecs, etc.  
- Substàncies farmacèutiques que puguen pertorbar el normal funcionament de les instal.lacions de depuració.  
- Olis i greixos flotants.  
\* Aquestes condicions hauran de ser inexcusablement tingudes en compte per l'Ajuntament abans de la concessió de les corresponents llicències d'obres o d'activitat.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no es podrà interposar cap recurs, sense perjudici que utilitzen els mitjans que estimen pertinents per defensar el seu dret.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental.  
València, 25 de maig de 1995  
DECLARACIó D'IMPACTE AMBIENTAL  
Vist l'expedient 025/95-AIA referent a l'ampliació de la pedrera de calcària "La Joquera", del terme municipal de Borriol, promoguda per la mercantil "Cantera La Torreta, SA".  
Vist que el projecte i l'estudi d'impacte ambiental van ser remesos en data 23.01.95 pel Servei Territorial d'Indústria i Energia de Castelló,  
Vist que l'estudi d'impacte ambiental va ser sotmés al tràmit d'informació pública per l'esmentat servei territorial, mitjançant un anunci publicat en el Butlletí Oficial de la Província de Castelló número 15, de data 4.02.95, sense que s'hi presentaren al.legacions en el termini previst de 30 dies hàbils, segons consta en el corresponent certificat del director territorial, rebut en data 21.03.95  
Vist que, com a conseqüència de les consultes realitzades, es van rebre els següents informes:  
- Informes arqueològic i etnològic remesos per la Direcció General de Patrimoni Artístic en data 3.05.95, dels quals no es desprén l'existència d'elements historicoartístics coneguts, si bé en el primer d'ells es destaca que en l'estudi presentat no s'aporta una descripció dels elements ambientals al.lusius al patrimoni arquitectònic i arqueològic susceptible de ser impactat, per la qual cosa considera necessari exigir al promotor un estudi en aquest sentit.  
- Informe de la Direcció Territorial de Medi Ambient rebut en data 22 de maig de 1995, en què assenyala la proximitat de tres enclavaments d'interés arqueològic al perímetre de l'explotació, els quals queden contemplats en les Normes Subsidiàries de Borriol actualment en tràmit. La conca visual extrínseca de l'emplaçament és menuda ja que l'explotació es troba situada entre una sèrie d'elevacions. El principal impacte visual es produiria en les parts altes de l'explotació, que esdevindrien visibles des de la carretera N-340 sobre el barranc de la Torreta Alonso. En lloc dels 70ø previstos, proposa un pendent final de 35ø, a fi d'aconseguir una major integració de l'àrea restaurada. El nivell de base de l'explotació hauria de ser la cota de 210 m. d'alçària de l'actual barranc que drena cap al nord, i s'hauria de configurar la plataforma d'explotació amb un pendent suau cap aquest punt. Considera convenient, així mateix, realitzar una explotació descendent a fi de poder restaurar com més aviat els bancs superiors, i que aquests no sobrepassen els 5 m. d'alçària en el talús de rebliment (fins a la cota 235) i els 7 m. en els de roca. Com a mesures contra l'erosió proposa conferir contrapendent a les bermes i no acumular estèrils o terres en llocs on puguen ser arrossegades pel vessament superficial.  
No es va rebre resposta de l'Ajuntament de Borriol.  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva de l'esmentat projecte, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament,  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, i la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i d'altres disposicions que li són aplicables,  
Atés que l'article 5é de la Llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei,  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, text refós aprovat per l'Ordre de 23 de juny de 1994, del Conseller de Medi Ambient, atribueix a la Direcció General de Qualitat Ambiental la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent Declaració d'Impacte Ambiental.  
Primer   
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, i en particular de la llicència d'activitat municipal, del terme municipal de Borriol sempre que es desenvolupe de conformitat amb l'estudi d'impacte ambiental (ampliació del projecte de restauració, etc.) modificat per les següents condicions:  
1. S'ha comprovat que en l'extrem occidental del perímetre de l'explotació projectada es localitza un enclavament d'interés cultural que conté pintures rupestres (ref. 2594), segons es recull en el projecte de modificació de Normes Subsidiàries de Borriol, l'estudi d'impacte ambiental del qual es tramita actualment en la Conselleria de Medi Ambient (expt. 248/93-AIA). Així mateix, a escassa distància del dit perímetre es localitzen el poblat Molinas (ref. 494, de l'edat de bronze) i el jaciment Molinas II (ref. 1894, de l'epipaleolític-eneolític). A fi de poder determinar la possible afecció a aquestes o a altres restes arqueològiques i, si s'escau, poder adoptar les mesures correctores pertinents, el promotor haurà de presentar davant la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura un estudi d'afecció al patrimoni historicocultural. Aquesta el remetrà, degudament informat, a la Direcció General de Qualitat Ambiental, que podrà introduir possibles modificacions en aquesta declaració d'impacte ambiental segons les recomanacions o resolucions aportades.  
