Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 7916, del 14-11-2016 (2016/8914)

RESOLUCIÓ de 9 de novembre de 2016, del director general de Relacions amb les Corts, per la qual es disposa la publicació de l'Acord entre l'Administració General de l'Estat, la Generalitat i l'Institut Tecnològic de l'Energia (ITE), pel qual es modifica el Conveni entre el Ministeri de Ciència i Innovació, la Generalitat i l'Institut de Tecnologia Elèctrica (ITE), per a la selecció i execució del projecte «Construcció de noves instal·lacions cientificotecnològiques per a la recerca i desenvolupament en el camp de les noves fonts d'energia renovable i el seu equipament», cofinançat pel FEDER.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   7916

Data del DOGV
:   14-11-2016

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2016/8914


Data del document
:   09-11-2016

Organisme emissor
:   Presidència de la Generalitat

Tipus de document
:   Resolució

Anàlisi jurídica

RESOLUCIÓ de 9 de novembre de 2016, del director general de Relacions amb les Corts, per la qual es disposa la publicació de l'Acord entre l'Administració General de l'Estat, la Generalitat i l'Institut Tecnològic de l'Energia (ITE), pel qual es modifica el Conveni entre el Ministeri de Ciència i Innovació, la Generalitat i l'Institut de Tecnologia Elèctrica (ITE), per a la selecció i execució del projecte «Construcció de noves instal·lacions cientificotecnològiques per a la recerca i desenvolupament en el camp de les noves fonts d'energia renovable i el seu equipament», cofinançat pel FEDER. [2016/8914]  
  
El Ministeri d'Economia i Competitivitat, la Generalitat (a través de la Conselleria d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball) i l'Institut Tecnològic de l'Energia (ITE) han subscrit, amb la tramitació reglamentària prèvia, el dia 10 de juny de 2016, l'Acord pel qual es modifica el Conveni entre el Ministeri de Ciència i Innovació, la Generalitat i l'Institut de Tecnologia Elèctrica (ITE), per a la selecció i execució del projecte «Construcció de noves instal·lacions cientificotecnològiques per a la recerca i desenvolupament en el camp de les noves fonts d'energia renovable i el seu equipament», cofinançat pel FEDER, firmat el 15 de desembre de 2009.  
  
En compliment del que estableix l'article 20 del Decret 176/2014, de 10 d'octubre, del Consell, és procedent la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'aquest acord, que ha quedat inscrit en el Registre de Convenis de la Generalitat amb el número 786/2016 i que figura com a annex d'aquesta resolució.  
  
València, 9 de novembre de 2016.- El director general de Relacions amb les Corts: Antonio Torres Salvador.  
  
Acord entre l'Administració General de l'Estat (Ministeri d'Economia i Competitivitat), la Generalitat Valenciana i l'Institut Tecnològic de l'Energia (ITE), pel qual es modifica el Conveni entre el Ministeri de Ciència i Innovació, la Generalitat Valenciana i l'Institut de Tecnologia Elèctrica (ITE), per a la selecció i execució del projecte «Construcció de noves instal·lacions cientificotecnològiques per a la recerca i desenvolupament en el camp de les noves fonts d'energia renovable i el seu equipament», cofinançat pel FEDER, firmat el 15 de desembre de 2009  
  
  
Madrid, 10 de juny de 2016  
  
Reunits  
D'una banda, Luis de Guindos Jurado, ministre d'Economia i Competitivitat, nomenat pel Reial Decret 1826/2011, de 21 de desembre, que actua en virtut de l'article 13.3 de la Llei 6/1997, de 14 d'abril, d??Organització i Funcionament de l'Administració General de l??Estat, i la disposició addicional tretzena de la Llei 3011992, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú.  
  
D'una altra banda, Rafael Climent González, conseller d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball, segons el Decret 8/2015, de 29 de juny, del president de la Generalitat, en l'exercici d'atribucions que li confereix la Llei 5/1983, de 30 de desembre, del Consell, i expressament facultat per a aquest acte en virtut de l'Acord del Consell de 18 de desembre de 2015.  
I d'una altra, Miguel A. Ripollés Verea, com a president de l'Institut Tecnològic de l'Energia (ITE), amb CIF K57869111; amb domicili central a l'avinguda Juan de la Cierva, número 24, CP 46912, de Paterna (València), i inscrit el 10 d'octubre de 1994 en el grup 1/secció 1 del Registre Nacional d'Associacions del Ministeri de l'Interior, amb el número 136041, que intervé en virtut de l'article número 19 dels estatuts de l'associació.  
  
Reconeixent-se mútuament plena capacitat per a atorgar aquest acte,  
  
Exposen  
  
U. Que amb data 15 de desembre de 2009 el Ministeri de Ciència i Innovació, la Generalitat Valenciana i l'Institut de Tecnologia Elèctrica (ITE) van subscriure un conveni per a la construcció de noves instal·lacions cientificotecnològiques per a la recerca i desenvolupament en el camp de les noves fonts d'energia renovable i el seu equipament, cofinançat pel FEDER.  
  
Dos. Que el Reial Decret 1823/2011, de 21 de desembre, pel qual es reestructuren els departaments ministerials, estableix que correspon al Ministeri d'Economia i Competitivitat la proposta i execució de la política del Govern en recerca científica, desenvolupament tecnològic i innovació en tots els sectors.  
  
Tres. Que al febrer de 2010 l'ITE va canviar la denominació d'Institut de Tecnologia Elèctrica a Institut Tecnològic de l'Energia, mantenint-se idèntics els objectius, fins, competències i ClF de l'associació, i va quedar patent la capacitat de firmar aquest acord.  
  
Quatre. Que el Reial Decret 345/2012, de 10 de febrer, pel qual es desenvolupa l'estructura orgànica del Ministeri d'Economia i Competitivitat, estableix que correspon a la Direcció General d'Investigació Científica i Tècnica, la funció de desenvolupament d'actuacions destinades a la dotació i potenciació d'infraestructures i equipaments científics i tecnològics, i altres actuacions d'investigació científica i tècnica finançades amb fons europeus.  
  
Cinc. Que la clàusula tercera del conveni de 15 de desembre de 2009 preveia que els projectes seleccionats es cofinançarien amb càrrec al Programa Operatiu FEDER 2007-2013 de recerca, desenvolupament i innovació per i per al benefici de les empreses - Fons Tecnològic, en una quantia de 2.474.672,19 euros corresponents al 70 % de l'import de la despesa total elegible, d'acord amb la taxa de cofinançament que establia la Decisió de la Comissió Europea C (2007) 6316, per la qual es va adoptar el mencionat programa operatiu.  
  
