Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9832, del 19-04-2024 (2024/2911)

RESOLUCIÓ de 3 de març de 2024, de la Direcció General d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental per la qual s'ordena la publicació de l'informe ambiental i territorial estratègic de la revisió del Pla de prevenció d'incendis forestals del Parc Natural Serra Calderona. Expedient 021/2866-GPR.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9832

Data del DOGV
:   19-04-2024

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2024/2911


Data del document
:   03-03-2024

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 3 de març de 2024, de la Direcció General d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental per la qual s'ordena la publicació de l'informe ambiental i territorial estratègic de la revisió del Pla de prevenció d'incendis forestals del Parc Natural Serra Calderona. Expedient 021/5872-JXJ. [2024/2911]  
  
D'acord amb l'article 53.7 del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, que establix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de l'informe ambiental i territorial estratègic, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana l'informe ambiental i territorial estratègic corresponent a l'expedient 021/4155-WOJ en els municipis d'Albalat dels Tarongers, Algímia d'Alfara, Estivella, Gátova, Gilet, Marines, Nàquera, Olocau, Sagunt, Segart, Serra i Torres Torres, a la província de València, i els municipis d'Altura i Segorbe a la província de Castelló.  
  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Tràmit: avaluació ambiental de la revisió del Pla de prevenció d'incendis forestals del Parc Natural de Serra Calderona  
Promotor: Direcció General de Prevenció d'Incendis Forestals  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica  
Localització: municipis d'Albalat dels Tarongers, Algímia d'Alfara, Estivella, Gátova, Gilet, Marines, Nàquera, Olocau, Sagunt, Segart, Serra i Torres Torres, a la província de València, i municipis d'Altura i Segorbe, a la província de Castelló.  
Expedient: 021-2020-EAE  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en la sessió celebrada el 16 de desembre de 2021, va adoptar el següent:  
Acord:  
Vista la proposta d'informe ambiental i territorial estratègic de la revisió del Pla de prevenció d'incendis forestals del Parc Natural Serra Calderona, en els termes següents:  
En data 8 de gener de 2020 es va rebre, de la Direcció General de Prevenció d'Incendis Forestals, la sol·licitud d'inici de l'avaluació ambiental i territorial estratègica de la revisió del Pla de prevenció d'incendis forestals del Parc Natural de la Serra Calderona en els termes municipals d'Albalat dels Tarongers, Algímia d'Alfara, Altura, Estivella, Gátova, Gilet, Marines, Nàquera, Olocau, Sagunt, Segart, Segorbe, Serra i Torres Torres.   
A) Documentació presentada  
La sol·licitud d'inici, remesa per la Direcció General de Prevenció d'Incendis Forestals, s'acompanya de la documentació següent:  
Document inicial estratègic, memòries del Pla d'actuacions de prevenció de causes i d'infraestructures, programa d'actuacions prioritàries, procediment de revisió de l'anterior pla de prevenció d'incendis, anàlisi històrica d'incendis, documents introductoris, esborrany de la revisió del pla i cartografia.  
Des del punt de vista formal, complix els continguts de l'article 52 del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d'aprovació del text refós de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (TRLOTUP). La documentació es presenta en format digital.  
B) Planejament vigent  
El Parc Natural de Serra Calderona consta d'un pla de prevenció d'incendis forestals aprovat per la Resolució de 12 de juny de 2006, del conseller de Territori i Habitatge, amb una vigència de 10 anys.  
- El PN Serra Calderona està inclòs en les demarcacions forestals de Segorbe i de Llíria. La demarcació forestal de Segorbe disposa d'un pla de prevenció d'incendis forestals (PPIF) aprovat mitjançant Resolució de 14 de desembre de 2014.  
- La demarcació forestal de Llíria disposa d'un pla de prevenció d'incendis forestals aprovat mitjançant Resolució de 27 de febrer de 2015.  
En l'article 2 de tots dos plans s'establix que «en les zones incloses en l'àmbit d'un parc natural, i en els aspectes en els quals pot donar-se contradicció, prevaldrà el marc legislatiu propi de cada parc, en concret el Pla d'ordenació dels recursos naturals, el Pla rector d'ús i gestió i el Pla de prevenció d'incendis forestals». Amb caràcter general, tots dos plans tenen una vigència de 15 anys, amb revisions ordinàries cada cinc anys.  
  
Els plans locals de prevenció d'incendis dels municipis integrants del parc (Albalat dels Tarongers, Algímia d'Alfara, Altura, Estivella, Gàtova, Gilet, Marines, Nàquera, Olocau, Sagunt, Segart, Serra, Segorbe i Torres Torres), si és el cas, hauran de desenvolupar i/o complementar el Pla de prevenció d'incendis del parc natural. Segons la documentació publicada en la pàgina web de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica (CADRECTE) (https://agroambient.gva.es/es/web/prevencion-de-incendios/planes-aprobados).Tots els municipis que integren el parc, a excepció d'Estivella, Nàquera i Segorbe, disposen actualment d'un pla local aprovat.  
La Llei 11/1994, de 27 de desembre, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, establix, en l'article 39, que estos instruments contindran la programació d'un pla específic de prevenció d'incendis. En compliment d'esta norma, el Pla d'ordenació de recursos naturals de la Serra Calderona regula, en l'article 41, el Pla de prevenció d'incendis forestals per a l'àmbit del PORN.  
  
C) Objecte de la revisió  
El Pla de prevenció d'incendis definix actuacions, tant relatives a la prevenció de causes d'incendi com d'execució d'infraestructures de prevenció, als organismes promotors i implicats en cada actuació, així com una previsió temporal per a l'execució d'estes i una estimació econòmica.  
La revisió té per objecte actualitzar les actuacions que engloba el Pla de prevenció d'incendis forestals (PPIF), la vigència del qual va caducar en 2016, per a la qual cosa s'ha fet una anàlisi del seu grau de compliment (annex 1 del document de revisió), a partir del qual s'han descartat algunes actuacions, bé per estar ja executades, o bé per haver-se considerat innecessàries o inviables al llarg de la vigència del pla.  
  
D'altra banda, s'ha tractat de simplificar el pla englobant, en una única actuació, aquelles xicotetes actuacions que estaven dirigides a un mateix objectiu. La revisió del pla inclou, en la memòria, unes taules en què s'indiquen les actuacions que inclourà la revisió del pla, i, si és el cas, el codi que estes actuacions tenien en el pla aprovat en 2006.  
  
Respecte a les infraestructures de prevenció, són les que establixen els plans de prevenció d'incendis de les demarcacions de Segorbe (2014) i de Llíria (2015) respectivament. En cas d'haver-hi infraestructures diferents i ja executades en compliment del PPIF aprovat en 2006, estes s'arrepleguen i es modifiquen en el pla de demarcació.   
  