2. El compliment de la condició anterior serà un requisit indispensable previ a l'autorització substantiva del projecte per part del Servei Territorial d'Indústria i Energia i de l'Ajuntament de Borriol.  
3. L'explotació es realitzarà de forma descendent, amb tendència -d'acord, únicament, amb les possibles variacions de qualitat de la roca com a àrid- a exhaurir com més aviat els bancs superiors i procedir a la seua restauració abans d'iniciar l'obertura de nous bancs a cotes inferiors.  
4. Per damunt de la cota 235 -segons el projecte- cada banc d'explotació exhaurit haurà de ser desdoblegat en altres menors l'alçària dels quals no sobrepasse els 7 metres ni el seu pendent els 45ø respecte a l'horitzontal, estant separats per amples bermes lleugerament inclinades en contrapendent, de manera que el pendent mitjà del conjunt siga inferior a 35ø. La restauració d'aquests bancs superiors haurà de ser realitzada com més aviat, segons el criteri expressat en la condició anterior.  
5. Els talussos finals de l'explotació sota la referida cota 235 podran mantenir-se amb els perfils topogràfics proposats en l'estudi d'impacte ambiental sempre que es procedisca al seu posterior cobriment amb rebliments minerals inerts, segons allò projectat, fins aconseguir un pendent final inferior a 35ø, si bé aquesta haurà d'incloure escalonaments o bermes, almenys, cada 5 m. d'alçària, i un sistema de control i evacuació de pluvials a fi d'evitar processos erosius i d'arrossegaments. En tot cas, l'explotació de pedrera sota la cota 210 queda supeditada que el rebliment posterior previst quede garantit com a tal en el cost del pressupost de restauració. A més, el posterior rebliment controlat amb residus sòlids inerts haurà de ser objecte, en el seu moment, de la corresponent llicència d'activitat municipal, després de l'estimació d'impacte ambiental pertinent.  
6. Sense perjudici de l'anterior, el rebliment final del buit fins a la cota de 195 m. prevista podria ser insuficient per a permetre un drenatge adequat de la zona de plantació de cítrics, ja que, dels plànols aportats es dedueix que la cota d'eixida del barranc (extrem nord-oest) estaria al voltant dels 205 m. En conseqüència, haurà de ser revisat aquest aspecte del projecte de restauració i, si s'escau, modificar les dites cotes a fi que puga mantenir-se el drenatge natural de l'àrea cap a l'esmentat barranc, sense que es creen zones deprimides o entollables en l'interior. En tot cas, caldrà dotar a tota la superfície afectada per l'explotació d'un sistema de desguassos adequat que minimitze el desenvolupament de formes erosives i d'aportaments terrígens als llits naturals. La restauració prevista amb cultiu de regadiu (cítrics) quedarà condicionada a la disponibilitat de recursos hídrics segons les normes vigents de l'organisme de conca i aquesta qüestió haurà de ser considerada dins del corresponent estudi d'impacte ambiental de l'esmentat abocador de residus inerts, com a regeneració paisatgística final d'aquest.  
7. Tots els talussos rocosos i bermes existents per damunt de la cota 235 hauran de ser revegetats segons allò previst en l'estudi d'impacte ambiental per a les bermes i talús de rebliment, és a dir, amb voladures en cràter, addició de sòls, sembres d'herbàcies i plantació d'espècies arbustives. Les espècies arbòries (garrofers i oliveres) es limitaran a bermes i talús de rebliment. De la relació d'espècies arbustives proposades s'haurà d'eliminar l'argelaga, si bé podrien introduir-se altres espècies pròpies del matollar mediterrani com ara el llentiscle, bruc, lavanda, ginebre i aladern, entre d'altres.  
8. El marge dret del camí o pista minera que enllaça les pedreres de La Torreta i La Joquera, on es preveu extraure algun volum de margues, haurà de condicionar-se i ser restaurat amb les limitacions d'angle i alçària de talús expressats en la condició 4 anterior.  