Sis. Que a fi de garantir l'execució dels projectes i evitar la possible pèrdua de recursos comunitaris, el Ministeri de Ciència i Innovació va anticipar 3.535.245,98 euros a l'Institut Tecnològic de l'Energia: 2.474.672,19 euros en concepte de bestreta de l'ajuda FEDER i 1.060.573,79 euros en concepte de préstec a 10 anys per a completar el 100 % del cost total elegible del projecte.  
  
Set. Que, amb data 2 de febrer de 2012, va ser prorrogat pel Ministeri de Ciència i Innovació el termini d'execució del projecte fins al 31 de desembre de 2013, segons el que preveu la clàusula 8 del conveni. Una segona pròrroga, fins al 31 de desembre de 2014, va ser concedida el 30 d'octubre de 2013. Finalment, el 7 de maig de 2014 es va concedir una última pròrroga, que va permetre l'execució del projecte fins al 31 de desembre de 2015.  
  
Huit. Que el conveni firmat el 15 de desembre de 2009 fixava la fi del termini d'amortització de la bestreta FEDER en dos anys comptats des de la data de finalització del termini d'execució dels projectes. Una vegada que s'ha prorrogat aquest termini d'execució, de conformitat amb la clàusula huitena, i tenint en compte, a més, que al llarg del període de programació 2007-2013 s'han produït retards no imputables al beneficiari que han determinat que els pagaments en formalització no s'hagen tramitat en els terminis inicialment previstos, cal adequar la data de fi del termini d'amortització de la bestreta reemborsable concedit a l'empara del conveni a les estimacions de tancament i liquidació final dels programes operatius, per això resulta procedent modificar la data esmentada a la data en què previsiblement es rebran les ajudes del Fons Estructural.  
  
Nou. Que el 18 de desembre de 2013, la Comissió Europea va aprovar la Decisió C (2013) 9276, que modifica la Decisió C (2007) 6316, per la qual s'adopta el programa operatiu de recerca, desenvolupament i innovació per i per al benefici de les empreses - Fons Tecnològic de contribució del Fons Europeu de Desenvolupament Regional en el marc dels objectius de convergència i competitivitat regional i ocupació a Espanya. Aquesta decisió augmenta la taxa de cofinançament del FEDER a les comunitats autònomes incloses en l'objectiu de Phasing-in, al 80 % de la despesa subvencionable.  
  
Deu. Que, segons el que preveu la Decisió C (2013) 9276, cal adequar a la nova taxa de cofinançament les clàusules del conveni que determinaven l'aportació del FEDER i l'aportació nacional i les que articulaven el flux de fons FEDER.  
  
Onze. Que, després de l'adjudicació de l'obra per mitjà de concurs públic, és convenient ajustar les partides pressupostàries recollides en l'annex I del conveni de 15 de desembre de 2009, sense que això supose increment de l'import subvencionable concedit ni s'alteren els objectius generals ni científics del projecte.  
  
Dotze. De manera simultània i atés l'avanç de la ciència i la tecnologia, s'ha aconseguit una major concreció en les necessitats d'equipament, buscant un major grau de sinergia entre els equips. És per això que es considera necessari matisar i modificar alguna de les peticions d'equipament formulades en l'annex I del conveni de 15 de desembre de 2009, sense que açò supose modificació del dels objectius generals ni dels objectius científics.  
  
Per tot el que s'ha exposat, les parts acorden subscriure aquest acord, que es regirà per les següents  
  
Clàusules  
  
Primera. Es modifica la clàusula tercera.1 del conveni de 15 de desembre de 2009, en relació amb el percentatge de cofinançament del FEDER, que augmenta del 70 % al 80 % de l'import de la despesa total elegible, per tant, l'aportació del FEDER serà de 2.828.196,78 euros.  
  
Segona. Es modifica el Resum del Pla d'actuacions i de les aportacions del FEDER, inclòs en la clàusula tercera del conveni de data 15 de desembre de 2009, que queda redactat segons el quadre següent:  
  
  
Tercera. Es modifica la clàusula quarta del conveni de data 15 de desembre de 2009, quant al cofinançament màxim del FEDER, que no podrà superar el 80 % del total.  
  
Quarta. Es modifica la clàusula cinquena del conveni de data 15 de desembre de 2009, en relació amb les quanties corresponents al préstec concedit, l'import de les quals s'actualitza a 707.049,20 euros i en relació amb la quantia de la bestreta corresponent al cofinançament comunitari, que s'actualitza a 2.828.196,78 euros.  
  
Cinquena. Es modifica la clàusula cinquena.2 del conveni de 15 de desembre de 2009, quant a la data en què el beneficiari ha d'ingressar la diferència, si els fons FEDER percebuts no foren suficients per a amortitzar els fons anticipats, i s'estableix que el beneficiari ingressarà la diferència en el Tresor Públic abans del 31 de desembre de 2017.  
  
  
Sisena. Es modifica la clàusula huitena del conveni de 15 de desembre de 2009, que queda redactada com segueix: «Els projectes identificats en l'annex I hauran de finalitzar-ne l'execució abans del 31 de desembre de 2015. Si és el cas, el finançament de qualsevol despesa efectuada després de la data fi d'elegibilitat FEDER, establida en el 31 de desembre de 2015, anirà a càrrec del beneficiari.»  
  
Setena. Es modifica l'annex I del conveni de 15 de desembre de 2009, que queda redactat en els termes establits en l'annex I d'aquest acord.  
  
Huitena. Es modifica l'annex II del conveni de 15 de desembre de 2009, que queda redactat en els termes establits en l'annex II d'aquest acord.  
  
Novena. Si, abans de la data de firma d'aquest acord, i com a conseqüència de la modificació del quadre d'amortització del préstec que s'estableix en l'annex d'aquest, s'han produït amortitzacions que excedisquen els imports previstos l'annex esmentat, el beneficiari podrà instar-ne la devolució pel procediment establit en el capítol V del títol II del Reglament general de desplegament de la Llei 58/2003, de 17 de desembre, General Tributària, en matèria de revisió en la via administrativa, aprovat pel Reial Decret 520/2005, de 13 de maig.  
  
