Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 6288, del 14-06-2010 (2010/6694)

RESOLUCIÓ de 28 de maig de 2010, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis d'Utiel, Rotglà i Corberà, Vila-real i Villagordo del Cabriel.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6288

Data del DOGV
:   14-06-2010

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2010/6694


Data del document
:   28-05-2010

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Vila-real
    * Utiel
    * Villargordo del Cabriel
    * Rotglà i Corberà
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 28 de maig de 2010, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis d'Utiel, Rotglà i Corberà, Vila-real i Villagordo del Cabriel. [2010/6694]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, el qual estableix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjudici de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental s'haurà de publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc:   
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 258/05-AIA Utiel, 043/06-AIA Rotglà i Corberà, 119/07-AIA Utiel, 063/07-AIA Vila-real, i 134/07-AIA Villargordo del Cabriel.  
València, 28 de maig de 2010.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 258/05-AIA  
Promotor: Cantera Sanhaba, SL  
Tramitació: Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de València. Conselleria d'Empresa, Universitat i Ciència. Objecte del projecte: explotació de pedrera d'àrids, secció A), denominada Roberto.  
Localització: parcel·les 769, 770, 771 a) i b) i 887 a) i b) del polígon 10 del cadastre de rústica de la pedania Casas de Utiel del terme municipal d'Utiel (València).  
Descripció del projecte  
1. Objectius principals del projecte  
L'objecte del projecte és l'obertura d'una pedrera d'àrids tramitada com a recurs de la secció A) per la Llei de mines en diverses parcel·les del polígon núm. 10 de la pedania las Casas de Utiel al terme municipal d'Utiel (València).  
L'explotació afecta una superfície de 9,68 ha, de les quals 9,14 ha corresponen a zona extractiva i la resta de superfície es destina a instal·lacions auxiliars (planta de tractament, bàscula, oficines...)  
L'explotació consisteix en l'extracció del material mitjançant perforació i voladura i el posterior tractament d'aquest a la planta de trituració i classificació.  
L'aprofitament del recurs s'ha estimat en un 90% per la qual cosa el volum de material calcari s'ha estimat 775.827 m³ que a un ritme de producció de 80.000 m³/any suposa una vida útil aproximada de 10-12 anys.  
L'explotació es durà a terme en dues fases corresponents a la zona A, al sud del camí que travessa l'explotació i a la zona B, al nord del camí. En ambdós casos, s'explotarà un sol banc de 12 i 14 metres d'alçària respectivament. Una vegada finalitzada la zona A es realitzarà el desdoblament del talús en dos bancs de restauració de 6 metres d'alçària, 5 metres de berma i 35º d'inclinació, a continuació s'estendrà una capa de mineral estèril juntament amb una altra capa de terra vegetal per a finalment procedir a la revegetació. De la mateixa manera es procedirà després de finalitzar la zona B on es deixaran talussos de 7 metres d'alçària i 6 metres de berma.   
La topografia final de la pedrera presentarà dues plataformes, una a la zona A i una altra a la zona B. La cota més baixa se situarà a 815 m.s.n.m. i des d'aquesta cota la plaça anirà recreixent cap als talussos a raó d'un 2%.  
Entre ambdues places quedarà una zona central sense afectar per l'explotació en què es troben algunes carrasques que són conservades pel seu valor ecològic i monumental.  
La planta de tractament se situa al tàlveg que ocupa la parcel·la 770 situada a la vora de la zona B d'explotació.  
Per a accedir des del camí principal fins a la zona a d'explotació, connectar les dues zones A i B entre elles i amb la planta de tractament, és necessari obrir nous camins i condicionar els que hi ha.  
Una vegada finalitzades les labors d'explotació de la zona B, la planta de tractament serà desmantellada, eliminada qualsevol estructura i fonamentació i preparada per a integrar-la en l'entorn. També es condicionaran els accessos utilitzats per tal de deixar-los almenys en el mateix estat en què es trobaven amb anterioritat a l'explotació.  
Les labors de restauració plantejades van encaminades a aconseguir la integració dels terrenys afectats per l'explotació en l'entorn natural en què es troba. Amb aquesta finalitat es duran a terme les labors següents:  
Tractament de talussos i plataforma  
Estesa i condicionament de terra de cobertora  
Revegetació  
Desmantellament d'infraestructures  
Condicionament de camins de servei  
Seguiment i reposició de malls  
Els estèrils generats en l'explotació seran utilitzats per a rebaixar els pendents dels talussos d'explotació, deixant uns pendents màxims de 35º que permeten la revegetació dels esmentats fronts.  
La revegetació de l'àrea afectada per l'explotació es realitzarà mitjançant plantació d'espècies forestals. Amb aquesta finalitat se sembraran llavors i es plantaran espècies arbòries i arbustives amb una densitat d'unes 2.500 unitats/ha.  
Les espècies triades per a la revegetació són Quercus coccifera, Rhamnus lycioides, Rosmarinus officinalis, Thymus vulgaris, Quercus rotundifolia, Juniperus oxycedrus i Pinus halepenis.  
El subministrament d'energia elèctrica es realitzarà mitjançant grup electrogen.  
L'aigua necessària per a la planta de tractament i per al reg de camins i plataformes de treball se subministrarà amb camió cisterna.  
2. Justificació de l'emplaçament i solució adoptada  
Pel que fa a les alternatives d'emplaçament, els criteris geològics, miners i ambientals han sigut determinants. A més de la disponibilitat i bona qualitat del recurs hi ha compatibilitat urbanística amb el PGOU d'Utiel, bona ubicació i accessos adequats per al trànsit de camions.   
A més, la zona triada per a l'explotació no comporta afecció a infraestructures ni construccions. Tampoc s'afecten espais naturals protegits, cursos d'aigua, camins ramaders, jaciments arqueològics o monuments pertanyents al patrimoni artístic.  
Tramitació administrativa  
1. Remissió de l'expedient i informació pública  
Al desembre de 2005 el Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de València remet a l'Àrea d'Avaluació d'Impacte Ambiental còpia del projecte d'explotació, projecte restauració i estudi d'impacte ambiental i document de síntesi que inclou: còpia de l'informe de Patrimoni Cultural Valencià, sol·licitud d'aprofitament d'aigua a l'organisme de conca, i estudi d'impacte en format digital.  
S'adjunta, a més, certificat del resultat de a informació pública de l'expedient el qual indica que després d'haver-se publicat l'esmentada sol·licitud en el BOP núm. 8, d'11 de gener de 2005, i transcorregut el termini de 30 dies hàbils, no van ser presentades al·legacions.  
En data 20 de juny de 2007, el Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial remet una còpia de l'escrit emés per l'empresa promotora en què indica que respecte a l'informe regulat en l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'ordenació del territori i protecció del paisatge, sobre la disponibilitat i compatibilitat de l'increment del consum d'aigua derivat de la implantació de l'ús previst amb les previsions del pla hidrològic, a més de la no-afecció o menyscabament a altres usos que hi ha legalment implantats fa constar que: "no cal per a l'exercici de l'activitat. Les úniques actuacions que requereixen l'ús de l'aigua són el reg de camins i places com a mesura correctora de la producció de pols a la pedrera i per al reg de les sembres i plantacions que s'han de realitzar en les labors de restauració".  
2. Informes sectorials  
- Informe favorable de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport de data 31 de maig de 2005.  
- Informe tècnic del Servei de Gestió Forestal de la Conselleria de Territori i Habitatge respecte al Pla de restauració de 06-04-06.  
En l'esmentat informe s'informa sobre la necessitat de millorar o ampliar determinats aspectes referents a:   
- Vegetació utilitzada per a la pantalla visual  
- Sistema de drenatge  
- Revegetació: sembres i plantacions, selecció d'espècies, proporcions, preparació del sòl, tractaments i regs.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat  
Els terrenys objecte d'explotació se situen aproximadament 1 km a l'oest de la pedania de las Casas de Utiel en una àrea en què predomina el paisatge forestal i agrícola. També hi ha a la zona altres explotacions mineres i alguna granja dispersa.   
S'accedeix a la zona a través de l'autovia A-3, en direcció Madrid, prenent l'eixida de Caudete de las Fuentes. Des d'allí per la carretera CV-453, sense arribar a entrar al nucli urbà, es pren la carretera en direcció a las Casas de Utiel, transcorreguts uns 400 m després de passar el barranc de la Casilla de Cárcel i abans d'entrar al llogaret, es pren un camí en direcció oest que ens condueix a la parcel·la. El camí es troba preparat per al trànsit de camions.  
Les poblacions més pròximes se situen a més d'un km de distància de l'explotació.  
L'explotació s'enclava al peu de la Serra de la Bicuerca, a l'extrem est d'aquesta. Morfològicament l'explotació se situa a les vessants d'un tàlveg obert cap a l'est, ampli i de pendent suau. L'interior del tàlveg es troba abancalat i ocupat per camps de cultiu de secà i vegetació natural. L'explotació es divideix en dues zones, una davant de l'altra en cada una de les vessants. Les cotes d'explotació van aproximadament des de la cota 815 m.s.n.m. fins a la cota màxima de 834 m.s.n.m.  
El clima que es dóna a la zona és continental sec, semblant al de la Manxa castellana. Les temperatures mitjanes disminueixen respecte de la costa per la major altitud, però s'incrementa l'oscil·lació tèrmica, tant la diària com l'anual. Presenta una mitjana anual de 14º C i amplitud de 17º a 18º, amb hiverns freds i llargs (novembre a març) amb gelades freqüents, i uns estius de fortes temperatures a les hores centrals i escassa humitat relativa en l'aire.  
Les precipitacions són escasses i irregulars, amb una mitjana anual al voltant de 450-550 mm. A l'estiu les precipitacions solen presentar caràcter tempestuós amb pedregades.  
Des del punt de vista geològic els materials explotables es corresponen amb un paquet de calcàries i dolomies del cretaci superior, disposats subhoritzontalment en capes d'1 m de potència. Intercalades entre aquests paquets dolomiticocalcaris apareixen unes margues que, des del punt de vista comercial, es consideren estèrils.  
Des del punt de vista hidrogeològic, els materials calcaris poden considerar-se materials altament permeables per fissuració i carstificació, mentre que les margues intermèdies es consideren impermeables. En principi l'explotació no afectarà cap aqüífer a nivell local ni regional.  
Les aigües d'escorriment drenen cap als bancals que se situen al tàlveg que separa les dues zones d'explotació.  
Els sòls que hi ha a la zona són sòls poc desenvolupats, limitats en profunditat per la roca calcària i la grossària d'aquests no supera els 30 cm. Es tracta de cambisòls càlcics i rendzines. O leptosòls redzínics.  
La vegetació que hi ha a la parcel·la es correspon amb un coscollar clar i un carrascar en fase de regeneració, i es troba a més del coscoll (Quercus coccifera) espècies com el ginebre (Juniperus oxycedrus), savina (Juniperus phoenicea), romer (Rosmarinus officinalis), timó (Thymus vulgaris), espígol (Lavandula angustifòlia), argilaga (Ulex parviflora), etc... També hi ha peus aïllats de Pinus halepensis.  
A la zona central de la zona d'explotació, a més de bancals de cultiu de secà, hi ha alguns exemplars de carrasca (Quercus rotundifolia), els quals seran conservats a causa del seu l'alt valor ecològic i monumental.  
La fauna que hi ha és la característica dels hàbitats alterats de serres, penyals i barrancs. La proximitat de diverses vies de comunicació relativament transitades han fet desaparéixer les espècies més sensibles a la presència humana. Així, apareixen com a dominants espècies comunes i d'àmplia distribució geogràfica, xicotets mamífers, avifauna i rèptils.  
En conjunt, la qualitat del paisatge es pot considerar de tipus mitjà a causa de l'efecte de l'acció antròpica com és la rompuda de la muntanya per a aprofitament agrícola, la repoblació i l'efecte d'explotacions mineres pròximes.  
Des del punt de vista socioeconòmic, l'agricultura és el sector econòmic més important de la comarca, on destaca el cultiu de vid. Hi ha, a més, nombroses granges porcines i avícoles.  
La zona d'estudi no es troba a l'àmbit de cap dels espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, LIC, ZEPA, espais inclosos en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals, ni en el catàleg de zones humides, no es troben pròximes a cap microreserva, i no afecta cap camí ramader ni forest d'utilitat pública.  
2. Identificació i valoració dels impactes  
Els principals efectes ambientals derivats de les accions dutes a terme en l'explotació, seran:  
- Increment en la producció de pols i soroll provinent de l'extracció, càrrega i descàrrega, transport, picament i classificació del material.  
- Vibracions, emissió de pols i fragments de manera puntual en les voladures.  
- Contaminació de les aigües superficials per arrossegament de fins de l'explotació i circulacions de camions.  
- Modificació de drenatges.   
- Possibilitat de contaminar el subsòl.  
- Eliminació del sòl i de la vegetació associada.  
- Plantació de barrera vegetal.  
- Discontinuïtat en el paisatge.  
- Modificació del relleu.  
- Afecció a la fauna de la contornada deguda a les voladures, trasbals de la maquinària, trituració i picament de pedra i circulació de camions.  
- Deteriorament dels camins d'accés.  
- Increment dels processos erosius.  
- Revegetació forestal de l'àrea afectada per l'explotació.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental  
Els accessos a l'explotació han sigut plantejats de manera que no se circule per cap nucli de població, i s'enllace directament amb l'autovia N-III València-Madrid.   
L'estudi proposa i desenvolupa un pla d'explotació i restauració en què els treballs de restauració són escomesos mitjançant fases simultànies a les de l'avanç de l'explotació, ja que es restaura progressivament l'espai afectat tan prompte com l'esgotament dels bancs ho permet. Una vegada s'inicie l'explotació a la zona B, la zona A estarà pràcticament restaurada.  
Els estèrils generats a l'explotació s'utilitzen en la restauració de la pedrera, en l'estesa de talussos i el condicionament de la plaça de pedrera per a l'aportació de terra vegetal.  
La planta de trituració una vegada finalitzada l'explotació serà desmantellada i l'àrea ocupada per aquesta es restaurarà de la mateixa manera que la resta de la pedrera.  
La pantalla vegetal de xiprers que es vol instal·lar als límits sud i oest de la parcel·la 887 i amb el límit nord de la parcel·la 771 no es considera adequada; es considera més adequada la plantació d'espècies arbustives o arbòries pròpies de la zona.  
Els camins, plataformes de treball i repoblacions realitzades en la restauració s'han de regar mitjançant camions cisterna.  
S'han d'incrementar les mesures correctores per a minimitzar l'afecció derivada de l'emissió de pols, en particular la generada per la planta de tractament i classificació.  
Per a la ubicació de les instal·lacions i abassegaments a la parcel·la 770, s'ha de tenir en compte la conservació de la massa forestal arborada que hi ha, pi i alzina, i és convenient localitzar no sols les zones mes planes, sinó també aquelles on la qualitat i cobertura de la vegetació siguen menors i així minimitzar l'impacte produït per l'activitat.  
De la mateixa manera, a l'esmentada parcel·la ha de construir-se un canal de drenatge perimetral que impedisca l'entrada d'aigua d'escorriment a la planta i abassegaments de material i evitar l'arrossegament de fins a les aigües situades aigües avall de la planta.  
Tenint en compte que la restauració que es proposa té per objectiu recuperar l'estat natural i l'ús forestal de la zona, la selecció d'espècies i la seua proporció ha de reflectir l'esmentat objectiu. Això s'ha d'aconseguir a partir de les dades del medi natural obtingudes (clima, vegetació actual, etc.), de la capacitat de regeneració natural de les espècies arbustives de l'entorn com també de la consideració de tractaments posteriors a la vegetació establida.  