La revisió del pla s'estructura en un pla de prevenció de causes i un pla d'infraestructures, cada un dels quals inclou actuacions destinades a previndre incendis forestals.  
Per a l'esmentada revisió es preveuen dos alternatives:  
- Alternativa 0: consistiria a mantindre el contingut exacte de les actuacions establides en el PPIF aprovat en 2006. Esta alternativa comprén 61 actuacions (3 en l'annex de la introducció sobre actuacions prioritàries, 28 en el Pla de prevenció de causes i 30 en el Pla d'infraestructures).  
- Alternativa 1: consistix a fer una revisió del PPIF del PN Serra Calderona. Esta alternativa, finalment seleccionada, comprén 45 actuacions (19 en el Pla de prevenció de causes i 26 en el Pla d'infraestructures) i un apartat de seguiment i control de l'execució de les actuacions.  
  
Segons l'alternativa seleccionada, els principals canvis respecte al pla vigent es detallen a continuació:  
En el Pla de prevenció de causes (PPC):  
- S'agrupen les actuacions relatives a la difusió mitjançant fullets (actuacions 2.3 i 3.2). Se centra la comunicació en la difusió de les normes tècniques (actuació 3.3) i es posa l'accent en la regulació de l'ús de foc en les zones d'interfície urbana-forestal (actuació 2.4).  
  
- L'agrupació de les actuacions encaminades a revisar els plans locals de cremes, amb la finalitat de facilitar-ne l'elaboració (actuació 3.4) i el foment d'alternatives diferents del foc per a l'eliminació de restes agrícoles (actuació 3.5).  
- La inclusió de les actuacions de política de clausura dels punts de foc (paellers) i l'adaptació d'estos a la norma tècnica (actuacions 1.4 i 3.2).  
- L'agrupació i la implementació de les actuacions relatives a vigilància i detecció d'incendis mitjançant la referència al Pla de vigilància preventiva de la Comunitat Valenciana, i la inclusió de les ajudes al voluntariat per a la prevenció d'incendis forestals (actuacions 4.1 i 4.2).  
  
- La incorporació de la normativa sectorial de diversos aspectes com: àrees d'ús públic, rutes i senderes, regulació d'activitats ludicofestives, infraestructures en àrees urbanitzades en zones d'interfície i regulació de les cremes de restes de poda (actuacions 1.1, 1.2 i 3.1).  
  
- Actuacions dirigides a la limitació de circulació per pistes forestals (actuació 1.5).  
En el Pla d'infraestructures (PI):  
- Redacció, execució i manteniment dels punts estratègics de gestió de la vegetació per a la prevenció d'incendis forestals, l'estudi previ dels quals es troba en els annexos (actuacions 1.1, 1.2 i 1.3).  
  
- L'agrupació de les actuacions relatives a cada tipus d'infraestructura (àrees tallafoc, xarxa viària i xarxa hídrica), així com les relatives a l'adequació d'àrees recreatives, incloent-hi tant l'execució com la redacció dels projectes (actuacions 2.1, 2.2, 3.1, 4.1, 4.2 i 6.1).  
  
Pel que fa a les infraestructures, es modifica el contingut de les actuacions respecte al PPIF de 2006, que se substituïx per les que s'inclouen en els plans de prevenció d'incendis de les demarcacions de Segorbe i Llíria, per a ordes 1 i 2. S'inclouen en esta revisió les àrees tallafocs i vials d'orde 3 de l'anterior pla de prevenció del parc natural.  
  
- El foment de l'execució d'infraestructures no se centra en subvencions i ajudes únicament, sinó que preveu més opcions, com ara convenis, estudis, col·laboracions, etc.  
- L'exclusió de les actuacions de l'aprofitament industrial de llenyes.  
S'hi introduïx un apartat relatiu a condicionants a la coordinació i seguiment de les actuacions, en el qual queda també inclosa la possibilitat de celebrar reunions de prevenció d'incendis al parc natural (anterior actuació D del Pla general del PPIF).  
Del pla vigent es destaquen estos aspectes:  
- Vials: 552 km de condicionament de vials.  
- Àrees de tallafocs: 499 km d'àrees de tallafocs (nova obertura, manteniment i sense actuació).  
- Depòsits: 4 de nova construcció i manteniment de 18 existents.  
  
La proposta de revisió del pla preveu, d'acord amb el que indica el DIE:  
- Vials: 295 km de condicionament de vials i nova obertura de 13,5 km.  
- Àrees de tallafocs: 224 km d'àrees de tallafocs (execució i manteniment).  
- Depòsits: construcció de 5 depòsits específics i adaptació de 18 existents.  
La superfície d'actuació que abasta la revisió del pla és de 49.968 hectàrees d'extensió, que corresponen parcialment amb la delimitació de l'àmbit del Pla d'ordenació dels recursos naturals (PORN) del parc. Afecta els termes municipals d'Albalat dels Tarongers, Algímia d'Alfara, Altura, Estivella, Gàtova, Gilet, Marines, Nàquera, Olocau, Sagunt, Segart, Serra, Segorbe i Torres Torres.  
D) Justificació de la revisió  
D'acord amb el que s'indica en la documentació presentada, el termini previst per a la vigència del PPIF actual del parc natural ha conclòs (10 anys), i cal revisar-lo de manera que es continue el treball de prevenció i s'establisca quines actuacions del pla vigent es prorroguen i quines es descarten, així com introduir-ne de noves en funció de la necessitat o l'interés. Això s'ha efectuat després d'analitzar el nivell de compliment del pla vigent.  
  
Segons esta anàlisi, el Pla de prevenció de causes comptava amb 9 programes dividits en 28 actuacions. D'estes, generalment, s'han executat 10 actuacions (35,7 %), 3 actuacions s'han realitzat de manera parcial (10,7 %) i 15 actuacions no s'han executat o es desconeix el seu grau de compliment (53,6 %). L'únic programa que s'ha executat completament (100 %) ha sigut el de vigilància i prevenció, seguit de la regulació d'usos recreatius (50 %) i el programa de campanya divulgativa (42,9 %). La regulació de l'ús del foc en activitats agrícoles i eliminació de residus de poda de jardineria i forestals compta amb un grau de compliment del 37,5 %, mentres que els programes de regulació de l'ús del foc en zones urbanitzades, regulació de treballs en terrenys forestals o en els seus voltants, punts d'abocaments no controlats i línies elèctriques no s'han executat o es desconeix el seu grau de compliment.  
  
Respecte a l'avaluació del Pla d'infraestructures, comptava 6 programes dividits en 31 actuacions. En general, s'han executat 4 actuacions (12,9 %), 13 s'han realitzat de manera parcial (41,9 %) i 14 actuacions no s'han executat o es desconeix el seu grau de compliment (45,2 %). L'únic programa que s'ha executat completament ha sigut el d'infraestructures de suport als sistemes de vigilància (100 %). Els programes d'àrees de tallafocs i xarxa hídrica tenen un 50 % de compliment cada un i la resta no s'han executat o es desconeix el seu grau de compliment.  
El procés de revisió es va dur a terme en dos fases. Una primera, amb el personal del parc, en la qual es va treballar en la revisió de la planificació existent i el seu grau de compliment i en la qual es va poder aportar una sèrie de mesures o actuacions que interessara promoure. Posteriorment es va presentar la revisió del PPIF a l'òrgan de treball de la junta rectora del parc i, finalment, es va presentar l'esborrany —consensuat amb la comissió d'incendis forestals del parc— a la junta rectora perquè aportara les consideracions que estimara convenients.  
Segons consta en l'annex 1 sobre el procediment seguit en la revisió del PPIF, les propostes realitzades pel parc són les següents:  
  
