Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9646, del 24-07-2023 (2023/7816)

RESOLUCIÓ de 26 de maig de 2023, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del Projecte de planta de compostatge de llots, parcel·la 11 del polígon 4, del terme municipal de Pilar de la Horadada. Expedient: (2793872) 157/2022/AIA.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9646

Data del DOGV
:   24-07-2023

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2023/7816


Data del document
:   26-05-2023

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 26 de maig de 2023, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del Projecte de planta de compostatge de llots, parcel·la 11 del polígon 4, del terme municipal de Pilar de la Horadada. Expedient: (2793872) 157/2022/AIA. [2023/7816]  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: (2793872) 157/2022/AIA.  
Títol: Planta de compostatge de llots.  
Promotor: EPSAR (Entitat Pública de Sanejament d'Aigües Residuals).  
Òrgan substantiu: Ajuntament de Pilar de la Horadada.  
Ref. Òrgan substantiu: 41/2022/GENINF i 01/2022/LICA.  
Localització: Parcel·la 11 del polígon 4 de Pilar de la Horadada.  
  
Antecedents i descripció del projecte  
El 6 de març de 2012 la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial emet una declaració d'impacte ambiental (DIA) del projecte de planta de compostatge de llots en el terme municipal de Pilar de la Horadada.  
El 10 de desembre de 2021 aquest òrgan ambiental emet un informe en què considera que la DIA emesa no és aplicable per haver caducat el procediment substantiu d'autorització i insta a l'inici d'un nou procediment d'avaluació d'impacte ambiental, objecte del procediment actual.  
  
EPSAR promou un projecte de planta de compostatge de llots de depuradora, en els terrenys contigus a la depuradora existent a Pilar de la Horadada.  
L'objectiu del procés de compostatge és l'obtenció d'un producte final amb la suficient qualitat d'acord amb la legislació vigent en matèria de productes fertilitzants. A causa de les característiques físiques i químiques dels llots és necessària la mescla amb un material estructurant que absorbisca part de la humitat i proporcione la porositat necessària (restes de poda o processaments de fusta). Els llots que s'empraran en el procés de compostatge tenen com a origen les EDAR de Pilar de la Horadada, San Miguel de Salinas, Torrevieja i Orihuela costa.  
La planta de compostatge projectada valorarà anualment més de 20.000 t de llots d'EDAR i més de 1.000 t de restes de podes, i els convertirà en 10.632,19 t de producte utilitzable com a adob orgànic en camps de cultiu.  
En la planta es realitzaran les operacions següents:  
- Recepció de llots i material estructurant, control de la qualitat dels llots mitjançant l'anàlisi química i física.  
- Emmagatzematge en tremuges mecanitzades.  
- Barrejat de llots i material estructurant.  
- Fermentació (compostatge), procés que durarà com a mínim 15 dies en un túnel tancat.  
- Garbellat i afinament del compost.  
- Maduració i emmagatzematge en la nau de maduració.  
- Expedició.  
La planta de compostatge estarà constituïda per les instal·lacions següents:  
- Bàscula de pesatge.  
- Nau de recepció de llots on se situen els fossats de recepció de llots i material estructurant de formigó armat. La nau comptarà amb tancaments i cobertes construïdes amb materials prefabricats.  
- Nau de procés: Nau tancada que comptarà amb una estructura de formigó prefabricat i solera del mateix material, així com una coberta de panell de xapa d'acer. Tindrà els pendents adequats per a poder dirigir els lixiviats cap a la xarxa general de lixiviats. En aquesta nau se situaran els equips que realitzaran les operacions de mescla i garbellat.  
- Túnels de compostatge: Adossats a la nau de procés es construiran 8 túnels de compostatge de formigó armat i sòl perforat per a permetre l'extracció d'aire. Tots els túnels tindran les seues portes corresponents a través de les quals es permetrà l'entrada d'aire fresc. La regulació del cabal d'aire permetrà controlar la temperatura, la humitat i l'oxigen en les piles de compostos. D'altra banda, en el sostre del túnel es disposarà un sistema de ruixat que s'encarregarà de regar les piles en compostatge perquè es mantinguen amb el percentatge d'humitat adequat.  
  
- Galeria de ventiladors: Estarà adossada a la nau de procés i es construirà, així mateix, amb solera i parets de formigó armat. A l'interior s'instal·laran les canonades d'aire de procés, així com les vàlvules de control la missió de les quals serà regular el cabal d'aire aspirat en cada túnel.  
- Sistema de desodoració: La desodoració dels túnels de fermentació s'aconseguirà mitjançant la instal·lació d'un scrubber (depurador d'aire) de rentada àcida per a neutralitzar les altes concentracions d'amoníac procedents el procés de fermentació. En aquest equip es tractarà únicament l'aire de procés de compostatge extret per la zona inferior dels túnels de compostatge.  
L'aire ambient dels túnels de fermentació serà enviat a una torre d'humectació juntament amb l'aire viciat de la nau de procés i l'aire tractat en el scrubber àcid. Una vegada humitejats aquests corrents, s'introduiran en un biofiltre.  
- Biofiltres: S'instal·laran en recinte sense coberta format per murs i soleres de formigó.  
- Nau de maduració i emmagatzematge: Construcció oberta situada confrontant a la nau de procés. Construïda, així mateix, amb murs de formigó armat, coberta amb elements prefabricats i pendents de manera que els lixiviats puguen ser dirigits a la xarxa general de lixiviats.  
  