La identificació i valoració d'impactes duta a terme en l'estudi es considera adequada. Els projectes d'explotació i restauració tramitats han tingut en compte tota una sèrie de mesures protectores i correctores que han fet que els impactes derivats de l'explotació siguen compatibles amb el medi i que el projecte des del punt de vista ambiental es considere acceptable.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta. L'activitat proposada es troba inclosa en l'annex I, apartat 3.c.1. del Decret 162/1990 de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/89, d'impacte ambiental.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 8.3.c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
A la vista de tot l'anterior, de la proposta tècnica emesa i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule aquesta  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar favorable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte d'obertura de la pedrera secció A) denominda Roberto, a la pedania Casas de Utiel al terme municipal d'Utiel (València), promogut per Cantera Sanhaba, SL sempre que l'activitat s'exercisca de conformitat amb el compliment de les mesures proposades en la documentació tramitada pel Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial, com també en els condicionants establits en l'apartat següent i les modificacions introduïdes per aquests.  
Segon  
1. A la parcel·la 770:  
- S'ha de construir un canal perimetral que impedisca l'entrada i el contacte de les aigües d'escorriment amb els abassegaments de material classificat.   
- La pantalla visual plantejada de Cupressus sempervirens s'ha de substituir per una altra amb espècies arbòries o arbustives pròpies de la zona.   
- Per a la ubicació de les instal·lacions i abassegaments a la parcel·la s'ha de tenir en compte la conservació de la massa forestal arborada que hi ha, de pi i alzina, i és convenient localitzar no sols les zones més planes, sinó també aquelles on la qualitat i cobertura de la vegetació siguen menors i així minimitzar l'impacte produït per l'activitat.  
2. Les diverses instal·lacions de la planta de tractament han d'estar equipades amb dispositius que eliminen o disminuïsquen l'emissió de pols: filtres de mànega que aspiren els focus emissors (trituradors, garbelles, etc.), regs polvoritzats situats als trituradors i a les eixides de les cintes a estocs, carenat de cintes transportadores, protecció dels estocs de fins (<10 mm) amb obres de fàbrica o sitges.  
3. Els camions amb caixa oberta han d'anar proveïts, quan vagen plens, amb lona per a la coberta dels materials carregats.  
4. El sistema de drenatge ha de garantir la correcta recollida de les aigües d'escorriment i evitar fenòmens erosius que impedisquen la correcta restauració de la zona.   
5. En la revegetació de la pedrera s'ha d'incrementar la proporció de Pinus halepensis a un 60%, enfront del 20% considerat.  
6. Es recorda que les plantes i llavors emprades per a la restauració dels terrenys forestals han d'adaptar-se a la normativa vigent i en concret al Decret 15/2006, de 20 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual es regula la producció, comercialització i utilització dels materials forestals.  
7. Pel que fa al pla de vigilància ambiental, aquest ha de permetre el control ambiental de l'explotació - restauració i de les mesures correctores que han d'aplicar-se a mesura que aquesta discórrega, i preveure, a més, la possible modificació dels objectius inicials en funció dels resultats obtinguts. El control ambiental ha de comprendre la vida de l'explotació més un període de temps posterior a la fase final de restauració no inferior a dos anys de manera que quede degudament garantida la regeneració de l'espai afectat per l'explotació.  
8. Es recorda al promotor la prohibició de realitzar a la zona qualsevol tipus d'abocament no autoritzat i, en particular, dels produïts pels canvis d'oli, combustible i manteniment de la maquinària, que han de ser gestionats per un taller o gestor de residus degudament autoritzat, d'acord amb el que preveu la Llei 10/1998, de residus, i en el Reial decret 833/1988, relatiu a la gestió de residus tòxics i perillosos.  
9. El promotor està obligat a presentar davant del Servei Territorial d'Indústria i Energia, abans del 31 de gener de cada any, un informe anual, per duplicat, on siguen recollits el balanç i l'estat actual de l'activitat respecte als volums extrets i aprofitats, als rebliments efectuats i a l'aplicació de les mesures protectores i correctores previstes en el pla de restauració - estudi d'impacte ambiental i en aquesta declaració d'impacte ambiental, com també qualsevol possible incidència sorgida en el desenvolupament d'aquestes. L'esmentat servei ha de remete una de les còpies a aquesta Direcció General.  
10. S'ha de concertar anualment amb aquesta Direcció General una visita de comprovació de les actuacions de restauració i l'efectivitat de les mesures, i exigir, si no n'hi ha, la seua execució.  
11. Si durant el procés d'explotació de la pedrera es troben restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el titular ha de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura, de manera immediata, i adoptar les mesures pertinents amb vista a la protecció i conservació d'aquestes, i de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
Tercer  
Es notificarà a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 31.5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 5 de juliol de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 43/7978-HAF  
Títol: Pla general d'ordenació urbana del municipi de Rotglà i Corberà  
Promotor: Ajuntament de Rotglà i Corberà   
Autoritat substantiva: Ajuntament de Rotglà i Corberà i CTH  
Localització: terme municipal de Rotglà i Corberà   
Descripció del projecte   
1. Objecte de projecte  
L'objectiu del Pla general d'ordenació urbana presentat és l'actualització del planejament vigent, aprovat el 5 de desembre de 1995, a fi d'adaptar-lo a la normativa autonòmica, per a dotar el municipi d'un nou escenari juridicourbanístic que oriente el desenvolupament territorial de Rotglà i Corberà.   
Amb aquest fi es proposa una ordenació del territori que pren com a eix fonamental l'autovia A-35 i el nucli urbà de Rotglà i Corberà. Per això planteja:  
Mantenir en el model territorial dues àrees clarament diferenciades d'usos industrial i residencial que caracteritzen el municipi de Rotglà i Corberà. Es proposa una zona de separació entre aquests usos mitjançant una zona d'equipaments i zones verdes per a millorar la qualitat de vida dels habitants.   
Classificació de nou sòl urbanitzable industrial vinculat a l'eix viari que travessa el terme (autovia A-35), principal via de comunicació.  
Preveure el futur creixement residencial classificant tres nous sòls urbanitzables residencials: un a la zona central del terme municipal i dos a l'est del nucli urbà, formant continuïtat amb aquest.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
El terme municipal de Rotglà i Corberà està situat a la part nord nord-est de la comarca de la Costera. Està situat en els contraforts de la Serra Grossa, el seu terme limita al nord amb la Llosa de Ranes, al sud amb Llanera de Ranes i la Granja de la Costera, a l'est amb Xàtiva, i a l'oest amb Llanera de Ranes. Dista 55 km de la capital de província, i es pot arribar a València per la carretera A-7. La posició d'aquest resulta privilegiada pel que fa a les comunicacions per carretera ja que disposa d'accés directe a l'autovia A-35.  
Com a conseqüència de les necessitats de regularització, el PGOU proposa la distribució de sòls següent:  
Terme municipal Rotglà i Corberà (6.332.380 m²)  
- Sòl urbà (331.745 m²): s'amplia el sòl urbà delimitat en les normes subsidiàries amb els sòls ja executats.   
Es manté l'ús residencial en tot el nucli urbà; es permet que la indústria que hi ha es mantinga com a ús compatible però de manera transitòria, i no es permeten ampliacions d'aquests usos, només el seu manteniment. Es mantenen o redelimiten les unitats d'execució de les normes subsidiàries, i se n'afigen algunes més, de manera que es complete una trama urbana ordenada.  
- Sòl urbà residencial (328.116 m²)  
- Sòl urbà industrial (3.629 m²)  
- Sòl urbanitzable (648.182 m²): recollint els criteris de l'Ajuntament, es classifiquen tres nous sectors de sòl urbanitzable amb ús residencial. Dos estan situats al voltant del nucli urbà de Rotglà i Corberà per considerar aquesta zona la més idònia per la seua situació: distància de les zones industrials i completa el teixit urbà. El tercer sector agrupa una sèrie d'habitatges sorgits sobre sòl no urbanitzable comú i que es pretenen incloure en el procés urbanístic per a dotar-los de les infraestructures necessàries i, al mateix temps, crear una borsa de sòl residencial que oferisca habitatge de segona residència. El sòl industrial delimitat en les normes subsidiàries es redelimita i amplia.  
- Sòl urbanitzable residencial (321.386 m²)  
SUR-1 (123.095 m²)  
SUR-2 (77.870 m²)  
SUR-3 (120.421 m²)  
- Sòl urbanitzable industrial (295.266 m²)  
SUI (295.266 m²)  
  
\* \* \* \* \*  
  
- Sòl urbanitzable de xarxa primària (33.691 m²)  
- Sòl no urbanitzable (5.352.453 m²):   
- Sòl no urbanitzable comú (2.766.390 m²): es zonifica en comú (amb dues subzones, definides en les normes urbanístiques) i cementeri comú.  
- Sòl no urbanitzable protegit (2.586.063 m²). S'hi estableixen les zones següents: protecció agrícola, protecció de gasoducte, protecció d'infraestructures, protecció paisatgística, protecció arqueològica, protecció de llits, protecció viària i protecció de camins ramaders.  
En la taula següent es comparen les superfícies de sòl delimitades en les normes subsidiàries vigents amb les delimitades en el nou PGOU:  
La regulació del subministrament d'aigua es realitza mitjançant dos depòsits, que se subministren d'un depòsit que hi ha al terme de Llanera de Ranes. La implantació de nous usos que impliquen un increment del consum d'aigua requerirà l'obtenció prèvia d'informe favorable de l'organisme de conca competent, o entitat col·laboradora autoritzada per al subministrament, sobre la disponibilitat i compatibilitat de l'esmentat increment amb les previsions hidrològiques sense detriment d'altres usos que hi ha legalment implantats.  
Respecte a l'evacuació d'aigües, les aigües pluvials s'han de reconduir mitjançant xarxa separativa cap al barranc del Brull. Les aigües residuals aboquen a un col·lector existent que està canalitzat cap a la depuradora EDAR, emplaçada a l'est del nucli urbà, a la vora del barranc del Brull. Aquesta depuradora serveix als municipis de Rotglà i Corberà, Cerdà, Torrella, la Granja de la Costera i Llanera de Ranes.  
La recollida de residus sòlids del terme de Rotglà i Corberà disposa d'un ecoparc situat a l'est del nucli urbà.  
La distribució de gas que hi ha és un gasoducte que creua el terme en l'extrem sud-oest.  
3. Alternatives  
L'estudi d'impacte ambiental no realitza un estudi de possibles alternatives a les propostes. Això es justifica en el document de memòria justificativa. En aquest s'explica que l'estructuració del territori està centrada en l'autovia A-35 i en el nucli urbà. Segons la memòria justificativa, realment no presenta alternativa ja que és la via d'accés i comunicació principal de Rotglà i Corberà i amb aquesta. Aquests dos factors justifiquen l'ordenació del territori proposada i la ubicació dels distints tipus i categories d'usos i sòl. Concretant per usos, hi trobem:  
- Ús agrícola: atesa l'aptitud dels terrenys de la zona est i sud-est del municipi per a aquest ús, s'ha delimitat una zona de sòl no urbanitzable de protecció agrícola. Alhora que es manté protegit enfront de l'edificació d'habitatges, de manera que no es condicione el futur creixement del nucli urbà.  
- Usos residencials: es proposa un creixement compacte al voltant del nucli urbà, sense nuclis de població dispersos i respectant la morfologia del teixit urbà. Per això i pel límit que comporta l'autovia, l'única direcció per a l'esmentat creixement és cap a l'est del nucli. És una àrea que addicionalment presenta relativa proximitat i facilitat amb les connexions a la xarxa primària d'aigua potable i l'EDAR. S'hi proposen, a més, nou unitats d'execució, de manera que completen la trama urbana, i un sector de sòl urbanitzable residencial que responga a la demanda de segona residència, al mateix temps que es completa la trama urbanística en una zona amb alta presència d'habitatges unifamiliars aïllats.  
- Usos industrials: per a situar el sòl industrial s'ha tingut en compte la proximitat a l'autovia A-35, al nucli urbà i a l'estació depuradora, i el sector proposat se situa a la zona que millor compleix aquests requisits.  
- Ús dotacional-equipament: finalment, s'ha situat una franja d'equipament que segregue l'ús industrial del residencial.  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 7 de febrer de 2006 es rep documentació relativa al Pla general d'ordenació urbana del municipi de Rotglà i Corberà, remesa per l'Ajuntament de Rotglà i Corberà, composta per expedient administratiu, estudi d'impacte ambiental, estudi acústic, document de síntesi i projecte, i s'incoa el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
2. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic segons anuncis publicats en el DOGV núm. 5062, de 2 d'agost de 2005.  
Durant el període d'informació pública s'hi van presentar 21 al·legacions, segons consta en els certificats emesos pel secretari de l'Ajuntament de Rotglà i Corberà, en els quals s'incloïa l'informe del tràmit d'informació al públic realitzat, un resum de les al·legacions presentades i l'acord per part dels tècnics municipals d'assumir íntegrament les respostes fetes a les al·legacions per part de l'adjudicatària dels treballs de redacció del Pla general, acompanyat pel certificat d'aprovació provisional per acord del Ple en sessió celebrada el dia 31 de gener de 2006.  
3. Peticions d'informació o documentació complementària  
En data 22 de juny de 2006 aquest Servei emet requeriment de documentació a fi de completar l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental, en el qual se sol·licita que es complemente la documentació següent:  
- Justificació de la disponibilitat de recursos hídrics per als nous consums derivats del desenvolupament del Pla general.  
- Tractament d'aigües residuals.  
- Recollida i gestió de RSU.  
- Informe de no-afecció al patrimoni cultural valencià, d'acord amb l'article 11 de la Llei 4/1998.  
- Risc d'inundació.  
- Creixement de sòl residencial.  
- Realitzar un inventari d'activitats i usos a la zona i una anàlisi de la situació ambiental.  
- Abordar la qüestió sobre el sector SUR-3.  
- Sòl no urbanitzable de protecció paisatgística.  
- Sòl no urbanitzable de protecció agrícola.  
- Sòl no urbanitzable comú.  
- Cartografia i incorporació de les zones incendiades a la part amb eficàcia normativa del pla.  
- Ampliació del cementeri.  
- Definir el sòl on està prevista l'ampliació del cementeri.  
- Classificació adequada del perímetre de protecció del pou de proveïment d'aigua.  
- Rotonda sobre el barranc del Brull.  
En contestació d'aquest requeriment de documentació i després de la realització de diverses reunions amb els responsables locals del projecte, es rep la documentació següent, a fi de complementar la presentada en un principi pel promotor:  
- En data 21 de juliol de 2006 es rep en aquest Servei resposta per part del promotor amb documentació annexa i certificats.  
- En data 10 d'octubre de 2006 la DTTH remet annex de les modificacions núm. 1 al PGOU emesa per l'Ajuntament de Rotglà i Corberà.  
- En data 15 de febrer de 2007, l'Ajuntament remet a aquest Servei documentació complementària.  
- En data 20 de febrer de 2007, l'Ajuntament de Rotglà i Corberà remet compromís de realització d'un catàleg de paisatge des de l'aprovació definitiva del PGOU.  
- En data 3 de juliol de 2007, el PROP de Xàtiva remet documentació complementària presentada per l'Ajuntament.  
- En data 13 de juliol de 2007, l'Ajuntament de Rotglà i Corberà remet per fax còpia de l'informe de la CHX.  
Sol·licitud d'informes sectorials  
En l'expedient incoat s'inclouen els següents informes sol·licitats durant la tramitació del pla general:  
1. Informe del Servei de Suport Tècnic de l'Àrea d'Urbanisme de la Direcció General d'Ordenació del Territori de València, de data 7 de març de 2007, sobre l'estudi del paisatge del PGOU del Rotglà i Corberà (València), el qual conclou el següent:  
«... s'emet informe favorable a la integració del paisatge en la planificació urbanística del municipi de Rotglà i Corberà continguda en la revisió del pla general, excepte el sector urbanitzable residencial SUR-3 que es proposa desclassificar i la zona industrial al costat dels dos aqüeductes valorats com a recursos paisatgístics l'ordenació dels quals ha de modificar-se, i s'ha d'aportar el text refós de l'estudi de paisatge en què s'esmenen els requeriments d'aquest informe, com també catàleg de paisatge i delimitació del sistema d'espais oberts del municipi, en el termini màxim d'un any des de l'aprovació del pla general, d'acord amb el compromís de l'Ajuntament.»  