  
Desena. Qualsevol referència en el conveni subscrit entre les parts a l'Institut de la Petita i Mitjana Indústria de la Generalitat Valenciana (IMPIVA) haurà d'entendre's substituïda per la d'Institut Valencià de Competitivitat Empresarial (IVACE), en virtut del Decret Llei 7/2012, de 19 d'octubre, del Consell, pel qual es modifica la denominació d'aquesta entitat.  
  
Onzena. Sense perjudici del que estableixen les clàusules precedents, en tots els aspectes no modificats per aquest acord serà aplicable el que disposa el conveni subscrit el 15 de desembre de 2009.  
  
  
Dotzena. Aquest acord entrarà en vigor el dia que es firme.  
  
En prova de conformitat, les parts firmen aquest acord per triplicat i a un sol efecte al lloc i la data indicats més amunt.  
  
  
Pel Ministeri d'Economia i Competitivitat, el ministre d'Economia i Competitivitat: Luis de Guindos Jurado.  
Per la Generalitat Valenciana, el conseller d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball: Rafael Climent González.  
Per l'Institut Tecnològic de l'Energia (ITE), el president: Miguel A. Ripollés Verea.  
  
  
ANNEX I  
  
De l'Acord entre l'Administració General de l'Estat (Ministeri d'Economia i Competitivitat), la Generalitat Valenciana i l'Institut Tecnològic de l'Energia (ITE), pel qual es modifica el Conveni entre el Ministeri de Ciència i Innovació, la Generalitat Valenciana i l'Institut de Tecnologia Elèctrica (ITE), per a la selecció i execució del projecte «Construcció de noves instal·lacions cientificotecnològiques per a la recerca i desenvolupament en el camp de les noves fonts d'energia renovable i el seu equipament», cofinançat pel FEDER, firmat el 15 de desembre de 2009  
  
Introducció  
L'energia és un element essencial per a l'activitat econòmica i el benestar de les persones. El sector energètic s'enfronta a un entorn canviant de preus i a una creixent dependència de les importacions. Davant d'aquesta situació, el repte d'Europa passa necessàriament per impulsar unes polítiques que reduïsquen la dependència energètica alhora que respecten els compromisos mediambientals, tot això sense danyar la competitivitat i el dinamisme de l'economia. Amb aquest objectiu, la UE ha cridat els seus estats membre a aconseguir el 2020 un estalvi del 20 % en el consum energètic respecte a les previsions actuals, una participació en energies renovables del 20 % sobre la combinació energètica global, i un ús del 10 % en biocombustibles sobre el consum total de carburants per al transport.  
El sector de l'energia és un sector dinàmic, en constant actualitat i en permanent canvi. Es tracta d'un sector en ineludible auge per l'escassetat de recursos energètics, el seu elevat preu i la conseqüent potenciació de qualsevol optimització com la que suposen les energies renovables. A curt termini, es plantegen grans oportunitats per a les empreses vinculades amb la generació elèctrica i d'altres energies renovables, atesa la seua escassetat i creixent demanda.  
Les energies renovables són una part important del sistema energètic. Actualment la seua contribució és d'un 7 % de l'energia primària consumida a Espanya i d'un 20 % de l'energia elèctrica.  
S'entén el sector, no com una classificació d'activitats econòmiques homogènies (classificació CNAE), sinó com una agrupació d'empreses, tant productores com consumidores, amb estratègies clarament diferents, però orientades a la utilització de fonts d'energia renovable.  
  
Per tant, es proposa com a definició del «sector» de les energies renovables el conjunt d'empreses que tenen una activitat econòmica principal o secundària relacionada amb:  
- el disseny de tot tipus d'elements;  
- la fabricació o reparació de components mecànics, elèctrics o electrònics i programari;  
- la fabricació d'equips o béns d'equip;  
- la promoció o construcció de projectes «claus en mà»;  
- l'operació i manteniment d'instal·lacions.  
per a la generació d'energia elèctrica o tèrmica a partir d'hidrogen o fonts d'origen renovable, com el vent, el sol, la biomassa o residus industrials o forestals, les ones, etc.  
Quant a la segmentació del sector, es considera una classificació basant-se en les capacitats tècniques de les empreses per tipus d'instal·lacions (segons el tipus d'energia renovable), així com atenent la posició en la cadena de valor. Es poden trobar les categories següents:  
  
· Fabricant de components.  
· Fabricant d'equips.  
· Enginyeries.  
· Distribuïdors.  
· Promotors.  
Instal·ladors i serveis auxiliars.  
  
Objectiu general  
Les activitats d'R+D pròpies que es desenvoluparan a les instal·lacions descrites en el projecte s'emmarquen dins del Pla Estratègic de l'Institut, els objectius del qual són:  
- Detectar les noves necessitats del sector de l'energia i els béns d'equip.  
- Coordinar les necessitats del sector amb la política del Pla Valencià d'R+D+I.  
- Influir i potenciar el desenvolupament tecnològic i la innovació entre les empreses del sector.  
- La posada en marxa de laboratoris d'alt impacte i repercussió en el sector.  
- Coordinació i cooperació en projectes d'envergadura europea que permeten el desenvolupament del coneixement que impulse les PIMES del sector.  
  
