Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 7824, del 08-07-2016 (2016/5284)

RESOLUCIÓ de 5 de juliol de 2016, de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport, per la qual s'incoa l'expedient de declaració com a Bé d'Interés Cultural, amb categoria de bé moble, a favor del pas processional de la Creu de Llauradors, conegut popularment com la Diablessa, d'Orihuela (Alacant).
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   7824

Data del DOGV
:   08-07-2016

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2016/5284


Data del document
:   05-07-2016

Organisme emissor
:   Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport

RESOLUCIÓ de 5 de juliol de 2016, de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport, per la qual s'incoa l'expedient de declaració com a Bé d'Interés Cultural, amb categoria de bé moble, a favor del pas processional de la Creu de Llauradors, conegut popularment com la Diablessa, d'Orihuela (Alacant). [2016/5284]  
L'article 12 de l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana assenyala que correspon a la Generalitat vetlar per la protecció i la defensa de la identitat i dels valors i interessos del poble valencià, i pel respecte a la diversitat cultural de la Comunitat Valenciana i al seu patrimoni històric.  
Per la seua banda, la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, estableix, en l'article 2, que aquells béns que per les seues singulars característiques i rellevància per al patrimoni cultural meresquen especials mesures de protecció, divulgació i foment, seran declarats béns d'interés cultural.  
Vist l'informe tècnic favorable dels Serveis Territorials de Cultura i Esport d'Alacant, a la incoació de l'expedient de declaració de bé d'interés cultural, amb la categoria de bé moble, a favor del pas processional denominat la Creu de Llauradors, també conegut com la Diablessa, d'Orihuela, província d'Alacant.  
Considerant el que disposa l'article 27 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià, la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport resol:  
  
  
Primer  
Incoar expedient per a la declaració com Bé d'Interés Cultural, amb categoria de bé moble, a favor del pas processional de la Creu de Llauradors, conegut popularment com la Diablessa, de Orihuela (Alacant), i encomanar-ne la tramitació a la Direcció General de Cultura i Patrimoni d'aquesta conselleria.  
  
Segon  
De conformitat amb l'article 28 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià, descriure el bé i els valors que el fan mereixedor d'aquesta distinció cultural, així com establir-ne el règim de protecció.   
  
Tercer  
En compliment del que preceptua l'article 27 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, sol·licitar els informes de la Reial Acadèmia de Belles Arts de Sant Carles i de la Universitat d'Alacant, notificar aquesta resolució als interessats i comunicar-la al Registre General de Béns d'Interés Cultural, per a l'anotació preventiva.  
  
  
Quart  
D'acord amb el que preveu l'article 86 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu, obrir un període d'informació pública a fi que totes les persones que hi tinguen interés puguen examinar l'expedient durant el termini d'un mes a partir de la publicació d'aquesta resolució en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana. L'expedient estarà a disposició dels interessats en la Direcció General de Cultura de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport, avinguda de la Constitució, número 284, de València.  
  
Cinqué  
Publicar aquesta resolució i l'annex en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana i en el Boletín Oficial del Estado.  
  
Cosa es fa pública als efectes oportuns.  
  
València, 5 de juliol de 2016.- El conseller d'Educació, Investigació, Cultura i Esport: Vicent Marzà Ibáñez.  
ANNEX  
  
1. Dades del bé objecte de la declaració  
Denominació/títol: la Creu dels Llauradors.  
Altres denominacions: l'Exaltació de la Creu, el Triomf de la Creu, la Diablessa.  
Autor: Nicolau de Bussy i Mignan (atribuït).  
Cronologia: 1694-1695.  
Secció: escultura  
Mesures: 326 x 150 x 150 cm, aprox.  
Matèria: pigments sobre fusta.  
Tècnica: talla en fusta policromada.  
Escola: espanyola.  
Estil: barroc.  
Estat de conservació: bo.  
Ús: pas processional de la Setmana Santa, processó del Dissabte Sant.  
Ubicació: Museu Arqueològic Comarcal d'Orihuela (Alacant).  
  