2. Informe del Servei de Coordinació Territorial de l'Àrea d'Urbanisme de la Direcció General d'Ordenació del Territori de València, de data 7 de març de 2007, relatiu a consulta sobre la disposició transitòria 4ª de la Llei del sòl no urbanitzable en l'estudi del paisatge del Pla general de Rotglà i Corberà (València), el qual conclou el següent:  
«...La disposició transitòria quarta de la Llei 10/2004 especifica en l'apartat primer que es consideraran nuclis d'habitatges consolidats els formats per un conjunt de més de deu habitatges existents dins d'un cercle de cent metres de radi, aquesta condició no es compleix en el cas del sector del sòl SUR-3, com es dedueix de la documentació aportada i de la visita de camp realitzada el 20 de febrer, amb l'estudi detallat de la zona...  
...Es considera que el més adequat és procedir a un plantejament ordenat del model territorial i del sòl no urbanitzable i utilitzar, si això fóra necessari, per a alguna de les construccions il·legals existents, la declaració de la situació legal de fora d'ordenació, a més de l'exercici dels mitjans legals integrants de la disciplina urbanística. Per la qual cosa no s'admet la pretensió de l'Ajuntament de Rotglà i Corberà de classificar el sòl afectat com a urbanitzable.»  
3. Informe del Servei d'Ordenació Territorial de la Direcció General d'Ordenació del Territori de la Conselleria de Territori i Habitatge de València, de data 18 de juny de 2007, en relació amb el risc d'inundació relatiu al Pla general d'ordenació urbana de Rotglà i Corberà (València), el qual informa del següent:  
«... Al terme municipal de Rotglà i Corberà es troba el barranc del Brull, tocant al futur sòl industrial previst en el planejament. Els marges del barranc a la vora del futur sòl industrial estan afectades per risc d'inundació de nivell 3 [freqüència alta (25 anys); calat < 0,80 metres], segons el Pla d'acció territorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA).  
La delimitació de la zona de risc d'inundació definida en el PATRICOVA coincideix sensiblement amb el límit de l'àmbit el sòl industrial, amb la precaució necessària, tenint en compte l'escala del Pla d'acció territorial (1:50.000), i no existeix sòl urbanitzable afectat per risc d'inundació. Per tot això, entenem que la proposta del pla general s'adequa correctament a la normativa del pla.  
A fi de complir les determinacions del PATRICOVA respecte a les condicions d'ús del sòl a la vora dels llits, l'ordenació detallada del sector industrial, a la zona limítrofa amb el sòl inundable, ha de disposar de terrenys destinats a espais lliures i zones verdes públiques al llarg de tota la seua extensió. (Article 30 de la normativa del PATRICOVA).»  
4. Informe del Servei de Protecció de l'Ambient Atmosfèric de la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge de València, de data 26 de febrer de 2007, en relació a l'estudi acústic inclòs en l'expedient núm. 43/9340-BJY relatiu al PGOU de Rotglà i Corberà, el qual presenta les observacions següents:  
«...Atés que no es presenta una estimació dels nivells de soroll que s'assoliran a les zones del nucli urbà, una vegada que s'haja executat la ronda s'han de presentar mesuraments, almenys, dels mateixos punts de mesures (C1, C3, C5, i C9), a fi de comprovar que es compleixen els límits establits per la legislació vigent.  
A fi d'avaluar el soroll que generarà la futura ronda, s'ha realitzat una modelització d'aquesta. Però, la modelització presentada únicament inclou la predicció per al període diürn.  
S'indica que està previst que a la zona dotacional es construïsca un col·legi. Per tant, l'objectiu de qualitat d'aquesta zona serà l'establit per a les zones d'ús sanitari i docent: 45 dBA durant el dia, i 35 dBA a la nit.  
A les zones SUR-2 i SUR-1 s'han detectat incompatibilitats entre l'ús previst i els nivells sonors calculats. Per això, s'indiquen una sèrie de correccions que cal tenir en compte. No obstant això, no se n'estima l'efectivitat.   
Una vegada executada la ronda, s'han de repetir els mesuraments realitzats a la zona a fi de comprovar que es compleixen els límits establits per la legislació vigent.  
A continuació, se'ls detalla quin ha de ser el contingut mínim d'un estudi acústic inclòs en un planejament general d'un municipi de menys de 20.000 habitants, tal com s'estableix en l'annex IV del Decret 104/2006, de 14 de juliol, del Consell, de planificació i gestió en matèria de contaminació acústica:  
- Classificació i usos previstos del sòl al municipi, segons el que estableix la Llei 7/2002.  
- Classificació del sòl dels municipis limítrofs als límits amb el municipi.  
- Identificació de les activitats i infraestructures sorolloses al municipi.  
- Compatibilitat de les zones reclassificades com a urbanitzables amb els nivells de soroll que hi ha i els focus de soroll de l'entorn...»  
5. Informe del director general de Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura Educació i Esport, de data 26 de juny de 2007, vinculant patrimonial previst en l'article 11 de la Llei 4/98, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, el qual conclou el següent:  
«...Per tant, vist el precepte indicat i de conformitat amb l'informe dels serveis tècnics s'emet informe favorable a l'efecte patrimonial previst en l'article 11 de la Llei 4/98, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, l'estudi d'impacte ambiental del PGOU de Rotglà i Corberà, de data juny de 2007, amb la condició que prèviament al desenvolupament de qualsevol actuació urbanística als sòls de nova classificació com a urbanitzables, es realitze una prospecció arqueològica que determinarà la viabilitat patrimonial de l'ordenació i les condicions a què aquesta haja de subjectar-se. ...»  
6. Informe de l'Alcaldia de Rotglà i Corberà, com a empresa subministradora de l'aigua potable al municipi, de data 6 de febrer de 2007, sobre la disponibilitat de recurs hídric, d'acord amb la interlocutòria de la Sala Contenciosa Administrativa del TSJCV, el qual informa del següent:  
«...Primer. Que l'Ajuntament de Rotglà i Corberà té subscrit, des de l'any 2000, un conveni amb la comunitat de regants de Rotglà i Corberà en virtut del qual, l'esmentada comunitat de regants subministra l'aigua que el municipi necessita per al proveïment a la població.  
Segon. Que la comunitat de regants de Rotglà i Corberà és titular d'un pou situat al terme municipal de Canals, inscrit en el Catàleg d'aigües privades, amb el número d'expedient 1594 JA 1092, amb un volum anual d'1.080.000 m³ amb destinació a reg i proveïment, del qual se subministra l'aigua a la població de Rotglà i Corberà.  
Tercer. La qualitat de les aigües subministrada a l'Ajuntament per la comunitat de regants de Rotglà i Corberà és apta per al consum humà de conformitat amb el que disposa el Decret 58/2006, de 5 de maig, del Consell; circumstància que s'acredita en l'anàlisi de les aigües que s'hi adjunta.  
Quart. L'únic tractament que requereixen les aigües és el de cloració del depòsit.  
Cinqué. No cal realitzar cap obra d'infraestructura per a la conducció d'aigua des del pou de la comunitat de regants fins al depòsit d'aigua del municipi.  
Sisé. Que per tot l'anterior, l'Ajuntament de Rotglà i Corberà disposa de suficiència i capacitat per al subministrament d'aigua potable que el creixement derivat de l'aprovació del Pla general d'ordenació urbana ocasionarà...»  
7. Informe de l'entitat de Sanejament d'Aigües (EPSAR), de data 26 d'octubre de 2005, sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració de Rotglà i Corberà per a admetre els cabals d'aigües residuals generats pel Pla general d'ordenació urbana del municipi de Rotglà i Corberà (València), el qual conclou que «...aquesta entitat de sanejament informa la viabilitat del tractament en l'EDAR de Rotglà i Corberà de les aigües residuals generades pel desenvolupament del PGOU de Rotglà i Corberà sempre que es complisquen els condicionants següents:...». Entre els quals, cal destacar-ne dos: «...2. L'abocament generat pels desenvolupaments urbanístics a què done lloc el PGOU de referència ha de complir els límits d'abocament establits en l'ordenança d'abocaments de l'Entitat de Sanejament d'Aigües a fi de preservar la integritat del sistema de sanejament i la qualitat de l'efluent. ...»; i el «3. Ha de coordinar-se la necessària ampliació de la planta amb els desenvolupaments urbanístics segons tinguen lloc aquests, ja que perquè es puga realitzar la connexió efectiva dels desenvolupaments, han d'estar executades les obres de construcció d'una planta depuradora amb capacitat suficient per a admetre els cabals d'aigües residuals generats per la població de Rotglà i Corberà.»  
8. Certificat de la mercantil José Alba Juan, com a empresa que actualment presenta el servei de recollida i gestió dels residus sòlids urbans i inerts al municipi de Rotglà i Corberà, sobre la viabilitat per a recollir i gestionar els residus sòlids urbans i inerts que s'hi generaran com a resultat de les previsions del nou Pla general d'ordenació urbana del municipi de Rotglà i Corberà.  
Afeccions legals  
1. Espais naturals protegits   
El terme municipal de Rotglà i Corberà no es troba en l'àmbit de cap espai natural protegit.  
2. Camins ramaders  
Al terme municipal hi ha cinc camins ramaders la denominació i amplària legal dels quals és la que a continuació es descriu:  
- Assegador Reial de Castella, 75.22 m d'amplària i 3.000 m de longitud.  
- Assegador de Torrent i Surió, 5 m d'amplària i 2.000 m de longitud.  
- Assegador de Llanera, 3-5 m d'amplària variable i 1.000 m de longitud.  
- Assegador de Llosa, 5 m d'amplària i 2.000 m de longitud.  
- Assegador del barranc del Salt, 5 m d'amplària 1.000 m de longitud.  
Han de ser respectats en tot el traçat i també la seua amplària d'acord amb el que disposa la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders i la Llei 11/1994, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
3. Inventari forestal de la CV  
Després de consultar la cartografia temàtica de l'inventari forestal de la Comunitat Valenciana, s'hi localitzen 4 àrees importants classificades com a sòl forestal:  
Una zona a l'extrem oest del terme municipal.  
Hi ha tres zones a l'extrem nord del terme municipal localitzades a la vora del terme municipal de Xàtiva.  
Per a aquests sòls cal atenir-se a la normativa de desplegament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, forestal de la Comunitat Valenciana.  
4. Rambles i llits   
Al terme municipal de Rotglà i Corberà es troben el barranc del Salt, barranc de Carnissers i el barranc del Brull, tocant al futur sòl industrial previst en el planejament.  
Cal atenir-se al que disposa el Reial decret legislatiu 1/01, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text refós de la llei d'aigües i el Reial decret 849/86, d'11 d'abril, pel qual s'aprova el Reglament del domini públic hidràulic que desenvolupa els títols preliminar, I, IV, V, VI i VII de la Llei 29/85, de 2 d'agost, d'aigües.  
5. PATRICOVA  
Segons el Pla d'acció territorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), els marges del barranc del Brull, a la vora del futur sòl industrial, estan afectats per risc d'inundació de nivell 3 [freqüència alta (25 anys); calat < 0,80 metres].   
Per a totes aquestes zones cal atenir-se al que disposa la normativa del PATRICOVA.  
6. Incendis  
El municipi de Rotglà i Corberà té delimitades dues zones incendiades, una en l'extrem nord del terme municipal de l'any 2001 i una altra en l'extrem oest del terme municipal de l'any 2003, per a les quals és d'aplicació la normativa corresponent sobre no possibilitat de reclassificació o requalificació.  
Per a totes aquestes zones cal atenir-se al que disposa la Llei 3/1993, de 9 de desembre, forestal de la Comunitat Valenciana i la Llei 10/2004, de 9 de desembre, de la Generalitat, del sòl no urbanitzable; com també altres normatives que hi són d'aplicació.  
7. Infraestructures de transport  
Al municipi de Rotglà i Corberà hi ha les següents xarxes viàries estatals i autonòmiques:  
- Autovia A-35 Almansa-Xàtiva, que recorre el terme municipal de sud a nord fins a enllaçar amb la A-7.  
- Antiga carretera N-430, que travessa Roglà i Corberà i serveix de connexió amb l'autovia A-35.  
- Carretera N-340, desviació de la A-7 cap a Xàtiva.  
- Carreteres CV-566, CV-590 i CV-555 que uneixen el municipi de Roglà i Corberà amb la Granja de la Costera, Estubeny i Sellent respectivament.  
Cal atenir-se a la normativa pel que fa a limitació d'usos i el domini públic, servitud i afecció, a la Llei 6/1991, de 27 de març, de la Generalitat Valenciana, de carreteres de la Comunitat Valenciana, com també la Llei 25/1988, de 29 de juliol, de carreteres de l'Estat; com també els reglaments que les regulen.  
8. Jaciments arqueològics  
Hi ha informe favorable a l'efecte patrimonial previst en l'article 11 de la Llei 4/98, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià relatiu a l'estudi d'impacte ambiental del PGOU de Rotglà i Corberà.  
Consideracions ambientals  
1. El terme municipal de Rotglà i Corberà està situat a la part nord nord-est de la comarca de la Costera. Està situat en els contraforts de la Serra Grossa, el terme limita al nord amb la Llosa de Ranes, al sud amb Llanera de Ranes i la Granja de la Costera, a l'est amb Xàtiva, i a l'oest amb Llanera de Ranes. Dista 55 km de la capital de província, i es pot arribar a València per la carretera A-7. La posició d'aquest resulta privilegiada pel que fa a les comunicacions per carretera ja que disposa d'accés directe a l'autovia A-35.  
La morfologia és variada, amb alguns tossals que a penes superen els 200 m d'altitud amb tipografia en general de llomes. Destaquen els alts de Vistabella i Serreta, i és aquest últim, amb 250 m d'altitud, el punt més alt del terme. Cap a l'est, la topografia és més suau, amb una morfologia quasi plana, amb pendents uniformes. El terme de Rotglà i Corberà està al límit de la zona d'horta de la comarca de la Costera, i acaba cap al nord i l'oest amb una topografia més accidentada.  
Tret singular del municipi és que les tres quartes parts del seu terme (de 628 ha, 32 a i 95 ca d'extensió) es destinen a sòl de cultiu, i queda la resta destinada a forest de pineda. En general són terrenys fèrtils, amb cultius tant de regadiu com ara tarongers, fruiters i hortalisses, com cultius de secà, oliveres, garroferes i ametlers.  
El municipi es troba envoltat per forests amb abundant vegetació i, encara que no hi ha cap parc definit com a tal, cal destacar com d'especial interés paisatgístic, la forest de la Carrasposa, i algunes zones a la part nord-oest del terme municipal.  
Una qüestió significativa que afecta el municipi és l'existència de nuclis dispersos, que arriben a comptabilitzar-se'n fins a tres, que van ser construïts amb anterioritat a les vigents normes de planejament al marge de la legalitat urbanística i que no disposen dels serveis ni les dotacions urbanístiques. Com a conseqüència de la dispersió i de la falta general d'infraestructures es produeix una situació en l'ordenació del territori que en aquest pla general es pretén corregir amb la reclassificació de determinades zones com a sòl residencial.  
2. El clima de Rotglà i Corberà està condicionat per diversos factors:  
- Llunyania de la influència del mar Mediterrani.  
- Major altitud respecte del nivell del mar.  
- Presència d'un sector muntanyós que tanca la comarca.  
Això provoca que, si bé el clima és mediterrani, els hiverns són menys suaus que a la costa, per la qual cosa s'acreix notablement el risc de gelades, que s'estén fins ben entrada la primavera. El clima de la zona és típicament mediterrani, amb mitjanes tèrmiques que oscil·len entre els 9ºC de gener i els 35ºC d'agost, i la mitjana anual és de 16,5ºC. Les precipitacions oscil·len entre els 450 i 600 mm de pluja anual, i l'estació més plujosa és la tardor.  
3. La totalitat de la zona pertany a la conca hidrogràfica del Xúquer. Al límit, no dins del terme municipal, es troba el riu Sellent, que desemboca directament al riu Xúquer, entre les localitats d'Antella i Càrcer.   
Tot el terme municipal de Rotglà i Corberà es veu travessat en sentit sud-oest-nord-oest pel barranc del Brull, el qual procedeix de la bifurcació del barranc de Carnissers que, al seu torn, connecta amb el riu Canyoles al terme municipal de Xátiva.  
S'estableix en els articles 2 i 6 del Text refós de la llei d'aigües que pertanyen al domini públic hidràulic els llits de corrents naturals, ja siguen continus o discontinus. Aquests llits es troben protegits per una franja lateral de 5 metres d'amplària, que constitueix la zona de servitud, i per una faixa lateral de 100 metres d'amplària, que conforma la zona de policia. Això és d'aplicació per als llits que hi ha al terme municipal de Rotglà i Corberà.  
Per això, l'esmentada zona de servitud s'ha de mantenir expedita, i queda supeditada l'execució de qualsevol actuació prevista, a la zona de policia, a l'obtenció d'autorització administrativa per part de l'organisme de conca, tal com s'estableix en l'article 9 del Reglament de domini públic hidràulic (RD 849/1986).  
4. L'activitat humana ha substituït les antigues vegetacions naturals sorgides com a conseqüència del clima i del substrat natural per comunitats nitròfiles i camps de cítrics, i ha deixat una estreta franja on sobreviuen alguns exemplars representants de la vegetació potencial.   
L'estudi d'impacte ambiental distingeix els tipus de vegetació següents: vegetació de dunes, vegetació de penya-segats costaners, vegetació rupícola i vegetació de rius i rambles.  
Pel que fa a la vegetació rupícola, l'estudi d'impacte ambiental assenyala la importància de les comunitats formades per xicotetes plantes, adaptades a viure a les lleixes i clavills on s'acumula un poc de sòl, tenen una baixa incidència en el paisatge però són de gran interés biogenètic. En aquestes es desenvolupen interessants endemismes. Com a elements propis d'aquest tipus de comunitats, cal destacar els següents: Poterium ancestroides, Hippocrepis valentina, Scabiosa saxatilis ssp. saxatilis, Brassica repanda ssp. maritima, Chaenorhinum origanifolium ssp. crassifolium, Teucrium buxifolium, Teucrium hifacense, Sarcocapnos eneaphylla, Linaria cavanillesii, Carduncellus dianus, Arenaria valentina, Potentilla caulescens, Campanula hispanica, Saxífraga corsica ssp. cossoniana, Saxifraga longifolia.  
Pel que fa a la vegetació de rius i rambles, l'estudi d'impacte ambiental destaca que als rius, i disposats en bandes paral·leles al llit, es desenvolupen salzes, xops i oms. Entre els salzes destaquen: Salix triandra, Salix purpurea i Salix eleagnos ssp. austifolia. Entre els xops: Populus alba, Populus nigra i Vinca difformis. I entre els oms: Ulmus minor, Acanthus mollis, Rubus ulmifolius i Rubus caesius.  
Les úniques mostres de boscos riparis són xopades de plantació i omedes. Als cursos mitjans dels rius de la Marina es pot observar vegetació riberenca més variada amb Salix i Populus. Es localitzen a les valls, l'Alberca i riu Girona. Al barranc de la Llosa hi ha una omeda amb Fraxinus excelsior (Pérez Badía, 1995)  
La distribució en bandes de Salix, Populus i Ulmus no s'observa en la majoria de les ocasions. En absència de salzes, els xops passen a ocupar-ne el lloc. A les rambles, molt esteses en la zona meridional del territori, es desenvolupen baladrars (Rubo-Nerietum oleandri) dominats per: Nerium oleander (baladre), Rubus ulmifolius (esbarzer) i Rubus caesius. A més de les esmentades, es presenten altres comunitats edafòfiles com són les nitròfiles, que van lligades fonamentalment a l'antropització i als cultius.  
Vista la descripció d'espècies incloses en l'estudi d'impacte ambiental presentat, s'han trobat espècies incloses en els annexos I i III de l'Ordre de 20 de desembre de 1985, de la Conselleria d'Agricultura i Pesca, sobre protecció d'espècies endèmiques o amenaçades, com són: Hippocrepis valentina (violeta roquera valenciana), Poterium ancestroides (trencapenyes), Scabiosa saxatilis (roseta de penya), Teucrium hifacense (teucri de roca), Saxífraga longifolia (corona de rei), totes sotmeses al que disposa l'esmentada ordre, on destaca l'article 2 pel que fa a la tala o desarrelament d'aquestes.   
5. Dins de l'apartat de la fauna, segons l'estudi d'impacte ambiental, val la pena ressaltar que les comunitats faunístiques es caracteritzen per la vegetació natural, pels usos (cultius) i per les característiques geomorfològiques (forest de roques, costes i dunes). L'estudi d'impacte ambiental, assenyala per a cada un d'aquests medis quines són les espècies més típiques que s'hi poden trobar. No obstant això, es presenta una llista d'aquelles espècies que d'alguna manera es relacionen amb l'àrea d'estudi, però no s'hi descriuen les característiques biològiques i morfològiques de les espècies, ni la distribució, hàbitat i situació d'aquestes a la Comunitat Valenciana, la probabilitat de la seua presència a la zona o no. No assenyala en quins punts es pot trobar predomini de cada espècie ni com fan ús de les àrees sobre les quals es pretén actuar en el pla general, assenyalant si és l'àrea de campeig, de nidificació o quins són els punts més freqüents de pas.   
En la llista presentada en l'estudi d'impacte ambiental com a fauna representativa de la zona i que pot veure's afectada per l'actuació, s'han trobat algunes de les espècies amb algun tipus de protecció d'acord amb el Decret 32/2004, de 27 de febrer, del Consell de la Generalitat, pel qual es crea i regula el Catàleg valencià d'espècies de fauna amenaçades, i s'estableixen categories i normes per a la protecció d'aquestes, com són el cas del fardatxo, musaranya comuna, musaranya menuda, serp verda i alosa. L'estudi d'impacte ambiental no especifica l'afecció del projecte a aquestes espècies que apareixen en la llista.  
Segons el que s'ha vist en l'estudi d'impacte ambiental, no cal indicar la presència d'individus catalogats com d'especial interés o en perill d'extinció, ni es troben a les àrees objecte d'estudi cap de les espècies del Catàleg nacional d'espècies amenaçades, Reial decret 439/1990, de 30 de març.  
6. Respecte al proveïment d'aigua potable i disposició de recursos hídrics per a proveir els increments que generen les actuacions proposades en el PGOU, en la documentació aportada s'assenyala que la regulació del subministrament d'aigua es realitza mitjançant dos depòsits, que se subministren d'un depòsit que hi ha al terme de Llanera de Ranes.   
En l'estudi d'impacte ambiental es destaca que per a la implantació de nous usos que impliquen un increment del consum d'aigua, requerirà l'obtenció prèvia d'informe favorable de l'organisme de conca competent, o entitat col·laboradora autoritzada per al subministrament, sobre la disponibilitat i compatibilitat de l'esmentat increment amb les previsions hidrològiques sense detriment d'altres usos que hi ha legalment implantats.  
No obstant això, no es presenta l'esmentat informe que justifique la disponibilitat dels recursos hídrics necessaris. El promotor presenta tres documents justificatius a aquest respecte:  
D'una banda, presenta un informe de l'Alcaldia (com a representant de l'Ajuntament de Rotglà i Corberà, que és l'empresa subministradora de l'aigua potable al municipi), sobre la disponibilitat de recursos hídrics -d'acord amb la interlocutòria de la Sala Contenciosa Administrativa del TSJCV, de 15 de gener de 2007, Recurs 1/1003/2006-, en el qual l'Ajuntament de Rotglà i Corberà assegura que disposa de suficiència i capacitat per al subministrament d'aigua potable que el creixement derivat de l'aprovació del Pla general d'ordenació urbana ocasionarà. Tot això, sense fer un examen per a càlcul de les previsions del consum comparant-lo amb la disponibilitat real.  
Sol·licitud per part de la Direcció Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge de València a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, de data 9 de febrer de 2007, que sol·licita informe sobre suficiència de recursos hídrics relatiu al Pla general d'ordenació urbana del municipi de Rotglà i Corberà, sense que fins a la data s'haja rebut contestació de l'organisme de conca.  
I d'altra banda, es presenta un informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, de data 30 d'agost de 2005, relatiu a l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de la Generalitat Valenciana, sobre el pla de reforma interior de millora AA2, de Rotglà i Corberà (València), en el qual es destaca que, efectivament, l'esmentada comunitat de regants de Rotglà i Corberà és titular d'un pou situat al terme municipal de Canals, inscrit en el Catàleg d'aigües privades, amb número d'expedient 3138 YW 1092, amb un volum anual d'1.080.000 m³ i amb destinació a proveïment i reg.  
Cal destacar que en l'informe emés per la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial, en data 14 de febrer de 2005, en relació a l'expedient de concert previ del pla general del municipi de Rotglà i Corberà, en el punt segon punt 3 dels fonaments jurídics, es considera que: «... la classificació de nous sectors de sòl urbanitzable ha de quedar supeditada a garantir la suficiència del proveïment d'aigua potable, i ha de quedar assegurada l'execució de les infraestructures necessàries... »  
Per tot això, i atesa la incertesa sobre la disponibilitat de recursos hídrics per a afrontar els desenvolupaments proposats, des d'aquest servei s'estima necessari per a la justificació de la disponibilitat dels esmentats recursos, obtenir l'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer d'acord amb l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'ordenació del territori i protecció del paisatge.  
7. Respecte a l'evacuació de les aigües generades en els desenvolupaments proposats, en la documentació presentada es descriu que les aigües pluvials s'han de reconduir mitjançant xarxa separativa cap al barranc del Brull. Les aigües residuals aboquen a un col·lector que hi ha i que està canalitzat cap a la depuradora EDAR, emplaçada a l'est del nucli urbà, a la vora del barranc del Brull. Aquesta depuradora d'aigües residuals de Rotglà i Corberà serveix als municipis de Cerdà, Torrella, la Granja de la Costera, Llanera de Ranes i al mateix Rotglà i Corberà, es troba situat al nord-est de la població.  
Per al tractament d'aigües residuals es presenta informe de l'Entitat de Sanejament d'Aigües (EPSAR), de data 26 d'octubre de 2005, sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració de Rotglà i Corberà per a admetre els cabals d'aigües residuals generats pel Pla general d'ordenació urbana del municipi. L'esmentat informe conclou amb la viabilitat del tractament condicionat que s'ha de complir amb diversos aspectes tècnics.   
Segons l'esmentat informe, l'abocament generat pels desenvolupaments urbanístics a què done lloc el PGOU de referència haurà de complir els límits d'abocament establits en l'ordenança d'abocaments de l'Entitat de Sanejament d'Aigües a fi de preservar la integritat del sistema de sanejament i la qualitat de l'efluent. Cal destacar que també es condiciona la viabilitat del tractament generat a la necessària ampliació de la planta amb els desenvolupaments urbanístics segons tinguen lloc aquests, ja que perquè es puga realitzar la connexió efectiva dels desenvolupaments, hauran d'estar executades les obres de construcció d'una planta depuradora amb capacitat suficient per a admetre els cabals d'aigües residuals generats per la població de Rotglà i Corberà.  
   
Per això, al marge de la capacitat disponible actualment de l'EDAR, el PGOU ha de recollir la previsió que cada sector i cada programa obtinguen com a condició indispensable per al seu desenvolupament l'informe previ de connexió de la xarxa de sanejament a l'EDAR i que a càrrec del programa s'aporte el cànon que es fixe per aquesta connexió el qual es computarà com a cost en el compte de liquidació provisional de la reparcel·lació i s'abonarà a l'EPSAR per a la destinació d'aquest a les instal·lacions de depuració. Per tant, abans de l'execució de qualsevol sector s'ha d'obtenir la conformitat de l'entitat gestora dels residus generats i s'ha d'acreditar la suficiència de les instal·lacions de depuració de les aigües residuals. Aquest i la resta de condicionants de l'informe seran exigibles en el moment de la gestió dels sectors projectats.   
D'altra banda, hi ha un problema molt important respecte de l'evacuació d'aigües residuals de les edificacions (habitatges) que hi ha a la part nord-est del nucli urbà (a l'altre costat de l'autovia) que romanen en sòl no urbanitzable, les quals produeixen un impacte ambiental sever. Els líquids i sòlids residuals que es produeixen en aquestes zones són causes potencials de contaminació atés que no presenten un sistema de recollida i gestió adequat per a aquests i, per tant, en aquestes zones s'està produint un impacte ambiental que s'ha de corregir.   
S'ha d'exigir, per part de l'Ajuntament, la previsió de suficiència per al proveïment d'aigua potable i completa evacuació, recollida i depuració dels residus i aigües residuals. Per tant, ha de quedar terminantment prohibida la utilització indiscriminada dels sistemes individuals d'eliminació com són els pous cecs i fins i tot les fosses sèptiques, com també prohibir l'abocament de les aigües residuals sobre el terreny o a les rambles i barrancs adjacents.  
A més, l'Ajuntament de Rotglà i Corberà ha de realitzar estudis que acrediten l'absència d'incidències en la contaminació i en el consum de recursos hídrics provocada per l'existència d'aquestes construccions il·legals que hi ha a l'esmentada zona.  
Recordem la conclusió de l'informe del Servei de Coordinació Territorial de l'Àrea d'Urbanisme de la Direcció General d'Ordenació del Territori de València, de data 7 de març de 2007, relatiu a consulta sobre la disposició transitòria 4ª de la Llei del sòl no urbanitzable en l'estudi del paisatge del Pla general de Rotglà i Corberà (València), en el qual es proposa procedir a un plantejament ordenat del model territorial i del sòl no urbanitzable utilitzant, si cal, per a alguna de les construccions il·legals existents la declaració de la situació legal de fora d'ordenació, a més de l'exercici dels mitjans legals integrants de la disciplina urbanística. Per la qual cosa no s'admet la pretensió de l'Ajuntament de Rotglà i Corberà de classificar el sòl afectat com a urbanitzable.  
S'ha de garantir en els futurs desenvolupaments urbanístics un bon sistema de sanejament, com també anar millorant les condicions dels actuals nuclis residencials extensius que no tenen en aquest moment l'esmentada infraestructura.  
8. Respecte a la recollida de residus sòlids urbans, l'estudi d'impacte ambiental només ens indica que el terme municipal de Rotglà i Corberà disposa d'un ecoparc situat a l'est del nucli urbà.   
Per a la recollida i gestió dels residus sòlids urbans es presenta un certificat de la mercantil José Alba Juan, com a empresa que actualment presenta el servei de recollida i gestió dels residus sòlids urbans i inerts al municipi de Rotglà i Corberà, sobre la viabilitat per a recollir i gestionar els residus sòlids urbans i inerts que es generaran com a resultat de les previsions del nou Pla general d'ordenació urbana del municipi de Rotglà i Corberà.  
En l'esmentat certificat i en la documentació presentada, no es fa una valoració dels increments que es generaran per les diverses actuacions proposades en el pla general, i tampoc se cita de quina manera es gestionaran aquests residus ni on es farà.  
9. L'ocupació del futur sòl industrial previst en el planejament al marge esquerre del barranc del Brull provocarà que passe a ser una superfície urbanitzada, la qual cosa implica la pavimentació i asfaltatge de la majoria del sòl, la qual cosa comportarà una pèrdua de la permeabilitat del terreny i una disminució de la humitat del sòl. Això serà perjudicial tant per a les zones que s'inclouen en els sectors com per a les adjacents, ja que el barranc del Brull rebrà més aigua d'escorriment en l'època de pluja.  
Per tant, en cas de projectar-se per a l'eliminació de les aigües pluvials del sector industrial programat l'evacuació al llit del barranc del Brull, s'ha d'obtenir l'autorització administrativa de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, prèviament a l'actuació, per a l'abocament de les aigües pluvials (article 9 del Reglament de domini públic hidràulic, RD 849/1986).  
10. Al terme municipal de Rotglà i Corberà es troba el barranc del Brull, tocant al futur sòl industrial previst en el planejament. Els marges del barranc a la vora del futur sòl industrial estan afectats per risc d'inundació de nivell 3 [freqüència alta (25 anys); calat < 0,80 metres], segons el Pla d'acció territorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA).  
En l'annex a l'estudi d'impacte ambiental realitzat pel promotor a l'agost de 2006 es determina que els terrenys afectats per risc d'inundació de nivell 3, segons el que preveu el PATRICOVA, i d'acord amb les determinacions de la normativa que acompanya a aquest, concretament l'article 22, no es classifiquen com a sòl urbanitzable, i que la classificació d'aquests siga com a sòl no urbanitzable. El sector industrial limítrof a la zona d'inundació s'ha delimitat d'acord amb les determinacions de la zona d'inundació definida en el PATRICOVA.  
Hi ha informe del Servei d'Ordenació Territorial de la Direcció General d'Ordenació del Territori de la Conselleria de Territori i Habitatge de València, de data 18 de juny de 2007, en relació amb el risc d'inundació relatiu al Pla general d'ordenació urbana de Rotglà i Corberà (València). Aquest informe determina que la delimitació de la zona de risc d'inundació definida en el PATRICOVA coincideix sensiblement amb el límit de l'àmbit el sòl industrial, amb la precaució necessària, tenint en compte l'escala del pla d'acció territorial (1:50.000), i no hi ha sòl urbanitzable afectat per risc d'inundació. Per tot això, entenem que la proposta del pla general s'adequa correctament a la normativa del pla.  
A fi de complir les determinacions del PATRICOVA respecte a les condicions d'ús del sòl a la vora dels llits, l'ordenació detallada del sector industrial, a la zona limítrofa amb el sòl inundable, ha de disposar de terrenys destinats a espais lliures i zones verdes públiques al llarg de tota l'extensió. (Article 30 de la normativa del PATRICOVA).  
11. Segons la documentació presentada, respecte a l'estratègia de creixement plantejada, Rotglà i Corberà té (en data 2004) poc més de 990 habitants. La població prevista de Rotglà i Corberà si s'ompli tot el sòl destinat a residencial seria de 4.980 habitants. Amb aquest fi, es planteja la creació d'una superfície de sòl urbanitzable residencial de 321.386 m², repartits en tres sectors, la qual cosa comportaria un total de 851 nous habitatges i l'increment de la població en 2.518 habitants.  
D'altra banda cal destacar que, de moment, no s'ha desenvolupat tot el sòl urbà residencial disponible a Rotglà i Corberà. En concret, veient les dades exposades en la taula comparativa entre el planejament vigent i el proposat, hi ha 328.116 m² que estan en desenvolupament o que encara no s'han desenvolupat.  
Per tot això, s'ha de desenvolupar tota la borsa de sòl urbà residencial no detallat present al terme municipal de Rotglà i Corberà abans de començar a desenvolupar els nous sòls residencials proposats en aquest pla general.  
12. Pel que fa al paisatge, cal destacar que l'Ajuntament de Rotglà i Corberà, en data 19 de febrer de 2007, envia escrit en què es compromet a realitzar, en el termini d'un any des de l'aprovació definitiva del pla general, el catàleg de paisatge amb delimitació de sistemes d'espais oberts, d'acord amb la disposició transitòria primera del Reglament de paisatge de la Comunitat Valenciana (d'ara endavant RPGECV).  
Respecte de l'estudi del paisatge presentat, hi ha informe favorable del Servei de Suport Tècnic de l'Àrea d'Urbanisme de la Direcció General d'Ordenació del Territori de València, de data 7 de març de 2007, el qual presenta una sèrie de requeriments per a l'esmena de les deficiències trobades en l'esmentat estudi del paisatge, en compliment del que preveu el títol II de la LOTPP i desenvolupat en el RPGECV, aprovat per Decret 120/2006, d'11 d'agost. Amb aquest fi el catàleg de paisatge i la delimitació del sistema d'espais oberts, juntament amb el text refós de l'estudi del paisatge, els quals hauran de presentar-se en el termini d'un any des de l'aprovació definitiva del pla general, han de contenir tots i cadascun dels requeriments i correccions indicats en l'esmentat informe.  
Estudiada, detalladament, la zona compresa entre la N-340 i la CV-590 s'observa a priori que a la zona del sector SUR-3, el nombre d'habitatges existents en un cercle de 100 metres de radi és com a màxim de 8 habitatges consolidats; i es perceben característiques molt semblants a la resta de la zona, existint, a més, més edificació d'habitatge disseminat de les mateixes característiques.   
A més, el ja esmentat informe del Servei de Suport Tècnic informa desfavorablement l'àmbit del sector SUR-3 per considerar que la delimitació i ubicació d'aquest no s'ajusta al model de ciutat compacta establit en l'article 13.2 de la LOTPP i l'article 11 del Reglament d'ordenació i gestió territorial i urbanística; a més, fragmenta la unitat de paisatge en què s'insereix i irromp la continuïtat d'un sistema d'espais oberts que hauria d'articular el territori a partir d'un conjunt integrat i continu d'espais lliures d'edificació, de conformitat amb l'article 41 del RPGECV. Per tant, es considera que aquests terrenys no han de ser urbanitzats, d'acord amb la política autonòmica de protecció del territori i del paisatge, les normes generals d'integració paisatgística de la qual es preveuen en l'article 33 de la LOTPP, amb especial atenció, en aquest cas, als apartats e, f i g d'aquesta.   
Respecte al sector de sòl urbanitzable industrial SUI, atesa la identificació de dos recursos paisatgístics de valor molt alt al costat d'aquest sector, aqüeducte (nou) séquia de la Llosa i aqüeducte (antic) séquia de la Llosa, ha de modificar-se l'ordenació detallada de l'esmentat sector, i intercanviar els usos entre SJL-8 i INA amb el consegüent increment de zona verda, garantint així la preservació i protecció visual dels esmentats recursos paisatgístics, de conformitat amb l'article 32.b i c de la LOTPP, i justificar en el corresponent estudi d'integració paisatgística el compliment dels esmentats requisits.  
D'altra banda, en l'estudi del paisatge no es justifiquen les tipologies d'habitatge triades en els diversos sectors de sòl urbanitzable residencial a l'est del nucli urbà, sectors SUR-1 i SUR-2, basant-se en la morfologia del nucli existent, de conformitat amb l'article 35.2 de la LOTPP, valorant l'escena urbana resultant de la planificació prevista i el manteniment de la visibilitat de la imatge característica del municipi. Tot això, ha d'integrar-se en el corresponent estudi d'Integració paisatgística que ha de redactar-se per al desenvolupament dels esmentats sectors i que s'han de justificar en el text refós de l'estudi del paisatge que ha de presentar.  
13. En la documentació aportada es presenta un catàleg en què es cataloguen els jaciments arqueològics que hi ha en l'Inventari general de jaciments arqueològics de la Comunitat Valenciana de la Direcció General del Patrimoni Historicoartístic.   
Es presenta l'informe favorable, de data 26 de juny de 2007, de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià d'acord amb l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 16.2.m) del Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
4. A l'efecte del compliment de la Llei 9/2006, de 28 d'abril, sobre avaluació de l'efecte de determinats plans i programes en el medi ambient, el pla es considera inclòs en el supòsit establit en la disposició transitòria primera, apartat 2, de l'esmentada llei.  
En la tramitació del procediment d'avaluació ambiental s'han seguit les actuacions previstes en l'article 7 de la Llei 9/2006, de 28 d'abril.   
Ha d'advertir-se igualment que el contingut documental de l'estudi d'impacte ambiental sotmés a informació pública no sols comprén tots els punts requerits per l'article 8 de la Llei 9/2006 als denominats informes de sostenibilitat, sinó que fins i tot es deté a valorar-los amb major amplitud i profunditat que l'exigida en l'esmentat precepte, per la qual cosa ha de concloure's que durant el període transitori d'adaptació de procediments a les exigències de la nova llei, l'estudi d'impacte ambiental de referència compleix idèntica comesa al dels informes de sostenibilitat ambiental, i han de tramitar-se la resta d'actuacions d'acord amb les previsions de la Llei 9/2006, de 28 d'abril.  
Per tot l'anterior, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer   
S'exclou d'aquesta declaració d'impacte ambiental el sector de sòl urbanitzable residencial SUR-3, en virtut de l'informe emés pel Servei d'Ordenació Territorial de la Direcció General d'Ordenació del Territori de la Conselleria de Territori i Habitatge, de data 7 de març de 2007, en el qual s'emet informe desfavorable per considerar que la ubicació i delimitació d'aquest no s'ajusta al model de ciutat compacta establit en l'article 13.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat Valenciana, d'ordenació del territori i protecció del paisatge, i l'article 11 del Reglament d'ordenació i gestió territorial i urbanística (ROGTU), a més de fragmentar la unitat de paisatge en què s'insereix i irromp la continuïtat d'un sistema d'espais oberts que hauria d'articular el territori a partir d'un conjunt integrat i continu d'espais lliures d'edificació, de conformitat amb l'article 41 del Reglament de paisatge de la Comunitat Valenciana (RPJECV).   
Segon  
S'estima acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la resta de sectors del projecte de Pla general d'ordenació urbana del municipi de Rotglà i Corberà, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits en el punt tercer d'aquesta declaració.  
Tercer  
Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:  
1. S'ha de recollir en el planejament la classificació de sòl no urbanitzable de protecció arqueològica amb què s'ha d'establir una reserva de sòl concreta per als jaciments arqueològics. A més, les normes urbanístiques han de recollir les mesures protectores adequades que garantisquen la bona conservació dels esmentats jaciments.  
2. S'ha d'establir un ordre per al desenvolupament dels diversos sectors de sòl no urbanitzable a fi de garantir un esgotament total d'aquest tipus de sòl, abans de considerar l'opció de reclassificació d'un sòl no urbanitzable. Per tant, s'ha de desenvolupar tota la borsa de sòl urbà residencial no detallat que hi ha al terme municipal de Rotglà i Corberà abans de començar a desenvolupar els nous sòls residencials proposats en aquest pla general.  
3. El desenvolupament dels sòls urbanitzables, amb ordenació detallada o sense, quedarà supeditat a:  
- La creació de les infraestructures necessàries i adequades de sanejament en cada una de les zones de disseminats que en l'actualitat no en tenen.  
- Han d'executar-se les actuacions d'ampliació i millora de l'EDAR previstes a fi d'adequar-la per al tractament del nou cabal generat.  
- La disponibilitat de recursos hídrics per a atendre la demanda de cadascun dels sectors.  
4. L'Ajuntament de Rotglà i Corberà ha de vetlar perquè les indústries que no puguen connectar-se a la xarxa de clavegueram municipal -i per tant aboquen a llit públic- disposen d'un sistema de tractament d'aigües residuals individual apropiat i la preceptiva autorització per a l'abocament d'aigües residuals i pluvials que, si és procedent, atorga la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
5. L'Ajuntament de Rotglà i Corberà ha de presentar, abans de l'aprovació definitiva d'aquesta Conselleria, l'informe sol·licitat a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer de conformitat amb l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'ordenació del territori i protecció del paisatge, sobre l'increment de consum de recursos hídrics, motivat pel pla general, amb les previsions dels plans hidrològics, a més de la no-afectació o menyscabament a altres usos existents legalment implantats.  
En el cas que l'esmentat informe siga desfavorable, així haurà d'entendre's aquesta declaració d'impacte ambiental.  
6. L'abocament generat pels desenvolupaments urbanístics a què done lloc el PGOU de referència ha de complir els límits d'abocament establits en l'ordenança d'abocaments de l'Entitat de Sanejament d'Aigües a fi de preservar la integritat del sistema de sanejament i la qualitat de l'efluent.  
Queden prohibits els abocaments al barranc del Brull sense depuració prèvia.  
7. Les normes urbanístiques del pla general han de recollir en els seus articles la previsió del fet que cada sector i cada programa que s'ha de desenvolupar obtinga, com a condició indispensable per al desenvolupament d'aquest, l'informe previ de connexió de la xarxa de sanejament a l'EDAR, i que a càrrec del programa s'aporte el cànon que es fixe per aquesta connexió el qual es computarà com a cost en el compte de liquidació provisional de la reparcel·lació i s'abonarà a l'EPSAR perquè es destine a les instal·lacions de depuració.   
Per tant, abans de l'execució de qualsevol sector s'ha d'obtenir la conformitat de l'entitat gestora dels residus generats i s'ha d'acreditar la suficiència de les instal·lacions de depuració de les aigües residuals. Aquest i la resta de condicionants de l'informe seran exigibles en el moment de la gestió dels sectors projectats.  
8. És obligatori instal·lar en aquelles activitats aïllades o habitatges familiars aïllats (zona de sòl no urbanitzable a l'oest de la N-340), no connectats a xarxes de sanejament, per als nous usos, sistemes d'oxidació total, i es prohibeix l'ús de sistemes individuals d'eliminació com són els pous cecs i, fins i tot, les fosses sèptiques, com també prohibir l'abocament de les aigües residuals sobre el terreny o a les rambles i barrancs adjacents.  
L'Ajuntament de Rotglà i Corberà ha de realitzar estudis que acrediten l'absència d'incidències en la contaminació i en el consum de recursos hídrics provocada per la presència d'aquestes construccions il·legals que hi ha a l'esmentada zona.  
L'Ajuntament de Rotglà i Corberà ha de prendre en consideració la recomanació plantejada en l'informe del Servei de Coordinació Territorial de l'Àrea d'Urbanisme de la Direcció General d'Ordenació del Territori de València, de data 7 de març de 2007, relatiu a Consulta sobre la disposició transitòria 4ª de la Llei del sòl no urbanitzable en l'estudi del paisatge del Pla general de Rotglà i Corberà (València).  
9. Al sòl no urbanitzable de protecció agrícola només estarà permés l'habitatge unifamiliar si està lligat a cultiu i constitueix el primer habitatge del titular de l'explotació agrícola.  
10. Els camins ramaders han de ser identificats pel nom i amplària legal en les normes urbanístiques, com també considerats com a sòl no urbanitzable protegit per la legislació sectorial.  
S'ha de respectar el traçat i l'amplària d'aquests i s'han d'extraure de la superfície de sòls urbanitzables que els afecten, per tant no es computaran a l'efecte de càlcul i aplicació d'estàndards urbanístics, per la qual cosa s'han de grafiar correctament en la part gràfica de la documentació.  
11. La zona de servitud del barranc de Brull ha de mantenir-se expedita, i quedar supeditada l'execució de qualsevol actuació prevista a la zona de policia a l'obtenció d'autorització administrativa per part de l'organisme de conca, tal com s'estableix en l'article 9 del Reglament de domini públic hidràulic (RD 849/1986).  
Així mateix, d'acord amb el que estableix l'article 132 de la Constitució espanyola i els articles 2 i 4 del Text refós de la llei d'aigües, tot sòl pertanyent a domini públic hidràulic és inalienable, imprescriptible i inembargable, i com a tal ha de quedar al marge de tot procés d'urbanització i s'ha de classificar com a sòl no urbanitzable d'especial protecció (article 4 de la Llei 10/2004, de la Generalitat Valenciana, del sòl no urbanitzable).  
12. En els futurs desenvolupaments, i en concret per al futur sòl urbanitzable industrial (SUI), en els quals es pretenga realitzar l'abocament d'aigües pluvials o depurades a llit públic (barranc del Brull), s'ha de disposar de l'autorització per part de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer d'abocament a llit públic de la nova xarxa separativa d'aigües pluvials, als punts d'abocament que s'hi establisquen.  
