Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5703, del 14-02-2008 (2008/1664)

RESOLUCIÓ de 25 de gener de 2008, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracións d'impacte ambiental, corresponent als municipis Náquera, Sagunt, Alacant, Vila-real, Guardamar del Segura, Onda i Vall d'Alba.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5703

Data del DOGV
:   14-02-2008

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2008/1664


Data del document
:   25-01-2008

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Guardamar del Segura
    * Nàquera
    * Onda
    * Vall d'Alba
    * Vila-real
    * Sagunt
    * Alacant
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 25 de gener de 2008, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracións d'impacte ambiental, corresponent als municipis Náquera, Sagunt, Alacant, Vila-real, Guardamar del Segura, Onda i Vall d'Alba. [2008/1664]  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental.  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracions en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.  
En virtut d'això, he resolt:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent a l'expedients 170/05-AIA Náquera, 294/04-AIA Sagunt, 217/05-AIA Alacant, 135/05-AIA Vila-real, 342/04-AIA Guardamar del Segura, 181/05-AIA Onda, i 198/05-AIA Vall d'Alba, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.  
València, 25 de gener de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 170/05-AIA  
Títol: Planta integral per a la gestió ambiental de recursos naturals a Náquera.  
Promotor: José Vicente Estellés Doménech  
Autoritat substantiva: conselleria de Territori i Habitatge  
Localització: Náquera, polígon 26, parcel·la 752 (València)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista  
L'objecte del projecte és la instal·lació d'una planta de valoració de residus vegetals procedents de restes de poda de jardins públics i privats, residus de silvicultura i restes de poda agrícola i forestal. En particular, els residus valorats seran:  
- 20 02 01 Residus biodegradables (de parcs i jardins, inclosos els residus de cementeris).  
- 02 01 03 Residus de teixits vegetals.  
- 02 01 07 Residus de silvicultura.  
Els quals s'assimilen a residus urbans. S'estima una quantitat anual de residus gestionats de 3500 t.  
El procés desenvolupat consta dels passos següents:  
- Recepció i classificació de la matèria primera. Si arribaren troncs grossos, serien trossejats i apilats per a la seua venda.  
- Trituració-desfibril·lació del material classificat. El producte triturat se separarà en fi i gros o estellat:  
1. El triturat fi es destinarà a compostatge, segons el procediment següent:  
- Apilament del producte per a facilitar el procés de compostatge  
- Humidificació i voltejos per a accelerar-ne el procés  
- Eixida de compost  
2. El triturat gros o estellat serà destinat a crema per un gestor autoritzat o a transformació en briquetes.  
La parcel·la seleccionada per a la ubicació de l'activitat té una superfície de 9.527 m² i està situada en sòl no urbanitzable. S'accedeix per camí existent de propietat municipal. El 50% de la superfície es destina a regeneració de la vegetació i la resta serà on se situen les instal·lacions. Aquestes constaran d'oficines per a control d'entrada i eixides i lavabos, que ocuparan una superfície de 15 m²; una solera de formigó de 1.000 m² (consistència plàstica amb mallat d'acer electrosoldat sobre capa d'arena de 15 cm de grossària i làmina de polietilé) amb un pendent de l'1% perquè s'evacuen els lixiviats cap a la bassa de recollida, de 8 m².   
La maquinària emprada en la planta serà una pala carregadora i una trituradora.  
El subministrament d'aigua es farà per connexió a la xarxa, l'energia per a oficina i lavabos s'obtindrà per mitjà de plaques solars i les aigües residuals dels lavabos es portaran a una fossa sèptica que serà buidada per una empresa gestora.  
El promotor justifica l'actuació en el marc de la legislació forestal, per considerar que es duran a terme activitats de millora de processos d'obtenció, transformació i comercialització de productes econòmics de la forest.  
2. Alternatives  
No es presenten alternatives al projecte.  
Afeccions legals  
La parcel·la en què s'ha de situar la instal·lació està classificada com a no urbanitzable, per la qual cosa s'haurà d'obtenir la preceptiva declaració d'interés comunitari de l'òrgan competent en matèria d'ordenació del territori i urbanisme.  
Així mateix, la parcel·la apareix cartografiada en el Pla general d'ordenació forestal de la Comunitat Valenciana, aprovat pel Decret 106/2004, de 25 de juny, del Consell de la Generalitat. Així, li resulta d'aplicació la normativa vigent en matèria forestal.  
El límit oest està delimitat pel barranc del Cirer, per la qual cosa s'han de complir els condicionants establits en el RD 849/1986, d'11 d'abril, pel qual s'aprova el Reglament del domini públic hidràulic i la resta de legislació relacionada.  
L'activitat realitzada en l'empresa queda regulada per la Llei 10/1998, de 21 d'abril, de residus i per la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus de la Comunitat Valenciana. En aplicació d'aquestes disposicions, l'activitat està sotmesa a règim d'autorització administrativa per l'òrgan competent en matèria ambiental de la Comunitat Valenciana. A aquest efecte, hauran de sol·licitar-se les corresponents autoritzacions administratives, atorgades per la Direcció General de Qualitat Ambiental de la conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana.  
Segons s'estableix en la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica i en el Decret 266/2004, de 3 de desembre, pel qual es desenvolupa aquesta, la indústria comptarà amb un llibre de control en què figuraran els informes corresponents a les auditories acústiques que periòdicament haurà de realitzar.  
El RD 9/2005, de 14 de gener, en l'annex I, enumera les activitats potencialment contaminants del sòl entre les quals es troba el reciclatge de rebutjos no metàl·lics (CNAE 37,20) i altres grups entre els quals es podria trobar l'activitat considerada. Així, el titular de l'activitat està obligat a comprovar-ne la inclusió en l'esmentat annex i si és el cas, remetre un informe preliminar de situació a l'òrgan autonòmic competent, segons es recull en l'article 3.1. de l'esmentada norma.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que escaiga obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important per l'actuació.  
Segons certificat emés per l'Ajuntament de Náquera (al qual es fa referència en apartats següents) l'actuació prevista és compatible amb el planejament vigent.   
No obstant això, la parcel·la se situa en un entorn sensible:  
- Afronta amb el barranc del Cirer.  
- Afronta amb una zona boscosa de pi i matoll.  
- Es tracta d'un entorn protegit pels seus valors natural, paisatgístic i ecològic.  
- Està inclosa en la cartografia que delimita el sòl forestal.  
- Limita amb el PORN del parc natural de la Serra Calderona.  
La zona que s'ha d'ocupar (menor al 50% de la parcel·la) està coberta per vegetació arbustiva i herbàcia que desapareixerà amb l'ocupació del sòl.   
El medi aeri pot veure's afectat per l'emissió de pols i els gasos emesos pels vehicles de transport i maquinària de l'activitat.  
Les aigües subterrànies poden veure's afectades per l'abocament fortuït d'aigües residuals i lixiviats. A més, segons la cartografia del territori de la Comunitat Valenciana, es tracta d'una zona de vulnerabilitat alta d'aqüífers.  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants  
En l'estudi d'impacte ambiental, es contemplen els següents impactes possibles:  
- Impacte visual de la instal·lació  
- Alçament de pols per les labors d'adequació del terreny  
- Generació de residus durant les obres  
- Augment de l'erosió del terreny per aigües pluvials  
- Emissió de gasos de maquinària  
- Pols causada pel trasbals de camions  
- Olis generats pel manteniment de la maquinària  
Es considera que la principal acció impactant és el condicionament de la parcel·la. Durant el funcionament de la instal·lació, l'impacte de més rellevància és la contaminació del sòl i les aigües subterrànies en cas d'un abocament accidental de lixiviats.   
Respecte al patrimoni històric nacional, s'ha realitzat per part del promotor un informe d'intervenció arqueològica, previ a l'obra de construcció de la planta, a l'efecte de descartar qualsevol possible afecció.   
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental  
Les mesures correctores proposades són:  
- Reg del terreny previ a la realització de labors de neteja d'herbes com també de les zones de circulació de vehicles, per a evitar l'alçament de pols.  
- Canalització de les aigües pluvials, per a evitar l'erosió del terreny.  
- Anivellament de la parcel·la, en la zona de compostatge, per a dotar-la d'un pendent de l'1% que dirigisca els lixiviats a la bassa d'emmagatzemament. Aquests lixiviats es reutilitzen per a la humidificació dels residus.   
- S'empraran contenidors durant la fase de construcció de la instal·lació per a recollir els residus i recipients produïts  
- Es condicionarà una zona per a la realització dels canvis d'oli dels camions a fi d'evitar la contaminació del sòl. Els olis es gestionaran convenientment, a través d'empreses autoritzades.  
No es generaran olors, ja que la descomposició de les restes vegetals serà en condicions aeròbiques.  
Com a mesura compensatòria es destaca la regeneració vegetal del 50% de la parcel·la no ocupat, per mitjà de la plantació d'arbres propis de la zona, en la meitat sud.  
Així mateix, el subministrament d'energia elèctrica per a l'oficina i lavabos es realitzarà per mitjà de la instal·lació de plaques solars.  
Respecte al programa de vigilància ambiental proposat, no estableix cap mesura concreta de seguiment. En aquest sentit, serà necessari comprovar l'adopció de les mesures correctores i la seua eficàcia i el control dels factors ambientals considerats en l'estudi d'impacte ambiental.  
Tramitació administrativa  
El 26 de setembre de 2005, es va rebre en l'Àrea d'Avaluació Ambiental de la Direcció General de Gestió del Medi Natural, nota interna de l'Àrea de Residus de la Direcció General de Qualitat Ambiental, per la qual es remet l'expedient d'autorització de les operacions de valoració de residus no perillosos. L'esmentat expedient conté:  
- Projecte bàsic i d'execució de planta integral per a la gestió ambiental de recursos naturals a Náquera.  
- Aclariments al projecte de planta integral per a la gestió ambiental de recursos naturals a Náquera.  
- Annexos al projecte de planta integral per a la gestió ambiental de recursos naturals a Náquera, que inclou l'avaluació d'impacte ambiental de l'activitat.  
- Còpia de la sol·licitud de llicència d'activitat, amb data entrada en l'Ajuntament de Náquera l'11 d'agost de 2005.  
Posteriorment, s'han anat adjuntant els documents següents:  
- Resposta a consulta realitzada a la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial, adjuntant informe del Servei d'Ordenació Sostenible del Medi en què s'emet informe favorable l'execució del projecte de referència, exclusivament des del punt de vista de la seua afecció a espais protegits o d'interés per a la conservació del medi natural.  
- Memòria valorada per a obra de farciment de parcel·la 752, polígon 2, del terme municipal de Náquera, presentada pel promotor.  
- Text de l'al·legació presentada per M. del Carmen Mir, remesa per la Direcció Territorial de València d'aquesta conselleria.  
- Escrit de l'Ajuntament de Náquera pel qual es comunica que l'expedient ha sigut sotmés a exposició pública en el DOGV i s'hi adjunta l'informe tècnic realitzat en resposta a l'al·legació rebuda.   
- Certificat de compatibilitat urbanística del secretari de l'Ajuntament de Náquera, amb el vistiplau de l'alcalde, en el qual s'indica que l'actuació prevista és compatible amb el planejament vigent.  
- Còpia de l'escrit de remissió a la Unitat d'Inspecció de Patrimoni Historicoartístic de l'informe d'intervenció arqueològica realitzat pel promotor.  
- Còpia de la resolució de 31 de gener de 2006, del comissari d'aigües de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, per la qual s'emet informe favorable la instal·lació i s'estableixen una sèrie de condicionants. S'indica expressament que l'autorització no inclou la necessària per a la utilització de la neteja prevista en l'oficina, el qual necessitarà una tramitació independent.  
Consideracions jurídiques  
La Llei 2/1989, de 3 de març, en l'annex I, relaciona els projectes subjectes a avaluació d'impacte ambiental, entre els que es troben les instal·lacions de tractament o eliminació de rebutjos i residus sòlids urbans (epígraf 6.a).  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, l'activitat Planta integral per a la gestió ambiental de recursos naturals, promoguda per José Vicente Estellés Doménech al terme municipal de Náquera, sempre que aquesta es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental.  
Segon  
Com a condicions addicionals que s'han de complir, prèviament a l'obtenció de la preceptiva autorització administrativa per a exercir l'activitat, s'estableixen les següents:  
1. La bassa de lixiviats haurà de fabricar-se en formigó hidrofugat i estar coberta (amb pas d'home per a neteja i accés) per a evitar-hi l'entrada d'aigua de pluja i el desbordament. Se n'haurà d'acreditar l'estanquitat per un tècnic competent, a fi de sol·licitar a l'autoritat competent la preceptiva autorització d'abocament. Haurà d'obtenir-se, així mateix, la corresponent autorització per a la utilització de la neteja prevista.  
2. Hauran de preveure's les mesures contraincendis necessàries, d'acord amb la càrrega tèrmica corresponent a la capacitat màxima de restes vegetals que pot acumular la planta. A aquests efectes, d'acord amb els articles 146 i 147 del Decret 98/1995, de 16 de maig, l'acumulació de qualsevol tipus de residus agrícola o forestal i la utilització de grups electrògens, motors, equips elèctrics o d'explosió requerirà amb l'autorització prèvia del director dels Serveis Territorials de la conselleria competent al medi ambient. Serà necessari estar en possessió de l'esmentada autorització amb anterioritat al començament de les obres d'execució de la planta i de l'entrada en funcionament d'aquesta.   
3. Previ a l'inici de l'actuació, s'haurà d'estar en possessió de l'informe favorable de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, que en aplicació de l'article 62.2 de la Llei 4/98, determinarà la viabilitat patrimonial de l'actuació o les condicions a què ha de subjectar-se necessàriament aquesta.  
4. La gestió posterior dels lixiviats que es retiren de la bassa serà duta a terme per una empresa gestora autoritzada.  
5. La maquinària emprada en la instal·lació haurà de posseir el marcat CE.  
6. Per a procedir a la repoblació proposada com a mesura compensatòria, serà necessari disposar de la preceptiva autorització concedida per l'òrgan forestal, segons s'estableix en l'article 27.3 de la Llei 3/1993, de 9 de desembre.   
7. S'haurà de procedir a la tanca perimetral de la zona on es du a terme l'activitat per mitjà de pantalla vegetal, a l'efecte de conservar el valor natural-paisatgístic-ecològic de l'entorn.  
8. El programa de vigilància ambiental preveurà, almenys, el control anual dels aspectes següents:  
- Evolució de la zona d'arbratge regenerada, procedint a la reposició d'aquells exemplars que no es desenvolupen.  
- Manteniment de la pantalla vegetal.  
- Absència total d'abocaments líquids al sòl, especialment lixiviats.   
- Control mensual de la capacitat de la bassa d'emmagatzemament de lixiviats.  
- Auditoria acústica a la posada en marxa, i en els terminis establits en la legislació autonòmica vigent.  
- Absència d'olors, i si és el cas, modificació dels paràmetres de treball per a la desaparició d'aquests.  
- Minimització de la pols i gasos emesos, per mitjà del correcte manteniment de la maquinària emprada i les zones de circulació.  
9. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a la Direcció General de Gestió del Medi Natural de la conselleria de Territori i Habitatge que establirà, si procedeix, l'aplicació de noves mesures correctores.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb allò que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 24 de febrer de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 294/04-AIA  
Promotor: Cultipeix, SL  
Autoritat substantiva: conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació  
Objecte projecte: Ampliació de granja marina de daurada, llobarro i corbina.  
Localització: Enfront de la costa de Sagunt (València)  
Descripció del projecte  
Descripció de les característiques més rellevants de les construccions o de l'activitat del projecte.  
Aquest projecte d'ampliació de granja marina té com a objectiu aconseguir una producció anual de 2.500 t amb el cultiu de daurada (1.700 t), llobarro (500 t) i corbina (300 t), i és aquesta última -la corbina- una espècie que s'introdueix com a alternativa de cultiu.  
Actualment, la producció en la instal·lació d'aquesta granja marina que té un volum de cultiu de 41.000 m³ (12 gàbies flotants de 22 metres de diàmetre) és de 500 t de daurada i llobarro.  
Es projecta aconseguir l'augment de la producció, conservant les condicions de cultiu de 10-13 kg./m³ de densitat mitjana, en un volum total de cultiu de 237.600 m³ mitjançant la col·locació de:  
24 gàbies de 25 metres de diàmetre en grups de 3x2, i  
6 gàbies aïllades de 50 metres de diàmetre.  
