Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 7858, del 25-08-2016 (2016/6388)

RESOLUCIÓ de 20 de juliol de 2016, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació dels informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedients 43/15-EAE Pedralba, 46/15-EAE Rotglà i Corberà i 142/15-EAE Náquera.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   7858

Data del DOGV
:   25-08-2016

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2016/6388


Data del document
:   20-07-2016

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 20 de juliol de 2016, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació dels informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedients 43/15-EAE Pedralba, 46/15-EAE Rotglà i Corberà i 142/15-EAE Náquera. [2016/6388]  
De conformitat amb l'article 51.7 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de l'informe ambiental i territorial estratègic, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana els informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedients 43/15-EAE Pedralba, 46/15-EAE Rotglà i Corberà i 142/15-EAE Náquera.  
  
  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Títol: Pla especial per a la reserva de sòl dotacional ampliació de l'abocador de residus sòlids.  
Promotor: Ajuntament de Pedralba.  
Autoritat substantiva: Ajuntament i Comissió Territorial d'Urbanisme.  
Localització: Pedralba (València).  
Núm. expedient: 43-2015-EAE.  
  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió realitzada el 30 de març de 2016, va adoptar l'acord següent:  
Vista la proposta de l'informe ambiental i territorial estratègic del pla especial per a la reserva de sòl dotacional ampliació de l'abocador de residus sòlids de Pedralba, en els termes següents:  
En data 18 de febrer de 2015 ha tingut entrada en el Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica de la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental, sol·licitud d'inici de l'avaluació ambiental i territorial estratègica del pla especial per a la reserva de sòl dotacional ampliació de l'abocador de residus sòlids de Pedralba (València), acompanyada d'esborrany del pla especial.  
  
1. Documentació presentada  
El Servei Territorial d'Urbanisme de València, remet a la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental la sol·licitud d'inici d'avaluació ambiental del pla especial presentada per l'Ajuntament de Pedralba. La documentació presentada, d'acord amb el que estableix l'article 50 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana (LOTUP), consisteix en:  
1. Document inicial estratègic del pla especial per a la reserva de sòl dotacional destinat a l'ampliació de l'abocador de residus sòlids no perillosos en el terme municipal de Pedralba (València) de data de redacció desembre de 2014.  
2. Justificació de la tramitació simplificada de l'avaluació ambiental estratègica.  
3. Esborrany del pla especial ampliació de l'abocador de residus sòlids no perillosos a Pedralba (València) de data de redacció desembre de 2014.  
4. Avanç de l'estudi d'integració paisatgística, de data de redacció desembre de 2014.  
5. Estudi acústic predictiu, de data de redacció desembre de 2014.  
  
La documentació es presenta en format paper i digital.  
  
2. Planejament vigent  
El planejament urbanístic vigent en el municipi ve establit per unes normes subsidiàries de planejament (NS), aprovades definitivament per la Comissió Provincial d'Urbanisme el 25 de setembre de 1984, aquest planejament no va ser avaluat ambientalment. Amb posterioritat s'han tramitat diverses modificacions de planejament.  
Les vigents NS classifiquen el TM d'acord amb la Llei del Sòl de 1976 en les següents classes de sòl: sòl urbà, sòl urbanitzable i sòl no urbanitzable, aquest és en tots els casos de caràcter protegit, amb dos zonificacions distintes: protecció forestal (sectors del 7 al 13) i protecció agrícola (resta del terme).  
Aquest planejament vigent es troba en revisió i s'ha emés document de referència a la revisió del pla general d'ordenació urbana (PGOU) el 22 de juny de 2009, expedient 246/6009-QCT (continua tramitació amb núm. expedient 58/5133-MFL).  
  
3. Descripció del pla especial  
- Antecedents de la instal·lació. En la documentació aportada s'indica que: «La Diputació de València va construir a través de l'empresa GIRSA l'abocador controlat de residus sòlids urbans de Pedralba en la partida La Salada, [?] aquest abocador es va projectar per a acollir els residus urbans generats en les poblacions de la comarca del Camp del Túria de Bugarra, Gestalgar i Pedralba. Aquesta instal·lació compta amb autorització per a la eliminació de residus urbans emesa per la Direcció General d'Educació i Qualitat Ambiental en data 14 de març de 2000, número d'inscripció 28/E/RNP/CV per a la realització de l'activitat d'eliminació tipus D5 (abocament).  
[?] arran de l'aprovació del Pla Zonal de Residus de les Zones VI, VII i IX, en data 29 d'octubre de 2004, en el qual quedava l'abocador de Pedralba fora de planificació, es va sol·licitar per part de l'entitat explotadora autorització per a passar a eliminar residus no perillosos d'altres orígens».  
L'abocador compta amb llicència municipal d'activitat de 1993, amb declaració d'impacte ambiental (DIA) favorable de 1992 expedient 196-1991-AIA; amb autorització per a la eliminació de residus obtinguda per Resolució de la Direcció General de Qualitat Ambiental de l'any 2000, i amb autorització ambiental integrada (AAI) per a abocador de residus no perillosos classe B de 2010, i queda inscrita en el Registre d'Instal·lacions de la Comunitat Valenciana amb el núm. 448 17-LAI/CV/.  
  
- Àmbit del pla especial. L'àmbit del pla especial es localitza «al nord-oest del nucli urbà, a una distància aproximada de 3.200 metres; afecta una superfície de 97.922 m², i el seu perímetre se situa a una altitud mitjana de 260 metres.» Des de Pedralba s'hi accedeix a través de la carretera CV-380.  
El pla especial comprén els terrenys que constitueixen les parcel·les cadastrals 314, 334 i part de la 589 del polígon 1.  
  
  
  
Localització de l'àmbit del Pla Especial en terme de Pedralba per a ampliació d'abocador  
  
  
- Objecte del pla especial. Establir una reserva de sòl dotacional com a servei urbà de la xarxa primària del municipi (PQI), destinat a l'ampliació de l'abocador de residus sòlids no perillosos en el terme municipal de Pedralba al costat del que està en actiu actualment. Tot l'àmbit del pla especial quedarà classificat com a sòl no urbanitzable i qualificat com a dotacional servei urbà (PQI) de xarxa primària.  
«Una vegada cesse l'activitat en el vas actual, es clausurarà i s'obriria el nou vas junt amb la nova bassa de lixiviats. [?] es mantindrà el mateix flux de transports que accedisquen a l'abocador ja que una vegada es clausure l'actual vas de l'abocador, s'obrirà el nou i l'activitat es mantindrà igual en les seues afeccions amb l'entorn.»  
  
Quadre de superfícies de la intervenció  
ZONA SUPERFÍCIE OCUPADA en m²  
Desenvolupada 55.422,48  
A desenvolupar 42.500,00  
TOTAL àmbit Pla Especial 97.922,48  
  
  
  
  
Ordenació de la instal·lació actual i la seua ampliació  
  
  
- Justificació. En la documentació aportada s'informa que: «El volum inicialment previst per a l'ús actual de la instal·lació és de 332.051 m³, s'estima que al ritme actual d'entrada de residus, amb una capacitat anual d'eliminació superior a les 25.000 tones, la seua vida útil restant és inferior a 2 anys. [?] El pla especial objecte d'estudi pretén donar resposta a la problemàtica que suposa que l'abocador de residus sòlids industrials no perillosos existents en el municipi de Pedralba esgote la seua capacitat i s'haja de procedir a la seua clausura.  
  
Al nord de la província de València no trobem un segon abocador que realitze la gestió d'aquests residus i que done servei a l'entramat industrial de la ciutat de València i els seus voltants; la distància entre el lloc de generació del residu i el punt de gestió d'aquest és un factor econòmic limitant.  
Amb l'ampliació de l'abocador de Pedralba es pretén donar solució al problema que suposaria, des del punt de vista ambiental i econòmic, no comptar amb aquesta instal·lació per a l'abocament dels residus sòlids industrials no perillosos generats en la ciutat de València i contornada.»  
En la documentació aportada es justifica la conveniència d'ampliar l'abocador existent enfront de l'execució d'un nou abocador en una altra ubicació, segons els criteris següents:  
- Criteris tècnics i legals:  
· L'actual abocador es troba degudament legalitzat (llicència d'activitat i AAI).   
· La dimensió i geometria de les parcel·les on s'ubica és adequada per a donar cabuda a un nou vas d'abocament i una nova bassa de lixiviats.  
· Es poden aprofitar infraestructures i instal·lacions existents, i no és necessària l'execució d'una nova plataforma d'abocament o nous accessos.  
· La instal·lació disposa d'abastiment d'aigua procedent del pou El Palmerar.  
· La localització de l'abocador no afecta domini públic hidràulic, ni presenta riscos d'inundació, despreniment o lliscaments.  
  
- Criteris econòmics:   
· L'aprofitament de les infraestructures i instal·lacions existents suposa una reducció de la inversió a realitzar, i conseqüentment del cost de eliminació de residus.  
· La presència en l'entorn de l'abocador d'una antiga pedrera que va modificar el perfil natural del terreny és propícia per a l'execució d'un nou vas d'abocament, i d'aquesta manera es veuen reduïts els moviments de terres necessaris.  
- Criteris ambientals:  
· Segons s'indica: «les parcel·les objecte d'estudi es troben lliures de vegetació, amb sòls nus i projecten una imatge degradada. Amb la implantació de l'activitat en aquesta ubicació s'assegura la futura recuperació d'aquestes, ja que es desenvoluparà un pla de restauració ambiental que es posarà en pràctica una vegada superada la vida útil d'abocador, quan es procedisca a la seua clausura, revegetant la seua superfície i integrant-la paisatgísticament.  
· Per mitjà de prospeccions realitzades per sondeig s'ha pogut comprovar que en el subsòl apareixen unes argiles margoses la permeabilitat de les quals està per davall de k=1·10-9 m/s, la qual cosa permet afirmar que el terreny és pràcticament impermeable.  
- Criteris socials i paisatgístics:  
· La distància a l'àrea urbana més pròxima és aproximadament de 3,2 km.   
· L'orografia de l'entorn actua com a barrera natural enfront dels sorolls i les olors.  
· Les característiques de l'entorn redueixen de manera significativa l'impacte visual que puga generar una instal·lació d'aquestes característiques.  
· L'àmbit no està afectat per cap jaciment del patrimoni cultural, ni afecta cap figura de protecció ambiental.  
  
- Alternatives. En l'estudi d'alternatives del document inicial estratègic presentat es realitza en primer lloc una exposició dels condicionants previs que ha de reunir un àmbit territorial per a poder albergar la instal·lació d'un abocador, i que redueixen significativament les alternatives de localització:  
- Parcel·la de titularitat pública o de l'empresa gestora.  
- Grandària i geometria de la parcel·la que permeta la instal·lació d'un abocador; es requereix com a mínim 35.000 m².  
- Disposar de camins d'accés pavimentats que permeten el trànsit de vehicles pesats.  
- Disposar d'accés a infraestructures d'abastiment d'aigua.  
- Absència d'àrees urbanes en l'entorn pròxim.  
- Absència de risc d'inundació, afonaments, corriments de terres o allaus.  
- Compliment de les condicions geològiques i hidrogeològiques del RD 1481/2001.Ç  
- Protecció del patrimoni natural i cultural de la zona.  
  
Vistos els requeriments d'implantació, i vist que l'actual abocador està pròxim a arribar al límit de servei, s'indica que:  
- L'alternativa 0, que suposa la no realització del projecte d'ampliació, es descarta per ser necessària aquesta instal·lació.  
- L'alternativa 1, que és l'única presentada, suposa l'ampliació de l'actual abocador en els terrenys contigus, es presenta com l'única alternativa viable.  
  
