Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 8697, del 13-12-2019 (2019/11004)

RESOLUCIÓ de 19 de novembre de 2019, de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport, per la qual s'incoa de nou expedient per a declarar bé d'interés cultural, amb la categoria de zona arqueològica, els jaciments Cova del Tossal de la Font i Cova Matutano, al terme municipal de Vilafamés (Castelló), i se sotmet l'expedient incoat a tràmit d'informació pública.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8697

Data del DOGV
:   13-12-2019

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2019/11902


Data del document
:   19-11-2019

Organisme emissor
:   Conselleria d'Educació, Cultura i Esport

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Educació, Cultura i Esport
    * Conselleria d'Educació, Cultura i Esport

RESOLUCIÓ de 19 de novembre de 2019, de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport, per la qual s'incoa de nou expedient per a declarar bé d'interés cultural, amb la categoria de zona arqueològica, els jaciments Cova del Tossal de la Font i Cova Matutano, al terme municipal de Vilafamés (Castelló), i se sotmet l'expedient incoat a tràmit d'informació pública. [2019/11202]  
  
Per Resolució de 19 de gener de 1998 de la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència de la Generalitat Valenciana (DOGV número 3190, de 24 de febrer de 1998) es va incoar expedient per a la declaració de bé d'interés cultural com a zona arqueològica dels jaciments Cova del Tossal de la Font i Cova Matutano, al terme municipal de Vilafamés.  
  
Vista la sol·licitud formulada per l'Ajuntament de Vilafamés i de l'Associació d'Amics del Casc Antic de Vilafamés, per a incoar expedient de declaració de béns d'interés cultural, amb la categoria de zona arqueològica, a favor dels jaciments Cova del Tossal de la Font i Cova Matutano, al terme municipal de Vilafamés.  
Vist el temps transcorregut des de la primitiva incoació i els informes dels serveis tècnics favorables a la incoació de l'expedient de declaració de bé d'interés cultural a favor d'ambdós jaciments, amb la categoria de zona arqueològica, mitjançant la delimitació del seus entorns de protecció i l'establiment de la seua normativa de protecció.  
  
Vist que l'Ajuntament de Vilafamés ha expressat la seua conformitat en relació amb la proposta declarativa que prèviament ha sigut sotmesa a la seua consideració.  
Considerant el que disposa l'article 27 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, aquesta Conselleria d'Educació, Cultura i Esport, en el que és matèria de la seua competència, ha resolt:   
  
  
Primer  
Incoar de nou expedient per a la declaració de bé d'interés cultural, amb la categoria de zona arqueològica, a favor dels jaciments Cova del Tossal de la Font i Cova Matutano, al terme municipal de Vilafamés, per a adaptar-les alhora als nous requisits i mencions determinatives que estableix la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, i encomanar-ne la tramitació a la Direcció General de Cultura i Patrimoni d'aquesta conselleria.  
Com a conseqüència del que s'ha exposat, es resol la caducitat de l'expedient primitivament incoat, i s'instrueixen i resolen aquestes declaracions cumulativament, tenint en compte la connexió existent, fins i tot espacial, entre ambdós jaciments, els entorns de protecció dels quals coincideixen.  
  
Segon  
De conformitat amb el que disposa l'article 28 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, determinar els valors excepcionals dels béns que justifiquen la declaració, descriure'ls juntament amb les parts integrants per a la seua perfecta identificació, delimitar els entorns de protecció i assenyalar les normes de protecció corresponents a aquests d'acord amb els annexos que s'adjunten a la present resolució.   
  
Tercer  
En compliment del que preceptua l'article 27.3 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, notificar aquesta resolució a l'Ajuntament de Vilafamés i als interessats i fer-los saber que, de conformitat amb el que estableixen els articles 35, 36 i 62.3 en relació amb el 27.4 de la mateixa llei, la realització de qualsevol intervenció en les zones arqueològiques o en el seu entorn haurà de ser autoritzada preceptivament per la Direcció General de Cultura i Patrimoni amb caràcter previ a la seua realització i a l'atorgament de llicència municipal, si és el cas, quan aquesta siga preceptiva, així com qualsevol canvi d'ús dels immobles a què es refereix la present incoació, sense perjudici de l'íntegra aplicació a l'àmbit delimitat dels béns d'interés cultural i els seus entorns del règim que per a la salvaguarda del patrimoni arqueològic estableix el títol III de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
  
Quart  
La present incoació, d'acord amb el que estableix l'article 33 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, determina la suspensió de l'atorgament de llicències municipals de parcel·lació, urbanització, construcció, demolició, activitat i altres actes d'edificació i ús del sòl que afecten l'immoble i el seu entorn de protecció, així com d'aquestes actuacions quan siguen dutes a terme directament per les entitats locals. Queden, igualment, suspesos els efectes de les ja atorgades; els efectes d'aquesta suspensió i, de conformitat amb la limitació temporal continguda en l'incís segon de l'article 33 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, es resoldran després de la declaració.   
No obstant això, la Direcció General de Cultura i Patrimoni podrà autoritzar les actuacions esmentades quan considere que, en aplicació de les normes de protecció establides en la present resolució, manifestament no perjudiquen els valors del bé que motiven la incoació, així com les obres que per causa de força major o interés general hagen de realitzar-se inajornablement.  
  
Cinqué  
D'acord amb el que preveuen l'article 83 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques, i l'article 27.6 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, se sotmet l'expedient incoat a tràmit d'informació pública, per tal que totes les persones que tinguen interés puguen examinar-lo durant el termini d'un mes a partir de la publicació de la present resolució en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana. L'expedient estarà a la disposició de les persones interessades a la Direcció General de Cultura i Patrimoni, av. de la Constitució, 284, de València.  
  
  
Sisé  
Que en compliment del que disposa l'article 27.3 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, es notifique la present resolució al Registre General de Béns d'Interés Cultural, dependent de l'Administració general de l'Estat, per a la seua anotació preventiva.  
  
Seté  
Que la present resolució amb els annexos (Cova del Tossal de la Font, annexos I-III, i Cova Matutano, annexos IV-VI), així com la documentació gràfica corresponent, es publique en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana i en el Boletín Oficial del Estado.  
  
València, 19 de novembre de 2019.- El conseller d'Educació, Cultura i Esport: Vicent Marzà i Ibáñez.  
  
