Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9179, del 22-09-2021 (2021/9119)

RESOLUCIÓ de 9 de setembre de 2021, de la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 40/18-AIA Alacant.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9179

Data del DOGV
:   22-09-2021

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2021/9119


Data del document
:   09-09-2021

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica
    * Alacant
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 9 de setembre de 2021, de la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 40/18-AIA Alacant. [2021/9119]  
De conformitat amb l'article 47.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el qual estableix la publicació en el Boletín Oficial del Estado o en el diari oficial corresponent de l'informe d'impacte ambiental, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana l'informe d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 40/18-AIA Alacant.  
  
«Informe d'impacte ambiental.  
Expedient: 40-2018-AIA.  
Títol: Escorxador industrial d'aus, sala d'especejament i magatzem frigorífic amb estació depuradora d'aigües residuals (legalització).  
Promotor: Antonio Pamies, SL.  
Òrgan substantiu: Servei de Prevenció i Control Integrat de la Contaminació.  
Localització: Granja de Rocamora (Alacant). Polígon 1, parcel·les 1, 5, 28, 29 i 30 (cadastre de rústica) i parcel·la 11 (referència cadastral 001701100XH82F0001TQ-urbana).  
  
Antecedents  
El 9 de setembre de 2008, la Direcció General de Gestió del Medi Natural emet declaració d'impacte ambiental favorable per a un escorxador industrial d'aus amb capacitat de processament de 9.646,88 t/any de pollastres i 8.062,03 t/any de gallines en l'àmbit de l'expedient 227-2007-AIA.  
El projecte es va sotmetre al procediment d'avaluació d'impacte ambiental en ser un cas de l'annex I.1.j del Decret 162/1990, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental de la Comunitat Valenciana: escorxadors amb capacitat superior a 1.000 tones/any; instal·lacions d'esquarterament d'animals amb capacitat superior a 4.000 tones/any.  
El 10 de juliol de 2012 es publica en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental (DIA).  
El 10 d'abril de 2018 té entrada en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental una sol·licitud d'informe del Servei de Prevenció i Control Integrat de la Contaminació en l'àmbit del tràmit d'autorització ambiental integrada.  
Els antecedents esmentats en la documentació tècnica indiquen que no es va obtindre la llicència d'activitat en considerar la Comissió Territorial d'Anàlisi Ambiental Integrada d'Alacant que, pel fet que la capacitat de depuració era major a 10.000 habitants-equivalents, el tràmit que procedia era el d'autorització ambiental integrada i no el de llicència ambiental.  
Sobre aquest tema cal indicar que es tracta d'una legalització que, en qualsevol cas, es va iniciar la seua tramitació amb anterioritat a l'entrada en vigor de la Llei 9/2018, d'avaluació ambiental, en la modificació de la qual es recull la impossibilitat de realitzar el procediment d'avaluació d'impacte ambiental per a projectes totalment o parcialment executats excepte per sentència judicial ferma.  
D'altra banda i quant a la validesa de la DIA, l'inici del procediment va començar amb anterioritat a la pèrdua de la vigència de la DIA d'acord amb el que s'estableix en la disposició transitòria 1a de la Llei 21/2013, d'avaluació ambiental.  
Es considera, per tant, que la DIA emesa pot considerar-se vàlida i l'objecte de l'actual procediment ambiental és valorar les modificacions del projecte actual respecte al valorat en l'expedient 227-2007-AIA.  
  
El 14 de febrer de 2018, l'òrgan substantiu comunica que s'ha realitzat el tràmit d'informació pública del 19 d'octubre al 30 de novembre de 2018 i no s'hi han presentat al·legacions.  
El 9 de juliol de 2018 va tindre entrada la documentació requerida per a l'inici de la tramitació del procediment simplificat d'avaluació d'impacte ambiental.  
Durant la fase de consultes als òrgans afectats per la realització del projecte, el 30 de gener de 2019 es va sol·licitar informe al Servei d'Ordenació del Territori respecte al risc d'inundació existent a la parcel·la ocupada per l'activitat.  
Documentació administrativa:  
L'expedient conté:  
- Informe referent al subministrament de l'aigua de l'àrea d'explotació de la delegació de la Granja de Rocamora de Global Omnium Medioambiente, SL, de 10 d'abril de 2018, en els termes següents: hi ha subministrament d'aigua potable a nom d'Antonio Pamies, SL, en el domicili Camino Granja Catral, s/n, corresponent a un escorxador d'aus i sala d'especejament situat a la Senda de Albatera, s/n, (...). Aquest subministrament està actiu actualment. Segons les últimes anualitats ha tingut un consum mitjà de 81.809 m³ anuals, i té capacitat i disponibilitat suficient per al subministrament del cabal demandat (105.800 m³/any) a través del seu comptador de 40 mm.  
- Justificació de contracte amb gestor de residus no perillosos (cartó, paper, plàstic).  
- Document d'acceptació de residus perillosos per part d'empresa autoritzada.  
- Certificat de retirada de productes SANDACH categories 2 i 3 per part de gestors autoritzats.  
  