13. S'ha de modificar l'ordenació detallada del sector de sòl urbanitzable industrial (SUI) proposat, i intercanviar els usos entre SJL-8 i INA amb el consegüent increment de zona verda, i garantir així la preservació i protecció visual dels recursos paisatgístics: aqüeducte (nou) séquia de la Llosa i aqüeducte (antic) séquia de la Llosa, de conformitat amb l'article 32.b i c de la LOTPP, i justificar en el corresponent estudi d'integració paisatgística el compliment dels esmentats requisits.   
Ha de protegir els esmentats recursos paisatgístics i donar la classificació de sòl no urbanitzable de protecció paisatgista al sòl que ocupen, amb un radi suficientment gran perquè garantisquen l'esmorteïment de possibles impactes sobre aquests.  
14. D'acord amb l'article 30 de la normativa del Pla d'acció territorial contra el risc d'inundació (PATRICOVA), respecte a les condicions d'ús del sòl a la vora dels llits, l'ordenació detallada del sector de sòl urbanitzable industrial (SUI), a la zona limítrofa amb el sòl inundable, ha de disposar de terrenys destinats a espais lliures i zones verdes públiques al llarg de tota la seua extensió.   
15. Les àrees de terrenys forestals afectades per incendis d'acord amb la Llei 10/2004, de sòl no urbanitzable, s'han de recollir en el planejament com a sòl no urbanitzable de protecció forestal d'incendis, per a garantir, segons l'article 59.1 de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat Valenciana, forestal de la Comunitat Valenciana, que els esmentats terrenys no puguen classificar-se o reclassificar-se com a urbà o urbanitzable, ni se'n minoren les proteccions.  
D'altra banda, de conformitat amb l'article 24 de la Llei 3/1993, s'hauria d'estudiar la possibilitat de classificar els terrenys afectats per incendi forestal, o almenys aquells que actualment presenten indicis de regeneració, com a zones d'actuació urgent ZAU, amb la finalitat de conservar-los i afavorir-ne la restauració.  
16. S'han d'incorporar al planejament totes les consideracions exposades i les mesures correctores proposades en l'informe del Servei de Protecció de l'Ambient Atmosfèric d'aquesta Conselleria, de data 26 de febrer de 2007, per a la protecció contra la contaminació acústica. Tot això s'ha de realitzar d'acord amb la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica.  
17. D'acord amb l'informe del Servei de Suport Tècnic de l'Àrea d'Urbanisme de la Direcció General d'Ordenació del Territori d'aquesta Conselleria, de data 7 de març de 2007, sobre l'estudi del paisatge del PGOU del terme municipal de Rotglà i Corberà (València), ha de presentar un text refós de l'estudi del paisatge que esmene els requeriments d'aquest informe, com també un catàleg de paisatge i delimitació del sistema d'espais oberts del municipi, en el termini màxim d'un any des de l'aprovació del pla general, d'acord amb el compromís de l'Ajuntament de Rotglà i Corberà, emés per aquest en data 19 de febrer de 2007.  
18. S'hi ha d'adjuntar un projecte de regeneració de riberes i llits dels diversos barrancs que hi ha al municipi i del riu Magre, com també de recuperació de boscos. Aquest projecte ha de recollir una llista amb les diverses espècies vegetals que s'han d'utilitzar en l'enjardinament de les totes zones verdes, tant naturals com urbanes, i s'ha d'optar sempre per espècies autòctones i amb sistemes radiculars no agressius.  
19. Tota la normativa específica d'ordenació de zones industrials, totes les mesures preventives i correctores proposades i pressupostades i els condicionants exposats han de ser recollits per la normativa urbanística del pla general, tant en allò referent al mateix plantejament, com en el corresponent a les respectives fases d'execució i funcionament.  
Quart  
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Cinqué  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 3 de setembre de 2007.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 119/07-AIA  
Títol: explotació avícola d'engreix  
Promotor: Sivimar, SL  
Autoritat substantiva: Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge  
Objecte del projecte: obtenció de l'autorització ambiental integrada per a l'activitat avícola d'engreix  
Localització: polígon 13, parcel·les 745, 746, 766, 770, 774, 786 i 787, del terme municipal d'Utiel (València)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Es pretén obtenir l'autorització ambiental integrada per a una explotació avícola de broilers, les característiques de la qual, segons la documentació aportada, són:  
L'explotació té actualment una capacitat per a 202.300 broilers. Està formada per dos nuclis de naus i un local tècnic. El primer nucli està constituït per tres naus amb capacitat per a 90.000 pollastres; el segon, també de tres naus, té capacitat per a 112.300 aus. Ambdós disposen de llicència d'activitat. L'explotació pretén ampliar-se amb la construcció de tres noves naus, i s'assoleix una capacitat total de 304.300 aus a l'explotació.  
La parcel·la té una superfície total de 243.769 m², la superfície construïda actual correspon a sis naus i un local tècnic, de 10.126,32 m². Amb l'ampliació es pretén construir tres noves naus, d'una superfície total de 7.631,67 m². El total de la superfície construïda serà de 17.757,99 m².  
L'activitat consisteix en l'engreix dels pollastres, fins a l'eixida d'aquests a escorxador. Es realitzaran 5-6 cicles/any. Després de cada cicle d'engreix es du a terme un buit sanitari de dues setmanes.  
La ventilació serà dinàmica per depressió d'escombratge lateral.  
Les mesures higienicosanitàries que s'han d'aplicar a l'explotació es basen en la instal·lació de tanca metàl·lica perimetral a l'explotació, la col·locació de pediluvis a l'entrada de les naus, la instal·lació de gual de desinfecció de les rodes dels vehicles a l'entrada de l'explotació i l'ús de motxilla amb desinfectant com a sistema de pressió de desinfecció de la resta del vehicle, com també la col·locació de teles antiocells a les finestres.  
S'utilitzarà llit de pellorfa d'arròs o, si no n'hi ha, serradura de pi. La gallinassa generada serà retirada per una empresa que s'encarregarà de la gestió com a esmena orgànica; actualment es disposa de contracte de retirada de gallinassa per a les sis naus existents amb l'empresa Emilio Giménez e Hijos, SL (que disposa d'alta en l'IAE en l'epígraf 6122 1, comerç major de cereals, plantes, adobs i animals, encara que no disposa de llicència com a gestor de residus). S'hi generarà anualment 4.106,7 t de gallinassa, que serà retirada després de cada cicle d'engreix. Cada una de les naus disposarà de femer estanc i impermeable, amb pendent fins una fossa de recollida de lixiviats, situats als extrems de les naus, que seran utilitzats únicament en el cas que no se sincronitze la finalització del cicle d'engreix amb la retirada de la gallinassa.  
No s'hi generen efluents líquids. Es disposarà de fossa sèptica per a sis persones equivalents per a la recollida de les aigües brutes procedents de les instal·lacions sanitàries del local tècnic.  
Altres residus generats en l'explotació són els residus veterinaris (que són retirats per una empresa autoritzada a aquest efecte), tubs fluorescents i residus de medicaments, els quals es porten a l'ecoparc municipal, ja que es tracta de quantitats insignificants.  
El proveïment d'aigua potable es realitzarà des de dos pous propis, a més de la xarxa municipal d'Utiel. Disposa de concessió de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a l'aprofitament d'un volum de 24.107 m³/any amb destinació a reg de suport per goteig de 15,46 ha de vinya i el proveïment d'una granja avícola (220.000 animals), i se situa al polígon 13, parcel·les 776 i 766. El consum d'aigua de les aus serà de 12.928,5 m³/any; l'aigua de neteja utilitzada de 870 m³/any; l'aigua de lavabos 146 m³/any, per tant el consum total és de 13.944,5 m³/any.   
S'han calculat de manera teòrica les emissions a l'atmosfera que genera l'explotació associades a la gestió del fem, sent de113.929, 92 kg NH3/any, 2.029,68 kg N2O/any i 31.476,79 kg CH4/any, calculats d'acord amb els quadres de càlcul d'emissions de gasos del sector ramader proporcionats pel Registre Estatal d'Emissions i Fonts Contaminants (EPER-España).  
Els cadàvers es dipositen en contenidors homologats localitzats fora de la zona de l'activitat ramadera, dins d'una zona proveïda de solera, tanca pròpia i coberta, i són retirats per una empresa gestora autoritzada.  
Entre les mesures higienicosanitàries, s'inclou disposar de gual sanitari i tanca perimetral.  
L'aigua que queda en el gual i que ha de renovar-se perquè ja n'ha perdut les propietats desinfectants, es recull per mitjà d'una conducció i s'acumula en un dipòsit soterrat estanc, des del qual es trau amb una cisterna i s'aplica a les parcel·les de vinya del promotor. Juntament amb aquesta aigua, es gestionen de la mateixa manera les aigües residuals procedents de les instal·lacions sanitàries del local tècnic, després de passar per un sistema depurador de tres cossos amb filtres biològics.  
L'explotació es localitza a 1,3 km de las Cuevas d'Utiel a 1 km de los Corrales d'Utiel.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient  
L'expedient es va iniciar el 27 de juny de 2007, amb la remissió per part de la Direcció General de Qualitat Ambiental del projecte bàsic, annex i l'ampliació d'aquest, i estudi d'impacte ambiental. En data 18 de juliol de 2007, l'Ajuntament remet documentació complementària, inclòs el resultat de la informació pública.  
La informació pública s'ha realitzat a l'Ajuntament als veïns limítrofs a l'explotació, sense la presentació d'al·legacions i per la Conselleria de Territori i Habitatge en el DOGV núm. 5447, de data 9 de febrer de 2007, sense la presentació d'al·legacions.  
Informes sectorials  
L'expedient municipal recull els informes següents:  
- Informe favorable de l'arquitecte tècnic municipal.  
- Informació pública als veïns limítrofs a l'activitat, sense la presentació d'al·legacions.  
En l'estudi d'impacte ambiental s'inclou sol·licitud a la Direcció General Patrimoni Cultural Valencià de l'informe vinculant de conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, establit en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià, com també l'informe favorable de l'organisme de conca competent, sobre la disponibilitat i compatibilitat de l'increment del consum de l'aigua derivat de la implantació de l'ús previst en el projecte, amb les previsions dels plans hidrològics, a més de la no-afecció o menyscabament a altres usos que hi ha legalment implantats, establit en l'article 19 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'ordenació del territori i protecció del paisatge.  
Afeccions legals  
El sòl on s'exerceix l'activitat es qualifica com a sòl no urbanitzable agrícola, zona XIII, segons normativa urbanística municipal.   
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat i identificació d'impactes.  
L'estudi d'impacte ambiental descriu les accions del projecte susceptibles d'impactar sobre el medi ambient, tant per a la fase de construcció com per a la de funcionament. En la descripció del medi natural s'ha inclòs com a medi inert: climatologia, edafologia, geologia, hidrogeologia, i com a medi biològic: flora, fauna, medi perceptual. A més, s'inclou la descripció del medi socioeconòmic i cultural.  
El sòl on es localitza l'explotació es caracteritza per ser profund, de textura lleugera o mitjana i complex saturat. Geològicament es caracteritza per estar constituït per materials pertanyents al terciari-miocé en part de l'explotació, i la resta per materials del quaternari-plistocé. Fisiogràficament, correspon a un relleu ondulat. La vegetació correspon a cultius de secà, predominantment vinya i ametler. La superfície de l'explotació limita al nord amb el ferrocarril Madrid-València, al sud amb la carretera Utiel-Camporrobles, a l'est i oest amb parcel·les agrícoles, i se situa en una zona fortament antropitzada.  
Segons la cartografia temàtica de la Conselleria de Territori i Habitatge, la superfície on s'exerceix l'activitat es localitza en un sòl amb una vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers alta, per la qual cosa ha de tenir-se en compte l'aplicació de mesures que eviten la contaminació de l'aigua per escorriment superficial o per percolació associada als residus orgànics. Una correcta execució de les obres, com també una gestió adequada de l'explotació impediran l'afecció al medi relacionada amb la vulnerabilitat que manifesta.  
La zona on s'exerceix l'activitat no presenta valors ambientals rellevants, els elements ambientals més destacables susceptibles de ser afectats pel projecte són: l'aigua superficial i subterrània, per lixiviació de residus orgànics o percolació d'aquests associada a una incorrecta gestió durant la utilització com a adob orgànic; el sòl, per alteració de les seues propietats físiques, químiques i biològiques associada a la incorrecta gestió dels residus orgànics com a adob, i l'aire, per emissió d'olors associades a la gallinassa generada i a la presència d'animals principalment.  
La descripció de les accions del projecte susceptibles d'impactar sobre el medi ambient s'han referit tant a la fase de construcció com a la de funcionament.  
La identificació i valoració d'impactes s'ha realitzat a partir de matrius causa-efecte. De la identificació d'impactes recollida en l'estudi d'impacte ambiental, cal destacar per a la fase de funcionament:  
- L'impacte sobre l'aire, com a contaminació física, per emissió de partícules sòlides en suspensió; o per contaminació química, per emissió de gasos que generen olors i contribueixen a l'efecte hivernacle (per la generació de gallinassa i presència d'animals).  
No es preveu impactes negatius d'elevada magnitud, i es valora l'impacte final del projecte com a positiu.  
2. Consideracions sobre les propostes de mesures correctores  
Entre les mesures correctores recollides en l'estudi d'impacte ambiental, s'inclouen les següents:  
En la fase de construcció:  
- S'utilitzaran materials constructius que harmonitzen amb l'arquitectura tradicional de la zona, per a minimitzar l'impacte visual.  
En la fase de funcionament:  
- Per a minorar l'impacte per males olors es dotaran les naus de sistema de ventilació formada.  
- Com a mesures higienicosanitàries, l'explotació serà dotada de tanca metàl·lica, es disposarà de pediluvis a l'entrada de les naus; gual de desinfecció de vehicles com també sistema de pressió complementari dels vehicles que accedeixen a l'explotació. Els cadàvers es recolliran en contenidors homologats per a ser retirats per una empresa gestora autoritzada a aquest efecte, tal com estableix el Reial decret 1429/2003, de 21 de novembre, pel qual es regulen les condicions d'aplicació de la normativa comunitària en matèria de subproductes d'origen animal no destinats a consum humà.  
- Per a evitar la contaminació de sòls, l'explotació disposarà en cada una de les naus de femer estanc i impermeable, amb pendent fins a fossa de recollida de lixiviats, situats als extrems de les naus, que només s'utilitzarà en cas de no sincronitzar-se el final del cicle d'engreix amb la retirada de la gallinassa.  
S'ha valorat econòmicament el cost de l'aplicació de les mesures correctores.  
L'activitat es considera viable, des del punt de vista ambiental, sempre que les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental es complementen amb l'adopció dels condicionants recollits en aquesta declaració d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I, apartat 1.h.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 16.2.m) del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, com també de qualsevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars al territori de la Comunitat Valenciana.   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, l'activitat avícola d'engreix, situada al polígon 13, parcel·les 745, 746, 766, 770, 774 786 i 787, del terme municipal d'Utiel (València) promoguda per Sivimar, SL, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
- Prèviament a l'obtenció de l'autorització ambiental integrada, el promotor ha de justificar davant d'aquesta Direcció General que disposa d'informe definitiu favorable, a l'efecte patrimonial, de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport.  
- Prèviament a l'obtenció de l'autorització ambiental integrada, el promotor ha de justificar davant d'aquesta Direcció General que disposa de l'informe favorable de l'organisme de conca competent sobre la disponibilitat i compatibilitat de l'increment del consum d'aigua derivat de la implantació de l'ús previst en el projecte, amb les previsions dels plans hidrològics, a més de la no-afecció o menyscabament a altres usos que hi ha legalment implantats, establit en l'article 19 de la Llei 4/52611, de 30 de juny, de la Generalitat, d'ordenació del territori i protecció del paisatge.  