1. Interfície urbana-forestal. Se sol·licita que la revisió del PPIF preveja les actuacions en la interfície urbana-forestal, no previstes en el PPIF vigent.  
2. Xarxa viària. Se sol·licita que es limite la circulació de vehicles motoritzats, tancant els camins en els punts que donen accés a la zona de protecció més alta del parc (Portacoeli i Alt del Pi, muntanyes d'utilitat pública). Es proposa realitzar la connexió de dos camins existents (camí de la Foia i camí del Portitxol) per a facilitar les labors dels mitjans de prevenció i extinció d'incendis forestals.  
3. Trituració de restes agrícoles com a alternativa a la crema. S'indica que, vist l'interés de diversos ajuntaments de la zona, el personal del parc podria participar en l'organització de la trituració si disposaren d'una trituradora.  
4. Aprofitament ramader. Es valora positivament l'elaboració d'un pla d'aprofitament ramader, es considera que potenciar el bestiar en la zona contribuiria a reduir la continuïtat de la massa i, amb això, reduir el risc de propagació del foc.  
E) Consultes realitzades  
Per part de l'òrgan ambiental, d'acord amb l'article 53.1 del TRLOTUP, la documentació aportada s'ha sotmés a consulta, en la seua condició d'administracions públiques afectades, a:  
  
Administració pública consultada Consulta Informe  
DG Política Territorial i Paisatge 22.04.2020   
Servici Ordenació del Territori (PATRICOVA) 21.10.2021  
Servici Infraestructura Verda i Paisatge (PAISATGE) 29.11.2021  
Servici Gestió Territorial -  
SDG Mobilitat 22.04.2020 15.12.2021  
DG Medi Natural 22.04.2020   
Servici Gestió d'Espais Naturals Protegits 13.03.2019  
Servici d'Ordenació i Gestió Forestal -  
Servici de Vida Silvestre -  
DG Cultura i Patrimoni 22.04.2020 26.05.2020  
Diputació València\_Carreteres 22.04.2020 -  
Diputació de Castelló\_Carreteres 22.04.2020 -  
Ministeri Foment (Subdelegació Cs)\_Carreteres 22.04.2020 -  
Emergències 22.04.2020 01.06.2020  
Iberdrola 22.04.2020 01.06.2020  
REE 22.04.2020 -  
ADIF 22.04.2020 -  
Confederació Hidrogràfica del Xúquer (CHX) 22.04.2020 27.07.2020  
Acció Ecologista AGRÓ 22.04.2020 -  
GECEN 22.04.2020 -  
Ajuntament de Sagunt 22.04.2020 11.09.2020  
Ajuntaments d'Albalat dels Tarongers, Algímia d'Alfara, Altura, Estivella, Gátova, Gilet, Marines, Nàquera, Olocau, Segart, Serra, Segorbe i Torres Torres 22.04.2020 -  
  
  
Nota: Els informes rebuts es poden consultar, una vegada s'emeta este IATE, en la pàgina web:  
https://mediambient.gva.es/va/web/evaluacion-ambiental/seguiment-d-expedients-d-avaluacio-ambiental-estrategica  
(apartat ‘Consulta de plans d'avaluació ambiental', seleccionant província Albalat dels Tarongers, Algímia d'Alfara, Altura, Estivella, Gàtova, Gilet, Marines, Nàquera, Olocau, Sagunt, Segart, Serra, Segorbe, Torres Torres i 021\_2020\_EAE Revisió del Pla de prevenció d'incendis forestals del PN Serra Calderona)  
  
De les consultes efectuades a les administracions públiques afectades a les quals es referixen els articles 48.d i 51.1 del TRLOTUP, s'indiquen els aspectes següents.  
Direcció del Parc Natural de Serra Calderona  
En l'informe emés el 13 de març de 2019, s'indica que, revisada tota la informació aportada i considerant que el personal del parc natural, des del moment inicial, ha col·laborat i revisat tot el procediment d'actualització i millora del PPIF, i, tenint en compte que de cada un dels projectes que es deriven d'este pla se sol·licitarà un informe previ al parc natural, considera que el «document revisat del Pla de prevenció d'incendis forestals del Parc Natural Serra Calderona» és conforme amb els objectius de protecció i conservació del parc i compatible amb els seus instruments d'ordenació i gestió.  
  
En l'informe complementari emés el 13 de desembre de 2021 es realitzen els suggeriments següents per a l'elaboració definitiva del PPIF:  
- Preveure, en la planificació, atenció a les iniciatives locals en matèria de prevenció.  
- Incloure, en l'esmentat document, previsions o facilitats normatives l'objectiu de les quals siga l'ajuda en el finançament o inversió en els projectes locals en matèria de prevenció.  
- Tindre en compte les iniciatives de l'Ajuntament d'Olocau, tant en el Projecte Puntal del Llop, referida al foment de la recuperació d'antigues terres de cultiu en el marc d'un mosaic històric prèviament establit, com en el Projecte PYRO, consistent en el monitoratge de masses forestals mitjançant diferents sensors i una plataforma de seguiment en línia en temps real. S'indica que este últim projecte podria ser un model de prevenció d'incendis molt útil per a ser previst en el PPIF.  
  
- S'indica també que l'Ajuntament d'Olocau té aprovat, encara que no executat, un parc rural d'emergències que podrà ser decisiu no només per a l'extinció d'incendis, sinó també per a previndre i contindre efectes davant de possibles conats.  
- Se suggerix que el PPIF potencie la realització de projectes estratègics i dels seus corresponents estudis d'impacte ambiental per a la recuperació pràctica d'antics cultius per a conformar el mosaic agrícola-forestal.  
- Així mateix, se suggerix que el PPIF plantege l'accés a ajudes econòmiques per al manteniment agrícola de cultius i, fins i tot, en matèria de prevenció, ajudes per al manteniment de camps llaurats que complisquen funcions preventives.  
- Com a objectiu altament prioritari, s'indica que les intervencions sobre pinades de pi blanc tinguen també com a objectiu la recuperació d'hàbitats espaiosos i de prada que, a més de previndre la no propagació d'incendis forestals, puguen afavorir la recuperació de la fauna silvestre cinegètica.  
Subdirecció General d'Emergències.  
L'Agència de Seguretat i Resposta a les Emergències emet informe l'1 de juny de 2020 en el qual s'indica que, revisada la documentació aportada, cal assenyalar el següent:  
- L'anterior cos de brigades d'emergències de la Generalitat Valenciana es denomina actualment Servici de Bombers Forestals. Cal fer referència a les unitats de bombers forestals en lloc de brigades rurals d'emergència.  
- La Llei 9/2002, de 12 de desembre, de protecció civil i gestió d'emergències, de la Generalitat Valenciana, està derogada i s'ha substituït per la Llei 13/2010, de 23 de novembre, de la Generalitat, de protecció civil i gestió d'emergències.  
- Les referències a la Conselleria de Justícia i Administracions Públiques, així com a la seua estructura i organismes que depenen d'esta, estan desactualitzades i no es corresponen amb la realitat actual.  
- Respecte a les noves edificacions i instal·lacions situades en l'àrea d'interfície urbana-forestal, així com les instal·lacions d'acampada, cal tindre en compte que l'elaboració de plans d'autoprotecció enfront d'un risc d'incendi forestal és responsabilitat de la persona, física o jurídica, titular de les instal·lacions, i que s'haurà d'ajustar a la legalitat establida en el Reial decret 893/2013, de 15 de novembre, pel qual s'aprova la directriu bàsica de planificació de protecció civil d'emergència per a incendis forestals.  
Direcció Territorial d'Educació, Cultura i Esport (Patrimoni)  
En l'informe emés el 26 de maig de 2020, es comunica el següent:  
  
