Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9286, del 25-02-2022 (2022/1209)

RESOLUCIÓ de 18 d'octubre de 2021, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula informe d'impacte ambiental del projecte de sondeig per a captació d'aigües subterrànies inferior a 7.000 m³ en la partida de les Llomes de la Mare de Déu, del terme municipal de Biar. Expedient 65/2021/AIA.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9286

Data del DOGV
:   25-02-2022

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2022/1209


Data del document
:   18-10-2021

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica
    * Biar
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 18 d'octubre de 2021, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula informe d'impacte ambiental del projecte de sondeig per a captació d'aigües subterrànies inferior a 7.000 m³ en la partida de les Llomes de la Mare de Déu, del terme municipal de Biar. Expedient 65/2021/AIA. [2022/1209]  
  
Informe d'impacte ambiental  
Expedient: 65/2021/AIA.  
Títol: «Projecte de sondeig per a captació d'aigües subterrànies inferior a 7.000 m³ en la partida de les Llomes de la Mare de Déu, TM de Biar (Alacant)».  
Titular: Antonio José Francés Samper.  
Òrgan substantiu: Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines d'Alacant. Expedient en l'òrgan substantiu: ASOSUB/2021/138.  
Localització: TM Biar (Alacant). Polígon 4, parcel·la 7, paratge de les Llomes de la Mare de Déu.  
  
Descripció del projecte  
L'objectiu del sondeig projectat té per missió, en cas del resultat positiu d'aquest, disposar d'un cabal d'aigua per a ús domèstic i poder construir una casa habitatge, així com servir de suport als cultius de secà existents en la parcel·la.  
Per a això, el promotor vol construir en un terreny de la seua propietat de 14,92 ha una captació d'aigües subterrànies de 300 m de profunditat, que permeta obtindre un cabal de 2 l/s amb un volum d'explotació inferior a 7.000 m³/any. El projecte defineix les obres necessàries per a això, mitjançant la perforació i el condicionament d'un sondeig d'investigació que permeta conéixer les possibilitats d'obtindre aigua subterrània en quantitat suficient.  
L'aqüífer que captarà aquest sondeig pertany al subsistema aqüífer de la serra de Mariola, aqüífer de Pineda de Camús, localitzat en la massa d'aigua subterrània, amb codi 080.171 (serra de Mariola). En aquest sector, l'aqüífer està relacionat amb calcàries del trànsit Cretàcic Superior-Inferior (Albense-Cenomaniense).  
Es preveu que el sondeig travesse materials d'edat corresponent al quaternari-miocé constituïts per conglomerats i margues fins als 10 m, per a continuar fins a la fi del sondeig per materials carbonatats compostos per biomicrites, calcarenites i margues d'edat corresponent a l'albenense-cenomaniense.  
L'aigua es destinarà a ús domèstic (164 m³/a) i al regadiu de suport de 3,98 ha d'una xicoteta zona de cultius de secà existents des de fa anys en la parcel·la (4.975 m³/a).  
Ja que no es coneixen les possibilitats d'explotació de la nova captació, una vegada dut a terme l'assaig de bombament es podran determinar aquests paràmetres, i serà la concessió administrativa que siga concedida per part de l'organisme de conca la que definisca el cabal i volum d'explotació.  
L'obra de perforació es portarà a cap pel mètode de rotopercussió amb una profunditat total de 300 m i un diàmetre de perforació de 220 mm, entubant amb canonada d'acer de 180 mm de diàmetre i 4 mm de grossària, que es ranurarà a partir del nivell freàtic. S'estima que el nivell estàtic de l'aigua es trobe entre 165-170 m de profunditat i el nivell dinàmic a 210 m per al cabal d'explotació previst.  
L'emplaçament es troba en una zona classificada com a sòl no urbanitzable protegit (zona rural protegida), dins de zona forestal, segons el visor cartogràfic de la Generalitat Valenciana. El lloc està allunyat d'espais naturals protegits i espais pertanyents a la Xarxa Natura 2000, així com de qualsevol altra afecció a àrees protegides o vies pecuàries.  
  
  
Tramitació administrativa  
Mitjançant un escrit signat en data 4 de juny de 2021 per la cap del Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines d'Alacant (ref. exp. ASOSUB/2021/138) va tindre entrada en la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental el projecte de l'esmentada obra subterrània i l'estudi d'impacte ambiental simplificat, a fi de ser sotmés al procediment d'avaluació ambiental simplificada segons l'annex II, grup 3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
Després d'examinar la informació continguda en l'expedient, s'estima que aporta elements de judici suficients per a continuar amb el procediment d'avaluació ambiental simplificada.  
  
Consideracions ambientals  
A partir del document tècnic tramitat, de l'anàlisi efectuada, així com de la consideració dels criteris de l'annex III de la Llei 21/2013, modificat per la Llei 9/2018, resulta el següent:  
Característiques del projecte.  
a) Durant la fase d'execució, la superfície afectada serà l'ocupada per l'equip de perforació, la maquinària i els accessoris, que tindrà uns 150 m² d'extensió, l'afecció de la qual desapareixerà només es desmunten i retiren aquests. Una vegada finalitzada l'obra de perforació i la seua instal·lació, el sondeig no requerirà més condicionament que construir el cap de pou i una caseta de 2x3m.  
b) El termini d'execució dels treballs serà de dues setmanes com a màxim, incloent-hi el muntatge i desmuntatge dels equips. Pel que fa a les obres necessàries per a realitzar la perforació, consistiran a condicionar els accessos al pou, aplanar l'esplanada de perforació i excavar la bassa de llots. Així mateix, pot ser necessària la tala d'arbres en la parcel·la agrícola per a millorar els accessos a l'obra. Per tant, es tracta d'una afecció de baixa entitat que desapareixerà després d'aplicar les mesures protectores i correctores previstes, garantint amb això l'absència d'impactes residuals significatius.  
c) En relació amb les obres a realitzar, es preveu la construcció mitjançant excavació d'una bassa de llots de 6x5x0,75m, necessària per a depositar el terreny perforat, que s'avalua que estarà comprés entre 15-20 m³. Aquesta circumstància és molt important, ja que els residus que es generaran durant les obres procedeixen principalment dels materials extrets de la perforació del sondeig, consistents en roca triturada, així com els produïts per l'excavació, al costat del pou, de la bassa de llots en la qual es depositaran els primers. Tot això s'ha de tindre en compte a l'hora d'executar les obres perquè, després de la seua finalització i retirada dels equips de perforació de l'emplaçament, es restituïsca el terreny a la seua situació original.  
d) Els residus procedents de la perforació del sondeig poden classificar-se com 01 05 04 (llots i residus de perforacions que contenen aigua dolça) i els de l'excavació de la bassa com 17 05 04 (materials naturals excavats). No obstant això, la naturalesa litològica dels dos és molt similar i, en ambdós casos són residus inerts. D'altra banda, es generaran xicotetes quantitats de residus perillosos per l'ús de bidons de combustible, lubrificants i recanvis, generats per la maquinària. 15 02 02\* (absorbents, materials de filtració) 15 01 10\* (envasos que contenen restes de substàncies perilloses o estan contaminats per aquestes). Finalment, també poden generar-se residus de poda i tala d'arbres en la parcel·la agrícola si resultara necessària per al condicionament dels accessos de la maquinària al lloc de perforació. Aquests residus es poden assimilar a 02 01 07 (residus de la silvicultura).  
  
e) No s'ha plantejat l'acumulació d'efectes negatius respecte d'altres projectes. En tot cas, els possibles efectes hidrogeològics relatius a l'ús i consum de recursos naturals (aigua) entren en les competències directes de l'organisme de conca i disten molt dels llindars considerats en la Llei 21/2013, d'avaluació ambiental (grup 8 del seu annex II).  
  
  
Ubicació del projecte  
a) El sondeig es localitza en el polígon 4, parcel·la 7 del municipi de Biar (Alacant). L'accés a la perforació es realitza des d'aquesta localitat, a través de la CV-799 en sentit est (Castalla), a 180 m al nord del PK 9.4, en un punt amb les següents coordenades UTM (ETRS 89) FUS 30: X: 696.040 Y: 4.277.553.  
b) Com s'ha indicat abans, l'emplaçament es troba en una zona classificada com a sòl no urbanitzable protegit i dins de zona forestal. Per això, el redactor del document ambiental ha de preveure el compliment del que es disposa en el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el plec general de Normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o pels seus voltants.  
c) L'actuació no afecta cap espai natural protegit ni pertanyent a la Xarxa Natura 2000, tampoc hàbitats naturals d'especial rellevància ni altres elements ambientals, ni historicoculturals coneguts o catalogats. S'hauran d'adoptar, no obstant això, mesures preventives i de control i seguiment per a comprovar el normal desenvolupament de les obres i per si es produïra qualsevol troballa fortuïta o situacions imprevistes. Si escau, es complirà el que s'estableix en els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.   
  
  
Característiques del potencial impacte.  
a) Els efectes contaminants de l'actuació es limiten a l'ús de maquinària (emissió de gasos de combustió i sorolls) amb un efecte temporal de dues setmanes i d'escassa rellevància ambiental. El risc d'accidents queda regulat per les normes laborals i de seguretat minera, que competeixen a l'òrgan substantiu, i és poc probable que puguen arribar a tindre efectes ambientals de consideració.  
b) Al marge de l'aprofitament hídric, l'ús de recursos naturals resulta irrellevant en aquest tipus d'obres, així com la generació de residus, més enllà del detritus generat per la perforació que, per la seua escassa magnitud, caràcter terrigen i naturalesa inerta, no constituirà un problema d'eliminació.  
Per la qual cosa, en relació amb els criteris de l'annex III de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, es pot concloure que el projecte, en els termes previstos, no tindrà efectes adversos significatius sobre el medi ambient i no requereix avaluació d'impacte ambiental ordinària.  
  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte de sondeig per a captació d'aigües subterrànies inferior a 7.000 m³ en la partida de les Llomes de la Mare de Déu, TM de Biar (Alacant), promogut per Antonio José Francés Samper, constitueix un supòsit d'avaluació d'impacte ambiental simplificada, d'acord amb l'annex II grup 3.a) 3r de la Llei 21/2013, de 9 de desembre.  
  
L'expedient ha seguit el tràmit d'avaluació d'impacte ambiental simplificada, previst en la secció 2a, capítol 2 del títol II de la Llei 21/2013.  
El Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
  
Per tot l'anterior, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, fent ús de les atribucions que tinc, resolc:  
  
Primer  
Estimar que la documentació presentada per a l'execució del «Projecte de sondeig per a captació d'aigües subterrànies inferior a 7.000 m³ en la partida de les Llomes de la Mare de Déu, TM de Biar (Alacant), a executar en el polígon 4, parcel·la 7 d'aquest municipi, promogut per Antonio José Francés Samper, sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, no tindrà efectes significatius sobre el medi ambient i no requereix una avaluació d'impacte ambiental ordinària. Tot això, sempre que s'ajuste a la documentació que es troba en l'expedient, a les previsions del projecte i del document ambiental, i als termes d'aquest informe, en particular:  
  
1r) Haurà de preveure's que el sondeig quede habilitat i disponible per a futurs controls de piezometria i de mostreig de l'aigua subterrània, llevat que l'òrgan competent ho determine innecessari per disposar d'altres opcions o d'una xarxa suficient.  
2n) Atesa la localització del sondeig en zona forestal, caldrà ajustar-se al que es disposa en l'aplicació del Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció de riscos forestals a observar en l'execució de les obres i treballs que es desenvolupen en terreny forestal o pels seus voltants.  
3r) Durant el temps que dure l'assaig de bombament, i a fi de previndre processos erosius i evitar escolaments incontrolats, l'aigua extreta haurà de ser abocada a llits naturals, directament o a través d'un sistema d'evacuació que, mitjançant laminació de cabals o dissipadors d'energia, resulte efectiu per a evitar erosió i possibles danys en infraestructures i propietats adjacents. Si aquests es produïren, el promotor de l'obra haurà de reparar els desperfectes i, si escau, indemnitzar els afectats pels perjudicis ocasionats.  
4t) El material extret del sondeig està classificat amb el codi LER 01 05 04 (llots i residus de perforacions que contenen aigua dolça) i el de l'excavació de la bassa amb el codi LER 17 05 04 (materials naturals excavats). Segons la normativa, encara que siguen de naturalesa molt similar, i els dos inerts, els materials d'excavació disposen de regulació específica i hauran de gestionar-se mitjançant l'Ordre APM/1007/2017, de 10 d'octubre, sobre normes generals de valorització de materials naturals excavats per a la seua utilització en operacions de rebliment i obres diferents d'aquelles en les quals es van generar. També podrien fer-ho pel Decret 200/2004, d'1 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual es regula la utilització de residus inerts adequats en obres de restauració, condicionament i rebliment, o amb finalitats de construcció com es preveu en el seu article 3.1.a. No obstant això, el material generat per la perforació s'haurà de gestionar d'acord amb el Decret 200/2004, ja que l'Ordre APM/1007/2007, només s'aplica als residus classificats amb el codi 17.05.2004. En qualsevol cas, el terreny haurà de ser restaurat i haurà de quedar amb la seua morfologia inicial.  
  
5é) En el cas que, per diferents motius es renunciara a l'ús del sondeig, (falta de cabal, mala qualitat de l'aigua, solsides en el pou, etc.) se n'haurà de procedir a la clausura i segellament, així com a la restauració del terreny a la seua situació original, ja que els pous abandonats o en desús constitueixen vies potencials puntuals de contaminació d'aqüífers i de riscos físics per a les persones.  
6é) Si durant l'execució de les obres es trobaren restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el promotor haurà de fer-ho saber a la Conselleria de Cultura de manera immediata, i adoptar les mesures pertinents per a la seua protecció i conservació, de conformitat amb allò previst en els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
  
Segon  
De conformitat amb el que es preveu en l'article 47 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
A. L'informe d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, sense perjudici de la seua publicació en la seu electrònica de l'òrgan ambiental.  
B. L'informe d'impacte ambiental perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera procedit a l'autorització del projecte en el termini màxim de quatre anys des de la seua publicació, llevat que s'acorde la pròrroga de la vigència de l'informe d'impacte ambiental.  
C. L'informe d'impacte ambiental no serà objecte de cap recurs sense perjudici dels que, si escau, siguen procedents en via administrativa o judicial contra l'acte, si escau, d'autorització del projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu publicarà en el butlletí oficial corresponent la decisió d'autoritzar o denegar el projecte, en els termes previstos en l'article 48 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre.  
  
València, 18 d'octubre de 2021.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.