- Arqueta de bombament i lixiviats: Els lixiviats o bé es conduiran a les piles de compostatge per a aportar humitat o bé es conduiran a l'EDAR annexa per al tractament.  
- Depòsit d'aigua potable i contra incendis  
- Edifici administratiu, elèctric i de serveis.  
Les instal·lacions elèctriques de la planta tindran com a punt de subministrament el CT de l'EDAR annexa, des d'on es realitzaran les connexions i infraestructures necessàries per a dotar d'energia la planta.  
La xarxa viària estarà formada per la connexió amb l'EDAR i es resoldrà per mitjà de ferm de formigó. Es realitzarà així mateix la tanca de la planta i l'enjardinament perimetral de la tanca.  
La superfície aproximadament ocupada serà de 10.295,50 m², un 48,87 % de la parcel·la  
  
Tramitació administrativa  
- En data de 5 d'agost de 2022, l'Ajuntament de Pilar de la Horadada, òrgan substantiu, va traslladar a aquest òrgan ambiental la sol·licitud d'avaluació d'impacte ambiental ordinària del projecte. A la qual s'adjunta:  
El projecte.  
L'estudi d'impacte ambiental.  
El resultat de la informació pública.  
- Segons certificat remés, l'òrgan substantiu va realitzar la informació pública de l'expedient mitjançant un anunci en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, de 9 de juny de 2022, i en tauler d'anuncis de la seu electrònica de l'Ajuntament de Pilar de la Horadada.  
- Durant el període d'informació pública es van rebre al·legacions de Los Amigos de los Humedales del Sur de Alicante, de l'associació de veïns S. Miguel Arcángel de S. Miguel de Salinas i de Amigos de la Sierra de Escalona amb el contingut següent:  
El projecte òbvia l'existència de LIC Serra d'Escalona i Devesa de Campoamor i del paisatge protegit de la Serra d'Escalona situat en l'entorn. Ha d'estudiar-se l'impacte sobre el paisatge protegit a causa de la realització d'edificis de 13,5 m d'alçària.  
No existeix un estudi d'integració paisatgística en la documentació sotmesa a informació pública.  
Presència de nius de mussol real en la rodalia de la planta. L'entorn de la planta és àrea d'espai vital de l'àguila perdiguera i àguila reial.  
Afecció a sòl forestal comú i a hàbitats cartografiats.  
Impacte paisatgístic sobre la via pecuària Peña del Águila.  
Risc de contaminació per lixiviats al paratge natural municipal de Lagunas de lo Monte i del canal del transvasament Tajo-Segura.  
És inevitable l'existència de males olors, fins i tot, amb la instal·lació de biofiltres, en un entorn del qual formen part el LIC /ZEPA i paisatge protegit de la serra d'Escalona.  
Es proposa un model descentralitzat per al tractament de llots de depuració per a reduir els impactes de les instal·lacions necessàries.  
- Amb data de 10 d'octubre de 2022 es va requerir a l'òrgan substantiu, l'esmena del tràmit d'informació pública (consulta a les administracions públiques afectades per la realització del projecte).  
- Amb data de 22 de febrer de 2023 es rep en aquest òrgan ambiental:  
- l'informe de compatibilitat urbanística de 21 de febrer de 2023 en el qual s'indica que segons l'article 181 de les normes urbanístiques de Pilar de la Horadada l'ús sol·licitat és compatible urbanísticament en l'emplaçament previst.  
- Informe de 26 d'octubre de 2022, del tècnic municipal de medi ambient referent a la possible afecció de la planta al paratge natural municipal de Lagunas de lo Monte del qual es resumeix el següent:  
La planta se situarà a més de 100 m del paratge natural municipal (PNM) i l'actual EDAR fa de pantalla visual. Les llacunes del paratge formaven part de l'antic sistema de llacunatge de l'EDAR. Posteriorment, es va introduir en l'EDAR el tractament terciari per la qual cosa les llacunes van deixar de tindre utilitat. A causa de l'elevat grau de naturalització que van adquirir i de l'abundància de fauna que utilitzava les llacunes, es va redactar un pla especial i es van declarar les llacunes paratge natural municipal. Entre l'EDAR i el PNM de Lagunas de lo Monte es va plantar una pantalla arbòria de tamarius, mesura que es realitzarà també en la planta de llots.  
La superfície que ocuparà la planta de compostatge està ocupada per vegetació nitròfila, sense valors ambientals; la zona forestal en principi no serà afectada per l'actuació. En l'entorn, les basses de reg i els pantans atrauen els anàtids que es troben també en el PNM. Aquestes aus poden ser afectades per l'activitat, durant la fase de construcció. En la fase de funcionament, tenint en compte que els processos s'executen en una nau tancada, no és previsible que es transmeten a l'exterior sorolls o olors. No obstant això, és important desenvolupar un bon programa de control i vigilància ambiental per a comprovar que les instal·lacions compleixen els valors límits establits per la normativa vigent com per exemple en l'aire, gasos contaminants, partícules i olors. Serà necessari controlar la impermeabilització adequada de les zones on es realitza el procés de compostatge i maduració i la gestió correcta dels lixiviats.  
  