També es col·locaran 4 gàbies de 25 metres de diàmetre en un grup de 2x2 per a operacions de classificació, alliberament del peix de les xarxes, etc.  
Aquestes gàbies quedaran instal·lades dins de les 50 has de la superfície del polígon de concessió actual de domini públic marítim terrestre que està emplaçat enfront del port de Sagunt en una zona amb profunditats entre 28 i 32 metres. Les coordenades del punt central del polígon són 39º 39,353'N - 00º 9,666'W.  
Tramitació administrativa  
En data 9 de novembre de 2004 es rep del Servei Territorial d'Agricultura, Pesca i Alimentació a València l'estudi d'impacte ambiental del projecte d'ampliació d'una granja marina per a engreixament de peixos en la costa de Sagunt (València) de l'empresa Cultipeix, SL.  
En data 3 de desembre de 2004 es rep del Servei Territorial d'Agricultura, Pesca i Alimentació a València el projecte d'ampliació d'una granja marina per a engreixament de peixos en la costa de Sagunt. Les instal·lacions projectades no requereixen augment de la superfície del polígon de concessió de domini públic que té Cultipeix, SL.  
En data 14 i 17 de gener de 2005 es comunica al promotor i a l'Ajuntament de Sagunt del tràmit d'exposició pública de l'estudi d'impacte ambiental per part d'aquesta conselleria de Territori i Habitatge.  
Realitzada l'exposició pública de l'estudi d'impacte ambiental durant trenta dies hàbils, mitjançant un anunci publicat en el DOGV núm. 4934 de 28/01/05, no s'ha demanat cap al·legació a aquesta segons diligència de l'Ajuntament de Sagunt i certificat del cap del negociat d'Informació i Registre de la conselleria de Territori i Habitatge de data 15-04-05.  
Petició d'informe sectorial   
En data 4 de gener de 2005 s'efectua consulta al Servei de Qualitat d'Aigües de la Direcció General de Qualitat Ambiental d'aquesta conselleria.  
Informe sectorial  
El Servei de Qualitat d'Aigua en l'informe d'aquest de data 7 de juny de 2005 considera que:  
La producció prevista anual en ple rendiment passaria de les 550 t/any de la instal·lació original a 2.500 t/any: 1.700 t de daurada, 500 t de llobarro i 300 t de corbina.   
La quantitat de pinso utilitzat en el cultiu passaria de 950 t/any a 5.490 t/any, amb la qual cosa els residus passarien de 183 t/any a 1.057 t/any, per tant la càrrega contaminant serà unes sis vegades major.   
Respecte al pla de vigilància ambiental presentat per l'empresa l'11 de maig de 2005 (núm. reg. 20383/07), els punts de mostratge seran 4, un en la instal·lació i els altres tres a 0,26 mn (500 m) a l'est, oest i sud d'aquesta, en cada un d'aquests punts hauran de prendre's 3 mostres en la columna d'aigua a les profunditats 0, -10 i -20 i a més la mostra del sediment.  
Haurà d'anotar-se la quantitat i el tipus de productes antibacterians o fungicides utilitzats en el cas de presentar-se algun tipus de malaltia i aquestes anotacions s'adjuntaran al PVA.  
Tenen l'obligació de remetre els resultats del pla de vigilància a la Direcció General de Qualitat Ambiental trimestralment, per a avaluar els resultats i controlar-ne la possible incidència en la qualitat de les aigües litorals.  
Transcorreguts dos anys des del funcionament de la instal·lació i de la remissió dels resultats del PVA, el peticionari podrà sol·licitar la modificació del pla de vigilància ambiental.  
Documentació complementària   
En data 10 d'octubre de 2005, l'empresa presenta els resultats de vigilància ambiental corresponents als mesos d'abril, juny i juliol de 2005.  
Consideracions ambientals  
L'ampliació projectada de la granja marina comprendrà la totalitat de la superfície del polígon de concessió (50 ha) que es troba, a profunditats de 28 a 32 metres, sobre fons d'arenes fines fangoses.  
Aquests fons fangosos i comunitats associades, molt estesos en la zona estudiada del lloc del polígon, tenen un valor ecològic escàs ja que no tenen interés per a la seua conservació. En canvi, les comunitats que són d'interés per a la seua conservació com les praderies de fanerògames i coral·ligen, per l'estat degradat de la zona en qüestió únicament queden en la zona d'estudi taques d'antigues praderies de Posidonia oceànica, en cotes inferiors a -20 m que estan allunyades de la instal·lació piscícola, i el coral·ligen de plataforma que es troba en la contornada de la instal·lació està fragmentat i distribuït irregularment.  
La incidència negativa més rellevant de l'activitat es deu a l'emissió dels residus generats pel cultiu en si (pinso no menjat, excrements,) que s'aboquen al medi marí i afecten la qualitat de les aigües i fons. Aquests residus incorporen al medi sòlids en suspensió i nutrients i causen alteracions en la columna d'aigua, amb efectes immediats (augment de terbolesa, eutròfia), i en el fons marí, amb efectes a mitjà o llarg termini per la sedimentació i acumulació de les partícules que aniran degradant-los fins a arribar a donar-se processos anaerobis.  
En conservar les condicions de cultiu de la instal·lació actual (500 t anuals) la taxa de sedimentació per unitat de superfície per a l'ampliació de la instal·lació continuarà sent semblant, amb valors per a les partícules de resta de pinso entre 3 i 5 g/m² d i per a partícules d'excrements de 20 g/m² d. El que varia substancialment és la superfície afectada i, amb ella, les aportacions netes que s'estimen en uns 810 t anuals de sòlids sedimentables. La major part d'aquestes partícules (al voltant del 80%) sedimentaran ràpidament sota de les gàbies i en els voltants d'aquestes, i a partir d'ací disminuirà amb rapidesa la taxa de sedimentació.  
En l'estudi d'impacte ambiental estimen mitjançant model matemàtic la zona d'influència de les gàbies sobre les biocenosis bentòniques. Vist de l'esmentat estudi una zona central d'uns 100 m de diàmetre de màxima influència de la contaminació provocada per la sedimentació de pinso i excrements, i una zona amb una influència menor que s'estendrà fins a uns 250 m de diàmetre al voltant de les gàbies grans (50 m diàmetre) i fins a uns 420 m de diàmetre en les unitats de 3x2 de les gàbies menors (25 m de diàmetre).   
La zona d'influència de la instal·lació afectarà els fons que comprenen el polígon de concessió i àrees annexes on es donarà la menor sedimentació, la biocenosi de tots aquests fons és la d'arenes fines fangoses.  
Els efectes dels nutrients, principalment nitrogen i fòsfor, sobre la qualitat de la columna d'aigua i les poblacions planctòniques es consideren poc significatius atés que la instal·lació s'ubica en una costa oberta i amb bona circulació, a més d'estar allunyada de la costa i zones de bany.  
Durant la fase de construcció el nombre més gran dels impactes que es produeixen es consideren compatibles i de baixa intensitat, ja que es restringeixen a la zona d'obres i quan aquestes finalitzen els seus efectes cessaran. Altres com l'efecte dels llasts i ancoratges en la dinàmica litoral es tipifica moderat, a causa de la duració d'aquests sobre el fons i la impossibilitat d'evitar-ho més que per la seua magnitud; i, és destacable en aquesta fase la valoració de sever a aquest efecte produït pels residus com a sever.  
Segons les conclusions de la vigilància ambiental realitzada en la granja actual, en tots els punts de mostratge, és bona la qualitat de l'aigua en la zona amb característiques oligotròfiques i, els sediments dels fons presenten característiques semblants amb algunes diferències no molt marcades en els existents sota les gàbies.  
Per a minimitzar l'efecte negatiu detectat s'hi estableixen mesures correctores i preventives.  
En la fase de construcció, per a confirmar que la col·locació dels llasts i ancoratges se situen sobre arenes fangoses es realitzarà una prospecció més detallada prèvia a la instal·lació d'aquestes, cartografiant els llocs d'ancoratge i les comunitats pròximes.  
Es mantindran en funcionament correcte els motors de les embarcacions per a evitar la contaminació provocada per l'emissió de combustibles, greixos, olis, gasos, etc. al medi marí.  
S'impedirà l'abandó de ferramentes i materials sobrants de l'obra tant en mar obert com en el recinte portuari. Concloses les obres es retiraran tots els residus generats i es traslladaran a uns abocadors autoritzats.  
En la fase de funcionament, per a reduir les pèrdues del pinso subministrat se n'optimitzarà la dosificació. Així mateix, s'haurà de realitzar un seguiment constant de les taxes d'ingestió per a ajustar la dosificació a cada època o període de creixement.  
Com a mesures addicionals se suggereix introduir-hi estructures: palangres en la zona d'influència de les gàbies per a afavorir el creixement de bivalves que al seu torn afavoriran la fixació de nutrients i matèria orgànica, i esculls artificials amb blocs de formigó armat l'objectiu dels quals serà diversificar el tipus de substrat que permeta l'assentament d'organismes filtrants que afavorisquen la fixació de la matèria orgànica sedimentada, a més d'oferir protecció a les gàbies i fons adjacents enfront de les embarcacions d'arrossegament.  
Com a mesura alternativa, se suggereix la possibilitat de realitzar neteges periòdiques amb mitjans mecànics de les zones de major acumulació de material sedimentat.  
L'aplicació dels medicaments als peixos estabulats estarà controlada per personal facultatiu i es regirà per la normativa comunitària i estatal, entre la qual destaquen les directives del Consell 91/67/CEE i 93/53/CEE, i els reials decrets 109/95, 157/95 i 1749/98. La manipulació d'aquests serà per personal específicament format per a aquesta tasca.  
L'emmagatzemament d'aquests productes s'haurà d'efectuar d'acord amb la normativa aplicable, i l'eliminació d'aquests productes, restes d'aquests, envasos i embalatges, com també de les espècies mortes serà realitzada per empreses autoritzades amb aquest fi.  
Programa de vigilància ambiental  
En l'estudi d'impacte ambiental s'estableix el pla de vigilància i control per a les fases de construcció i funcionament de l'activitat. Aquest pla hauria també de preveure la fase de desmantellament de l'activitat en aquest lloc, igualment a controlar, davant de la possible situació de desistir o de canviar d'ubicació la instal·lació.  
Durant les obres d'instal·lació s'hauran de realitzar visites periòdiques per a comprovar l'aplicació de les mesures correctores i la incidència de les diverses accions sobre el medi a fi de detectar qualsevol desviació dels impactes previstos.  
En la fase de funcionament, s'estableix un programa de mostratge i anàlisi per al control de la influència de la granja sobre la qualitat ambiental de la columna d'aigua i els fons adjacents que puguen veure's afectats per les aportacions del pinso, excrements i excrecions dels peixos.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta i de l'annex I apartat 1 g) del Decret 162/90.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article cinqué del Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.  
4. L'article 13, apartat 2 del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Considerar acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte d'ampliació de granja marina per a l'engreixament de daurada, llobarro i corbina, promoguda per l'empresa Cultipeix, SL, situada enfront de la costa de Sagunt (València), sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i en l'apartat segon d'aquesta resolució.  
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. Durant l'execució de les obres del projecte, tant de les operacions realitzades en terra com en el mar, s'hauran de retirar tots els materials sobrants per a ser traslladats a un abocador autoritzat o entregats a un gestor autoritzat. Finalitzades les obres d'instal·lació, es confirmarà la retirada total d'aquests sobrants mitjançant la realització d'inspeccions i immersions en el mar.  
2. Davant de qualsevol accident, l'empresa haurà de tenir preparats els mitjans necessaris per a la recollida de les gàbies i aparells per a evitar que puguen ser arrossegades a zones de la costa o quedaren a la deriva, s'establirà especial atenció en la temporada de bany.  
3. L'empresa, per al tipus de medicaments i la seua aplicació al cultiu que utilitze, s'haurà d'atenir al compliment de la normativa comunitària i estatal vigents (entre altres les directives del Consell 91/67/CEE i 93//53/CEE, RD 109/95, RD 157/95 i RD 1749/98), com també per a l'emmagatzemament d'aquests productes que s'efectuarà d'acord amb la normativa aplicable.  
4. El programa de vigilància ambiental que s'ha de dur a terme durant el funcionament de l'activitat piscícola haurà de preveure el següent:  
Les estacions o punts de mostratge per al control ambiental hauran de ser de quatre: un en la instal·lació piscícola i els altres tres, a una distància de 500 m del polígon, se situaran a l'est, oest i sud d'aquest. En cada estació es prendran les mostres de sediment i de la columna d'aigua (a 0 m, -10m i -20 m).  
a) En aigües, amb periodicitat mensual s'hauran de determinar  
Temperatura (mesurada in situ)  
Transparència amb disc de Secchi (m)  
pH  
Seston o matèria particulada en suspensió  
Oxigen dissolt (mesurat in situ)  
Nitrogen total (mg/l)  
Fòsfor total (mg/l)  
Clorofil·la a, i índex de Margalef  
Coliformes fecals i estreptococs fecals  
Identificació i recompte d'espècies fitoplanctòniques  
b) En sediments, també amb una periodicitat mensual  
Composició granulomètrica  
Matèria orgànica (%)  
Nitrogen total (mg/l)  
Fòsfor total (mg/l)  
Potencial redox mV (en 20»)  
Beggiatoa spp  
Anualment, s'haurà de caracteritzar i quantificar la biocenosi dels fons en què està situada la instal·lació.  
S'haurà de cartografiar el coral·ligen de plataforma i determinar la distància existent entre els límits del polígon de concessió i el coral·ligen de plataforma que es troba en els voltants d'aquesta, a més s'haurà de realitzar un seguiment anual de l'estat de conservació i evolució d'aquesta comunitat bentònica més pròxima a l'activitat piscícola.  
S'hauran d'adjuntar al pla de vigilància ambiental les anotacions referides a la quantitat i tipus dels productes antibacterians o fungicides utilitzats en el cas de presentar-se algun tipus de malaltia.  
S'haurà de realitzar anualment, al setembre, un inventari visual de grans invertebrats i peixos.  
5. En el cas que siga autoritzada la instal·lació, haurà d'incloure's en l'esmentada autorització l'obligació de remetre els resultats obtinguts del pla de vigilància a la Direcció General de Qualitat Ambiental, per a avaluar i controlar-ne la possible incidència en la qualitat de les aigües litorals. Transcorreguts dos anys des del funcionament de la instal·lació i de la remissió dels resultats del PVA, el peticionari podrà sol·licitar la modificació del pla de vigilància ambiental.  
De manera trimestral remetran a la Direcció General de Qualitat Ambiental els resultats, anàlisi d'aquests i conclusions del programa de vigilància ambiental.  
6. El projecte preveurà una partida pressupostària que permeta dur a terme el programa de vigilància ambiental  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte definitiu en via administrativa, no poden interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb allò que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 28 de febrer de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 217/05-AIA  
Títol: Projecte d'explotació de la concessió minera derivada del permís d'investigació Vyesa-1 núm. 2475  
Promotor: BPB Iberplaco SA   
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial d'Alacant  
Objecte del projecte: Extracció d'algeps  
Localització: Paratge denominat Volta Romera del municipi d'Alacant. ocupa part de les parcel·les 54, 55, 56, 61, 227, 228 i 229 del polígon 3.  
Ref. òrgan substantiu: MINAS/jd/am - MIVARI/2004/29  
1. Descripció de les característiques del projecte   
La concessió projecta extraure algeps d'edat triàsic superior keuper, els estèrils els constitueixen les intercalacions argiloses i de calcàries, que serviran per a omplir el buit resultant de l'explotació minera. La relació algeps comercial/estèril representa un 90%.  
Les parcel·les afectades per l'explotació posseeixen una superfície total de 18,98 hectàrees, de la qual tan sols 5,41 ha seran la zona d'extracció. La superfície d'ocupació és del 28,5%.  
El volum total de material que s'ha d'extraure (reserves brutes) està pròxim als 413.000 m³. Les reserves netes sota uns 371.700 m³ (unes 929.250 tones) i el volum d'estèrils és d'uns 41.300 m³. La producció anual s'estima en unes 500.000 tones (200.000 m³), per la qual cosa la duració de l'explotació és d'uns dos anys, sense comptar el temps dedicat a tasques de restauració.  
El personal empleat el constitueixen 3 operaris en torn normal de 8 hores.  
La maquinària emprada està composta per: una carregadora frontal tipus CAT 950, cinc camions de 25 m³, un bulldozer de 300 CV, un carro perforador i compressor, una retroexcavadora amb martell hidràulic tipus CAT 214, un tractor agrícola amb cisterna de reg i anivelladora.  
L'extracció de les roques s'efectua mitjançant perforació i voladures, a més del ripatge necessari.  
El sistema d'explotació és mitjançant pedrera, amb un sol banc de 10 metres d'alçària i talús de 70º d'inclinació respecte de l'horitzontal. L'avanç del front és ascendent, s'inicia en el SE i es dirigeix cap al NO, fins a deixar una plataforma a cota 208 msnm amb drenatge al SE.  
Sobre el talús del banc d'explotació es recull i reompli amb estèril per a crear dos bancs de restauració de 5 metres d'alçària, amb una berma intermèdia de 3 metres d'amplària i talussos individuals de 35é. Una vegada finalitzada l'explotació de la pedrera transcorren 6 mesos més per a concloure la restauració.  
No hi ha equipament fix ni construccions, tan sols vestidors i lavabos en una caseta prefabricada, i un excusat químic situat en l'exterior.  
La zona d'explotació manté una distància de més de 10 metres a totes les parcel·les limítrofes i camins veïnals; a més es tanca amb una tanca perimetral.  
2. Alternatives  
El promotor ha considerat un altre emplaçament diferent del proposat, el qual té les coordenades UTM mitjanes aproximades X = 718300 Y = 4261511. L'ha rebutjat perquè es troba en terrenys qualificats pel PGOU d'Alacant com a sòl no urbanitzable d'especial protecció de fites, on no és compatible l'activitat minera, ja que no estan permesos els moviments de terres que desfiguren el perfil del terreny, entenent-se per tals els que originen desnivells majors d'1,00 m.  
Tramitació Administrativa  
1. Tramitació  
El 18.11.05 el Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial d'Alacant remet un exemplar del projecte d'explotació i un altre de l'estudi d'impacte ambiental i pla de restauració a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge a Alacant.  
El 22.11.05 la Direcció Territorial de Territori i Habitatge remet al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental la documentació esmentada.  
El 5.12.05 es realitza una consulta al Servei de Gestió Forestal.  
El 9.12.05 es requereix al promotor una ampliació de documentació, consistent en el certificat de compatibilitat de l'activitat minera amb els usos del sòl segons el PGOU d'Alacant, com també l'informe de Patrimoni Cultural Valencià.  
El 20.12.05 es realitza una consulta a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge a Alacant.  
El 21.12.05 es realitza una consulta a l'Ajuntament d'Alacant.  
El 19.12.05 es realitza una consulta al Servei de Conservació de la Biodiversitat, que al seu torn la trasllada al Servei Territorial de Territori i Habitatge a Alacant.  
El 2.03.06 el promotor remet, via òrgan substantiu, un escrit on fa constar que ha sol·licitat els documents requerits en l'ofici de data 9.12.05, però que no disposa d'ells encara.  
2. Informació pública  
El Servei Territorial d'Industria i Seguretat Industrial va sotmetre l'expedient a informació pública i va publicar a aquest efecte, un anunci en el DOGV número 5062, de data 2 de juliol de 2005, i no s'ha presentat cap al·legació en el termini concedit per fer-ho.  
3. Peticions d'informes sectorials i documentació suplementària  
S'han realitzat consultes als organismes següents: Servei de Gestió Forestal, Direcció Territorial de Territori i Habitatge a Alacant, Ajuntament d'Alacant, i al Servei de Conservació de la Biodiversitat.  
Informes sectorials  
Direcció Territorial de Territori i Habitatge  
La Direcció Territorial de Territori i Habitatge informa que la descripció de la fauna i flora de l'estudi d'impacte ambiental és insuficient.  
Es tracta d'una zona amb diversos turons que alberguen vegetació gipsícola molt ben estructurada, tractant-se d'ecosistemes molt fràgils i d'elevat valor ecològic, que es troben sovint afectats per les activitats humanes de qualsevol tipus.  
La zona afectada per l'actuació té un interés ambiental excepcional, on hi ha una vegetació gipsícola molt ben estructurada, amb una elevada concentració d'endemismes botànics molt interessants, sobre els quals seria convenient realitzar una exhaustiva protecció. Es tracta d'un tipus d'ecosistemes molt fràgils, d'alt valor ecològic, i que en general es troben afectats per les activitats humanes de qualsevol tipus. A més, es tracta d'una zona de gran valor paisatgístic, molt pròxima al riu. Convé ressaltar que la zona presenta un estat de conservació molt bo, amb la vegetació de les llomes pràcticament inalterada i la dels bancals abandonats amb un grau de regeneració de la vegetació natural molt elevat, perquè ha colonitzat completament aquestes àrees, estant present la vegetació gipsòfila i de pastiu, i puntualment de saladar, que pertanyen a tres hàbitats considerats com prioritaris per la legislació europea (Directives d'hàbitats 92/43/CEE i 97/62/CE) com nacional (Reial decret 1997/1995).  
Respecte a la fauna, l'actuació proposada afecta àrees de cria i de campeig de poblacions de nombroses espècies d'animals incloses en el Catàleg nacional d'espècies amenaçades (Reial decret 439/1990) i en el Catàleg valencià d'espècies de fauna amenaçades (Decret 34/2004). Aquestes zones naturals no sols són utilitzades per les espècies pròpies de zones forestals, sinó que també serveixen de refugi per a espècies que habiten els cultius i fins i tot les zones urbanitzades. Si es realitza l'actuació proposada, aquestes espècies resultarien afectades per la destrucció directa o destrucció del seu hàbitat i consegüent desaparició.  
Es troben presents les espècies següents catalogades en el Catàleg nacional d'espècies amenaçades (Reial decret 439/1990):  
Bufo caramita, Tarentola mauritanica, Hemidactylus turcicus, Psammodromus algirus, Psammodromus hispanicus, Podarcis hispanica, Coluber hippocrepis, Elaphe scalaris, Accipiter gentilis, Falco tinnunculus, Bubo bubo, Athene noctua, Asio otus, Upupa epos, Galerida cristata.  
Es troben presents les espècies següents catalogades com a protegides en el Catàleg valencià d'espècies de fauna amenaçades:  
Bufo bufo, Malpolon monspessulanus, Erinaceus europaeus, Crocidura russula, Suncus etruscus, Mustela nivalis.  
Resulta especialment destacable la presència d'espècies com ara: Oenanthe leucura, Hieraetus fasciatus, Bucanetes githagineus; aquestes dues últimes espècies catalogades com a vulnerables en el Decret 32/2004 que estableix el Catàleg valencià de fauna. L'esmentat decret prohibeix, en el cas de les espècies catalogades, la destrucció i alteració del seu hàbitat i, en particular, la dels llocs de reproducció, repòs, campeig o alimentació.  
Des del punt de vista de la vegetació cal fer les consideracions següents:   
1. La flora i la vegetació present en les zones afectades per l'esmentada explotació són d'interés per presentar diverses espècies endèmiques protegides o en via de protecció pel Govern Valencià, com també per la legislació estatal i europea mitjançant les directives d'hàbitats 92/43 i 97/62, com també en el Reial decret 1997/199, de 7 de desembre.  
2. Des del punt de vista botànic s'han considerat les espècies de flora incloses en la normativa de conservació de la Comunitat Valenciana (Ordre de 20 de desembre de 1985) com també les incloses en diversos grups descrits en els llibres publicats per la conselleria de Territori i Habitatge (Aguilella & Al, 1994; Laguna & Al, 1998) de flora endèmica, rara o amenaçada de la Comunitat Valenciana que necessiten alguna mesura de conservació en territori valencià.  
Les espècies que apareixen en aquest llibre, i els grups a què pertanyen són els següents:  
a) Endemismes d'àrea restringida al territori valencià i províncies limítrofes.  
b) Endemismes d'àrea restringida al territori valencià.  
Comunitat vegetal Codi Corinne  
Vegetació gipsícola ibèrica (Gypsophiletalia) \* 1520  
Zones subestèpiques de gramínies i anuals del Thero-Brachypodeietea (Teucrio - Brachypodietum) \* 6220  
(\*) Hàbitat prioritari de la Directiva 97/62.  
\* \* \* \* \*  
Comunidad vegetal Código Corinne  
Vegetación gipsícola ibérica (Gypsophiletalia) \* 1520  
Zonas subestépicas de gramíneas y anuales del Thero-Brachypodeietea (Teucrio - Brachypodietum) \* 6220  
(\*) Hábitat prioritario de la Directiva 97/62.  
Espècie Grup  
Limonium furfuraceum A  
Limonium parvibracteatum A  
Teucrium libanitis B  
Pel que fa a les espècies incloses en l'Ordre de la conselleria d'Agricultura i Pesca de 20 de desembre de 1985, presents al territori que seria afectat per l'obra són les següents: Teucrium libanitis (annex III), Teucrium pseudochamaepitys (annex III) i Thymus vulgaris (annex III).  
3. Des del punt de vista de la vegetació es troben en la zona diverses comunitats vegetals incloses en les directives d'hàbitats 92/43/CEE i 97/62/CE, com també en el Reial decret 1997/1995, de 7 de desembre:  
Per tot l'anterior, l'informe de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge és desfavorable, tant a causa de la fragilitat com a l'excepcional interés paisatgístic de la zona, amb comunitats incloses en la Directiva hàbitats, i per la presència de fauna protegida (l'hàbitat de la qual també està protegit) i de flora endèmica o protegida.  
Servei de Conservació de la Biodiversitat  
Aquest Servei va remetre la consulta a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge a Alacant.   
Servei de Gestió Forestal  
El Servei de Gestió Forestal informa que:  
1. El manteniment de la terra vegetal retirada ha d'incloure el correcte drenatge i control de la pèrdua de sòl per arrossegament de l'aigua, ja que és un sòl totalment exposat a la precipitació directa. S'ha de preveure la superfície que ocuparà, de manera que la topografia en permeta un correcte abassegament.  
2. Pel que fa al sistema de drenatge, no és possible valorar la idoneïtat de les actuacions, ja que no es defineixen les característiques dels canals perimetrals, el cabal recollit, la capacitat erosiva de l'aigua d'escorriment, la quantitat de sediments arrossegats i la deposició d'aquests aigües avall, la terbolesa i els usos de l'aigua. A més d'hauran d'adoptar les mesures necessàries si es preveuen fenòmens erosius.  
3. L'ample de la berma intermèdia ha de justificar-se basant-se en la superfície necessària per a albergar el canal d'evacuació d'aigües, el pas de la maquinària de manteniment de la vegetació i la plantació de les espècies seleccionades; tenint en compte, en aquest últim cas, que la distància a la vora ha d'assegurar la planta contra l'afonament.  
4. El document presenta discrepàncies: en la descripció de l'obra de drenatge s'explica que les cunetes discorreran pel peu de cada talús, no obstant això, en la prevenció de l'impacte produït sobre les aigües, s'indica que els canals es dissenyaran en els caps de talús.  
5. S'haurà de tenir en compte l'aportació d'estèril necessari per a l'ompliment, ja que amb el mateix estèril de l'explotació no és suficient.  
6. Queda sense definir la dosi de sembra, densitat, marcs i mètode de plantació, a més la revegetació dels talussos no queda clarament definida, havent de prendre les mesures que s'estimen oportunes enfront de la retenció de la terra vegetal aportada i arrelament de les plantes.  
7. A partir del pla de la topografia final, s'observa una zona, en l'extrem oest, de tàlveg, on l'aigua queda canalitzada per la topografia original fins al cap del talús superior de restauració; a causa de la falta d'un càlcul hidrològic, no es pot comprovar si és necessari realitzar alguna mesura que minimitze l'efecte erosiu de l'aigua en aquest talús.  
8. L'elecció d'espècies no queda justificada. Haurà de realitzar-se tenint en compte tant les diverses funcions de la vegetació, ja que arbòries, arbustives i herbàcies proporcionen al medi diferents beneficis (ràpida cobertura del sòl, capacitat de retenció del sòl, millorar l'estructura del mateix, etc), com en relació als paràmetres climàtics (enquadrament fitoclimàtic), edàfics (volum útil, textura, pH, etc.) i fisiogràfics (pendent, orientació, insolació, etc.) juntament amb les necessitats de la vegetació. A més, s'ha d'analitzar la capacitat de retenció d'aigua i l'escorriment, ja que condicionen tant la selecció d'espècies com l'elecció del millor mètode de preparació del terreny que permeta reduir l'erosió i augmentar la capacitat d'emmagatzemar aigua.  
9. Finalment, es recorda que les plantes i llavors emprades per a la restauració dels terrenys forestals han d'adaptar-se a la normativa vigent, en concret al Decret 15/2006, de 20 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual es regula la producció, comercialització i utilització dels materials forestals de reproducció.  
Ajuntament d'Alacant  
Encara no ha respost a la consulta.  
Afeccions legals  
L'activitat proposada no afecta espais naturals protegits, ni camins ramaders.  
Consideracions ambientals  
1. Elements que poden veure's afectats pel projecte de l'activitat  
El sistema d'explotació és ascendent i s'inicia en les cotes més baixes. Aquest sistema no permet restaurar immediatament i amb garanties cada banc que s'esgota, perquè en cas de dur-ne a terme la restauració, aquesta es danyaria amb la circulació de maquinària, la revegetació es veuria afectada per les emissions de pols i els impactes de les projeccions de les voladures, el sòl es podria cobrir de dipòsits de sediments i a més s'erosionaria amb l'escorriment.   
Una altra gran deficiència del sistema ascendent d'explotació ve reflectida en el calendari d'execució: els impactes creats per l'activitat minera es posterguen ineludiblement per al final de les labors d'extracció, la qual cosa confirma que el sistema d'explotació és inadequat ambientalment.  
En la restauració es forma un runam contra el talús d'explotació, amb una berma intermèdia de 3 metres i dos bancs de 5 metres d'alçària, el conjunt no és geotècnicament tan estable com si es remodelara del banc d'explotació en dos bancs de 5 metres d'alçària, que es troben ja consolidats. Aquest disseny pot afectar l'estabilitat del sòl on es realitza la restauració.   
El talús general de la pedrera posseeix uns 30º d'inclinació respecte de l'horitzontal i contrasta el seu valor amb el de les vessants de la zona, és a dir, la pedrera restaurada no s'integra en la geomorfologia de l'entorn i li confereix a aquest trets antròpics.  
No es coneix el cabal d'escorriment, per la qual cosa resulta impossible calcular les dimensions de les cunetes i del canal de guarda, a més no s'hi han presentat els dissenys corresponents. Sense aquestes dades es corre el risc que l'escorriment erosione la restauració.  
El pendent de l'1% sobre la plaça de la pedrera no garanteix el drenatge, perquè poden produir-se entollades.  
El canal de guarda perimetral exerceix un efecte desfavorable, perquè desperdicia l'escorriment, que pot aprofitar-se per a regar la vegetació implantada.  
En la descripció de l'obra de drenatge s'explica que les cunetes discorreran pel peu de cada talús, no obstant això, en les mesures correctores s'indica que els canals es dissenyaran en el cap dels talussos.  
No s'ha justificat, mitjançant plànols i càlculs, la quantitat d'estèrils que generarà l'explotació dels algeps, per la qual cosa no està garantit el farciment del buit fins a la cota prevista. Es corre el risc de generar un buit miner sense possibilitats de drenatge.  
La revegetació proposada no ofereix garanties d'aconseguir una coberta vegetal adequada, perquè no es defineix la dosi de sembra, densitat, marcs i mètode de plantació.  
L'elecció d'espècies no està justificada, perquè no s'han tingut en compte les funcions de la vegetació, els paràmetres climàtics (enquadrament fitoclimàtic), els factors edàfics i fisiogràfics, com també les necessitats pròpies de la vegetació. A més, no s'ha analitzat la capacitat de retenció de l'aigua, ni s'ha avaluat l'escorriment, factors que condicionen la selecció d'espècies. Es desconeix si les plantes i llavors empleades en la restauració s'adapten a la normativa vigent.  
2. Identificació i valoració dels impactes  
Els impactes han sigut identificats i valorats; no obstant això, el titular descriu la restauració com una activitat susceptible de produir impacte ambiental i no explica les raons que sustenten aquesta afirmació.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.   
La vigilància ambiental de les emissions de pols es limita a repetir les mesures correctores i no concreta el programa d'actuacions que s'ha de seguir.  
La vigilància ambiental parla de mesures de caràcter general que s'apliquen a la majoria de les explotacions de pedreres, no s'ofereix un programa detallat i adaptat a les característiques de la zona.   