- Prèviament a l'obtenció de l'autorització ambiental Integrada, el promotor ha de justificar davant d'aquesta Direcció General el trasllat de les aigües residuals procedents de les instal·lacions sanitàries del local tècnic, com també les del gual sanitari, a l'EDAR municipal, i ha de disposar de certificat d'impermeabilitat, estanquitat i estabilitat estructural del dipòsit soterrat de les esmentades aigües, càlcul justificatiu de les dimensions d'aquest i materials amb què s'ha construït, tot això firmat i visat pel col·legi oficial corresponent. En cas de justificar el tractament de les aigües residuals en aquesta explotació ha de disposar d'autorització d'abocament de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
- S'ha de comunicar a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 3 de setembre de 2007.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 63/4487-QRG  
Títol: fàbrica de paper  
Promotor: Clariana, SA  
Localització: avinguda d'Alemanya, polígon industrial de Vila-real (Castelló)  
Autoritat substantiva: Direcció General per al Canvi Climàtic  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte  
Clariana, SA, és un empresa dedicada a la fabricació de paper d'impressió i escriptura. Se situa a l'avinguda d'Alemanya del polígon industrial de Vila-real (Castelló). Es tracta d'una instal·lació existent i en funcionament que està en procés d'adaptació a la nova normativa en matèria de control integrat de la contaminació.  
Segons l'informe de compatibilitat urbanística emés per l'Ajuntament, els terrenys on es troba la indústria estan classificats com a sòl urbà, zona d'indústries i magatzems (subzona IND-3) compatible amb l'activitat: fàbrica de paper.  
La indústria ocupa una parcel·la de 15.463 m², dels quals 3.300 m² estan construïts. A les proximitats hi ha habitatges.  
La instal·lació està dotada d'un equip de cogeneració de gas natural que evacua l'energia sobrant a la xarxa i es proveeix d'aigua des de pous propis.   
Característiques més rellevants de l'activitat  
L'activitat industrial desenvolupada se centra en la fabricació de bobines i formats de paper d'impressió i escriptura en blanc i en color. Disposa de dues línies productives (màquina 1 i màquina 2) amb una producció actual de 48.448 t. No s'especifica la capacitat de producció total.  
El procés productiu consisteix, de manera resumida, en: recepció de la matèria primera; desintegració en desintegradora (rotor) amb aportació d'aigua; refinació mitjançant fulles de discos i cons; depuració mitjançant centrifugació; disminució del contingut d'aigua mitjançant filtració i premsatge (màquina de paper) i assecatge amb aportació de calor; bobinatge del paper i expedició a magatzem (situat en un emplaçament distint).  
La matèria primera emprada és fibra de cel·lulosa 100% (eucaliptus, xop i excedent de retall propi); no es fabrica pasta de paper en la indústria. Com a matèries auxiliars s'empren càrrega mineral (CO3Ca), colorant, midó, agents encolants i agents de retenció. Addicionalment s'empra un gran volum d'aigua, el qual s'ha estimat en 21.428 m³/dia, dels quals es recircula el 91%.  
La planta disposa d'un pati intern en què s'emmagatzemen, a la intempèrie, matèries primeres i residus.  
Com s'ha assenyalat, la indústria disposa d'una planta de cogeneració de cicle combinat (turbina de gas + turbina de vapor) per a la generació de vapor per a l'assecatge del paper i la generació d'electricitat. Es disposa de dues calderes auxiliars de vapor per a ús ocasional, en cas de parada del sistema anterior.  
Es disposa de subministrament d'electricitat i gas natural. L'aigua s'extrau de tres pous propis, per a la qual cosa es disposa d'autorització de la confederació hidrogràfica competent per a l'extracció d'1.400.000 m³/any (màxim entre els tres). S'indica que el consum en 2005 va ser de més de 800.000 m³.  
Consideracions ambientals  
En la valoració de la instal·lació es té en compte que es tracta d'una indústria existent i en funcionament, que està en procés d'adaptació a la nova normativa. No obstant això, cal indicar que la documentació inclosa en l'expedient no té diversos elements exigibles a un estudi d'impacte ambiental.  
La fabricació de paper requereix elevats consums d'aigua i energia que generen grans cabals d'abocaments. Considerades aquestes afeccions, en la instal·lació s'han reduït mitjançant la recirculació de part dels efluents, la instal·lació d'un sistema de depuració i d'un sistema de cogeneració.  
Els focus d'emissions a l'atmosfera de la indústria són el sistema de cogeneració i els generadors de vapor. El sistema de cogeneració en cicle combinat proporciona una major eficiència en recuperar part de la calor continguda en els gasos de fuita. L'equip disposa de cambra de combustió de tipus sec, caracteritzada per una baixa producció de NOx. L'ús de gas natural com a combustible fa que l'emissió de SOx i partícules siga menyspreable.   
Respecte al soroll generat i atesa la proximitat d'una zona residencial (es preveu que en el futur se situen a menys de 50 m), s'indica que s'han realitzat mesuraments i millores en l'aïllament acústic de les instal·lacions i apantallament d'equips per a aconseguir el compliment dels límits establits. S'indica que la xemeneia de bypass estarà dotada d'un silenciador de 3,5 m de longitud.  
Com a focus generadors de soroll s'identifiquen els turbogeneradors del sistema de cogeneració i el compressor de gas natural. Les instal·lacions limiten amb el nucli urbà de Vila-real, encara que s'indica que s'han adoptat mesures d'aïllament per a reduir la incidència. En particular, el turbogenerador de gas s'ha dotat dels elements d'aïllament següents: aïllament acústic, silenciador dels gasos de fuita i silenciadors a les entrades i eixides d'aire. El turbogenerador de vapor està encapsulat en un calaix d'insonorització. Ambdós estan situats a l'interior d'una sala.  
Respecte a les aigües de procés, s'estima que el 91% de l'aigua recollida a l'eixida de la màquina de paper es recircula en el procés productiu (fase de desintegració de la fibra). El cabal restant, amb alt contingut en fibra, és tractat en un sistema consistent en: dipòsit d'homogeneïtzació (bassa de 400 m³), bomba d'alimentació, sonda d'ajustament de pH, bombes dosificadores de floculant aniònic i catiònic i decantador lamelar. Es disposa a continuació d'una línia de tractament de fangs: bomba d'extracció de fang, espesseïdor vertical i espesseïdor xicotet (segona fase de deshidratació). L'aigua extreta del fang es recircula a la bassa d'homogeneïtzació de la planta de tractament. Els fangs deshidratats (2.452.800 kg en 2005) són lliurats a una empresa autoritzada per a la gestió d'aquests.  
Les aigües residuals sanitàries, les pluvials i l'aigua de procés depurada a la planta s'aboquen al clavegueram municipal, i representa aquesta última un cabal anual de més de 570.000 m³. Segons els plànols (núm. 5-A), les aigües de procés, amb baixa càrrega contaminant, de la màquina 1 s'aboquen directament al clavegueram juntament amb el rebuig de la planta d'osmosi. Prèviament a la connexió amb el clavegueram, hi ha una arqueta de registre. El clavegueram està connectat amb una EDAR mancomunada que aboca al riu Millars.  
Els residus no perillosos generats es corresponen bàsicament amb restes d'embalatge, retalls de paper, fangs de depuradora i metalls. Es produeixen residus perillosos en quantitat pròxima a les 10 t/any, encara que de moment es troben inscrits com a xicotets productors (núm. 1202920). Aquests estan constituïts principalment per envasos contaminats, oli usat, draps contaminats i bateries. Pràcticament tots són emmagatzemats en contenidors prèviament al lliurament d'aquests a un gestor autoritzat, i es fan constar totes les dades en el corresponent llibre de registre. La zona d'emmagatzemament de residus, en general, està impermeabilitzada. S'especifica que la zona d'emmagatzemament de residus perillosos disposa de sòl estanc (tot el magatzem està dins d'un cubeta de retenció) i està coberta i s'emmagatzemen en dipòsits totalment estancs. Els envasos que contenen substàncies perilloses s'emmagatzemen a l'interior d'una cubeta o recipient estanc.  
Respecte al sòl i les aigües, cal assenyalar que la ubicació de la indústria està en una zona sense risc d'inundació, amb vulnerabilitat mitjana i accessibilitat alta d'aqüífers, d'acord amb la cartografia temàtica del territori de la Comunitat Valenciana. Els dipòsits de combustible i de productes químics disposen de cubetes de seguretat per a recollir eventuals abocaments accidentals.   
Altres elements que milloren ambientalment el funcionament de la planta són els sistemes de recuperació de sòlids i fibres (tambor recuperador i sistema de flotació Krofta) que es reintrodueixen en el procés.  
No es descriu ni es considera la planta d'osmosi de l'aigua de pou que hi ha a la indústria ni s'avaluen els potencials impactes ambientals d'aquesta. En determinats aspectes, no coincideix la informació aportada en la memòria del projecte i de l'estudi d'impacte ambiental i els plànols. Els aclariments sol·licitats no han sigut contestats en la seua totalitat.  
No es proposa cap programa de vigilància ambiental. No obstant això, s'indica que es realitzen mesuraments anuals de les emissions del sistema de cogeneració, d'acord amb les condicions especificades en la llicència corresponent. En aquesta s'estableix, així mateix, una periodicitat bianual de mesurament del nivell sonor de l'esmentat equip. També es realitzen mesuraments dels abocaments al clavegueram cada tres mesos per la mateixa empresa i diàriament per FACSA.  
Tramitació administrativa  
Amb data 26 de març de 2007 es va rebre un escrit de l'Àrea de Qualitat Ambiental de la Direcció General de Qualitat Ambiental, on se sol·licitava l'avaluació ambiental del projecte, a instàncies de Clariana SA. Amb data 07.08.2007 es va rebre el certificat de finalització del tràmit d'informació pública de l'expedient, sense que s'hi hagen rebut al·legacions. Amb anterioritat, s'havia caducat l'expedient 180/8103-UJP, atés que el titular no havia completat el requeriment realitzat per l'òrgan ambiental perquè completara deficiències documentals. A l'expedient 63/0897-NOZ es va incorporar la documentació que constava en els expedients 180-2006-AIA, 54-2005-AMB i documentació addicional remesa per l'òrgan substantiu amb data 28/02/2007. Aquesta es compon de:  
- Projecte bàsic d'autorització ambiental integrada i annex de plànols.  
- Estudi d'impacte ambiental.  
- Documentació complementària de maig de 2006.  
- Documentació complementària de novembre de 2006.  
- Documentació complementària de febrer de 2007.  
La indústria va tramitar amb anterioritat l'avaluació ambiental de la reforma de la instal·lació de cogeneració de la planta, i va obtenir resolució favorable de 10.12.1998 (exp. 269/4467-KVE)  
Afeccions legals  
El projecte està sotmés a la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, segons l'epígraf 6.1.b) (instal·lacions industrials per a la fabricació paper i cartó, amb una capacitat de producció de més de 20 t/dia) de l'annex I. La indústria tramita l'autorització ambiental integrada que atorga la Direcció General per al Canvi Climàtic, la qual té atribuïdes les competències en matèria de prevenció i control integrats de la contaminació.   
Altres afeccions considerades són:  
- La fabricació de paper està inclosa com a activitat potencialment contaminant del sòl en l'annex I del RD 9/2005, de 14 de gener.   
- El sistema de cogeneració està catalogat com a activitat potencialment contaminant de l'atmosfera, grup B, del Decret 833/1975.  
- L'activitat està sotmesa a la legislació en matèria de residus, en particular, pel que fa a producció de residus i residus d'envasos.  
- Queda sotmesa, així mateix, a la legislació en matèria de contaminació acústica i en particular al Decret 266/2004, de 3 de desembre.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que calga obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Consideracions jurídiques  
L'activitat ha de sotmetre's al procediment d'avaluació d'impacte ambiental, en estar prevista en l'apartat f del Grup 5 de l'annex 1 de la Llei 6/2001, de 8 de maig, de modificació del Reial decret legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article cinqué de la Llei 2/1989, de 3 de març, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.   
L'article 16 del Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte de fàbrica de paper (instal·lacions existents de fabricació de paper amb sistema de cogeneració) promogut per Clariana SA, situada a l'avinguda d'Alemanya, polígon industrial de Vila-real (Castelló), en els termes que estableix el projecte, l'estudi d'impacte ambiental i la resta de documentació que consta en l'expedient.  
Com a condicions addicionals es requereix:  
1. Les zones d'emmagatzemament de residus perillosos han de disposar de sòl impermeable i disposar de mitjans de recollida de vessaments i lixiviats que impedisquen l'abocament d'aquests a la xarxa de clavegueram.  
2. Tots els dipòsits d'emmagatzemament de productes químics han de disposar de cubetes de retenció.  
3. S'ha de caracteritzar de manera independent el rebuig de la planta d'osmosi i l'abocament de la màquina 1 denominat "amb baixa càrrega contaminant", ambdós connectats al clavegueram directament a través de l'arqueta de registre. La caracterització d'aquests abocaments l'ha de realitzar un organisme acreditat i té com a objecte comprovar que aquests compleixen les condicions d'abocament imposades a la indústria, sense dilució prèvia. En cas de comprovar-se que no es compleixen les esmentades condicions, es prohibeix l'abocament al clavegueram i han d'adoptar-se mesures correctores addicionals que s'han de justificar tècnicament o, si no n'hi ha, gestionar l'abocament a través d'una empresa autoritzada.  
4. Els emmagatzemaments a la intempèrie s'han de dotar de mitjans que impedisquen la dispersió de substàncies o materials cap a la zona residencial limítrofa.  
5. Els límits d'emissió a l'atmosfera de la instal·lació de cogeneració s'han d'adaptar a la modificació introduïda pel Decret 127/2006, de 15 de setembre.  
6. El programa de vigilància ambiental s'ha de documentar, a l'efecte d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de l'eficàcia d'aquest, i ha d'incloure:  
- Mesurament periòdic de les emissions a l'atmosfera.  
- Mesurament periòdic del nivell sonor transmés a l'entorn, considerant la proximitat de zones residencials.  
- Caracterització dels abocaments de la indústria, incloent el que indica l'apartat 3 i el control periòdic d'aquests.  
- Comprovació de l'eficàcia de les mesures correctores i preventives i, si no n'hi ha, estudi, selecció i aplicació de noves mesures correctores.  
7. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de ser comunicat a l'òrgan ambiental competent en avaluació ambiental, que establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no es pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 4 de setembre de 2007.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 134/07-AIA  
Promotor: Acciona Infraestructura, SA  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial. Conselleria d'Empresa, Universitat i Ciència.   
Objecte del projecte: explotació de recursos secció A) materials de préstec La Hoya de la Yegua  
Localització: parcel·les 386, 173, 174, 175 i 182 del polígon núm. 4 i parcel·la 51 del polígon 5. Paratge La Hoya de la Yegua, del terme municipal de Villargordo del Cabriel (València)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació  
L'objecte del projecte és l'obertura d'una extracció de materials de préstec tramitada com a recurs de la secció A) per la Llei de mines, en diverses parcel·les del paratge La Hoya de la Yegua, al terme municipal de Villargordo del Cabriel (València).  
La legalització d'aquest préstec va vinculada al projecte de construcció de la plataforma de la línia d'alta velocitat de Llevant. Tram Villargordo del Cabriel - Venta del Moro.  
Les parcel·les objecte del projecte se situen en tres àrees diferents denominades, Yegua 1, Occecillas i Yegua 3, i formades respectivament per la parcel·la 386 del polígon 4, parcel·les 173, 174, 175 i 182 del polígon 4 i parcel·la 51 del polígon 5.  
Els terrenys adquirits per a dur a terme l'explotació del préstec de terres pugen a una superfície total de 4,3 ha, de les quals 2,84 ha seran destinades a labors extractives, de restauració i de desviació de camins.  
Els volums i vida de cada una de les zones d'explotació són les següents:  
- Yegua 1.   
Tot-u: 38.963 m³, desmunt de terra vegetal: 2.224 m³, superfície afectada: 7.416 m², vida de l'explotació: 5 mesos.  
- Yegua 3.  