L'afecció a la fauna per la il·luminació exterior es corregirà instal·lant un nombre menor de lluminàries i de tecnologia led.  
L'alçària de les estructures de la instal·lació (naus) no superaran els 7 metres segons el projecte. L'EDAR farà un efecte de pantalla cap al sud, però en la part nord, est i oest sí que seria aconsellable que disposara d'una pantalla vegetal que les integrara en l'entorn i emprar colors que no destaquen en excés.  
- Informe de 27 de juliol de 2022, de la Comissaria d'Aigües de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en què es pronuncia sobre els aspectes següents:  
• Flux d'aigües residuals: Les aigües residuals, lixiviats, aigües brutes recollides en els edificis de la planta i pluvials contaminades es dirigiran, a través de la xarxa de lixiviats, a l'EDAR annexa per al seu tractament. Les pluvials netes s'abocaran al barranc pròxim. Atés que les pluvials contaminades es gestionen adequadament cal suposar que en principi la resta de pluvials no afectarien les aigües continentals. En cas contrari, haurà de sol·licitar-se autorització d'abocament.  
L'informe continua exposant criteris tècnics de dimensionament de les obres i instal·lacions per a la gestió de les aigües d'escolament pluvial contaminat.  
• Afecció a llits i la zona de servitud: El llit més pròxim a la planta és el riu Nacimiento, situat a més de 100 m de la planta, per la qual cosa no hi ha afecció de les zones de protecció de domini públic hidràulic. El projecte, tant en fase de funcionament com de clausura, haurà de respectar la hidrologia i el drenatge natural de la zona.  
• Altres actuacions contaminants: Les mesures preventives (recirculació de lixiviats, soleres de formigó, entre altres) es consideren adequades. No obstant això, l'activitat haurà de comptar amb un pla de control de la qualitat del sòl i de les aigües subterrànies.  
• Origen i demanda del subministrament d'aigua: Haurà d'aclarir-se quina és la possible font de subministrament d'aigua per a aquestes instal·lacions.  
• Pla de control de la qualitat del sòl i de les aigües subterrànies: El terreny ocupat és d'alta permeabilitat, en zona de vulnerabilitat a la infiltració de la massa d'aigua subterrània 070.053 Cap Roig i en una zona vulnerable als nitrats per la qual cosa hauran d'aplicar-se les millors tècniques disponibles per a impedir la contaminació accidental del sòl i dels llits.  
D'altra banda, per ser una activitat considerada potencialment contaminadora del sòl i de les aigües subterrànies, a l'efecte del possible pla de control del sòl i de les aigües subterrànies, si és el cas, s'hauran de considerar els criteris d'actuació en zones hidrogeològiques d'influència industrial no-perillosa (ZHINNOP), amb el criteri del tipus 5: Control anual de lixiviats amb piezòmetres a profunditat mínima de 10 m, amb bomba d'extracció, amb control de pous existents.  
Sobre aquest tema, serà necessària la instal·lació, almenys, d'1 sondeig de control, hidrogeològicament llit avall al costat del sector d'ubicació dels llacunatges, però amb el diàmetre suficient per a la funcionalitat d'una bomba d'evacuació, amb la finalitat de poder extraure de manera immediata els lixiviats contaminants (que seran abocats de nou a les basses o a l'EDAR existent), a part de la presa de mostres.  
Per a l'execució d'aquest sondeig, aproximadament situat a UTMETRS89-30): X= 694386; I= 4197144, serà necessari també sol·licitar l'autorització corresponent davant l'Àrea de Gestió de DPH d'aquesta mateixa comissaria d'aigües. Els principals paràmetres que hauran de controlar-se seran: DQO, els de tipus amoniacal i nitrogenat, a més, del fosfat, paràmetres microbiològics, olis i altres matèries orgàniques en suspensió. Les concentracions mínimes com a normes d'aplicació es basaran en el possible dany al DPH segons els annexos de l'RD 849/1986, d'11 d'abril, pel qual s'aprova el Reglament del domini públic hidràulic, de valoració de danys al DPH.  
L'objectiu d'aquest pla de control serà la vigilància dels possibles lixiviats que es pogueren infiltrar des de la superfície, i no el control mateix de la qualitat general de l'aigua subterrània en aquest sector, per la qual cosa no serà necessari contactar amb aigua subterrània en el sondeig.  
- Informe de 10 de març de 2023, de la Secció de Riscos Naturals, Voluntariat i Planificació Local de l'Agència Valenciana de Seguretat i Resposta a les Emergències que informa sobre els riscos existents en l'àmbit i assenyala que és inexistent el risc de lliscament segons la cartografia temàtica de la GVA i d'inundació segons cartografia del PATRICOVA (Pla d'acció territorial per a la prevenció del risc d'inundació en la Comunitat Valenciana) i del SNCZI (Sistema nacional de cartografia de zones inundables).  
El municipi de Pilar de la Horadada té una acceleració sísmica de 0,12 g pel la qual cosa en el desenvolupament del projecte s'hauran d'assumir totes les mesures establides a aquest efecte per la Norma de construcció sismoresistent (NCSR-02).  
En el municipi discorre l'AP-7, considerada com a via de circulació preferent de mercaderies perilloses. No obstant això, l'àmbit del projecte queda fora de l'àrea d'especial exposició establida en el Pla especial enfront del risc d'accidents en el transport de mercaderies perilloses a la Comunitat Valenciana.  
Respecte al risc d'accidents greus en el qual intervinguen substàncies perilloses, no es té constància de cap empresa afectada per l'RD840/2015 en l'àmbit del projecte.  
Finalment i atés que l'àmbit del projecte limita amb superfície forestal, s'haurà de consultar el departament competent en prevenció d'incendis forestals de la GVA que haurà de determinar els condicionants i les limitacions que ha de complir el projecte.  
- L'òrgan substantiu va sol·licitar en data de 17 d'octubre de 2022 un informe al Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge. Mitjançant un requeriment al superior jeràrquic, aquest òrgan ambiental va requerir l'emissió d'un informe en data de 14 d'abril de 2013. Una vegada transcorregut el termini concedit i com que no es tracta d'un informe preceptiu segons l'article 37 de la Llei 21/2013, es prossegueix el procediment.  
- L'expedient remés per l'òrgan substantiu conté la pròrroga de l'autorització d'emissions a l'atmosfera (grup B CAPCA) referent a la Resolució d'autorització d'emissions a l'atmosfera de 30 d'abril de 2020 emesa per la Direcció Territorial d'Alacant de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica.  
En relació amb les al·legacions presentades, mitjançant l'informe de l'1 de febrer de 2023, el promotor indica que:  
- Les edificacions s'han dissenyat per a adaptar les instal·lacions a la parcel·la disponible i a l'orografia.  
- La recepció d'inputs (llots i estructurant), el triturat i la mescla es realitzen a l'interior d'un edifici tancat i desodorat de manera que les maniobres de descàrrega es realitzen sense emissió de gasos, olors i sorolls a l'exterior. El projecte compta amb sistemes de desodoració.  
- La nau de maduració i emmagatzematge s'ha previst amb murs divisoris per a assegurar la traçabilitat del llot fermentat i tindre un millor control d'aquest.  
- El paviment emprat per al trànsit de vehicles en procés és de tipus rígid de formigó armat, el qual impedeix la filtració de qualsevol tipus de líquid al subsol atés el seu caràcter impermeable.  
- El procés compta amb una línia de recollida i recuperació de lixiviats.  
- Quant a la il·luminació exterior, s'ha considerat un nivell d'il·luminació mitjà de 25 luxs. La situació de les lluminàries s'ha estudiat perquè l'índex d'enlluernament siga baix, així com que estan orientades cap a l'interior del recinte de la planta de compostatge.  
- L'alçària de l'edificació està condicionada per les necessitats de la maquinària de procés i en la qual s'ha tingut en compte la declaració d'impacte ambiental de l'expedient 135/0052-IHL en el qual s'indica la necessitat d'evitar olors, sorolls, emissions en general.  
- A més de l'enjardinament, a l'interior de la parcel·la es preveu la plantació d'una tanca perimetral de Cupressus arizonica amb la qual esperen aconseguir l'efecte pantalla desitjat sobre la instal·lació i dificultar l'increment d'il·luminació en les parcel·les de l'entorn.  
- El programa de vigilància ambiental està definit en l'estudi d'impacte ambiental redactat, tenint en consideració totes les fases de vida de l'actuació des de la construcció, l'explotació i la fase final d'abandó.  
  