Consideracions jurídiques  
1. El projecte es troba sotmés a declaració d'impacte ambiental en trobar-se inclòs dins dels supòsits prevists en l'annex I, apartat 3c.1 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. Per Ordre de 9 de setembre de 2003, de la conselleria de Territori i Habitatge, per la qual es desenvolupa el Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge i segons l'article 17, s'atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural l'avaluació ambiental.  
Per tant, en vista de tot l'anterior i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar desfavorable, només a l'efecte ambiental, el Projecte d'explotació de la concessió derivada Vyesa I núm. 2475 i el pla de restauració d'aquesta, per les raons següents:  
1. Es tracta d'una zona d'un interés ambiental excepcional: alberga un ecosistema d'elevat valor ecològic i molt fràgil, amb vegetació gipsícola molt ben estructurada i flora endèmica, rara o amenaçada de la Comunitat Valenciana, amb una concentració d'endemismes botànics protegits o en via de protecció, posseeix un gran valor paisatgístic i un estat de conservació molt bo.  
2. La vegetació natural ha colonitzat completament els cultius abandonats, tenint en mosaic presència de vegetació gipsòfila i de pastiu, i puntualment de saladar.  
3. És una àrea de cria i campeig de nombroses espècies d'animals, que es troben incloses en el Catàleg nacional d'espècies amenaçades i en el Catàleg valencià d'espècies de fauna amenaçades. Hi ha les espècies Hieraetus fasciatus i Bucanetes githagineus catalogades com a vulnerables en el Decret 32/2004, del Catàleg valencià de fauna; decret que prohibeix la destrucció i alteració del seu hàbitat i, en particular, la dels llocs de reproducció, repòs, campeig o alimentació.  
4. En la zona hi ha diverses comunitats vegetals incloses en les directives d'hàbitats 92/43/CEE i 97/62/CE, com també en el Reial decret 1997/1995 de 7 de desembre.  
5. El promotor projecta un sistema d'explotació ascendent, el qual posterga ineludiblement la restauració; a més les zones restaurades es veuen sotmeses als impactes causats pel treball miner. El sistema d'explotació proposat és inadequat ambientalment.  
6. La restauració geomorfològica de la zona no s'integra en l'entorn i crea un impacte visual crític per a les generacions futures.  
7. No hi ha garanties que s'abaste la cota final de restauració, perquè no s'ha justificat el volum d'estèril existent. Es corre el risc de generar una zona endorreica d'aigües estancades.  
8. No es defineix la dosi de sembra, densitat, marcs i mètode de plantació.   
9. L'elecció d'espècies no està justificada.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret s'estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 23 de març de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 135/05-AIA  
Títol: Indústria per a la fabricació de taulells ceràmics  
Promotor: Azuvi, SA.   
Localització: Av. Itàlia, núm. 58, 12890- Vila-real (Castelló)  
Autoritat substantiva: Direcció General de Qualitat Ambiental de la conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte  
Azuvi, SA, és una indústria del sector ceràmic afectada per la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, segons el subapartat 3.5 (instal·lacions per a la fabricació de productes ceràmics mitjançant enfornada..., amb una capacitat de producció de 75 t/dia...), en les instal·lacions de la qual de l'avinguda Itàlia, núm. 58 del terme municipal de Vila-real (Castelló), fabriquen taulells ceràmics partint de pols atomitzada d'argiles i esmalts, amb una capacitat de producció tal, que resulta preceptiva l'obtenció de l'autorització ambiental integrada.  
Característiques més rellevants de les construccions o de l'activitat  
La indústria es troba ja construïda i en plena activitat, sent objecte d'ampliació en una fracció molt xicoteta, respecte a les instal·lacions existents, per la qual cosa no escau analitzar l'impacte derivat de la seua construcció, sinó només el generat per la seua activitat i el produït en el desmantellament d'aquesta al final de la seua vida útil.   
Azuvi, SA, situada en una parcel·la qualificada com a sòl urbà industrial subzona IND-2 polígons industrials, segons el PGMOU del municipi de Vila-real, segons certificat de l'Ajuntament de 31 d'octubre de 2002.  
Disposen d'un pou de captació d'aigües del qual es proveeixen, i no tenen la preceptiva llicència d'enllumenament de l'organisme de conca competent, del qual hauran d'obtenir la llicència oportuna.  
La parcel·la afronta al nord amb zona urbana d'ús residencial habitada, i a l'oest i sud, amb altres activitats industrials del sector ceràmic.   
En el seu procés industrial, l'empresa utilitza com a matèries primeres bàsicament aigua, residus de llots i suspensions procedents de la preparació d'esmalts d'altres indústries del sector ceràmic, argiles i esmalts i colors ceràmics; i com a fonts d'energia, gas natural i electricitat.  
Les instal·lacions industrials tenen una capacitat de producció anual d'uns 7.750.000 m², que equivalen a unes 470 t/dia, i disposen actualment de dues unitats d'atomització d'argila i 8 línies de fabricació de taulells ceràmics mitjançant el procés de monococció, amb una línia de tercer foc, i hi ha a més una unitat de cogeneració propietat de l'empresa Azco SA, els gasos calents de fuga del qual són emprats en les unitats d'atomització; i s'hi realitzen les següents operacions bàsiques: mòlta d'argiles, preparació de barbotina i atomització d'argiles, magatzem d'argila atomitzada, premsatge de la pols atomitzada, seguit de l'assecada del taulell conformat, esmaltat i serigrafiament de la cara vista, cocció en forn de gas natural, i refredament. I una vegada construït el taulell, classificació, i posterior empaquetatge i paletització. I disposa a més d'altres instal·lacions auxiliars i serveis generals de fàbrica, com ara centre de transformació, instal·lació de mòlta i preparació d'esmalts, recollida d'aigües de neteja d'esmaltat, basses d'aigües de procés, que són reciclades a l'atomitzador, xarxa d'aigües pluvials i altres serveis generals com ara emmagatzemament de gasoil, xarxes de gas natural, aire comprimit, magatzem de residus generats, i equipaments auxiliars: oficines, laboratoris, tallers, etc.  
Els esmalts ceràmics són preparats en les seues instal·lacions mitjançant mòlta per via humida, i addició de colors, dispersants, etc. En la preparació, manipulació i aplicació de l'esmalt sobre el suport ceràmic es produeixen importants quantitats d'aigües residuals contaminades. Aquestes aigües residuals són reciclades a l'atomitzador, aigües que hauran de ser caracteritzades i en cas de donar caràcter de perillositat hauran de ser gestionades per un gestor autoritzat per a aquest tipus de residu.  
Les aigües pluvials i les residuals d'ús sanitari sense tractament són abocades al clavegueram.  
Tramitació administrativa  
La indústria disposa de llicència municipal d'activitat, concedida inicialment el 1963 i ampliacions successives, sent l'última llicència a l'ampliació el 1997.  
En data 6 de febrer de 2001, l'Ajuntament autoritza l'abocament d'aigües residuals d'origen higienicosanitari a la xarxa de clavegueram.  
Disposa d'autorització de data 13 d'octubre de 2000, de l'entitat de Sanejament d'Aigües per a l'abocament directe de 30 m³/any, mitjançant cisternes a EDAR.   
Amb data 11 d'agost de 2004 es rep, remés per l'Àrea d'Avaluació Ambiental: el projecte bàsic i l'estudi d'impacte ambiental del projecte de referència.   
En data 22 de febrer de 2005 se sotmet a informació pública la sol·licitud d'autorització ambiental integrada, publicat per la DGCA d'aquesta conselleria de Territori i Habitatge en el DOGV núm. 4951.  
En data 11 de maig de 2005 l'Ajuntament emet certificat d'inexistència d'al·legacions en relació amb l'exposició al públic.  
En considerant suficient la documentació remesa, es procedeix a incoar expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
Afeccions legals  
La indústria sol·licita l'autorització ambiental integrada que atorga la Direcció General de Qualitat Ambiental de la conselleria de Territori i Habitage.  
La gestió de residus està específicament regulada per la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus de la Comunitat Valenciana, per la qual cosa caldrà ajustar-se a allò que s'ha dictat per la Direcció General de Qualitat ambiental en l'autorització de gestió concedida.  
D'acord amb els articles 18, 19 i 20 de l'Ordre de 9 de setembre de 2003, de la conselleria de Territori i Habitatge, per la qual es desenvolupa el Decret 119/2003, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic funcional de la conselleria de Territori i Habitage, les competències en matèria de control integrat de la contaminació, qualitat d'aigües, seguiment i control d'aquest recurs, protecció atmosfèrica i acústica, i el seguiment, control i gestió de residus s'atribueixen a la Direcció General de Qualitat Ambiental.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que escaiga obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Consideracions ambientals  
Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat.  
La fabricació taulells ceràmics requereix elevats consums d'aigua i energia, originant al mateix temps emissions atmosfèriques, soroll, abocaments, residus sòlids i líquids.   
La indústria es troba recollida en el catàleg d'activitats potencialment contaminants de l'atmosfera, de l'annex ll del Decret 833/75, de 6 de febrer, que desenvolupa la Llei 38/1972, de protecció de l'ambient atmosfèric, com a grup B en l'epígraf 2.10.2, Fabricació de productes d'argila per a la construcció, taulellets, material refractari i articles de porcellana.  
Respecte al sòl i les aigües, cal assenyalar que la ubicació de la indústria està en una zona sense risc d'inundació, i amb una vulnerabilitat molt baixa de contaminació d'aqüífers, d'acord amb la Cartografia temàtica de la conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports de la Generalitat Valenciana.  
No disposa d'autorització d'enllumenament d'aigües, per la qual cosa l'autorització ambiental vindrà condicionada a l'atorgament d'aquesta.  
La situació de l'emplaçament està ja àmpliament ocupat per la indústria, en un entorn industrial totalment antropitzat, per la qual cosa els elements ambientals més directament afectats pel seu desenvolupament podrien ser els propis del medi inert o abiòtic, ja que el medi biòtic, perceptual i social es veuran molt lleugerament afectats. Atés que hi ha una convivència amb habitatges pròxims, hauran d'extremar-se les exigències de contaminació i establir-se autocontrols addicionals.  
Pel que fa a la generació de residus durant el funcionament normal i manteniment de la indústria, n'està previst l'emmagatzemament temporal, fins a la recollida d'aquests per un gestor extern. Per aquest motiu, només s'avaluarà la gestió intracentre dels residus per gestors per a la recollida dels residus produïts, en tractar-se de gestors autoritzats. D'altra banda, està prevista la gestió de residus perillosos i no perillosos, i es recuperen els llots per valoració dins del sector ceràmic.   
També és ressenyable que es projecta l'abocament zero d'aigües residuals industrials, que són reutilitzades en els atomitzadors, si bé ha de garantir-se la impermeabilització de les basses d'emmagatzemament.  
Identificació i valoració d'impactes durant la fase de funcionament.  
L'estudi d'impacte ambiental es du a terme partint de les premisses que la instal·lació objecte de projecte està ja construïda i en ple funcionament sent productora de residus i que se'l classifica dins del grup B segons l'annex ll del Catàleg d'indústries potencialment contaminants de l'atmosfera del Decret 833/75, de protecció de l'ambient atmosfèric. Així, durant la fase d'explotació, es considera que les accions que poden generar impacte (els factors d'impacte) seran únicament la generació d'emissions gasoses procedents dels atomitzadors i forns, i la pols emesa en diversos punts del procés, de residus de diversa índole, sorolls i vibracions, com també les causades en la zona, originades pel trànsit rodat del gran moviment a causa del proveïment d'argiles des de les pedreres i a les eixides de producte acabat, sent per tant els elements ambientals atmosfèrics els susceptibles de ser afectats.  
Es conclou que després de l'adopció de les corresponents mesures preventives o correctores, l'impacte de l'execució i entrada en funcionament (en estar la planta en marxa), i en el cessament de l'actuació no necessita mesures correctores addicionals a les exposades per a recuperar les condicions originals.  
Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.  
Es proposen una sèrie de condicions, havent de ser observades les següents mesures correctores:  
1) Contaminació acústica. Vibracions  
No aporta cap informe realitzat per un OCA del mesurament d'acústica produïda per la indústria. Per la qual cosa haurà de realitzar-se una auditoria en aquest sentit i actuar en cas necessari per a garantir-se el compliment de la legislació vigent.  
2) Contaminació atmosfèrica  
La indústria disposarà d'un total de 46 focus fixos d'emissió de contaminants atmosfèrics, després de les modificacions introduïdes que s'han de sotmetre al règim de vigilància i control periòdic exigit pel Decret 833/75.  
Les emissions atmosfèriques contaminants del procés de fabricació són:   
- En la els forns, assecadors i atomitzadors: els gasos de combustió del gas natural (bàsicament són partícules, NOx, CO, CO2, i probablement F i Pb procedents dels esmalts).  
- En la resta d'unitats: Les partícules procedents de les premses, tremuges, sitges i cintes transportadores, moles de rectificat i dels focus difusos de les operacions de descàrrega i trànsit de camions.  
Hauran de ser controlats aquests contaminants, els nivells d'emissió dels quals, basant-se en el que disposa el punt 1.a de l'article 22 de la Llei 16/2002, de prevenció de control integrats de la contaminació, de millors tècniques disponibles i específicament per a les substàncies enumerades en l'annex 3 s'estableixen els límits de en xemeneies dels processos de cocció, assecada i captacions de pols de procés, i en qualsevol cas els establits en el Decret 833/75, i tenint en consideració que en els atomitzadors es reciclen aigües de preparació d'esmalts, hauran de controlar-se les emissions de fluorurs.  
Pel que fa als mitjans de transport, i per damunt de les emissions procedents dels fugues de motor, estan les procedents del transport d'àrids pulverulents. Respecte d'això, s'assenyala que durant la fase de funcionament el generat pels camions banyera en el rodament sobre el material i el després de les caixes carregades amb argila per la qual cosa hauran d'anar envelats tant amb càrrega com sense ella i cuidant la neteja dels elements del camió.  
Finalment, s'haurà de disposar d'una màquina agranadora amb filtre de captació de pols, per a l'agranada de determinades zones i mantenir net el sòl de la fàbrica en el seu conjunt.  
3) Usos de l'aigua i contaminació hídrica  
El proveïment d'aigua industrial procedeix d'una captació subterrània autoritzada per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, de les quals no es disposa autorització d'enllumenament.   
La parcel·la disposa de xarxa separativa per a la recollida d'aigües pluvials i residuals domèstiques, i es troba connectada a la xarxa municipal de sanejament on s'aboquen directament.   
Les aigües residuals produïdes per l'empresa són les aigües de les unitats del procés industrial i les aigües sanitàries. Les industrials dels processos d'esmaltació, són recuperades en el procés d'atomització d'argiles, de les quals hauran d'aportar caracterització i quantitat anual gestionada, i en cas necessari, declaració de producció de tal residu perillós. Pel fet de no haver-hi depuració, no s'hi generen llots de depuració.  
Les xemeneies dels forns i assecadors no tenen sistemes anticontaminació, i els equips disposats per al tractament de gasos en la resta de punts de captació de pols són per via seca, de manera que no generen aigües residuals.  
4) Contaminació del sòl  
Aquest apartat està íntimament relacionat amb l'anterior per quant que l'afecció sobre les aigües podria desembocar en la contaminació del sòl i viceversa.  
Malgrat tractar-se d'una activitat potencialment contaminant del sòl, en la documentació presentada no s'avalua aquest aspecte. Segons s'indica, les basses per a l'emmagatzemament són impermeables.  
5) Residus generats  
Durant el seu funcionament normal i manteniment, la indústria genera tota una sèrie de residus: llots i aigües (no enumerades en la relació de residus), testet, olis lubricants esgotats, elements d'equips mecànics i ferralles, com ara corrons, filtres d'oli, pantalles serigràfiques, envasos contaminats, absorbents, fluorescents, bateries usades, sòlids retinguts en els filtres de mànegues, pols generada en el bisellament i rectificat, paper i cartó contaminat, restes de laboratori, guants i màscares, aerosols, etc., com també altres no enunciats com ara les mànegues filtrants deteriorades i els possibles recipients en desús o deteriorats. Emmagatzemen els residus temporalment en contenidors especials, sense rebre cap tractament, en una zona projectada a aquest efecte en magatzem cobert, fins a la recollida d'aquests per un gestor autoritzat.   
6) Programa de vigilància ambiental  
Es presenta un programa de vigilància ambiental centrat en la periodicitat i mode en què han de dur-se a terme els mesuraments de soroll i de les emissions gasoses i el control de la generació i gestió d'abocaments d'aigües residuals i residus.   