El Pla d'Estalvi i Eficiència Energètica de la Comunitat Valenciana planteja entre els objectius, junt amb la reducció del consum energètic, la millora de la competitivitat de les empreses valencianes pel fet de reduir-ne els costos.  
En l'entorn tecnològic, l'estratègia regional recull la posició diferencial que en aquesta regió plantegen els instituts tecnològics. A aquests els competeix un paper central en el desenvolupament de l'R+D+I en la nostra economia. Tenint en compte els objectius proposats per a, 2011 de duplicar el nombre d'empreses innovadores, incrementar en 2.300 el nombre d'investigadors i en 3.600 el de personal de suport a la investigació, la Generalitat Valenciana persistirà en mesures com:  
- Ajudes i suport financer a l'R+D+I,  
- Potenciació dels recursos humans.  
- Suport als projectes d'R+D+I.  
- Millora de les infraestructures i equipaments.  
- Foment de la internacionalització.  
- Iniciativa per al foment de la transferència tecnològica i altres activitats.  
L'ITE és un d'aquests agents que té com a fi la potenciació del sector de l'energia, per a fer-lo tecnològicament més competitiu i punter, per mitjà del desenvolupament i la transferència de la tecnologia i el coneixement desenvolupat tant pels científics i tecnòlegs propis com universitaris.  
Tenint en compte la vinculació d'aquest institut a la Universitat Politècnica de València, en la qual encara manté part de les seues instal·lacions, les noves infraestructures han de permetre articular majors sinergies entre tots els agents del sistema, per mitjà del desenvolupament de projectes científics i tecnològics de diferents disciplines, la transferència de coneixement científic i l'especialització dels recursos humans, així com la internacionalització conjunta dels recursos del sistema, buscant sempre el posicionament competitiu i punter de les nostres empreses a escala mundial.  
Aquest centre està en disposició de contribuir a solucions tecnològiques innovadores que facen front als desafiaments relacionats amb l'energia en un pròxim futur. Les polítiques energètiques i industrials han de donar resposta als reptes plantejats per la demanda creixent, l'escassetat de recursos i la problemàtica mediambiental.  
En l'àmbit de la generació eòlica, les plantes solars de concentració i les tecnologies fotovoltaiques, han d'aprofitar-se les oportunitats cientificotecnològiques per a guanyar eficiència. La integració de les cèl·lules fotovoltaiques en l'edificació sembla un dels principals punts de millora.  
La investigació vinculada a l'emmagatzematge d'energia elèctrica és un altre dels focus objectius de la política regional en aquesta matèria. Tecnologies que aproximen la generació als punts de consum i el desenvolupament de sistemes distribuïts permetran aconseguir unes millors condicions d'operació. A més, fan falta nous desenvolupaments científics per a millorar la disponibilitat, transport, emmagatzematge i cost de les quantitats d'hidrogen que serien necessàries per a una economia viable d'aquest gas.  
La disminució de les pèrdues que es produeixen en la cadena de distribució de l'energia, des de les fonts primàries fins als usos finals, resulta també clau per al disseny d'un sistema energètic més eficient i sostenible.  
A la Comunitat Valenciana, s'han identificat prop de 370 empreses del sector de les energies renovables, les activitats de les quals es distribueixen segons la taula següent:  
  
Segment Eòlica Fotovoltaica Tèrmica Bioenergies Altres Total  
Fab. components 4 5 4 7 2 22  
Fab. equips 9 17 13 21 4 64  
Promoció 9 25 4 3 0 41  
Enginyeria 21 62 58 13 12 166  
Instal·lació 6 24 22 1 0 53  
Distribució 6 12 8 1 0 27  
TOTAL 85 646 524 46 18 373  
  
  
La dimensió empresarial per segments és:  
  
Segment Plantilla mitjana  
(empleats) Facturació mitjana  
(mils ?) Nombre d'empreses  
Fab. components 33,5 5.842 22  
Fab. equips 29,9 4.282 64  
Promotors 5 2.000 41  
Enginyeries 9,5 1.414 166  
Instal·ladors 4,8 418 53  
Distribuïdors 9 4.344 27  
Total empreses 373  
  
  
  
Les previsions de mercat en milions d?- són:  
  
Segment Mercat  
potencial Creixement  
mitjà Situació 2010 Observacions  
Eòlica 216 15 % Creixement zero Emplaçaments esgotats  
Fotovoltaica 38 14 % Creixement moderat Incertesa legislativa  
Solar tèrmica 18 7 % Creixement orgànic Mercat madur  
Biomassa 14 21 % Creixement moderat Nou mercat  
Biocarburants 24 400 % Creixement exponencial Nou mercat  
  
  
Les empreses del sector de l'energia de la Comunitat Valenciana no són competitives. A pesar de la importància del consum regional, el percentatge de participació de les empreses valencianes en qualsevol dels processos de producció relacionats amb l'energia és pràcticament nul. El perfil del conjunt d'empreses relacionades amb l'energia és divers: productors d'energia, fabricants, instal·ladors, grans consumidors energètics industrials.  
La realitat de la Comunitat Valenciana és que depén energèticament de l'exterior, no té les infraestructures necessàries, posseeix una estructura empresarial sectorial integrada per microempreses poc avançades tecnològicament en les quals no hi ha cultura de treball en equip i el creixement de les quals depén en gran manera del suport institucional.  
  
Hi ha una clara oportunitat amb les energies renovables. Estan encara per explotar i tenen un gran futur perquè amplien el negoci de l'energia cap a nous mercats. El desenvolupament de les energies renovables és una ocasió immillorable per a disminuir la dependència des del punt de vista energètic i per a millorar la competitivitat del teixit industrial valencià, ja que permetrà disminuir sensiblement la factura energètica de les empreses.  
L'àmbit de les energies renovables es planteja com un clúster inespecífic però, al seu torn, estratègic, atés el seu caràcter transversal, que ofereix grans possibilitats a l'economia regional, en el sentit que qualsevol avanç implica una immediata repercussió en tots els altres sectors, consumidors naturals d'energia.  
  
Objectius específics  
L'ITE, com a Centre Tecnològic de l'Energia, naix amb la vocació d'assessorar les empreses i administracions implicades en qualsevol de les etapes en la cadena de valor de l'energia. El punt de partida d'ITE és la consciència de la necessitat de desenvolupar l'ús de les tecnologies punteres i eficaces per a l'optimització tant de la producció d'energia, com del seu transport o con­sum. A més, en el teixit industrial valencià, ITE és un suport tecnològic fonamental per a les petites i mitjanes empreses, que els proporciona la infraestructura d'investigació i serveis avançats per a la integració de noves tecnologies dedicades a la gestió eficient de l'energia.  
La proposta d'ampliació de les infraestructures i capacitats de l'Institut té com a objectiu cobrir les necessitats actuals d'investigació de base potencialment útil per a les empreses del sector de l'energia i de béns d'equip aplicables a l'energia, fonamentalment les energies renovables, per mitjà de la construcció d'un nou edifici annex a l'actual de l'Institut.  
Es tracta de disposar d'unes infraestructures i un lloc de referència en què es puguen dur a terme investigacions susceptibles de conduir al desenvolupament de nous prototips i productes en el sector de les energies renovables. Es pretén prioritzar, entre altres desenvolupaments, línies vinculades amb:  
- Energia solar fotovoltaica: desenvolupament de nous materials més eficients i de sistemes fotovoltaics incorporables com a elements en l'edificació, i facilitar-ne la integració en l'envolupant dels edificis. També hi ha oportunitats en el desenvolupament de components per a condicionar el corrent i facilitar-ne la connexió a les diferents aplicacions amb el màxim d'eficiència de conversió.  
- Energia solar termoelèctrica. Sistemes de concentració i desenvolupament d'acumuladors i intercanviadors de calor més eficients. A mitjà termini, sistemes que permeten la generació de fred per a incorporar-ho als sistemes de condicionament.  
- Xarxes d'energia distribuïda. Desenvolupament d'elements per a la integració i coordinació de les diferents aportacions d'energia renovable a les xarxes de distribució elèctrica.  
- Laboratori de membranes. Preparació i sintetització de membranes polimèriques, així com la seua caracterització per a la millora de les piles de combustible.  
La situació actual del sector de l'energia és la d'un sector d'actualitat i de canvis. Es tracta d'un sector que està en auge per l'escassetat d'energia, pel seu elevat preu i perquè s'està potenciant l'optimització de les energies renovables i la incorporació de tecnologies d'alt valor que han de conjugar-se en un únic centre multidisciplinari quant a capacitats.  
La realitat de la Comunitat Valenciana és que depén energèticament de l'exterior, no té les infraestructures necessàries, amb una estructura empresarial integrada per microempreses amb una alta capacitat d'actuació tecnològica, que requereix la generació de sinergies.  
  