  
ANNEX I  
  
Delimitació literal de la zona arqueològica del jaciment Cova del Tossal de la Font al terme municipal de Vilafamés (Castelló), descripció de les parts integrants o consubstancials d'aquest i valors patrimonials que justifiquen la declaració.  
  
1. Denominació principal: Cova del Tossal de la Font.  
  
2. Localització:  
Província: Castelló  
Comarca: la Plana Alta  
Municipi: Vilafamés  
  
3. Delimitació literal del jaciment:  
La Cova del Tossal de la Font es troba al terme municipal de Vilafamés (Castelló), i es localitza al polígon 10, parcel·la 178 d'aquest terme.  
La Cova apareix ressenyada en el Catàleg de béns i espais protegits del terme municipal de Vilafamés (2003) amb el codi de fitxa Q-1, amb categoria arqueològica i un nivell de protecció integral. La Cova del Tossal de la Font està situada, aproximadament, a 114 metres de Cova Matutano.  
Antecedents jurídics (juntament amb Cova Matutano):  
Incoació: 19 de gener de 1998  
Publicació de la incoació: 24 de febrer de 1998  
Anotació preventiva del Registre de béns d'interés cultural, categoria d'immobles, amb el codi 55-0000581-00964.  
La declaració com a zona arqueològica està delimitada per una àrea formada per la mateixa entrada a la cavitat i la zona d'accés adjacent.  
  
Dàtum: ETRS 89  
Fus 30N  
Sentit horari  
  
 X Y  
 548333 4444418  
 549173 4444405  
 138424 4444419  
 871826 4444433  
  
3.1. Ubicació  
El jaciment es troba situat en les següents coordenades:  
Dàtum: ETRS89  
Fus 30N  
UTMe: 751380  
UTMn: 4444418  
Altura: 373 m.s.n.m.  
3.2. Referència cadastral  
Tossal de la Font. Font Piques. Terme municipal de Vilafamés (Castelló).  
Referència cadastral de rústica: 42885X938495607159ZT  
Localització:  
Polígon 10  
Parcel·la 178  
  
4. Justificació de la delimitació del jaciment arqueològic declarat zona arqueològica  
Situat als afores de Vilafamés es localitza en un dels vessants sobre els quals s'assenta el nucli urbà, a 25 km de Castelló de la Plana. La Cova del Tossal de la Font forma part d'un sistema format per almenys dues cavitats que deuen formar part d'algun sistema càrstic relacionat amb la veïna Cova Matutano. Té orientació NO.  
  
La cavitat s'obri a l'exterior a través de dues boques, que són la Cova de Dalt i la Cova de Baix. Es troben en una complexa xarxa càrstica estructural que ocupa el subsòl del tossal, la trajectòria de les quals arriba a més de 2 km de recorregut interior, desenvolupada en dolomies bretxoides d'edat juràssica. La cavitat aprofita els plans d'estratificació fortament inclinats de les dolomies que ha evolucionat per dissolució i enfonsaments. L'actual boca d'accés al jaciment guarda relació amb la sedimentació que cobreix el fons de la cavitat, de cronologia holocena.  
  
El jaciment de la Cova del Tossal de la Font es troba a la sala d'entrada a la cavitat i des de 1982 s'hi han efectuat diverses intervencions arqueològiques. Forma part d'una colada argilenca fortament bretxificada d'edat würmiana.  
  
5. Descripció del jaciment declarat, de les parts integrants o consubstancials i determinació dels seus valors  
Des del punt de vista arqueològic es va descobrir en 1979, durant les excavacions de la veïna Cova Matutano, quan l'arqueòleg Josep Casabó va localitzar a la Cova del Tossal una bretxa amb ossos fòssils. Jordi Estévez Escalera, arqueozoòleg de l'excavació, va confirmar que dos d'aquests ossos eren humans i pertanyien a Homo neanderthalensis.   
  
El conjunt de restes està compost per un fragment distal amb diàfisi i epífisi d'húmer esquerre, el qual va ser denominat amb les sigles internacionals d'identificació CTF 1; un fragment d'os ilíac, porció retrocotilidiana, o coxal dret (CTF 2). Ambdues restes sembla que corresponguen a un sol individu jove, possiblement de sexe femení, i un fragment de molar superior permanent esquerre (CTF 3) d'un individu infantil d'uns 8 anys d'edat. La part preservada en l'húmer (CTF-1) correspon un terç distal que conserva tota l'articulació i mostra una sèrie de característiques que l'assemblen a les poblacions del plistocé mitjà europeu i als neandertals.  
  
La col·lecció lítica recuperada en els diferents nivells excavats és molt reduïda; tot i això, les peces recuperades denoten característiques d'un tecnocomplex d'indústria mosteriana (paleolític mitjà).  
Les investigacions han demostrat que durant els inicis del plistocé superior la Cova del Tossal de la Font va funcionar com a embut, per on van caure al fons ossos d'animals i persones, i algun objecte lític amb característiques tecnològiques pròpies del mode 3 ?mosterià- amb ascles de sílex retocades i d'altres amb evidents mostres de presentar retocs d'ús.  
La fauna apareguda es compon principalment de cavalls, cérvols, cabres salvatges, hienes, cànids salvatges i conills. La microfauna estava formada per diverses espècies de rosegadors.  
Les anàlisis pol·líniques indiquen la presència als voltants de la cova d'espècies vegetals com pins, oms, alzines, castanyers, verns, plantes gramínies i herbàcies, especialment lotus i espadanya o boga de fulla ampla; aquestes últimes típiques d'indrets humits.  
5.1. Parts integrants. Nivells arqueològics  
Té dues parts principals: la sala d'entrada i l'interior.  
5.1.1. A la sala d'entrada es documenten restes d'una colada d'argiles bretxificades del würmià en les quals van aparéixer les restes paleoantropològiques. En aquesta sala d'entrada actual és on se situa el depòsit fossilífer, a pocs metres de la boca d'accés, que ompli una estreta franja entre la paret de la cova i un con format per grans blocs endocàrstics.  
S'hi van exhumar, a més, nombroses restes arqueològiques superficials que pertanyen a l'edat del bronze. A l'entrada hi ha un potent depòsit de l'holocé inicial (neolític-edat del bronze) i final (romanoimperial) que constitueix una important font de documentació històrica.  
  
