Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 3930, del 01-02-2001 (2001/856)

DECRET 27/2001, de 30 de gener, del Govern Valencià, d'Organització i Règim de Funcionament dels Serveis Jurídics de la Generalitat Valenciana.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**DEROGADA**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/d/2001/01/30/27/dof/vci/html**

### Dades del document

Número de DOGV
:   3930

Data del DOGV
:   01-02-2001

Secció del DOGV
:   I. DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   2001/856


Data del document
:   30-01-2001

Organisme emissor
:   Presidència de la Generalitat

Tipus de document
:   Decret

Anàlisi jurídica

 Descriptors 

:   * professió jurídica
    * legislació
    * reglament intern
    * administració regional

DECRET 27/2001, de 30 de gener, del Govern Valencià, d'Organització i Règim de Funcionament dels Serveis Jurídics de la Generalitat Valenciana. [2001/X856]
  
La subjecció de l'administració pública a la llei i al dret constitueix una de les bases de l'Estat de dret, d'acord amb el que estableixen els articles 1 i 103 de la Constitució espanyola.
  
La Llei de la Generalitat Valenciana 5/1984, de 29 de juny, de Compareixença en Judici, s'inspira en aquest principi, perquè és obvi que l'administració de la Generalitat Valenciana ha de comportar-se amb un respecte complet cap a les exigències de la legalitat i els interessos dels ciutadans, que són els destinataris de la seua activitat. Per aquesta raó, cal arbitrar els mitjans de defensa dels drets de la Generalitat Valenciana davant d'altres poders i amb les relacions amb els ciutadans, a fi que l'interès públic que aquella representa resulte també adequadament representat i defensat.
  
Actualment cal establir una nova organització dels serveis jurídics de la Generalitat Valenciana, que servisca per a aprofundir i actualitzar els principis en què ha de basar-se tant la representació i defensa en judici de l'administració autonòmica com l'assessorament en dret dels seus òrgans.
  
Aquests principis no són altres que els d'unitat de direcció i coordinació, exclusivitat, universalitat, unitat de criteri i especialització, que reconeixen i apliquen la pràctica totalitat de les administracions públiques i que molt significativament es recullen tant en la legislació estatal, a través de la Llei 52/1997, de 27 de novembre, d'Assistència Jurídica a l'Estat i Institucions Públiques, com en la legislació de la majoria de les comunitats autònomes.
  
En l'àmbit de la Comunitat Valenciana, la Llei de la Generalitat Valenciana 5/1984, de 29 de juny, serveix a aquests efectes com a marc de referència legislativa, sense perjudici que resulte necessari desenvolupar els seus preceptes a fi de plasmar organitzativament els principis anteriorment indicats. De fet, el model d'organització adoptat per aquest decret suposa l'aplicació dels principis d'unitat de direcció i coordinació, exclusivitat, universalitat, unitat de criteri i especialització, per això s'estableix una dependència orgànica i funcional única, igual que l'han feta la resta d'administracions públiques, sense perjudici, lògicament, que les funcions de representació i defensa en judici i assessorament en dret es porten a terme de forma coordinada amb les tasques pròpies de cada conselleria, a través de les seues secretaries generals.
  
No obstant això i al marge d'igualar la Generalitat Valenciana amb la resta d'administracions públiques anàlogues amb l'organització dels serveis jurídics, hi ha d'altres raons que avalen la procedència en aquests moments d'aquest decret. En aquest sentit cal assenyalar com a més destacades les raons següents:
  
a) La necessitat de desenvolupar en l'ordenament jurídic valencià preceptes de la Llei 52/1997, de 27 de novembre, d'Assistència Jurídica a l'Estat i Institucions Públiques, que afecten la Generalitat Valenciana per tractar-se de normativa de directa aplicació.
  
b) La necessitat de posar fi a la dispersió i varietat existent en els diferents reglaments orgànics de cada conselleria en ordre a les funcions atribuïdes als serveis jurídics, a pesar que aquests desenvolupen una sèrie de funcions homogènies.
  