També s'estima una forta expansió del sector de l'energia a la Comunitat Valenciana, de manera que es podria originar un pol de desenvolupament nacional inqüestionable i generador de partícules de futur.  
Les infraestructures i equipament científic i tecnològic que es vol adquirir permetran l'exercici d'activitats d'R+D, les quals aportaran un valor en el marc empresarial de l'energia, focalitzat en les energies renovables i la seua integració amb les tecnologies energètiques convencionals.  
L'ITE, configurat com a Centre Tecnològic de l'Energia, amb una alta especialització en l'àrea elèctrica, automàtica i electrònica, és l'únic centre nacional íntegrament dedicat al sector energètic, amb un conjunt de 200 empreses associades i amb una total interrelació amb els científics universitaris a escala nacional i internacional, que estan desenvolupant en ITE investigacions amb els equips de treballs propis i que estan aconseguint connectar eficientment amb la indústria en tota la cadena de valor sectorial.  
A continuació es descriuen detalladament les característiques de les noves instal·lacions cientificotecnològiques i equipament científic cofinançats pels fons FEDER:  
  
  
Noves instal·lacions cientificotecnològiques per a la recerca i desenvolupament en el camp de les noves fonts d'energia renovable.  
  
Ubicació de l'obra:  
La construcció d'aquest edifici d'ITE s'ubica al costat de les seues actuals instal·lacions al parc Tecnològic de Paterna, en concret, al carrer Juan de la Cierva, número 24, parcel·la 9. La parcel·la 9 té forma rectangular, amb 3.552 m² de superfície aproximada. La topografia de la parcel·la presenta un pendent en sentit cap al carrer d'accés amb un desnivell total de 5 m aproximadament.  
  
  
Descripció de l'obra:  
Edifici aïllat de dues plantes i sota rasant; es distribueixen a la planta sota rasant dos laboratoris per a assajos, dos locals i dos magatzems; en l'entreplanta, un magatzem i un local; en la planta baixa, zona d'accés, serveis, sala de control, dos despatxos d'oficines i quatre laboratoris; i en la planta primera, un sala de formació, un entresolat desmuntable de magatzem i un entresolat desmuntable per a laboratoris.  
L'ús característic l'edifici és el de laboratoris per a assajos energètics i elèctrics, així com la recerca i desenvolupament en el camp de les noves energies renovables.  
L'edifici, que disposarà de 2.414,30 m² construïts en total, dels quals 892,44 m² seran sota rasant i 1.521,86 m² seran sobre rasant, es desenvolupa en tres plantes:  
Planta sota rasant: estarà ocupada per dos laboratoris per a assajos elèctrics, locals tècnics i dos magatzems.  
Planta baixa: destinada a recepció, i laboratoris d'investigació. Un dels laboratoris té un entresolat.  
Planta primera: té una zona de laboratoris d'investigació a l'entresolat de la nau i una zona d'exposició de resultats R+D+I.  
  
  
Formalment, l'edifici és sensiblement rectangular, encara que es projecten dos volums (un en la façana principal, i un altre, a la posterior) amb una cara corba que li donen el seu aspecte característic. A l'edifici es distingixen clarament dues zones separades per una junta de dilatació: una de caràcter industrial (nau), que és el volum que es desenvolupa sota rasant, i una altra més convencional, que serà l'ocupada pels laboratoris i la sala de difusió de resultats d'R+D.  
  
Constructivament, l'edifici es resol:  
Estructura en formigó armat. El sistema estructural és a base de forjat bidireccional amb cassetons perduts de bigues i pilars de formigó armat. Els forjats són reticulars, amb una vora de 25+5 cm, recoberts amb capa de compressió i mallat de repartiment. Els entresolats es van executar per mitjà d'estructura metàl·lica a base de perfils normalitzats tipus HEB300 per a pilars, IPE200 per a bigues i IPE100 per a biguetes, per a permetre la possibilitat de possible desmuntatge d'aquests entresolats. L'estructura que suporta la coberta d'aquestes naus està composta per cintres metàl·liques tipus anglés.  
Façanes: té dos sistemes: 1r) Façana que dóna a carrer, composta per un tancament de rajola caravista pres amb morter 1:6 de ciment i arena esquerdejat per la seua cara interior amb morter de ciment hidròfug d'1,5 cm de grossària, cambra de 6 cm incloent-hi una planxa de poliestiré extruït de 5 cm de grossària, rajola ceràmica de buit doble de 9 cm de grossària pres amb morter 1:6 de ciment i arena. 2n) Façana de laboratoris 1 i 2 principals, composta per panells de formigó prefabricats. Els acabats a l'exterior es realitzaren per mitjà de plaques d'alumini amb nucli interior de niu d'abella i acabat brut de laminació.  
  
Les cobertes seran planes transitables, amb l'excepció de la coberta de la nau, que serà no transitable (lleugera) per mitjà de planxa tipus sandvitx amb aïllament tèrmic incorporat.  
Els tancaments exteriors seran d'alumini reforçat amb tub d'acer.  
  
Instal·lacions: l'edifici té les instal·lacions habituals: llanterneria, sanejament, electricitat en baixa tensió, climatització, etc, a més d'algunes instal·lacions pròpies d'aquest tipus d'edificis: aire comprimit, gasos, control d'accessos, etc.  
  
  
Equipament científic per a dur a terme investigació en el camp de les noves fonts d'energia renovable  
  
A continuació s'explica per a cada laboratori l'equipament i la motivació per a l'elecció d'aquest.  
  