Tot-u: 52.334 m³, desmunt de terra vegetal: 2.063 m³, superfície afectada: 6.877 m², vida de l'explotació: 4 mesos.  
- Occecillas  
Tot-u: 26.056 m³, desmunt de terra vegetal: 4.325 m³, superfície afectada: 14.418 m², vida de l'explotació: 8 mesos.  
Prèviament a l'explotació del material, la terra vegetal es retirarà, s'abassegarà i es mantindrà en òptimes condicions per a un ús posterior. Els abassegaments es realitzaran amb una alçària inferior a 2 m i s'acumularan dins del perímetre d'explotació de cada una de les superfícies explotables.  
L'extracció es durà a terme per mitjans mecànics i una vegada arrancat el material es carregarà als camions i es transportarà fins a l'obra de construcció de la plataforma de l'AVE.  
Les labors extractives de cada una de les parcel·les es duran a terme constituint bancs d'explotació amb alçària de banc no superior a 7 m i inclinació de talús de 45º. Quan els bancs d'explotació ho permeten, se'n procedirà a la restauració desdoblant-los i deixant bancs d'alçària no superior a 5 m i 35º d'inclinació respecte a l'horitzontal i deixant bermes intermèdies de 3 m d'ample.  
La restauració de les parcel·les es durà a terme de manera simultània a les tasques d'explotació i es podran diferenciar tres fases de treball:  
Fase I: explotació Yegua 1  
Fase II: explotació Yegua 3 i restauració Yegua I  
Fase III: explotació Occecillas i restauració Yegua 3.   
Excepte a la zona Yegua 1, les labors extractives no aprofundiran el buit miner més enllà de permetre el drenatge natural de les aigües d'escorriment. A la zona Yegua 1 es recorrerà al bombament per al desguàs del buit creat a l'explotació mentre no es restituïsca la topografia amb l'aportació de materials externs procedents dels desmunts que realitzaran en l'obra de construcció de la plataforma de l'AVE.  
Una vegada remodelades les superfícies d'explotació es procedirà a l'estesa de la terra vegetal i a la revegetació de les parcel·les mitjançant la sembra d'espècies herbàcies de ràpid creixement (gramínies i lleguminoses) que permetran la fixació del sòl i la protecció enfront de l'erosió. Posteriorment, es plantaran espècies arbustives com ara: Quercus coccifera, Juniperus oxicedrus, Rosmarinus officinalis, Thymus vulgaris, Rhamnus lycioides, Anthyllis cytisoides, Teucrium capitatum, Ulex parviflorus i Stipa tenacissima.  
La sembra i plantacions es duran a terme als mesos d'octubre i novembre. Els exemplars que es plantaran seran de 1-2 sabes amb una densitat de plantació de 2.500 u./ha.  
El drenatge de les superfícies de restauració es realitzarà mitjançant cunetes de capdavall de talús que recircularan les aigües cap a les cunetes perimetrals que al seu torn les desviaran cap als cursos d'aigua naturals circumdants.   
Es construiran, a més, obres de control de sediments (barreres, dissipadors i basses de decantació) que minimitzen el risc d'erosió potencial de les parcel·les.  
Per al reg de camins i places de pedrera com també per al reg de sembres i plantacions que s'han de realitzar en les labors de restauració, el projecte proposa l'ús d'un camió cisterna.  
Com a obres auxiliars, es tancarà perimetralment tota l'àrea d'actuació segons on s'estiguen realitzant els treballs d'explotació. En els límits de les zones d'explotació que afronten amb camins veïnals s'instal·laran pantalles visuals consistents en teles de ràfia verda ancorades a la tanca perimetral.  
L'explotació, els accessos i els diversos elements d'aquesta se senyalitzaran degudament per a evitar riscos innecessaris com també l'accés a persones alienes a l'obra.  
Una vegada finalitzada l'explotació es desmantellaran els serveis i les instal·lacions que s'hagen executat durant les labors d'explotació. Finalitzades totes les labors de revegetació es condicionaran els camins que hagen patit desperfectes en les labors d'explotació i restauració.   
El pla de vigilància i manteniment de l'obra es prolongarà dos anys després d'haver finalitzat les obres de revegetació de les parcel·les. Consistirà en el reg periòdic de la superfície afectada per l'explotació, reposició de marres i controls periòdics de qualsevol de les obres realitzades durant l'execució del projecte.  
2. Estudi d'alternatives i justificació de la solució adoptada.  
Consideracions que s'han tingut en compte a l'hora de triar la ubicació de la parcel·la que s'ha d'explotar:  
- Propietats físiques i químiques del recurs miner.  
- Fàcil accés i proximitat a l'eix del traçat de l'obra.  
- Compatibilitat urbanística del sòl.  
- No-afecció a espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
- Que els valors naturals i paisatgístics de la parcel·la puguen tornar a integrar-se en l'entorn finalitzada l'actuació.  
- Que la restauració puga executar-se de manera que les possibles alteracions generades (rebaixos del terreny) queden integrades en l'entorn natural i restituït l'ús inicial d'aquest.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient  
Al juny de 2007, el Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de València remet el projecte d'explotació, projecte de restauració, estudi d'impacte ambiental (EIA) i document de síntesi referent a la sol·licitud d'autorització d'explotació de recursos de la secció A) denominada La Hoya de la Yegua al terme municipal de Villargordo del Cabriel (València).  
S'hi adjunta el certificat del resultat de la informació pública de l'expedient en què s'indica que després d'haver-se publicat en el BOP núm. 5500, de data 27 d'abril de 2007, l'anunci de l'esmentada sol·licitud i transcorregut el termini de 30 dies hàbils, no s'hi ha presentat cap al·legació.  
En data 11 de juny de 2007, el Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de València remet una còpia del l'informe vinculant favorable emés per la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià, de data 26 de febrer de 2007.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat  
S'accedeix a les parcel·les des de l'autovia A-3, i es pren l'eixida en direcció a Villargordo del Cabriel i abans d'arribar al nucli urbà es pren la carretera N-III en direcció Madrid. Passat el PK 241 i transcorreguts 700 m s'arriba a un camí de direcció NE. Es pren aquesta direcció i passats 200 m el camí es divideix en dos. En direcció E i després de recórrer 700 m es troba el préstec d'Occedillas, i en direcció W i a uns 500 m es troba el préstec Yegua I. En la carretera N-III, a uns 250 m abans d'arribar al PK 240 es pren un camí de direcció SE, al final d'aquest camí es troba el préstec de Yegua 3.  
Les parcel·les que s'han d'explotar se situen en l'àmbit del sòl no urbanitzable de les normes subsidiàries i complementàries del planejament de Villargordo del Cabriel. D'acord a l'article 33.2 de les esmentades normes subsidiàries, els usos extractius estan permesos en el sòl no urbanitzable.  
No hi ha nuclis de població pròxims que puguen veure's afectats per l'explotació.   
El paisatge de la zona correspon a una àrea semirural, on la vegetació forestal ha sigut relegada a les vessants de les llomes que envolten la vall mentre que en la mateixa vall els terrenys naturals han sigut transformats en cultius de secà. La vegetació forestal és de port arbustiu predominant el coscoll i exemplars arboris dispersos de pi i carrasques.  
En concret les parcel·les afectades per l'explotació estan ocupades per camps d'oliveres i ametlers.  
La fauna que hi ha és la característica dels hàbitats alterats on s'alternen els camps de cultiu amb la vegetació natural com també la presència humana. La proximitat de la carretera N-III ha fet desaparéixer les espècies més sensibles a la presència humana. Així apareixen com a dominants espècies comunes i d'àmplia distribució geogràfica: xicotets mamífers, avifauna i rèptils.  
La qualitat del paisatge ha sigut considerada mitjana a causa de l'elevat nivell d'antropització d'aquest deguda a la substitució de la vegetació natural per cultius productius, l'obertura de camins i la construcció de grans vies de comunicació pròximes.  
El clima d'aquestes terres pot ser classificat com a mediterrani encara que presenta trets de continentalitat que estan donats per l'altitud i l'allunyament del mar. Les temperatures mitjanes disminueixen respecte de la costa per la major altitud, però s'incrementa l'oscil·lació tèrmica, tant la diària com l'anual. Presenta una temperatura mitjana a l'estiu de 32,3º C i a l'hivern de 12,36º C. Els hiverns són freds i llargs (novembre a març) amb gelades freqüents, i uns estius de fortes temperatures en les hores centrals i escassa humitat relativa en l'aire.  
Les precipitacions són escasses i irregulars, amb una mitjana anual al voltant de 427,9 mm. A l'estiu les precipitacions solen presentar caràcter tempestuós amb granissades.  
Des del punt de vista geològic els materials explotables es corresponen amb materials de recobriment quaternaris i la formació de margues rojodetrítiques de Jaraguas en la qual dominen les margues roges que alternen amb bancs potents de gres, gres conglomerat i conglomerats.  
Des del punt de vista hidrogeològic, els materials que seran explotats no constitueixen cap aqüífer d'interés a nivell regional, encara que si que poden constituir, per la permeabilitat d'aquests, aqüífers d'interés a nivell local.  
Les aigües d'escorriment drenen seguint el pendent de cada una de les parcel·les cap a parcel·les limítrofes sense arribar a encaixar-se en cap barranc d'entitat.  
Des del punt de vista socioeconòmic, l'agricultura és el sector econòmic més important de la comarca, on destaca el cultiu de vinya, cereal, oliverar, etc. Hi ha, a més, nombroses granges porcines i avícoles.  
2. Afeccions legals  
El sòl on se situa l'explotació d'acord amb les normes subsidiàries del municipi es qualifica com a sòl no urbanitzable comú on estan permesos els usos extractius.  
En data 26 de febrer de 2007, la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià va emetre informe vinculant favorable al projecte de referència.  
La zona d'estudi no es troba en l'àmbit de cap dels espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, LIC, ZEPA, espais inclosos en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals, ni en el catàleg de zones humides, no es troben pròximes a cap microreserva, i no afecta cap camí ramader ni forest d'utilitat pública.  
L'explotació es mantindrà a una distància de 50 m de la carretera N-III respectant la zona de protecció establida per a aquest tipus de camins d'acord amb la Llei estatal 25/1988, de 29 de juliol, de carreteres   
De la mateixa manera, la distància entre les explotacions i camins veïnals es mantindran a una distància de protecció de 10 m.  
L'explotació Yegua 1 afronta al N amb una línia elèctrica de 40 kW per tant s'ha de mantenir a una distància de més de 5 m de la línia.  
3. Identificació i valoració dels impactes. Propostes de mesures correctores  
El projecte tramitat afectarà directament el paisatge, el sòl, la geomorfologia, la hidrologia, l'aire, la vegetació, i la fauna i camins d'accés.  
Les accions que originaran impactes són aquelles derivades de l'extracció, càrrega i transport de material en la fase d'explotació i restauració, de l'increment del trànsit rodat pels camins d'accés, de l'arrancada de la vegetació que hi ha a la parcel·la i del moviment i manteniment de la maquinària com també el rebaix de la cota topogràfica de les parcel·les.  
Els impactes més destacables que originarà l'explotació seran el deteriorament dels camins d'accés i les parcel·les limítrofes, el deteriorament paisatgístic, l'alçament de pols i producció de sorolls, el canvi morfològic de les parcel·les afectades per l'explotació, l'afecció als drenatges i possible contaminació d'aigües superficials per arrossegament de sediments, possible contaminació del sòl i les aigües subterrànies per mala gestió dels residus perillosos generats en l'explotació i l'increment dels fenòmens erosius.   
Les mesures protectores i correctores proposades per a minimitzar aquests possibles impactes són, entre altres, la retirada del sòl edàfic, abassegament i manteniment d'aquest per a l'ús posterior en les tasques de restauració, reduir la producció de pols mitjançant regs periòdics tant als camins d'accés com als fronts d'explotació, vigilar que els camions que transporten el material vagen proveïts amb lona per a la coberta, mantenir en bon estat la maquinària i dotar-la amb silenciadors homologats, reparació i manteniment de la maquinària fora de les zones d'extracció, dotar de suaus pendents les places de pedrera, garantir l'efectivitat dels drenatges després de la restauració, restituir la topografia per a garantir la correcta integració de les parcel·les en el seu entorn, evitar els riscos geològics amb el disseny de talussos d'explotació i restauració que en garantisquen l'estabilitat, construcció i manteniment d'una xarxa de drenatge que evite l'increment dels fenòmens erosius, revegetació de totes les superfícies restaurades per a protegir el sòl de l'erosió mitjançant sembra d'espècies herbàcies de ràpid creixement i plantació d'espècies arbustives autòctones.  
A més, com a mesura protectora s'ha de mantenir un perímetre de protecció en tota l'àrea extractiva de 5 m a parcel·les limítrofes i 10 m a camins veïnals, limitar la velocitat dels camions i reparar de manera immediata els danys del ferm dels camins que hagen pogut veure's afectats pel pas dels camions.  
4. Consideració sobre l'aplicació de les mesures correctores proposades  
El conjunt de mesures correctores proposades en el projecte es consideren adequades, no obstant això és necessari introduir una sèrie de millores encaminades a eliminar afeccions sobre les emissions de pols, el manteniment de camins d'accés, la correcta gestió dels residus procedents del manteniment de la maquinària i garantir la correcta restitució de la topografia mitjançant l'aportació de material estèril procedent de l'execució de l'obra de construcció de l'AVE.  
El programa de vigilància ambiental s'implementarà d'acord amb els condicionants establits en aquesta declaració d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta. L'activitat proposada es troba inclosa en l'annex I, apartat 3.c.1. del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/89, d'impacte ambiental.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 16.2.m) del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, com també de qualssevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pel particulars al territori de la Comunitat Valenciana  
A la vista de tot l'anterior, i basant-se en les facultats que tinc legalment atribuïdes formula la següent;  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar favorable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte d'obertura de l'extracció de préstecs, secció A) denominada La Hoya de la Yegua a les parcel·les 386, 173, 174, 175 i 182 del polígon núm. 4 i parcel·la 51 del polígon 5 del terme municipal de Villargordo del Cabriel (València), promogut per Acciona Infraestructura, SA sempre que l'activitat s'exercisca de conformitat amb el compliment de les mesures proposades en la documentació tramitada i els condicionants establits en el següent apartat, com també les modificacions introduïdes per aquests.  
Segon  
Com a condicions que cal complir en l'execució de l'esmentat projecte s'estableixen les següents:  
1. Respectar distàncies de seguretat entre l'explotació i els límits de camins i parcel·les limítrofs. L'empresa promotora ha de ser la responsable de reparar qualsevol dany ocasionat als camins d'accés o límits de finques limítrofes a l'explotació.  
2. Garantir que els camions que transporten material des de l'explotació a l'obra i viceversa, circulen amb la caixa tapada per una lona.  
3. Els abassegaments de material, els fronts d'explotació i els vials interns i externs a l'explotació s'han de mantenir al llarg de tot el temps que dure l'activitat en condicions òptimes d'humitat per a evitar l'alçament de pols.   
4. Es recorda al promotor la prohibició de realitzar en la zona qualsevol tipus d'abocament no autoritzat i, en particular, dels produïts pels canvis d'oli, combustible i manteniment de la maquinària, que han de ser gestionats per un taller o gestor de residus degudament autoritzat, d'acord amb el que preveu la Llei 10/1998, de residus, i en el Reial decret 833/1988, relatiu a la gestió de residus tòxics i perillosos.  
5. Per al rebliment d'explotació Yegua 1 mitjançant material procedent dels desmunts generats en la construcció de la plataforma del tren d'alta velocitat s'ha d'obtenir autorització expressa de la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge, d'acord al Decret 200/2004, d'1 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual es regula la utilització de residus inerts adequats en obres de restauració, condicionament i rebliment, o amb fins de construcció.  
6. El programa de vigilància ambiental s'ha d'implementar d'acord amb els condicionants establits en aquesta declaració d'impacte ambiental.  
Tercer  
Es notificarà a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Es publicarà aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 31.5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 5 de setembre de 2007.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.