Anàlisi de la legislació sectorial en matèria d'avaluació d'impacte ambiental:  
Cap de les modificacions del projecte aconsegueix les magnituds dels annexos del Decret 162/1990, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental de la Comunitat Valenciana, ni dels annexos de la Llei 21/2013, d'avaluació ambiental. Acumulant les magnituds el projecte en conjunt (no la modificació) seria un supòsit de l'annex II, grup 2.f: Instal·lacions per al sacrifici, especejament o esquarterament d'animals amb una capacitat de producció de canals superior a 50 t per dia.  
Quant a l'activitat de depuració, una vegada analitzats els paràmetres de depuració, no s'adverteixen modificacions suficients respecte al projecte original que supose la necessitat de realitzar un pronunciament ordinari d'avaluació d'impacte ambiental.  
Finalment, cal indicar que no obstant el que s'ha dit, mitjançant anàlisi realitzada el 23 de maig de 2018 segons els criteris de l'article 7.2.c, el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental va determinar que hi ha increments significatius de consum d'aigua, emissions a l'atmosfera i generació de residus, per la qual cosa el projecte havia de sotmetre's a una avaluació d'impacte ambiental pel tràmit simplificat.  
  
Anàlisi del projecte segons els criteris de l'annex III de la Llei 21/2013  
En primer lloc, es descriuran les modificacions del projecte i, en segon lloc, es realitzarà la seua valoració ambiental segons els criteris de l'annex III, si bé cal indicar que el promotor ha realitzat una anàlisi ambiental del projecte en conjunt, així com en la fase d'obra, funcionament i abandó.  
La present anàlisi se centrarà en la descripció i valoració de la fase de funcionament i abandó per entendre que les actuacions realitzades en la fase d'obres ja van ser assumides per la DIA de 9 de setembre de 2008.  
La valoració de l'impacte global de la indústria permetrà analitzar els efectes acumulatius del projecte i valorar l'impacte causat per les modificacions realitzades.  
Es realitza la valoració d'acord amb els criteris de l'annex III:  
a) Característiques del projecte  
Al municipi de Granja de Rocamora existeix una activitat industrial dedicada a escorxador i especejament d'aus. El procés industrial s'inicia amb l'arribada de les aus a la indústria. Una vegada situats els camions en molls es descarreguen les gàbies que contenen les aus i es procedeix a la inspecció veterinària, l'atordiment dels animals i el sacrifici.  
  
A continuació, es procedeix a la plomada i evisceració, envasament de les canals i expedició.  
La indústria disposa de connexió d'aigua potable i depuració des de la xarxa municipal i subministrament elèctric per mitjà de línia elèctrica d'alta tensió.  
Les modificacions realitzades i les proposades són:  
Respecte als paràmetres avaluats en l'expedient 227-2007-AIA, s'ha augmentat la superfície de l'edifici principal que va passar de 4.852,50 m² a 4.912,50 m² i l'espai ocupat per la depuradora d'aigües residuals que va passar d'una ocupació de 612 m² a una ocupació de 1.706,70 m². Aquesta superfície es va obtindre mitjançant la disminució del sòl agrícola que va passar de 5.490,2 m² a 4.395,5 m². La superfície de les parcel·les adscrites a la indústria no ha variat des de la seua construcció: 34.382 m².  
A més de les instal·lacions objecte de la DIA de l'expedient 227-2007-AIA, actualment existeixen en funcionament una nova caldera i bullidora de sang la qual cosa ha suposat incrementar els abocaments a l'atmosfera en un 35,46 %.  
Existeix una previsió d'augment de processament d'aus en 3.184,02 t a l'any, augment del 17,98 % que el promotor considera no significatiu.  
Amb la modificació proposada la producció diària màxima serà de 55,34 t de productes acabats i 13.559,44 t de productes acabats anuals.  
  