- En compliment de l'article 11 de la Llei 4/98, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià, modificada per la Llei 5/2007, de 9 de febrer, de la Generalitat Valenciana, els estudis d'impacte ambiental relatius a tota classe de projectes, públics o privats, que puguen incidir sobre béns integrants del patrimoni cultural valencià, hauran d'incorporar l'informe de la conselleria competent en matèria de cultura. Així mateix, l'article 11.6 establix que «aquells projectes de planificació o transformació del territori que, per la legislació específica, no estiguen subjectes a tràmits d'avaluació ambiental, però que comprenen, en el seu àmbit, béns inscrits en l'Inventari general del patrimoni cultural valencià o béns de naturalesa arqueològica o paleontològica, hauran de sotmetre's a informe previ i vinculant».  
  
- L'article 3 del Decret 208/2010, de 10 de desembre, del Consell, establix que els promotors de projectes subjectes a estudi d'impacte ambiental i, en general, de tots aquells projectes, plans o programes que requerisquen l'informe previst en l'article 11 de l'LPCV, hauran d'elaborar una memòria d'impacte patrimonial sobre els béns integrants del patrimoni cultural valencià, que ha de preveure el patrimoni històric, artístic, arquitectònic, etnològic, arqueològic i paleontològic.  
  
- Des del punt de vista del patrimoni arqueològic i arquitectònic, és imprescindible elaborar una memòria d'impacte patrimonial que incloga tots els béns patrimonials que es troben tant en l'Inventari general del patrimoni cultural valencià (béns d'interés cultural i béns de rellevància local) i els sectorials, així com els béns inclosos en els catàlegs de protecció dels municipis que formen part del Parc Natural de la Serra Calderona. Al costat d'este catàleg de béns haurà d'incloure's l'entorn de protecció d'estos i les mesures de prevenció d'incendis forestals que calga implementar en estos béns.  
  
I-DE Redes Eléctricas Inteligentes, S.A.U. (anterior Iberdrola)  
En l'informe emés l'1 de juny 2020, exposa les següents al·legacions respecte a «l'Actuació 8.1. Incorporació a la normativa sectorial de les mesures de prevenció de l'esborrany del decret pel qual s'establixen mesures de prevenció d'incendis forestals que han de seguir-se en la constitució i el manteniment de línies elèctriques que discórreguen per terrenys forestals» de l'esborrany de la revisió del PPIF:  
1. Es destaca la falta de la referència al Decret 150/2010, que modifica el Reglament de la Llei 3/1993, de la Generalitat, forestal de la Comunitat Valenciana i aprova la Instrucció tècnica IT-MVLAT per al tractament de la vegetació en la zona de protecció de les línies elèctriques aèries d'alta tensió amb conductors nus al seu pas per terrenys forestals que, segons l'esmentat informe, faria innecessària l'exigència de requisits afegits en les línies elèctriques de l'esmentada actuació 8.1.  
  
Així mateix, segons l'informe, la proposta de mesures detallades en l'actuació 8.1 va en contra de la legislació estatal específica, va més enllà de l'estat actual de la tècnica i pretén ser aplicada sobre instal·lacions existents per mitjà d'un pla que ha d'aprovar l'Administració pública, la qual cosa comporta unes conseqüències normatives.  
2. En la segona al·legació es fa referència al caràcter bàsic de la regulació relativa a línies elèctriques, al concepte «d'estat de la tècnica» i requisits en relació amb la vegetació. S'indica que la regulació relativa als requisits d'índole tècnica que han de revestir les línies elèctriques d'alta tensió es troba continguda en el Reial decret 223/2008, de 15 de febrer, pel qual s'aproven el Reglament sobre condicions tècniques i garanties de seguretat en línies elèctriques d'alta tensió i les seues instruccions tècniques complementàries ITC-LAT 01 a 09, les competències de les quals són de l'Estat. Segons l'article 6 d'esta norma, «les instal·lacions realitzades de conformitat amb les prescripcions d'este reglament proporcionen les condicions de seguretat que, d'acord amb l'estat de la tècnica, són exigibles, a fi de preservar les persones i els béns, quan s'utilitzen d'acord amb el seu destí». En l'apartat 5.12.1 de l'esmentada norma tècnica s'arrepleguen totes les exigències necessàries per a «evitar les possibles interrupcions del servici i els possibles incendis» pel pas de les línies elèctriques al seu pas per boscos, arbres i masses d'arbratge.  
L'informe entén que l'esmentada norma tècnica arreplega la totalitat dels requeriments i exigències que, d'acord amb l'estat de la tècnica i amb la finalitat de preservar la seguretat de les persones i els béns, han de reunir les línies elèctriques.  
3. En la tercera al·legació respecte a la regulació de la Comunitat Valenciana quant a tractaments de la vegetació al seu pas per terrenys forestals, l'informe indica que, pel que fa a les previsions que s'han d'observar en el Pla de prevenció d'incendis en relació amb les línies elèctriques, no és precisa més regulació que la que ja conté l'esmentat Decret 150/2010.  
4. La quarta al·legació fa referència a la improcedència dels requeriments en relació amb línies elèctriques prevista en el pla bàsic. L'informe entén que els requeriments tècnics del pla bàsic contravenen el que disposa la normativa bàsica d'aplicació, al marge d'establir requeriments que van més enllà de la tècnica. Concretament:  
  
- En relació amb l'obligació de «garantir la detecció de trencament de conductor i faltes d'alta impedància», d'acord amb l'estat actual de la tècnica, no és possible aconseguir la sensibilitat necessària per a detectar qualsevol tipus de trencament de conductor o defecte a terra.  
- Respecte a l'obligació «d'assegurar la localització de la falta en un rang de 500 m amb un temps màxim de cinc minuts des de l'instant de detecció de la falta», les experiències realitzades amb els principals fabricants de relés no permeten tècnicament obtindre nivells de precisió com els indicats.  
- No és possible implementar la impossibilitat de reenganxament automàtic «quan la línia ha sigut desconnectada per una falta possiblement perillosa per al medi forestal» per no poder discernir-se la procedència de la falta amb este grau de precisió.  
- Quant al relacionat amb la «comunicació amb el 112 (telèfon d'emergència)», I-DE Redes Eléctricas Inteligentes, S.A.U. i l'Agència Valenciana de Seguretat i Resposta a les Emergències van subscriure, amb data 25 novembre de 2016, un acord de col·laboració per a la gestió d'incidents i situacions d'emergència que arreplega el mode en que Iberdrola Distribución i el telèfon d'emergències es relacionen davant de qualsevol incidència que puga produir-se.  
- L'informe indica que, en l'hipotètic cas que s'exigiren i es materialitzaren en les línies elèctriques les mesures del pla bàsic, atés que es tracta d'instal·lacions en servici, el cost d'esta implementació hauria d'assumir-se de conformitat amb el que disposa l'article 59.2 de la Llei 24/2013, de 26 de desembre, del sector elèctric.  
  