Per tot això, a proposta del president de la Generalitat Valenciana, conforme amb el Consell Jurídic Consultiu i després de la deliberació del Govern Valencià, en la reunió del dia 30 de gener de 2001,
  
DECRETE
  
Capítol I
  
Organització
  
Article 1
  
1. L'assessorament en dret i la representació i defensa en judici de l'administració de la Generalitat Valenciana i les seues entitats autònomes correspon al Gabinet Jurídic de la Generalitat Valenciana, que les exercirà per mediació dels lletrats que es troben en cada moment integrats en el dit òrgan, en els termes que contempla aquest decret.
  
2. El Gabinet Jurídic de la Generalitat Valenciana constitueix un òrgan de la Presidència de la Generalitat Valenciana, adscrit a la Vicepresidència Segona del Govern Valencià.
  
No obstant això, gaudeix d'independència funcional, tant en les seues relacions amb l'administració de la comunitat autònoma i amb els tribunals de Justícia, en el compliment de les seues funcions d'assessorament jurídic i representació i defensa en judici, com en el contingut del seu informe en dret i actuacions judicials, que estaran sempre subjectes a criteris objectius jurídics.
  
3. Els lletrats de la Generalitat Valenciana dependran orgànicament i funcional del director del Gabinet Jurídic.
  
4. Pel fet del seu nomenament i presa de possessió, els lletrats de la Generalitat Valenciana quedaran habilitats per a l'exercici i desenvolupament de totes les funcions regulades en aquest decret.
  
Article 2
  
1. El Gabinet Jurídic de la Generalitat Valenciana s'organitza en serveis centrals i en àrees territorials d'àmbit provincial.
  
2. Els serveis centrals del Gabinet Jurídic de la Generalitat Valenciana s'estructuren de la forma següent:
  
a) Àrea d'Assumptes Contenciosos.
  
b) Àrea d'Assessorament Jurídic.
  
c) Àrea Jurídica de cada conselleria.
  
d) Secretaria del Gabinet Jurídic.
  
3. Les àrees territorials són les unitats del Gabinet Jurídic d'àmbit provincial i desenvoluparan les funcions d'assessorament jurídic i representació i defensa en judici de l'administració de la Generalitat Valenciana i les seues entitats autònomes en els termes que contempla aquest decret.
  
Article 3
  
1. A l'Àrea d'Assumptes Contenciosos li correspondrà desenvolupar les funcions de representació i defensa en judici de l'administració de la Generalitat Valenciana i les seues entitats autònomes davant de tota mena d'ordres jurisdiccionals i jutjats i tribunals, inclòs el Tribunal Constitucional.
  
2. Principalment assumirà les funcions de representació i defensa en judici quan aquestes no vinguen assignades a les àrees territorials.
  
També li correspondrà la coordinació de la representació i defensa jurídica que es desenvolupe en l'àmbit provincial, així com l'estudi de les consultes que plantegen els lletrats de la Generalitat Valenciana.
  
3. L'Àrea d'Assumptes Contenciosos tindrà l'estructura orgànica que es fixe en la corresponent relació de llocs de treball i la seua direcció correspondrà a un lletrat en cap, assistit per un o diversos lletrats adjunts.
  
Article 4
  
1. A l'Àrea d'Assessorament Jurídic li correspondrà emetre els informes i dictàmens jurídics sobre les qüestions següents:
  
a) Les suscitades sobre les competències de la Generalitat Valenciana.
  
b) Propostes de resolució dels recursos administratius que hagen de ser resolts pel Govern Valencià.
  
c) Assumptes en què poguera existir discrepàncies d'índole jurídica entre distintes conselleries o els seus organismes dependents.
  
d) Reclamacions administratives prèvies a la via civil.
  
e) Expedients sobre declaracions de lesivitat dels propis actes de l'administració autonòmica, amb caràcter previ a la seua impugnació davant de la jurisdicció contenciosa administrativa.
  
f) Expedients que hagen de donar lloc a autoritzacions del Govern Valencià per a demandar, querellar-se o interposar recursos o accions judicials.
  
g) Qualsevol altre assumpte que li siga requerit pel Govern Valencià o algun dels seus membres.
  
2. L'Àrea d'Assessorament Jurídic tindrà l'estructura orgànica que es fixe en la corresponent relació de llocs de treball i la seua direcció correspondrà a un lletrat en cap, assistit d'un lletrat adjunt.
  
Article 5
  
1. En cada conselleria existirà una Àrea Jurídica, que s'integra orgànicament i funcional al Gabinet Jurídic de la Generalitat Valenciana, sense perjudici que haja de prestar les seues funcions en la respectiva conselleria. Les secretaries generals coordinaran la tasca de l'Àrea Jurídica amb els òrgans directius i unitats administratives de la seua conselleria.
  
A l'Àrea Jurídica li competeix l'assessorament jurídic de la conselleria i les seues entitats autònomes a fi de vetllar pel compliment del principi de legalitat, així com per l'adequació dels seus projectes de disposicions de caràcter general i la seua actuació administrativa a la normativa vigent.
  
2. A l'Àrea Jurídica de cada conselleria li correspondran les funcions següents:
  
a) L'assessorament jurídic en qualsevol matèria de dret als òrgans directius o col·legiats de cada conselleria i a les seues entitats autònomes, mitjançant l'emissió dels informes i dictàmens jurídics preceptius que siguen exigits per la normativa general o sectorial especifica del respectiu àmbit d'actuació de cada conselleria, així com els informes i dictàmens jurídics relatius a les competències de cada conselleria que puguen ser sol·licitats pel conseller respectiu i els seus òrgans directius dependents.
  
b) L'informe jurídic i, si hi escau, la redacció dels avantprojectes legislatius i de disposicions de caràcter general, vetllant pel compliment de les directrius de tècnica normativa donades pel director del Gabinet, així com l'emissió de propostes de modificació de textos normatius, sobre matèries pròpies de la respectiva conselleria.
  
c) L'informe jurídic dels convenis que establisca o en què intervinga cada conselleria.
  
d) L'informe jurídic a les propostes de resolució dels recursos administratius que hagen de resoldre els òrgans directius de cada conselleria, quan aquells l'estimen convenient, motivadament, per raó de l'especial dificultat o transcendència de l'assumpte que es tracte, o siga preceptiu per la seua normativa aplicable.
  
e) L'informe jurídic de les reclamacions prèvies a la via laboral, per raó de la seua especial dificultat o transcendència, o per ser preceptiu per la normativa reguladora.
  
f) L'assessorament jurídic en matèria de contractació de l'administració, tant de caràcter administrativa com a privada, desenvolupant les funcions previstes a l'efecte en la legislació de contractes de les administracions públiques.
  
g) L'informe jurídic en aquells expedients administratius, qualsevol que siga la seua matèria i independentment que tendesquen a la producció d'actes administratius o a la seua execució o revisió, en què siga preceptiu per la seua normativa aplicable o en què, per raons d'especial dificultat o transcendència de l'assumpte, s'estime necessari per l'òrgan directiu competent.
  
Igualment, i en compliment amb la funció de vetllar pel principi de legalitat, emetrà un informe jurídic dels expedients administratius a què es refereix el paràgraf anterior, que hagen sigut requerits per l'àrea jurídica, a través del secretari general, de qualsevol unitat administrativa de la conselleria o les seues entitats autònomes dependents
  
h) El seguiment i estudi de l'ordenament jurídic europeu, estatal i autonòmic en les matèries pròpies de cada conselleria.
  
i) La representació i defensa en judici que li encarregue el director del Gabinet Jurídic, especialment, en assumptes que afecten la conselleria respectiva. En l'exercici d'aquesta funció, el lletrat actuarà davall la supervisió i direcció de l'Àrea d'Assumptes Contenciosos.
  
j) La supervisió, en el cas d'estimar-se necessària per l'òrgan directiu corresponent, dels expedients, documents o certificats que hagen de ser remesos als jutjats o tribunals.
  
3. L'Àrea Jurídica de cada conselleria tindrà l'estructura orgànica que es fixe en la corresponent relació de llocs de treball i la seua direcció correspondrà a un lletrat en cap, assistit d'un lletrat adjunt.
  
Article 6
  
1. La Secretaria del Gabinet Jurídic serà la unitat a què, dins dels seus serveis centrals, li correspondran les funcions que servisquen de suport al desenvolupament de les tasques pròpies dels Lletrats de la Generalitat Valenciana.
  
2. A la secretària del Gabinet Jurídic li correspondran les funcions següents:
  
a) El seguiment i gestió d'aquelles actuacions processals distintes a la defensa jurídica de la Generalitat Valenciana davant dels jutjats i tribunals.
  
b) L'emissió de certificats sobre les actuacions judicials, no secretes ni reservades a les parts o als seus representants en judici, realitzades pel Gabinet Jurídic.
  
c) La gestió i supervisió de la documentació jurídica requerida per al desenvolupament de les funcions atribuïdes als lletrats de la Generalitat Valenciana.
  
d) La confecció de l'estadística del Gabinet Jurídic.
  
e) Eventualment podrà assumir la representació de la Generalitat Valenciana en actuacions processals.
  
3. La Secretaria del Gabinet Jurídic tindrà l'estructura orgànica que es fixe en la corresponent relació de llocs de treball i la seua direcció correspondrà a un lletrat.
  
Article 7
  
1. De les àrees territorials del Gabinet Jurídic dependran els lletrats que desenvolupen les funcions d'assessorament jurídic i representació i defensa en judici a què es refereix l'apartat següent.
  
2. Correspon a cada una de les àrees territorials del Gabinet Jurídic les següents funcions:
  
a) L'assessorament jurídic en qualsevol matèria de dret dels òrgans perifèrics de l'administració de la Generalitat Valenciana, mitjançant l'emissió dels informes i dictàmens jurídics que els siguen sol·licitats pels delegats territorials del Govern Valencià, pels directors territorials o caps dels serveis territorials de cada conselleria.
  
b) La representació i defensa en judici davant de tota classe d'òrgans judicials, qualsevol que siga el seu ordre jurisdiccional, principalment quan la competència d'aquells no excedisca de l'àmbit provincial.
  
3. Les àrees territorials del Gabinet Jurídic tindran l'estructura orgànica que es fixe en la corresponent relació de llocs de treball i la seua direcció correspondrà a un lletrat en cap, assistit d'un lletrat adjunt.
  
Article 8
  
1. El càrrec de director del Gabinet Jurídic serà exercit per un llicenciat en dret de reconegut prestigi al camp professional del dret, anomenat per decret del Govern Valencià, sense que el nomenament haja de recaure necessàriament en un funcionari públic.
  
2. Li correspondrà l'exercici de totes les funcions que les lleis atribuïsquen als directors generals en relació amb els seus serveis i, en especial, la distribució del treball entre els lletrats de la Generalitat Valenciana a través de les normes de repartiment que aprove a l'efecte. En l'exercici del seu càrrec estarà habilitat per a exercir les funcions de lletrat de la Generalitat Valenciana encara que no tinguera aqueixa condició amb anterioritat al seu nomenament.
  
Article 9
  
1. Els llocs de lletrats en cap d'àrea en què s'estructura el Gabinet Jurídic de la Generalitat Valenciana i de lletrats adjunts seran proveïts per funcionaris de carrera, amb els requisits i condicions que s'establisquen en les relacions de llocs de treball, pel sistema de lliure designació, mitjançant nomenament que efectuarà el titular del departament a què estiga adscrit el Gabinet Jurídic, seguint el procediment establert en el Decret 33/1999, de 9 de març, del Govern Valencià, una vegada oït el director.
  
2. Als llocs de direccions de les àrees jurídiques de cada conselleria, els dits nomenaments s'efectuaran després d'oir el conseller respectiu.
  
Article 10
  
1. Tots els lletrats de la Generalitat Valenciana estaran sotmesos en la seua actuació a la direcció del director del Gabinet Jurídic, qui donarà les instruccions que siguen necessàries per a fer efectiu el principi d'unitat de criteri i funcionament coordinat dels serveis, així com les directrius per a l'emissió d'informes i dictàmens jurídics i criteris de tècnica normativa.
  
2. En concret, el director del Gabinet Jurídic dictarà instruccions sobre l'actuació contenciosa dels lletrats de la Generalitat Valencana, en especial sobre la preparació, interposició, formalització o no, i sosteniment de recursos, així com sobre la determinació d'aquells supòsits en què resultara preceptiva la consulta, per part del lletrat que assumisca la representació i defensa de la Generalitat Valenciana en un litigi concret, als serveis centrals del Gabinet Jurídic.
  
3. També es fixaran, en nom del funcionament coordinat de les àrees jurídiques, criteris comuns a aplicar en l'emissió d'informes i dictàmens jurídics.
  
Article 11
  
1. Per a garantir la necessària coordinació de l'actuació dels lletrats de la Generalitat Valenciana es crea la Junta de lletrats en cap, òrgan que assessorarà i assistirà al director del Gabinet Jurídic en les matèries següents:
  
a) Establiment de criteris d'actuació i directrius per a l'emissió d'informes i dictàmens jurídics, així com en la representació i defensa en judici.
  
b) Fixació de criteris de distribució de treball entre les diferents àrees territorials i serveis centrals del Gabinet Jurídic i en cada una d'elles.
  
c) Establiment de criteris de tècnica normativa per a l'adequat compliment del procediment d'elaboració de disposicions legals i reglamentàries.
  
d) Qualssevol altres assumptes d'interès comú per a les distintes àrees territorials i serveis centrals del Gabinet Jurídic.
  
2. Correspondrà a la Junta de lletrats en cap l'aprovació de la Memòria Anual d'Actuacions del Gabinet Jurídic.
  
3. La Junta de lletrats en cap estarà composta pel director del Gabinet Jurídic, que la presidirà i a qui correspondrà la fixació de l'ordre del dia i la convocatòria de les seues reunions, els lletrats en cap de les àrees territorials i els lletrats en cap d'àrea dels serveis centrals del Gabinet Jurídic. Actuarà com a secretari de la junta, amb veu però sense vot, el lletrat secretari del Gabinet Jurídic.
  
4. En les seues reunions i per a la presa dels seus acords, la Junta de Lletrats en Cap es regirà per les normes que regulen el funcionament dels òrgans col·legiats en la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú.
  
Capítol II
  
Funcions contencioses
  
Article 12
  
1. La representació i defensa en judici de l'administració de la Generalitat Valenciana i les seues entitats autònomes correspon amb exclusivitat al director del Gabinet Jurídic de la Generalitat Valenciana i als lletrats de la Generalitat Valenciana, d'acord amb la distribució de funcions que ha quedat establida en el capítol anterior.
  
2. La representació i defensa en judici desenvolupada pels lletrats de la Generalitat Valenciana tindrà caràcter institucional i no personal, i, per això, podran intervenir diferents lletrats en relació amb un mateix assumpte, sense necessitat d'habilitació especial ni cap acte d'apoderament.
  
3. Excepcionalment podrà encarregar-se la representació i defensa de l'administració de la Generalitat Valenciana o de les seues entitats autònomes a un advocat col·legiat quan el conseller competent ho decidisca per la naturalesa de la qüestió debatuda, previ informe motivat i específic del director del Gabinet Jurídic de la Generalitat Valenciana.
  
Article 13
  
1. Els lletrats de la Generalitat Valenciana no podran per iniciativa pròpia exercitar accions, formulant demandes davant de la jurisdicció civil, laboral o contenciosa administrativa, ni presentar querelles davant de la jurisdicció penal, sense estar-ne autoritzats pel Govern Valencià.
  
2. S'exceptuen els casos d'acreditada urgència, en què es presentaran les demandes que procedisquen o se sol·licitaran les mesures cautelars necessàries en defensa dels interessos de la Generalitat Valenciana, sense perjudici de donar compte al Govern Valencià perquè ratifique l'actuació o acorde el desistiment, si escau.
  