- Mitjançant una remissió de documentació de 27 d'abril de 2023 l'òrgan substantiu remet:  
• Informe de l'empresa subministradora d'aigua en què s'indica que el sistema de proveïment del municipi de Pilar de la Horadada té disponibilitat per a subministrar aigua potable per al funcionament de la planta de compostatge que es calcula en 59,7 m³/dia.  
• Informe del director - conservador dels parcs naturals del sud d'Alacant de 29 de març de 2023 en què indica que emet el present informe referit a l'àmbit territorial del Decret 190/18, de 19 d'octubre, pel qual es declara paisatge protegit de la serra Escalona i el seu entorn, d'ara en avant paisatge protegit, i la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
Vist l'expedient d'ampliació de planta de compostatge, s'informa el següent:  
L'ampliació de la planta de compostatge no afecta el paisatge protegit de la serra Escalona, ni un altre espai natural protegit.  
Els informes emesos proporcionen suficients elements de judici per a resoldre.  
Consideracions ambientals  
A l'efecte d'aquesta resolució es considera compostatge el tractament conjunt dels materials obtinguts després del procés de depuració d'aigües residuals juntament amb el material estructurant segons es descriu en l'apartat de descripció del projecte.  
Es destaquen els aspectes següents de la valoració ambiental realitzada:  
- Socioeconomia (usos del territori): La planta de compostatge de llots se situarà en terrenys annexos a l'actual EDAR, en sòl no urbanitzable. Mitjançant un informe de compatibilitat urbanística l'Ajuntament de Pilar de la Horadada ha comprovat la ubicació idònia respecte als usos admesos en el territori.  
- Atmosfera: En la fase d'obres es produirà l'emissió de partícules en suspensió a l'atmosfera, sorolls que poden causar molèsties a la població i a la fauna, afecció a la vegetació per depòsits de la pols. Les mesures correctores proposades són l'arruixament dels focus localitzats de producció de pols, els vials i les zones d'obres, els regs sobre la vegetació, la circulació de camions amb la zona de càrrega coberta. Per a evitar la generació de sorolls la maquinària estarà mantinguda degudament i revisada. Es limitarà la velocitat de circulació dels vehicles.  
En fase de funcionament, els processos de trituració i afinament del material poden produir emissió de partícules i generació de sorolls. A causa de la distància a les poblacions pròximes, major de 2 km, l'impacte no es considera significatiu. Durant el procés de compostatge es produiran emissions gasoses que seran, així mateix, generadores d'olors. No obstant això, a causa de les mesures correctores adoptades (canalització d'emissions cap al scrubber i el biofiltre), aquestes emissions no generaran efectes notables sobre l'atmosfera.  
Quant a la generació de sorolls, els resultats de l'estudi acústic realitzat prediuen que els nivells es mantindran dins dels límits normatius, 65 dB(A) en període diürn i 55 dB(A) en període nocturn. No obstant això, a l'inici de l'activitat i, almenys, cada cinc anys es realitzarà un control de les emissions acústiques i dels nivells de recepció de l'entorn.  
  