Les conclusions de l'informe són les següents:  
- Les mesures incloses en la normativa actualment vigent, tant a escala estatal (Reial decret 223/2008) com autonòmica (Decret 150/2010), garantixen una adequada protecció del medi ambient quant a la interacció entre el medi forestal i les instal·lacions elèctriques.  
  
- Les mesures concretes contingudes en el Pla d'actuació van més enllà del que exigix la normativa bàsica i, a més, són de compliment impossible per anar més enllà de l'estat actual de la ciència.  
Confederació Hidrogràfica del Xúquer  
En l'informe emés el 27 de juliol de 2020 s'indica el següent:  
- En l'avaluació d'impacte ambiental, si és el cas, de les actuacions incloses en la proposta de revisió del Pla de prevenció d'incendis forestals, s'hauran d'establir les corresponents mesures de protecció ambiental.  
- Els efectes sobre el medi ambient no han de ser significatius si, en les futures actuacions, s'establixen les corresponents mesures de protecció ambiental.  
Si és el cas, les actuacions previstes que puguen afectar el domini públic hidràulic o les seues zones de protecció, hauran de complir la legislació d'aigües vigent i hauran de sol·licitar-se les corresponents autoritzacions administratives.  
Ajuntament de Sagunt  
La Junta de Govern Local, en sessió ordinària celebrada l'11 de setembre de 2020, va adoptar, entre d'altres, el següent acord, per unanimitat i sense que es promoguera debat:  
- Aprovar l'informe elaborat pel tècnic del Departament d'Urbanisme respecte de la proposta de revisió del Pla de prevenció d'incendis forestals del Parc Natural de la Serra Calderona respecte a la proposta següent: «Vista la documentació objecte d'avaluació davant de l'òrgan ambiental i territorial, es destaca que no hi ha qüestions urbanístiques de transcendència que es vegen afectades per la documentació esmentada. El present document no altera ni limita la classificació del sòl urbà residencial (Monte Picayo i Monasterios) inclòs dins d'este. No s'entren a valorar, per no ser competència de la secció, qüestions de caràcter patrimonial ni d'un altre orde que es puguen veure afectades per la documentació».  
Inundabilitat (PATRICOVA)  
El Servici de Gestió Territorial emet un informe el 21 d'octubre de 2021, respecte al compliment del Pla d'acció territorial sobre prevenció de risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), en què indica que el Pla de prevenció d'incendis forestals no fa referència a l'esmentat PATRICOVA ni al Sistema nacional de cartografia de zones inundables (SNCZI). Indica, així mateix, que la revisió del pla fa una descripció genèrica de les actuacions que cal realitzar, i, atés que les actuacions concretes no es localitzen, particularment les referides a infraestructures, no és possible identificar les afeccions per inundabilitat.  
L'àmbit d'actuació del PPIF disposa de mapes de perillositat per inundació de l'SNCZI i del PATRICOVA, es troba afectat lleugerament per perillositat d'inundació d'origen geomorfològic i hi és compatible sempre que es complisquen les condicions exposades en l'informe, que es resumixen en:  
- El Pla de prevenció d'incendis forestals del PN Serra Calderona està afectat per perillositat d'inundació, si bé les mesures hauran de ser concretades en els projectes que es desenvolupen des d'este, sobretot les actuacions que comporten alteració de rasants i les seues afeccions, així com les mesures previstes per a reduir els efectes de la inundabilitat. Es considera que el PPIF serà compatible amb el PATRICOVA sempre que, en les actuacions que s'hi projecten, s'incorporen les condicions d'adequació de les infraestructures previstes en l'article 21 d'esta normativa.  
  
- Les actuacions previstes en el PMUS, si s'executen de manera que siguen compatibles amb la infraestructura verda i de reduït impacte, no és previsible que generen un increment significatiu del risc d'inundació.  
- El criteri que, en matèria de risc d'inundació, ha de ser considerat en el PPIF és que els projectes d'execució derivats d'este hauran de complir les condicions establides en l'art. 21 de la normativa del PATRICOVA i obtindre l'informe preceptiu del departament competent en matèria d'inundació.  
Infraestructura Verda i Paisatge  
En l'informe emés pel Servici d'Infraestructura Verda i Paisatge el 29 de novembre de 2021 s'indica el següent:  
- El parc es troba en l'àmbit del paisatge de rellevància regional PRR 12, Serra Calderona.  
- El PPIF conté un pla de prevenció de causes i un pla d'infraestructures en què s'inclouen propostes que cal dur a terme i que tindran influència sobre la infraestructura verda i sobre el paisatge, incloent-hi algunes mesures d'integració paisatgística de caràcter genèric.  
  
- S'haurà de fer constar com a condició en les fitxes de «l'annex 2, Programes d'actuació del Pla d'infraestructures», que, per al desenvolupament dels projectes indicats en estes l'objecte dels quals siga l'execució d'elements que incidisquen sobre la infraestructura verda i el paisatge, el projecte ha de contindre l'estudi d'integració paisatgística (EIP): actuacions en àrees de tallafocs, en pistes forestals (incloent-hi obertura de pistes noves), en àrees recreatives d'ús públic, construcció de depòsits d'aigua, construcció d'un depòsit forestal nou, etc., conforme al que s'establix en els articles 6.3 i 6.4b del TRLOTUP.  
Planificació  
En l'informe emés pel Servici de Planificació el 15 de desembre de 2021, s'indica el següent:  
+ El PPIF és compatible amb la legislació sectorial de carreteres i ferrocarril en l'àmbit de la Comunitat Valenciana.   
+ Les carreteres existents en l'àmbit del PORN són les següents:   
  
- Titularitat estatal: A-23  
- Titularitat GVA: CV-25 (xarxa bàsica); CV-254 i CV-333 (xarxa local)  
- Titularitat Diputació de València: CV-310, CV-326, CV-328, CV-329, CV-331, CV-334 (xarxa local)  
- Titularitat Diputació de Castelló: CV-221 (xarxa local)  
+ El PORN afecta les infraestructures següents de titularitat autonòmica: CV-25 (xarxa bàsica); CV-245 i CV-333 (xarxa local). Pel que fa a estes, cal actuar tenint en compte la legislació sectorial vigent:   
  
- Llei 6/1991, de 27 de març, de carreteres de la Comunitat Valenciana   
- Llei 6/2011, d'1 d'abril, de mobilitat de la Comunitat Valenciana   
  
+ L'informe indica que caldrà sol·licitar informes a la Diputació de Castelló i a la Diputació de València respecte a l'afecció de la seua xarxa viària.  
+ Així mateix, considera que, en l'àmbit de les seues competències (afecció a infraestructures de titularitat autonòmica i xarxa estructural viària), no es produïxen afeccions.  
F) Identificació dels efectes possibles sobre el medi ambient.  
Descripció de l'àmbit:  
El Parc Natural Serra Calderona té una superfície de 18.095 ha. Per a l'anàlisi i el diagnòstic de la revisió del PPIF, s'ha seleccionat un àmbit d'estudi de 49.968 ha que es correspon parcialment amb la delimitació de l'àmbit del Pla d'ordenació dels recursos naturals (PORN).  
  