51.2. A l'interior de la cova, a més de 400 metres de l'entrada, s'han documentat un bon nombre d'enterraments prehistòrics de l'edat del bronze, ben conservats i amb aixovars interessants. La col·locació d'aquestes inhumacions i la possible presència de vestigis d'accidents ocorreguts durant la prehistòria pot permetre'ns reconstruir no solament el ritual funerari, sinó també altres activitats relacionades amb aquest.  
  
5.2. Determinació dels seus valors  
La Cova del Tossal de la Font és una gran cavitat en òptim estat de conservació que, des del punt de vista arqueològic, pot considerar-se excepcional, amb una àmplia estratigrafia que comprén des del würmià inicial fins a l'holocé, repartida per diferents punts de l'enorme xarxa de galeries.  
El seu interés resideix en el potent depòsit plistocé que s'estén per davall dels nivells holocens a la sala de l'entrada i que ompli una clivella vertical a manera de bretxa, que constitueix un testimoni del rebliment de la cavitat durant el plistocé.  
Aquest depòsit estratigràfic conté restes de nombrosa fauna fòssil associada a un escàs, però inconfusible, conjunt industrial, atribuït al paleolític mitjà, en el qual també van aparéixer les restes humanes fossilitzades atribuïdes a un individu femení de l'espècie Homo sapiens neanderthalensis.  
La Cova del Tossal de la Font és, juntament amb els de Bolomor i Cova Negra, un dels tres jaciments valencians en què es documenten restes humanes anteriors a l'aparició de l'Homo sapiens sapiens. A tota la península Ibèrica no hi ha més de 15 localitats amb espècies antigues o arcaiques del gènere Homo.  
El conjunt lític té gran valor tafonòmic, ja que apareix relacionat amb les restes fòssils, i testimonia les activitats humanes en la mateixa cavitat o en l'entorn immediat de l'entrada.  
5.3. Cronologia  
Des del punt de vista arqueològic l'amplíssima estratigrafia del jaciment comprén des del würmià inicial fins a l'holocé.  
Les datacions relatives de la seua microfauna situen el marc cronològic general de la Cova del Tossal a finals de l'interglacial Riss-Würm (079.270-60.107/80.000 ANE) i els inicis de la glaciació Würm (90.000/84.241-48.242 ANE). D'altra banda, les datacions absolutes obtingudes mitjançant el sistema radioactiu de l'U-Th foren de 188.920±3903 PCQ (nivell inferior a les troballes) i 61.846±585 ANE (nivell superior).  
Les restes humanes podrien correspondre a un moment més antic, potser del període glacial del Würm antic (45.857-27.832 anE), ja que els trets anatòmics de l'húmer assenyalen la pertinença a una varietat arcaïtzant de neardental.  
Al vestíbul es va obtindre una seqüència cronocultural que assenyalava una ocupació de gents pastores durant el III mil·lenni (2810±70 ANE, i 2190±100 ANE), al llarg del període eneolític calcolític i que potser va arribar també al moment inicial del bronze antic, a principis del II mil·lenni.  
Posteriorment, la cova va ser visitada ocasionalment durant l'etapa hispanoromana, la medieval i la moderna. Les galeries més profundes de la caverna es van utilitzar, al seu torn, com a llocs d'enterrament, ja que els aixovars materials assenyalen la pertinença a l'època eneolítica.  
  
  
ANNEX II  
Delimitació literal de l'entorn de protecció de la zona arqueològica del jaciment Cova del Tossal de la Font i dels béns patrimonials que se situen en aquest entorn que es relacionen i identifiquen a efectes tutelars.  
  
A) Justificació de la delimitació proposada  
L'entorn de protecció del bé d'interés cultural queda definit, tant literalment com gràficament, en els annexos adjunts que formen part de la present resolució. La documentació complementària consta en l'expedient.  
Els criteris utilitzats per a establir l'entorn de protecció es basen en la legislació vigent, segons la disposició transitòria primera (establiment d'entorns mínims de protecció per a immobles) de la Llei 5/2007, de 9 de febrer, de la Generalitat, de modificació de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, d'acord amb criteris següents:  
- Topogràfics i paisatgístics, amb la inclusió d'alguns terrenys i camins d'accés, així com de la vora del barranc i del vessant de la muntanya.  
- Arqueològics. L'àmbit comprén la zona arqueològica del jaciment i les àrees confrontants susceptibles d'altres noves troballes relacionades amb la Cova del Tossal o la Cova Matutano.  
- Administratius. Inclou la delimitació d'un polígon irregular que forma l'entorn de la zona arqueològica del jaciment arqueològic de la Cova del Tossal i que transcorre per alguns límits de camins, de les construccions de la zona urbana i el barranc Font d'en Jana.  
  
  
B) Delimitació literal de l'entorn de protecció  
Origen punt A1 coordenades X-751339; Y-4444576. Intersecció de l'angle NE de l'edifici amb referència cadastral 1346601YK5414G (c/ Sant Antoni, 90) amb el mateix carrer de Sant Antoni.  
Línia delimitadora: Sentit horari.  
Fus 30N ETRS 89:  
Punts. Coordenades X/Y.  
  
Punts X Y  
A1 500685 4444576  
 2 739393 4444600  
 3 633437 4444623  
 4 903430 4444632  
 5 273366 4444634  
 6 331362 4444163  
 7 730818 4444175  
 8 579202 4444232  
 9 523426 4444270  
 45 618544 4444282  
 26 966952 4444304  
 54 947643 4444305  
 62 890421 4444370  
 63 915187 4444368  
 19 147290 4444404  
 15 033843 4444424  
 59 938965 4444467  
 01 861928 4444489  
 58 938853 4444521  
 43 147276 4444538  
 90 026745 4444566  
 34 655473 4444565  
 29 072506 4444576  
  
Es delimita un polígon irregular que forma l'entorn de la zona arqueològica del jaciment arqueològic de la Cova del Tossal de la Font. Des del punt d'origen A1, situat en les coordenades 751339/4444576, la línia discorre en direcció NE pel costat E i S del camí del Cementeri (referència cadastral 75342A324831835293HD) fins a arribar a les coordenades 751445/4444634. Des d'aquest punt es dirigeix en línia recta cap al S travessant la parcel·la 9010 del polígon 10 (referència cadastral 55203P740295885793BS), que discorre aproximadament pel canvi de vessant de la zona muntanyosa fins a arribar a les coordenades 751485/4444163. Torna a girar cap a l'O, fins a arribar a la vora del barranc de la Font d'en Jana (coordenades 751372/4444168, al polígon 10, parcel·la 9011, referència cadastral 42351A031051333541QH). En aquest punt torna a girar cap al NO pel llit d'aquest barranc, buscant les coordenades 751255/4444287, que coincideixen amb la intersecció del barranc amb el límit de la parcel·la 250 del polígon 10 (referències cadastrals 03270T274131932961AU i 36505R604159744204BS) i el sòl urbà de Vilafamés (construccions). Des d'aquest punt, torna a girar cap al N, pel límit del nucli urbà amb el sòl rústic, per la mitgera de les edificacions, fins a arribar al punt de partida A1.  
  