4. Consultes  
Per part de l'òrgan ambiental, d'acord amb l'article 51.1 de la 5/2014, de 25 de juliol, d'Ordenació del Territori, Urbanisme i Paisatge, de la Comunitat Valenciana (LOTUP), la documentació aportada s'ha sotmés a consulta de:  
  
Data de consulta Data d'informe Administració pública consultada  
04.05.2015 13.08.2015  
  
16.02.3356 DPL del Medi Natural.  
Servei d'Ordenació i Gestió Forestal.  
Unitat de Vies Pecuàries.  
04.05.2015 15.05.6835 GVR de Qualitat Ambiental.  
Servei de Gestió de Residus  
04.05.2015 26.06.2015 DTCHOPVT. Servei Territorial de Medi Ambient. Acústica  
- 17.02.2015 DTCHOPVT. Servei Territorial d'Urbanisme  
04.05.2015 11.11.4596 IA d'Ordenació, Planificació i ATE.  
Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge  
04.05.2015 19.05.8751 UP d'Ordenació, Planificació i ATE.  
Servei d'Ordenació del Territori  
  
  
El contingut íntegre dels informes es podrà consultar en el lloc web: www.cma.gva.es/eae.  
  
5. Identificació i valoració de possibles efectes sobre el medi ambient  
D'acord amb el que estipula l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental determinarà, tenint en consideració els criteris de l'annex VIII, el sotmetiment al procediment d'avaluació ambiental i territorial ordinari o simplificat, en funció de l'existència d'efectes significatius sobre el medi ambient, amb consulta prèvia a les administracions públiques afectades a què es referixen els articles 48.d i 51.1 de la LOTUP.  
  
  
- Urbanisme. El Servei Territorial d'Urbanisme de València emet un informe en data 17 de febrer de 2015, en què manifesta que: «Examinat per aquest Servei Territorial d'Urbanisme el contingut de la documentació, es considera que aquesta no pareix, des de la visió de les competències urbanístiques d'aquest Servei, que tinga efecte significatiu sobre el medi ambient.»  
  
- Risc d'Inundació. PATRICOVA. El Servei d'Ordenació del Territori en data 19 de maig de 2015, informa que l'actuació proposada no està afectada per risc d'inundació.  
  
- Paisatge. L'11 de novembre de 2015 el Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge emet un informe en què indica que: «cal considerar que la qualificació d'aquest sòl com dotacional, servei urbà, per al seu ús com a abocador, sí que tindrà incidència en el paisatge de Pedralba. En aquest sentit, vist l'avanç d'estudi d'integració paisatgística aportat, que permet valorar l'esmentada incidència i, sobretot, l'escassa visibilitat de l'àmbit deguda a les característiques topogràfiques de l'entorn, es considera compatible amb la infraestructura verda i el seu paisatge l'actuació prevista.  
No obstant això, atés l'alt valor paisatgístic de l'entorn i l'afecció que amb caràcter general generen aquest tipus d'actuacions sobre el paisatge, s'haurà d'establir com a condicionant l'elaboració d'un estudi d'integració paisatgística per al projecte de l'abocador que, a partir del document d'Avanç de l'Estudi d'Integració Paisatgística aportat, i amb el contingut establit en l'annex II de la LOTUP, permeta completar les mesures d'integració paisatgística en els termes exposats a continuació:  
  
· S'iniciarà la recuperació paisatgística de la zona en explotació abans de procedir a l'obertura de la nova instal·lació, per a això caldrà detallar un projecte de restauració, concretant les accions i el tipus de vegetació a implantar, que serà d'acord amb el lloc.  
· Amb l'objecte de millorar la integració paisatgística de l'actuació en la seua fase de funcionament, es detallaren mesures concretes que milloren l'entorn de l'abocador, com la incorporació de vegetació en les vores de l'àmbit, garantint una transició adequada cap a la infraestructura verda, o el disseny d'una tanca per mitjà de materials propis de l'entorn rural, entre altres.  
· Es valoraran propostes de mesures compensatòries que milloren l'entorn on es localitza l'actuació potenciant la continuïtat de la Infraestructura Verda del municipi.»  
  
- Residus. En data 15 de maig de 2015, la Subdirecció General de Qualitat Ambiental emet un informe en què indica que el titular i explotador de l'abocador de Pedralba objecte d'ampliació, és l'empresa GIRSA, participada en un 51 % per la Diputació Provincial i en un 49 % per la mercantil FCC, per la qual cosa no pot considerar-se «empresa pública».  
Continua indicant l'informe que: «El servei que es presta en l'esmentat abocador, destinat a la eliminació de residus no perillosos, de diferents orígens, exceptuat l'urbà, es presta en règim de lliure competència amb el sector privat. No s'hi presta un servei públic, ni per tant, es considera com a infraestructura de gestió de residus urbans en el Projecte de Gestió corresponent a l'àmbit territorial del seu Pla Zonal de residus urbans, ni tampoc en cap altre Pla Zonal de la Comunitat Valenciana.»  
El municipi de Pedralba pertany al Pla Zonal 4 àrea de gestió V3 del Pla Integral de Residus de la Comunitat Valenciana segons el Decret 81/2013, de 21 de juny, del Govern Valencià.  
Segons estableix la disposició addicional tercera (DA 3a) apartat 1 de la Llei 6/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, de Prevenció, Qualitat i Control Ambiental d'Activitats a la Comunitat Valenciana:  
«1. De conformitat amb la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de Residus de la Comunitat Valenciana, les determinacions contingudes en el Pla Integral de Residus (PIR) i en els plans zonals de residus vinculen els distints instruments d'ordenació urbanística. Atés el seu caràcter vinculant, les zones aptes i emplaçaments seleccionats en aquells tenen la consideració d'àrees de reserva de sòl amb destinació dotacional per a instal·lacions de gestió de residus emparades pel pla zonal, per la qual cosa no serà necessària la tramitació de pla especial per a la seua execució en sòl no urbanitzable, i es considera implícita la compatibilitat amb el planejament urbanístic. Això sense perjudici del sotmetiment a avaluació d'impacte ambiental del projecte tècnic de les instal·lacions que hagen d'executar-se, que es portarà a efecte al si del procediment per a l'atorgament de l'autorització ambiental integrada o llicència ambiental de les instal·lacions esmentades.»  
Àmbit de l'abocador actual i la seua ampliació  
  
  
Vist que l'àmbit triat per a l'ampliació de l'abocador només queda parcialment inclòs en la delimitació de zones aptes del PIR, procedeix, en aplicació del principi de precaució, la tramitació del corresponent Pla Especial per a la reserva de sòl, ja que tal com s'estableix en la DA 3a apartat 2 de la Llei 6/2014:  
«2. En el cas que les instal·lacions i infraestructures de gestió de residus s'ubiquen en àrees diferents de les definides en el pla zonal de residus de què es tracte, o bé en el cas en què les zones aptes no estiguen delimitades territorialment en el pla zonal, haurà de tramitar-se per a aquestes àrees el corresponent pla especial a fi d'establir la reserva de sòl dotacional i altres determinacions que resulten necessàries d'acord amb la legislació urbanística. [?].»  
  
- Forestal. Segons s'arreplega en la cartografia temàtica de la conselleria competent en matèria de medi ambient, l'àmbit del delimitat pel pla especial avaluat està qualificat pel Pla d'Acció Territorial Forestal de la Comunitat Valenciana (PATFOR) com a terreny forestal. Segons s'indica en l'article 8.2 del PATFOR en el procediment d'aprovació dels instruments de planejament «serà preceptiu l'informe previ de la conselleria competent en matèria forestal quan afecten la classificació i/o qualificació de terrenys forestals».  
  
El terreny proposat per a l'ampliació de l'actual abocador no té coberta vegetal com a conseqüència de l'ús previ de l'àmbit com a explotació d'àrids i terres. Ja que la proposta d'ús com a abocador comporta la restauració obligatòria de l'àmbit després del cessament de l'activitat, es pot considerar assegurada la recuperació de la coberta vegetal hui desapareguda, i amb això la recuperació del caràcter forestal que el PATFOR li atribueix, però que actualment no presenta.  
El 13 d'agost de 2015 la Secció Forestal de la Direcció Territorial de València de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural informe que l'àmbit del pla especial no afecta forests d'utilitat pública i les parcel·les que s'ocupen no presenten espècies forestals rellevants; no obstant això, no s'han considerat mesures encaminades a la prevenció d'incendis forestals en les parcel·les forestals frontereres.  
Conclou l'informe indicant que: «s'han de preveure en el document les mesures de prevenció d'incendis que s'indiquen en les normes tècniques del Pla de Prevenció d'Incendis Forestals de la Demarcació de Chelva. Haurà de preveure un programa de vigilància de possibles residus en les parcel·les contigus.»  
La Unitat Ambiental de Vies Pecuàries, el 16 de febrer de 2016 informa que l'àmbit de Pla Especial no afecta cap de les vies pecuàries classificades legalment en el municipi de Pedralba.  
La Direcció Territorial de Medi Ambient en data 26 de juny de 2015 informa sobre l'estudi acústic integrat en la documentació del pla especial, assenyalant que s'assimila l'ús previst dotacional, als efectes de nivells màxims de soroll admissibles a l'ús industrial; i conclou l'informe indicant que: «una vegada revisat el contingut de l'estudi acústic remés, es considera que la documentació s'ajusta al contingut establit en el Decret 104/2006, de 14 de juliol, de planificació i gestió en matèria de contaminació acústica, respectant els objectius de qualitat establits en la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat, de Protecció contra la Contaminació Acústica.»  
  
6. Consideracions jurídiques  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE, del Parlament Europeu i del Consell de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta Directiva s'incorpora al dret intern espanyol mitjançant la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'Avaluació Ambiental, i al dret autonòmic mitjançant la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
El Reial Decret Legislatiu 7/2015, de 30 d'octubre, pel qual s'aprova el Text Refós de la Llei de Sòl i Rehabilitació Urbana, estableix en l'article 22 que els instruments d'ordenació territorial i urbanística estan sotmesos a avaluació ambiental de conformitat amb el que preveu la legislació d'avaluació ambiental.  
  
7. Proposta d'acord  
Segons estableix l'article 51.2.b de la LOTUP, d'acord amb els criteris de l'annex VIII d'aquesta llei, el pla especial sí que estableix el marc per a projectes i altres activitats subjectes a avaluació d'impacte ambiental, però no influeix en altres plans o programes; no té incidència en el model territorial vigent en el municipi, no afecta elements del patrimoni natural ni cultural; la modificació incideix sobre un àmbit ja transformat per l'activitat d'una antiga explotació d'extracció de terres, que a més no presenta risc d'inundació; en conseqüència el pla especial proposat no presentarà afeccions significatives sobre el medi ambient, sempre que quede supeditada a l'avaluació d'impacte ambiental les modificacions del projecte respecte del que es va obtindre declaració d'impacte ambiental (DIA) expedient 196-1991-AIA.  
  
Per això, tenint en consideració els informes emesos i l'avaluació realitzada, es pot concloure que el procediment d'avaluació ambiental simplificat és suficient per a determinar que la proposta del pla especial per a la reserva de sòl dotacional ampliació de l'abocador de residus sòlids de Pedralba (València) no presenta efectes significatius sobre el medi ambient.  
D'acord amb el que s'ha exposat, es resol: emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica del pla especial per a la reserva de sòl dotacional ampliació de l'abocador de residus sòlids de Pedralba (València) d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la LOTUP, per no tindre efectes significatius sobre el medi ambient, i correspon continuar la tramitació d'acord amb la seua normativa sectorial; assenyalant que:  
1. Queden supeditades a l'avaluació d'impacte ambiental les modificacions del projecte respecte del que es va obtindre declaració d'impacte ambiental (DIA) expedient 196-1991-AIA.  
2. La documentació del Pla Especial haurà d'atendre les indicacions de l'informe de la Secció Forestal:  
- Preveure en el document les mesures de prevenció d'incendis que s'indiquen en les normes tècniques del Pla de Prevenció d'Incendis Forestals de la Demarcació de Chelva.  
- Preveure un programa de vigilància de possibles residus en les parcel·les contigus.  
3. El pla especial que haja de ser objecte d'aprovació definitiva haurà d'incloure el condicionant establit en l'informe de 11.11.2015 del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge que exigeix l'elaboració d'un estudi d'integració paisatgística per al projecte de l'abocador que, a partir del document d'Avanç de l'Estudi d'Integració Paisatgística aportat, i amb el contingut establit en l'annex II de la LOTUP, permeta preveure les mesures d'integració establides en aquest document. L'estudi haurà dur l'informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge i incorporades les determinacions que puguen establir-se en la documentació del pla especial que haja de sotmetre's a aprovació definitiva.  
  