9. En lloc del tancat final proposat en l'epígraf 2 (Altres mesures complementàries) del capítol VI de l'estudi d'impacte ambiental, es limitarà simplement l'accés rodat a la zona mitjançant portes o barreres, a més de les senyalitzacions ben visibles en els possibles punts d'accés que advertisquen del perill en ser zona minera.  
10. El projecte de restauració i el seu pressupost (capítol VII de l'estudi d'impacte ambiental) hauran de ser modificats a fi d'adaptar-lo a les condicions derivades d'aquesta declaració d'impacte ambiental, com també qualsevol altre apartat que hi resultara contradictori, que quedarà sense efecte.  
11. El promotor queda obligat a presentar davant el Servei Territorial d'Indústria i Energia, abans del 31 de desembre de cada any, un informe anual on es recullen el balanç i l'estat actual de l'explotació, respecte als volums extrets i aprofitats i a l'aplicació de les mesures protectores i correctores previstes en el pla de restauració-estudi d'impacte ambiental, com també qualsevol possible incidència en el desenvolupament d'aquestes. El Servei Territorial d'Indústria i Energia remetrà a aquesta Conselleria una còpia de l'esmentat informe.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no es podrà interposar cap recurs, sense perjudici que utilitzen els mitjans que estimen pertinents per defensar el seu dret.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental.  
València, 29 de maig de 1995  
DECLARACIó D'IMPACTE AMBIENTAL  
Vist l'expedient 257/94-AIA sobre construcció de camí a les parcel.les 334b, 333 i 457 del polígon 9 del terme municipal de Xeraco (València) la promotora del qual és la Sta. Eulalia Donet Juan.  
Vist que l'estudi d'impacte ambiental ha sigut presentat per la part promotora a través del tècnic encarregat. L'estudi ha sigut sotmés a informació pública durant 30 dies hàbils comptadors a partir de la seua publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana número 2.416 de 29 de desembre de 1994. S'ha procedit a la informació pública a l'Ajuntament de Xeraco i a la Conselleria de Medi Ambient. Segons certifiquen el secretari de l'Ajuntament de Xeraco i el cap del Servei d'Organització i Gestió de Personal de la Conselleria de Medi Ambient no s'hi han presentat al.legacions,  
Vist que, amb data 24 de març de 1994, va ser presentat memòria-resum sobre la construcció d'un camí rural atenent allò disposat en els articles 17 i 18 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, Reglament pel qual es desenvolupa la Llei 2/1989 d'Impacte Ambiental, a fi de demanar informes als organismes afectats sobre la possible incidència del projecte sobre els elements del medi, com també qualsevol suggeriment, al.legació o proposta que estimaren oportuns,  
Es van consultar l'Ajuntament de Xeraco, la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura i la Direcció Territorial de Medi Ambient de València.  
En relació amb aquestes consultes es van remetre els següents informes:  
- Ajuntament de Xeraco. L'aparellador municipal indica de forma succinta que sobre el patrimoni arqueològic i sobre la població no es causaran efectes directes o indirectes; "...sobre la vegetació, com a conseqüència de l'excessiu pendent que s'ha de salvar, el traçat serà sinuós. Conseqüentment, s'hauria de determinar la longitud real amb la qual cosa es determina la superfície de la muntanya o el vessant que quedarà romput, cosa que implicarà un efecte negatiu, temporal sobre la vegetació i s'ha de resoldre l'erosió que pot causar aquest traçat".  
Quant a la qualificació urbanística, s'adjunta el plànol núm. 22 fotogramètric de la Diputació i les prohibicions segons els fulls núm. 12, 22, 23, 25, 27, 58 i 59 de les Normes Subsidiàries de Xeraco. En aquesta documentació es reflecteix que l'àrea on se situa Caseta Gabarda i el camí d'accés a aquesta és sòl no urbanitzable, zona forestal. En aquesta zona es prohibeix tot tipus d'edificació, llevat d'edificacions d'interés públic que no trenquen l'harmonia del paratge ni atempte contra les seues característiques naturals.  
- Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura. Es remet un informe de la Unitat d'Inspecció del Patrimoni Artístic Immoble "...consultada la documentació disponible en aquesta unitat, es comprova que en la proposta de traçat del camí d'accés a la finca de referència no hi ha cap bé immoble afectat per una declaració d'interés cultural. No obstant això, si durant l'execució de l'obra aparegueren elements arquitectònics de possible interés a la zona afectada, es podrà comptar amb l'assessorament d'aquesta unitat per a la seua valoració".  
Vist que, una vegada rebudes les consultes efectuades, es va remetre un informe al promotor indicant-li els aspectes més rellevants que s'han de prendre en compte en l'elaboració de l'estudi d'impacte ambiental, el resultat de les consultes efectuades, com també les especials característiques de l'àrea catalogada en el mapa geocientífic de la província de València com d'alt valor per a la seua conservació, sent el seu ús més recomanable el de la conservació de la natura, amb un risc molt alt d'erosió potencial,  
Vist que l'objecte del projecte és la construcció d'un camí de 1.044,6 metres de longitud i tres metres d'amplària per a l'accés a la casa Gabarda propietat de la Sra. Eulalia Donet Juan. En el disseny del camí, segons indica l'estudi, s'ha pres en compte l'impacte visual que el camí puga produir. Això queda compensat per la vegetació i per la disposició del vessant que queda ocult des de la carretera N-332. S'ha tingut en compte en l'elecció de la traça tractar d'aconseguir el pendent menor tècnicament viable a un cost d'inversió acceptable. Les etapes de què es compon el projecte són: el replanteig de la traça del camí, tala d'arbres, neteja del camí, condicionament d'allò ferm, construcció d'obres auxiliars (desguassos, etc),  
Vist que, com a alternativa al traçat definitiu, s'ha estudiat el camí ja existent que passa a 250 metres de la casa. Aquesta alternativa que, segons indica l'estudi d'impacte ambiental, és tècnicament viable, no és acceptable per raó del cost de reparació del camí, que en l'actualitat es troba en molt males condicions.  
Atés que, si bé el camí existent es troba bastant deteriorat per la presència de xaragalls i despreniments que dificulten i, fins i tot, impossibiliten l'accés en algun tram, les obres de millora causarien molt menor impacte sobre el medi que l'obertura del nou accés,  
Atés que el pendent de l'àrea, que segons indica l'estudi és del 29%, una vegada fet el camí es rebaixaria fins al 14%. El camí s'ha projectat en ziga-zaga seguint les corbes de nivell. El radi de curvatura previst en les corbes serà de 2,25 metres. Totes aquestes característiques fan que l'ús del camí siga dificultós, tant més quan s'indica que podria utilitzar-s'hi l'accés ràpid a les brigades forestals,  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva de l'esmentat projecte, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament,  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, i la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i d'altres disposicions que li són aplicables,  
Atés que l'article 5é de la Llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei,  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, text refós aprovat per l'Ordre de 23 de juny de 1994, del Conseller de Medi Ambient, atribueix a la Direcció General de Qualitat Ambiental la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent Declaració d'Impacte Ambiental.  
Primer   
No estimar acceptable, a l'únic efecte ambiental, el projecte de construcció de camí a les parcel.les 334b, 333 i 457 del polígon 9 del terme municipal de Xeraco (València), la promotora del qual és la Sra. Eulalia Donet Juan pel fet de considerar que les obres necessàries causarien un fort impacte sobre el medi que han d'evitar-se tant més quan hi ha una alternativa tècnicament viable como ho és el camí que passa a 250 metres de la Casa Gabarda.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no es podrà interposar cap recurs, sense perjudici que utilitzen els mitjans que estimen pertinents per defensar el seu dret.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental.  
València, 29 de maig de 1995  
DECLARACIó D'IMPACTE AMBIENTAL  
Vist l'expedient 116/94-AIA, referent a l'obertura de la pedrera de calcària "Prigó del Rey", al terme municipal d'Alcalà de Xivert, promoguda per Cales de la Plana, SA.  
Vist que, en data 20 d'abril de 1994, el Servei Territorial d'Indústria i Energia de Castelló va trametre un exemplar del projecte i de l'estudi d'impacte ambiental,  
Vist que l'estudi d'impacte ambiental va ser sotmés al tràmit d'informació pública per l'esmentat servei territorial mitjançant anunci publicat en el BOP de Castelló núm. 58, de 12 de maig de 1994, sense que s'hi presentara cap al.legació dins del termini previst de 30 dies hàbils, segons consta al corresponent certificat del director territorial, rebut en data 29 de juny de 1994,  
Vist que, com a conseqüència de les consultes realitzades en data 18 de maig, es van rebre les següents respostes:  
- Informe de la Direcció Territorial de Medi Ambient, rebut en data 23 de juny de 1994, en què manifesta que l'àrea del projecte afecta un matollar termòfil amb absència d'arbres i conreus de secà a la part baixa i no hi ha comunitats florístiques o faunístiques endèmiques, singulars o d'especial interés; des del punt de vista geològic afecta calcàries oolítiques i dipòsits col.luvials; no afecta vies pecuàries. La pedrera suposa un important impacte visual i paisatgístic, en resultar visible en un tram de 5 km des de l'autopista A-7, la carretera N-340 i la línia del ferrocarril, entre Santa Magdalena i Alcalà de Xivert, com també d'aquest primer municipi situat a uns 6 km. Comunica, així mateix, la realització d'una pista d'accés, de l'explanació de l'àrea de la plaça de pedrera i les instal.lacions i de 4 bancals de 4 m. paral.lels a les corbes de nivell que determinen els futurs fronts d'explotació.  
- Informe arqueològic, tramés per la Direcció General de Patrimoni Artístic en data 29 de juny de 1994, en què proposa la realització d'una prospecció tècnica arqueològica per tal de detectar possibles restes arqueològiques, si bé no se'n desprén l'existència de cap element conegut en relació amb el patrimoni historicoartístic.  
- Informe de l'arquitecte inspector de la Direcció Territorial de Cultura de Castelló, també tramés per la Direcció General de Patrimoni Artístic, en data 1 de juliol de 1994, del que tampoc no es dedueix l'existència de restes conegudes, si bé assenyala la incidència negativa de l'actuació sobre el paisatge.  
No hi va respondre l'Ajuntament d'Alcalà de Xivert, malgrat que en l'escrit de consulta se li donava també contestació, respecte a la tramitació de l'estudi d'impacte ambiental, a un escrit que la corporació va trametre en data 9 de maig de 1994.  
Vist que, en data 25 de juliol de 1994, el promotor va sol.licitar la paralització momentània de l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental pel fet d'estar en tràmit una modificació puntual del planejament urbanístic municipal, per tal de requalificar els terrenys afectats,  
Vist que l'esmentada modificació puntual va ser objecte d'una declaració d'impacte ambiental, favorable parcialment, en data 14 de març de 1995 (referència expt. 36/95-AIA), per la qual es reduïa la superfície objecte de la modificació,  
Vist que, en data 4 de maig de 1995 el promotor va trametre nou escrit en què comunicava que en data 20 d'abril de 1995 havia estat aprovada la nova qualificació de l'àrea afectada pel projecte miner com a sòl no urbanitzable comú, per la qual cosa demanava la continuació de la tramitació de l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental,  
Vist que, en data 16 de maig de 1995, el Servei Territorial de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports va trametre un informe en què es dóna compte de l'aprovació definitiva de la modificació de les Normes Subsidiàries de planejament del municipi d'Alcalà de Xivert,  
Vist que, en data 18 de maig de 1995, el promotor aporta un certificat de l'Ajuntament d'Alcalà de Xivert en què es dóna compte, així mateix, de l'aprovació esmentada i de l'admissió a tràmit de la sol.licitud de llicència d'activitat.  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva de l'esmentat projecte, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament,  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, i la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i d'altres disposicions que li són aplicables,  
Atés que l'article 5é de la Llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei,  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, text refós aprovat per l'Ordre de 23 de juny de 1994, del Conseller de Medi Ambient, atribueix a la Direcció General de Qualitat Ambiental la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent Declaració d'Impacte Ambiental.  
Primer   
Estimar acceptable a l'efecte ambiental, sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, l'obertura de la pedrera "Prigó del Rey", al terme municipal d'Alcalà de Xivert, amb les modificacions a l'estudi d'impacte ambiental introduïdes per les següents condicions:  
1. Per tal de minimitzar l'impacte paisatgístic i encara que la durada prevista del projecte és de 5 anys, l'explotació haurà de ser realitzada en dues fases: la primera començarà pel banc superior d'uns 20 m d'alçària fins esgotar-lo, la segona comprendrà l'obertura del banc inferior, alhora que es procedeix a la restauració immediata del superior ja esgotat, seguint els criteris de restauració previstos en l'estudi d'impacte ambiental però modificats per aquesta declaració d'impacte ambiental.  