Parcel·les afectades. Terme municipal de Vilafamés (Castelló)  
Polígons. Parcel·les. Referències cadastrals  
Polígon 10  
Parcel·la 250 (part)  
Paratge Font Piques. Classe: rústic  
74580M894023487251QJ. Classe: urbà. Sòl sense edificis, obres d'urbanització, jardineria, construccions ruïnoses  
51513C1299459457368PP  
Parcel·la 9010 (part)  
Paratge L'Estepar. Classe: rústic. Via de comunicació de domini públic  
56007Q784710110732VF  
Parcel·la 178 (part)  
Paratge Font Piques. Classe: rústic  
41413R884646594799HB  
C) Béns patrimonials situats a l'entorn de protecció. Patrimoni arqueològic.  
A l'entorn de la zona arqueològica proposada existeix un jaciment les característiques del qual es descriuen en aquesta mateixa publicació en els annexos corresponents i amb els consegüents efectes tutelars: Cova Matutano.  
  
  
ANNEX III  
Normativa de protecció de la zona arqueològica de Cova del Tossal de la Font i del seu entorn  
  
Article 1. Règim de la zona arqueològica  
El jaciment arqueològic de Cova Tossal de la Font, al terme municipal de Vilafamés (Castelló), com a bé d'interés cultural, amb la categoria de zona arqueològica, es regirà pel que disposa la secció segona del capítol III del títol II de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, per als béns immobles d'interés cultural, així com pels plans especials, o instruments urbanístics d'anàleg contingut que, si escau, s'aproven. Qualsevol actuació que s'hi pretenga realitzar estarà sotmesa a la preceptiva autorització de la direcció general competent en matèria de cultura amb caràcter previ al seu inici i a l'atorgament de llicència municipal, si escau, quan aquesta resulte preceptiva, sense perjudici de l'íntegra aplicabilitat al referit jaciment del títol III de la Llei 4/98, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, i del Decret 107/2017, de 28 juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de regulació de les actuacions arqueològiques a la Comunitat Valenciana.  
  
Article 2. Usos permesos en l'immoble i l'entorn  
Els usos permesos seran tots aquells històricament associats al lloc: agropecuaris i forestals, a més dels que siguen compatibles amb la investigació, la posada en valor, el gaudi patrimonial del bé d'interés cultural i del seu entorn i contribuïsquen a la consecució d'aquestes finalitats. L'autorització particularitzada d'ús es regirà pel que disposa l'article 18 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
  
Article 3. Règim d'intervenció en l'entorn  
Qualsevol intervenció que pretenga realitzar-se en l'entorn de protecció de la zona arqueològica, excepte les que manifestament manquen de transcendència patrimonial, requerirà l'autorització prèvia de la conselleria competent en matèria de cultura. Aquesta autorització s'emetrà aplicant els criteris establits en la present normativa, i si no és possible els enumerats en els articles 38, 39, 58 i següents de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià. La proposta d'intervenció haurà de definir-ne l'abast i anar acompanyada de la documentació tècnica oportuna que permeta l'avaluació patrimonial. També haurà d'especificar la ubicació parcel·lària, així com adjuntar les fotografies que permeten constatar la situació actual i la seua transcendència patrimonial. Transcorregut el termini de tres mesos la sol·licitud s'entendrà denegada per silenci administratiu.  
  
Article 4. Preservació del paisatge arqueològic  
A fi de preservar el paisatge històric al qual s'associa la zona arqueològica i la integritat d'aquest:  
1. No s'autoritzarà cap edificació nova per a qualsevol ús (excepte les permeses per l'article 5 punt 3 de la present normativa), i queden prohibits, com a regla general i llevat que se'n justifique la necessitat, els moviments de terres i excavacions d'incidència paisatgística.  
  
2. Es prohibeixen les senyalitzacions de tipus publicitari, l'emmagatzematge a l'aire lliure de materials i l'abocament de residus.  
3. Com a regla general i llevat que s'acorde la seua necessitat, es prohibeix la tala d'arbres sense autorització expressa de la direcció general competent en matèria de cultura, així com de l'organisme competent en aquesta matèria de medi ambient. En l'àmbit considerat s'haurà de fomentar la repoblació forestal amb varietats autòctones pròpies de l'ecosistema protegit.  
4. En els espais d'ús agrícola haurà de mantindre's el parcel·lari existent amb els seus elements annexos, com camins, bancals, cledes i altres elements etnològics d'arquitectura de pedra seca.  
  
Article 5. Preservació dels béns immobles  
1. Els immobles existents en l'entorn de protecció de la zona arqueològica, pel seu valor testimonial i les seues peculiars tipologies relacionades amb l'explotació tradicional del medi, no podran ser demolits, ni augmentar el seu volum edificat.  
2. Totes les intervencions sobre els immobles existents en l'entorn han de contemplar les cauteles arqueològiques previstes en l'article 62 de la Llei del patrimoni cultural valencià. En qualsevol cas, les actuacions arqueològiques hauran de ser autoritzades per la conselleria competent en matèria de cultura, d'acord amb l'article 60 d'aquesta llei, per a la salvaguarda del patrimoni d'aquesta índole que incorpora l'àmbit.  
  
3. S'admeten xicotetes edificacions autoritzables en l'àmbit protegit, és a dir, aquelles edificacions de caràcter auxiliar de les labors agrícoles de dimensions 2 m x 2 m, o d'usos compatibles amb la posada en valor del conjunt de la zona arqueològica. És prioritària la rehabilitació dels edificis existents per a aquests usos, si escau.  
  