Laboratori fotovoltaic.  
L'equipament per a aquest laboratori és:  
(a1) Cambra climàtica panel·lable  
(b1) Cambra de boira salina panel·lable  
(c1) Equip d'adquisició d'alta freqüència  
(d1) Ventilació extracció aire.  
La combinació d'ambdues cambres panel·lables permet el disseny adequat de les proves que s'han de realitzar segons la investigació, delimitant i ajustant paràmetres de freqüència i intensitat. Amb el sistema d'adquisició d'alta freqüència s'aconsegueix incrementar la precisió de les proves. Les línies d'investigació associades a aquest laboratori són:  
- Nous materials.  
- Nous sistemes de generació d'energia elèctrica.  
  
Laboratori tèrmic.  
L'equipament per a aquest laboratori és:  
(a1) Amplificador d'alta tensió  
(b1) Autotransformador monofàsic  
(c1) Equip d'adquisició registrador d'altes prestacions  
(d1) Font d'AC d'alta tensió  
(e1) Font d'AT de precisió  
(f1) Picoamperímetre  
(g1) Transformador 100 kVA  
El laboratori tèrmic s'orienta a l'estudi del comportament i envelliment tèrmic de materials i subsistemes per a xarxes distribuïdes i nous sistemes de generació d'energia elèctrica. Per a això, l'equipament considerat consta d'una font capaç de generar calfaments per mitjà d'energia elèctrica a freqüència industrial, compost per (b1), (d1) i (g1); un equip capaç d'obtindre tensions elevades a freqüències superiors a la industrial (al); un equip capaç d'avaluar el grau de deteriorament i envelliment patit pels materials, compost per (e1) i (f1); i un equip de registre d'altes prestacions (c1). Línies d'investigació vinculades a aquest laboratori són:  
- Nous materials.  
- Xarxes d'energia distribuïdes.  
- Nous sistemes de generació d'energia elèctrica.  
  
Simulador de xarxa de BT.  
L'equipament del laboratori és:  
(a1) Calibre/peu de rei digital  
(b1) Cambra climàtica  
(c1) Cambra climàtica  
(d1) Cambra corrosió  
(e1) Dinamòmetre  
(f1) Equip d'assaig de bola  
(g1) Font d'alimentació DC  
(h1) Font d'alimentació trifàsica + patró  
(i1) Font tensió i intensitat trifàsic + patró trifàsic de referència d'energia  
(j1) Generador assajos 61041-4-19 + annex C  
(k1) Luxòmetre  
(l1) Multímetre  
(m1) Netbook + adaptador USB-GPIB  
(n1) Pinça d'injecció  
(o1) Sonda de tensió 4kV  
(p1) Ungla d'assajos, UNE-EN 60463-1  
  
L'equipament d'aquest laboratori incidirà en totes les línies d'investigació que comprén el projecte. L'equipament és l'idoni per a assajos centrats en els materials, el comportament d'equips de renovables i xarxes distribuïdes, i eficiència energètica; les cambres climàtiques permeten reproduir condicions controlades d'utilització. Corresponen a (b1), (c1) i (d1). Un altre aspecte molt rellevant en l'actualitat és la mesura, control i comunicació de les xarxes i generadors distribuïts per mitjà de la xarxa de baixa tensió. Per a això s'han inclòs dos equips: (i1) i (j1). S'han inclòs un conjunt de petits equips auxiliars: (a1), (e1), (f1), (g1), (k1), (l1), (m1), (n1), (o1) i p(1); que complementen alguns altres de què l'ITE ja disposa i que permeten l'operativitat del simulador. Línies d'investigació vinculades a aquest laboratori són:  
  
- Emmagatzematge energètic.  
- Eficiència energètica.  
- Nous materials.  
- Xarxes d'energia distribuïdes.  
- Nous sistemes de generació d'energia elèctrica.  
- Electrònica de potència i sensors de baix consum.  
  
  
Unitat d'emmagatzematge.  
  
L'equipament d'aquest laboratori és:  
(a1) Deposició de membranes  
(b1) Subsistema de cliclatge de bateries NHR  
(c1) Subsistema d'assajos climàtics combinats  
(d1) Subsistema d'assajos de seguretat en cel·les i bateries portables i durant el seu transport  
(e1) Analitzador de cel·les  
(f1) Compressor  
(g1) Equip de tall d'elèctrodes  
(h1) Premsa de corrons  
(i1) Encuny per a tall  
Les línies d'investigació en emmagatzematge energètic, i més específicament en bateries, estan aconseguint una gran rellevància, com es posa de manifest en l'Horitzó 2020. Els equips formen tots part d'un sistema de proves de bateries, que consten d'un conjunt d'equips per a preparació de mostres i prototips: (a1), (f1), (g1), (h1), i (i1); i un conjunt d'equips per a proves de bateries: (b1), (c1) i (d1). Línies d'investigació vinculades al laboratori són:  
- Emmagatzematge energètic.  
- Nous materials.  
- Electrònica de potència i sensors de baix consum.  
  
  
Nous materials de generació d'energia elèctrica. Piles de combustible.  
L'equipament d'aquest laboratori és el següent:  
(a1) Analitzador multimostra d'àrea superficial (BET)  
(b1) Balança analítica 4 xifres  
(c1) Balança analítica 5 xifres  
(d1) Components per a caixa de guants amb atmosfera controlada  
(e1) DSC  
(f1) Mòdul ATR i sistema de purga de gasos per a FM  
(g1) Porosímetre de mercuri  
(h1) TGA  
L'equipament se centra en l'anàlisi i caracterització de nous materials, complementats amb equipament auxiliar de precisió i seguretat en el treball. Línies d'investigació vinculades són:  
- Emmagatzematge energètic.  
- Nous materials.  
- Nous sistemes de generació d'energia elèctrica.  
  
Objectius científics  
Les línies d'investigació de les noves instal·lacions se centraran en:  
  
- Emmagatzematge energètic.  
- Eficiència energètica.  
- Nous materials.  
- Xarxes d'energia distribuïdes.  
- Nous sistemes de generació d'energia elèctrica.  
- Electrònica de potència i sensors de baix consum.  
  
Aquestes línies d'R+D es troben emmarcades dins del Pla Nacional d'Investigació Científica, Desenvolupament i Innovació Tecnològica 2008-2011, a través de les accions estratègiques i els programes relacionats de:  
- Energia i canvi climàtic.  
- Nanociència i nanotecnologia, nous materials i nous processos industrials.  
  