- Aigua: Respecte a l'ús sostenible de l'aigua, mitjançant un informe de l'empresa subministradora s'ha verificat la disponibilitat de recursos hídrics.  
En la fase d'obres, la generació de residus d'obra (RCD i residus perillosos) pot generar contaminació de les aigües superficials i subterrànies. Per a previndre la generació de contaminació es tractaran d'evitar els vessaments accidentals i es disposarà de mitjans per a neutralitzar-los si es produeixen. Es realitzarà una gestió correcta de residus d'acord amb la legislació vigent. Els residus de construcció i demolició es gestionaran d'acord amb l'estudi de gestió de residus de construcció realitzat.  
Durant la fase de funcionament la mesura preventiva principal per a evitar la contaminació de les aigües és controlar la generació de lixiviats mitjançant la mescla correcta de llots i material estructurant. Si es generen lixiviats, es reincorporaran en el procés. Per a això s'ha previst la construcció d'un depòsit de recirculació la funció de la qual serà l'emmagatzematge dels lixiviats generats en la planta. Els lixiviats que no puguen reintroduir-se en el procés s'enviaran a la cambra de bombament, des d'on s'enviaran a capçalera de l'EDAR de Pilar de la Horadada juntament amb les pluvials brutes de la planta.  
Durant el funcionament de la planta es produiran residus perillosos com ara llots rebutjats per les seues característiques físiques o químiques, líquids de neteja, olis, gasoils, envasos que han contingut substàncies perilloses i altres. Amb la finalitat d'evitar que els residus perillosos presents en la planta generen contaminació, la solera de les naus, la zona de treball, els depòsits, les arquetes estaran construïts amb formigó armat de grossària suficient per a evitar infiltracions. D'altra banda, existiran xarxes de captació separades de pluvials netes i brutes. Es tractarà d'evitar els vessaments accidentals i es disposarà de mitjans de neutralització per a quan es produïsquen.  
En general, tots els residus produïts seran gestionats i emmagatzemats segons la seua tipologia. Els residus perillosos s'emmagatzemaran en un lloc amb teulada, amb sòl impermeable i sistemes de recollida de vessaments accidentals, així com de safates de recollida. Els residus líquids (olis, líquids hidràulics) s'emmagatzemaran en llocs que comptaran amb cubetes o recipients de recollida de possibles vessaments.  
Els residus generats seran entregats a un gestor autoritzat.  
No obstant això, l'òrgan competent ha determinat que a causa de la vulnerabilitat de les aigües enfront de la contaminació existent en l'àrea, ha de realitzar-se una vigilància mitjançant la realització d'un sondeig de control. Aquesta mesura haurà d'incorporar-se al programa de vigilància ambiental de la planta. Aquesta mesura ha sigut, així mateix, proposada pel promotor en l'estudi d'impacte ambiental (EIA).  
- Sòl: Durant la fase d'obres, l'habilitació de zones destinades a aparcaments així com el trànsit de maquinària pesant i de vehicles són accions que poden generar compactació de sòls. La formació dels talussos que es generaran en les obres d'esplanació de la parcel·la generarà risc d'erosió.  
Com a mesura correctora, a la finalització de les obres es restaurarà el terreny afectat mitjançant la descompactació. En les zones on es generaran talussos s'aportarà terra vegetal i es plantaran d'espècies herbàcies i arbustives.  
- Vegetació: No s'espera afecció rellevant directa a la vegetació pel fet que en la zona únicament s'ha localitzat vegetació de tipus ruderal i arvense. La zona d'obres limita amb sòl forestal comú segons el Pla d'acció territorial forestal de la Comunitat Valenciana (PATFOR).  
  