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, ja que tal com estableix l'apartat l) del grup 4 de l'annex 1 de la Llei 6/2001, de 8 de maig, de modificació del Reial decret legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental, les instal·lacions per a la fabricació de productes ceràmics mitjançant enfornada es troben sotmeses al tràmit de declaració d'impacte ambiental.  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13 (apartat 2) del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, que atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tant i a la vista de tot l'anterior, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte per a la instal·lació d'una indústria per a la fabricació de taulells ceràmics, promoguda per Azuvi, SA, implantada en l'av. Itàlia, núm. 58, del terme municipal de Vila-real (Castelló), en els termes que estableix el projecte, l'estudi d'impacte ambiental, i la resta de documentació obrant en l'expedient, en compliment de la legislació ambiental vigent, sempre que es complisquen les següents condicions addicionals:  
1) Disposar de l'autorització d'enllumenament d'aigües del pou situat en la seua parcel·la.  
2) Aportar auditoria acústica amb resultat acceptable, realitzada per OCA en compliment del que estableix el títol lV, capítol ll Condicions acústiques de les activitats comercials, industrials i de serveis, i el títol ll, capítol ll Nivells de pertorbació, de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica.  
3) El titular de la instal·lació estarà obligat a remetre periòdicament a la Direcció General de Qualitat Ambiental l'informe de situació especificat en el Reial decret 9/2005, de 14 de gener, pel qual s'estableix la relació d'activitats potencialment contaminants del sòl i els criteris i estàndards per a la declaració de sòls contaminats.  
4) Es disposarà de l'adequada quantitat d'absorbent no inflamable per a resoldre els xicotets vessaments accidentals. L'absorbent contaminat es gestionarà segons la naturalesa del vessament.  
5) Altres condicionants ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació.  
6) Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a la conselleria de Territori i Habitage, Direcció General de Gestió del Medi Natural, que establirà, si escau, l'aplicació de noves mesures correctores.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb allò que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 2 de març de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 342/04-AIA  
Títol: Fàbrica de bateries  
Promotor: VB Autobaterías, SA  
Autoritat substantiva: Direcció General de Qualitat Ambiental de la conselleria de Territori i Habitatge  
Localització: Quilòmetre 73'5 de la N-332 al seu pas pel terme municipal de Guardamar del Segura (Alacant)  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte  
La factoria que VB Autobaterías, SA, té en el quilòmetre 73'5 de la N-332 al seu pas pel terme municipal de Guardamar del Segura (Alacant), es dedica a la fabricació de bateries plom/àcid des de l'any 1977. L'objecte del projecte presentat és l'obtenció de l'autorització ambiental integrada de les instal·lacions existents, incloent també la producció i instal·lacions previstes per l'empresa, encara que subjectes a modificacions, perquè consten en ell i siguen fidels a la pròxima realitat de la planta.  
Característiques més rellevants de les construccions o de l'activitat  
VB Autobaterías, SA, es dedica a la fabricació de bateries plom/àcid en una parcel·la qualificada com a sòl urbà d'ús industrial, segons el PGOU del municipi de Guardamar del Segura. La parcel·la té una superfície de 157.000 m², amb una superfície construïda d'aproximadament, 23.000 m².  
Des del punt de vista territorial, la parcel·la limita al nord amb la CV-859, a l'est amb la N-332 (des de la qual s'accedeix a la planta), a l'oest amb sòl industrial sense ocupar i al sud amb terrenys agrícoles.  
Des del punt de vista ambiental, la parcel·la es troba en una partida denominada Primera Marjal, en l'interior de la zona d'influència de la zona humida Desembocadura i front litoral del Segura, rodejada de sòl no urbanitzable de protecció agrícola, molt pròxima a la desembocadura del Segura, i al LIC i microreserva Dunes de Guardamar, i pròxima a la zona humida el Hondo de Amorós i al jaciment Rabita de Guardamar. Així mateix, es troba íntegrament dins d'una zona de risc 2 d'inundació, segons el PATRICOVA.  
En el seu procés industrial, l'empresa utilitza com a matèries primeres bàsicament plom i àcid sulfúric, a banda de les carcasses plàstiques, consum d'aigua, electricitat i propà. Les etapes del procés de fabricació són bàsicament les següents: recepció i emmagatzemament de matèries primeres, fosa de reixeta o obtenció de reixeta contínua, producció d'òxid de plom, posteriorment obtenció de pasta amb què es recobriran les reixetes, curació d'aquestes, muntatge de les bateries, ompliment amb àcid diluït, i per a finalitzar, es carreguen elèctricament per a acabar emmagatzemant-les fins a la posterior expedició d'aquestes.  
A banda de les unitats, equips i edificacions pròpies del procés industrial, es disposa d'equipaments accessoris a aquest, com poden ser el centre de transformació elèctrica, magatzem de residus, equips de tractament d'aigües residuals i emissions atmosfèriques, laboratoris, oficines, etc.  
Tramitació administrativa  
El procediment d'avaluació d'impacte ambiental es va iniciar en data 9 de desembre de 2004 a petició de l'Àrea de Qualitat Ambiental. L'expedient consta de:  
- Projecte bàsic.  
- Estudi d'impacte ambiental.  
- Documentació complementària, entre la qual entre altres documents, s'inclou el certificat de compatibilitat urbanística, informe de la CHS en el que s'inclouen les condicions d'abocament, llibres de registre d'emissions atmosfèriques, control de les torres de refrigeració, informe d'ECA sobre els resultats obtinguts en el control de les emissions a l'atmosfera i el soroll, estudi de minimització de residus, etc.  
- Escrit de l'Ajuntament de Guardamar del Segura en què s'adjunta l'edicte exposat en el tauler d'anuncis i l'informe emés pel tècnic municipal de Medi Ambient. Pel seu interés posterior, és ressenyable que en l'esmentatt informe s'assenyalen les carències de l'estudi d'impacte ambiental pel que fa a la no-valoració de la zona humida Desembocadura i front litoral del Segura, el programa de vigilància ambiental i l'autoria de l'estudi d'impacte ambiental.  
- Escrit de data 1 de desembre de 2004, del cap d'Àrea de Qualitat Ambiental, en el qual s'exposa que va finalitzar el termini d'informació pública sense haver rebut al·legacions respecte d'això en la conselleria de Territori i Habitatge i en l'Ajuntament de Guardamar del Segura.  
En data 15 d'abril de 2005 es rep, remesa per l'Àrea de Qualitat Ambiental la reiteració de la sol·licitud de declaració d'impacte ambiental.  
En data 22 de juliol de 2005, l'Àrea de Qualitat Ambiental entrega còpia de l'informe de suficiència i idoneïtat evacuat pel Servei de Protecció de l'Ambient Atmosfèric respecte al projecte de VB Autobaterías, SA.  
Una vegada analitzada la documentació que consta en l'expedient, en data 26 de juliol de 2005, se sol·licita ampliació de documentació, assenyalant que sense la informació sol·licitada no es tindrien elements de judici suficients per a prendre una decisió respecte a l'actuació projectada. En l'ampliació de documentació se sol·licitava:  
- Pel que fa a la generació i gestió d'aigües residuals:  
- Es considera que no s'han detallat prou les unitats de tractament d'aigües residuals, tant pel que fa a les aigües d'origen sanitari com a les de procés.  
- En aparença, el denominat assarb de la Rasga travessa la parcel·la de VB Autobaterías, SA, d'oest a est, facilitant el drenatge de tota aquesta zona (U-6 Almarjal), amb risc 2 d'inundació segons el PATRICOVA. No obstant això, en la documentació presentada es dóna a entendre que el canal compleix actualment les funcions de depòsit de 352 m³, per a l'emmagatzemament de les aigües pluvials per al seu posterior tractament en la PTAR de la indústria, i de bassa d'homogeneïtzació de l'efluent de la PTAR que no complira els límits d'abocament. Per tot això, haurà de detallar-se:  
a) Drenatge de la parcel·la de sòl industrial adjacent a l'oest de la de VB Autobaterías, SA.  
b) Xarxes de drenatge d'aigües pluvials de cobertes, pluvials de vessament netes i pluvials potencialment contaminades, detallant la causa de la possible contaminació i la necessitat d'introduir els tres corrents en la PTAR, quan almenys en el cas de les dues primeres haurien de segregar-se a través d'una xarxa separativa, i comporta una aportació d'elevada qualitat a la desembocadura del riu Segura.  
c) Gestió de la salmorra i l'efluent de la regeneració de l'equip d'osmosi.  
d) Punts per a la presa de mostres a l'eixida dels equips per al tractament d'aigües sanitàries i de procés. Si és el cas, posteriors punts de confluència d'aquests corrents fins a, si és el cas, l'abocament conjunt d'aquestes.  
e) El valor límit d'emissió de Pb establit en l'autorització d'abocament de la Confederació Hidrogràfica del Segura (de l'any 1987, modificada pel que fa a clorurs, sulfats, presa de mostres i inclusió del cobalt, l'any 1993), és de 0'05 mg/l, i el valor de mitjana assenyalada en la caracterització de cabals abocaments de l'estudi d'impacte ambiental és 10 vegades major, és a dir, de 0'5 mg/l. Per tot això, se sol·liciten les analítiques en què s'ha basat l'apartat de Caracterització de cabals abocaments, a fi de comprovar-ne la coherència amb l'autorització d'abocament de la CHS.  
- En l'estudi d'impacte ambiental no s'ha valorat el fet que VB Autobaterías, SA, es troba íntegrament dins d'una zona de risc 2 d'inundació, segons el PATRICOVA. Haurà de completar-se l'estudi d'impacte ambiental amb la identificació i valoració d'impactes de l'activitat junt amb el risc d'inundació de la zona, adoptant les mesures preventives o correctores que d'aquest estudi puguen derivar-se (en les zones de procés, tractament d'aigües residuals, emmagatzemament de residus, etc.).  
- En l'estudi d'impacte ambiental tampoc s'ha valorat el fet que VB Autobaterías, SA, es troba íntegrament dins de la zona d'influència de la zona humida Desembocadura i front litoral del Segura. Haurà de completar-se l'estudi d'impacte ambiental amb la identificació i valoració d'impactes de l'activitat sobre l'esmentada zona humida, adoptant les mesures preventives o correctores que d'aquest estudi puguen derivar-se.  
- Pel que fa a la generació i gestió de residus, quedem a l'espera de l'informe del Servei de Residus Industrials, o a senyal seua, procedim a sol·licitar-lo directament.  
- Vistes les carències de la documentació presentada respecte a la generació i gestió d'aigües residuals, es considera oportú comptar amb l'informe del Servei de Qualitat de les Aigües, per la qual cosa quedem a l'espera d'aquest, o a senyal seua, procedim a sol·licitar-lo directament.  
- Si bé és cert que l'activitat es troba recentment recollida en el Reial decret 9/2005, de 14 de gener, pel qual s'estableix la relació d'activitats potencialment contaminants del sòl, en el moment en què es va redactar l'estudi d'impacte ambiental no es trobava en vigor aquesta legislació. No obstant això, i independentment de la legislació en vigor, s'entén que ja en aquest moment es tractava d'una activitat potencialment contaminant del sòl, aspecte que es tracta amb la suficient profunditat en l'inventari ambiental, però no pel que fa a les mesures preventives o correctores. Per tot això, hauran de detallar-se les característiques de les soleres en les zones de procés, gestió d'aigües residuals, emmagatzemament de residus, com també el mode en què es va a dur a terme el control de l'estanquitat de l'esmentada fossa en el temps.  
En data 23 d'agost de 2005 es rep, remés per l'Àrea de Qualitat Ambiental, l'informe del Servei de Residus Industrials sol·licitat.  
En data 19 d'octubre de 2005 es rep, remés per l'Àrea de Qualitat Ambiental l'informe del Servei de Qualitat d'Aigües com també la documentació requerida a l'interessat. Respecte a l'esmentada documentació, es va considerar que no s'havia satisfet allò que s'ha requerit pel que fa a:  
- Els punts per a la presa de mostres, ja que encara que la CHS estableix que el punt en què es prendran les mostres per a la seua posterior anàlisi serà el d'eixida del tractament de depuració, el promotor assenyala que les mostres s'estan prenent en l'arqueta prèvia a l'eixida de l'assarb de la Rasga a través del mur de protecció contra inundacions.  
- Els límits establits per la CHS per a l'abocament de plom són 10 vegades menors que els considerats pel promotor en l'estudi d'impacte ambiental. No s'hi estableixen mesures correctores.  
- Segueix sense completar-se l'estudi d'impacte ambiental valorant el fet que VB Autobaterías, SA, es troba íntegrament dins de la zona d'influència de la zona humida Desembocadura i front litoral del Segura.  
- Les analítiques que s'hi adjunten no es tenen en compte, tant quant al lloc en què es va prendre la mostra com en allò a què es refereix la presa de la mostra, duta a terme per la industrial i no per l'ECA.  
Com a conseqüència de tot això, en data 12 de desembre de 2005, la directora general de Gestió del Medi Natural va resoldre tornar l'estudi d'impacte ambiental al promotor, per estimar que de l'examen d'aquest no s'han obtingut elements de judici suficients per a prendre una decisió respecte a l'actuació projectada, d'acord a l'article 24.5 del Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
En data de 27 de gener de 2006 es va presentar davant de l'oficina de correus d'Alacant i amb data entrada en la conselleria de Territori i Habitatge de 31 de gener de 2006, recurs d'alçada interposat per José Miguel López Ascaso en nom i representació de la societat VB Autobaterías, SA, contra la resolució de devolució de l'expedient 342/04-AIA de procediment d'avaluació d'impacte ambiental per a l'obtenció de l'autorització ambiental integrada de la fàbrica de bateries de VB Autobaterías, SA té en el quilòmetre 73'5 de la N-332 al seu pas per Guardamar del Segura (Alacant) en el qual l'interessat al·lega pel que fa al punt de presa de mostres que en la documentació inicialment aportada desconeixia l'informe de la Confederació Hidrogràfica del Segura que indicava que havia d'estar col·locat a l'eixida del tractament de depuració, manifestant la seua disposició a col·locar la presa de mostres en aquest punt. Pel que fa a la valoració del fet que l'activitat de l'empresa es desenvolupe en la zona d'influència de la zona humida Desembocadura i front litoral del Segura, al·legant que quan es va aportar la documentació i informació sol·licitada a l'octubre de 2005 es va considerar que era adequada i suficient, perquè no se li comunique la necessitat d'esmenar-lo en el termini de 10 dies per part de l'administració. L'interessat aporta l'ampliació de l'estudi d'impacte ambiental com a document núm. 3. En el fet que l'analítica presentada no podia tenir-se en compte perquè no havia sigut recollida per una ECA, l'interessat al·lega per mitjà de certificat d'Applus/LAVAQUA que aporta juntament amb el recurs d'alçada com a document núm. 4 que si va ser realitzat per una ECA. Finalment l'interessat presenta com a document núm. 5 les noves preses realitzades que demostren que no hi ha abocaments de plom 10 vegades major que l'autoritzat.  
En data de 13 de febrer la Secretaria Autonòmica de Territori i Habitatge va estimar la pretensió formulada en el recurs d'Alçada interposat per José Miguel López Ascaso en nom i representació de la mercantil VB Autobaterías, SA, contra la resolució de devolució de l'estudi d'impacte ambiental dictada per la directora general de Gestió del Medi Natural en data de 12 de desembre de 2005, en l'expedient de referència.  
En data 24 de febrer de 2006 es rep, remesa per l'Àrea de Qualitat Ambiental, la modificació de l'informe de data 1 d'octubre de 2004, de la Confederació Hidrogràfica del Segura emés en relació amb les condicions d'abocament que s'ha de recollir en l'autorització ambiental integrada de la mercantil VB Autobaterías, SA. Aquesta modificació es realitza com a conseqüència d'allò que sol·licita davant de la CHS per la citada mercantil. En la modificació, després de l'estudi de la incidència de l'abocament proposat per la industrial en el medi receptor, s'estima parcialment la sol·licitud pel que fa als límits d'abocament i s'estima pel que fa a les preses de mostres.  
En data 3 de març de 2006, representants de VB Autobaterías, SA, entreguen nova documentació al mateix temps que es manté una reunió per a analitzar-ne el contingut. Es va tractar la generació i gestió d'aigües residuals de la indústria, ja que en la documentació presentada originàriament, i en la rebuda com a conseqüència de l'ampliació sol·licitada, no quedava prou clara.  
Afeccions legals  
La indústria sol·licita l'autorització ambiental integrada que atorga la Direcció General de Qualitat Ambiental de la conselleria de Territori i Habitatge.  