- El consum d'aigua de xarxa diari ha passat de 310,56 m³ a 416,98 m³ dia, cosa que suposa un increment del 38,53 % respecte a les previsions realitzades.  
Es produirà, així mateix, un increment de residus no perillosos i subproductes (rebutjos, fem, aus mortes, llots de depuració) en 2.086,98 t (increment del 32,4 %) i perillosos en 1,68 t (increment del 93,3 %).  
  
b) Ubicació del projecte  
- Ocupació del terreny: quant a l'ocupació física del terreny, no existeix modificació respecte al projecte valorat en l'expedient 227-2007-AIA. La parcel·la és de 34.382 m² i part d'aquesta està ocupada per cultius i bassa de reg.  
Sobre aquest tema, l'òrgan ambiental realitza les consideracions següents: s'observa que l'augment de la superfície ocupada per la depuradora s'ha produït disminuint la superfície cultivada. L'augment de la superfície de la resta d'instal·lacions de la indústria no ha afectat terreny cultivat o natural.  
Per això, haurà de verificar-se que es compleixen les limitacions d'ocupació establides en la Llei 5/2014, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge i, si escau, les que siguen procedents respecte a l'autorització atorgada en matèria en sòl no urbanitzable i, si cal, les que determine la modificació de l'anterior.  
- Compatibilitat urbanística: mitjançant l'informe urbanístic de 30 de maig de 2017, l'Ajuntament de Granja de Rocamora indica que l'activitat està situada a les parcel·les 5, 28, 29 i 30 del polígon 1 del municipi inclòs en sòl no urbanitzable general i els usos permesos són les naus agrícoles, els habitatges unifamiliars i les activitats subjectes a declaració d'interés comunitari.  
El 10 de gener de 1992, l'activitat va obtindre la declaració d'interés social (actual declaració d'interés comunitari), per això l'activitat està d'acord amb la normativa municipal.  
- Espais protegits: els espais protegits més pròxims a l'àrea d'actuació són el LIC Sierra de Callosa de Segura i la ZEPA Serres del Sud d'Alacant i la cova del Perro, inclosa en el catàleg de coves de la Comunitat Valenciana i al seu torn declarada LIC i ZEC. Aquests espais protegits estan situats a quasi 3 km de la indústria, pet tant no s'esperen efectes ambientals significatius sobre aquests.  
- Característiques i riscos del terreny:  
a) Inundabilitat: segons la cartografia del Pla d'acció territorial de caràcter sectorial per a la prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), l'àmbit de la indústria està afectat per perillositat 6 i geomorfològica.  
El 15 d'abril de 2020, el Servei d'Ordenació del Territori emet informe sobre la perillositat i risc existent. Examinada la cartografia del PATRICOVA i la cartografia del sistema nacional de zones inundables, aquesta última a major escala que el PATRICOVA, s'observa en l'àmbit d'actuació calats inferiors a 15 cm.  
Per a la parcel·la 11 del cadastre de rústica, els calats són superiors al mig metre.  
Segons l'article 11 del PATRICOVA (aprovat pel Decret 201/2015, de 29 d'octubre, del Consell), a la parcel·la 11 la implantació d'escorxador genera un risc que segons la seua normativa està prohibida.  
  