En el transcurs de les obres es produiran afeccions directes sobre la vegetació a causa dels desbrossaments si bé, atés que es tracta de vegetació sense valors ambientals rellevants, l'impacte no es considera significatiu. Poden existir afeccions indirectes per acumulació de pols. Per a evitar impactes innecessaris sobre la vegetació, s'abalisarà la zona d'obres i trànsit de maquinària i s'abalisarà, preventivament, la vegetació d'interés.  
- Fauna: Una vegada consultat el Banc de dades de biodiversitat de la GVA, es localitzen en l'àmbit del projecte les espècies Bubo bubo, Mauremys leprosa, Oxyura leucocephala.  
No s'esperen afeccions a la fauna a causa de les obres de la planta; no obstant això, hauran de prendre's mesures correctores per a evitar l'afecció d'espècies en època de cria.  
La realització de les obres suposarà la destrucció d'hàbitats de les espècies de fauna presents en la zona i generarà risc d'atropellament d'exemplars. Com a mesura preventiva, abans de l'inici de les obres es realitzarà un mostreig de la zona per a descartar la presència d'espècies nidificants o reproductores. En el cas que la prospecció done un resultat positiu, s'abalisarà la zona per a protegir-la i es modificarà el calendari d'obres.  
En la fase de funcionament la il·luminació de la planta pot generar distorsions en els cicles viaris de la fauna si bé, a causa de les mesures correctores proposades, l'efecte no es considera significatiu. La mesura correcta principal serà la distribució de llum el més uniforme possible per a evitar il·luminacions puntuals intenses,instal·lació de llums dirigides cap avall i instal·lació de llums LED.  
- Riscos: la proximitat a sòl forestal pot generar risc d'incendis forestals per la qual cosa hauran d'aplicar-se mesures de prevenció. Com a mesura protectora, de manera prèvia al començament de les obres, s'haurà de comptar amb un protocol d'actuació en obra per a donar compliment al Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals que s'han d'observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants.  
Segons l'informe de l'òrgan competent, a causa del risc sísmic existent haurà d'aplicar-se la normativa corresponent.  
- Patrimoni cultural: La prospecció realitzada no ha localitzat en l'àmbit elements integrants del patrimoni cultural valencià per la qual cosa no s'espera que la realització de les obres puga generar efectes ambientals significatius.  
En data de 29 de setembre de 2009, la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià va emetre un informe favorable als efectes patrimonials de l'article 11 de la Llei 4/1998, del patrimoni cultural valencià.  
  
- Vies pecuàries: Durant la fase d'obres s'utilitzarà part de la via pecuària Carrerassa de la Peña del Águila per a l'accés a la zona d'obres. Durant la fase d'obres es garantirà el pas lliure per aquesta en tot moment.  
- Espais naturals protegits: L'actuació es realitzarà a menys de 200 m del paratge natural de Lagunas de lo Monte, a uns 600 m del paisatge natural protegit de la serra d'Escalona i el seu entorn i a uns 300 m dels espais naturals protegits de la xarxa natura 5724 MIG/ZEPA serra d'Escalona i devesa de Campoamor de gran rellevància per ser una àrea de dispersió d'exemplars immadurs de les espècies àguila perdiguera i àguila reial. També destaca la presència d'altres ocells com l'aligot comú, l'àguila marcenca o el mussol reial i mamífers com el gat muntés i el teixó. Les formacions vegetals del LIC alberguen pinars de pi blanc acompanyats per un coscollar amb llentiscle i margalló en bon estat de conservació juntament amb timonedes i prats anuals amb espècies endèmiques i altres d'interés com Teucrium carolipaui, Helianthemum almeriense, Thymus moroderi.  
Si bé no existeix constància de l'existència de coves en l'àmbit, d'acord amb el Decret 65/2006, del Consell, pel qual es desplega el règim de protecció de les coves i s'aprova el Catàleg de coves de la Comunitat Valenciana, en el cas que aparega alguna cavitat en la fase d'obres, es comunicarà a l'administració competent.  
L'informe emés per l'òrgan competent en matèria d'espais naturals protegits i biodiversitat considera que el projecte no se situa en l'àmbit dels espais esmentats per això no fa cap observació sobre aquest tema. No obstant això, a causa de la presència d'espècies de fauna en l'àmbit del projecte serà aquest òrgan, en l'exercici de les seues competències, el que fixe el calendari d'obres d'acord amb les espècies presents en la ZEPA.  
- Paisatge: L'anàlisi de l'afecció sobre el paisatge s'ha realitzat a través d'un estudi d'integració paisatgística del qual es destaca que la planta de compostatge se situarà fora de paisatges de rellevància regional identificats en l'estratègia territorial de la Comunitat Valenciana.  
Les construccions previstes poden generar afecció sobre el paisatge a causa de la volumetria compacta i a l'alçària de les construccions que supera les cotes de la vegetació circumdant. No obstant això, la presència de l'EDAR confereix al paisatge un caràcter antròpic. Per això i atés que els edificis tindran una alçària màxima de 6-10 m, es considera que el paisatge podrà absorbir els canvis produïts. Les infraestructures previstes podran ser visibles des de la sendera del riu Seco, la via pecuària annexa i des de l'AP7 si bé amb dificultat. El principal punt d'observació seran els miradors de les Lagunas de lo Monte des d'on pot veure's així mateix l'EDAR.  
Les mesures d'integració que hauran d'habilitar-se seran la limitació de l'alçària de les edificacions, la construcció de cobertes planes, execució en la zona nord-oest d'un talús que es plantarà de vegetació, reforç de la vegetació en la part sud-oest amb plantació d'arbres i arbustos, plantació de vegetació autòctona en la zona més pròxima al tancament i en el límit amb el camí de la Peña del Águila. Els edificis tindran color clar. El color dels edificis juntament amb les pantalles vegetals contribuirà a la millora de la integració de la planta de compostatge. Amb la finalitat de no interrompre les vistes cap als paratges pròxims, la planta comptarà amb tancament metàl·lic.  
Respecte a les mesures d'integració es considera que ha d'estudiar-se la possibilitat d'implantar cobertes verdes en el sostre de les edificacions (en tot o en part) el que podria contribuir a la integració de les edificacions fins que les plantacions tinguen el port suficient per a ocultar-les.  
- Salut humana: Prèviament al començament de l'activitat de la planta de compostatge, s'aplicarà el programa de manteniment per a la prevenció i control de la legionel·losi, exigit per a les instal·lacions industrials incloses en l'article 2 del Reial decret 865/2003, de 4 de juliol, pel qual s'estableixen els criteris higienicosanitaris per a la prevenció i control de la legionel·losi.  
Desmantellament: Una vegada finalitzada la vida útil de la planta, si es decideix desmantellar-la, es retirarà la maquinària i els elements que puguen ser reutilitzats, es demoliran les naus i els edificis, i es retiraran estructures com ara viàries, canalitzacions, arquetes, enderrocs i se'n farà la restauració ambiental amb la descompactació del terreny, l'aportació de terra vegetal i les revegetacions.  
Programa de vigilància ambiental:  
Té per objecte establir un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores contingudes en l'EIA, determinar l'eficàcia de les mesures protectores i detectar l'aparició d'impactes residuals.  
En la fase d'obres la vigilància es dirigirà a verificar el compliment de les mesures de prevenció d'incendis i es complirà el Decret 7/2004, abans esmentat, i se suspedran tots els treballs que puguen generar risc quan es decrete el nivell 3 de perillositat d'incendis. Es verificarà el compliment de les mesures de protecció de la fauna, prevenció de la contaminació acústica, vegetació i qualitat de l'aire, protecció del sòl, vegetació i vies pecuàries, l'aparició de possibles cavitats càrstiques, el control de la il·luminació. Se supervisarà el compliment de l'estudi de gestió de residus.  
En fase de funcionament es durà a terme, entre altres, un programa de control i vigilància de les emissions atmosfèriques, realització de control anual de les emissions en el biofiltre, i del funcionament correcte dels equips que intervenen en el control de temperatura, gasos i humitat. Els controls es realitzaran en compliment de la legislació vigent en matèria de protecció de l'ambient atmosfèric. Es controlarà el compliment del programa de prevenció de la legionel·losi i la realització de les auditories acústiques d'acord amb el que s'estableix en la legislació vigent. En el cas que la població es veja afectada per olors es realitzarà un estudi en matèria d'olors i, en el cas que se superen, d'acord amb la norma UNE-EN 13892, les 5 ouE (unitat d'olor europea), en les zones residencials d'afecció, atés el percentil 98 de les mitjanes horàries al llarg d'un any, el titular de la planta presentarà un projecte que incloga mesures correctores addicionals en les instal·lacions i els processos.  
El promotor indica que, en qualsevol cas, els controls es realitzaran amb la periodicitat i metodologia que determine el Servei de Protecció de l'Ambient Atmosfèric de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge si bé l'activitat haurà d'ajustar-se al que la legislació vigent en la matèria dispose.  
Una vegada analitzada tècnicament la documentació que consta en l'expedient, així com l'estudi d'impacte ambiental es considera que ha de completar-se aquest amb l'establiment de mesures preventives referides al trànsit dels camions que transporten el llot de les depuradores des dels seus punts d'origen a la planta.  
Respecte al compost produït, es vigilarà que es produeix un flux d'entrades/eixides adequat per a evitar acumulació excessiva de materials que puguen generar problemes d'emmagatzematge i, amb això, augment de riscos de contaminació. La destinació del material produït haurà de formar part d'un procés circular i se li donarà un segon ús amb preferència a l'eliminació, llevat que no siga apte per incomplir els paràmetres establits en la legislació vigent.  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte està subjecte a avaluació d'impacte ambiental ordinària, d'acord amb l'article 7.1 a de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, en concordança amb l'apartat 6.1.a de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental de la Comunitat Valenciana.  
L'expedient ha observat els tràmits establits en la secció 1a, capítol II del títol 2 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i en la resta de disposicions aplicables.  
L'article 13 del Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
  