3. Els lletrats de la Generalitat Valenciana no podran plantejar davant del Tribunal Constitucional recursos d'inconstitucionalitat contra lleis de l'Estat ni plantejar conflictes de competència contra el Govern de la Nació o contra una altra comunitat autònoma sense comptar amb l'autorització del Govern Valencià.
  
4. En els casos en què el Govern Valencià siga demandat davant del Tribunal Constitucional o emplaçat per a comparèixer i efectuar al·legacions davant d'ell, amb la remissió de les còpies de la documentació corresponent al Gabinet Jurídic, aquest s'entendrà autoritzat per a contestar a la demanda o fer les al·legacions en la forma que considere més adequada a dret.
  
Article 14
  
1. Sense perjudici del que disposen les lleis especials, perquè el lletrat de la Generalitat Valenciana puga vàlidament desistir d'accions, apartar-se de querelles o cedir a les pretensions de la part contrària, precisarà l'autorització del Govern Valencià.
  
2. En els supòsits en què els jutjats i tribunals de qualsevol naturalesa dicten sentències que lesionen els interessos de la Generalitat Valenciana, el Gabinet Jurídic interposarà contra elles els recursos que procedisquen, llevat que hi haguera una autorització del conseller respectiu, bé per a no formular recurs, bé per a desistir del ja interposat, quan s'entenguera que aquelles són conformes a dret, prèvia proposta motivada del Gabinet Jurídic.
  
3. Quan es tracte de sentències susceptibles de recurs de cassació, la proposta en què es raone la no conveniència de recórrer, ja siga per considerar-se conforme a dret, ja siga per no existir lesió dels interessos de la Generalitat Valenciana, s'elevarà pel Gabinet Jurídic al conseller respectiu en el termini de tres dies següents a la notificació, dels deu amb què es compte per a preparar el recurs de cassació, entenent-se que s'ha acceptat aquella proposta si en els cinc dies següents no es rep cap comunicació en contrari.
  
4. En els casos de sentències susceptibles d'altres recursos el procediment serà el mateix, si bé els terminis es reduiran o augmentaran en proporció a què per a cada cas estiga fixat per a la preparació o interposició del recurs pertinent.
  
5. Quan es tracte d'assumptes iniciats prèvia autorització del Govern Valencià, correspondrà a aquest la decisió sobre el desistiment del recurs, que necessàriament s'haurà interposat en aquest cas.
  
Article 15
  
1. A proposta del conseller respectiu del que depenguen, el titular del departament a què estiga adscrit el Gabinet Jurídic, previ informe del seu director, podrà autoritzar que els lletrats de la Generalitat Valenciana assumisquen la representació i defensa en judici dels funcionaris i empleats de la Generalitat Valenciana en procediments judicials que se seguisquen per actes o omissions relacionats de forma directa i immediata amb l'exercici de les seues funcions, sempre que entre ambdós existisca coincidència d'interessos.
  
Si es tractara d'autoritats de rang igual o superior a dit director, l'autorització la concedirà el conseller respectiu, i en el cas d'un conseller, l'autorització correspondrà al Govern Valencià.
  
2. Sempre queda, en tot cas, el dret de l'autoritat, funcionari o empleat de la Generalitat Valenciana d'encarregar la seua representació i defensa als professionals que estime més convenient.
  
Article 16
  
Amb l'autorització prèvia del titular de la conselleria o entitat corresponent, i oït el director del Gabinet Jurídic, els lletrats de la Generalitat Valenciana assumiran la representació i defensa de l'administració de la Generalitat Valenciana o de les seues entitats autònomes en procediments arbitrals.
  
Article 17
  
1. La Generalitat Valenciana gaudirà, respecte de les actuacions judicials que siga part, dels mateixos privilegis que les lleis reconeixen a l'Estat.
  