L'informe conclou: «(?) l'autorització ambiental integrada del projecte d'escorxador industrial d'aus, sala d'especejament i magatzem frigorífic amb EDAR a les parcel·les 5, 11, 28, 29 i 30 del polígon 1, del terme municipal de Granja de Rocamora (Alacant), es troba afectada per risc d'inundació i és compatible (excepte l'ocupació de la parcel·la 11 del polígon 1) amb les determinacions del Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana».  
Sobre aquest tema cal indicar que a l'interior de la parcel·la 5 del polígon 1 se situa la parcel·la 11 del cadastre d'urbana que recull els edificis considerats urbans d'aquesta parcel·la, i que, per tant, tributen com a urbans.  
L'informe d'inundabilitat, segons els plànols aportats, fa referència a la parcel·la 11 del cadastre de rústica, parcel·la que encara que es troba a escassa distància de la indústria no està inclosa en el projecte d'activitat pel que cal concloure que la ubicació de la indústria és compatible amb el PATRICOVA.  
b) En la zona on se situa la indústria existeix risc sísmic amb acceleració sísmica 0,15 g i perillositat sísmica alta.  
La documentació ambiental es limita a enumerar els riscos existents sense preveure mesures de cap mena o garantir que els riscos existents no generaran efectes adversos significatius, per això aquest pronunciament inclourà els aspectes que ha de tindre en compte el promotor en el desenvolupament de la seua activitat.  
c) Característiques del potencial impacte: el document ambiental analitza els impactes ambientals per factor ambiental afectat en fase d'obra, funcionament i abandó i valora els impactes abans d'aplicar mesures correctores i després d'aplicar aquestes mesures. S'exposa a continuació una síntesi de la valoració realitzada centrada, com s'ha indicat, en les fases de funcionament i abandó.  
- Atmosfera:  
En fase de funcionament, la qualitat de l'aire estarà afectada per emissions contaminants, olors, sorolls i vibracions.  
L'empresa utilitza gasoil per al funcionament de calderes, bullidors, etc. del procés productiu. Les emissions es canalitzen a través de xemeneies amb punts d'emissió de 9 a 12 metres d'alçària i amb temperatura d'eixida de gasos de 187 a 243 °.  
Existeixen en total set punts d'emissió: tres procedents dels bullidors de sang, un procedent de la caldera d'aigua calenta, dos procedents de les rentadores d'envasos i palets i un procedent de la caldera de vapor.  
Per a evitar la contaminació de l'atmosfera s'utilitza gasoil C i s'intentarà reduir el seu consum.  
L'òrgan ambiental observa que no s'esmenta cap altra mesura preventiva o correctora, per tant queda a la disposició de l'òrgan substantiu en funció de les MTD aplicables indicar la necessitat o no de mesures addicionals de protecció.  
Les emissions a l'atmosfera no canalitzades procedeixen de la recepció d'aus vives (partícules en suspensió) que, a més, seran les responsables de la producció d'olors. A més, pot produir-se emissió a l'atmosfera de fluids procedents dels equips de refrigeració.  
En el procés industrial es produeixen sorolls i vibracions. Les auditories acústiques realitzades van identificar com a focus de sorolls els reactors biològics de l'EDAR, nau de rentada i emmagatzematge d'envasos, l'estacionament de camions i la descàrrega d'aus vives, casetes de bomba d'aigua, taller de manteniment de camions, zona de plomada i cocció de sang, zona d'expedició, zona de rentada de camions i sala de màquines d'equips frigorífics.  
Les auditories mostren que amb l'activitat parada (horari nocturn), els nivells són de 62,2 dB, i es mostra la influència de l'autopista que limita amb l'activitat. Es considera que atés que la indústria està aïllada, no es transmet a l'exterior soroll de fons.  
Tampoc es transmeten a l'exterior vibracions que puguen afectar la població.  
Si bé no és previsible, a la vista de les auditories realitzades, que es generen efectes sobre la població, atés que els punts de mesurament estan en la mateixa fàbrica, l'òrgan ambiental considera que haurà d'analitzar-se el nivell de soroll i olors en les poblacions pròximes.  
També pot produir-se contaminació lumínica a causa de la il·luminació de la planta.  
D'altra banda, en la fase de desmantellament es produiran emissions de partícules a l'atmosfera a causa dels processos d'enderrocament com ara l'acumulació dels residus de construcció.  
Els diferents impactes produïts sobre l'atmosfera en la fase de funcionament i abandó es valoren com a moderats.  
La prevenció de l'escapament de fluids de refrigeració a l'atmosfera s'evitarà mitjançant un adequat manteniment dels equips, per a això se subscriurà contracte de manteniment.  
En la fase de demolició es procedirà al regatge de la zona d'obres i es limitarà l'horari de treball. Els residus que puguen generar emissions de pols seran retirats al més prompte possible per empreses gestores.  
  
Si bé la possible contaminació atmosfèrica a causa de l'emissió d'olors ha sigut valorada com a irrellevant, per a evitar generar impactes en aquest sentit, a la fàbrica es netejaran i desinfectaran tots els locals, equips, camions que hagen estat en contacte amb els animals.  
  