El Parc Natural de la Serra Calderona està situat en els contraforts del sistema Ibèric, entre les províncies de Castelló i València. Entre les característiques més destacables de la serra es troba la part del territori de predomini silici, on sobreïxen pics com el Garbí o el Picaio. Compta també amb nuclis carbonatats, com l'Alt del Pi o Rebalsadors, i de moles calcàries com la mola de Segart. L'altura més elevada és Montemayor, amb 1015 msnm.  
A causa de la proximitat a la mar, l'orografia, el relleu i els diferents substrats, en l'àmbit del parc es troben representats dotze hàbitats d'interés comunitari, dels quals dos són prioritaris (6220\* zones subestepàries de gramínies i anuals del Thero-Brachypodietea i 9260\* boscos endèmics de Juniperus ssp). Entre els hàbitats no prioritaris destaquen el 9330, suredes de Quercus suber, formacions molt escasses en el territori valencià, i 9540, pinades mediterrànies de pins mesogeus endèmics, on domina el pinastre (Pinus pinaster). En l'àmbit de la revisió del pla es troba representat l'hàbitat 3170\* estanys temporals mediterranis, de gran importància per albergar espècies de distribució molt restringida.  
  
Els boscos de sureres sobre els sòls silicis compten amb un sotabosc característic en el qual destaca l'aladern (Rhamnus alaternus), el llentiscle (Pistacia lentiscus), l'arboç (Arbutus unedo) o el bruc blanc (Erica arborea). A vegades apareixen barrejats amb els boscos de carrasca (Quercus rotundifolia), als quals acompanya el romer (Rosmarinus officinalis), l'arçot (Rhamnus lyciodes) o la mare-selva (Lonicera implexa). En les penyes silícies creixen espècies endèmiques com l'aclucall (Biscutella calduchii) i la Minuartia valentina. Una espècie interessant que creix en els prats terofítics arenosos humits a l'hivern és Ophioglossum lusitanicum, mentres que en els intersticis de les penyes calcàries apareix l'endemisme valencià Acis valentina. Les pinades de pinastre (Pinus pinaster) alberguen espècies interessants com la Centaurea saguntina o les diferents espècies d'estepes. Menció especial cal fer de l'estepa de Cartagena (Cistus heterophyllus), espècie catalogada en perill d'extinció l'única població natural de la qual es troba a la Pobla de Vallbona i que compta amb diverses àrees de conservació i recuperació en l'àmbit del parc. En l'àmbit del PORN hi ha una llacuna temporal mediterrània on creixen Elatine brochonii o Baldellia ranunculoides, les dos típiques d'eixos ambients poc freqüents en el territori valencià.  
  
Respecte a la fauna, cal destacar, en cursos d'aigua, la presència de libèl·lules com la libèl·lula emperador (Anax imperator) o la libèl·lula roja (Crocothemis erythraea), els invertebrats aquàtics ditiscos (Dytiscus sp.) o Notonecta notonecta, i, respecte a la ictiofauna, les madrilletes roges (Achondrostoma arcasii). Entre els amfibis, es poden observar ofegabous (Pleurodeles waltl), granotes (Pelophylax perezi), gripaus (Bufo calamita o Pelobates cultripes), i, respecte als rèptils, cal destacar la presència de la tortuga de rierol (Mauremys leprosa), el dragó (Tarentola mauritanica), el fardatxo ocel·lat (Timon nevadensis) o les sargantanes (Psammodromus algirus o Podarcis hispanica). La presència d'aus rapaces és habitual, i s'hi poden observar àguiles-astors cuabarrats (Aquila fasciata), marcenques europees (Circaetus gallicus), aligots comuns (Buteo buteo), perdius roges (Alectoris rufa) o solitaris (Monticola solitària). Respecte als mamífers, és important la presència d'algunes espècies de ratpenats, escasses a la Comunitat Valenciana, com el ratpenat de peus grossos (Myotis myotis) o el ratpenat ratoner ibèric (Myotis escalerai). La presència d'esquirol (Sciurus vulgaris), senglar (Sus scrofa) i cabirol (Capreolus capreolus) va en augment i també es poden reconéixer rastres de fagina (Martes foina), geneta (Viverra genetta) o liró comú (Eliomys quercinus).   
En l'àmbit del pla es destaquen les següents zones d'interés ambiental:  
- Microreserves de flora: barranc del Sergatillo, castell de Serra, muntanya del Cavall, Penyes Altes, el Picaio, puntal de l'Abella, puntal de Navarrete i Tancat de Portacoeli.  
- Plans i àrees de recuperació de flora (Cistus heterophyllus): àrea de Cañada Fría i microreserva Tancat de Portacoeli.  
- Paratge Natural Municipal de la Torrecilla-Puntal de Navarrete.  
- Plans i àrees de conservació de fauna (Myotis capaccinii i Rhinolophus mehelyi): avenc del puntal de Mateu.  
- Coves i cavitats: cova de l'Alt del Pi, cova del Cavall, cova Santa, cova Soterranya, sima del Puntal de Mateu, túnel d'Arguinés.  
- En l'àmbit del PORN es troba l'àrea prioritària de conservació de l'avifauna denominada La Vall d'Uixó-Sagunt-la Marjal d'Almenara, definida per Resolució de 15 d'octubre de 2010, per la qual s'establixen les zones de protecció de l'avifauna contra la col·lisió i l'electrocució, i s'ordenen mesures per a la reducció de la mortalitat d'aus en línies elèctriques d'alta tensió.  
L'àmbit de la revisió del pla s'inclou en el LIC Serra Calderona (ES5232002), ZEPA Serra Calderona (ES0000469).  
L'àmbit està afectat per riscos de lliscament en diferents graus, i molt puntualment hi ha zones amb risc de despreniment i danys a infraestructures.  
Segons la cartografia PATFOR, la major part de l'àmbit de la revisió del PPIF està sobre sòl forestal, fonamentalment sobre terreny forestal estratègic.  
Respecte al risc d'incendis forestals, el document presentat fa una anàlisi de risc històric d'incendis forestals amb dades proporcionades pel Servici de Prevenció d'Incendis Forestals (2004-2016) i del Pla de prevenció d'incendis forestals (1994-2003). L'anàlisi de la dinàmica s'ha realitzat tenint en compte únicament les dades d'incendis al parc natural i la zona d'influència.  
  