Segons estableix l'article 51.7 de la LOTUP, l'informe ambiental i territorial estratègic perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana no s'ha procedit a l'aprovació del pla especial en el termini màxim de quatre anys des de la publicació. En aquest cas, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada del pla especial.  
  
  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic a què es refereix l'article 51.2.b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que disposa l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat als efectes d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
A la vista de tot el que antecedeix, la Comissió d'Avaluació Ambiental, acorda: emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla Especial per a la reserva de sòl dotacional ampliació de l'abocador de residus sòlids de Pedralba (València), per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en l'informe esmentat.  
  
Notificar als interessats que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no pot interposar-se cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret estimen pertinents.  
Cosa que es notifica perquè se'n prenga coneixement i als efectes oportuns.  
Cosa que se certifica abans de l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se'n deriven, conforme ho autoritza l'article 27.5 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú (LRJAP-PAC).  
  
València, 30 de març de 2016.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Expedient: 046/1327-FEY.  
Títol: Modificació puntual núm. 2 i núm. 3 de les normes subsidiàries.  
Promotor: Ajuntament de Rotglà i Corberà.  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Rotglà i Corberà i Comissió T. d'Urbanisme.  
Localització: Rotglà i Corberà (València).  
  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió realitzada el 30 de març de 2016, va adoptar l'acord següent:  
Vista la proposta de l'informe ambiental i territorial estratègic de la modificació puntual núm. 2 i modificació puntual núm. 3 de les normes subsidiàries de planejament (NS) de Rotglà i Corberà, en els termes següents:  
En data 16 de juliol de 2014 es rep en l'antiga Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial certificat de l'acord plenari de data 10 de juliol de 2014 sobre sotmetiment a informació pública de la modificació puntual núm. 2 i modificació puntual núm. 3 de les normes subsidiàries de planejament (NS) de Rotglà i Corberà, sol·licitant pronunciament sobre la no necessitat d'avaluació ambiental de conformitat amb la Llei 9/2006, de 28 d'abril, sobre avaluació dels efectes de determinats plans i programes en el medi ambient (LEAE).  
  
  
1. Documentació presentada  
Atés que la sol·licitud presentada no ve acompanyada de cap document urbanístic ni ambiental, en data 1 d'agost de 2014 es requereix per part de la mencionada direcció general la presentació de la documentació tècnica referent a les modificacions: document inicial estratègic, document urbanístic de sengles modificacions i, respecte de l'ampliació del cementeri (MP núm. 3), documentació assenyalada en el Decret 39/2005, de 25 de febrer, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el capítol VII del Reglament pel qual es regulen les pràctiques de policia sanitària mortuòria en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, modificat pel Decret 195/2009, de 30 d'octubre, del Consell.  
  
En data 24 de setembre de 2014 es rep de l'Ajuntament còpia no diligenciada dels documents urbanístics d'ambdós modificacions en suport paper (i còpia digital), en què s'explica succintament la problemàtica a resoldre i la seua justificació. Al document urbanístic de la modificació núm. 2 s'adjunten, per a l'àmbit de la UE-5 (àmbit redelimitat i reordenat), estudi d'integració paisatgística, estudi de trànsit i mobilitat i estudi acústic.  
El 13 de març de 2015, té entrada com a conseqüència del requeriment del Servei d'Avaluació Ambiental d'1 d'agost de 2014 annex de febrer de 2015 remés per l'Ajuntament, en paper i CD, a què s'adjunta certificat de l'acord plenari d'aprovació d'aquest i del seu sotmetiment a informació pública. L'annex amplia la informació relativa a la modificació puntual núm. 2, indicant alternatives, afeccions i efectes ambientals i territorials i algunes mesures correctores. L'annex - febrer 2015, junt amb els estudis complementaris que acompanyen l'esborrany de la modificació puntual núm. 2, es considera que conformen el document inicial estratègic, als efectes d'efectuar l'avaluació ambiental d'acord amb el que estableix la LOTUP. L'expedient iniciat com 168/3302-AAM passa a 046/4687-KOY. A través del Servei Territorial d'Urbanisme es rep:  
- El 26 de gener de 2015, certificat de l'acord plenari de 30 d'octubre de 2014 sobre aprovació provisional de les modificacions i de les al·legacions presentades durant el període d'informació pública, certificat de les al·legacions presentades i còpia d'una d'elles i del desistiment de l'altra, així com dels anuncis d'exposició pública en el DOCV i diari Levante-EMV.  
  
- El 27 de febrer de 2015, còpia en paper diligenciada dels documents urbanístics de les modificacions.  
- En distintes dates, diversos informes: el del Servei d'Infraestructures de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport (en matèria educativa) de 16 de febrer de 2015; el del ST de València d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural de 21 de setembre de 2015 i altres que ja es troben en l'expedient EAE.  
  
2. Planejament vigent  
El planejament vigent són les normes subsidiàries de planejament (NNSS) aprovades el 5 de desembre de 1995 (BOP 06.04.1996), amb declaració d'impacte ambiental (DIA) emesa el 24 de maig de 95 (Exp. 4/2997-KJI). Aquestes han recuperat la seua vigència en quedar anul·lat per Sentència de 28 de gener de 2014 el Pla General d'Ordenació Urbana de Rotglà i Corberà aprovat el 26 de març de 2008.  
El pla anul·lat va ser objecte d'avaluació ambiental (Exp. 43/9343-TUE) i es va emetre declaració d'impacte ambiental el 3 de setembre de 2007 i dos resolucions complementàries en dates 12 de novembre de 2007 i 8 de gener de 2008.  
La mencionada sentència (núm. 48/2014 en el Procediment ordinari núm. 305/2008 de la Sala Contenciosa Administrativa, Secció Primera, del Tribunal Superior de Justícia de Comunitat Valenciana) anul·la l'acord de la Comissió Territorial d'Urbanisme d'aprovació definitiva del pla, fonamentant-se en l'informe negatiu de l'organisme de conca exigit per la Llei d'Aigües, per possible ocupació del domini públic hidràulic en els barrancs de Brull i Montells, per no analitzar l'actuació la incidència del règim de corrents i la seua no afecció a tercers i per no quedar acreditada la disponibilitat de recursos hídrics per a atendre les demandes.  
  
3. Informació territorial  
Rotglà i Corberà està situat en la part nord-oest de la comarca de la Costera, en els contraforts de la serra Grossa. El seu terme municipal limita al nord amb la Llosa de Ranes, al sud amb Llanera de Ranes i la Granja de la Costera, a l'est amb Xàtiva i a l'oest amb Llanera de Ranes.  
  
El terme municipal té una superfície de 6,26 km² i una població de 1.144 habitants en 2015. La seua posició resulta privilegiada quant a comunicacions per carretera, ja que disposa d'accés directe a l'autovia A-35.  
  
4. Descripció de les modificacions proposades  
4.1. Modificació puntual núm. 3, Objecte, àmbit i justificació.  
L'objecte de la modificació 3 és incorporar a les NS vigents la qualificació de «sòl no urbanitzable comú servei urbà-infraestructures (ID): cementeri» per a l'àmbit contigu al cementeri en les seues llindes sud i sud-est. Dins de l'àmbit incorporat es distingeixen dos zones: edificació i zona verda. La primera constitueix l'ampliació del cementeri i la segona, rodejant a l'anterior, conforma l'àrea de reserva.  
  
El cementeri existent ve reflectit en les NS vigents i té una superfície de 1.875 m². El sòl afectat per la modificació comprén 5.986,75 m² de sòl no urbanitzable comú segons NS i s'ajusta a l'àmbit qualificat en el pla general anul·lat com a sòl no urbanitzable comú dotacional per a ampliació i perímetre de protecció.  
  
En el pla d'ordenació es grafien les dos zones indicades, identificant-les com a sistema general ID: cementeri (edificació) i sistema general ID: cementeri (zona verda). Aquesta última correspon a una franja de 25 m que rodeja l'ampliació i compleix l'exigència de l'article 42 del Decret 39/2005 de garantir un perímetre de protecció de 25 m qualificat com dotacional i lliure de construccions.  
L'objectiu de la modificació és donar cobertura a una situació consolidada, derivada de la vigència del pla anul·lat, la qual cosa justifica que no s'haja presentat estudi d'alternatives per a la modificació núm..3 En la documentació s'assenyala que els terrenys van ser obtinguts al seu dia per mitjà del sistema d'expropiació forçosa, després de declarar la seua utilitat pública i interés social, i que ha sigut executat un projecte d'adequació d'aquesta zona, atesa la necessitat imperiosa de la població de rebre aquest servei públic.  
  
  
  
  
4.2. Modificació puntual núm.2. Objecte, àmbit i justificació.  
L'objecte d'aquesta modificació afecta diversos aspectes urbanístics:  
- la subdivisió de dos unitats d'execució (UE-2 i UE-4) conformant nous àmbits (UE-2 = UE-2 + UE-6; UE-4 = UE-4 + UE-5)  
- la redelimitació d'un dels àmbits generats (UE-5) incorporant sòl contigu i una nova ordenació dels usos previstos en les NS  
  
- certs canvis en la regulació del sòl urbà industrial (articles 41 i 42 de les normes urbanístiques).  
S'aporten fitxes de planejament i gestió corresponents a la UE-2, UE-6 i UE-5.  
Totes les unitats d'execució mencionades estan en el casc, conformen la majoria vores urbanes. El planejament vigent preveu usos residencials en algunes parts d'aquests àmbits i industrials en altres, en l'actualitat hi ha construccions de caràcter industrial en algunes zones i també terrenys sense consolidar.  
Amb la modificació es pretén facilitar la gestió dels àmbits afectats, ajustant el planejament vigent a la «realitat econòmica actual, possibilitant la consolidació i continuïtat de les indústries existents». En l'annex - febrer 2015 també es fa referència al problema generat per l'accés de vehicles a certes activitats productives des del carrer Carretera de Madrid (antiga N-340).  
  
- Modificació d'unitats d'execució  
Els terrenys afectats per la modificació es classifiquen en les NS com a sòl urbà i corresponen a les unitats d'execució UE-2 i UE-4 en elles previstes. Afecta també el sòl contigu (també classificat com a urbà) que s'incorpora en la redelimitació d'un dels àmbits (UE-5). Inclou sòl pendent de desenvolupament i construccions, en bona part anteriors a la redacció de les NS.  
  