Article 6. Limitació de l'accés  
Es prohibeix l'accés amb vehicles motoritzats a zones o vials inclosos en l'entorn que en l'actualitat no es troben asfaltats, amb l'excepció dels vehicles d'ús agrícola, ramader, forestal i patrimonial.  
  
  
Article 7. Intervencions arqueològiques  
Per a la realització d'intervencions arqueològiques en el jaciment declarat bé d'interés cultural es requerirà, de conformitat amb l'article 20 del Decret 107/2017, de 28 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de regulació de les actuacions arqueològiques en la Comunitat Valenciana, la presentació d'un pla general d'investigació que contindrà la descripció detallada dels objectius del pla, les fases d'execució i la duració d'aquestes, així com una proposta motivada d'àrea de reserva arqueològica del jaciment, segons el que disposa l'article 66 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià. El pla general d'investigació haurà de ser autoritzat per l'òrgan competent en matèria de cultura. El pla general d'investigació no serà necessari per a les següents intervencions arqueològiques:  
  
1. Les que es manifesten com d'urgent realització, tant per motius de conservació i manteniment, com per altres motius, sempre que així es justifique, i la urgència siga corroborada per l'òrgan competent en matèria de cultura.  
2. La documentació gràfica, que no implique tècniques analítiques.  
  
Article 8. Pla especial de protecció  
De conformitat amb el que prescriuen els articles 34.2 i 39.4 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, l'Ajuntament de Vilafamés haurà de redactar un pla especial de protecció de la present zona arqueològica en el termini d'1 any a comptar des de la publicació de la present declaració en el DOGV.  
  
  
ANNEX IV  
Delimitació literal de la zona arqueològica del jaciment Cova Matutano al terme municipal de Vilafamés (Castelló), descripció de les seues parts integrants o consubstancials i valors patrimonials que justifiquen la declaració.  
  
1. Denominació Principal: Cova Matutano.  
2. Localització  
Província: Castelló  
Comarca: la Plana Alta  
Municipi: Vilafamés  
3. Delimitació literal del jaciment  
La Cova Matutano es troba al terme municipal de Vilafamés (Castelló), localitzada en el full núm. 616 (30-24)-517 (31-24), Vilafamés, corresponent al mapa d'escala 1:50.000 de l'Institut Geogràfic i Cadastral d'Espanya. Es troba situada en els 40° 06- 50?- de latitud N i 3° 38- de longitud E del meridià de Madrid.  
Els jaciments Cova del Tossal de la Font i Cova Matutano consten amb anotació única preventiva amb el número Z-P-J-10-0827946-70028 en el Registre de Béns immobles d'Interés Cultural del Ministeri d'Educació, Cultura i Esport, amb la categoria de zona arqueològica.  
  
Cova Matutano apareix ressenyada en el Catàleg de béns i espais protegits del terme municipal de Vilafamés (2003) amb el codi de fitxa Q-3, amb categoria arqueològica i un nivell de protecció integral. La cova està situada, aproximadament, a 114 metres de la Cova del Tossal de la Font.  
Antecedents jurídics (juntament amb la Cova del Tossal de la Font):  
Incoació: 19 de gener de 1998  
Publicació de la incoació: 27 de febrer de 1998  
3.1. Ubicació  
El jaciment es troba situat en les següents coordenades:  
Dàtum: ETRS 89  
Fus 30N  
UTMe: 751299  
UTMn: 4444496  
Altura: 315 m.s.n.m.  
3.2. Referència cadastral:  
3937903XY4565Q8165FB. Sòl urbà, carrer de Sant Antoni, 68 (Vilafamés).  
Illa: 1346612YK5414G Parcel·la: 12  
La cavitat s'estendria, com a mínim, per les referències cadastrals 12743A681705329873XF i 55177I571344259893AW, parcel·la 250 del polígon 10 (paratge Font Piques de Vilafamés).  
4. Justificació de la delimitació del jaciment arqueològic declarat zona arqueològica  
Situat als afores de Vilafamés, però dins del nucli urbà, es troba a l'interior d'un pati-corral posterior d'un antic molí d'oli que va ser propietat de la família Matutano (d'ací el nom del jaciment).  
  
Els nivells més recents del jaciment van ser buidats durant la construcció del molí i es va trencar gran part de la visera de la cova per a poder edificar-lo, per això part del jaciment està per davall del sòl actual. La utilització posterior de la cavitat com a corral va provocar la destrucció parcial del nivell superficial, i alhora la construcció de l'habitatge també va poder alterar la morfologia de la cavitat i la superfície d'ocupació del lloc habitacional.  
5. Descripció del jaciment declarat, de les parts integrants o consubstancials i determinació dels seus valors  
Cova Matutano és una cavitat xicoteta que s'obri en direcció NO i està constituïda per una única sala de planta irregular, amb una extensió de 105 m², aproximadament, i reblida de sediments, que deuen formar part d'algun sistema càrstic relacionat amb la veïna cova del Tossal. Té un eix longitudinal que mesura 13 metres i el transversal, 8 metres. A la part central s'observen grans blocs caiguts de la cúpula de la cavitat.  
  
El jaciment ha sigut excavat des de finals de la dècada dels anys setanta del segle xx pel SIAP de Castelló.  
5.1. Parts integrants. Nivells arqueològics  
L'assentament de Cova Matutano va tindre un llarg període ocupacional, però, tant el mode de vida com l'hàbitat dels seus ocupants al llarg dels aproximadament 3.000 anys d'existència, no va patir canvis bruscos, i va anar transformant-se gradualment, tant en la seua cultura material com en l'estratègia de producció econòmica caçadora recol·lectora.  
  
Seguint Olària, i d'altres, es pot dir que el registre material arqueològic de Cova Matutano documenta la transició del magdalenià superior (una de les últimes cultures del paleolític superior a Europa occidental que es va estendre al llarg del Würm IV, amb seqüència alterna de clima fred i sec, i fresc i humit) i l'epimagdalenià.  
  
S'hi han documentat dues fases evolutives clares, la més antiga es correspon amb el magdalenià superior IV (avançat), en què la indústria es caracteritza per arpons, varetes, atzagaies i una preponderància de burins sobre raspadors. Hi segueix una fase més recent, que pertany al magdalenià superior V-VI, amb atzagaies, arpons i puntes, amb més raspadors que burins i amb art moble geomètric i naturalista.  
  
S'hi documenta un canvi industrial respecte als nivells inferiors que es materialitza en l'augment del nombre de raspadors, el descens de burins i de la indústria en matèria dura animal, així com el creixement de l'utillatge microlaminar de dors, de les osques i denticulats i, sobretot, de les truncadures. Les gents de l'epimagdalenià a penes van introduir canvis en l'instrumental de treball; això sí, van augmentar els instruments denticulats que facilitaven el treball d'objectes d'os i fusta.  
  
S'hi evidencien gran quantitat de cudols gravats, alguns fragmentats, amb figuracions estilitzades d'animals -cèrvids i bòvids- mitjançant traços molt fins. No hi ha, doncs, cudols que es puguen identificar exclusivament com a ?artístics- o amb incisions figuratives; les incisions figuratives estan emmascarades per incisions d'ús, així com per accions successives de percussió, fregament i desgast superficial. Van ser eines que abans d'usar-les per a dur a terme aquestes accions van ser decorades. Els senyals de percussió en els extrems de les peces són molt significatius. Alguns dels cudols podrien haver servit, posteriorment al gravat, com a suports o encluses per a facilitar el tall i especejament de la carn.  
Apareix freqüentment ocre en els nivells en què van ser trobats els cudols, la qual cosa pressuposa una certa associació entre l'ús dels cudols i el mateix pigment.  
5.2. Determinació dels seus valors  
El jaciment disposa d'un ampli grup de datacions absolutes, amb un extraordinari conjunt industrial en pedra i os i alguns elements d'adorn excepcionals que fan d'aquest enclavament un lloc de gran valor cultural per a documentar les societats caçadores recol·lectores valencianes del tardiglaciar.  
Està considerat un dels grans jaciments del nord de la Comunitat Valenciana en el qual podem evidenciar, principalment, el pas entre el magdalenià i l'epimagdalenià, ja que aporta una informació única per a l'estudi dels últims mil·lennis del paleolític superior (66.987-36.058 ANE) en el vessant mediterrani (plistocé) amb ocupacions humanes que ens permeten documentar, en general, un dels períodes pitjor coneguts de la prehistòria.  
El jaciment es pot identificar com un assentament humà no permanent. Des d'aquesta perspectiva, les restes de cudols decorats documentats estan vinculades a treballs específics que requereixen aplicar tècniques com la percussió, el tall, el fregament i, eventualment, l'aplicació d'ocre. Tot això inclina a tractar-los com a mers instruments o eines aplicats a funcions en què intervenen aquestes activitats.  
  
El paquet arqueològic, amb objectes lítics, ossis i artístics, permet determinar les pautes pròpies d'explotació del territori pels grups de caçadors recol·lectors del final del paleolític, i permet reconstruir estratègies de captació i gestió de recursos i d'explotació territorial, així com inferir hipòtesis relatives als processos d'especialització i diversificació d'aquests recursos, d'elecció d'hàbitat i de demografia. Aporta informació de pes sobre els criteris d'elecció d'hàbitat per part de les societats del tardiglaciar recent, fet que confirma la importància de l'elecció com a lloc d'habitació de coves o llocs situats en el límit d'ecosistemes diferents. Des dels llocs com la cova Matutano es podia depredar o recol·lectar àrees diferents amb recursos diversos. Es tracta, per això, de les primeres societats d'economia d'ampli espectre, molt anterior al neolític.  
Les restes faunístiques donen a conéixer la importància de l'aportació de preses xicotetes, com el conill, i la diversitat d'espècies depredades, la qual cosa difereix dels paradigmes vigents fins al moment del seu estudi, que tractaven d'explicar l'últim tram cronològic de les societats caçadores recol·lectores com una carrera cap a l'especialització de les captures.  
Estableix una seqüència industrial distinta de la que mantenia la investigació fins fa uns anys, caracteritzada per l'aparició primerenca d'aspectes culturals que fins a aquest moment s'atribuïen a l'epipaleolític, però que les datacions de Cova Matutano assenyalen que ja estaven presents al final del paleolític superior. Aquests aspectes van donar lloc a la caracterització industrial de l'epimagdalenià.  
5.3. Cronologia  
La primera etapa de l'hàbitat de Cova Matutano correspon a un moment climàtic de la glaciació Würm, fase IV, amb períodes freds i secs, que alternen amb moments humits. La segona constitueix una perduració atenuada de l'anterior amb augment de les fases humides i una temperatura lleugerament càlida, episodi conegut com l'oscil·lació de Blling.  
En els nivells de Cova Matutano es van obtindre diverses datacions que mostren una gradació que va des del 77.253-56.890 cal BP (12.520±350 BP), del nivell 3 del sector II, al 86.214-45.328 cal BP (11.410±610 BP), del nivell 2 del mateix sector.  
Si bé és cert que algunes d'aquestes datacions han sigut criticades per alguns investigadors a causa d'algunes incoherències amb la seqüència estratigràfica (Villaverde, 1985 i 1990; Casabó i Rovira, 1987-1988, Casabó, 2004), aquest fet no invalida les característiques generals evolutives de la seqüència arqueològica i la important informació que es pot extraure del jaciment.  
  