Els residus procedents de les operacions de sacrifici, plomada, evisceració i especejament són retirats en continu de les seccions en les quals es produeixen de manera automàtica i són retirats diàriament per gestors autoritzats.  
Quant als sorolls, els tancaments dels edificis tindran un nivell d'aïllament adequat perquè es complisca la normativa vigent sobre sorolls i vibracions. Els equips instal·lats en l'exterior, incloent-hi els equips de depuració, tindran un nivell de soroll inferior als exigits per la normativa vigent.  
Per a evitar la contaminació lumínica, les lluminàries estaran dissenyades per a evitar dispersió de llum a l'atmosfera.  
Amb l'aplicació de les mesures preventives i correctores es preveu que l'impacte causat per olors, contaminació lumínica i gasos siguen irrellevants.  
- Aigües (sostenibilitat i qualitat): en la indústria es produirà un increment del consum d'aigua que pot tindre impactes sobre la disponibilitat del recurs, impacte que es valora com a sever.  
Amb la finalitat de minimitzar el consum d'aigua s'aplicarà un pla de manteniment i vigilància de les instal·lacions.  
El fet que l'aigua després del seu ús quede contaminada suposa la generació d'un impacte sobre la qualitat de l'aigua que sense l'aplicació de mesures correctores es valora com a sever.  
No obstant això, les aigües de procés (escaldada, plomada, evisceració), les procedents dels serveis higiènics de neteja i les pluvials de les cobertes de l'edifici principal són recollides en basses de bombament i enviades a l'estació d'aigües residuals existent abans de l'abocament a la xarxa municipal que al seu torn seran depurades en la depuradora mancomunada, per això no s'espera, després de l'aplicació de les mesures correctores, un augment significatiu de la contaminació de les aigües.  
Les previsions quant a paràmetres d'abocament és que siguen inferiors als exigits per l'entitat de sanejament.  
- Sòl i aigües  
a) Impactes per abocaments accidentals  
Es pot produir contaminació de sòls i aigües a causa d'abocaments accidentals o incompliment dels valors límits d'emissió en l'EDAR. L'impacte es valora com a sever.  
Com a mesura preventiva de caràcter general s'ha tingut en compte l'adequat aïllament de les canonades que poden ocasionar fugues contaminants. Quant als depòsits de gasoil, el dipòsit A és de doble xapa i se situa sobre solera de formigó armat i el dipòsit C està col·locat sobre cubeta impermeabilitzada.  
Les mesures preventives disposades en l'EDAR són la instal·lació d'elements de control com ara boies, sondes, cabalímetres, mesuradors hidroestàtics, així com un programa de supervisió que permet visualitzar i controlar els diferents processos.  
Com a mesura de control, s'estableix l'anàlisi mensual a entrada i eixida d'EDAR. En cas necessari es corregiran les deficiències detectades.  
Per a evitar abocaments per damunt dels paràmetres admissibles, en el cas de detectar-se un mal funcionament de la depuradora, s'ajustarà el nivell de producció de manera que la càrrega de l'abocament siga compatible amb el compliment dels nivells límits d'emissió fins a l'esmena de l'anomalia. Per a evitar fallades en el sistema s'ha contractat el manteniment de la planta.  
En el cas d'abocaments accidentals en la planta que continguen substàncies perilloses, s'haurà de procurar que l'abocament no arribe a la xarxa de sanejament i netejar l'abocament amb materials absorbents que seran gestionats com a productes perillosos. En el cas que l'abocament arribe a la xarxa de sanejament, es desconnectaran les bombes d'entrada en l'EDAR. En qualsevol cas, tant el sòl de la indústria com el de l'EDAR es troben formigonades.  
L'expedient inclou l'informe de l'EPSAR (entitat de sanejament d'aigües), de 3 de maig de 2018 que indica el següent: la indústria disposa d'arquetes d'inspecció d'abocaments. L'aigua procedent dels processos realitzats en la indústria és portada a la depuradora on es tracta juntament amb les aigües sanitàries abans de ser abocada al clavegueram.  
Tot l'abocament de l'empresa, a excepció de la sang que s'introdueix en el bullidor de sang, s'acumula en una bassa des d'on es bomba al sistema de tractament on se sotmet a tamisatge, desgreixatge, homogeneïtzació i tractament fisicoquímic on es realitza la coagulació. Després es procedeix a la floculació, separació de fangs per flotació on l'efluent s'acumula en un dipòsit de rebombament i els fangs acumulats es bomben a un dipòsit abans de la centrifugació. L'efluent de la centrifugadora es torna a capçalera. Des del dipòsit de rebombament les aigües s'introdueixen en l'SBR (reactor biològic seqüencial). Una vegada completats els cicles de reacció, ventilació i clarificació, l'efluent s'aboca al clavegueram.  
De les inspeccions d'abocament realitzades, s'ha detectat que en moments puntuals s'han superat els límits d'abocament els quals han sigut corregits amb l'aplicació de mesures correctores.  
L'informe finalitza amb les recomanacions següents:  
En la qualitat dels abocaments efectuats, garantir el compliment d'article 8 del Reial decret 509/1996, així com les ordenances municipals d'abocament aplicables.  
Les aigües residuals generades no han d'impedir el compliment dels objectius de qualitat fixats en l'autorització d'abocament a DPH emés per la confederació hidrogràfica corresponent per a l'EDAR receptora d'aquestes.  
Respecte a l'autorització d'abocament, amb data de 25 de juny de 2018, l'Ajuntament de Granja de Rocamora emet un informe tècnic on analitza les determinacions referents als abocaments del pla general i l'ordenança d'abocament.  
Analitzats els paràmetres d'abocament de l'empresa, s'indica que només el nitrogen total està per damunt de l'ordenança, paràmetre que es consideraria subjecte a mesures correctores.  
Finalment, l'informe indica que pot concedir-se l'autorització d'abocament amb el compliment del condicionat de l'informe tècnic emés per l'EPSAR el 3 de maig de 2018.  
b) Impactes per generació de residus:  
En el procés d'activitat es produiran 351,81 t de residus SANDACH categoria 2 (fem, aus mortes) i categoria 6.284,25 t 3 (residus de teixits d'animals) i 6.284,25 t SANDACH categoria 3 (plomes, sang i vísceres). En total es produeixen 6.642,67 t de residus tipus SANDACH gestionats per gestors de categoria 2 i 3 en plantes de tractament.  
  
Com a mesura preventiva, els SANDACH en general s'emmagatzemaran en contenidors plàstics. Les restes de vísceres, el paquet intestinal i la sang cuita s'emmagatzemaran en sitges verticals d'acer. Aquests residus es retiraran de la planta diàriament per gestors autoritzats. La sang cuita es valoritzarà.  
Els residus perillosos (olis usats, dissolvents, envasos contaminats [...]), procedents del taller de reparació i manteniment de vehicles, s'emmagatzemaran en envasos estancs. Els llocs d'emmagatzematge tindran cubetes d'obra impermeabilitzades o safates antivessaments.  
  
Els residus no perillosos seran assimilables a RSU, aparells elèctrics i electrònics i ferralla. Tots aquests residus es recolliran en contenidors separats i es gestionaran els dos últims a través de gestor autoritzat.  
  
En el tractament d'aigües residuals es produiran 15.0624 t a l'any de llots deshidratats que s'emmagatzemaran en contenidor metàl·lic tancat abans de la gestió per gestor autoritzat si bé en altres apartats de l'estudi s'indica que la destinació serà agrícola.  
Amb l'aplicació de mesures preventives i correctores els impactes causats per la generació de residus es valoren com a moderats.  
- Riscos: a més dels indicats a conseqüència de la ubicació del projecte, els riscos que pot generar la indústria a causa del seu funcionament són riscos per a la salut humana a causa de la presència d'animals, incendi, explosió a causa dels recipients a pressió, així com riscos d'escapament de fluids refrigerants a l'atmosfera.  
Les actuacions de neteja i desinfecció que es realitzen en la planta i sense perjudici de l'aplicació de la normativa en matèria de salut i higiene en el treball, són mesures en principi correctes i susceptibles de sotmetre's a vigilància.  
Ara bé, en el cas de generació d'accident i la susceptibilitat de generar efectes ambientals significatius, la documentació presentada no especifica res sobre aquest tema excepte l'aplicació del Reial decret 393/2007, pel qual s'aprova la norma bàsica d'autoprotecció dels centres, establiments i dependències dedicats a activitats que puguen donar lloc a situacions d'emergència.  
Si bé la perillositat de la indústria no es deriva del seu procés industrial sinó de la presència de combustibles i altres substàncies i la presència d'equips a pressió, l'òrgan ambiental considera que amb la finalitat de previndre l'aparició d'efectes ambientals significatius la indústria, a més de complir totes les mesures de prevenció o realitzar, si escau, les anàlisis de riscos que establisca la normativa vigent, haurà de redactar un estudi previ en el qual s'establisca la susceptibilitat del projecte de generar efectes sobre la població situada a menys de 500 m a causa d'un succés accidental greu i l'incorporarà a la documentació en matèria de riscos i establirà, si escau, mesures addicionals de prevenció, avís, o correcció.  
Pel fet que el municipi de Granja de Rocamora és considerat de risc alt segons el Pla especial davant el risc d'accidents en el transport de mercaderies perilloses per carretera i ferrocarril per tindre usos residencials a menys de 500 m de l'autopista A-7, i la indústria se situa així mateix a menys de 500 m de la infraestructura, es tindrà en compte en aquest estudi l'efecte acumulat d'un incident en la carretera que puga afectar la indústria i els possibles efectes acumulatius sobre la població. Tot això de manera independent de les competències municipals en la matèria.  
- Paisatge: la fàbrica disposa d'un mur paral·lel a l'A7, zona amb major nombre d'espectadors. En el perímetre restant es disposa de tanca tipus muret i malla amb vegetació. En la resta de la parcel·la es disposa de zones enjardinades que milloren la imatge global de la instal·lació. El document ambiental considera que l'establiment no genera cap mena d'impacte negatiu sobre el paisatge. En la fase d'abandó, les parcel·les recuperaran el seu ús rural i generaran un impacte positiu sobre el paisatge.  
- Patrimoni cultural: no existeix afecció al patrimoni cultural i estan totes les instal·lacions construïdes. No obstant això, a l'efecte de legalització de les actuacions, el promotor ha sol·licitat informe a l'òrgan competent.  
- Socioeconomia: es produiran impactes positius en la generació d'ocupació en fase de funcionament mentre que en la fase d'abandó aquests impactes positius desapareixeran i caldrà establir mesures correctores com ara la reubicació dels empleats en altres indústries de la zona, per això l'impacte és moderat.  
- Programa de vigilància ambiental (PVA): l'objectiu del PVA és assegurar el compliment de les mesures correctores i protectores de l'estudi d'impacte ambiental i les que indique el pronunciament ambiental, comprovar l'eficàcia d'aquestes, detectar impactes no previstos i, si cas, introduir les modificacions que siguen necessàries.  
  
Per a fer efectiu el compliment del PVA es realitzarà una recopilació i arxiu dels mitjans materials que s'utilitzen en el projecte, es registrarà el grau de compliment de les mesures preventives i correctores, es realitzaran informes periòdics per part del responsable ambiental de l'empresa i un informe anual de mesures correctores on es proposaran noves mesures correctores en el cas que s'haja detectat que les mesures proposades són insuficients, si s'han detectat impactes no previstos o si es poden aplicar mesures correctores més eficaces.  
  
El PVA inclou una descripció de les activitats de seguiment de totes les mesures correctores previstes, un quadre resum dels elements i punts de control, i plànols amb les mesures correctores previstes.  
Consideracions de l'òrgan ambiental  
En general, s'aprecien modificacions significatives entre les previsions realitzades per a la DIA de 9 de setembre de 2008 i la proposta actual. El canvi més significatiu s'ha produït en el procés de depuració de les aigües amb la instal·lació de nous equips per a permetre una adequada depuració.  
No obstant això, amb les mesures preventives i correctores proposades en els documents presentats, les propostes en la DIA inicial complementada amb les indicades en aquesta resolució, no és probable que la modificació de l'activitat genere efectes ambientals significatius.  
  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un supòsit inclòs en l'article 7.2.c de la Llei 21/2013, d'avaluació ambiental.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en la secció 2a de la Llei 21/2013 modificada per la Llei 9/2018 i en les altres disposicions que són d'aplicació.  
3. El Decret 105/2019, de 5 de juliol, del Consell, pel qual s'estableix l'estructura orgànica bàsica de la Presidència i de les conselleries de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre avaluació d'impacte ambiental de projectes. Mitjançant la Resolució de 9 d'agost de 2019, el director general de Qualitat i Educació Ambiental delega la competència d'avaluació d'impacte ambiental de projectes en el director general de Medi Natural i Avaluació Ambiental (DOGV. núm. 8614, de 16.08.2019).  
  
Resolució  
  
Primer  
Emetre informe d'impacte ambiental a la modificació del projecte «escorxador industrial d'aus, sala d'especejament i magatzem frigorífic amb estació depuradora d'aigües residuals», sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables i considerar que amb el compliment dels condicionants de l'apartat segon el projecte no tindrà efectes significatius sobre el medi ambient.  
  