- Divisió de la UE-2 i formació de la UE-6  
La UE-2 inicial, de 21.300 m², es divideix en dos àmbits contigus menors, per a facilitar la gestió, formant la UE-2 de 10.205,66 m² i la UE-6 de 13.826,36 m². No s'incorporen nous sòls; l'increment de superfície respecte de la inicial (12,83 %) s'atribueix a la utilització de la base cartogràfica actual. No es modifiquen els usos previstos en les NS. El desenvolupament de la UE-2 (final) en la part d'ús residencial, comportarà 58 nous habitatges segons s'indica en la fitxa de planejament que s'hi adjunta.  
Les superfícies i usos corresponents a aquests àmbits es reflecteixen en la taula:  
  
Planejament vigent Modificació proposada  
UE-2 inicial UE-2 (final) UE-6  
Ús residencial i industrial Ús industrial i  
residencial  
  
Sup: 10.205,66 m² Ús industrial  
  
  
Sup: 13.826,36 m²  
Superfície: 21.300 m² segons NS  
  
Fitxes planejament i gestió no definides Superfície total: 24.032, 02 m²  
  
  
(Increment del 12,83 % aproximadament)  
  
  
- Divisió de la UE-4 i formació de la UE-5  
  
  
  
Els dos àmbits que formen la UE-4 inicial (unitat discontínua en les NNSS) es desvinculen; es conforma la UE-4 amb l'àmbit nord estrictament i la UE-5 amb l'àmbit sud ampliat. Per a la nova UE-4 no es proposen canvis i no se n'aporten dades: ni superfície, ni habitatges que generarà el seu desenvolupament, ni fitxa de gestió.  
Per a conformar la UE-5 s'incorpora sòl contigu (classificat urbà) part consolidat, part sense consolidar, i es proposa una nova ordenació que modifica la distribució d'usos del sòl prevista en el planejament vigent. Afecta principalment el sòl residencial inclòs per les NNSS, el viari i el sòl industrial pròxim, i, en menor grau, l'equipament contigu que conforma una singular construcció on s'allotja l'ajuntament, l'antic assecador de tabacs.  
La descripció d'alternatives continguda en l'annex - febrer 2015, es refereix únicament a l'ordenació d'usos de la UE-5, proposa per a l'illa exempta resultant de la nova ordenació ús industrial en l'alternativa 1 i ús residencial en alternativa 2.  
Les superfícies i usos corresponents a aquests àmbits es reflecteixen en la taula:  
  
Planejament vigent Modificació proposada  
UE-4 inicial UE-4 (final) UE-5  
Comprén dos àmbits  
(UE discontínua)  
  
Ús residencial Correspon a l'àmbit nord  
  
  
  
Ús residencial  
  
  
  
Sup. no indicada  
(estimada: 8.000 m²) Correspon a l'àmbit sud residencial, ampliat amb sòl industrial  
  
  
Alt. 1: ús industrial  
Alt 2: ús industrial i residencial  
  
Sup. sense ampliar no indicada  
(estimada: 2.500 m²)  
  
S. ampliada: 9.684,79 m²  
Superfície conjunta: 8.100 m²  
  
Fitxes de planejament i gestió no definides S. conjunta inicial estimada: 10.500 m² (Increment del 30 %)  
  
S'aporta fitxa només de UE-5  
  
  
- Modificació dels articles 41 i 42 de les normes urbanístiques  
Els articles modificats es refereixen respectivament a l'ocupació de parcel·la, i a la situació de l'edificació en aquesta. L'ocupació màxima prevista en les NS és del 70 % i s'incrementa al 90 % en la proposta. Respecte de la situació de l'edificació dins de la parcel·la, en la regulació vigent s'estableix una separació mínima a llindes de 5m, destinada a zones enjardinades i aparcaments privats (una plaça de 2,20x4,50 per cada 100 m² de superfície construïda). La nova regulació permet que l'edificació s'alinee a façana i llindes. Es manté l'exigència d'una plaça d'aparcament per cada 100 m² de superfície construïda, eliminant l'especificació de les dimensions.  
Els articles modificats regulen el sòl industrial per al conjunt del sòl urbà. En el casc hi ha més parcel·les d'ús industrial, fora dels àmbits de les UE modificades. L'abast de la nova regulació, per tant, va més enllà de la UE -2, UE-6 i UE-5, encara que en la documentació no es menciona.  
  
  
4.3. Alternatives  
Les alternatives presentades (contingudes en annex - febrer 2015) es refereixen únicament a la modificació puntual núm. 2.  
- Alternativa 0. Correspon al planejament vigent. Segons s'indica en la documentació consisteix en «...mantindre la delimitació de la UE-4, sense delimitar la nova UE-5, sense modificar l'ordenació detallada, i sense modificar els usos autoritzats per les NS». En descriure aquesta alternativa no es fa referència a la resta de canvis proposats en la modificació núm. 2. Es considera com a alternativa 0 mantindre el planejament vigent en relació amb tots ells, inclosos els relatius a la UE-2 i a l'articulat. No obstant cal assenyalar que segons la cartografia actual les superfícies dels distints àmbits a desenvolupar seran majors.  
  
En el pla corresponent a aquesta alternativa es reflecteixen les edificacions que van quedar en situació de fora d'ordenació en les NS, per estar en sòl amb destinació viària.  
- Alternativa 1. Es descriu en l'annex com «...delimitació d'una nova unitat d'execució, la núm. 5 que incorpora l'àrea discontínua (sud) de la unitat d'execució núm. 4, modificant sensiblement l'ordenació detallada en aquesta, amb major incidència en l'àmbit viari, i amb modificació d'ús d'una de les parcel·les resultants que passa a ser d'ús residencial a ús industrial». Es fa referència també a «la rectificació dels xamfrans» per a una millor maniobrabilitat dels vehicles de càrrega i descàrrega «en el seu accés i eixida a l'activitat».  
  
Encara que no s'especifique, es considera que aquesta alternativa inclou la resta de modificacions contingudes en la proposta única del document aprovat inicialment per l'Ajuntament com a modificació puntual núm. 2, exposat al públic en juliol de 2014 (DOCV de 23.07.2014).  
- Alternativa 2. La descripció d'aquesta alternativa coincideix pràcticament amb la de l'alternativa 1, excepte el relatiu a l'ús de l'illa exempta resultant de la nova ordenació, per a la qual s'indica «[...]sense modificació de l'ús de la parcel·la residencial».  
  
4.4. Afecció a altres instruments. Possibles efectes i mesures correctores  
En l'annex - febrer 2015 s'assenyala la no afecció a instruments de planificació territorial o sectorial, ni a l'Estratègia Territorial de la Comunitat Valenciana.  
En el document s'apunten de manera molt general possibles afeccions i efectes sobre el medi ambient en relació amb el clima, l'aire i la qualitat de vida, que es consideren temporals, perquè se centren en la fase de construcció, i es proposa per a resoldre'ls: reg de les zones de treball i materials, el compliment de la legislació, utilització de vehicles insonoritzats, aïllaments adequats en les edificacions, limitació de la velocitat, elements de protecció personal en fase de construcció, utilitzar accessos que generen el menor impacte possible per a evitar molèsties en zones residencials consolidades contigües i el control de la contaminació atmosfèrica (sense especificar com).  
  
Es conclou en l'annex que no es preveuen efectes significatius en el medi ambient ni en el territori per això no es considera necessari descriure mesures preventives, correctores o compensatòries.  
  
5. Consultes realitzades  
Per part de la direcció general competent en matèria d'avaluació ambiental, d'acord amb l'article 51.1 de la LOTUP, la documentació aportada s'ha sotmés a consulta, en la seua condició d'administracions públiques afectades, a:  
  
Consulta Informe Administració consultada  
09/03/15 25.09.2015 CITMA. Subdirecció d'Ordenació, Planificació i ATE.  
Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge  
09/03/15 21.04.2015 CITMA. Subdirecció General de Medi Natural  
Servei de Vida Silvestre  
Servei Territorial de Medi Ambient (Vies Pecuàries)  
09/03/15 € CITMA. Subdirecció General de Qualitat Ambiental  
Servei de Protecció i Control Integrat de la Contaminació  
09/03/15 € CITMA. Subdirecció General de Planificació Logística i Seguretat.  
09/03/15 02.04.2015 Conselleria d'Educació, Cultura i Esport. Servei Territorial de Cultura i Esport  
09/03/15 27.04.2015 Conselleria de Sanitat. DG de Salut Pública  
09/03/15 24.04.2015 Confederació Hidrogràfica del Xúquer (CHJ).  
09/03/15  
25/03/15 24.03.2015  
18.09.2015 Ministeri de Foment. Direcció General de Carreteres. Demarcació de carreteres de la CV  
09/03/15 27.03.2015 Ajuntament de Llanera de Ranes  
23/10/15 03.02.2015 Direcció Territorial d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori  
Servei Territorial d'Urbanisme  
3/12/15 04/01/16 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori. Subdirecció General d'Ordenació del Territori i Paisatge  
Servei d'Ordenació del Territori  
  
  
Nota: els informes emesos es publicaran, en la pàgina web www.cma.gva.es/eae junt amb l'Informe d'Avaluació Ambiental i Territorial Estratègic.  
  
  
D'altra banda, el Servei Territorial d'Urbanisme trasllada diversos informes en relació amb sengles modificacions:   
  
 16.02.2015 Conselleria d'Educació, Cultura i Esport. Secretaria Autonòmica d'Educació i Formació. Servei d'Infraestructures (matèria educativa)  
 21.09.2015 Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural. Direcció Territorial de València. (En relació amb la modificació núm. 3)  
  
  
6. Identificació i valoració dels possibles efectes sobre el medi ambient  
D'acord amb el que estipula l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental i territorial determinarà, tenint en consideració els criteris de l'annex VIII, el sotmetiment al procediment d'avaluació ambiental i territorial ordinari o simplificat, en funció de l'existència d'efectes significatius sobre el medi ambient, amb consulta prèvia a les administracions públiques afectades a què es refereixen els articles 48.d i 51.1 de la LOTUP.  
- Biodiversitat. Hàbitats.  
El Servei de Vida Silvestre informa el 21 d'abril de 2015 que les modificacions proposades no causaran afeccions negatives a hàbitats ni espècies catalogades.  
- Vies pecuàries  
Segons les NS el traçat de l'Assagador de Llanera arriba a la zona reordenada (UE-5) pel camí de Cuas. En la cartografia temàtica de l'antiga COPUT aquest es prolonga fins a la indústria existent, amb un ample legal de 3 a 5 m.  
Segons la Llei 3/1995, de 23 de març, de vies pecuàries (estatal) aquestes són béns de domini públic de les comunitats autònomes, la continuïtat de les quals ha d'estar garantida i els amples legals de la qual s'han de respectar. Estan subjectes també a la Llei 3/2014, d'11 de juliol, de la Generalitat, de Vies Pecuàries de la Comunitat Valenciana, de la regulació de la qual cal assenyalar:  
1. L'instrument de planejament de la nova ordenació urbanística o territorial haurà d'assegurar el manteniment de la integritat superficial, la idoneïtat dels itineraris i la continuïtat dels traçats. També hauran de preservar-se el trànsit ramader i els altres usos compatibles i complementaris.  
2. En sòl urbà i urbanitzable, si el nou planejament no altera el traçat d'una via pecuària ni afecta l'ús compatible o complementari en aquesta, s'integrarà com a passeig o albereda, i la seua adequació, conservació i manteniment correspondrà a l'ajuntament. Aquesta gestió es determinarà de conformitat amb els instruments establits legalment, que asseguren una adequada coordinació de l'acció administrativa sobre vies pecuàries. La modificació del traçat requereix un informe favorable de la conselleria competent en matèria de vies pecuàries (Servei d'Ordenació i Gestió Forestal), preceptiu i vinculant, per a l'aprovació de l'instrument d'ordenació urbanística o territorial.  
  
A més, tal com estableix l'ETCV i la LOTUP, les vies pecuàries formen part de la infraestructura verda, i aquesta ha de definir-se i caracteritzar-se amb caràcter previ a l'ordenació d'usos i activitats en el territori i afavorir la continuïtat territorial i visual dels espais oberts.  
- Infraestructura Verda i Paisatge  
La definició de la Infraestructura Verda (Sistema d'Espais Oberts) ha de ser prèvia al disseny d'altres actuacions en el territori, i quedar inclosa en l'ordenació estructural del pla. La seua delimitació, d'acord amb els criteris establits en l'ETCV i LOTUP s'adaptarà a l'escala municipal incloent-hi, entre altres elements, zones verdes i espais públics rellevants i els viaris de connexió entre ells, les vies pecuàries...  
  