- El període comprés entre 1994 i 2005 va suposar 5.000 ha cremades en 1994 en un gran incendi, i 624,4 ha en 2004. Sense comptar estos episodis, la xifra del període 1994-2005 se situaria en 958 ha cremades, amb una superfície mitjana per incendi de 6,6 ha. En este període (1994-2005), la majoria d'incendis es van produir al març i a l'agost.  
- En el període comprés entre 2006 i 2016, van resultar afectades per incendis 154,4 ha, que s'eleven a 5.385,1 ha si s'hi inclou la superfície afectada per incendis que s'han originat fora de l'àrea d'estudi però que l'han afectada. En este sentit, en 2009 es va produir un incendi que va afectar 431,2 ha, en 2012 va originar-se'n un altre a Andilla que va cremar 4.799,5 ha de la zona d'estudi, i en 2017 un altre gran incendi va cremar 1.414 ha. Durant este període (2006-2016) s'observa un període llarg d'alta ocurrència d'incendis que va des d'abril a setembre.  
  
En general, la tendència és a una disminució en el nombre d'incendis al llarg del període 1994-2016. S'observa que els anys en què la superfície incendiada és alta es corresponen amb anys d'ocurrència d'un gran incendi forestal (GIF). La major part dels incendis cremen molt poca superfície i un únic incendi crema una superfície important.  
  
Respecte a les causes, les més freqüents són les negligències (la major part, cremes agrícoles) en un percentatge similar en tots dos períodes, fonamentalment entre març i maig amb dos pics a l'agost i al novembre. S'observa, a més, una disminució del percentatge d'incendis intencionats en l'àmbit del parc que es podria explicar pels mecanismes de vigilància activa. No obstant això, s'ha registrat un increment en el percentatge d'incendis originats per llamps, entre els mesos de juny i setembre, en el període de vigència de l'actual pla.  
La revisió del pla suposa una modificació que s'aprova per una administració pública, l'elaboració i l'aprovació de la qual ve exigida per una disposició legal, i constituïx un marc per a projectes.  
La concreció dels possibles projectes en la documentació aportada és escassa i no permet determinar amb precisió si estos es trobaran sotmesos a avaluació d'impacte ambiental, més enllà que el que s'expressa a manera de fitxes resum d'actuacions que es preveu dur a terme a posteriori i els tractaments de la vegetació per a crear o mantindre les discontinuïtats existents de «combustible (vegetació) forestal» denominades «línies de ruptura», i disminucions puntuals de la densitat de la vegetació a fi de disminuir la velocitat de propagació d'un eventual incendi.  
G) Valoració ambiental d'acord amb els criteris de l'annex VIII del TRLOTUP  
De conformitat amb l'article 46.3 del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d'aprovació del TRLOTUP, l'òrgan ambiental determinarà si un pla ha d'estar subjecte a avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada o ordinària, per a la qual cosa es tindran en consideració els criteris de l'annex VIII, si és el cas, amb consulta prèvia a les administracions públiques afectades, i amb les consideracions a les quals es referix l'art. 53 del TRLOTUP.  
A la vista de la documentació presentada, es procedix a analitzar la proposta de revisió del pla.  
1. Per les característiques dels plans i programes:  
La documentació presentada no aclarix si, en la revisió del Pla de prevenció d'incendis, en particular el Pla d'infraestructures, establix el marc per a projectes sotmesos a avaluació d'impacte ambiental.  
  
La materialització de les actuacions previstes en el pla per a complir els objectius requerix que estes es concreten i es despleguen en els projectes corresponents.  
En conseqüència, i sense perjuí del nivell jeràrquic del pla respecte dels projectes, les actuacions que conté el pla s'han d'assumir com a propostes amb caràcter no vinculant, ja que, pel mateix abast del pla, la determinació de la viabilitat ambiental queda posposada a la valoració quant al projecte. En particular, quant a les actuacions que puga requerir, si és el cas, qualsevol procés d'avaluació d'impacte ambiental reglat en la normativa sectorial vigent o les que, d'acord amb la normativa del parc, requerixen un informe favorable de l'òrgan gestor de l'espai natural protegit.  
En la zona forestal, les muntanyes qualificades de muntanya d'utilitat pública són V101, V102 i V103 muntanya El Garbí, V103 muntanya Gausa, V013 muntanya Porta Coeli, V015 muntanya Alt del Pi i Agregats, V100 muntanya la Comediana, V129 muntanya el Caball, la Gronsa, Loma del Corral, la Murta i muntanya Redona, V130 muntanya Devesa de Sancti Espiritu i muntanya Monedera, V1107 muntanya Tristany, la Mina i altres pertanyents a la demarcació forestal de Llíria. Les muntanyes qualificades d'utilitat pública de la demarcació forestal de Segorbe són Cs060 Las Boqueras, Argullón i Las Nogueras, Cs088 muntanya Tristany i la Mina, Cs117 Masia Cucalón i Cs126 Montemayor. La pràctica totalitat de les muntanyes estan classificades com a sòl forestal estratègic per complir alguna de les característiques establides en l'article 23 del PATFOR, si bé, atés que el Pla de prevenció d'incendis no és un instrument d'ordenació del territori ni urbanístic (article 14 del TRLOTUP), l'informe de l'òrgan forestal no té caràcter preceptiu ni vinculant (article 8 de PATFOR).  
La demarcació forestal de Llíria disposa d'un pla d'ordenació dels recursos forestals. La demarcació forestal de Segorbe no disposa d'este pla.  
La regulació normativa d'este espai natural i la legislació sectorial d'avaluació d'impacte ambiental establixen o constituïxen mesures preventives respecte a les actuacions que es plantegen, es considera necessari que el pla continga criteris i mesures preventives per a minimitzar la incertesa i evitar les possibles afeccions negatives significatives.  
  
Estes mesures preventives es tindran en compte especialment en estes actuacions:  
- Creació de noves àrees de tallafocs, faixes perimetrals en vials i tallafocs existents, depòsits i pistes forestals en trams de traçat nou.  
  
- Recuperació d'antics camps de cultiu que tinguen caràcter forestal d'acord amb la cartografia PATFOR.  
En les mesures preventives que cal estudiar s'inclouran almenys:  
- Estudi previ de flora, fauna i vegetació que no pot veure's afectada.  
- Modificació de la ubicació de l'actuació o el traçat d'esta, o no execució.  
- Modificació de les característiques de l'actuació: dimensions, tècniques que es pretenen utilitzar, etc.  
- Limitacions en el període d'execució de les obres.  
- Instal·lació d'estructures de fuita i dispositius antiofegament en depòsits.  
- Abalisament de terrenys per a evitar afectacions.  
- D'una altra classe.  
Sense perjuí dels condicionants establits en la resolució dels procediments d'avaluació que es requerisquen i del compliment del que s'establix en el PORN, estes mesures es definiran prèviament a l'execució de les actuacions, en col·laboració i amb el vistiplau dels servicis tècnics del parc natural, i l'execució es durà a terme amb la supervisió d'estos servicis.  
2. Per les característiques dels efectes i de l'àrea probablement afectada:  
L'efecte inicial de l'aprovació del Pla de prevenció d'incendis serà establir el marc necessari per al desenvolupament d'una sèrie d'actuacions que han sigut descrites en el Pla de prevenció de causes i en el Pla d'infraestructures. Les actuacions proposades poden causar, en algun cas, efectes negatius sobre els valors de l'espai pel que fa al projecte, si bé es poden adoptar mesures per a previndre'ls, evitar-los o reduir-los  
  