Segon  
S'anul·len els condicionants de la declaració d'impacte ambiental de l'expedient 227-2007-AIA, i es fa una nova redacció d'aquests segons punt 3 de l'apartat tercer de la part resolutiva d'aquest informe d'impacte ambiental.  
  
  
Tercer  
El projecte s'efectuarà d'acord amb el contingut del document ambiental, la documentació que consta en l'expedient i els condicionants que s'indiquen a continuació que seran aplicables a tot el projecte i no sols a la modificació:  
1. Patrimoni cultural: s'haurà d'obtindre informe de l'òrgan competent en cultura respecte a la legalització de les construccions realitzades i complir el que s'hi determine a aquest efecte.  
2. Ocupació del sòl: s'haurà d'obtindre el pronunciament que calga en matèria urbanística respecte a l'ocupació dels terrenys i la superfície ocupada i complir les determinacions de l'informe o resolució que siga procedent.  
3. Considerant la proximitat de l'activitat a nucli urbà, s'haurà de controlar l'emissió d'olors amb una periodicitat semestral, de manera que es comprove l'afecció a la població, i s'hauran d'adoptar mesures complementàries per a la seua correcció, si cal.  
Per a això, hauran de realitzar-se els mesuraments en els nuclis habitats pròxims.  
- Considerant la proximitat de l'activitat al nucli urbà, s'haurà de controlar l'emissió de sorolls amb la periodicitat que a aquest efecte establisca l'AAI i aplicar mesures correctores en cas de percebre's aquesta afecció.  
Per a això, s'establiran punts de mesurament en els nuclis de població més pròxims a l'activitat.  
4. Emissions atmosfèriques: l'òrgan substantiu haurà de valorar, respecte a la vigilància dels focus canalitzats d'emissió, la necessitat de posar límits a aquestes emissions mitjançant l'adopció de mesures correctores.  
5. Vulnerabilitat  
a) Sísmica: el promotor haurà de revisar el compliment de la normativa en vigor i adaptar les instal·lacions al que calga.  
b) Inundabilitat: aquelles zones de l'activitat que queden per davall dels 15 cm d'alçària probable d'inundació i que siguen susceptibles de causar efectes ambientals significatius (zones de dipòsit de residus, per exemple) hauran d'elevar-se per damunt dels 15 cm o aplicar mesures preventives perquè no s'hi arribe per la pujada del nivell de les aigües.  
  
c) Riscos: l'òrgan substantiu delimitarà el compliment de la legislació en matèria de riscos com ara deflagració, explosió i incendi perquè es complisquen les seues mesures correctores i altres, com ara la prevenció de legionel·losi, si cal.  
S'haurà de complir, així mateix, la normativa derivada de protecció civil (elaboració de plans d'autoprotecció) i s'haurà d'incorporar un apartat en el qual s'establisca la susceptibilitat del projecte de generar efectes sobre la població situada a menys de 500 m a causa d'un succés accidental greu, apartat que s'haurà d'incorporar a la documentació en matèria de riscos i que establirà, si escau, mesures addicionals de prevenció, avís o correcció.  
A més, pel fet que el municipi de Granja de Rocamora és considerat de risc alt segons el Pla especial davant el risc d'accidents en el transport de mercaderies perilloses per carretera i ferrocarril per tindre usos residencials a menys de 500 m de l'autopista A-7, i la indústria se situa així mateix a menys de 500 m de la infraestructura, es tindrà en compte en aquest estudi l'efecte acumulat d'un incident en la carretera que puga afectar la indústria i els possibles efectes acumulatius sobre la població. Tot això de manera independent de les competències municipals en la matèria.  
  
Quart  
D'acord amb el que es disposa en els punts 3 i 4 de l'article 47 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, modificada per la Llei 9/2018, aquest informe d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana i perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si una vegada publicat no s'ha procedit a l'autorització del projecte en el termini màxim de quatre anys des de la seua publicació.  
  
Cinqué  
D'acord amb el que es disposa en l'article 47.5 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, modificada per la Llei 9/2018, l'informe d'impacte ambiental no serà objecte de cap recurs sense perjudici dels que, si escau, siguen procedents en via administrativa o judicial contra l'acte, si escau, d'autorització del projecte.  
  
València, 19 de novembre de 2020.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Benjamín Pérez Rocher. [Per delegació del director general de Qualitat i Educació Ambiental, segons la Resolució de 9 d'agost de 2019 (DOGV 8614, 16.08.2019).]»  
  
  
València, 9 de setembre de 2021.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.