L'emmagatzematge energètic és una nova línia d'interés estratègic per al sector, tant pel que fa a l'emmagatzematge intermedi en energies renovables com per les seues aplicacions en automoció. En el cas de l'energia elèctrica, la temporalitat és un factor addicional que en transforma el preu, depenent de la forma i el moment del seu consum, i per tant, es fan més rendibles els sistemes d'emmagatzematge que puguen traslladar la generació i la demanda en el temps. En el cas de les energies renovables és encara més important, ja que l'aleatorietat de l'energia primària de la naturalesa no permet planificar l'entrega de l'energia en els instants més apropiats. Aquesta falta de control en la generació d'energia elèctrica renovable, junt amb la seua major incidència en el sistema elèctric, està promovent en la legislació una implicació cada vegada major en el preu de la planificació, com a argument per a la millora de les tècniques de control.  
La consecució de sistemes d'emmagatzematge d'energia renovable amb elevades taxes de capacitat i a un preu baix pot ser una gran revolució en el sector, de manera que millore tant la rendibilitat dels sistemes com els requeriments tècnics en la seua integració a la xarxa, cada vegada més estrictes.  
La tendència actual és la d'augmentar la potència instal·lada en energies renovables, les anomenades fonts sostenibles d'energia. Aquest factor introdueix, no obstant això, un nou problema per als consumidors: la no-gestionabilitat. Les hores de sol o la quantitat de vent (que són les energies més esteses), són dependents de l'aleatorietat del fenomen. Açò obliga el sistema a tindre la capacitat de generació sobredimensionada, de manera que siga possible assegurar l'entrega d'energia elèctrica segons és demandada.  
L'emmagatzematge eficient d'energia és un dels principals reptes tecnològics actuals, ja que possibilita fer un ús més eficient de l'energia generada i respondre adequadament augments en la demanda. Gràcies a aquest procés, és possible guardar energia durant els períodes de baix consum i utilitzar-la en els períodes de major demanda. Açò pot fer-se en cicles diaris, setmanals, mensuals, estacionals..., i obtindre en qualsevol cas estalvis d'energia importants. No obstant això, l'emmagatzematge energètic rendible per a grans generacions o consums està encara en fase de desenvolupament. Es tracta d'una tasca complexa però indispensable per al futur del sector energètic. En particular, des de l'ITE es promouen tres grans estratègies:  
- Emmagatzematge energètic intermedi electroquímic.  
- Emmagatzematge d'hidrogen.  
- Emmagatzematge en bateries:  
· de flux.  
· de sodi sofre.  
  
Les activitats se centraran fonamentalment en:  
  
- Determinació de nous materials d'emmagatzematge.  
- Anàlisi comparativa dels diferents sistemes d'emmagatzematge.  
  
- Anàlisi de la integració de l'emmagatzematge en les diferents instal·lacions.  
- Establiment de rendiments i propietats elèctriques del comportament dels sistemes d'emmagatzematge.  
- Disseny de béns d'equip.  
  
La gestió energètica és un procediment organitzat de previsió i control del consum d'energia a fi d'obtindre el major rendiment energètic possible sense disminuir el nivell de prestacions, és a dir, actuacions destinades a facilitar la reducció de consums d'energia, els costos financers associats i, conseqüentment, les emissions de gasos efecte d'hivernacle. La gestió energètica millora l'eficiència dels processos productius consumidors i incrementa l'aprofitament de les energies renovables, menys agressives amb el medi ambient.  
  
Aquesta línia d'R+D busca la determinació del grau d'eficiència amb què s'utilitza l'energia en els processos productius, tractant de disminuir i optimitzar el consum energètic per mitjà de mesures de conservació i sistemes d'estalvi i, principalment, facilitant l'accés i la incorporació de tecnologies més eficients.  
La creació d'una xarxa distribuïda d'energia permetrà disposar d'un laboratori que permeta investigar i millorar la integració entre les diverses formes de producció d'energia renovable. En el moment actual en què les energies renovables estan prenent una importància molt rellevant quant a la producció que aporten al sistema elèctric, és de vital importància aconseguir la millor integració entre elles, de manera que es puga traure el màxim rendiment a l'energia produïda per aquests mitjans, sense que açò supose una minva en la qualitat de subministrament elèctric que rep l'usuari final. Per a aconseguir açò també és necessari que la comunicació que es produeix entre els diversos sistemes de generació siga el més àgil possible, de manera que permeta aprofitar tota l'energia que s'estiga produint per mitjà de mètodes renovables, i es reduïsca l'energia subministrada per combustibles fòssils.  
L'aplicació dels recursos energètics distribuïts implica menors pèrdues d'energia en els sistemes de transmissió i distribució, pel fet que la generació es produeix en llocs pròxims on es consumeix. L'objectiu d'aquesta línia és assentar les bases conceptuals i tècniques que permeten usar de forma òptima els elements que s'incorporen a aquest nou model de distribució, i per tant, deixar de considerar els processos de connexió a xarxa d'aquests elements com un problema que se soluciona per mitjà de receptes generals i independents de la resta d'elements que formen l'esmentada xarxa. D'aquesta manera, es pretén aconseguir una major eficiència en la distribució de l'energia elèctrica, millorar la qualitat del subministrament elèctric on es provoquen les ineficiències i assegurar la continuïtat del subministrament, integrant, a més, les energies renovables com a font d'energia elèctrica en els punts on s'efectuen els consums.  
  
Pressupost de construcció.  
  
CONCEPTE DESCRIPCIÓ IMPORT (?)  
Redacció de projecte i direcció d'obra Honoraris per la redacció de projecte, direcció d'obra, i coordinació de seguretat i salut. 59.900,00 -  
 TOTAL 59.900,00 -  
Excavació i moviment de terres Cap. 1. Moviment de terres 116.334,81 -  
 Cap. 17. Condicionament parcel·la 53.652,69 -  
 Cap. 18. Urbanització 1 44.204,07 -  
 TOTAL 214.191,57 E  
Estructura Cap. 2. Fonamentació 224.605,96 -  
 Cap. 3. Estructura 339.227,08 -  
 TOTAL 563.833,04 -  
Coberta Cap. 5. Cobertes 56.986,95 -  
 TOTAL 56.986,95 -  
Tancaments Cap. 4. Obra. 168.157,77 -  
 Cap. 6 Revestiments continus 38.840,43 -  
 Cap. 7. Soleres 20.425,23 -  
 Cap. 8. Tancaments metàl·lics 84.954,24 -  
 Cap. 9. Pintura 18.431,76 -  
 Cap. 10. Vidreria 18.369,92 -  
 Cap.11. Paviments i revest. discontinus 147.510,59 -  
 TOTAL 494.689,94 -  
Divisions interiors Cap. 13. Tancam. fusta 8.716,12 -  
 Cap. 12. Falsos sostres 21.444,08 -  
 TOTAL 30.160,20 -  
Instal·lacions elèctriques Cap. 21. Instal·lació elèctrica baixa tensió 299.604,58 -  
  
  
1Les despeses que se certifiquen en aquesta partida tindran la consideració d'elegibles segons l'Ordre NVS2683/2008, de 26 de febrer, per la qual s'aproven les normes sobre les despeses subvencionables dels programes operatius del Fons Europeu de Desenvolupament Regional i del Fons de Cohesió.  
  