L'àmbit del PPIF és una àrea de distribució de diversos hàbitats d'interés comunitari, tres dels quals considerats d'interés prioritari de conservació, i en la zona hi ha microreserves de flora, unitats de seguiment de flora catalogades com en perill d'extinció i vulnerable en el Catàleg valencià d'espècies de flora amenaçada, àrees de conservació d'espècies de flora en perill d'extinció i plans de recuperació d'espècies de rates penades catalogades com en perill d'extinció en el Catàleg valencià de fauna amenaçada. En la fase de redacció dels projectes de les infraestructures haurà d'estudiar-se amb més detall la possible afecció puntual a algun d'estos elements, especialment a les poblacions de Cistus heterophyllus, Acis valentina, Elatine brochonii, Ophioglossum lusitanicum, Myotis capacinii i Rhinolophus meheleyi, per ser les que tenen una categoria més elevada de protecció. En qualsevol cas, s'especificaran les mesures necessàries que es prendran per a assegurar la no afecció a estes espècies i hàbitats.  
De la documentació rebuda es desprén que tan sols les accions planificades de silvicultura preventiva d'incendis forestals tindrien afeccions ambientals destacables, però mínimes si es projecten i s'executen de conformitat amb els condicionants establits en informes sectorials rebuts i amb el que disposa la legislació normativa vigent en matèries, sense ànim exhaustiu, de forests, de protecció d'espais naturals protegits, de protecció de flora i fauna, de prevenció d'incendis, i una altra assimilada a les matèries anteriors.  
Esta mena de treballs es correspon amb les actuacions: 2.2. Execució d'àrees de tallafocs, 2.3. Manteniment d'àrees de tallafocs, 2.4. Foment de l'execució i manteniment de faixes perimetrals en interfície urbana-forestal, 4.1. Redacció de projectes d'execució de nous punts d'aigua i millora dels existents, 4.2. Execució de nous punts d'aigua i millora dels existents, 4.5. Foment de l'execució de nous punts d'aigua d'ús múltiple i condicionament dels existents en terrenys privats.  
  
L'àmbit del pla inclou elements d'interés cultural, com el poblat ibèric del puntal dels Llops, la cartoixa de Porta Coeli, el castell de Serra o la cartoixa de Vall de Crist. Com a mesura preventiva respecte a este factor i atés que les actuacions no han sigut concretades, segons l'informe de Patrimoni esmentat anteriorment, és imprescindible elaborar una memòria d'impacte patrimonial. El pla ha d'incorporar mesures preventives de manera que, en el cas que algun dels projectes de desenvolupament d'actuacions previstes poguera afectar algun dels béns inventariats, el projecte hauria de comptar amb un informe vinculant de la conselleria competent en matèria de patrimoni cultural.  
Tenint en compte les circumstàncies i característiques descrites abans, s'estima que ens trobem davant d'un dels supòsits de l'article 46.3 del TRLOTUP, i podria aplicar-se-li l'article 46.3.a o 46.3.c.  
H) Consideracions jurídiques  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció establit en la Directiva 2001/42/CE, del Parlament Europeu i del Consell, de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Esta directiva s'incorpora al dret intern espanyol mitjançant la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret autonòmic, mitjançant el Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (TRLOTUP).  
  
I) Proposta d'acord  
D'acord amb el que s'ha exposat, es resol:  
Emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica de la revisió del Pla de prevenció d'incendis forestals del Parc Natural de la Serra Calderona, l'objecte del qual serà el descrit en la documentació remesa, d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la TRLOTUP, i tenint en compte les consultes i l'anàlisi realitzada es pot concloure que el procediment d'avaluació simplificat és suficient per a determinar que no presentarà efectes significatius negatius sobre el medi ambient, sempre que, abans de l'aprovació definitiva, es complisquen els condicionants descrits a continuació, amb la qual cosa correspondrà continuar la tramitació de la modificació de pla conforme a la seua normativa sectorial:  
  
1. Els projectes de desenvolupament de les actuacions previstes en el pla que constituïsquen supòsits d'avaluació d'impacte ambiental, d'acord amb la legislació vigent a la Comunitat Valenciana (estatal o autonòmica), hauran de tramitar el procediment d'avaluació d'impacte ambiental que corresponga incardinat en el procediment d'aprovació o autorització.  
2. S'han de valorar i, si és el cas, atendre els suggeriments realitzats per la Direcció del Parc Natural en l'informe emés el 29 de novembre de 2021.   
3. Es corregiran els errors indicats en l'informe de la Subdirecció General d'Emergències de l'Agència de Seguretat i Resposta a les Emergències emés l'1 de juny de 2020.  
  
4. S'han d'atendre i incorporar al pla les determinacions assenyalades en l'informe de Patrimoni Cultural emés el 26 de maig de 2020.  
  
Amb l'objecte d'evitar afectar elements d'interés cultural, el pla establirà, com a mesura preventiva, que qualsevol projecte de desenvolupament d'actuacions previstes que puga afectar algun dels béns inventariats haurà de comptar amb un estudi d'afectació al patrimoni i amb el pertinent informe vinculant de la conselleria competent en matèria de patrimoni cultural.  
Si el projecte de desenvolupament està sotmés a qualsevol dels procediments d'avaluació d'impacte, l'estudi patrimonial haurà de formar part de la documentació ambiental exigida en la legislació sectorial vigent.  
5. S'ha de valorar i, si és el cas, atendre les al·legacions indicades en l'informe d'I-DE Redes Eléctricas Inteligentes S.A.U. emés l'1 de juny de 2020.  
6. S'han d'atendre les determinacions assenyalades en l'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer emés el 27 de juliol de 2020.  
7. En el Pla de prevenció d'incendis ha de constar que els projectes d'execució derivats del pla han de complir les condicions establides en l'article 21 de la normativa del PATRICOVA.  
8. S'han d'atendre les determinacions assenyalades en l'informe del Servici d'Infraestructura Verda i Paisatge emés el 29 de novembre de 2021.  
9. S'han d'atendre les determinacions assenyalades en l'informe del Servici de Planificació emés el 15 de desembre de 2021.  
Segons establix l'article 53.7 del TRLOTUP, l'informe ambiental i territorial estratègic perdrà la vigència i deixarà de tindre els efectes propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'ha procedit a aprovar el pla en el termini màxim de quatre anys des que es va publicar. En este cas, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada de la modificació.  
  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic a què es referix l'article 53.2.b del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, d'acord amb el que disposa l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat als efectes d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).   
A la vista de tot el que s'ha exposat, la Comissió d'Avaluació Ambiental acorda: emetre un informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica de la revisió del Pla de prevenció d'incendis forestals del Parc Natural Serra Calderona, per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en l'informe esmentat.  
Notificar als interessats que, contra esta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, cosa que no és inconvenient perquè es puguen utilitzar els mitjans de defensa que es consideren pertinents en el seu dret.  
Fet que vos notifique perquè en tingueu coneixement i als efectes oportuns.  
Fet que se certifica abans de l'aprovació de l'acta corresponent i amb reserva dels termes precisos que se'n deriven, tal com ho autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
València, 4 de gener de 2022.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas».  
  
València, 3 de març de 2024.- El director general d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental: Miguel Ángel Ivorra Devesa.