D'acord amb els articles 18, 19 i 20 de l'Ordre de 9 de setembre de 2003, de la conselleria de Territori i Habitatge, per la qual es desenvolupa el Decret 119/2003, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, les competències en matèria de control integrat de la contaminació, qualitat d'aigües, seguiment i control d'aquest recurs, protecció atmosfèrica i acústica, i el seguiment, control i gestió de residus s'atribueixen a la Direcció General de Qualitat Ambiental.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que escaiga obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació, com pot ser l'autorització d'abocament de la Confederació Hidrogràfica del Segura, els condicionants de la qual quedaran recollits en l'autorització ambiental integrada.   
Consideracions ambientals  
Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat.  
La indústria es troba recollida en l'epígraf 2.5.3. Fabricació de plaques acumuladors de plom amb una capacitat superior a 1.000 t/any, del catàleg d'activitats potencialment contaminants de l'atmosfera, de l'annex ll del Decret 833/75, de 6 de febrer que desenvolupa la Llei 38/1972, de protecció de l'ambient atmosfèric, sent precisament la capacitat de fusió de plom, i específicament les seues emissions derivades, el motiu pel qual se sotmet tant a avaluació d'impacte ambiental com a l'autorització ambiental integrada.  
Igualment, fabricació de bateries plom/àcid se troba recollida en l'annex l del Reial decret 9/2005, de 14 de gener, pel qual s'estableix la relació d'activitats potencialment contaminants del sòl i els criteris i estàndards per a la declaració de sòls contaminats.  
Des del punt de vista territorial, la parcel·la limita al nord amb la CV-859, a l'est amb la N-332 (des de la qual s'accedeix a la planta), a l'oest amb sòl industrial sense ocupar i al sud amb terrenys agrícoles.  
Des del punt de vista ambiental, la parcel·la es troba en l'interior de la zona d'influència de la zona humida Desembocadura i front litoral del Segura, rodejada de sòl no urbanitzable de protecció agrícola, molt pròxima a la desembocadura del Segura, i al LIC i microreserva Dunes de Guardamar, i pròxima a la zona humida el Hondo de Amorós i al jaciment Rabita de Guardamar. Tot aquest àmbit, disposa de valors biòtics, culturals, agrícoles i paisatgístics significatius, encara que el reconeixement i protecció d'aquests s'ha dut a terme després de la implantació de la indústria l'any 1977.  
Així, molt pròxim i cap al mar, es compta amb pinedes termòfiles assentades sobre dunes fixes costaneres, que contenen un sotabosc molt important en cobertura i nombre d'espècies, que constitueix la denominada màquia litoral. A més de les espècies de pi, aquesta màquia alberga una important representació d'arbustos i lianes de vocació termòfila, adaptats a créixer sobre sòls poc estructurats; altres vegades, en canvi, aquestes pinedes no tenen l'esmentat sotabosc ben estructurat, que veu dificultat el seu creixement per la total cobertura del sòl per part dels fulles caiguts dels pins.  
En canvi, rodejant la parcel·la i cap a l'interior, es trobaria el medi associat a un sòl amb una capacitat d'ús agrícola molt elevat, com correspon al Baix Segura del Segura, i una miqueta més lluny, El Hondo de Amorós, amb la flora i fauna associada a una marjal.  
Respecte al sòl i les aigües, cal assenyalar que la indústria es troba dins d'una zona de baixa vulnerabilitat a la contaminació de les aigües subterrànies i de baixa accessibilitat potencial als recursos hídrics, d'acord al SIT de la conselleria de Territori i Habitatge - Cartografia temàtica del territori de la CV. Així mateix, es troba íntegrament dins d'una zona de risc 2 d'inundació, segons el PATRICOVA, pendent d'actuacions recollides en el Pla integral del riu Segura.  
Respecte a la qualitat de l'aire, no es disposen de dades que permeten fer-se una idea de la qualitat de l'aire en les proximitats de la planta objecte d'avaluació d'impacte ambiental, ja que les estacions que -dins de la xarxa del sistema d'avaluació de la qualitat de l'aire de la Comunitat Valenciana- es troben més pròximes, no ho estan prou com per a poder extrapolar les dades.  
Identificació i valoració d'impactes durant la fase de funcionament.  
En l'estudi d'impacte ambiental, i annex a aquest, elaborats per VB Autobaterías, per a conéixer l'impacte que provoca el funcionament de la seua planta a Guardamar del Segura, després de l'elaboració d'un inventari ambiental, s'hi exposen les accions susceptibles de produir impactes, sent aquestes: el consum de matèries primeres (bàsicament plom i sulfúric, aigua, i energia), generació d'emissions atmosfèriques, soroll, aigües residuals i la generació de residus.  
Així, amb els factors del medi definits en l'inventari ambiental d'una banda, i d'un altre, amb les accions susceptibles de produir impactes, es du a terme directament la valoració d'aquests, disposant ja de mesures preventives o correctores.  
Per a les emissions de plom, partícules, boires àcides i gasos de combustió, després de justificar que les concentracions que s'emeten estan per sota del que estableix la llei, i davant del desconeixement dels nivells de qualitat de l'aire en la zona, es conclou que l'impacte sobre la qualitat de l'aire en l'entorn és moderat per al plom i compatible per a les emissions de boires àcides, partícules i gasos de combustió.  
Per a la flora, es considera únicament com a acció la deposició de partícules, valorant-se com a compatible. Igualment, només es valora l'impacte dels abocaments d'aigües residuals tractades sobre la fauna pròpia del medi aquàtic i marí. Es justifica el compliment de les concentracions establides en l'autorització d'abocament de la Confederació Hidrogràfica del Segura, i es valora com compatible l'impacte.  
El possible impacte de les emissions sonores es valora únicament en funció de la proximitat de sòls residencials o urbanitzables, concloent que en trobar-se aquests lluny, i en trobar-se el medi afectat pel trànsit de les carreteres N-332 i CV-859, l'impacte serà compatible.  
Pel que fa als abocaments, s'efectuen al riu Segura a través del canal de la Rasga. Basant-se en la gestió interna dels corrents residuals, en el compliment de l'autorització d'abocament de la Confederació Hidrogràfica del Segura, i en l'escassa qualitat de les aigües del Segura en la seua desembocadura, es conclou valorant l'impacte de l'abocament sobre la qualitat dels cursos hidrològics com de moderat a compatible.  
Havent determinat l'alta permeabilitat dels materials quaternaris -al·luvials- en els quals s'assenta la indústria, i l'elevat nivell freàtic, es considera que l'impacte sobre el sòl o els aqüífers és moderat, gràcies a les mesures preventives adoptades.  
Pel que fa al planejament urbanístic, es considera compatible l'impacte, per tractar-se d'un sòl industrial, igual que l'afecció al paisatge. Igualment compatible es considera l'impacte sobre el patrimoni.  
Cal destacar que es valora compatible l'impacte sobre els paratges d'interés natural, per la distància a aquests.  
Es du a terme també la identificació de riscs en condicions anormals o d'emergència, i s'adopten una sèrie de mesures correctores i protocols per a minimitzar les conseqüències de possibles accidents.  
Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.  
1) Contaminació acústica. Vibracions.  
Es disposa d'informe del Servei de Protecció de l'Ambient Atmosfèric, de data 20 de desembre de 2004, en el qual, respecte a la contaminació acústica, s'assenyala que s'han de complir els límits d'emissió acústica establit en l'annex ll de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Comunitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica per als nivells de recepció externs en zones d'ús industrial: 70 dB(A) durant el dia i 60 dB(A) durant la nit.  
Segons s'indica en l'estudi d'impacte ambiental, les principals fonts productores de soroll són els filtres de mànegues de les línies situades en els exteriors d'ambdós naus.  
S'hi adjunta un informe dels resultats obtinguts en el control de soroll, de la planta, duta a terme per una ECA. Amb aquest fi es van fer mesures diürnes i nocturnes en 20 punts distribuïts en el perímetre de la planta. Sobre la base dels nivells de recepció externs per a ús dominant industrial recollits en l'annex ll, taula 1 de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de protecció contra la contaminació acústica, es conclou que en horari diürn compleixen tots els punts mostrejats, però en horari nocturn, els valors de referència adoptats se sobrepassen en quatre dels punts mostrejats.  
En principi, no sembla que en fixar els valors de referència adoptats per a realitzar el control del soroll s'hagen pres sempre els més adequats, ja que s'han adoptat els nivells de recepció externs per a ús dominant industrial, oblidant que la parcel·la es troba en l'interior de la zona d'influència de la zona humida Desembocadura i front litoral del Segura, i rodejada per tres dels seus costats per sòl no urbanitzable de protecció agrícola, i molt pròxima a la desembocadura del Segura, i al LIC i microreserva Dunes de Guardamar. Només el seu costat oest afronta amb sòl industrial.  
No obstant això, com s'ha assenyalat, la parcel·la limita al nord amb la CV-859, a l'est amb la N-332 (que en aparença es va a ampliar) i a l'oest amb sòl industrial sense ocupar, afrontant al sud amb sòl no urbanitzable protegit. Així, els valors de referència adoptats en el costat oest són els oportuns, i pel que fa a la CV-859 i a la N-332, poden considerar-se adequats, ja que cas de necessitar-se atenuar el soroll que arriba a la zona humida, hauria de fer-se a través de l'actuació sobre les infraestructures vials. Pel que fa al límit sud de la parcel·la, sembla que es preveu l'ampliació sobre aquest sòl de l'ús industrial, per la qual cosa no es considera oportú adoptar nivells de recepció més restrictius que comportaren la necessària execució de mesures correctores si en un futur aquest sòl passarà a ser industrial. En definitiva, encara que l'ús dominant no siga totalment l'industrial, es considera adequat adoptar els nivells de recepció de l'ús dominant industrial per al control acústic de l'activitat.  
2) Contaminació atmosfèrica.  
Es disposa d'informe del Servei de Protecció de l'Ambient Atmosfèric, de data 20 de desembre de 2004, en el qual, respecte a la contaminació atmosfèrica, es considera que els límits d'emissió proposats pel titular haurien de ser menys laxos en aplicació de les MTD, proposant els límits següents:  
Tipus de contaminant Límit proposat  
Plom 10 mg/Nm³  
Partícules 30 mg/Nm³  
Àcid sulfúric 10 mg/Nm³  
NOx 200 mg/Nm³  
SO2 200 ppm  
CO mg/Nm³  
Les emissions derivades de la metal·lúrgia del plom són el motiu bàsic pel qual se sotmet a avaluació d'impacte ambiental la fabricació de bateries plom/àcid.  
En utilitzar forns de resistència elèctrica, s'eviten les emissions procedents de l'ús de combustibles com a element d'escalfament per a la fusió del plom. En els forns només s'emetran els gasos de la combustió del propà per a mantenir una atmosfera no oxidant sobre el plom fos (partícules, CO, SOx, NMVOC i NOx), en quantitats comparativament menyspreables. D'aquesta manera, les emissions seran bàsicament les procedents de la fusió i processat del plom (emissió de partícules, plom i les seues sals).  
L'emmagatzemament, trasbals i dosificació de matèries primeres es du a terme hermèticament i de manera automatitzada.  
Es detallen els focus d'emissió de contaminants atmosfèrics, alguns d'ells, d'abocament directe, i els altres amb sistemes de tractament de gasos (filtres de mànegues, llavadors de gasos).  
Els filtres de mànegues, en la majoria dels casos teflonades, s'empren per a l'abatiment de les emissions de pols i partícules. Les boires àcides, recollides a través d'aspiracions localitzades, es condueixen per al seu tractament en llavadors humits.  
En l'estudi d'impacte ambiental es proposa el seguiment de les emissions d'acord amb el que estableix el Decret 833/75, que desenvolupa la Llei 38/1972, de protecció de l'ambient atmosfèric, per estar la indústria especificada en el grup B, punt 2.5.3., fabricació de plaques d'acumuladors de plom amb capacitat superior a 1.000 t/any. No obstant això, l'informe del Servei de Protecció de l'Ambient Atmosfèric no coincideix amb la industrial pel que fa a la proposta de límits d'emissió, ja que considera que els límits proposats, encara que legals, són poc ambiciosos, proposant uns límits més restrictius. Quelcom amb el que s'està d'acord per la proximitat de la indústria a unes quantes zones que han merescut diversos graus de protecció pels seus valors ambientals.  
3) Usos de l'aigua i contaminació hídrica. Risc d'inundació.  
Es disposa d'informe del Servei de Qualitat d'Aigües de data 25 d'agost de 2005, en el qual s'assenyala que l'abocament a domini públic hidràulic està autoritzat per la Confederació Hidrogràfica del Segura, amb data 29 de gener de 1993 (modificada amb data 19 de juliol de 2003), no havent-hi res a aportar per part d'aquest servei.  
Tota l'aigua emprada per la industrial procedeix de la xarxa de subministrament, reutilitzant alguns corrents per a reduir el consum. Part d'aquesta se sotmet a una desmineralització que en permeta el posterior ús industrial. L'abocament de les aigües residuals tractades s'efectua a domini públic hidràulic, concretament a l'assarb de la Rasga.  
Al respecte és ressenyable que en els 70 es va sol·licitar a la Comissaria d'Aigües del Segura el desviació de l'assarb de la Rasga a la seua arribada a la parcel·la de la indústria, perquè efectuara l'abocament a l'assarb del Senyor. Com a resultat d'aquesta actuació, l'assarb de la Rasga queda desviat, roman en l'interior de la parcel·la avaluada la part seccionada, i travessa la parcel·la d'oest-est, amb pendent en aquesta direcció. Aquesta secció, va ser preparada executant-hi un caixó de formigó.  
En l'interior de la parcel·la es disposa d'una xarxa separativa que permet la gestió discriminada dels corrents d'aigües pluvials, aigües residuals sanitàries i aigües residuals de procés industrial.  
Les aigües residuals sanitàries es recullen i envien per al seu tractament a l'EDARU (biològic) de què disposa la indústria. No es determina el punt de confluència amb els altres corrents d'aigües residuals tractats.  
Les aigües pluvials podrien dividir-se en pluvials netes i potencialment contaminades. Les zones en què puguen generar-se pluvials potencialment contaminades per llavada i escorriment han sigut cobertes, de manera que les pluvials generades, de cobertes i escorriment, seran netes. Aquestes aigües pluvials es recullen i envien al caixó formigonat, que al seu torn les condueix cap a la continuació de l'assarb de la Rasga, travessant una arqueta per a la presa de mostres i un aforador.  
En tot cas, l'ús que es dona a aquest canal ha sigut conegut per la Confederació Hidrogràfica del Segura, que no ha fet cap consideració respecte d'això en el qual es refereix al Reial decret 849/1986, d'11 d'abril, pel qual s'aprova el Reglament del domini públic hidràulic, que desenvolupa els títols preliminar, I, IV, V, VI i VII de la Llei 29/1985, de 2 d'agost, d'aigües.  
Per a les aigües residuals de procés es disposa d'una EDARI (fisicoquímic). Igualment, tant el rebuig del procés d'osmosi a què se sotmet l'aigua de xarxa, com l'efluent procedent de la neteja de les membranes i la porga de l'agent de llavada dels llavadors humits emprats com a mesura correctora de l'emissió de boires àcides, es gestionen en l'EDARI de la indústria. L'efluent de l'EDARI s'evacua a través d'una canonada que discorre pel caixó de formigó. Aquesta canonada verifica el seu abocament en l'arqueta per a la presa de mostres, on conflueixen amb les pluvials puntualment evacuades pel caixó de formigó.  
Els possibles vessaments accidentals bé queden confinats fins a determinar-ne la posterior gestió, bé són conduïts a través de xarxes de drenatge fins a la bassa d'homogeneïtzació de l'EDARI.  
És ressenyable que el caixó formigonat, amb una capacitat de 352 m³, pot complir les funcions de dipòsit per a l'emmagatzemament de les aigües generades després de sufocar un possible incendi.  