CONCEPTE DESCRIPCIÓ IMPORT (?)  
 Cap. 22. Inst. climatització 228.983,40 -  
 TOTAL 528.587,98 -  
Instal·lacions de sanejament Cap. 20. Llanterneria i sanejament 86.821,47 -  
 TOTAL 81605,47 -  
Instal·lacions de gasos Cap. 24. Inst. especials 54.822,80 -  
 TOTAL 54.822,80 -  
Infraestructures d'equipament Cap. 24. Inst. especials 77.368,83 -  
 Cap. 19. Transport i càrrega 61.866,76 -  
 Cap. 23. Inst. PCI 36.174,61 -  
 Cap. 15. Seguretat i salut 17.714,38 -  
 TOTAL 193.124,58 -  
Altres Cap. 14. Control de qualitat 31.347,41 -  
 Cap. 16. Gestió de residus 12.338,14 -  
 Cap. 25. Mobiliari de laboratoris 103.322,16 -  
 Llicències 34.234,75 -  
 TOTAL 181.242,46 -  
 TOTAL ELEGIBLE FEDER (pressupost sense IVA) 2.464.360,98 -  
  
  
En cap cas es consideraran com a elements elegibles les despeses derivades d'ordres de canvi connexions en l'execució del projecte. Les despeses estan excloses del pressupost que figura en aquest document.  
  
  
  
Pressupost d'equipament:  
  
CONCEPTE EQUIP PREU (?)  
Laboratori FV Equip d'adquisició d'alta  
freqüència 39.937,00  
 Cambra climàtica panel·lable 78.435,00  
 Cambra de boira salina panel·lable 48.845,00  
 Ventilador extracció aire 2.509,14  
 Subtotal 169.726,14  
Laboratori tèrmic  
 Picoamperímetre 1.940,00  
 Amplificador d'alta tensió 37.652,00  
 Font d'AT de precisió 5.257,00  
 Font d'AC d'alta tensió 25.818,00  
 Equip d'adquisició registrador d'altes prestacions 38.090,16  
 Autotransformador monofàsic 31.500,00  
 Transformador 100 kVA 18.450,00  
 Subtotal 158.707,16  
  
Simulador de xarxa de BT Sonda de tensió 4kv 423,00  
 Font d'alimentació DC 1.440,00  
 Pinça d'injecció 6.172,20  
  
  
  
CONCEPTE EQUIP PREU (?)  
 Netbook + adaptador USB-GPIB 528,00  
 Calibre/peu de rei digital 121,73  
 Luxòmetre - 118,80  
 Multímetre 508,50  
 Ungla d'assajos, UNE-EN 64158-7 1.164,00  
 Dinamòmetre 418,80  
 Equip d'assaig de bola 615,60  
 Font tensió i intensitat trifàsic   
+ patró trifàsic de referència   
d'energia 26.275,00  
 Generador assajos 61898-4-19 + annex C 23.136, 00  
 Cambra climàtica 50.580,00  
 Cambra corrosió 19.485,00  
 Cambra climàtica 40.365,00  
 Font d'alimentació trifàsica   
+ patró 144.468,00  
 Subtotal 315.819,63  
Nous materials de generació d'energia elèctrica. Piles de combustible TGA 31.481,00  
 DSC 34.513,25  
 ANALITZADOR MULTIMOSTRA D'ÀREA SUPERFICIAL (BET) 39.465,00  
 POROSÍMETRE DE MERCURI 43.417,00  
 Balança analítica 5 xifres 8.235,55  
 Balança analítica 4 xifres 5.532,80  
 Components per a caixa de guants amb atmosfera controlada 16.287,42  
 Mòdul ATR i sistema de purga de gasos per a FTIR 12.714,91  
 Subtotal 191.646,93  
Unitat d'emmagatzematge Subsistema d'assajos climàtics combinats 68.000,00  
 Subsistema de cliclatge de bateries NHR 57.000,00  
 Subsistema d'assajos de seguretat en cel·les i bateries portables i durant el seu transport 84.000,00  
 Deposició de membranes 6.303,60  
 Premsa de corrons 7.755,00  
 Equip de tall d'elèctrodes 8.633,00  
 Encuny per a tall 787,00  
 Compressor 101,00  
 Analitzador de cel·les 2.405,00  
 Subtotal 234.984,60  
 TOTAL ELEGIBLE FEDER (pressupost sense IVA) 1.070.884,46  
  
  
  
  
  
ANNEX II  
Quadre d'amortització  
  
Organisme: Institut de Tecnologia Elèctrica (ITE)  
Títol: Noves instal·lacions científic tecnològiques per a la recerca i desenvolupament en el camp de les noves fonts d'energia renovable i equipament científic per a dur a terme investigació en el camp de les noves fonts d'energia  
Aportació de capítol 8 concedida (euros) 3.535.245,98   
Préstec concedit - Aportació nacional (euros): 707.049,20   
Termini d'amortització: 10 anys   
Interés: Zero   
   
 Data de   
venciment Quota d'amortització (euros)  
 2.89.7403 276.057,40  
 2.41.7445 280.057,40  
 2.24.1513 856.057,40  
 2.95.3355 223.057,40  
 2.10.2016 47.136,60  
 2.10.2017 47.136,60  
 2.10.2018 47.136,60  
 2.10.2019 47.136,60  
 2.10.2020 47.136,60  
 2.10.2021 47.136,60  
TOTAL 707.049,20  
   
Bestreta concedida - Aportació FEDER (euros): 2.828.196,78   
Termini d'amortització: 31.12.2017   
Interés: Zero