2. Cada banc de 20 m haurà de ser desdoblegat finalment en tres, sense que cap d'ells sobrepasse els 7 m d'alçària ni els 45ø d'inclinació respecte a l'horitzontal. Entre aquests bancs es deixaran bermes àmplies, de manera que el pendent mitjà del vessant baixe fins als 35ø com a màxim.  
3. De la selecció d'espècies arbustives autòctones previstes per a la restauració dels talussos, caldrà excloure l'argelaga i mantenir les altres espècies proposades però en especial el coscoll (Quercus coccifera) i el margalló (Chamaerops humilis), amb una densitat de plantació almenys de 2.500 exemplars per hectàrea. La sembra prevista en tota l'àrea d'afecció es farà amb espècies autòctones de gramínies i lleguminoses.  
4. Com que l'explotació projectada es preveu amb una durada de pocs anys i, en el mateix projecte, es preveu la possibilitat d'una futura ampliació, en cas que es decidira tramitar-la, aquesta estarà condicionada que s'haja conclós la restauració de la primera pedrera o, almenys, de la seua primera fase imposada per la condició primera d'aquesta declaració d'impacte ambiental. A més, per tal de minimitzar els impactes caldria començar aquesta per les cotes més altes i per l'extrem NW i procurar un avanç d'explotació cap a l'est.  
5. Per tal d'evitar la proliferació de pols, caldrà estendre els regs previstos en camins a les plataformes de l'explotació i de la planta de tractament annexa, amb la periodicitat i freqüència que calga, d'acord amb les condicions atmosfèriques.  
6. Queda totalment prohibit qualsevol tipus d'abocament en la zona. Els canvis d'oli de vehicles i maquinària es durà a terme en condicions adequades i el sobrant serà lliurat a un gestor de residus o taller autoritzat.  
7. Si durant l'explotació de la pedrera, es trobaren restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el titular té l'obligació de fer-ho saber a la Conselleria de Cultura immediatament i d'adoptar les mesures pertinents per a la seua protecció i conservació.  
8. El promotor haurà de presentar al Servei Territorial d'Indústria i Energia, abans del 31 de desembre de cada any, un informe anual on es reculla el balanç i l'estat actual de l'explotació, respecte al volum d'extraccions i aprofitament i a l'aplicació de les mesures protectores i correctores previstes en el pla de restauració-estudi d'impacte ambiental, com també qualsevol possible incidència en el desenvolupament del pla. El Servei Territorial trametrà a aquesta Conselleria una còpia de l'esmentat informe.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no es pot interposar cap recurs sense perjudici que utilitzen els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental.  
València 30 de maig de 1995  
DECLARACIó D'IMPACTE AMBIENTAL  
Vist l'expedient 321/94-AIA sobre un projecte d'ampliació de l'estació transformadora al terme municipal de Vinalesa (València), el promotor del qual és Iberdrola II.  
Vist que l'estudi d'impacte ambiental ha sigut remés pel Servei Territorial d'Indústria i Energia de la Conselleria d'Indústria i Energia, com a òrgan amb competència substantiva. En la documentació presentada, s'indicava que l'estudi no havia sigut sotmés a informació pública,  
Vist que s'ha procedit al tràmit d'informació pública mitjançant un anunci publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana número 2.460 d'1 de març de 1995, durant 30 dies hàbils. El lloc d'informació pública ha sigut l'Ajuntament de Vinalesa i la Conselleria de Medi Ambient. Durant el dit període d'informació pública no s'hi han presentat al.legacions segons un certificat emés per la Secretaria de l'Ajuntament i el cap del Servei d'Ordenació i Gestió de Personal de la Conselleria de Medi Ambient,  
Vist que l'objecte del projecte és l'ampliació de l'estació transformadora de 132/66/20 Kv de Vinalesa. Les instal.lacions corresponents a la dita ampliació són: parc de 132 Kv, s'instal.laran dos transformadors trifàsics en bany d'oli, instal.lació a la intempèrie de relació 132/21'5 Kv, potència 40 MVA; parc de 66Kv i altres instal.lacions.  
Es justifica la necessitat del projecte en resultar insuficient la potència instal.lada en la transformació 132/66Kv per a atendre a les instal.lacions transformadores més pròximes.  