2. En els processos en què siga part la Generalitat Valenciana, a més de les normes contingudes en la Llei 52/1997, de 27 de novembre, d'Assistència Jurídica a l'Estat i Institucions Públiques, que li siguen d'aplicació, regiran les regles particulars següents:
  
a) Als efectes previstos en l'article 11.1 de la citada llei, el director del Gabinet Jurídic ordenarà la publicació del domicili en què caiga la seu oficial del Gabinet Jurídic de la Generalitat Valenciana, així com de les seues modificacions.
  
b) Les consultes a què es refereix l'article 14.1 de la mateixa llei es dirigiran pels lletrats al director del Gabinet Jurídic, i aquest les resoldrà.
  
c) L'administració de la Generalitat Valenciana i les seues entitats autònomes, així com les empreses de la Generalitat Valenciana, estaran exemptes de l'obligació de constituir els dipòsits, caucions, consignacions o qualsevol altre tipus de garantia previst en les lleis.
  
d) La taxació dels costs en què es condemnara la part que actue en els processos en contra de la Generalitat Valenciana, les seues entitats autònomes o les persones o entitats defensades pel lletrat de la Generalitat Valenciana, es regirà quant als seus conceptes i import per les normes generals. Amb la taxació ferma, el seu import s'ingressarà en la forma legalment prevista, aplicant-se al pressupost d'ingressos de la Generalitat Valenciana, excepte en els supòsits previstos en l'article 22 d'aquest decret, en els quals s'atendrà al que dispose el conveni corresponent.
  
e) Els costos de pagament que tinguen l'administració de la Generalitat Valenciana, les seues entitats autònomes o els seus lletrats seran abonats a càrrec dels respectius pressupostos, d'acord amb el que s'estableix reglamentàriament.
  
Article 18
  
1. Tots els òrgans de l'administració de la Generalitat Valenciana hauran de prestar la col·laboració precisa amb la celeritat necessària en funció dels terminis processals per a la millor defensa dels interessos de la Generalitat Valenciana davant dels jutjats i tribunals.
  
En especial, s'haurà de remetre immediatament als lletrats que tinguen encomanada la defensa jurídica de la Generalitat Valenciana totes les comunicacions que es reben dels òrgans jurisdiccionals, relatives als litigis en què aquesta siga part.
  
2. Quan les lleis processals imposen als òrgans de l'administració autonòmica el deure de complimentar tràmits o formular al·legacions directament davant dels jutjats i tribunals, s'hauran de complir sense la menor dilació, dins dels terminis processals, donant-ne compte al Gabinet Jurídic.
  
Capítol III
  
Funcions d'assessorament jurídic
  
Article 19
  
1. Els informes i dictàmens jurídics que emeten els lletrats de la Generalitat Valenciana en els supòsits previstos en aquest decret podran versar sobre qualsevol matèria de dret, tindran caràcter estríctament jurídic i no seran vinculants, llevat que alguna disposició legal o reglamentària ho establisca.
  
2. Els dits informes es formularan des d'una perspectiva integral de les diverses branques de l'ordenament jurídic, per això aquests informes s'emetran, i s'entendran sempre, sense perjudici de les funcions que corresponguen a unitats, qualsevol que siga la seua denominació, adscrites als distints centres directius de cada conselleria en els procediments, formalitzats o no, tendents a la producció dels actes i les disposicions administratives.
  
Article 20
  
1. Els informes i dictàmens jurídics que hagen de realitzar els lletrats de la Generalitat Valenciana en els termes que contempla aquest decret se sol·licitaran pel centre directiu interessat al lletrat en cap de l'àrea corresponent, qui l'assignarà al lletrat que corresponga atenent els criteris de repartiment d'assumptes que es fixen.
  
2. Els informes jurídics que se sol·liciten hauran d'estar degudament documentats amb la remissió dels antecedents que resulten necessaris per a poder avaluar-los, concretant els extrems sobre els quals es demanen. En particular, quan se sol·licite un informe dels lletrats de la Generalitat Valenciana sobre propostes de resolució, hauran de constar expressament els antecedents de fets i els fonaments de dret que el centre directiu corresponent considere aplicables al cas, sobre els quals se sol·licita que es pronuncie el lletrat de la Generalitat Valenciana.
  