  
ANNEX V  
Delimitació literal de l'entorn de protecció   
de la zona arqueològica del jaciment Cova Matutano  
  
A) Justificació de la delimitació proposada  
L'entorn de protecció del bé d'interés cultural queda definit, tant literalment com gràficament, en els annexos adjunts que formen part de la present resolució. La documentació complementària consta en l'expedient.  
Els criteris utilitzats per a establir l'entorn de protecció es basen en la legislació vigent en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, en relació amb l'establiment d'entorns mínims de protecció per a immobles situats en àmbits periurbans: l'espai resultant de sumar a l'illa on se situa l'immoble, els espais públics que hi confronten i les illes que entren en contacte amb aquests espais públics segons la disposició transitòria primera (establiment d'entorns mínims de protecció per a immobles) de la Llei 5/2007, de 9 de febrer, de la Generalitat, de modificació de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, d'acord amb els criteris següents:  
  
- Topogràfics i paisatgístics. Zona rústica i zona urbana.  
- Arqueològics: l'àmbit comprén la mateixa zona arqueològica del jaciment i les àrees limítrofes susceptibles d'altres noves troballes relacionades.  
- Administratius: delimitació d'un polígon irregular que forma l'entorn del jaciment arqueològic i que transcorre per algunes llindes de les construccions urbanes que en faciliten la definició.  
B) Delimitació literal de l'entorn de protecció  
Es delimita per un polígon irregular que comprén un espai amb sòl tant rústic com urbà.  
Parcel·les afectades. Terme municipal de Vilafamés (Castelló).  
Polígons. Parcel·les. Referències cadastrals. Carrer i número.  
Rústics. Paratge Font Piques:  
 21802V038572460215ON: Polígon 10 Parcel·la 250 (part). Parcel·la, a efectes cadastrals, amb immobles de diferent classe (urbans i rústics).  
 48714S019235026524TB: Polígon 10 Parcel·la 250 (part). Parcel·la, a efectes cadastrals, amb immobles de diferent classe (urbans i rústics).  
  
Urbans:  
 Illa 13820, parcel·les 47, 46, 45; corresponents als números 1, 3, 5 i 7, respectivament, del carrer de Sant Antoni.  
 Illa 13864, parcel·les 10, 11, 12, 13, 14, 15, 16; corresponents als números 72, 70, 68, 66, 64, 62 i 60, respectivament, del carrer de Sant Antoni.  
  
 Referències Cadastrals Carrer i número  
 5002088EU3204H6756FQ C/ Sant Antoni, 1  
 8454774LN6993G8353RW C/ Sant Antoni, 1  
 9913581UK4367H5740JW C/ Sant Antoni, 1  
 6496312SG8206B5754MU C/ Sant Antoni, 1  
 4868423CN0819D1224UC C/ Sant Antoni, 1  
 4618073LG0201Z8276HR C/ Sant Antoni, 1  
 3079204BP8437N9275WP C/ Sant Antoni, 3  
 6890336AN1242Z0354EE C/ Sant Antoni, 5  
 3093267DL5229W5577AG C/ Sant Antoni, 7  
 2430845EW4321Q3479YQ C/ Sant Antoni, 60  
 4499152HI5758T3540HG C/ Sant Antoni, 62  
 6174618WJ9184F5466ZM C/ Sant Antoni, 64  
 5651385IU2962W6097ZI C/ Sant Antoni, 66  
 5245089EG6613T4713KD C/ Sant Antoni, 68   
 (entrada a Cova Matutano)  
 2866841MM3832Q6961DF C/ Sant Antoni, 70  
 6519544BN0767Y1691VB C/ Sant Antoni, 72  
  
A més:  
Zona de via pública emmarcada per l'espai existent entre els immobles que van des de la referència cadastral 3631790KP6744Z6306ZA (c/ Sant Antoni, 72) i la referència cadastral 9183066TT6466A3606FA (c/ Sant Antoni, 7), fins a la referència cadastral 2565494JN6406H8126QC (c/ Calvari, 1) enfront de la referència cadastral 2154357SH3520L1673FI (av. Fabián Ribes, 4).  
  
Línia delimitadora: Sentit horari.  
Origen Punt A1: Coordenades 751301/4444531 situades en la mitgera dels edificis del c/ Sant Antoni, 72 (4826496FW3391E8145GW-Illa 1346612YK5414G-) i carrer de Sant Antoni, 74 (9535445AW6784C8223BG-Illa 1346617YK5414G-) en la intersecció amb la via pública (c/ Sant Antoni).  
Fus 30N ETRS 89  
Punts. Coordenades X/Y.  
  
 Punts X Y  
 A1 561233 4444531  
 2 820044 4444516  
 3 641541 4444472  
 4 818929 4444466  
 5 479662 4444465  
 6 903235 4444483  
 7 970163 4444489  
 8 000466 4444490  
 9 037823 4444495  
 37 306224 4444495  
 39 977738 4444494  
 20 407024 4444506  
 05 407489 4444508  
 67 039130 4444526  
 36 364422 4444523  
 90 525343 4444529  
 24 774972 4444532  
 73 598570 4444542  
 12 567383 4444535  
  
Es delimita un polígon irregular que conforma l'entorn de la zona arqueològica del jaciment de Cova Matutano.  
Des del punt d'origen (punt A 1) en les coordenades 751301/4444531 es dirigeix en direcció SE per la mitgera de les referències cadastrals 8773973LF7400Q2902JM (c/ Sant Antoni, 72) i 5449482IE1752H7593YW (c/ Sant Antoni, 74) travessant la parcel·la 250 del polígon 10 (referències cadastrals 82686K668157090561ID i 53052Y574637275280AZ) fins a arribar a les coordenades 751324/4444516 situades en la intersecció d'aquesta parcel·la amb la parcel·la 178 del polígon 10 (referència cadastral 37497I269804667941LA).  
Es dirigeix en direcció SO pel límit de les parcel·les rústiques 250 i 178, fins a arribar a les coordenades 751304/4444466. Es dirigeix cap a l'O fins a les coordenades 751289/4444465 situades en la intersecció de les referències cadastrals 7145516TB0545I1682WR (habitatge situat al c/ Sant Antoni, 60) i la 7690105AT1542Z6607UO (habitatge situat al c/ Calvari, 1) amb la parcel·la 250 del polígon 10. Des d'aquest punt, per la mitgera de les anteriors referències cadastrals, i travessant la via pública del carrer de Sant Antoni, arriba fins a les coordenades 751251/4444489.  
Continua cap al NE vorejant la via pública fins a les coordenades 751267/4444506 en la intersecció d'aquesta via pública amb els edificis situats al carrer de Sant Antoni, 1 i l'avinguda de Fabián Ribes, 6. Seguint en direcció NE es dirigeix per la mitgera que separa l'immoble del carrer de Sant Antoni, 1, amb el situat a l'avinguda de Fabián Ribes, 8 fins a les coordenades 751273/4444526 (intersecció dels immobles situats a l'av. Fabián Ribes, 10 i 12, i c/ Sant Antoni, 3).   
  