Per tot el que s'ha exposat abans, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i amb el vistiplau del subdirector general de Qualitat i Educació Ambiental, fent ús de les atribucions que exercisc resolc,  
  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que siguen aplicables, el Projecte de planta de compostatge de llots, promogut per l'Entitat Pública de Sanejament d'Aigües Residuals (EPSAR) en la parcel·la 4 del polígon 11 de Pilar de la Horadada, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que s'estableix en l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic i la resta de documentació que consta en l'expedient i de conformitat amb les condicions següents:  
1. Si durant l'execució de les obres es troben restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el promotor haurà de posar el fet en coneixement de la conselleria competent en patrimoni cultural de manera immediata, i adoptar les mesures pertinents per a protegir-les i conservar-les de conformitat amb el que s'estableix en els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
  
2. L'òrgan competent en espais naturals protegits establirà, per a previndre impactes sobre la fauna, un calendari per a les fases més sorolloses de les obres.  
3. S'aplicarà la normativa sismoresistent. Els elements projectats per a la gestió de les aigües d'escolament pluvial contaminat es dissenyaran tenint en compte el que indica l'informe emés per l'òrgan de conca i disponible en la pàgina d'aquest òrgan ambiental continguda en la xarxa informàtica de la conselleria competent en medi ambient.  
4. L'òrgan competent en prevenció d'incendis forestals haurà d'establir les mesures preventives addicionals que puguen correspondre.  
  
5. Es respectarà la hidrologia i drenatge natural de la zona i es conservarà la major quantitat possible de superfície exterior permeable.  
6. Les caixes o remolcs dels camions que transporten els llots procedents del procés de depuració d'aigües residuals hauran de ser estancs per a impedir l'eixida de lixiviats o els mateixos llots a l'exterior i comptaran amb coberta. Es procurarà la utilització de carreteres i camins que eviten en la mesura que siga possible els nuclis de població.  
  
7. Respecte al producte produït, es vigilarà que es produeix un flux d'entrades/eixides adequat per a evitar acumulació excessiva de materials que puguen generar problemes d'emmagatzematge i, amb això, l'augment de riscos de contaminació. La destinació del material produït haurà de formar part d'un procés circular i donar-li un segon ús amb preferència a l'eliminació, llevat que no siga apte per incomplir els paràmetres establits en la legislació vigent segons l'ús que se li haja de donar.  
8. Es proposa la instal·lació de cobertes verdes com a mesura d'integració paisatgística.  
9. S'executarà almenys un sondeig de control de lixiviats i extracció d'aquests segons el que es disposa en l'informe de la Confederació Hidrogràfica del Segura el contingut íntegre del qual pot consultar-se en la pàgina d'internet d'aquest òrgan ambiental.  
10. L'activitat es considera potencialment contaminadora de l'atmosfera, de conformitat amb la Llei 34/2007, de 15 de novembre, per estar inclosa en el Catàleg d'activitats potencialment contaminadores de l'atmosfera (annex IV de la llei esmentada, actualitzat pel Reial decret 100/2011, de 28 de gener). La construcció, el muntatge, l'explotació, el trasllat o la modificació substancial, el cessament o la clausura de l'activitat estan subjectes al règim d'autorització o notificació regulat en l'article 13 de la Llei 34/2007.  
11. Programa de vigilància ambiental:  
a) Formarà part del programa de vigilància ambiental el control periòdic del bon estat de soleres i superfícies i el funcionament adequat del sistema de gestió de lixiviats.  
b) S'executarà almenys un sondeig de control de lixiviats i l'extracció d'aquests segons el que es disposa en l'informe de la Confederació Hidrogràfica del Segura el contingut íntegre del qual pot consultar-se en la pàgina d'internet d'aquest òrgan ambiental i incloure en el programa de vigilància ambiental la realització de les anàlisis del sondeig de control: DQO, paràmetres de tipus amoniacal i nitrogenat, fosfat, paràmetres microbiològics, olis, i altres matèries orgàniques en suspensió.  
  
El promotor haurà d'establir els paràmetres màxims basant-se en el possible dany al domini públic hidràulic segons els annexos del Reial decret 849/1986, d'11 d'abril, pel qual s'aprova el Reglament del domini públic hidràulic.  
c) En el cas que es detecte un mal estat de soleres o paraments, la presència de lixiviats o se superen els paràmetres establits en les anàlisis realitzades, s'hauran de realitzar les accions oportunes per a evitar la generació d'efectes ambientals significatius.  
d) Les accions incloses en el programa de vigilància i seguiment ambiental hauran de documentar-se, a l'efecte d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de l'eficàcia d'aquestes. La documentació haurà d'estar a la disposició de les autoritats competents.  
• En els termes de l'article 43 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, la present declaració d'impacte ambiental perdrà la vigència i cessarà de produir dels efectes que li són propis si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera començat l'execució del projecte en el termini de quatre anys. A aquesta finalitat, el promotor haurà de notificar a l'òrgan ambiental el començament de les obres.  
  
Segon  
D'acord amb el que s'estableix en l'article 41 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
a. Ordenar la publicació de la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, així com en la seu electrònica.  
b. Aquesta declaració d'impacte ambiental no serà objecte de recurs sense perjudici dels que, si escau, siguen procedents, en via administrativa i judicial enfront de l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu haurà de tindre en compte degudament, en el procediment d'autorització del projecte, l'avaluació d'impacte ambiental efectuada, atesos els criteris establits en l'article 42 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, referits tant al contingut de l'autorització com a la publicitat de la decisió.  
  
València, 26 de maig de 2023.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.»