Article 21
  
1. Quan pel seu interès general l'assumpte ho requeresca, o quan puga tenir incidència o repercussió generalitzada sobre l'actuació de l'administració de la Generalitat Valenciana, el director del Gabinet Jurídic remetrà a les respectives conselleries, a través dels seus secretaris generals, l'informe o dictamen emès pel Gabinet Jurídic, tot això a fi d'unificar els criteris d'actuació dels diversos departaments de l'administració.
  
2. El director del Gabinet Jurídic podrà demanar l'emissió d'informes i dictàmens jurídics sol·licitats a les àrees jurídiques de cada conselleria quan la transcendència de l'assumpte ho estime convenient.
  
Capítol IV
  
Altres funcions
  
Article 22
  
La representació i defensa en judici, així com l'assessorament en dret, de les societats mercantils i ens de dret públic de la Generalitat Valenciana a què es refereix l'article 5.2 del Text Refós de la Llei d'Hisenda Pública de la Generalitat Valenciana, la podran assumir els lletrats de la Generalitat Valenciana a través de la subscripció d'un conveni, en què es podrà determinar una compensació econòmica a favor del pressupost de l'administració de la Generalitat Valenciana.
  
DISPOSICIONS ADDICIONALS
  
Primera
  
1. La conselleria competent en matèria d'administració pública, amb intervenció de la respectiva conselleria i de la Conselleria d'Economia, Hisenda i Ocupació, adoptarà les mesures oportunes per a introduir en les relacions de llocs de treball les modificacions en la classificació dels llocs de treball que apareixen en l'annex que es deriven del que estableix aquest decret, de forma que es faça constar la seua adscripció orgànica al Gabinet Jurídic de la Generalitat Valenciana.
  
2. Així mateix, amb igual intervenció, s'adoptaran per la dita conselleria les mesures oportunes per a introduir en les relacions de llocs de treball les modificacions que procedisquen en la classificació dels llocs de treball dels grups B, C, D i E que, adscrits a les assessories jurídiques, àrees jurídiques o serveis jurídics de cada conselleria, hagen d'adscriure's al Gabinet Jurídic.
  
Segona
  
1. Les secretaries generals de cada conselleria seran els òrgans encarregats de proveir i prestar els mitjans materials, distints dels previstos en l'apartat següent, necessaris perquè els lletrats de les àrees jurídiques de cada conselleria puguen desenvolupar adequadament les seues funcions.
  
2. Tots els mitjans materials i equipament amb què compten les respectives àrees jurídiques de cada conselleria a l'entrada en vigor d'aquest decret es traspassaran al Gabinet Jurídic.
  
DISPOSICIONS TRANSITÒRIES
  
Primera
  
Les habilitacions atorgades fins a la data per a la representació i defensa en judici continuaran en vigor i produiran els seus efectes fins que siguen revocades.
  
Segona
  
Fins que no es concloga el procés d'adaptació prevista en la disposició addicional primera, regiran les normes següents:
  
1. Els serveis jurídics de cada conselleria continuaran realitzant les funcions que exerceixen en l'actualitat, amb els mitjans personals i materials amb què compten en aquest moment, i amb aplicació de les normes per les quals ara es regeixen en el seu funcionament.
  
2. Els llocs relacionats en l'annex d'aquest decret, no compresos en l'article 9, no podran ser objecte de convocatòria pública per a la seua provisió.
  
DISPOSICIÓ DEROGATÒRIA
  
A l'entrada en vigor d'aquest reglament quedaran derogats:
  
1. El Decret 73/1984, de 30 de juliol, del Govern Valencià, pel qual es regula l'organització i el funcionament del Gabinet Jurídic de la Conselleria de la Presidència.
  
2. Totes les disposicions d'igual o inferior rang que s'oposen al que estableix aquest decret.
  
DISPOSICIÓ FINAL
  
Aquest decret entrarà en vigor l'endemà al de la seua publicació al Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
València, 30 de gener de 2001
  
El president de la Generalitat Valenciana,


Còpia Permalink ELI