Per a l'abocament a domini públic hidràulic, actualment es disposa d'autorització de la Confederació Hidrogràfica del Segura (de l'any 1987, modificada pel que fa a clorurs, sulfats, presa de mostres i inclusió del cobalt, l'any 1993). Aquesta autorització, ha sigut objecte d'informe de la CHS de data 25 de gener de 2006. En l'informe es fixen les condicions d'abocament que s'ha de recollir en l'autorització ambiental integrada. Les condicions d'abocament exposades en l'esmentat informe modifiquen les actuals, després de l'estudi de la incidència de l'abocament proposat per la industrial en el medi receptor. Aquest estudi estableix si es mantenen els objectius de qualitat de les aigües legalment establits, coneguts la qualitat de les aigües del riu, i el volum i composició de l'abocament de la indústria. Després de l'estudi s'accepten els valors proposats per la industrial per a la nova autorització d'abocament, que s'ha de recollir en l'autorització ambiental integrada, excepte pel que fa al mercuri, i requereix la determinació de cianurs totals, nitrits, a més de nitrogen Kjeldahl. S'estableix la presa de mostres per a la posterior anàlisi d'aquestes a l'eixida de la fàbrica, abans de l'aforador.  
No obstant tot això, hi ha el projecte d'implantar xarxa de sanejament en el cas que s'urbanitzara per a ús industrial el sòl adjacent a la parcel·la de VB Autobaterías, SA, moment en què es connectaria la industrial, realitzant l'abocament d'aigües residuals a la xarxa de sanejament que les conduiria a l'EDAR municipal.  
Els llots generats en el procés de tractament d'aigües residuals industrials se sotmeten a un procés de concentració en sacs filtrants. L'aigua separada en aquest procés es recircula a capçalera de l'EDARI. Els fangs de l'EDARU es gestionen directament des del punt de generació.  
Finalment, pel que fa al risc d'inundació, cal destacar que VB Autobaterías, SA, es troba íntegrament dins d'una zona de risc 2 d'inundació, segons el PATRICOVA. Aquest risc d'inundació perdura malgrat les mesures que s'han anat adoptant per a millorar l'alleugeriment de les aigües, bàsicament per la conjunció d'elevada pluviometria amb temporal de llevant. No obstant això, des de la seua implantació fins ara, s'han adoptat tota una sèrie de mesures preventives que, encara que en el seu conjunt hagen justificat la instal·lació de la factoria en un altre emplaçament, una vegada adoptades eviten que la parcel·la s'inunde. Aquestes mesures bàsicament inclouen:  
- Un mur de secció trapezoïdal, executat en terra compactada, rodejant el perímetre de la parcel·la, dotat amb via de servei. Cota sobre el nivell del mar de 2'46 m i de 0'85 sobre la cota d'inundació de la carretera. Amplària del costat major del trapezi (de la base): entre els 10'7 i els 13'2 m. Amplària de del costat menor: entre els 2'3 i els 4'4 m.  
- Comporta de tancament automàtic en el punt d'eixida d'aigües residuals tractades.  
- Equip de bombament per a elevar les aigües que puguen caure dins del perímetre de la parcel·la per damunt del mur de protecció.  
- Accés de vehicles elevant-se des de la carretera fins a passar sobre el mur.  
- Alarmes de nivell en la Rasga  
Aquestes mesures van fer que a pesar de la gran inundació de 1987, amb desbordament del Segura aigües amunt i temporal de llevant que dificultava el desguàs al mar, la parcel·la de VB Autobateries, SA., no s'inundara.  
4) Contaminació del sòl.  
Aquest apartat està íntimament relacionat amb l'anterior per quant que l'afecció sobre les aigües podria desembocar en la contaminació del sòl i viceversa.  
Es tracta d'una activitat potencialment contaminant del sòl. Segons s'indica, totes les zones on s'exerceix l'activitat fabril compten amb paviments adequats a la funció a realitzar. S'assenyala que en general es tracta de paviment formigonat. Específicament, en les zones on es treballa amb àcids, el paviment, pendents i canals de recollida fins a les arquetes des d'on es bombaran els possibles vessaments a l'EDARI, disposen de protecció antiàcids.  
5) Residus generats  
Es disposa de l'informe del Servei de Residus Industrials, de data 12 d'agost de 2005, en el qual s'assenyala que revisada la documentació remesa per l'Àrea de Qualitat Ambiental amb data 1 de desembre de 2004 en relació amb el projecte d'autorització ambiental integrada presentat per la mercantil VB Autobaterías, SA, i a la vista de la normativa de residus, no s'ha d'efectuar cap objecció a aquesta.  
Durant el seu funcionament normal i manteniment, la indústria genera tota una sèrie de residus: escòries i nates de plom, plaques i òxid de plom, fangs i pastes de plom, bateries, envasos i embalatges, oli usat, decapant, àcid acètic i acetat de plom, filtres, llums de mercuri, fluorescents, absorbents contaminats, aerosols, àcid sulfúric contaminat, dissolvents, greixos, fangs de l'EDARI i de l'EDARU, terres contaminades, pintures usades, paper i cartó, ferralla, fungibles d'oficina, residus de laboratori, piles alcalines, etc. Es proposa emmagatzemar els residus temporalment en contenidors i bidons, sense rebre cap tractament, en unes quantes zones disposades en les instal·lacions, encara que no es detallen les característiques d'aquestes.  
6) Programa de vigilància ambiental  
Es presenta un programa de vigilància ambiental centrat en la periodicitat i el mode en què s'ha de dur-se a terme el mesurament de les emissions gasoses i el control del soroll, abocaments i gestió de residus.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, ja que tal com estableix l'apartat 4.f de l'annex 1 de la Llei 6/2001, de 8 de maig, de modificació del Reial decret legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental, les instal·lacions per a la fosa (inclòs l'aliatge) de metalls no ferrosos, a excepció de metalls preciosos, inclosos els productes de recuperació (refinat, restes de fosa, etc.), amb una capacitat de fusió de més de 4 tones per al plom i el cadmi i 20 tones per a tots els altres metalls, per dia, es troben sotmeses al procediment d'avaluació d'impacte ambiental.  
En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la direcció general de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tant, a la vista de tot l'anterior i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el Projecte per a l'obtenció de l'autorització ambiental integrada promogut per VB Autobaterías, SA, per a la fàbrica de bateries plom/àcid situada al quilòmetre 73'5 de la N-332, al seu pas pel terme municipal de Guardamar del Segura (Alacant), en els termes que estableix el projecte bàsic, documentació complementària, l'estudi d'impacte ambiental i annexos a aquest, sempre que es complisquen les condicions següents:  
1. Per la proximitat de la indústria a unes quantes zones que han merescut diversos graus de protecció pels seus valors ambientals, es considera preceptiu el compliment dels límits d'emissió establits en l'informe del Servei de Protecció de l'Ambient Atmosfèric, bé directament, bé implementant les mesures correctores que siguen necessàries per a aconseguir aquests límits.  
2. Pel que fa a la generació i gestió de corrents residuals:  
2.1 Si l'abocament de l'EDARI no compleix els límits d'abocament, es recircularà a la capçalera de l'EDARI.  
2.2 S'haurà de disposar de sistemes per a la retenció i recollida de possibles vessaments en les zones de procés on es manegen matèries primeres líquides. Les canaletes, arquetes i sistemes per a la recollida i retenció de vessaments hauran de conformar un sistema de drenatge cec (o en connexió amb l'EDARI) en el seu funcionament habitual, trobar-se impermeabilitzats, i en cas necessari, disposar de protecció antiàcids. Aquest sistema de drenatge d'abocaments accidentals només podrà connectar-se amb el caixó formigonat en cas d'incendi, per al que es disposaran els sistemes de control, tant en les xarxes de drenatge, com en l'aforador, perquè complisca la seua funció de depòsit per a l'emmagatzemament de les aigües generades després de sufocar un possible incendi.  
2.3 El punt en què es prendran les mostres per a la seu posterior anàlisi serà l'eixida de fàbrica, abans de l'aforador.  
2.4 Si complit el termini de vigència de l'autorització d'abocament, aquesta no es renova en les mateixes condicions, o la indústria es connecta a la xarxa de sanejament municipal, l'esmentada modificació tindrà la consideració de substancial pel que fa a aquesta declaració d'impacte ambiental, tenint l'efecte exposat en el condicionant número 7.  
3. Pel que fa a la generació i gestió de residus:  
3.1 Totes les substàncies que puguen ser catalogades com a residus, seran adequadament emmagatzemades i entregades a un gestor autoritzat, segons la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus.  
3.2 Pel que fa a les zones d'emmagatzemament de residus perillosos:  
- Es tractarà de zones pavimentades, cobertes, ventilades, amb sistemes que permeten la retenció i recollida d'abocaments accidentals, i de fàcil accés de manera que es minimitze el risc d'accidents en la càrrega/descàrrega dels diversos residus.  
- Per a l'emmagatzemament de residus líquids o que pel seu alt contingut líquid puguen generar abocaments s'haurà de disposar de cubetes o sistema de recollida que garantisquen el confinament i posterior recollida dels possibles vessaments. Cada cubeta o recipient de recollida de vessaments accidentals ha de tenir com a mínim el volum de l'envàs més gran o el 10% del total (la major d'ambdues quantitats). Les cubetes hauran de ser individuals per a cada tipus de residus la mescla dels quals en cas de vessament comporte augment de la seua perillositat o en dificulten la gestió.  
4. Els resultats del programa de vigilància ambiental determinaran si s'han d'implementar les mesures correctores adoptades per a prevenir la contaminació acústica. En tot cas, haurà de complir-se el que estableix el títol lV, capítol ll Condicions acústiques de les activitats comercials, industrials i de serveis, i el títol ll, capítol ll Nivells de pertorbació, de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica.  
5. Pel que fa al programa de vigilància ambiental, haurà de constar de les accions:  
5.1 Mesuraments de les emissions de plom, partícules, àcid sulfúric NOx (mesurat com a NO2), SO2 i CO, realitzades per un organisme de control autoritzat, amb una periodicitat anual per a focus amb cabal superior a 30.000 Nm³/h, biennal entre els 30.000 i els 10.000 Nm³/h i triennal per als focus amb cabal inferior als 10.000 Nm³/h, tot això independentment dels mesuraments d'autocontrol realitzades per un centre qualificat o per la mateixa empresa.  
5.2 Els límits d'emissió hauran de ser els proposats en l'informe del Servei de Protecció de l'Ambient Atmosfèric de data 20 de desembre de 2004.  
5.3 Els mesuraments de NOx, SO2 i CO es duran a terme en aquells focus relacionats amb processos en què es generen gasos de combustió.  
5.4 Els valors límit d'abocament seran els establits en cada moment per la Confederació Hidrogràfica del Segura, igual que la periodicitat dels controls. S'haurà de duplicar la memòria anual de les analítiques requerida per l'organisme de conca, per a remetre-la a la Direcció General de Gestió del Medi Natural.  
5.5 Mesuraments del soroll ambiental en l'entorn immediat de la parcel·la de l'activitat, o en l'interior d'habitatges o instal·lacions que puguen estar pròximes o limítrofs. Aquests mesuraments hauran de realitzar-se per un organisme col·laborador de l'administració després de l'execució de les mesures correctores descrites en la documentació presentada, i posteriorment, amb periodicitat anual.  
5.6 S'asseguraran les condicions d'operació d'acord amb el que estableix el projecte bàsic i l'estudi d'impacte ambiental, comprovant que les mesures preventives i correctores proposades s'han realitzat i es troben en bon estat de funcionament. Aquestes mesures es completaran amb les proposades en la resolució d'impacte ambiental.  
5.7 El titular de la instal·lació estarà obligat a remetre a la Direcció General de Qualitat Ambiental l'informe de situació especificat en el Reial decret 9/2005, de 14 de gener, pel qual s'estableix la relació d'activitats potencialment contaminants del sòl i els criteris i estàndards per a la declaració de sòls contaminats.  
5.8 El programa de vigilància ambiental proposat pel promotor amb les addicions ací detallades, es remetrà anualment a la Direcció General de Gestió del Medi Natural.  
6. Altres condicionants ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació.  
7. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental i annexos a aquest, hauran de ser comunicats a la conselleria de Territori i Habitatge, Direcció General de Gestió del Medi Natural, que establirà si procedeix l'aplicació de noves mesures correctores.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 14 de març de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 181/05-AIA  
Títol: Servei de recepció i tractament de descontaminació de vehicles al final de la seua vida útil  
Promotor: Descoauto SL  
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Onda  
Localització: C/ Cantàbria, 12 del terme municipal d'Onda (Castelló)  
Descripció del projecte  
L'objecte del projecte és la instal·lació d'una activitat de servei de recepció i tractament de descontaminació de vehicles al final de la seua vida útil al terme municipal d'Onda, promogut per Descoauto SL.  
L'activitat s'instal·larà en una nau, ja existent, situada en sòl d'ús industrial recentment urbanitzat. El solar té una superfície de 1.000,14 m² i la superfície construïda total és de 927,14 m². Es disposa dels serveis d'aigua potable, electricitat, telèfon, recollida de fem, enllumenat i xarxa de sanejament.   
L'activitat exercida genera diversos residus (perillosos i no perillosos) que són convenientment emmagatzemats (temporalment) i gestionats. Tot el procés es du a terme a l'interior de la nau (coberta i amb paviment impermeable). S'estima un nombre de vehicles que cal descontaminar al dia de dos.  
Els vehicles, una vegada descontaminats, seran entregats a un gestor autoritzat per al tractament de vehicles fora d'ús descontaminats.  
No es plantegen alternatives al projecte.  
Afeccions legals  
La parcel·la on s'ha de situar l'activitat està inclosa dins del Pla d'ordenació dels recursos naturals de la serra d'Espadà, aprovat per Decret 218/1997, de 30 de juliol, del Govern Valencià, concretament en una àrea d'influència antròpica. Les característiques de situació, mesures correctores adoptades, etc. compatibilitzen l'activitat amb allò que preveu el PORN.  
L'activitat de tractament de vehicles al final de la seua vida útil constitueix en una operació de gestió de residus perillosos (160104\* vehicles al final de la seua vida útil). Com a tal, està sotmés al règim d'autorització administrativa per l'òrgan competent en matèria ambiental, d'acord amb la Llei 10/1998, de 21 d'abril, de residus, i per la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus de la Comunitat Valenciana. En particular, aquest tipus d'activitat està regulada pel Reial decret 1383/2002, de 20 de desembre, sobre gestió de vehicles al final de la seua vida útil. Així mateix, ha de sotmetre's al RD 1619/2005, de 30 de desembre, sobre gestió de pneumàtics fora d'ús.   
El RD 9/2005, de 14 de gener, en l'annex I d'aquest, enumera les activitats potencialment contaminants del sòl, entre les quals es troben les activitats de sanejament, descontaminació i semblants (CNAE 90,03) i el reciclatge de residus no metàl·lics (CNAE37,20) i altres grups entre els quals es trobaria l'activitat considerada. Així, el titular de l'activitat ha de comprovar-ne la inclusió en l'esmentat annex i, si és el cas, estarà obligat a remetre un informe preliminar de situació a l'òrgan autonòmic competent, segons es recull en l'article 3.1. de l'esmentada norma.  
Segons es regula en la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica i en el Decret 266/2004, de 3 de desembre, pel qual es desenvolupa aquesta, la indústria disposarà d'un llibre de control en què figuraran els informes corresponents a les auditories acústiques periòdiques.  
La indústria haurà d'obtenir la preceptiva autorització d'abocament, concedida per l'organisme municipal o l'entitat de sanejament d'aigües, segons siga procedent.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que escaiga obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Tramitació administrativa   
En data 30 de juny de 2005, va tenir entrada en aquesta conselleria l'estudi d'impacte ambiental presentat davant de l'Ajuntament d'Onda.   
Consultat l'esmentat Ajuntament en referència a la resta de documentació obrant en l'expedient, es va rebre amb data entrada en els serveis centrals d'aquesta conselleria de 25 d'agost de 2005, la documentació següent:  
- Projecte tècnic d'activitat  
- Còpia de l'expedient de tramitació de llicència d'activitat, el qual inclou entre altres el certificat d'exposició pública d'aquest i les al·legacions presentades, contestades pel mateix Ajuntament, i informes de compatibilitat urbanística de l'activitat amb el planejament vigent.  
En la junta de govern local de 23 de maig de 2005, l'Ajuntament d'Onda va acordar informar favorablement l'autorització sol·licitada, sempre que s'adopten les mesures correctores descrites en el projecte, les que dicten els tècnics municipals i les que dicte la comissió provincial de qualificació d'activitats.  
Requerida informació addicional a l'ajuntament d'Onda i al promotor, s'ha aportat:  
- Annex al projecte  
- Annex a l'estudi d'impacte ambiental  
- Informe de l'Ajuntament d'Onda, en el qual es comunica que: la parcel·la dicposa dels serveis urbanístics que la llei preveu.  
Informe favorable de permís d'abocament emés per Facsa, per a les aigües procedents dels serveis higiènics associats a l'activitat.  