Per a fer les ampliacions cal ampliar el terreny cap a un dels costats de l'embarrat principal de 132 Kv. Aquesta ampliació s'ha de basar en els embarrats de 132 Kv actuals; la ubicació dels transformadors podria fer-se en qualsevol dels dos costats, havent-se elegit el més llunyà de l'edifici perquè ho és també respecte a la zona urbana. Amb la disposició projectada cal únicament una franja de terreny de 40 metres, al costat més allunyat del nucli urbà, per a fer l'ampliació de l'estació transformadora.  
Vist que la zona afectada és una zona agrícola dedicada al cultiu d'horta i cítrics. La fauna present a l'àrea es troba freqüentment condicionada per l'activitat humana. La majoria de les espècies són oportunistes i els seus actes de vida depenen de les fases estacionals de les labors agrícoles,  
Vist que en l'estudi d'impacte ambiental s'han proposat una sèrie de mesures correctores com ara la instal.lació subterrània estanca de recollida de possibles escapaments de refrigerant dels transformadors; proteccions per a evitar possibles descàrregues; adopció de mesures que asseguren la prevenció i protecció de la instal.lació contra incendis, etc. L'estat actual del paisatge, fortament antropitzat, és capaç d'assimilar la introducció d'aquest element artificial, sense obres. S'efectuarà la neteja de material acumulat, préstecs o deixalles i la remodelació o recuperació d'infraestructures danyades o modificades, entre d'altres,  
Vist que s'ha consultat l'Ajuntament de Vinalesa, la Direcció Territorial de Medi Ambient a València sense que fins avui s'hi haja presentat cap informe.  
Atés que, si bé en l'estudi d'impacte ambiental no s'apunta la necessitat de la implantació de mesures correctores per a minimitzar l'impacte sobre el paisatge per l'actuació proposada, sembla adequada la creació d'un apantallament arbori i arbustiu que facilite la integració de l'estació per les característiques pròpies del tipus d'instal.lació, pel nombre d'observadors i perquè servirà com a minimitzador de l'efecte sonor,  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva de l'esmentat projecte, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament,  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, i la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i d'altres disposicions que li són aplicables,  
Atés que l'article 5é de la Llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei,  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, text refós aprovat per l'Ordre de 23 de juny de 1994, del Conseller de Medi Ambient, atribueix a la Direcció General de Qualitat Ambiental la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent Declaració d'Impacte Ambiental.  
Primer   
Estimar acceptable, a l'únic efecte ambiental, el projecte d'ampliació de l'estació transformadora al terme municipal de Vinalesa (València), el promotor del qual és Iberdrola II, atenent allò disposat en l'estudi d'impacte ambiental i les següents consideracions:  
1. S'haurà de crear un apantallament amb espècies arbòries i arbustives que facilite la integració de la instal.lació en el medi, minimitze l'impacte paisatgístic originat i servisca d'efecte esmorteïdor de l'impacte sonor derivat del funcionament de l'estació.  
2. Els enderrocs, restes d'obra, com també terres que no s'aprofiten en les obres d'apantallament es traslladaran a un abocador controlat.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no es podrà interposar cap recurs, sense perjudici que utilitzen els mitjans que estimen pertinents per defensar el seu dret.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental.  
València, 31 de maig de 1995  
Vista la discrepància presentada per la Direcció General d'Estructures Agràries i Desenvolupament Rural sobre la condició 1 de la declaració d'impacte ambiental referent al projecte "Substitució dels equips electromecànics de la setena elevació d'Elx i embassament regulador de 130.000 m3 de capacitat" (exp. 251/94-AIA),  
Vist l'informe emés per tècnics del Servei de Programació i avaluació d'impacte ambiental, que consta en l'expedient resolc.  
Primer  
Eximir la Direcció General d'Estructures Agràries i Desenvolupament Rural del compliment de la condició 1 de la declaració d'impacte ambiental, entenent que aquest organisme assumeix la responsabilitat de les condicions de seguretat del projecte.  
Segon  
La Direcció General d'Estructures Agràries i Desenvolupament Rural haurà de confirmar que en la fase de construcció dels talussos s'han utilitzat els materials procedents d'excavació del vas i, en cas contrari, indicar la localització i el condicionament del lloc d'abocament dels excedents i la/les pedrera/-es, legalment autoritzades de les quals s'obtindran els materials de préstec.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte de tràmit definitiu en via administrativa, no es podrà interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar tots els mitjans que estimen oportuns per defensar el seu dret.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta resolució.  
València, 4 de maig de 1995