En direcció NO arriba fins al punt d'intersecció amb els immobles situats al carrer de Sant Antoni, 5, a l'avinguda de Fabián Ribes, 12 (referències cadastrals 7814330YG5959N1307NI-7868695SG4650H4495HF-6957267FP8589L7220OH) i 14 (referència cadastral 5817958FM4035G1983TM) en les coordenades 751273/4444526. Segueix en direcció N per les mitgeres dels edificis situats a l'avinguda de Fabián Ribes, 14 (3186732CB6537A0429CD), carrer de Sant Antoni, 7 (referència cadastral 6674258GR6866L5977GP) i 5 (referència cadastral 0606160DH1075Z5290RE) fins a les coordenades 751284/4444529. Des d'aquest punt es dirigeix cap a l'E per les mitgeres del sòl urbà del carrer de Sant Antoni (referència cadastral 9646287PY4719N0720AM) i carrer de Sant Antoni, 7 (referència cadastral 5018798UU1148Y5112OF) en les coordenades 751297/4444535. Travessa la via publica del carrer de Sant Antoni fins a arribar al punt d'origen A1.  
  
  
  
ANNEX VI  
Normativa de protecció de la zona arqueològica   
de Cova Matutano i del seu entorn  
  
Article 1. Règim de la zona arqueològica  
El jaciment arqueològic de Cova Matutano, al terme municipal de Vilafamés (Castelló), és un bé d'interés cultural, amb la categoria de zona arqueològica, es regirà pel que disposa la secció segona del capítol III del títol II de Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, per als béns immobles d'interés cultural, així com pels plans especials, o instruments urbanístics d'anàleg contingut que, si escau, s'aproven. Qualsevol actuació que s'hi pretenga realitzar està sotmesa a la preceptiva autorització de la direcció general competent en matèria de cultura amb caràcter previ a l'inici i a l'atorgament de llicència municipal, si escau, quan aquesta resulte preceptiva, sense perjudici de l'íntegra aplicabilitat al referit jaciment del títol III de la Llei 4/98, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, i del Decret 107/2017, de 28 juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de regulació de les actuacions arqueològiques a la Comunitat Valenciana.  
  
  
Article 2. Usos permesos  
Els usos permesos seran tots aquells que contribuïsquen a la investigació, la posada en valor, el gaudi patrimonial del bé, així com els usos històrics comuns o els existents en l'actualitat. L'autorització particularitzada d'ús es regirà pel que disposa l'article 18 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
  
  
Article 3. Règim d'intervenció en l'entorn  
Qualsevol intervenció que pretenga realitzar-se en l'entorn de protecció de la zona arqueològica, excepte les que manifestament manquen de transcendència patrimonial, requerirà l'autorització prèvia de la conselleria competent en matèria de cultura. Aquesta autorització s'emetrà aplicant els criteris de la present normativa i, si no és possible, els enumerats en els articles 38, 39, 58 i següents de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià. La proposta d'intervenció haurà de definir-ne l'abast i anar acompanyada de la documentació tècnica oportuna que permeta l'avaluació patrimonial. També haurà d'especificar la ubicació parcel·lària, així com adjuntar les fotografies que permeten constatar la situació actual i la seua transcendència patrimonial. Transcorregut el termini de tres mesos la sol·licitud s'entendrà denegada per silenci administratiu.  
  
Article 4. Preservació del paisatge històric, arqueològic i dels béns que el conformen  
A fi de preservar el paisatge al qual s'associa la zona arqueològica i la integritat d'aquest:  
1. Les construccions confrontants i existents en l'entorn de protecció de la zona arqueològica no podran augmentar el volum edificat. L'acabat exterior haurà d'ajustar-se a l'ambient rústic en el qual estan situats. Tot això sense perjudici de l'aplicació de l'article 21 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, a aquests immobles.  
En la part de l'entorn no urbanitzada, ni transformada, es preservarà l'ambient rural característic de l'àmbit, preservant-lo en general de l'edificació.  
2. Queden expressament prohibits, com a regla general, l'abocament de residus i els moviments de terres i excavacions amb incidència paisatgista, excepte aquells moviments que siguen necessaris per a l'estudi i conservació del jaciment.  
3. Totes les intervencions sobre els immobles existents en l'entorn han d'incloure les cauteles arqueològiques previstes en l'article 62 de la Llei del patrimoni cultural valencià. En qualsevol cas, les actuacions arqueològiques hauran de ser autoritzades per la conselleria competent en matèria de cultura, d'acord amb l'article 60 d'aquesta llei, per a la salvaguarda del patrimoni d'aquesta índole que incorpora l'àmbit.  
  
4. Es prohibeixen les senyalitzacions de tipus publicitari, l'emmagatzematge a l'aire lliure de materials i l'abocament de residus.  
  
Article 5. Limitació de l'accés  
Es prohibeix l'accés amb vehicles motoritzats a zones o vials inclosos en l'entorn que en l'actualitat no es troben asfaltats, amb l'excepció dels vehicles d'ús agrícola, ramader, forestal i patrimonial.  
  
  
Article 6. Intervencions arqueològiques  
Per a la realització d'intervencions arqueològiques en el jaciment declarat bé d'interés Cultural i el seu entorn es requerirà, de conformitat amb l'article 20 del Decret 107/2017, de 28 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de regulació de les actuacions arqueològiques a la Comunitat Valenciana, la presentació d'un pla general investigació que contindrà la descripció detallada dels objectius del pla, les fases d'execució i la duració d'aquestes, així com una proposta motivada d'àrea de reserva arqueològica del jaciment, segons el que disposa l'article 66 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià. El pla general d'investigació haurà de ser autoritzat per l'òrgan competent en matèria de cultura. El pla general d'investigació no serà necessari per a les següents intervencions arqueològiques:  
  
1. Les que es manifesten com d'urgent realització, tant per motius de conservació i manteniment, com per altres motius, sempre que així es justifique, i la urgència siga corroborada per l'òrgan competent en matèria de cultura.  
2. La documentació gràfica, que no implique tècniques analítiques.  
  
Article 8. Pla especial de protecció  
De conformitat amb el que prescriuen els articles 34.2 i 39.4 de la Llei 4/98, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, l'Ajuntament de Vilafamés haurà de redactar un pla especial de protecció de la present zona arqueològica en el termini d'1 any a comptar des de la publicació de la present complementació en el DOGV.