Consideracions ambientals  
L'activitat se situarà en un polígon industrial (el Colador), per la qual cosa el medi està significativament antropitzat. No obstant això, la Cartografia temàtica del territori de la Comunitat Valenciana, identifica la zona com de vulnerabilitat alta de les aigües subterrànies.  
En l'estudi d'impacte ambiental, només es consideren els possibles impactes durant la fase d'explotació de la indústria. Els més significatius són els relatius al soroll generat, les aigües residuals i la generació de residus.   
D'aquests, el més destacable és la possible contaminació de les aigües subterrànies i el sòl per abocament incontrolat de residus perillosos.   
Les mesures correctores adoptades són les següents:  
- L'activitat de l'empresa es realitza en l'interior de la nau.  
- El sòl és de formigó en massa revestit de paviment impermeable sense junta.   
- Els residus generats assimilables a urbans seran gestionats pels serveis municipals.   
- Els residus perillosos generats per la mateixa activitat de descontaminació seran entregats a gestors autoritzats.  
- Els tancaments de la nau limiten la transmissió de soroll als limítrofs.  
- Les aigües sanitàries (lavabos i vestidors) i les aigües pluvials seran abocades a la xarxa de sanejament municipal.  
- Al llarg de la nau, s'instal·larà una canaleta de recollida de vessaments i aigües contaminades. Mitjançant la canaleta es condueixen aquestes al sistema de separació de greixos i hidrocarburs (que seran entregades a gestor autoritzat), a continuació passen per una bassa de decantació i finalment són emmagatzemades en una fossa d'on són extretes i convenientment entregades a gestor autoritzat.  
- Es disposaran contenidors per a bateries, filtres i condensadors amb PCB/PCT i la resta de residus sòlids.  
- Es disposaran depòsits per als fluids extrets en la descontaminació del vehicle: combustibles, oli del motor, oli de caixes de canvi, oli de transmissió, oli hidràulic, líquid de refrigeració, etc. Així mateix, existiran les corresponents cubetes de retenció.  
- Es disposa una zona per a l'emmagatzemament dels pneumàtics fora d'ús.  
- La instal·lació de maquinària es farà, si és el cas, sobre bancades i suports antivibratoris.  
No s'inclou el programa de vigilància ambiental.  
Consideracions jurídiques  
L'activitat ha de sotmetre's al procediment d'avaluació d'impacte ambiental d'acord amb l'epígraf 6.c de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, que inclou el desballestament o emmagatzemament de ferralla.   
L'expedient ha observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental el projecte d'activitat de servei de recepció i tractament de descontaminació de vehicles al final de la seua vida útil, promoguda per Descoauto SL al terme municipal d'Onda, sempre que aquesta es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental.   
Segon  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'hi estableixen les següents:  
1. Les cubetes de seguretat per a evitar els vessaments en la zona d'emmagatzemament de residus perillosos hauran de ser capaces de contenir, com a mínim, el volum de l'envàs més gran o el 10% del total (el major d'aquests dos volums). Les cubetes i sistemes de recollida de vessaments hauran de ser individuals per a cada tipus de residus la mescla dels quals, en cas de vessament, comporte un augment de la seua perillositat o en dificulten la gestió.  
2. S'haurà de disposar de la preceptiva autorització d'abocament d'aigües residuals a l'autoritat municipal o, si és el cas, a l'entitat de sanejament. Les aigües residuals abocades, hauran de complir els paràmetres establits. A fi de comprovar el compliment d'aquests paràmetres s'haurà de realitzar, almenys, una analítica anual de les aigües abocades.  
3. La instal·lació de decantació, separació de greixos i trapes de recollida de vessaments, seran estanques sense que existisca la possibilitat d'abocament accidental dels esmentats vessaments a la xarxa de clavegueram.  
4. El programa de vigilància ambiental, suposarà el control mensual per part del mateix titular de l'estat dels sistemes de recollida de vessaments, absència d'abocaments al sòl i absència de líquids en les cubetes de recollida, com també el seguiment de les condicions d'emmagatzemament dels residus (separació per tipus, envasament i etiquetatge). També es procedirà al control dels nivells sonors de l'activitat a la seua posada en marxa i posteriorment, amb la periodicitat establida en la reglamentació vigent.  
5. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a la Direcció General de Gestió del Medi Natural de la conselleria de Territori i Habitatge que establirà, si escau, l'aplicació de noves mesures correctores.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb allò que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 6 de març de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 198/05-AIA  
Títol: Legalització i ampliació de l'explotació porcina d'encebament  
Promotor: José Vicente Marzá Roig  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Vall d'Alba (Castelló)  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat per a la legalització i ampliació de l'explotació porcina d'encebament  
Localització: Partida Juncosa, polígon 20, parcel·la 112, del terme municipal de la Vall d'Alba (Castelló)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a la legalització i ampliació d'una explotació porcina, les característiques de la qual, segons la documentació aportada, són:  
La granja existent que cal legalitzar consta de tres naus porcines amb una superfície construïda total de 528,4 m² i una capacitat per a 550 porcs d'encebament (de 20 a 100 kg de pes viu). Amb l'ampliació proposada es pretén construir una quarta nau, amb capacitat per a 450 porcs.  
La superfície de la parcel·la és de 7.966 m². La superfície construïda actualment ocupa 528,4 m². La nau que cal construir ocuparà una superfície de 380,64 m².  
L'activitat consistirà en l'encebament de porcs, els quals romandran en l'explotació, des dels 20 kg i romandran fins a aconseguir un pes mitjà de 100 kg de pes viu. Es realitzarà 2 encebaments a l'any de 1.000 porcs cada un amb un buit sanitari d'almenys 40 dies, abans de rebre nous animals.   
Es generarà un total de 2.150 m³ de purí/any. El purí quedarà retingut en fosses de purins amb una capacitat total de 572,78 m³ que permeten albergar el purí generat en 3,2 mesos. Segons el Reial decret 324/00, d'ordenació de les explotacions porcines, la capacitat d'emmagatzemament de purí en l'explotació haurà de ser com a mínim per a la producció d'almenys tres mesos. Una vegada tractat, el purí generat en l'explotació serà destinat com a adob orgànic a camps de cultiu. Es necessita un total de 42,65 ha de superfície agrícola on aplicar el purí com a adob orgànic (Reial decret 324/00, d'ordenació de les explotacions porcines), i disposar d'un total de 46,0159 ha, de les quals s'ha facilitat fotocòpia d'escrits d'acceptació dels propietaris de les esmentades parcel·les a l'aplicació de purins.  
La identificació cadastral de les parcel·les on s'aplicaran purins, es recull a continuació: al terme municipal de la Vall d'Alba, polígon 9, parcel·la 332; polígon 10, parcel·la 137, 323, 324-a, 324-b, 327, 329-a; polígon 20, parcel·la 112-a; polígon 8, parcel·la 120; polígon 9, parcel·la 83-a; polígon 21, parcel·la 8-a, 8-d, 8-e, 57-a, 57-b, 9-a; polígon 6, parcel·la 289; polígon 7, parcel·la 73; polígon 8, parcel·la 8; polígon 9, parcel·la 89; polígon 9, parcel·la 94-a, 94-b; polígon 20, parcel·la 113-a, 113-b; polígon 9, parcel·la 90; polígon 3, parcel·les 142-b, 142-e, 142-f, 142-g, 142-j, 142-k; polígon 3, parcel·les 181-a, 181-c, 181-d; polígon 3, parcel·les 184-a, 184-c, 184-e, 184-f, 184-g, 184-h i 184-i.   
S'han observat dos errors en dos dels fulls d'acceptació dels propietaris de les parcel·les. El primer correspon al promotor de la granja porcina, apareixent en el full d'acceptació la parcel·la 232 del polígon 9 i en la seua cèdula de propietat la 332, corresponent la superfície indicada a aquesta última. El segon error correspon al full d'acceptació de José Segura Cruz. Figurant en aquesta la parcel·la 1181 i en la seua cèdula de propietat la 181, corresponent la superfície indicada a aquesta última.  
De la relació de parcel·les aportades pel promotor s'han exclòs aquelles que actualment corresponen a matoll segons fotografies aèries i dades del SIGPAC.   
El subministrament d'aigua potable de la granja està connectat a la xarxa de distribució de la Vall d'Alba segons certifica l'empresa concessionària del subministrament d'aigua potable al municipi de la Vall d'Alba.  
El nucli urbà més pròxim (la Vall d'Alba), es troba a 2,6 km de l'explotació.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient  
L'expedient es va iniciar el 2 de novembre de 2005, data en què va tenir entrada en aquesta conselleria el projecte d'activitat, estudi d'impacte ambiental i expedient municipal.  
La informació pública s'ha realitzat mitjançant la publicació en el BOP núm. 144, de 30 de novembre de 2004, i no s'hi han presentat al·legacions segons diligència de l'Ajuntament de la Vall d'Alba. L'Ajuntament mateix diligència que ha notificat l'expedient als veïns immediats al lloc de l'emplaçament i que s'ha inserit en el tauler d'anuncis.  
Informes sectorials  
L'expedient municipal recull els informes següents:  
- Informe favorable del cap local de Sanitat.  
- Informe favorable del veterinari d'àrea.  
- Informe favorable arquitecte municipal.  
- Informe favorable de l'Alcaldia de la Vall d'Alba.  
Afeccions legals  
Segons s'indica en el projecte, el sòl on s'exerceix l'activitat està qualificat com a sòl no urbanitzable comú.  
No es produeix cap tipus d'afecció sobre espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, zones humides, ZEPA, LIC proposats per a formar part de la xarxa Natura 2000, microreserves vegetals, forests d'utilitat pública o gestionades per l'administració, ni camins ramaders.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat  
L'explotació es localitza en una zona agrícola de secà dedicada principalment al cultiu d'ametlers i en menor proporció al cultiu d'oliveres i terreny de sembra. En els terrenys no cultivats creix el fenc silvestre, romer, estepa, bruc, timó, coscoll, savina comuna, etc. També hi ha algunes alzines disperses o formant xicotets bosquets i boscos de pi roig en regeneració.   
La zona on s'exerceix l'activitat, no presenta valors ambientals rellevants, sent els elements ambientals més destacables susceptibles de ser afectats pel projecte: el sòl i l'aigua, per la contaminació associada a la incorrecta gestió en la mateixa explotació de purins o durant la utilització d'aquests com a adob orgànic; i l'aire, per emissió d'olors associades a la fermentació de residus orgànics i presència d'animals, principalment.  
2. Identificació i valoració d'impactes  
Els impactes identificats en l'estudi d'impacte ambiental són els que se citen a continuació:  
- Sorolls i vibracions procedents de les naus porcines produïts pels animals i els xicotets electromotors. L'estudi considera la molèstia de la granja en aquests aspectes d'índex baix, grau 1 segons el Decret 54/1990, de 26 de març, del Consell de la Generalitat Valenciana.  
- Olors provinents dels residus generats pels animals, considerat en l'estudi la molèstia resultant d'índex baix grau 2, segons el mencionat Decret 54/1990.  
- Impacte visual escàs.  
- Risc d'incendi, considerat d'índex baix, grau 1, segons l'annex II de l'esmentat decret.  
- Generació de residus en la granja.  
- Repercussió en la sanitat ambiental.  
Cal destacar que els principals impactes que pot produir en el medi aquest tipus d'establiment són:   
- Impacte sobre l'aire, per emissió d'olors associades als purins generats en l'explotació i emmagatzemats en les fosses de purins fins a l'extracció d'aquests.  
- Impacte sobre l'aigua, per contaminació química d'aigües subterrànies, associada a fugues en les fosses de purins, abocaments incontrolats o mala aplicació i maneig dels productes sanitaris utilitzats en l'explotació.  
- Impacte sobre el sòl, per alteració de les seues propietats químiques, associada a abocaments incontrolats.  
No s'ha utilitzat cap mètode establit per a la valoració d'impactes. S'han considerant alguns aspectes segons el Decret 54/1990, de 26 de març, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Nomenclàtor d'activitats molestes, insalubres, nocives i perilloses, en compliment d'allò que estableix l'article 1r de la Llei 3/1989, de 2 de maig, sobre activitats qualificades.   
3. Consideracions sobre la proposta de mesures protectores, correctores i programa de vigilància ambiental.  
Entre les mesures correctores proposades, s'hi inclouen les següents:  
- Per a evitar males olors procedents de la granja, s'hauran de netejar diàriament els compartiments d'aquestes de les restes d'excrements i residus, de manera que caiguen a través de les reixes a les rases o fosses inferiors impermeables i cobertes. Aquests residus rebran tractament biològic amb un producte compost per una sèrie de bacteris, rents, fongs i enzims que units a un suport mineral inert permeten desodoritzar i digerir el purí produït.  
- Quatre vegades l'any, s'hauran de retirar els purins depurats en la granja emprant-los com a adob orgànic en cultius de la zona, i escampar-los uniformement sense que es produïsca cap entollada.  
- En l'accés a l'explotació es disposarà de gual sanitari de formigó armat impermeabilitzat amb equip per a la desinfecció dels vehicles.  
- Tota l'explotació haurà d'estar cercada amb malla galvanitzada i tanca arbòria perenne per a impedir-hi qualsevol accés indesitjat.  
- Els cadàvers d'animals hauran de ser retirats per una empresa autoritzada per a gestionar aquest tipus de residus.  
- En totes les finestres i buits de les construccions de la granja s'haurà de disposar de tela metàl·lica resistent per a impedir el pas de possibles vectors de malalties.  
Les mesures correctores recollides en l'estudi d'impacte ambiental, hauran d'ampliar-se amb l'adopció dels condicionants recollits en aquesta declaració d'impacte ambiental.   
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 1. h.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la legalització i ampliació de l'explotació porcina d'encebament, situada al terme municipal de la Vall d'Alba (Castelló), promoguda pel Sr. José Vicente Marzá Roig, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
- S'haurà de gestionar l'eliminació de cadàvers d'acord amb el que estipula el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'hi estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà per la qual cosa prèviament a l'obtenció de la llicència d'activitat, haurà de presentar-se davant de l'òrgan substantiu i davant de la Direcció General de Gestió del Medi Natural, còpia del contracte per a retirada de cadàvers amb una empresa gestora autoritzada.  
- Les fosses d'emmagatzemament de purí han d'estar degudament impermeabilitzades, de manera que s'evite el risc de filtració i contaminació de les aigües superficials i subterrànies, assegurant que s'impedisquen pèrdues per vessament o per inestabilitat geotècnica, amb la grandària necessària per a poder emmagatzemar la producció d'almenys tres mesos, que en permeta la gestió adequada.  
- S'utilitzarà un sistema protector que impedisca l'accés de vectors a les naus, com ara malla metàl·lica o semblant.  
- Es disposarà a l'entrada de l'explotació de sistema de desinfecció de les rodes dels vehicles que accedisquen a l'explotació.  
- El purí serà tractat amb complex bacterià, de manera que millore les seues propietats com a adob orgànic, alhora que en disminuïsca la càrrega contaminant, com també l'emissió d'olors. Es comprovarà l'eficàcia del tractament de purins i se'n modificarà la manipulació o se substituirà per un altre tractament si s'observa la ineficàcia d'aquest amb la seua correcta manipulació. Amb aquest fi, haurà de dur a terme anàlisi abans de començar el tractament que servisca com a blanc. Aquestes anàlisis hauran de presentar-se davant d'aquesta Direcció General en cas de ser requerides, podent-se aplicar, en cas de ser necessari, les correccions oportunes al tractament. Entre els paràmetres que cal analitzar es trobaran com a mínim: pH, conductivitat, sòlids en suspensió, DBO5, DQO, N total, N amoniacal, P, K, coliformes totals, coliformes fecals i estreptococs fecals.  
- A l'hora d'utilitzar el purí com a fertilitzant, es limitarà la zona d'aplicació a camps de cultiu i pastius no naturals, evitant les proximitats de corrents d'aigua, rius, rierols, barrancs, etc., com també fonts, conduccions subterrànies d'aigua i altres possibles focus de contaminació. No se superarà la quantitat de 170 kg de N/ha i any. S'haurà, preferentment, de soterrar immediatament per a evitar les possibles pèrdues de nitrogen amoniacal.   
- La distància de les parcel·les on s'aplicarà el purí respecte a altres explotacions porcines, nucli urbà o cursos d'aigua, s'ajustarà a allò que estableix el Reial decret 324/2000, de març de 2000, pel qual s'estableixen les normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines.  
- Es comunicarà a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.   
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 7 de març de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.