De conformitat amb el que estableix la LOTUP (art 6), el paisatge s'integrarà en les polítiques sectorials que hi incidisquen i, en concret, en la planificació territorial i urbanística, actuant com a criteri condicionant en la implantació d'usos, activitats i infraestructures, la gestió i conservació d'espais naturals i la conservació i posada en valor d'espais culturals.  
Respecte de la modificació núm. 3, en informe de 25 de setembre de 2015, el Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge assenyala que no es produiran efectes significatius, sempre que en l'ampliació es mantinguen les característiques tipològiques i estètiques del cementeri actual.  
Respecte de la modificació núm. 2, en l'informe mencionat s'indica que en la documentació presentada no s'han considerat les valoracions i determinacions contingudes en el Catàleg de Paisatge i Sistema d'Espais Oberts (o Infraestructura Verda) que modificaven/complementaven l'estudi de paisatge del PG i s'assenyala l'existència de diversos recursos paisatgístics existents en l'accés al nucli (àmbit UE-6), l'alt valor paisatgístic de l'assecador de tabac (al costat de la UE-5), la configuració d'aquest àmbit com a vora urbana cap a la A-7 i la seua connexió amb la Infraestructura Verda del municipi a través de la via pecuària Assagador de Llanera.  
En l'informe s'assenyala la necessitat de:  
- En relació amb l'àmbit de la UE-6, arreplegar en la fitxa de gestió la preservació i posada en valor dels recursos paisatgístics existents en l'accés al nucli com a condicionants per al seu desenvolupament  
- En relació amb la nova UE-5, incloure en la fitxa de gestió d'aquesta UE de mesures d'integració paisatgística o condicionants per al desenvolupament i urbanització de l'àmbit, que permeten millorar la seua qualitat urbana (en especial vora sud i est) i garantir la continuïtat de la Infraestructura Verda del municipi.  
- Vulnerabilitat d'aqüífers / afectació d'aigües subterrànies  
El nucli urbà i el seu entorn té, segons la cartografia temàtica de l'antiga COPUT, vulnerabilitat d'aqüífers mitja o baixa.  
En les NS, apartat hidrologia, s'indica que Rotglà i Corberà pertany a una unitat constituïda per materials sedimentaris, de caràcter permeable, assentats sobre formacions impermeables que constitueix una cubeta permeable saturada pràcticament fins la superfície hi ha molts pous en el terme municipal, i remarca la importància del tractament i depuració d'aigües residuals, pel seu perill potencial de contaminació.  
  
El 27 d'abril de 2015 la Secció de Sanitat Ambiental (Direcció General de Salut Pública)assenyala, respecte dels àmbits que es desenvolupen, la necessitat de garantir que no es produïsca cap afectació en les aigües de consum humà per possible contaminació difusa.  
  
Les NS estableixen en el seu articulat que tot edifici haurà de disposar, entre altres, de xarxes d'evacuació de aigües residuals i pluvials i que s'adoptaran les mesures oportunes per a evitar la contaminació del subsòl, de l'aigua i de l'ambient atmosfèric. La regulació es remet al que disposa la legislació sectorial vigent del moment de la seua aprovació.  
De la DIA emesa en relació amb el PG s'extrau que les aigües residuals aboquen a un col·lector existent canalitzat fins a l'EDAR emplaçada a l'est del nucli urbà, al costat del barranc del Brull.  
En les fitxes de gestió corresponents a la UE-2, UE-6 i UE-5 es preveu com a condicions de desenvolupament: l'evacuació d'aigües per mitjà de xarxa separativa i la connexió amb els serveis i xarxes d'infraestructures existents, si compten amb capacitat suficient, o l'execució de les infraestructures necessàries en cas contrari.  
Cal indicar que l'EPSAR, per a admetre nous cabals, estableix condicionants que hauran de ser tinguts en compte en el desenvolupament de nous sòls. Es refereixen a la comprovació de la suficiència de la xarxa existent, l'execució de les obres de connexió i elements que permeten la desconnexió i (en zones industrials) la mesura en continu, al compliment dels límits d'abocament establits en l'ordenança d'abocaments de l'entitat, etc. En relació amb les aigües pluvials, el seu abocament a llit públic requereix autorització prèvia de l'organisme de conca.  
  
D'altra banda, el Decret 39/2005, de 25 de febrer, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament pel qual es regulen les pràctiques de policia sanitària mortuòria en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, modificat pel Decret 195/2009, de 30 d'octubre, del Consell, estableix per a la implantació o ampliació de cementeris que la idoneïtat del terreny ha de ser comprovada per mitjà de l'oportú estudi hidrogeològic que conclourà sobre el risc potencial d'afectació d'aigües subterrànies.  
- Qualitat de l'aire / contaminació acústica  
La implantació d'activitats requereix establir una sèrie d'usos permesos i compatibles, atenent la proximitat entre usos industrials i residencials, en què es tinga en compte la legislació aplicable quant a la qualitat de l'aire i protecció de l'atmosfera.  
Els àmbits afectats per la modificació núm. 2 es troben pròxims o contigus a distintes vies de comunicació: A-35 (A-7), CV-590 i, en especial, a l'antiga N-340 i a la CV- 566 (CV-5661) que travessen el nucli urbà. En l'estudi acústic presentat s'assenyalen aquestes vies com a principal font de soroll, es remeten als mesuraments efectuats per a elaborar l'estudi del PG, i es conclou que es compleix la legislació vigent.  
  
En l'estudi presentat no es caracteritza la situació corresponent al desenvolupament de la modificació, que, en relació amb la proposta del pla general, comporta major presència d'activitats industrials i major trànsit pesat en vies urbanes i no es diferencien mesuraments en període diürn i nocturn.  
- Risc d'inundació  
El Pla d'Acció Territorial sobre Prevenció del Risc d'Inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), aprovat per Decret 201/2015, de 29 d'octubre, del Consell, estableix que en sòl urbà afectat per risc d'inundació s'hauran d'imposar, quan pertoque, condicions per a l'adequació de l'edificació i infraestructures.  
  
El 4 de gener de 2016 el Servei d'Ordenació del Territori informa que, tenint en compte les cartografies d'inundabilitat aplicables en virtut de l'article 10 de la normativa del PATRICOVA, l'actuació proposada no està a afectada per risc d'inundació.  
- Afecció al domini públic hidràulic  
En l'informe de 24 d'abril de 2015, de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer s'assenyala que l'àmbit de la UE-2 està parcialment en zona de policia de llit públic (Barranc del Brull), el que requereix justificar que l'actuació no suposa incidència en el règim de corrents.  
  
- Disponibilitat de recursos hídrics  
En la documentació s'indica que amb la modificació no s'incrementa la demanda de recursos hídrics. No obstant això, en els àmbits objecte de modificació hi ha sòls encara sense desenvolupar i les superfícies de la UE-2 i de la UE-6 són majors que les previstes en les NS considerant cartografia més actual de l'ordre d'un 12 %). Per a la UE-4 (àmbit nord) destinada a ús residencial, i no documentada en la proposta de modificació, s'estima un increment superficial del 30 % considerant els mesuraments amb el visor de la conselleria.  
La falta d'acreditació de la suficiència i disponibilitat dels recursos hídrics està entre els motius en què es fonamenta la sentència que declara nul el pla general de 2008, la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en el seu informe de 24 d'abril de 2015 assenyala que haurà d'acreditar-se la disponibilitat de recursos hídrics.  
- Infraestructures lineals  
La A-35 (A-7) discorre pel nord-oest del cementeri existent i aquest queda dins de les zones de protecció previstes per la legislació estatal en matèria de carreteres. La modificació puntual núm. 3 disposa la zona d'ampliació del cementeri i la de reserva de 25 m contigües pel sud-est a aquest, encara que en menor grau, queden també subjectes a les limitacions previstes en aquesta legislació sectorial.  
La Demarcació de Carreteres de l'Estat a la Comunitat Valenciana, en el seu informe de 18 de juny de 2015, no assenyala inviabilitat en relació amb la modificació núm. 3, però emet un informe favorable condicionat, assenyalant la legislació a considerar.  
En relació amb la UE-6 en l'informe estatal s'assenyala que resulta afectada per la línia límit d'edificació del ramal d'enllaç entre A-7 i CV-590. També adverteix que no s'autoritzaran nous accessos a la Xarxa de Carreteres de l'Estat.  
L'antiga carretera de Madrid a València (N-340) és l'accés principal al nucli urbà, el travessa de nord a sud i el connecta amb Llanera de Ranes pel sud. Aquesta via enllaça amb la A-7 i amb la CV-590 (via transversal, cap a Anna i Sellent) al nord del nucli urbà i amb la CV-5661 que arranca en ple casc, en les proximitats de la UE-5, cap a la Granja de la Costera (a l'est).  
En l'estudi de trànsit presentat es fa referència a l'existència de problemes derivats de l'accés de vehicles articulats a l'àmbit de la UE-5 des de l'antiga N-340. Es proposa la delimitació i reordenació d'usos en la mencionada UE per a solucionar-los però no es detallen els problemes ni s'inclou en l'estudi la N-340.  
Considerant que, a priori, no hi ha vies alternatives per a l'accés de vehicles articulats a la zona a part de l'antiga N-340, i que s'al·ludeix a problemes precisament en aquesta, l'estudi hauria d'ampliar-se considerant el trànsit en la N-340, concretant i justificant com l'alternativa proposada resol aquesta situació.  
D'altra banda, el 31 de juliol de 2015 la Subdirecció General de Planificació Logística i Seguretat emet informe favorable la modificació núm. 2, encara que assenyala, atenent les dimensions de la UE-5 (9.684,79 m²), la conveniència de donar una bona solució per a la connexió de vianants-ciclista i una participació adequada de transport públic en relació amb el conjunt de modes motoritzats per a accedir a l'àmbit.  
- Capacitat agrícola del sòl  
Bona part del terme municipal i en concret els àmbits afectats per les modificacions tenen capacitat d'ús agrícola elevada segons la cartografia temàtica.  
L'informe de 21 de setembre de 2015, de la Direcció Territorial de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural informa amb caràcter favorable sobre la modificació puntual núm. 3.  
- Policia sanitària i mortuòria  
La Direcció General de Salut Pública assenyala en el seu informe de 27 d'abril de 2015, respecte de l'ampliació del cementeri, l'obligació que s'informe de la Secció de Sanitat Ambiental sobre qualsevol canvi o nova activitat vinculada a aquest que es produïsca.  
  
- Patrimoni cultural  
En la documentació es justifica la no redacció de l'apartat relatiu a la protecció del patrimoni cultural al·ludint que la modificació no afecta elements protegits per les NS. L'informe de 2 d'abril remés pel Servei Territorial de Cultura i Esport assenyala que les NS (redactades abans de la Llei de Patrimoni Cultural) no són document vàlid a aquests efectes, en no estar adaptades a les disposicions de la llei mencionada i assenyala la necessitat que en la modificació es documenten els béns amb valors patrimonials recognoscibles i els entorns de protecció que puguen veure's afectats i que es justifique que la proposta no afectarà negativament el patrimoni cultural valencià.  
  
- Reserva educativa  
El 16 de febrer de 2015 el Servei d'Infraestructures emet informe favorable sobre la modificació núm. 2 en matèria de planificació educativa, considerant el nombre d'habitatges previstos en la documentació en desplegament de la UE-2, i sobre la base que es desconeix el nombre de població escolar que el desenvolupament complet de les NS comportarà.  
Cal assenyalar que el desenvolupament de la UE-4 (àmbit nord) que no ha sigut documentat també comporta l'execució de nous habitatges a considerar per al còmput de la població escolar.  
- Aspectes urbanístics  
Atenent l'art 12.4 de la vigent LOTUP «els nous espais públics o la seua reforma han de configurar la imatge urbana com el resultat d'un projecte unitari, coherent i articulat per la infraestructura verda i la xarxa d'espais dotacionals. En cap cas els espais públics poden conformar-se com a mer resultat residual i inconnex de les implantacions privades».  
En l'annex IV de la LOTUP, en relació amb els estàndards funcionals i de qualitat de les dotacions públiques, s'assenyala «Els espais públics que configuren la imatge urbana, [...] han de ser el resultat d'un projecte unitari que obeïsca a criteris de coherència urbanística, [?.]En cap cas, aquests espais públics podran ser l'espai residual sobrant del disseny i configuració de l'edificació privada, sinó que aquesta última estarà subordinada al disseny i forma urbana, definida com un projecte previ i unitari, dels espais públics»  
En informe del 3 de febrer de 2016, el Servei Territorial d'Urbanisme assenyala la necessitat de justificar el compliment de l'article 94.6 de la LUV, relatiu a modificacions de planejament que legalitzen actuacions urbanístiques irregulars en relació amb ambdues modificacions.  
  
En relació amb la modificació núm. 2, assenyala també la necessitat d'incorporar amb caràcter normatiu criteris que afavorisquen la millora de la qualitat de l'ambient urbà, l'adequada implantació de les distintes activitats industrials, fomentant la seua integració, i la qualitat de l'ordenació urbanística i de l'arquitectura o jardineria que la materialitze.  
  
També s'indiquen altres aspectes urbanístics a documentar i/o justificar relatius a la classificació com a sòl urbà, la delimitació d'àrees de repartiment, la delimitació de les unitats d'execució, l'aclariment d'usos, el manteniment de l'equilibri de les dotacions públiques, la reserva mínima de places d'aparcament, l'aclariment de l'ordenació de la UE-4, així com certes consideracions que cal tindre en compte en relació amb alguns d'ells, i apunta algun error detectat que cal corregir.  
  
En relació amb la modificació núm. 3 s'assenyalen també aspectes que s'han de tindre en compte, adequar i/o justificar en relació amb la protecció de carreteres, la nomenclatura de les reserves dotacionals i la seua no consideració com a zona verda en el còmput per al compliment d'estàndards, el compliment del decret sobre policia mortuòria sanitària, les condicions funcionals d'accessibilitat al medi urbà i de mobilitat accessible no motoritzada i la possible afectació als valors patrimonials reconeguts.  
  
7. Anàlisi i valoració de les modificacions presentades   
Es tramiten les modificacions puntuals núm. 2 i núm. 3 d'acord amb la LOTUP, atés que la documentació aprovada provisionalment i sotmesa a informació pública abans de l'entrada en vigor de la nova legislació urbanística no contenia document ambiental.  
7.1. Modificació puntual 3.  
L'ampliació es proposa contigua al cementeri existent. No es presenta estudi d'alternatives en relació amb la modificació 3, ni estudi hidrogeològic.  
Els informes rebuts (carreteres de l'estat, agricultura, biodiversitat, patrimoni cultural, paisatge), no assenyalen inviabilitat i els sòls d'aquesta zona estan formats per calcàries i margues segons la cartografia temàtica, sense que s'aprecien en el terme altres composicions substancialment diferents que els facen especialment apropiats.  
La zona ha sigut objecte d'algunes actuacions en relació amb l'ampliació, ja que correspon als terrenys que el pla general anul·lat va qualificar per a aquest fi. Els motius d'anul·lació del pla no guarden relació amb la qualificació d'ampliació del cementeri i la zona verda que rodeja l'ampliació de 25 m, permet complir l'exigència del Decret 39/2005 de disposar un perímetre de protecció lliure de construccions.  
  
Per tot això, des del punt de vista ambiental no hi ha objeccions a la localització proposada, sense perjudici que hagen de quedar previstes i/o justificades en la modificació les qüestions assenyalades en els distints informes sectorials, i en particular, el compliment de les condicions funcionals d'accessibilitat al medi urbà i de mobilitat accessible no motoritzada en el nou sòl dotacional i la no afectació a valors patrimonials.  
No obstant això, la idoneïtat del terreny triat es comprovarà, tal com estableix l'art 43 del Decret 39/2005, per mitjà del corresponent estudi hidrogeològic que definirà la composició del subsòl de la zona situada en l'entorn de l'emplaçament del cementeri, i que contindrà, en funció d'aquest, les oportunes mesures correctores per a garantir la no afectació de les aigües subterrànies.  
En relació amb el desenvolupament de l'ampliació, hauran de mantindre's les característiques tipològiques i estètiques del cementeri actual i haurà d'informar la Secció de Sanitat Ambiental del Servei de Salut Pública sobre qualsevol canvi o nova activitat vinculada al cementeri que es produïsca.  
7.2. Modificació puntual 2  
7.2.1. Modificació de l'articulat.  
Es proposa com a única alternativa la modificació de l'articulat proposant una major ocupació (90 %) i eliminant la separació a llindes. S'assenyala en la documentació que la major ocupació proposada no comportarà increment de la construcció (i en conseqüència de consums) atés que es pretén adaptar-la a «la realitat de les edificacions industrials existents en sòl urbà industrial».  
Respecte d'això, cal assenyalar que l'abast de la regulació excedeix de les unitats d'execució delimitades i afecta altres zones de sòl industrial en nucli urbà, a les quals no es fa referència en la documentació. A priori, l'increment de construcció derivat de la nova regulació en aquests àmbits no pareix significatiu; aquest aspecte haurà de quedar documentat i justificat.  
D'altra banda, amb la nova regulació s'elimina la separació a llindes i enjardinament en parcel·la, que afavoreix la integració d'usos industrials en zones residencials, per la qual cosa hauran de preveure's mesures que milloren la qualitat urbana dels espais que resulten afectats, tal com assenyalen els informes del S. d'Infraestructura Verda i Paisatge i del S.T. d'Urbanisme.  
7.2.2. Subdivisió de les unitats d'execució i aspectes relacionats amb la gestió del sòl pendent de consolidació.  
Es proposa una única alternativa en relació amb aquests aspectes.  
Respecte de la divisió de les unitats d'execució en àmbits menors per a facilitar la gestió, atés que confronten amb sòl urbà consolidat i considerant el contingut de les fitxes, es considera que no es produiran afeccions ambientals significatives sempre que l'execució de les xarxes i connexions, segons els àmbits proposats, no produïsca minva en la qualitat dels serveis o xarxes d'infraestructures.  
  
Quant al sòl pendent de desenvolupament, atenent els valors especificats en la documentació i les estimacions fetes per als no aportats, les superfícies previstes en el planejament vigent es veuen incrementades amb la utilització de nova cartografia, variació que afecta, independentment de l'alternativa seleccionada, totes les UE.  
  
No s'aporten dades corresponents a la UE4 (àmbit nord), considerant les majors superfícies resultants de la nova informació gràfica (superfície, nombre d'habitatges a desenvolupar, condicions de desenvolupament i gestió d'acord amb la legislació sectorial vigent, fitxa de gestió, si és el cas,...). hauran de preveure's els increments, a fi de calcular les necessitats hídriques, volum d'abocaments a depurar, etc.  
  
En les fitxes de planejament i gestió de UE-5, UE-2 i UE-6 s'estableix com a condició de desenvolupament «Tots els serveis i xarxes d'infraestructures es connectaran a les existents, si hi ha capacitat per a ells, si no, s'executaran les infraestructures necessàries. S'evacuaran les aigües en xarxa separativa.»  
En el cas que el desenvolupament dels àmbits requerisca efectuar abocament a llit públic haurà de preveure's l'obtenció de la corresponent autorització d'abocament a domini públic per part de l'organisme de conca.  
En la documentació relativa al pla general s'assenyala la localització al nord-est del casc de l'estació depuradora que dóna servei a Rotglà i Corberà i altres municipis de l'entorn.  
L'EPSAR, haurà d'informar sobre la capacitat del sistema de tractament per a assumir l'aigua residual generada pels nous desenvolupaments així com de les condicions per a això, (comprovacions a realitzar, elements a executar en la xarxa per al control i possible desconnexió de l'abocament). Aspectes que hauran de ser considerats en el desenvolupament dels àmbits.  
D'altra banda, la Confederació Hidrogràfica del Xúquer ha assenyalat la necessitat d'acreditar la disponibilitat de recursos hídrics i, respecte de la UE-2 (parcialment en zona de policia de llit públic), de justificar la no afecció al règim de corrents com a aspectes necessaris per a obtindre l'informe relatiu a la Llei d'Aigües (art 25.4) prèviament a l'aprovació de la modificació.  
En relació amb la UE-6 hauran de considerar-se les afeccions assenyalades en matèria de carreteres de titularitat estatal i obtindre l'informe corresponent.  
7.2.3. Redelimitació de la UE-5, reordenació proposta i estudis complementaris.  
L'esborrany de la modificació núm. 2, que correspon al document inicialment aprovat (alternativa 1)s'acompanya, de tres annexos: estudi de trànsit i mobilitat, estudi d'integració paisatgística i estudi acústic.  
  
El document ambiental descriu succintament l'alternativa 0 (corresponent al pla vigent) i les alternatives 1 i 2 relatives a la reordenació de l'àmbit de la UE-5. No s'aporten estudis complementaris corresponents a alternativa 2. Aquesta nova alternativa es diferencia únicament respecte de la inicial per l'ús assignat a l'illa exempta resultant de la nova ordenació proposada, per la qual cosa cal una anàlisi conjunta, matisant la incidència del diferent ús proposat (industrial o residencial respectivament).  
En l'estudi acústic s'indica que les dades que afecten la UE-2, UE-5 i UE-6 s'extrauen de l'estudi acústic que acompanya el pla general anul·lat, assenyalant que els motius de l'anul·lació no invaliden els mesuraments de pressió sonora que es van fer. No s'especifica si la situació actual és substancialment igual a la corresponent al moment d'elaboració d'aquell estudi (2008) ni es distingeixen valors per a període nocturn i diürn.  
Basant-se en l'estudi del pla anul·lat, es consideren com a principals fonts de soroll les vies de comunicació: A-35 (enteneu A-7), CV-590, i en especial les que travessen el nucli urbà, antiga N-340 (carretera de Madrid) i CV-566. Amb el desenvolupament de les actuacions cal esperar que el trànsit s'incremente, amb especial incidència en les vies que travessen el casc.  
Sense entrar a valorar si els procediments de mesura i mètodes de modelització s'ajusten al que estableix la legislació, ni si la situació actual és substancialment igual a la corresponent al moment d'elaboració de l'estudi del PG (2008) que haurà de justificar-se, cal assenyalar que en l'estudi no es caracteritza la situació posterior a l'ordenació prevista (segons annex IV Decret 104/2006), el seu desenvolupament és diferent del que resultaria del desenvolupament del pla general, ja que en aquest s'eliminaven les activitats del nucli i es disposava una nova ronda perimetral.  
L'estudi acústic de la modificació 2 ha de preveure el resultat del desenvolupament urbà que proposa, amb l'increment del trànsit (residencial i industrial) que comporta i el consegüent increment d'emissions sonores, comprovar si són admissibles els nivells sonors en relació amb els usos proposats (en període diürn i nocturn) i establir, si és el cas, les mesures correctores adequades.  
En relació amb el trànsit previst i les emissions que comportarà en l'àmbit de la UE-5 es considera més oportú que l'ús d'una possible illa exempta que l'articule siga industrial (alternativa 1) i no residencial (alternativa 2).  
Aquesta valoració també es desprén de considerar que la proposta pretén concentrar el trànsit pesat vinculat a l'activitat industrial en el viari a desenvolupar en la UE-5 i eliminar-lo del carrer Coroneta (àmbit nord de la UE-4, d'ús residencial). No obstant això, no s'ha d'obviar que hi ha també usos residencials contigus a la UE-5.  
L'estudi de trànsit i mobilitat, fa referència únicament a l'àmbit de la UE-5 i correspon a l'alternativa 1. Se centra principalment en el trànsit rodat, considerant especialment les necessitats viàries del trànsit pesat utilitzat per a transportar la mercaderia de les activitats existents. La càrrega i descàrrega d'aquestes es quantifica en 15 vehicles articulats diaris, als quals caldria afegir (per a l'alternativa 1) els corresponents a la nova activitat (treballadors, clients i càrrega/descàrrega) i resta d'usuaris actuals del camí Cuas (4 habitatges, un magatzem i hortes contigus), que s'estimen en 135 vehicles diaris.  
  
L'estudi de trànsit es planteja per a fonamentar la reordenació viària de la UE-5. No obstant això, es considera que la proposta (inclús la delimitació) s'ha ajustat als límits de l'activitat industrial o de propietat de les parcel·les, i ha de quedar prou justificada aquesta elecció.  
  
El Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge ha assenyalat la necessitat d'establir mesures d'integració paisatgística i condicions de desenvolupament i urbanització que permeten millorar la qualitat urbana de l'àmbit de la UE-5 i garantir la continuïtat de la infraestructura verda.  
El Servei de Planificació indica la conveniència de donar una bona solució per a una connexió de vianants-ciclista i una participació adequada del transport públic en la UE-5 atenent la superfície de l'àmbit (9.684,79 m²).  
En relació amb alternatives 1 i 2 s'aprecia que els xamfrans proposats per a la parcel·la d'equipament en la seua façana al camí Cuas facilitaran la visibilitat i el trànsit. També s'aprecia l'interés per eliminar el trànsit pesat del carrer Coroneta, més estret que el carrer Cuas, considerant que el desenvolupament de la UE-4 incidirà en el sòl disponible per a maniobrar, i que l'ús d'aquest àmbit és residencial.  
No obstant això, no es percep com es resol «la possibilitat d'accés de vehicles a l'activitat (que) s'efectua a través de la carretera de Madrid» assenyalada en l'estudi d'alternatives com un problema, indicant que si es mantenen les NS no es resoldria. La redacció no deixa clar si es refereix a un accés directe a naus des de la carretera. Aquesta qüestió hauria de ser aclarida, ja que d'una banda, la proposta viària de les NS permet accedir a les naus que donen a la carretera per la part posterior, i d'un altre, amb la nova proposta, el trànsit de vehicles per la carretera tampoc desapareix. A més, el carrer Cuas no és excessivament ample, ha d'assumir entrada i eixida de vehicles articulats en un tram pròxim a un altre enllaç viari (CV-566), és contigu a un edifici rellevant i ha de garantir la continuïtat de la infraestructura verda, usos pecuaris, de vianants...  
La solució que es propose haurà de comptar amb els informes favorables de les distintes administracions sectorials (patrimoni cultural, vies pecuàries, urbanisme, mobilitat, acústica, paisatge...) en relació amb les afeccions derivades de les seues competències respectives.  
7.2.4. Valoració de l'increment de sòl d'ús industrial en nucli urbà  
  
L'ús industrial en nucli urbà queda tancat en les NU (art. 8) als «terrenys dedicats a magatzems o instal·lacions de caràcter industrial». És a dir els que tenien aquests usos ja implantats. Les parcel·les corresponents es van delimitar gràficament en plans.  
Les NS van procurar la mínima afecció a les activitats existents en el moment de la seua redacció i es van marcar com a objectiu «respectar al màxim les alineacions existents, efectuant només les operacions de cirurgia imprescindibles, a fi de no deixar molts edificis fora d'ordenació». De fet, en la documentació corresponent a l'alternativa 0 són mínimes les superfícies en situació de fora d'ordenació (construccions que no van poder ser assumides) en la UE-5 i zona contigua.  
  
A més «per als usos que no siguen compatibles amb el que estableix» les NU preveuen: «podran mantindre's sempre que no es produïsquen interferències greus amb els altres usos de la zona o contigus, mentres no es realitzen obres de reestructuració general de l'edifici o es produïsca el seu derrocament,...»  
D'això es desprén que la intenció de les NS comprén el manteniment de les activitats però no la seua consolidació fora dels àmbits expressament delimitats. El model territorial previst en aquestes disposa sòl urbanitzable o apte per a urbanitzar destinat a ús industrial i terciari independent d'este.  
El pla anul·lat també optava per separar usos industrials i residencials, diferenciant localitzacions i inserint elements «matalàs». Aquest plantejament queda arreplegat en la DIA: «Mantindre en el model territorial dos àrees clarament diferenciades d'usos industrial i residencial que caracteritzen el municipi de Rotglà i Corberà. Es proposa una zona de separació entre aquests usos per mitjà d'una zona d'equipaments i zones verdes per a millorar la qualitat de vida dels habitants».  
  
En el pla s'eliminen del casc pràcticament tots els usos industrials. La part oest (zona UE-5) es completa amb ús residencial i al nord l'ús industrial se separa del residencial per mitjà de zones verdes (zona UE-2 i UE-6).  
En les al·legacions aportades en relació amb la informació pública de la primera documentació aprovada, es recorda «amb independència de la valoració que es puga realitzar del fet de mantindre una activitat industrial dins del nucli urbà de la població, amb el risc que això comporta per als ciutadans, va contra el sentit comú ampliar la seua àrea d'influència en detriment dels habitatges adjacents».  
  
7.2.5. Valoració dels objectius perseguits  
En relació amb els objectius plantejats per l'Ajuntament, es considera que facilitar el desenvolupament del sòl urbà i possibilitar la continuïtat de les indústries existents encaixa amb els objectius del planejament vigent les NU dels quals dediquen a això l'article 70 (situació transitòria) i el capítol VI (edificis i instal·lacions fora d'ordenació). En relació amb la consolidació d'instal·lacions industrials en sòl, a priori, destinat a configurar la xarxa d'espais públics, cal indicar el que assenyala l'informe del Servei Territorial d'Urbanisme en relació amb les modificacions de planejament que comporten legalitzacions.  
  
En relació amb la disminució de l'edificació residencial i amb això el nombre d'habitants potencials que s'assenyala per a avalar la conveniència del canvi d'ús (alternativa 1), cal assenyalar que sent la tipologia prevista en les NS unifamiliar aïllada la disminució d'habitants no és rellevant. En el cas que l'Ajuntament considere excessiu el sòl residencial del municipi (vistos els increments que la nova cartografia comporta), hi ha altres opcions com la desclassificació.  
  
  
8. Consideracions jurídiques, ambientals i territorials  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE del Parlament Europeu i del Consell de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta directiva s'incorpora al dret intern espanyol mitjançant la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'Avaluació Ambiental, i al dret autonòmic mitjançant la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
El Reial Decret Legislatiu 7/2015, de 30 d'octubre, pel qual s'aprova el Text Refós de la Llei de Sòl i Rehabilitació Urbana, estableix en l'article 22 que els instruments d'ordenació territorial i urbanística estan sotmesos a avaluació ambiental de conformitat amb el que preveu la legislació d'avaluació ambiental.  
  
9. Proposta d'acord  
Segons estableix l'article 51 de la LOTUP, per considerar, d'acord amb els criteris de l'annex VIII d'aquesta llei, que les modificacions avaluades, amb les consideracions finals efectuades, no influeixen en altres plans o programes; no tenen incidència significativa en el model territorial vigent en el municipi; no suposen afecció sobre elements del patrimoni natural i, consultades respecte d'això les administracions assenyalades en l'apartat corresponent, es pot concloure que el procediment d'avaluació ambiental simplificada és suficient per a determinar que la modificació puntual núm. 2 i la modificació puntual núm. 3 de les normes subsidiàries de Rotglà i Corberà no presenta efectes significatius sobre el medi ambient.  
D'acord amb allò que s'ha exposat, es proposa: emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable, per no tindre efectes significatius sobre el medi ambient d'acord amb el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica, de la modificació puntual núm. 2 i la modificació puntual núm. 3 de les normes subsidiàries de Rotglà i Corberà, i correspon continuar la tramitació d'acord amb la seua normativa sectorial, si bé s'hauran de complir els següents condicionants:  
1. Amb caràcter general:  
- Hauran de documentar-se els béns amb valors patrimonials reconeguts i els entorns de protecció d'aquests que puguen veure's afectats per la proposta, justificar la seua no afecció i obtindre el preceptiu informe favorable en matèria de patrimoni cultural.  
2. En relació amb la modificació puntual núm. 2:  
- Haurà d'obtindre's l'informe exigit per la legislació sectorial en matèria de carreteres per a la seua aprovació.  
- Es documentaran tots els àmbits que resulten afectats per la nova regulació de l'articulat i es concretaran i actualitzaran a la legislació vigent els usos permesos en el sòl urbà industrial, justificant la seua compatibilitat amb els usos previstos en el nucli urbà i en concret amb el residencial predominant.  
- Haurà d'actualitzar-se la documentació/fitxa relativa a la UE-4 resultant (àmbit nord), a fi de poder establir les seues condicions de desenvolupament en coherència amb els criteris establits en els informes sectorials i en la documentació per a la resta d'àmbits.  
- Haurà de concretar-se la disponibilitat (tant física com jurídica) dels recursos hídrics necessaris per a atendre les demandes derivades dels desenvolupaments previstos per als distints àmbits i obtindre l'informe de l'organisme de conca (preceptiu i vinculant) prèviament a l'aprovació de la modificació.  
- En relació amb la UE-2 (parcialment en policia de llit públic) s'haurà de justificar que l'actuació no suposa incidència en el règim de corrents i obtindre informe favorable de l'organisme de conca prèviament a l'aprovació de la modificació.  
- Per a l'àmbit de la UE-5 s'haurà de concretar el traçat de la via pecuària Assagador de Llanera, garantir la seua continuïtat i la seua integritat superficial i justificar la idoneïtat del seu itinerari, així com la compatibilitat dels usos que aquesta ha de suportar amb la resta d'usos previstos en el seu entorn, haurà d'obtindre l'informe (preceptiu i vinculant) de la conselleria competent en la matèria (Servei d'Ordenació i Gestió Forestal).  
- Per a la UE-5 s'inclouran en la fitxa de gestió mesures d'integració paisatgística o condicionants per al seu desenvolupament i urbanització, que permeten millorar la qualitat urbana de l'àmbit (especial les vores sud i est) i garantir la continuïtat de la infraestructura verda del municipi.  
- En la fitxa de gestió corresponent a la UE-6 s'arreplegarà la preservació i posada en valor dels recursos paisatgístics existents en l'àmbit en l'accés al nucli urbà com a condicionants per al seu desenvolupament.  
3. En relació amb la modificació puntual núm. 3:  
- Haurà d'elaborar-se el corresponent estudi hidrogeològic i executar les mesures correctores que se'n puguen derivar, als efectes de garantir la no afecció de l'activitat al subsòl, especialment l'afectació a les aigües subterrànies.  
- S'establirà que l'ampliació mantindrà les característiques tipològiques i estètiques del cementeri actual.  
Segons estableix l'article 51.7 de la LOTUP, l'informe ambiental i territorial estratègic perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana no s'ha procedit a l'aprovació del Pla en el termini màxim de quatre anys des de la publicació. En aquest cas, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada de la modificació.  
  
  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic a què es refereix l'article 51.2.b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que disposa l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat als efectes d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
A la vista de tot el que antecedeix, la comissió d'avaluació ambiental, acorda: emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable, per no tindre efectes significatius sobre el medi ambient d'acord amb el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica, de la modificació puntual núm. 2 i la modificació puntual núm. 3 de les normes subsidiàries de Rotglà i Corberà, per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en l'informe esmentat.  
Notificar als interessats que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no pot interposar-se cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret estimen pertinents.  
Cosa que es notifica perquè se'n prenga coneixement i als efectes oportuns.  
Cosa que se certifica abans de l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se'n deriven, conforme ho autoritza l'article 27.5 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú (LRJAP-PAC).  
  
València, 30 de març de 2016.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Títol: Modificació puntual de l'ordenació detallada de les NS en Les Llomes Ampliació.  
Promotor: Ajuntament de Nàquera.  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Nàquera.  
Localització: Nàquera (València).  
Núm. expedient: 142/6992-GGA.  
  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió realitzada el 30 de març de 2016, va adoptar l'acord següent:  
Vista la proposta de l'informe ambiental i territorial estratègic de la modificació puntual de l'ordenació detallada de les normes subsidiàries (NNSS) de Nàquera en Les Llomes Ampliació, en els termes següents:  
  
En data 8 de juliol de 2015 ha tingut entrada en el Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica de la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental, sol·licitud d'inici de l'avaluació ambiental i territorial estratègica de la modificació puntual de l'ordenació detallada de les NS de Nàquera en Les Llomes Ampliació.  
  
1. Documentació presentada  
La sol·licitud d'inici, remesa pel Servei Territorial d'Urbanisme de València, s'acompanya d'esborrany de la modificació i del document inicial estratègic, d'acord amb el que estableix l'article 50 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana (LOTUP). La documentació es presenta en format paper i digital.  
  
2. Planejament vigent  
El planejament vigent en el municipi són unes normes subsidiàries, aprovades definitivament el 25 de juliol de 1989. Aquest planejament no va ser sotmés a avaluació ambiental.  
En l'actualitat s'està elaborant un pla general. Consta en aquest servei el seu corresponent expedient d'avaluació ambiental estratègica, amb número de referència 90/5677-VQJ, sobre el qual es va emetre document de referència en data 9 de febrer de 2012.  
  
3. Objecte, descripció/ característiques del pla i justificació  
- Àmbit  
La modificació pretesa afecta sòl urbà amb ordenació detallada delimitada per les normes subsidiàries en la urbanització les Llomes del terme municipal de Nàquera.  
  
Visor Cartogràfic de la Conselleria d'Habitatge, Obres Publiques i Vertebració del Territori.  
  
Pla Normes Subsidiàries / Pla Proposta Modificació Normes Subsidiàries  
  
  
Les NS de Nàquera projecten una rotonda que uneix el c/ Genaro Lahuerta i Salvador Tuset:  
Pel que fa al c/ Genaro Lahuerta, les NS no projecten l'accés cap al barranc existent en l'actualitat, sinó la seua terminació en una rotonda. En aquest vial s'han materialitzat distintes actuacions mantenint l'antic camí, ampliant i utilitzant el vial en el seu tram final, d'acord amb el projecte d'urbanització que formava part de la llicència d'obres 86/2003, concedida per a la construcció de 6 habitatges unifamiliars apariats en les parcel·les 53-54 de Les Llomes Ampliació (actualment c/ Genaro Lahuerta, 18, 20, 22, 24 i 26) mitjançant un acord de la Comissió de Govern núm. 9 de data 22 de maig de 2003; així com en la llicència concedida per a la construcció de 2 habitatges unifamiliars en la mateixa parcel·la, actualment c/ Genaro Lahuerta, 16, en data 10 de maig de 2007 per part de la Comissió de Govern núm. 7. La Comissió de Govern núm. 3, de data 4 de novembre de 2003, va concedir llicència d'obres 164/2003 per a la construcció de 4 habitatges unifamiliars a Les Llomes Ampliació, polígon 27, actualment c/ Genaro Lahuerta.  
  
Quant al c/ Salvador Punset, les NS no preveien que aquest fóra el límit del sòl urbà previst per aquestes en el límit nord-oest de les Llomes Ampliació.  
Aquest vial finalitzava en el barranc, en un punt on hi ha una diferència de cota entre el llit i el vial considerable. Les NS no preveuen la connexió entre la rotonda projectada entre el c/ Genaro Lahuerta i el c/Salvador Punset, la qual cosa, deixa parcel·les sense vial projectat per a l'accés a elles. El traçat real del C/Salvador Punset manté el previst en la NS si bé, en la seua part sud, es prolonga fins a connectar amb el c/ Genaro Lahuerta, amb una amplària de 8 m.  
  
- Objecte i justificació  
L'objecte de la modificació puntual de l'ordenació detallada de les NS de Nàquera és modificar l'ordenació detallada de la zona nord-oest de les Llomes Ampliació, adequant-la a la realitat en aquesta zona, ja que hi ha dos vials que no havien sigut projectats en les NS els quals faciliten la comunicació interior d'aquest sòl urbà i això basant-se en la impossibilitat de materialitzar la solució plantejada en les NS de Nàquera.  
La modificació, per tant consisteix en:  
· La prolongació del C/Genaro Lahuerta fins al límit de sòl urbà.  
  
· La prolongació del C Salvador Tuset fins a la seua connexió amb el C/Genaro Lahuerta.  
  
Prolongant aquests vials es donarà accés a les parcel·les següents:  
  
Ubicació Referència cadastral  
c/ Salvador Punset, 11 8378656RX6135R7514EA  
c/ Salvador Punset, 18 7838175LC7722E6296NJ  
c/ Genaro Lahuerta, 18 1480890NT8649I2939UI  
c/ Genaro Lahuerta, 20 8045985SQ1875Q1133UC  
c/ Genaro Lahuerta, 22 9091307GW6852Q4587EO  
c/ Genaro Lahuerta, 24 5464313QN4274J9411XH  
c/ Genaro Lahuerta, 26 6658383TM6124M1935PL  
c/ Genaro Lahuerta, 28 0366830OY4566Z7304BD  
c/ Juan Bautista Porcar, 8 1604005YJ2910S0001Y  
c/ Juan Bautista Porcar, 10 1604006YJ2910S0001Y  
  
  
Amb aquesta intervenció es millorarà la connexió interna del sector, passant la xarxa viària de la zona de 1.236,50m² a 1.788,50m².  
En resum, la modificació pretén adequar-se a la realitat existent en la zona, ja que hi ha vials que no havien sigut projectats en les NS els quals faciliten la comunicació interior d'aquest sòl urbà.  
  
  
4. Consultes realitzades  
La Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental, d'acord amb l'article 51.1 de la 5/2014, de 25 de juliol, d'Ordenació del Territori, Urbanisme i Paisatge, de la Comunitat Valenciana (LOTUP), ha sotmés la documentació aportada a consulta del Servei Territorial d'Urbanisme de València i a la Subdirecció General d'Ordenació, Planificació i ATE.  
  
Consulta Informe Administració pública consultada  
02.09.2015 14/03/16 CITMA: SubDG Ordenació, Planificació i ATE. S. Infraestructura Verda i Paisatge  
03.09.2015 24/09/15 CITMA: SubDG Ordenació, Planificació i ATE. (PATRICOVA)  
03/09/15 23/03/16 Servei Territorial d'Urbanisme de València  
  
  
Nota: els informes rebuts es poden consultar en la pàgina web www.cma.gva.es/eae una vegada s'emeta aquest IATE.  
  
  
5. Identificació i valoració dels possibles efectes sobre el medi ambient  
D'acord amb el que estipula l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental determinarà, tenint en consideració els criteris de l'annex VIII, el sotmetiment al procediment d'avaluació ambiental i territorial ordinari o simplificat, en funció de l'existència d'efectes significatius sobre el medi ambient, amb consulta prèvia a les administracions públiques afectades a què es refereixen els articles 48.d i 51.1 de la LOTUP.  
  
- Aspectes urbanístics. La modificació afecta l'ordenació detallada per la qual cosa la competència per a l'aprovació definitiva correspondrà a l'Ajuntament.  
- Paisatge. L'informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge assenyala que la incidència sobre el paisatge actual serà nul·la atés que no s'alteraran el caràcter o la percepció del paisatge de l'àmbit, a més de no considerar necessària l'elaboració d'un instrument de paisatge. No obstant això, atés que només afecta l'ordenació detallada, correspon a l'Ajuntament valorar la necessitat d'incorporar, o no, criteris paisatgístics amb caràcter previ a l'aprovació definitiva.  
- Risc d'inundació: el Servei d'Ordenació del Territori, remet informe sobre el risc d'inundació (PATRICOVA) en data 24 de setembre de 2015, en què assenyala que analitzades les cartografies d'inundabilitat; cartografia del Pla d'Acció Territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del Risc d'Inundació a la Comunitat Valenciana; cartografia de la Revisió del PATRICOVA; cartografia del Sistema Nacional de Cartografia de Zones Inundables, s'indica que l'ordenació proposada no es troba afectada per risc d'inundació, de conformitat amb les determinacions normatives del Pla d'Acció Territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del Risc d'Inundació a la Comunitat Valenciana.  
  
Realitzada l'anàlisi tècnica de la documentació presentada i consultada la cartografia temàtica de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, s'observa que la modificació puntual de l'ordenació detallada de les NS en Les Llomes Ampliació, no presenta afeccions sobre el medi ambient, ja que es reordenen usos en una zona ja antropitzada i pràcticament urbanitzada.  
  
6. Consideracions jurídiques  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE del Parlament Europeu i del Consell de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta Directiva s'incorpora al dret intern espanyol mitjançant la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'Avaluació Ambiental, i al dret autonòmic mitjançant la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
El Reial Decret Legislatiu 7/2015, de 30 d'octubre, pel qual s'aprova el Text Refós de la Llei de Sòl i Rehabilitació Urbana, estableix en l'article 22 que els instruments d'ordenació territorial i urbanística estan sotmesos a avaluació ambiental de conformitat amb el que preveu la legislació d'avaluació ambiental.  
  
7. Proposta d'acord  
Segons estableix l'article 51 de la LOTUP, considerant d'acord amb els criteris de l'annex VIII d'aquesta llei, que la modificació del pla avaluat no influeix en altres plans o programes; no té incidència en el model territorial vigent en el municipi ni produeix increment en el consum de recursos; no suposa afecció sobre elements del patrimoni natural i cultural i, consultat respecte d'això a les administracions afectades es pot concloure que el procediment d'avaluació ambiental simplificada és suficient per a determinar que la proposta de la modificació puntual de l'ordenació detallada de les NS en Les Llomes Ampliació de Nàquera no presenta efectes significatius sobre el medi ambient.  
  
D'acord amb el que s'ha exposat, es resol: emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica de la modificació puntual de l'ordenació detallada de les NS en Les Llomes Ampliació, de Nàquera d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la LOTUP, per no tindre efectes significatius sobre el medi ambient, i correspon continuar la tramitació de la modificació de les NS d'acord amb la seua normativa sectorial, si bé:  
- Convindria que l'instrument de planejament preveja el sistema de gestió de conformitat amb els articles 72 i 73, així com la justificació del compliment dels articles 35.2, 63.3 i 36 de la LOTUP.  
  
Segons estableix l'article 51.7 de la LOTUP, l'informe ambiental i territorial estratègic perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana no s'ha procedit a l'aprovació del Pla en el termini màxim de quatre anys des de la publicació. En aquest cas, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada de la modificació.  
  
  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic a què es refereix l'article 51.2.b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que disposa l'article 3.2del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat als efectes d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
A la vista de tot el que antecedeix, la Comissió d'Avaluació Ambiental, acorda: emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica de la modificació puntual de l'ordenació detallada de les NS en Les Llomes Ampliació de Nàquera, per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en l'informe esmentat.  
Notificar als interessats que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no pot interposar-se cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret estimen pertinents.  
Cosa que es notifica perquè se'n prenga coneixement i als efectes oportuns.  
Cosa que se certifica abans de l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se'n deriven, conforme ho autoritza l'article 27.5 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú (LRJAP-PAC).  
  
València, 30 de març de 2016.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 20 de juliol de 2016.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.