2. Descripció  
Grup escultòric format per una peanya sobre la qual es disposen de baix a dalt: el globus terraqüi (el món), al qual s'entrellacen amb les cames, per sengles flancs, un esquelet (la mort) i un ésser androgin amb faccions grotesques, gestos esglaiadors i lascius (la diablessa). Sobre el globus terraqüi es disposa un gran núvol amb sis angelets i quatre cabets de querubins. Els àngels sostenen els Arma Christi, instruments de la Passió de Crist: l'escala, la canya amb la fel i l'esponja, la corona d'espines, les tenalles, el martell i la creu. Rematant el conjunt s'alça la fusta santa amb la inscripció «INRI», sobre el qual descansa un sudari de llenç.  
  
3. Simbolisme  
És un grup escultòric de gran complexitat iconològica. La creu, símbol de Crist i de la resurrecció, triomfa sobre el món, el pecat, la mort i la carn, els enemics de l'ànima del cristià. El món apareix representat per un globus terraqüi, que simbolitza la seducció dels béns terrenals i que actua com a eix compositiu del grup escultòric. La diablessa (carn i pecat) s'exhibeix reclinada i recolzant-se sobre un llibre, és un ésser humanitzat de sexe ambigu, rostre grotesc, amb ales de rata penada, cua i banyes, que mostra amb una mà una poma, el fruit de l'arbre del bé i del mal, pel qual es va introduir el pecat en l'ésser humà; el llibre obert fa al·lusió al passatge de la Gènesi que arreplega aquest relat. Finalment, la mort, representada per un esquelet, també en posició reclinada, aquesta vegada pel costat esquerre, reposa part del seu cos sobre un rellotge, símbol inexorable del pas del temps (tempus fugit), de la vanitat de les coses terrenals i de la fugacitat de la vida. Els Arma Christi, portats pels àngels junt amb la fusta i un sudari de llenç (per a descendir el cos), ens recordarien la passió, mort i resurrecció de Jesús.  
  
  
4. Context històric i valors patrimonials  
Al segle xvii, els gremis d'Orihuela s'incorporen gradualment a la processó del Divendres Sant, la més antiga de la Setmana Santa d'Orihuela. En aquest context, el Gremi de Llauradors encarrega a Nicolau de Bussy aquest conjunt escultòric el 1694 per a poder participar en la processó. El pas eixirà per primera vegada en la Setmana Santa del 1695. Des del 1955 (i fins a l'actualitat), l'eixida del pas en Divendres Sant passarà al Dissabte Sant.  
La datació de la Diablessa la fa el pas més antic de la Setmana Santa d'Orihuela. L'estil utilitzat per l'artista es troba dins dels cànons barrocs europeus amb reminiscències centreeuropees. El que fa que aquest pas siga únic és la qualitat artística de les talles; l'original iconografia que la caracteritza, molt allunyada dels cànons escultòrics religiosos d'època barroca en aquell moment a Espanya; el simbolisme dels seus personatges i dels atributs que porten, i la manera en què desfila en la processó. En aquest sentit, podem dir que es tracta d'un disseny escultòric transgressor i molt singular, amb precedents en obres com el pas sevillà de la Canina i en la Columna de la Pesta de Viena (1687).  
  
El grup escultòric forma part del seguici de la processó del Sant Enterrament, organitzada des dels seus orígens per la corporació municipal junt amb altres passos religiosos (que varien en nombre i ordre segons les èpoques), i un personatge denominat «cavaller cobert», persona de mèrit triada per les autoritats oriolanes per a portar el penó negre amb els símbols de la passió i l'escut d'Orihuela. La comitiva, encapçalada pel cavaller cobert, ix de l'església de les Santes Justa i Rufina presidida per la corporació municipal, i d'ací fins a la catedral, que travessa i on s'incorpora el bisbe. En aquest no entra el pas de la Diablessa, que prossegueix en solitari rodejant la catedral i es reincorpora a la processó a l'eixida. Són reminiscències d'una antiga tradició que veta l'accés del pas de la Diablessa a la catedral, pel seu contingut profà i la particular representació del seu personatge.  
  
La processó del Sant Enterrament d'Orihuela està completament documentada i protocol·litzada des de principis del segle xvii. La Creu de Llauradors és el pas més antic conservat, i inusual dins de les processons de la Setmana Santa espanyola, i en particular de l'oriolana, ja que és l'únic pas de la processó en què ix la imatge del diable, que conserva encara el caràcter estamental de l'antic règim.  
  
  
5. Règim de protecció  
El bé objecte de la declaració queda subjecte al que disposa la secció tercera, règim dels béns mobles d'interés cultural, del capítol III, títol II, de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià.