Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 6916, del 04-12-2012 (2012/10139)

Informació pública de l'aprovació definitiva del text refós del projecte de reparcel·lació i memòria de quotes de la UE Vella 4.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6916

Data del DOGV
:   04-12-2012

Secció del DOGV
:   V. ANUNCIS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2012/10092


Organisme emissor
:   Ajuntament de Riba-roja de Túria

Tipus de document
:   Anunci

Informació pública de l'aprovació definitiva del text refós del projecte de reparcel·lació i memòria de quotes de la UE Vella 4. [2012/10657]  
Esta Alcaldia ha dictat en data 2 de novembre de 2012 la Resolució número 3338/12, per la qual es resol el següent:  
  
Primer  
Resoldre les al·legacions presentades al projecte de reparcel·lació i la memòria de quotes de la unitat d'execució Vella 4 durant el període d'informació pública, segons el que establix l'informe emés per l'arquitecte municipal, en data 2 de novembre de 2011, el contingut del qual es transcriu íntegrament a continuació:  
  
«Informe tècnic  
Assumpte: al·legacions projecte de reparcel·lació unitat d'execució Vella 4  
  
Vist l'expedient incoat per a la tramitació i aprovació del projecte de reparcel·lació forçosa i la memòria de quotes de la unitat d'execució Vella 4, presentat en este Ajuntament per la mercantil Valvella Nou, SL, en data 5 de març de 2010.  
  
Vist que el projecte de reparcel·lació forçosa esmentat es va exposar al públic per mitjà d'un anunci inserit en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana (DOCV) de data 23 de març de 2011 i s'hi va establir el termini d'un mes per a presentar les al·legacions que es consideren oportunes respecte d'això.  
  
Vist que durant el període d'informació pública esmentat es van presentar al·legacions i que van ser traslladades a l'urbanitzador en data 19 de maig de 2011.  
  
Vist l'informe sobre les al·legacions presentades i el text modificat del projecte de reparcel·lació i memòria de quotes que presenta l'urbanitzador en contestació a estes.  
  
Vist que s'han presentat les al·legacions següents:  
Al·legació número 1, r.e. núm. 006666, presentada per Juan Bautista Molina Vivó  
Al·legació número 2, r.e. núm. 007259, presentada per Juan Bautista Molina Vivó  
Al·legació número 3, r.e. núm. 007260, presentada per Fco. Javier Villalba Mestre  
Al·legació número 4, r.e. núm. 007261, presentada per José Vte. Giner Sanmartín  
Al·legació número 5, r.e. núm. 007262, presentada per Jesús Reyes Córcoles  
Al·legació número 6, r.e. núm. 007263, presentada per Teresa Espinós Armero  
Al·legació número 7, r.e. núm. 007264, presentada per Amparo Ródenas Martínez  
Al·legació número 8, r.e. núm. 007256, presentada per Manuel Ibáñez Peralta  
Al·legació número 9, r.e. núm. 007255, presentada per Carmen Mora Martín  
Al·legació número 10, r.e. núm. 007258, presentada per José Soto Martí  
Al·legació número 11, r.e. núm. 007257, presentada per Julia Darijo Gómez  
Al·legació número 12, r.e. núm. 007250, presentada per Fulgencio Ruso Martínez  
Al·legació número 13, r.e. núm. 007251, presentada per Casto García Martínez  
Al·legació número 14, r.e. núm. 007253, presentada per Emilio Martínez Soriano  
Al·legació número 15, r.e. núm. 007252, presentada per José Fernández Fincias  
Al·legació número 16, r.e. núm. 007254, presentada per Juan José Fuster Iranzo  
Al·legació número 17, r.e. núm. 007290, presentada per Juan José Fuster Iranzo  
Al·legació número 18, r.e. núm. 007291, presentada per Juan José Fuster Iranzo  
Al·legació número 19, r.e. núm. 007292, presentada per Juan José Fuster Iranzo  
Al·legació número 20, r.e. núm. 007293, presentada per Juan José Fuster Iranzo  
Al·legació número 21, r.e. núm. 007287, presentada per Pilar Lozano Garcerá, en representació de la mercantil Font del Manrubio, SL.  
Al·legació número 22, r.e. núm. 007286, presentada per Carmen Torrent Garcerá, Francisca Torrent Garcerá i Ángeles Torrent Garcerá.  
Al·legació número 23, r.e. núm. 007288, presentada per Carmen Torrent Garcerá, Francisca Torrent Garcerá i Ángeles Torrent Garcerá.  
Al·legació número 24, r.e. núm. 007289, presentada per Carmen Torrent Garcerá, Francisca Torrent Garcerá i Ángeles Torrent Garcerá.  
Al·legació número 25, r.e. núm. 007536, presentada per Enrique Simó Genevois, Ignacio Simó Genevois, Elena Miralles Ferrer i Lorenzo Miralles Ferrer.  
Al·legació número 26, r.e. núm. 007295, presentada per Carmen Mora Martín  
Al·legació número 27, r.e. núm. 007294, presentada per Carmen Mora Martín  
Al·legació número 28, r.e. núm. 007283, presentada per Manuel Ibáñez Peralta  
Al·legació número 29, r.e. núm. 007281, presentada per José Fernández Fincias  
Al·legació número 30, r.e. núm. 007285, presentada per Luis Armero Sánchez i Marcela Caritoux  
Al·legació número 31, r.e. núm. 007284, presentada per Onofre Espinós Rodrigo i Carmen Armero Sánchez  
Al·legació número 32, r.e. núm. 007282, presentada per María José Fernández Fincias  
  
L'arquitecte municipal que subscriu considera convenient emetre l'informe següent:  
Al·legació número 1 formulada per Juan Bautista Molina Vivó, 11 d'abril de 2011 (RE 006666)  
L'al·legant, titular de la parcel·la aportada número 11 de la reparcel·lació (finca registral 7653), indica que el camí número 2 de la reparcel·lació pertany a les parcel·les número 11 i número 10 de les parcel·les aportades, i que és un camí privat d'ambdós parcel·les a parts iguals per contracte verbal.   
Sol·licita que se li assigne el camí esmentat, amb una superfície de 205,90 m² a parts iguals, a les parcel·les aportades número 11 i número 10.  
El projecte de reparcel·lació, en vista que la superfície que apareix en els títols de propietat de les parcel·les aportades número 10 i número 11 és major que la superfície real, ha computat la superfície la part proporcional del camí esmentat a cada una de les parcel·les fins a arribar a la superfície registral acreditada.  
Sobre la base d'això, es proposa desestimar l'al·legació, atés que la pretensió d'esta ja està inclosa en el projecte de reparcel·lació.  
Grup 1 d'al·legacions d'idèntic contingut  
En este grup d'al·legacions, de les numerades al principi d'este informe, hi ha les següents: número 2, número 3, número 4, número 5, número 6, número 7, número 8, número 9, número 10, número 11, número 12, número 13, número 14, número 15, número 16.  
Els al·legants indiquen que les seues parcel·les disposen en l'actualitat de servici d'aigua de reg del pou de la Cooperativa Valenciana de Regs València La Vella, i que disposen de canalització (de recent execució), comptadors, etc. tot això de propietat seua en virtut de les accions del pou de què disposen.  
Sol·liciten que es mantinga la instal·lació esmentada i el servici d'aigua del pou del qual són copropietaris.  
D'altra banda, l'urbanitzador està disposat a mantindre la instal·lació d'aigua de pou esmentada per als seus actuals beneficiaris i/o titulars, encara que anirà a càrrec dels seus actuals propietaris.  
Les instal·lacions de reg preexistents han de mantindre's en tant que donen servici a sòl rústic exterior. El servici d'aigua de reg a les parcel·les urbanes s'entén substituït per la xarxa d'aigües inclosa en el projecte d'urbanització i connectat a la xarxa municipal.  
  
Sobre la base d'això, es proposa desestimar l'al·legació.  
Al·legació número 17 formulada per Juan José Fuster Iranzo, 20 d'abril de 2011 (RE 07554)  
L'al·legant, titular de la parcel·la 14 de la reparcel·lació (finca registral 9625) considera que, de la superfície reflectida en els plànols de la reparcel·lació esmentada com a «entrada privada (adscrita a la parcel·la 12)" li correspon una franja de 2 metres d'amplària per la llargària limítrofa amb les parcel·les 12 i 13.   
Per tant, sol·licita el reconeixement d'una major cabuda a la seua parcel·la (un total de 1849 m² superfície).  
En el Registre de la Propietat s'observa que el límit nord de la parcel·la de l'al·legant és «camí particular».  
L'al·legant no ha aportat cap documentació que acredite la titularitat de tal superfície i que, per tant, desvirtue tot allò que es desprén del Registre de la Propietat.  
Tampoc s'ha aportat cap document que acredite la suposada «conformitat» de la propietària de les parcel·les 12 i 13 amb les seues pretensions.  
El plànol que aporta l'al·legant és un mer plànol alçat sense que conste la intervenció d'un topògraf o un altre tècnic.  
Tal com assenyala la pròpia al·legant «la parcel·la 14 està perfectament delimitada per una tanca».  
La superfície computada als efectes de parcel·la aportada número 14 és de 1771 m²; de la mateixa manera, la superfície computada de la parcel·la aportada número 12 és de 1586 m². El que pretén l'al·legant d'incrementar la seua parcel·la en 78 m² (fins als 1849 m² que sol·licita) implicaria reduir en la mateixa proporció la parcel·la aportada número 12; per això és imprescindible aportar document un notarial de conformitat de modificació de superfícies registrals amb el propietari limítrof titular de les parcel·les aportades número 12 i número 13, a falta d'una altra prova a favor de l'al·legant.  
Sobre la base d'això, es proposa desestimar l'al·legació.  
Al·legació número 18 formulada per Juan José Fuster Iranzo, 20 d'abril de 2011 (RE 07005)  
L'al·legant assenyala que les vies a què dóna la façana de la parcel·la 14 de la reparcel·lació (de propietat seua) estan incloses a la UE Vella 2 i per això sol·licita informació sobre «per on i quan es dotarà la parcel·la dels servicis corresponents».  
L'execució de les vies esmentades ha sigut vinculada pel PAI de la UE Vella 4 a esta, i està recollida en el projecte d'urbanització de l'actuació esmentada. Per tant, les vies esmentades i la resta de servicis seran executats d'acord amb el cronograma previst en el projecte d'urbanització.  
Sobre la base d'això, es dóna per complida la informació sol·licitada, i no es formula en realitat cap al·legació.  
Al·legació número 19 formulada per Juan José Fuster Iranzo, 20 d'abril de 2011 (RE 07058)  
L'al·legant indica que respecte de la reparcel·lació de l'any 2002:  
1r. S'ha incrementat el compte de liquidació provisional en més d'un 20 per cent.  
2n. Apareix un nou concepte: excés d'aprofitament.  
També indica que no s'ha tingut en compte el valor aportat de cada parcel·la en la nova reparcel·lació.  
Sol·licita una retaxació tenint en compte tots els factors que puguen ajudar a fer un repartiment de càrregues el més equitatiu possible.  
També sol·licita l'aplicació de l'article 12, Situacions bàsiques del sòl, punt 3, de la Llei 8/2007, de 28 de maig, del Sòl.  
La reparcel·lació a la qual fa referència, de l'any 2002, a més de no haver-se tramitat i de realitzar una mera aproximació al cost d'urbanització, està totalment desfasada, i s'actualitzen en data 2010 els valors de costos d'urbanització, indemnitzacions, valor de sòl als efectes d'excessos i defectes d'aprofitament, etc.  
En el cas de l'al·legant, la seua parcel·la es troba consolidada per albergar un habitatge, i per este motiu, als efectes del compte de liquidació provisional, s'ha descomptat de la parcel·la aportada la part proporcional de la parcel·la adscrita a l'habitatge existent en 500 m², és a dir, la parcel·la aportada per l'al·legant és de 1771 m², però a l'efecte de contribuir en diferències d'aprofitament, indemnitzacions i despeses d'urbanització tan sols s'han computat 1271 m² (igual que s'ha operat amb els altres propietaris consolidats, en contraposició als no consolidats, als quals se'ls computa als efectes de contribució el cent per cent de la parcel·la aportada), per tant si hi ha algun beneficiat per este sistema són les parcel·les consolidades i no les parcel·les no consolidades.  
  
Quant a l'excés d'aprofitament atribuït a la seua parcel·la, és degut al fet que se li adjudica la mateixa parcel·la que aporta a la reparcel·lació, en la seua delimitació física actual, justament per estar consolidada, i no cedint sòl com fan els propietaris no consolidats. No obstant això, si pertoca, per tindre adjudicada més del doble de parcel·la mínima i complir els paràmetres dimensionals establits en les normes urbanístiques podria -si ho desitja- segregar i alienar part de la seua parcel·la per a sufragar els costos d'urbanització.  
Quant al valor aportat de cada parcel·la, es concreta precisament en el concepte excés/defecte d'aprofitament, a l'efecte de compensar les diferències d'adjudicació respecte de l'adjudicació teòrica que correspondria a cada propietari i la que realment es fa finalment.  
  
Quant a la retaxació que sol·licita tenint en compte tots els factors que puguen ajudar a fer un repartiment de càrregues el més equitatiu possible, esta és improcedent perquè la taxació per tots els conceptes està totalment actualitzada, i es realitza un repartiment equitatiu i escrupolós de totes les càrregues en el document de la reparcel·lació.  
Finalment, cal indicar que la reparcel·lació ha previst el pagament en metàl·lic sense que l'al·legant s'haja oposat a este sistema de pagament en metàl·lic.  
Una vegada dit l'anterior, voldríem assenyalar que este PAI té com a règim retributiu preferent el pagament en terrenys, de manera que en cas de falta de pronunciament per part dels propietaris sobre la seua preferència pel pagament en metàl·lic o mixt caldria aplicar este sistema preferent; cosa que no s'ha portat a efecte per a no modificar l'actual delimitació de la seua propietat tancada.  
En el cas de la seua parcel·la, per les seues dimensions, conformació i el coeficient de bescanvi, pot acollir-se a la retribució íntegra o parcial en terrenys, de manera que és possible configurar el pagament mixt adjudicant-li una parcel·la més limitada i eximint-lo de càrregues en metàl·lic.  
Quant a la menció que fa a l'article 12, Situacions bàsiques del sòl, punt 3, de la Llei 8/2007, de 28 de maig, cal indicar que la seua parcel·la no es troba en esta situació perquè la parcel·la no està integrada de forma legal i efectiva en la xarxa de dotacions i servicis propis del nucli de població principal o més pròxim, ni disposa de les dotacions i servicis requerits per la legislació urbanística vigent (per exemple no té clavegueram, rastell de voreres, calçada urbanitzada?).  
  
Sobre la base d'això, es proposa desestimar l'al·legació, excepte en allò que s'indica a continuació:  
Es proposa donar a l'al·legant l'audiència de 15 dies prevista en l'article 177.1.c de la LUV només a l'efecte que es pronuncie expressament sobre si està conforme amb el règim retributiu en metàl·lic o opta pel règim en terrenys.  
Al·legació número 20 formulada per Juan José Fuster Iranzo, 20 d'abril de 2011 (RE 07864)  
L'al·legant expressa la dificultat i impossibilitat de complir els pagaments de les quotes d'urbanització.  
Sol·licita que s'estudie una solució digna.  
Les actuacions que es pretenen dur a terme tenen com a objectiu solucionar una situació anacrònica quant al grau d'urbanització del conjunt afectat, de manera que es realitze un repartiment equitatiu de beneficis i càrregues, ajustada a la legislació vigent, entre tots els propietaris afectats, dotant dels servicis urbanístics que requerix la legislació urbanística.  
La reparcel·lació ha previst el pagament en metàl·lic sense que l'al·legant s'haja oposat al sistema de pagament en metàl·lic esmentat.   
Una vegada dit l'anterior, voldríem assenyalar que este PAI té com a règim retributiu preferent el pagament en terrenys, de manera que en cas de falta d'un pronunciament per part dels propietaris sobre la seua preferència pel pagament en metàl·lic o mixt hauria d'aplicar-se el sistema preferent esmentat; cosa que no s'ha portat a efecte per a no modificar l'actual delimitació de la seua propietat tancada.  
En el cas de la seua parcel·la, per les seues dimensions, conformació i el coeficient de bescanvi, pot acollir-se a la retribució íntegra o parcial en terrenys, de manera que és possible configurar el pagament mixt adjudicant-li una parcel·la més limitada i eximint-lo de càrregues en metàl·lic.  
Sobre la base d'això, es proposa desestimar l'al·legació, excepte en allò que s'indica a continuació:  
Es proposa donar a l'al·legant l'audiència de quince dies prevista en l'article 177.1.c de la LUV només a l'efecte que es pronuncie expressament sobre si està conforme amb el règim retributiu en metàl·lic o opta pel règim en terrenys.  
Així mateix, també pot acollir-se, i convindre amb l'agent urbanitzador, al que disposa l'article 181, punt 4, referent a l'ajornament de quotes, sempre que complisca els preceptes que s'hi indiquen.  
  
Grup 2 d'al·legacions d'idèntic contingut   
Al·legació número 21 formulada per Pilar Lozano Garcerá, en representació de Font del Manrubio, SL, 20 d'abril de 2011 (RE 07702).  
Al·legació número 22 formulada per Carmen Torrent Garcerá, Francisca Torrent Garcerá i Ángeles Torrent Garcerá, 20 d'abril de 2011 (RE 07904)  
  
Els al·legants manifesten:  
  
Primer  
1. Els criteris utilitzats per a definir i quantificar els drets dels afectats, en referència a les parcel·les consolidades, semblen tindre com a finalitat evitar plantejar el règim de les consolidacions amb totes les seues conseqüències.  
2. S'oposa al criteri utilitzat en la reparcel·lació, pel qual a les parcel·les consolidades en les quals hi ha contradicció entre la superfície registral i la real es computa la major de les dos. Indica que el criteri esmentat contravé el que s'ha indicat en l'article 397 del ROGTUV, que assenyala:   
Article 397.3. L'adjudicació d'aprofitament subjectiu als propietaris serà directament proporcional a la superfície de les finques d'origen que aquells aporten a la reparcel·lació. Este principi es traduirà en les regles següents:  
b) En cas de discordança entre els títols i la realitat física prevaldrà esta sobre aquells en l'expedient de reparcel·lació, en els termes que preveu este reglament.  
3. Indica que els camins existents en l'àmbit de la unitat reparcel·lable no estan quantificats en el projecte de reparcel·lació.  
Resum: tot això influïx negativament en els seus drets, que queden minvats en quasi el 25 per cent del que els correspondria en virtut de l'aplicació dels arguments esgrimits per l'al·legant.  
  
Segon  
Sol·liciten una valoració de sòl als efectes d'indemnització per diferències d'adjudicació, que reflectisca amb la major exactitud possible el valor real que el mercat assigna al producte immobiliari objecte de la reparcel·lació. Estima un valor de sòl net -sense comptar cost d'urbanització- (187,42 €/m² superfície) superior a l'establit en el projecte de reparcel·lació (70,78 €/m² superfície).  
A la part primera:  
A l'apartat 1: en la reparcel·lació s'han seguit fidelment els principis establits en la LUV referent al règim aplicable a les parcel·les consolidades, detraient de la superfície computable aportada la parcel·la mínima vinculada a l'edificabilitat de l'habitatge existent.  
A l'apartat 2 l'al·legant confon la parcel·la registral i la seua superfície, amb la superfície de la parcel·la tancada, cosa que evidentment no té per què coincidir, perquè, per exemple, com es veu clarament, el tancat de totes les parcel·les consolidades guarda una alineació regular, que deixa un vial d'amplària molt superior als antics camins rurals existents; la diferència entre l'amplària del camí rural (uns 3 m) i els vials existents en l'actualitat (d'uns 8 m en alguns casos) és fruit de la reculada que al seu dia van realitzar els propietaris de les parcel·les esmentades.  
  
D'altra banda, totes les parcel·les que es troben en esta situació són fruit de segregacions d'una parcel·la major, i no són en cap cas restes d'una finca matriu, és a dir, la segregació va ser per una superfície certa, en uns determinats metres quadrats i no d'estimacions, com ocorre amb les restes de finques matrius, que després de patir distintes segregacions la superfície final és, moltes vegades, radicalment diferent de la superfície real, en major o menor superfície.  
A l'apartat 3: els camins sí que es troben quantificats en el projecte de reparcel·lació. Sí que és veritat que hi ha un error en la superfície computada d'estos, perquè en projecte (plànol núm. 5, propietats aportades) consta una superfície de camins i vial de 1676,62 m², pertanyents al camí 2, camí 3 i vial existent 4, i no s'hi inclou per error el camí 1, de 423,24 m²; per tant, la superfície total de camins i vials existents és de 2.099,86.   
No obstant això, l'existència d'este xicotet error no altera els paràmetres que regixen la reparcel·lació, perquè el coeficient d'aprofitament, que regix la quantificació dels drets de cada propietari, es calcula sense tindre en compte la superfície dels camins existents, sinó a partir de la superfície aportada computable i la superfície edificable computable.  
  
A la part segona:  
L'al·legant realitza una valoració de sòl, a partir de les mateixes mostres utilitzades en l'estudi del projecte de reparcel·lació, maximitzant al cent per cent l'edificabilitat (molt elevada en el sector, el 0,4 m²/m² superfície, i no per decisió de l'agent urbanitzador, sinó que és la que imposa el PGOU ) d'una parcel·la mínima de 500 m², circumstància que no reflectix el mercat immobiliari real de la zona, de promocions d'habitatges aïllats, perquè en estos ni es partix de parcel·la exacta de 500 m² ni s'esgota l'edificabilitat, per ser precisament molt elevada, 0,4 m²/m² superfície.  
Les mostres utilitzades en l'estudi realitzat en el projecte de reparcel·lació són reals i l'al·legant partix de supòsits teòrics que no reflectixen la realitat del mercat immobiliari de la zona.  
S'ha de mantindre la valoració realitzada per l'arquitecte redactor del projecte de reparcel·lació, atés que, a més, este valor del sòl ha quedat establit en un procediment d'adjudicació de la urbanització on, en competència, un altre aspirant a urbanitzador podria haver oferit un valor del sòl superior i no ho va fer.  
Sobre la base d'això, es proposa desestimar l'al·legació, a excepció de la quantificació de la superfície dels camins i vials existents en l'àmbit de la zona d'actuació, en els quals hi ha un error que no influïx en la quantificació dels drets dels propietaris.  
Al·legació número 23 formulada per Carmen Torrent Garcerá, Francisca Torrent Garcerá i Ángeles Torrent Garcerá, 20 d'abril de 2011 (RE 07433).  
L'al·legant, titular de la parcel·la 21 de la reparcel·lació, en referència a esta, al·lega que :  
- Hi ha disparitat entre la superfície cadastral (2025 m²) de la parcel·la, la superfície registral (1.333,76 m²) i la superfície real mesurada pel propietari (1568 m²).  
- Sol·licita el reconeixement d'una major cabuda a la seua parcel·la i que es realitze un nou mesurament de la seua parcel·la.  
En el Registre de la Propietat s'observa que el límit nord de la parcel·la de l'al·legant és «camí particular».  
L'al·legant no ha aportat documentació suficient (mesurament topogràfic realitzat per un enginyer tècnic en topografia o tècnic competent) que acredite la major superfície de la parcel·la, i que desvirtue tot allò que es desprén del Registre de la Propietat.  
Quant a la fitxa cadastral a què fa referència, a simple vista s'observa que no s'ajusta gens a la forma de la seua parcel·la ni de la limítrofa, la parcel·la aportada número 22-A. D'altra banda la fitxa cadastral és merament informativa, sense que acredite titularitat ni superfície real. Al seu torn, estranya el fet de que no s'haja traslladat la superfície cadastral esmentada a l'escriptura de propietat, que promoga una modificació de les dades registrals quant a la superfície real per recent mesurament, quan ja l'any 2002, quan es va presentar la primera reparcel·lació ja constava com a superfície de la seua parcel·la la registral original de 1333,76 m².   
Tampoc s'ha aportat cap document (acta de delimitació, junt amb el mesurament topogràfic de totes les parcel·les afectades) que acredite la suposada «conformitat» dels propietaris de les parcel·les 23, 22-A i 24-B (esta última, propietat dels germans Roger Ginés, els terrenys de la qual, externs a la unitat UE-4, afronten amb la seua propietat) amb les seues pretensions.  
L'augment de cabuda de la seua parcel·la aportada anirà acompanyada, en la mateixa mesura, de la disminució de cabuda de les parcel·les limítrofes; per això, en principi, el coeficient K d'aprofitament als efectes de compensació d'excessos i defectes d'aprofitament entre propietaris no es veu afectat, i la modificació de superfícies aportades només tindria conseqüències per als 2 o 3 propietaris afectats.   
Sobre la base d'això, es proposa desestimar l'al·legació.  
Al·legació número 24 formulada per Carmen Torrent Garcerá, Francisca Torrent Garcerá i Ángeles Torrent Garcerá, 20 d'abril de 2011 (RE 07983)  
L'al·legant, titular de la parcel·la 21 i de la parcel·la 27 de la reparcel·lació, en referència a esta al·lega que:  
- A les seues parcel·les aportades a la reparcel·lació existixen 3 garroferes de port gran, 3 garroferes de port mitjà i un altra garrofera de port mitjà de titularitat compartida.  
- Sol·licita que s'incloga en la memòria la indemnització corregida pels cultius realment existents als terrenys de propietat seua, per un valor total de 2.850 euros, segons el desglossament següent:  
1. garroferes de port gran 3 unitats x 600 euros = 1.800 euros  
2. garroferes de port mitjà 3,5 unitats x 300 euros = 1.050 euros   
Efectivament, queda comprovada l'existència de l'arbratge i la valoració estimada per l'al·legant és conforme a la valoració unitària establida en el projecte de reparcel·lació.  
Sobre la base d'això, es proposa estimar l'al·legació, i caldrà indemnitzar l'al·legant, en concepte de plantacions incompatibles, per un valor total de 2.850 euros, segons el desglossament següent:  
3. garroferes de port gran 3 unitats x 600 euros = 1.800 euros  
4. garroferes de port mitjà 3,5 unitats x 300 euros = 1.050 euros   
Esta nova quantitat de 2.850 substituirà, pel mateix concepte, els 1.200 euros establits com a «concepte 2 Indemnitzacions», en el compte de liquidació provisional.  
Al·legació número 25, formulada per Enrique Simó Genevois, Ignacio Simó Genevois, Elena Miralles Ferrer i Lorenzo Miralles Ferrer el 29 d'abril de 2011 (RE 07036).  
L'al·legant, titular de les parcel·les adjudicades parcel·la B-25, i de la parcel·la B-26 de la reparcel·lació, en referència a estes sol·liciten:  
- L'adjudicació de 2 parcel·les amb la mateixa superfície, de 623,39 m² cada una, així com la reubicació d'una de les parcel·les, amb l'objectiu de desfer part del proindivís existent en dos meitats iguals o permetre en un futur l'agrupació de les dos parcel·les en una única parcel·la.  
  
Esta al·legació queda corregida en virtut de l'acord a què han arribat el propietari que al·lega i altres propietaris, limítrofs amb l'anterior, amb l'agent urbanitzador, que ha comportat una nova distribució de parcel·les adjudicades.  
Sobre la base de tot això, es proposa estimar l'al·legació.   
Al·legació número 26 formulada per M.ª Carmen Mora Martín el 20 d'abril de 2011 (RE 07607).  
L'al·legant manifesta el seu desacord amb les actuacions que pretén la urbanitzadora, sobretot en un moment de crisi econòmica.  
També indica que la seua parcel·la disposa de quasi tots els servicis.  
Manifesta que està dins del que preveu l'article 12, Situacions bàsiques del sòl, punt 3, de la Llei 8/2007, de 28 de maig.  
Sol·licita una solució als costos d'urbanització i a la forma de pagament.  
Les actuacions que es pretenen dur a terme tenen com a objectiu solucionar una situació anacrònica quant al grau d'urbanització del conjunt afectat, de manera que es realitze un repartiment equitatiu de beneficis i càrregues, ajustada a la legislació vigent, entre tots els propietaris afectats, dotant-ho dels servicis urbanístics que requerix la legislació urbanística.  
D'altra banda, la reparcel·lació ha previst el pagament en metàl·lic sense que l'al·legant s'haja oposat a este sistema de pagament en metàl·lic.  
Una vegada dit l'anterior, voldria assenyalar que este PAI té com a règim retributiu preferent el pagament en terrenys, de manera que en cas de falta d'un pronunciament per part dels propietaris sobre la seua preferència pel pagament en metàl·lic o mixt hauria d'aplicar-se el sistema preferent esmentat, cosa que no s'ha portat a efecte per a no modificar la delimitació actual de la seua propietat tancada.  
En este cas, pel fet de disposar d'una parcel·la consolidada i una altra parcel·la no consolidada, podria acollir-se a la retribució íntegra o parcial en terrenys, de manera que la reparcel·lació li hagué d'adjudicar una parcel·la més limitada eximint-lo parcialment de les càrregues en metàl·lic.  
Quant a la menció que fa a l'article 12, Situacions bàsiques del sòl, punt 3, de la Llei 8/2007, de 28 de maig, cal indicar que la seua parcel·la no es troba en la situació esmentada perquè la parcel·la no està integrada de forma legal i efectiva en la xarxa de dotacions i servicis propis del nucli de població principal o més pròxim, ni disposa de les dotacions i servicis requerits per la legislació urbanística vigent (per exemple, no té clavegueram, rastell de voreres, calçada urbanitzada, etc.).  
  
Sobre la base d'això, es proposa desestimar l'al·legació, excepte en allò que s'indica a continuació:  
Es proposa donar a l'al·legant l'audiència de 15 dies prevista en l'article 177.1.c de la LUV, només a l'efecte que es pronuncie expressament sobre si està conforme amb el règim retributiu en metàl·lic o opta pel règim en terrenys.  
Així mateix també pot acollir-se, i convindre amb l'agent urbanitzador, al que disposa l'article 181, punt 4, referent a l'ajornament de quotes, sempre que complisca els preceptes que s'hi indiquen.  
  
Al·legació número 27 formulada per M.ª Carmen Mora Martín el 20 d'abril de 2011 (RE 07568).  
1. L'al·legant manifesta, en relació amb la parcel·la adjudicada A-19, el seu desacord amb la forma allargada i estreta d'esta, pel fet de ser invendible deixar-la en una situació de clar desavantatge.  
2. També indica que l'Ajuntament no hauria de beneficiar interessos particulars, perquè manifesta que amb l'adjudicació que se li practica només es beneficien uns terrenys limítrofs propietat de la mercantil Valvellanou (parcel·la adjudicada A-29) i una altra parcel·la propietat de Font del Manrubio (parcel·la adjudicada A-22).  
3. Manifesta que el preu de la urbanització és més que desorbitat.  
  
4. Sol·licita una solució per part de l'Ajuntament per no correspondre's els beneficis amb els costos.  
Es contesta per parts:  
1. La parcel·la que se li adjudica complix les condicions mínimes de la parcel·la mínima segons les normes urbanístiques del sector, consistents en un front de façana de 12 m mínims, superfície de parcel·la de 500 m² mínims i cercle inscriptible de 12 m de diàmetre mínim; per això la parcel·la complix tots els requisits.  
2. La cessió de sòl realitzada per esta parcel·la és pràcticament la mateixa que la de la resta dels propietaris no consolidats, o fins i tot lleugerament inferior a causa de les xicotetes restes sobrants després d'encaixar les parcel·les adjudicades a la resta de propietaris; per això, dels 514 m² que li corresponen d'aprofitament, finalment se li han adjudicat 530 m², aproximadament, és a dir, uns 16 m² més.  
3. La parcel·la que se li adjudica prové íntegrament dels terrenys inicialment aportats per la parcel·la original de què la primera es forma, i per tant, si pertoca, se seguix escrupolosament el criteri d'adjudicació de projecte, que és el preconitzat per la Llei Urbanística Valenciana en l'article 174.3, Criteri de superposició i proximitat, pel qual la finca adjudicada al propietari es formarà, si és possible, amb terrenys integrants de la seua antiga propietat, procurant mantindre les parcel·les adjudicades a cada propietari en la situació de la seua finca inicial.  
  
4. Quant als terrenys que inicialment s'havien adjudicat a l'agent urbanitzador, Valvella Nou, limítrofs amb la seua parcel·la, va ser una mesura provisional per falta de localització del propietari legal, a qui finalment se li han adjudicat les parcel·les corresponents al seu aprofitament dret, José Sócrates Blasco Valero. Quant al tercer afectat, Font del Manrubio, SL, se li ha adjudicat una parcel·la per a completar l'aprofitament a què legalment és creditor, igual que per no ser possible materialment seguir el criteri de l'article 174.3 de la LUV quant a la seua propietat i la dels limítrofs en el seu conjunt, per estar afectats part dels seus terrenys per vials i zones verdes.  
  
5. El preu de la urbanització no és un concepte definit en este document de reparcel·lació, sinó que és el que ha sigut oferit per l'agent urbanitzador i degudament fiscalitzat per l'Ajuntament de Riba-roja de Túria, i amb el qual finalment s'ha adjudicat el programa a l'agent urbanitzador.  
Sobre la base d'això, es proposa desestimar l'al·legació, excepte en el que s'indica a continuació:  
Es proposa donar a l'al·legant l'audiència de 15 dies prevista en l'article 177.1.c de la LUV només a l'efecte que es pronuncie expressament sobre si està conforme amb el règim retributiu en metàl·lic o opta pel règim en terrenys.  
Així mateix, també pot acollir-se, i convindre amb l'agent urbanitzador, al que disposa l'article 181, punt 4, referent a l'ajornament de quotes, sempre que complisca els preceptes que s'hi indiquen.  
  
Grup 3 d'al·legacions d'idèntic contingut   
Al·legació número 28, r.e. núm. 007283, presentada per Manuel Ibáñez Peralta  
Al·legació número 29, r.e. núm. 007281, presentada per José Fernández Fincias  
Al·legació número 30, r.e. núm. 007285, presentada per Luis Armero Sánchez i Marcela Caritoux  
Al·legació número 31, r.e. núm. 007284, presentada per Onofre Espinós Rodrigo i Carmen Armero Sánchez  
Al·legació número 32, r.e. núm. 007282, presentada per María José Fernández Fincias  
  
Manifestacions  
Primera. Infracció inexistent del procediment legalment establit en l'article 1661.a, b, c, d i e de la LUV, en relació amb el 382 del ROGTU.  
Els al·legants sol·liciten la no-aprovació del projecte de reparcel·lació pels motius que es detallen a continuació, relacionats amb el dret d'informació previst en l'article 166 LUV.  
1. En relació amb l'incompliment suposat de la notificació dels apartats b, c i d de l'article 166.1 LUV.  
Les notificacions cursades complixen plenament el precepte esmentat. Així:  
(i) En l'apartat b de l'article 166.1 LUV s'exigix que la notificació reculla l'»expressió de les magnituds urbanístiques rellevants establides pel planejament, com ara dimensions de parcel·la mínima, aprofitament subjectiu i superfície mínima de terreny requerida per a obtindre l'adjudicació de finca de resultat independent».  
  
En este sentit, tal com consta en l'expedient (acta de protocol·lització de les notificacions atorgada pel notari Manuel Cerdá García del Moral el 17 de febrer de 2009 -d'ara en avant acta de protocol·lització-), en la notificació es va fer constar el següent:  
«a. La parcel·la mínima edificable de conformitat amb el pla parcial de la unitat d'execució és de 500 m² superfície.  
b. L'aprofitament subjectiu és de 0,4 m² sostre/m² superfície (100 % de l'aprofitament tipus), sent l'aprofitament subjectiu total del sector de 12.946 m² sostre (100 % de l'aprofitament objectiu total del sector).  
c. Per a obtindre l'adjudicació d'una finca de resultat independent, la superfície mínima de sòl aportat serà de 655 m² superfície».  
(ii) En l'apartat c de l'article 166.1 LUV s'exigix oferir informació sobre l'»Import global de les càrregues d'urbanització i del coeficient de bescanvi aprovat».  
En el moment en què es van practicar les notificacions del 166, tal com consta a l'Ajuntament, estava en tramitació la sol·licitud formulada per esta part amb vista a la retaxació de càrregues de Vella 4 (aspecte que coneixen els al·legants, tal com es desprén de les seues al·legacions en l'expedient esmentat i en el present). Per este motiu i a fi d'aconseguir una major transparència i seguretat jurídica dels propietaris, esta part va exposar en les notificacions de l'article 166 ambdós supòsits (càrregues inicials i retaxació).  
Transcrivim a continuació els apartats d i e de la notificació que consta en l'acta de protocol·lització:  
«d) En relació amb les càrregues aprovades:  
- L'import total de les càrregues d'urbanització del programa referides a la UE Vella 4 (en els termes recollits en el PAI i en l'acord d'adjudicació), d'acord amb la proposició juridicoeconòmica aprovada per l'Ajuntament sobre la base de l'avantprojecte d'urbanització formulat, és de 889.821,62 euros més l'IVA corresponent. L'import esmentat no inclou el corresponent a les indemnitzacions per construccions, plantacions i la resta d'elements incompatibles amb el planejament.  
  
- El coeficient de bescanvi, en cas d'optar per la modalitat retributiva de pagament de les obres d'urbanització en terreny és, tal com consta en la proposició juridicoeconòmica, del 50 per cent. És a dir, els propietaris aportaran a l'urbanitzador el 50 per cent del sòl/aprofitament en recompensa dels costos d'urbanització.  
- El cost de les obres d'urbanització serà (IVA exclòs) de 27,97 €/m² superfície d'origen o de 27,80 €/m² superfície net o edificable, equivalent a 68,73 €/m² sostre.  
e) De la retaxació instada a l'Ajuntament:  
Amb vista a la major publicitat i transparència possible, se'ls fa saber que esta part, amb data 2 de juliol de 2008, va sol·licitar a l'Ajuntament de Riba-roja de Túria la corresponent retaxació de càrregues (article 168 de la LUV i preceptes concordants del ROGTU), la qual està pendent de resolució. En este sentit, se'ls informa que:  
  
- La retaxació formulada, d'acord amb el quadre d'actualitzacions de preus legalment establit en matèria de contractació pública, suposaria que l'import total de les càrregues d'urbanització (inicials + retaxació) ascendira a 1.284.670,96 euros més l'IVA corresponent.  
  
- No obstant això, de conformitat amb l'article 168.4 de la LUV, en matèria de retaxacions resulta aplicable la limitació del 20 per cent, excloent en tot cas de la retaxació la part corresponent al benefici de l'urbanitzador.  
- No obstant el dret que assistix a l'urbanitzador (segons el ROGTU i la normativa de contractació pública) a desistir del programa per haver-se sobrepassat l'esmentat límit del 20 per cent, el desfasament entre este percentatge i la suma total de la retaxació és assumit per l'urbanitzador. Consegüentment, l'import total de les càrregues del PAI repercutibles als propietaris ascendiria a 1.054.603,40 euros més l'IVA.  
- El coeficient de bescanvi, en cas d'optar per la modalitat retributiva de pagament de les obres d'urbanització en terreny, no s'alterarà respecte al consignat en la proposició juridicoeconòmica aprovada a pesar de l'increment de les càrregues, i això tenint en compte que el coeficient inicial es va establir a fi d'aconseguir la major cooperació dels propietaris, criteri que es continua mantenint en l'actualitat.  
- El cost de les obres d'urbanització a la UE Vella 4 pròpiament dit serà (IVA exclòs) de 24,85 €/m² superfície d'origen o de 32,58 €/m² superfície net o edificable, equivalent a 81,46 €/m² sostre".  
(iii) En l'apartat d de l'article 166.1 LUV s'exigix que la notificació incorpore «Informació sobre la possibilitat d'optar per la modalitat de retribució en metàl·lic; el mode, condicions i termini per a l'exercici de l'opció esmentada; la quantia i contingut de l'aval o garantia que ha de prestar qui retribuïsca en diners; i caldrà citar els propietaris a termini perquè es pronuncien respecte d'això. Les magnituds econòmiques s'expressaran per metre quadrat de sòl i de sostre, sense prejutjar el dret del propietari, a qui se sol·licitarà la presentació de la documentació acreditativa del seu dret. S'indicarà que els imports esmentats seran revisats quan siguen determinats els imports definitius corresponents a les despeses variables a què es referix l'article 126.j d'esta llei. Igualment, es farà constar l'estimació preliminar de la repercussió unitària de les despeses variables esmentades i de la indemnització individualitzada que corresponga a l'interessat per construccions i plantacions, i s'invitarà el propietari a formular les al·legacions documentades que tinga per convenient».  
En este sentit hem de reiterar el contingut de l'últim paràgraf dels apartats d i e de la notificació (ja transcrits) en relació als apartats g i h d'esta, que es transcriuen tot seguit:  
«g) Es recorda als propietaris que no hagen subscrit ja els corresponents convenis amb l'urbanitzador amb vista al règim retributiu que, atés que no s'ha expressat en les pliques la preferència de l'urbanitzador pel pagament en terrenys o en metàl·lic, el règim legalment establit per defecte és el pagament en terrenys. No obstant això, se'ls informa de la possibilitat d'optar, en el termini de dos mesos des de la recepció d'esta notificació, pel pagament en metàl·lic, per mitjà de (article 167 LUV):  
  
- Sol·licitud formalitzada en una escriptura pública davant del notari de Riba-roja de Túria, Manuel Cerdá del Moral (de dilluns a divendres de 09.30 a 14.00 hores i dilluns i dijous de 17.00 a 19.00 hores). El cost de la compareixença esmentada serà assumit pel programa.  
- Per mitjà de compareixença administrativa a l'Ajuntament.   
En cas d'optar-se pel pagament en metàl·lic, l'urbanitzador manifesta la seua renúncia a les garanties establides en el precepte esmentat, i n'hi haurà prou a este efecte amb la corresponent inscripció en el Registre de la Propietat de l'afecció de les parcel·les resultants de la reparcel·lació al pagament de les quotes d'urbanització (article 180.c LUV).  
En el cas de parcel·les consolidades o prèviament reparcel·lades (article 162.b LUV), caldrà ajustar-se al pagament en metàl·lic d'acord amb l'article esmenat, en coherència amb el punt i d'esta notificació.  
h) Els paràmetres i imports a què es referix esta notificació són provisionals, i no existix en el programa tramitat per ara cap previsió preliminar de repercussió de les despeses variables a què es referix l'article 126.j de la LUV ni de la indemnització que de forma individualitza li puga correspondre a la finca de la referència per construccions, plantacions o drets que s'extingiran o activitats que cessaran o traslladaran per la seua incompatibilitat amb el planejament. Per això se'l fa saber que la definició exacta dels paràmetres i imports ara assenyalats, així com els corresponents a les indemnitzacions globals del sector per construccions, plantacions que s'han de derrocar i la resta de drets que s'han d'extingir o activitats que han de cessar o traslladar per la seua incompatibilitat amb el planejament, seran definitivament establits en el projecte de reparcel·lació».  
A manera de conclusió: queda acreditat l'escrupolós respecte dels requisits previstos en l'article 166.1 apartats b, c i d de la LUV.  
  
2. En relació a la suposada falta d'informació sobre les despeses variables i indemnitzacions per construccions i plantacions «a cada propietari que les tinga».  
Tal com es va indicar en l'apartat h de la notificació que consta en l'acta de protocol·lització, les partides per indemnitzacions eren inapreciables en el moment esmentat.   
Això es deu al fet que es tracta d'una unitat d'execució amb un elevat grau de consolidació i en la qual a penes s'observen incompatibilitats urbanístiques (sens dubte per l'antiguitat del planejament i el caràcter posterior a este de la majoria dels immobles). Les indemnitzacions previstes en la memòria de la reparcel·lació consistixen bàsicament en murs, portes d'accés a predis o jardineria.   
De fet (vegeu apartat d de l'acta), sent el cost inicial del PAI de 889.821,62 euros (IVA exclòs), la partida d'enderrocs que consta finalment en la reparcel·lació ha ascendit a 22.779,40 euros.  
És a dir, la partida d'indemnitzacions ha resultat ser un 2,56 % del preu inicial del PAI i un 2,00 per cent de l'import revalorat.  
Observeu que les finques dels al·legants (parcel·les 1, 3, 6, 8 i 9) no disposen d'elements incompatibles excepte la parcel·la 9 i, en esta cas, no és partida indemnitzable al propietari ja que el mur serà reposat a càrrec de l'actuació.   
3. Suposades deficiències en la notificació de l'article 166 en matèria de sòls consolidats  
L'article 166.2 de la LUV disposa que «La comunicació informarà, com a mínim als propietaris d'edificacions consolidades, del que disposa el capítol III del títol I d'esta llei».  
En este sentit, en la notificació que consta en l'acta de protocol·lització es va disposar el següent:  
«i. Es comunica als interessats l'existència de parcel·les consolidades tant per l'edificació com, si és el cas, per la urbanització. En este sentit i de conformitat amb els article 27 i següents de la LUV (capítol III del títol primer) i concordants del ROGTU, les parcel·les síties dins de la UE Vella 6.1 rebran el tractament expressament previst en el PAI i en l'acord d'adjudicació. Al seu torn, la resta de parcel·les consolidades rebran el tractament que recullen els preceptes esmentats (determinació de la parcel·la vinculada i anàlisi de l'estat de servicis de què disposen)».  
Com s'observa, s'informa els titulars de parcel·les consolidades de la subjecció d'este PAI al règim previst en els article 27 i següents de la LUV. El fet que ens trobem davant d'una actuació integrada evidencia que el precepte aplicable serà l'article 28 i no l'article 29 (reservat per a les actuacions aïllades).  
La determinació concreta de la parcel·la vinculada i la identificació dels servicis preexistents és una qüestió que cal abordar en el projecte de reparcel·lació i no en la notificació de l'article 166, la qual determina el dret dels propietaris a ser coneixedors del sotmetiment de les seues parcel·les al règim de sòls semiconsolidats.  
4. Suposat incompliment del règim de notificacions previst en la LRJPAC.  
(i) Plantejament: notificació a quatre dels cinc al·legants  
En este punt hem d'indicar que els cinc escrits d'al·legacions són idèntics i potser per este motiu es comet l'error d'assenyalar que en tots els casos s'ha incomplit el règim de notificacions legalment establit.  
   
No debades la notificació esmentada ha sigut practicada a quatre dels cinc al·legants:  
- José Fernández Fincias: notificat el 27 de febrer de 2009 (vegeu l'acta de protocol·lització).  
- María José (Josefa) Fernández Fincias: notificada el 27 de febrer de 2009 (vegeu l'acta de protocol·lització).  
- Onofre Espinós: notificat el 20 de febrer de 2009 (vegeu acta de protocol·lització).  
- Manuel Ibáñez Peralta: el dia 3 de març de 2009 va mantindre una reunió amb l'urbanitzador a l'efecte de ser informat sobre aspectes urbanístics i econòmics del PAI. En esta reunió va lliurar un justificant de recepció de la notificació de l'article 166 (amb el seu annex) i en va subscriure un exemplar (indicant el seu nom i DNI).   
- Cap de les persones esmentades ha formulat cap al·legació optant pel règim retributiu que interessara al seu dret.  
Sí que s'observa el caràcter infructuós de l'intent de notificació a Luis Armero Sánchez (parcel·la 9 de la reparcel·lació).  
(ii) Cas de Luis Armero Sánchez  
La notificació regulada en l'article 166 de la LUV té com a finalitat facilitar als propietaris informació adequada i suficient amb vista que puguen optar pel règim retributiu que convinga al seu dret. Es tracta d'un acte de tràmit evident.  
En este sentit, l'al·legació ve referida a defectes en la notificació prevista en l'article 166 esmentat i, per tant, si es produïra tal falta de notificació, hauria d'articular-se un sistema perquè poguera exercir el seu dret amb les garanties de l'article 166.  
En el cas de Luis Armero Sánchez s'ha permés en termes d'igualtat l'exercici a l'opció sobre el sistema retributiu en els termes de l'article 166 LUV i això per dos motius clars i inequívocs:  
  
- El contingut de les seues al·legacions a la reparcel·lació evidencien un coneixement absolut del contingut de la notificació de l'article 166 (encara que estes siguen inadmissibles).   
Reforça el que s'ha dit adés el fet que els cinc escrits d'al·legacions siguen idèntics quan als altres quatre propietaris se'ls va practicar la notificació en els termes exposats.  
Per tant, i en els termes de l'article 58.3 de la LRJPAC, les mateixes al·legacions a la reparcel·lació impliquen «actuacions que suposen el coneixement del contingut i abast de la resolució o acte objecte de notificació» i per tant la notificació de l'article 166 de la LUV «produirà efecte» des d'esta data (20 d'abril de 2011).  
- Si s'observa l'escrit d'al·legacions d'Onofre, este no ha al·legat res sobre el fet que la reparcel·lació haja previst per a la seua parcel·la el pagament en metàl·lic.  
Es tracta d'un acte propi molt clar sobre la seua renúncia a optar pel pagament en terrenys o mixt. No pot oblidar-se que l'article 167.3 de la LUV fixa un termini màxim de dos mesos per a l'exercici de l'opció, i per tant les mateixes al·legacions del 20 d'abril impliquen un pronunciament dins d'este termini sobre la conformitat esmentada al règim retributiu en metàl·lic.  
No obstant això, i per aplicació de l'esmentat article 58.3 LRJPAC, atés que s'evidencia el coneixement ple de la notificació el dia 20 d'abril de 2011, esta part considera que s'hauria de traslladar a Luis Armero Sánchez a fi que es pronuncie, si pertoca, sobre el règim retributiu, estipulant-se com a data límit bé el dia 21 de juny de 2011, bé el termini genèric d'audiència d'entre 10 i 15 dies previst en la LRJPAC.  
  
(iii) Qüestió complementària: limitacions al dret d'opció sobre el règim retributiu: article 162.b LUV  
Una qüestió comuna a tots els al·legants és (en els termes ja desenrotllats en l'ap. precedent) el fet que en tots els casos la reparcel·lació (per estar consolidats) ha previst el pagament en metàl·lic sense que cap d'ells s'haja oposat a este sistema de pagament en metàl·lic. Es tracta d'actes propis i inequívocs dels cinc al·legants.  
Una vegada dit l'anterior, voldríem assenyalar que este PAI té com a règim retributiu preferent el pagament en terrenys, de manera que en cas de falta de pronunciament per part dels propietaris sobre la seua preferència pel pagament en metàl·lic o mixt hauria d'aplicar-se el sistema preferent esmentat.  
No obstant això, l'article 162.b de la LUV establix la possibilitat d'imposició del pagament en metàl·lic en els casos en què, pel grau de consolidació, no siga possible el pagament en terrenys. Així es va fer constar en l'apartat g, al final de la notificació del 166 (ja transcrit).  
Les cinc parcel·les dels al·legants disposen d'habitatges compatibles amb l'ordenació (al marge de regularitzacions puntuals en alguns límits). Per este motiu, el dret d'opció d'estos propietaris (i fins i tot l'aplicació del sistema preferent de pagament en terrenys en cas de falta de pronunciació segons l'article 166) pot quedar condicionat.  
  
Pertoca analitzar, per tant, cada un dels casos:  
- José Fernández Fincias (parcel·la 1):  
Es tracta de l'única parcel·la dels al·legants que, per les seues dimensions, conformació i el coeficient de bescanvi, pot acollir-se a la retribució íntegra en terrenys, de manera que la reparcel·lació li hagué d'adjudicar una parcel·la més limitada eximint-lo de càrregues en metàl·lic.  
A fi de dissipar qualsevol dubte, es proposa donar a l'al·legant l'audiència de 15 dies prevista en l'article 177.1.c de la LUV només a l'efecte que es pronuncie expressament sobre si està conforme amb el règim retributiu en metàl·lic o opta pel règim en terrenys.  
- María José (Josefa) Fernández Fincias (parcel·la 3):  
L'única façana de la parcel·la de l'al·legant que dóna enfront de vies (essencial per a la condició de solar) disposaria de 17,71 metres de front, i la façana mínima segons el Pla General de 12. És a dir, no seria possible generar dos parcel·les el front de les quals donara a les vies d'acord amb els mínims previstos. Tampoc seria possible regularitzar límits a este efecte amb parcel·les limítrofes atesa la consolidació d'estes.  
Per tant, es tracta d'un cas de pagament que cal realitzar necessàriament en metàl·lic.  
- Onofre Espinós Rodrigo (parcel·la 8):  
En este cas no és possible la retribució íntegra en terrenys atés que la parcel·la de l'al·legant disposa segons el mesurament real de 788,14 m² superfície, i amb això (sent la parcel·la mínima de 500 m² superfície), no pot aplicar-se el règim retributiu en terrenys.  
Sí que seria possible, al contrari, l'opció del pagament mixt, sempre que estiga disposat a sacrificar la piscina i, a més, amb la condició que la parcel·la limítrofa pel límit nord-est, de Luis Armero Sánchez, accepte i sol·licite el mateix tractament de pagament mixt, perquè és l'única zona de la seua parcel·la en què és viable la cessió i configuració d'una parcel·la mínima de 500 m², perquè pel límit oest està condicionada a la separació mínima establida pel planejament. En este sentit, l'article 162.b de la LUV no menciona este pagament mixt i tampoc resulta aplicable l'article 167.1 ja que el PAI no ha previst com a mitjà preferent el pagament mixt. Per tant, ens trobem davant d'una llacuna legal per al supòsit en què siga possible este sistema mixt sent el règim retributiu preferent el pagament en terrenys.  
Per tant, es proposa, igual que amb Fernández Fincias, l'atorgament a l'al·legant d'un període de 15 dies a fi que es pronuncie expressament sobre si vol acollir-se al pagament mixt amb els condicionants indicats.  
- Manuel Ibáñez Peralta (parcel·la 6):  
Este disposa d'una parcel·la de 950,71 m² superfície, a la meitat de la qual hi ha l'habitatge. Esta parcel·la confronta amb dos vies i amb una parcel·la consolidada (parcel·la 5 de José Soto Martí).  
Pel grau de consolidació de l'habitatge el règim retributiu ha de ser necessàriament en metàl·lic o mixt (per confí amb la parcel·la 7-B).  
  
Novament es proposa l'atorgament a l'al·legant d'un període de 15 dies a fi que es pronuncie expressament sobre si vol acollir-se al pagament mixt, sempre que estiga disposat -a costa seua- a sacrificar la piscina, perquè esta zona és l'única que permet obtindre una parcel·la mínima de 500 m²  
- Luis Armero Sánchez (parcel·la 9):  
La parcel·la 9 presenta els següents condicionants per a l'exercici del dret a optar per pagament en metàl·lic:  
- La seua superfície real inicial aportada seria de 1.059 m² superfície (segons el mesurament) i de 1.200 m² segons títol de propietat, que impedix el pagament net en terrenys, perquè necessitaria disposar d'una parcel·la inicial superior als 1.600 m². Després de la regularització de límits disposaria de 900 m² superfície.  
- La ubicació de l'habitatge, que està en la part interior, de manera que les cessions de cara a un pagament mixt estarien molt condicionades pels límits de separació a límits.  
- En la part diàfana de la parcel·la no pertoca la cessió per ser el front de la façana que donarà a les vies (ja que en l'actualitat s'accedix a través de servitud).  
- En un dels seus confins afronta, al seu torn, amb la parcel·la 8, consolidada.  
Per tant, la parcel·la esmentada quedaria subjecta al pagament en metàl·lic o, com a màxim, mixt, si bé amb condicionants i caràcter molt parcial, sempre que el propietari limítrof pel seu límit sud, Onofre Espinós Rodrigo, accepte i propose el mateix sistema de pagament mixt.  
Novament es proposa l'atorgament a l'al·legant d'un període de 15 dies a fi que es pronuncie expressament sobre si vol acollir-se al pagament mixt.  
(iv) A manera de conclusió  
Ha quedat acreditat que els al·legants coneixen plenament el contingut de la notificació de l'article 166 i, no obstant això, no han al·legat en contra de l'adjudicació íntegra de les seues parcel·les a través de la reparcel·lació amb el consegüent sistema retributiu en metàl·lic.  
No obstant això, sent el règim preferent el pagament en terrenys i sent possible en un cas el pagament en terrenys i en altres tres el pagament mixt, a fi d'assolir més seguretat jurídica, es proposa traslladar-ho als al·legants per un termini de 15 dies a fi que es pronuncien sobre el sistema retributiu (en el cas del sr. Armero, amb trasllat de la notificació de l'article 166 LUV).  
5. Suposada absència de trasllat amb la notificació de l'article 166 LUV del conveni subscrit amb l'Ajuntament  
Es tracta d'una al·legació que no es correspon amb la realitat, ja que en l'acta de protocol·lització que consta en l'expedient consta el trasllat efectiu d'este conveni.  
Sobre la base d'això, es proposa desestimar l'al·legació, excepte en allò que s'indica a continuació:  
Es proposa donar als al·legants l'audiència de 15 dies prevista en l'article 177.1.c de la LUV, només a l'efecte que es pronuncie expressament sobre si està conforme amb el règim retributiu en metàl·lic o opta pel règim en terrenys (en el cas del Sr. Armero, amb trasllat de la notificació de l'article 166 LUV).  
  
Segona  
Tractament adequat del règim de sòls semiconsolidats. Improcedència de la impugnació indirecta del PAI a través de la reparcel·lació.  
  
Els al·legants formulen una impugnació indirecta del «programa d'actuació integrada» a través de la reparcel·lació, a l'efecte que es revise este PAI, per a sotmetre les seues parcel·les al règim d'actuacions aïllades previst en l'article 29 de LUV. Al seu torn, s'al·ludix a la falta de previsió del cànon d'urbanització previst en l'article 28 LUV (cosa que evidencia una contradicció ja que este precepte va referit al règim d'actuacions integrades).  
Consideracions:  
1. Impossibilitat d'aplicació del règim previst en l'article 29 de la LUV  
Tal com consta en l'expedient, este PAI va ser adjudicat el 23 de gener de 2003, i s'ha subscrit el conveni corresponent el dia 21 de febrer de 2003.   
Per tant, es tracta d'un PAI amb aprovació definitiva municipal prèvia a l'entrada en vigor de la LUV (1 de febrer de 2006).  
En este punt, el PAI esmentat estaria sotmés a la DT 3a del ROGTU, d'acord amb la qual, en efecte, el projecte de reparcel·lació quedaria sotmés a la LUV i al ROGTU.  
No obstant això, la mateixa DT 3a del ROGTU indica que:  
- La documentació aprovada (memòria del PAI i planejament aplicable -en este cas ordenació detallada directament provinent del Pla General) quedarà sotmesa a la LRAU. És quelcom totalment lògic perquè es tracta d'instruments definitivament aprovats.  
  
-El «compliment i execució» del PAI se sotmetrà a la LRAU, excepte la reparcel·lació (si no va formar part de l'alternativa tècnica), i si és el cas a la retaxació.   
En este sentit, tal com hem anticipat, ens trobem davant de:  
  
- Un PAI aprovat amb anterioritat a l'entrada en vigor de la LUV: per tant, el «planejament» (Pla General) no està sotmés a la LUV ni al ROGTU.  
El projecte de reparcel·lació, per la seua lògica naturalesa d'instrument de gestió, queda plenament sotmés al principi de jerarquia normativa i, per tant, no pot alterar les determinacions del planejament que s'aplica que, per aplicació de la DT 1a de la LUV i DT 3a. del ROGTU, és el Pla General vigent.   
Dit açò, hem de recordar que la delimitació d'àrees de repartiment uniparcel·làries en aplicació de l'article 29 LUV (per a la seua remissió al règim d'actuacions aïllades) constituïx expressament un cas d'"ordenació detallada que desenrotlla l'estructural" segons l'article 55.2.e de la LUV i 113.4 del ROGTU.  
És a dir, el planejament aplicable serà el Pla General, que preveu una unitat d'execució que serà desenrotllada a través d'una actuació integrada (per no haver-hi determinat àmbits per al desenrotllament per actuacions aïllades), sense perjuí que en el procediment d'equidistribució de beneficis i càrregues (reparcel·lació) siguen aplicables el procediment i criteris de la LUV.  
Per este motiu ha de decaure la pretensió dels al·legants d'imposar una modificació sobrevinguda del planejament vigent per a aconseguir l'aplicació de l'article 29 LUV.  
- No hi ha un planejament de desenrotllament que és l'habilitat per a la delimitació d'àrees de repartiment uniparcel·làries que permeten les actuacions aïllades.  
L'article 27.2 de la LUV preveu la possibilitat que, en el cas que l'ordenació estructural haja previst la inclusió de preexistències en àmbits d'actuació integrada, siga el propi planejament de desenrotllament qui «propose», en vista de la compatibilitat de les preexistències esmentades amb «la nova urbanització», si estes han de seguir sotmeses al règim d'actuacions aïllades o bé poden passar al règim d'actuacions integrades.  
Novament, l'article 29 de la LUV (dedicat exclusivament a l'opció de remissió de parcel·les consolidades al règim d'actuacions aïllades) establix que esta remissió tindrà lloc a través "dels plans que els desenrotllen" als sectors que hagueren previst el sotmetiment d'estes parcel·les al règim d'actuacions integrades.   
Fins i tot l'article 113.4 del ROGTU (dedicat als criteris per a la determinació d'àrees de repartiment en sòl urbà) assenyala que en àmbits amb edificacions consolidades «els plans parcials podran, per a les parcel·les consolidades per l'edificació, delimitar per a cada una d'estes una àrea de repartiment uniparcel·lària».  
No obstant això, en este cas reiterem que s'està aplicant l'ordenació detallada provinent del Pla General sense que hi haja un planejament de desenrotllament.  
Per est motiu, novament la pretensió de l'al·legant ha de decaure.  
  
Com a qüestió final, crida l'atenció que l'actora assenyale que està realitzant una «impugnació indirecta del programa d'actuació integrada a través de la impugnació del projecte de reparcel·lació» quan, d'acord amb una constant jurisprudència, els PAI que desenrotllen directament l'ordenació detallada (i que per tant, no integren instruments de planejament) tenen la naturalesa jurídica d'»acte administratiu» i és ben sabut que no pertoca la impugnació indirecta d'actes administratius (vegeu article 26 LJ).  
2. Tractament adequat de les parcel·les consolidades  
Com hem indicat, este projecte de reparcel·lació, i la memòria de quotes, que donem per reproduïts, s'han regit per l'article 28 de la LUV, és a dir, assumix el nou règim de sòls semiconsolidats si bé a través d'una actuació integrada.  
No obstant això, l'esmentat article 28 LUV no preveu o no concreta la forma de determinació de la parcel·la vinculada a l'efecte d'exonerar este d'aquells servicis de què ja dispose. Per este motiu el projecte de reparcel·lació assumix les pautes dels articles 29.2 LUV i 237 ROGTU.  
El projecte de reparcel·lació ha identificat, en este sentit, els servicis de què disposen les parcel·les dels al·legants i els ha descomptat en el compte de liquidació.  
Per tant, el tractament d'estes parcel·les (i de la resta del PAI) ha sigut plenament conforme a dret.  
Sobre la base d'això, es proposa desestimar l'al·legació.  
  
Tercera   
Conformitat a dret de la retaxació de càrregues aprovada per l'Ajuntament  
L'actora assenyala una suposada nul·litat (article 62.1.e de la LRJPAC) de la reparcel·lació (que és l'objecte del tràmit d'al·legacions) per infracció del procediment establit en la retaxació.   
Consideracions:  
1. L'expedient de retaxació va ser conclòs i va esdevindre un acte ferm i consentit.  
L'expedient de retaxació ha sigut tramitat complint els requisits procedimentals estipulats en la LUV i ha sigut objecte d'aprovació, amb el tràmit d'audiència prèvia als interessats, mitjançant una resolució de l'Alcaldia número 133/2011, de 19 de gener. No debades, José Fernández Fincias, Josefa Fernández Fincias, Onofre Espinós Armero i Manuel Ibáñez Peralta van formular al·legacions en l'expedient tramitat a este efecte.  
La resolució esmentada va ser notificada als interessats personalment i, en els casos en què no va ser possible (Josefa Fernández Fincias i José Fernández Fincias, a manera d'exemple), per mitjà d'edictes al tauler d'anuncis de l'Ajuntament i per mitjà de la publicació per edictes en el Butlletí Oficial de la Província de València (BOP) de 12 de març de 2011 (número 60). Al seu torn, es va procedir a la publicació en el DOCV d'1 de febrer de 2011.   
Una vegada dit el que antecedix, hem d'assenyalar que la retaxació de càrregues constituïx un expedient diferenciat de la reparcel·lació i de la memòria de quotes, la resolució del qual no pot ser considerada com a acte de tràmit sinó com a acte que posa fi a la via administrativa.  
Per tant, la falta d'interposició de recursos (reposició o contenciós administratiu) contra la resolució esmentada va dotar l'acord esmentat de fermesa i per tant no és recurrible actualment (i menys per la via indirecta d'un acte administratiu com és la reparcel·lació).  
En el cas que els al·legants hagen interposat este recurs contenciós administratiu dins del termini, serà tramitat en el corresponent procediment.  
2. Conformitat a dret de la retaxació aprovada  
Sense perjuí de l'anterior, esta part es ratifica en la plena conformitat a dret de la retaxació aprovada, donant per reproduïts, als efectes oportuns, la instància de sol·licitud de la retaxació, els informes municipals que consten en este expedient i la mateixa Resolució de l'Alcaldia número 133/2011, de 19 de gener.  
Sobre la base d'això, es proposa desestimar l'al·legació.  
  
Quarta  
Conformitat a dret del repartiment de càrregues previst en el projecte de reparcel·lació en relació als sòls consolidats  
Consideren els al·legants que el projecte de reparcel·lació patix de defectes associats a la distribució de càrregues en relació a les parcel·les consolidades, així com d'una carència d'ordenança reguladora del cànon d'urbanització.  
Consideracions:  
Esta part dóna per íntegrament reproduïdes les manifestacions que consten més avall respecte de l'al·legació segona de les al·legants, en el sentit que esta actuació queda sotmesa al règim previst en l'article 28 de la LUV i no al 29.  
És a dir, ens trobem davant del tractament de les parcel·les consolidades en el si d'una actuació integrada, i per este motiu estes parcel·les quedaran exonerades en el compte de liquidació provisional (i definitiva) del deure de sufragar la implantació d'aquells servicis de què ja disposen. Este ha sigut el procediment seguit tant en les memòries de la reparcel·lació com de l'expedient de quotes.  
Per la seua banda, les al·legacions referents al cànon d'urbanització ometen que l'article 28.5 assenta amb molta claredat que la imposició a l'urbanitzador del pagament del cànon d'urbanització és una potestat de l'Ajuntament que cal exercir amb l'aprovació del PAI (recordeu la naturalesa d'este cànon i la necessitat d'aprovar-lo simultàniament amb el PAI, com encertadament assenyala l'article 28.3 de la LUV). I en este sentit, hem d'insistir en el fet que el PAI es va aprovar abans de l'entrada en vigor de la LUV.  
Sobre la base d'això, es proposa desestimar l'al·legació.  
Respecte al contingut de la documentació aportada:  
L'urbanitzador presenta junt amb el seu informe les al·legacions, el text refós que recull les modificacions pertinents en el sentit de la seua contestació a les al·legacions plantejades i dels acords aconseguits amb alguns propietaris.  
Estes modificacions i, per tant, el text refós, són coherents amb el contingut d'este informe.   
No obstant això, respecte al tractament que el projecte de reparcel·lació dóna a la servitud 1 és oportú plantejar les següents objeccions.  
  
La superfície de 169,87 m² d'esta servitud 1 es considera que no té edificabilitat i que no suma com a superfície aportada, i s'adjudica, sense més i com una parcel·la independent i sense edificabilitat, a la seua propietària Josefa Fernández Fincias (parcel·la adjudicada S1).  
Esta parcel·la adjudicada incomplix la condició de parcel·la mínima i la condició de no tindre edificabilitat modifica l'ordenació urbanística sense ser el projecte de reparcel·lació un instrument de planejament, sinó tan sols de gestió.  
El que és procedent és comptabilitzar els 169,87 m² de servitud com a part de la parcel·la aportada 3 de Josefa Fernández Fincias. Esta superfície ha de tindre la consideració de parcel·la consolidada, ja que es tracta d'un accés a tres edificacions existents, pavimentada i tancada.   
La parcel·la adjudicada que, en conseqüència, ha de ser la mateixa i no suportarà despeses d'urbanització per eixe tractament de consolidada, ha de formar part de la parcel·la adjudicada A-3, que passarà a tindre una superfície de 1.511,89 m². La servitud de pas a favor de les parcel·les A-17 i A-2 haurà de quedar reflectida en la fitxa de parcel·les adjudicades de les tres parcel·les afectades als efectes de la seua inscripció registral deguda.   
En tot el que s'exposa anteriorment es dóna contestació a les al·legacions formulades en el tràmit d'informació pública, i es proposa que s'atorgue el termini d'audiència previst en algunes de les al·legacions informades per als seus corresponents titulars, Carmen Mora Martín, Juan José Fuster Iranzo, José Fernández Fincias, Onofre Espinós Rodrigo, Luis Armero Sánchez i Manuel Ibáñez Peralta, en tots els casos amb els condicionants imposats i definits individualment en la contestació a cada un dels al·legants.  
Amb el resultat que es derive d'este tràmit d'audiència i amb la correcció que s'exigix en l'últim apartat d'este informe, l'urbanitzador aportarà el text refós corresponent del projecte de reparcel·lació.  
  
Cosa que s'informa als efectes oportuns.  
  
Riba-roja de Túria, 16 de maig de 2011.- L'arquitecte municipal: David Sanchis Llopis».  
  
Segon  
Resoldre les al·legacions presentades al projecte de reparcel·lació i la memòria de quotes de la UE Vella 4 durant el període d'audiència, segons el que establix l'informe emés per l'arquitecte municipal en data 25 d'abril de 2012, el contingut del qual es transcriu íntegrament a continuació:  
«Informe tècnic  
Assumpte: al·legacions al tràmit d'audiència del projecte de reparcel·lació unitat d'execució Vella 4  
Vist l'expedient incoat per a la tramitació i aprovació del projecte de reparcel·lació forçosa i la memòria de quotes de la unitat d'execució Vella 4, presentat en este Ajuntament per la mercantil Valvella Nou, SL, en data 5 de març de 2010.  
Vist que este projecte de reparcel·lació forçosa es va exposar al públic per mitjà d'un anunci inserit en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de data 23 de març de 2011, establint-se el termini d'un mes per a presentar les al·legacions que es consideren oportunes respecte d'això.  
Vist que durant el període d'informació pública mencionat es van presentar al·legacions i que estes van ser traslladades a l'urbanitzador en data 19 de maig de 2011.  
Vist l'informe a les al·legacions presentades i el text modificat del projecte de reparcel·lació i memòria de quotes que presenta l'urbanitzador en contestació a estes.  
Vist que es van presentar 32 al·legacions, que van ser objecte d'un informe i que, en vista d'este informe, es va concedir el tràmit d'audiència per un període de 15 dies als titulars, Carmen Mora Martín, Juan José Fuster Iranzo, José Fernández Fincias, Onofre Espinós Rodrigo, Luis Armero Sánchez i Manuel Ibáñez Peralta.  
Vist que en este tràmit s'han presentat les al·legacions següents:  
  
Al·legació número 1, r.e. núm. 000491, presentada per Manuel Ibáñez Peralta.  
Al·legació número 2, r.e. núm. 000490, presentada per José Fernández Fincias.  
Al·legació número 3, r.e. núm. 000498, presentada per Juan José Fuster Iranzo.  
Al·legació número 4, r.e. núm. 000511, presentada per Carmen Mora Martín.  
L'arquitecte municipal que subscriu considera convenient emetre el següent informe:  
Al·legació número 1 formulada per Manuel Ibáñez Peralta, el 13 de gener de 2011 (RE 000491) i al·legació número 2 formulada per José Fernández Fincias, el 13 de gener de 2011 (RE 00575).  
I. Plantejament  
Els al·legants reiteren l'existència de vicis de nul·litat en el procediment associats al règim d'informació previst en l'article 166 LUV, considerant que la notificació de l'escrit esmentat és insuficient.  
  
Es tracta d'una reiteració de les al·legacions prèvies formulades el 20 d'abril de 2011 per ambdós al·legants (RE 7281 i 7283) en el tràmit d'informació pública del projecte de reparcel·lació.   
Estes al·legacions van ser contestades en l'informe de 2 de novembre de 2011, que és l'origen d'este tràmit d'audiència.  
No obstant això i a fi de dissipar qualsevol dubte, es procedix, a continuació, a emetre un informe sobre les noves al·legacions.  
II. Consideracions  
6. Qüestions procedimentals associades a l'article 166 LUV  
a. Els al·legants assenyalen (al·legació primera) que la notificació prevista en l'article 166 LUV havia de ser prèvia a la reparcel·lació.  
En este sentit hem de recordar que esta notificació va ser practicada, per part de l'agent urbanitzador, a ambdós al·legants abans de la reparcel·lació. Així:  
- José Fernández Fincias: notificat el 27 de febrer de 2009 (vegeu l'acta de protocol·lització que consta en l'expedient).  
- Manuel Ibáñez Peralta: el dia 3 de març de 2009 va mantindre una reunió amb l'urbanitzador a l'efecte de ser informat sobre aspectes urbanístics i econòmics del PAI. En esta reunió va lliurar un justificant de recepció de la notificació de l'article 166 (amb el seu annex) i en va subscriure un exemplar (indicant el seu nom i DNI) (se'n va adjuntar en el seu moment una còpia, i l'original consta, perquè hi puga ser confrontat, en l'expedient de la referència).  
Cap d'estes persones va formular al·legacions ni va optar per l'un o l'altre règim retributiu.   
No obstant això, per a possibilitar qualsevol opció de pagament per part dels propietaris que pogueren no haver entés el contingut de la notificació anterior, l'Ajuntament va acordar oferir-los un tràmit d'audiència addicional perquè pogueren optar pel sistema retributiu que al seu dret interessara, i va suspendre en l'interval l'aprovació del projecte de reparcel·lació.  
A pesar d'esta nova notificació, els al·legants reiteren la seua negativa a pronunciar-se clarament sobre el règim retributiu.  
Assenyalen al seu torn (al·legació segona) que no s'ha acompanyat la notificació del conveni subscrit entre l'Ajuntament i l'urbanitzador.  
No obstant això, el fet que s'adjuntara el conveni consta acreditat (amb motiu de la primera notificació) en l'acta de protocol·lització de les notificacions de l'article 166 LUV (que consta en l'expedient). En el cas del Sr. Ibáñez Peralta no pot ignorar-se que va firmar l'exemplar de la notificació.  
És procedent, per tant, emetre un informe desfavorable sobre esta al·legació.  
7. En relació al suposat incompliment en la notificació de l'apartat 1.d de l'article 166 LUV  
Manifesten els al·legants la no-concurrència de la informació prevista en l'article 166.1.d de la LUV.  
Manifestació completament incerta segons queda acreditat en l'informe de contestació a les anteriors al·legacions, al qual em remet.  
Però a més, havent-se exposat al públic el projecte de reparcel·lació, s'ha atorgat (sense que siga legalment exigible) una segona oportunitat a estos al·legants per a optar pel mètode retributiu que estimen pertinent.  
  
És a dir, no sols han disposat de la informació (suficient) de la notificació de l'article 166 LUV, sinó que han disposat de tot el projecte de reparcel·lació. La informació de què han disposat és, per tant, molt més àmplia de la legalment prevista.  
És procedent, per tant, emetre un informe desfavorable sobre esta al·legació.  
8. Suposades deficiències en la notificació de l'article 166 en matèria de sòls consolidats  
En l'al·legació tercera tornen a assenyalar eventuals defectes associats a la previsió de l'article 166.2 de la LUV, que disposa que «la comunicació informarà, com a mínim als propietaris d'edificacions consolidades, del que disposa el capítol III del títol I d'esta llei».  
  
En este sentit, en la notificació que consta en l'acta de protocol·lització de l'agent urbanitzador es va disposar el següent:  
«i. Es comunica als interessats l'existència de parcel·les consolidades tant per l'edificació com, si és el cas, per la urbanització. En este sentit i de conformitat amb els articles 27 i següents de la LUV (capítol III del títol primer) i concordants del ROGTU, les parcel·les síties dins de la UE Vella 4 rebran el tractament expressament previst en el PAI i en l'acord d'adjudicació. Al seu torn, la resta de parcel·les consolidades rebran el tractament recollit en estos preceptes (determinació de la parcel·la vinculada i anàlisi de l'estat de servicis de què disposen)».  
  
Per tant, sí que es va informar els titulars de parcel·les consolidades de la subjecció d'este PAI al règim previst en els articles 27 i següent de la LUV. El fet que ens trobem davant d'una actuació integrada evidencia que el precepte aplicable serà l'article 28 i no l'article 29 (reservat per a les actuacions aïllades).  
Al seu torn, la mercantil Valvella Nou, SL, en qualitat d'agent urbanitzador, ja va informar que: «la concreta determinació de la parcel·la vinculada i la identificació dels servicis preexistents és una qüestió que cal abordar en el projecte de reparcel·lació i no en la notificació de l'article 166, la qual determina el dret dels propietaris a ser coneixedors del sotmetiment de les seues parcel·les al règim de sòls semiconsolidats».  
  
A més, s'ha atorgat a estos al·legants un període d'audiència per a optar pel sistema retributiu corresponent, i este segon període s'ha fet oferint a la seua disposició el mateix projecte de reparcel·lació. Per tant, tota la informació necessària consta detallada en el projecte de reparcel·lació esmentat.  
En relació amb el diferiment de l'article 28, no hi ha previsió en el projecte de reparcel·lació amb vista al futur cobrament de quotes associades a servicis preexistents.  
És procedent, per tant, emetre un informe desfavorable sobre esta al·legació.  
9. Negativa dels al·legants a pronunciar-se en relació al règim retributiu  
Ambdós al·legants assenyalen el següent:  
- En l'al·legació primera, paràgraf segon, assenyalen que la notificació de l'article 166 incorre en vici de nul·litat.  
Assenyalen que, «si s'haguera informat- en principi, de forma general, el compareixent preferiria»  
a. En el cas del Sr. Ibáñez Peralta: «un règim retributiu en terrenys i, per descomptat, per al cas d'haver d'efectuar algun desemborsament, desitjaria beneficiar-se de tots els avantatges d'ajornament de pagament de quotes possibles. Si bé, insistim, al compareixent li falta la informació necessària per a poder optar per una retribució en metàl·lic o en terrenys».  
b. En el cas del Sr. Fernández Fincias: «un règim retributiu en metàl·lic, i per descomptat amb tots els avantatges d'ajornament de pagament de quotes possibles, és a dir, en principi el compareixent no vol cedir ni un sol metre quadrat de la seua propietat. Si bé, insistim, al compareixent li falta la informació necessària per a poder optar per una retribució en metàl·lic o en terrenys».  
- En l'al·legació segona es reitera la consideració que la notificació és nul·la.  
- Finalment, assenyalen que «no pot atendre's el requeriment efectuat per eixa corporació, per falta d'informació necessària per a això; per tant, després d'esmenar-se, s'haurà de traslladar als propietaris per a l'elecció del mode de retribució».  
D'esta manera la situació és la següent:  
a. En el cas del Sr. Fernández Fincias, per la configuració i superfície de la seua parcel·la, vist l'informe respecte d'això aportat per l'urbanitzador, resulta possible el pagament en terrenys.  
b. En el cas del Sr. Ibáñez Peralta, per la configuració i superfície de la seua parcel·la, resulta impossible el pagament en terrenys.  
c. Amb motiu de la primera notificació de l'article 166, no van realitzar cap al·legació respecte del sistema preferencial als efectes de la retribució.   
d. Per este motiu la reparcel·lació hagué de preveure el següent:  
- Senyor Fernández Fincias: hagué d'aplicar-se el sistema preferent segons la normativa, és a dir, el pagament en terrenys.   
No obstant això, en la reparcel·lació es va plantejar el pagament en metàl·lic.  
- Senyor Ibáñez Peralta: per ser impossible el pagament en terrenys, s'hagué d'aplicar el pagament en metàl·lic.  
En la reparcel·lació es va plantejar este sistema per a la seua parcel·la.  
e. Amb motiu de la informació pública de la reparcel·lació, cap dels dos al·legants es va oposar al pagament en metàl·lic previst.  
f. Amb motiu del tràmit d'audiència (i sent conscients que la reparcel·lació proposava el pagament en metàl·lic):  
- El Sr. Fernández Fincias: es nega a pronunciar-se expressament, si bé mostra la seua conformitat «en principi, de forma general» al pagament en metàl·lic, que és el proposat per la reparcel·lació (insistix en l'anterior en assenyalar que «en principi el compareixent no vol cedir ni un sol metre quadrat de la seua propietat".)  
Cal aclarir que el compareixent assenyala que si la notificació del 166 fóra correcta es manifestaria a favor del pagament en metàl·lic, i amb això hem d'entendre que, sent correcta esta notificació (per la presumpció de veracitat i encert de l'acte administratiu d'aprovació de la reparcel·lació o perquè així ho declare el jutge corresponent), s'ha d'entendre que implícitament ha exercit el dret d'opció.  
- El Sr. Ibáñez Peralta: es nega a pronunciar-se expressament, si bé per la configuració física dels seus terrenys i les construccions existents sobre estos (un habitatge i una piscina), com hem assenyalat, no és possible el pagament en terrenys com a sistema de retribució a l'agent urbanitzador.  
Per tot l'anterior, pertoca estimar parcialment el mode de retribució apuntat pels al·legants en allò que és materialment possible i aprovar la reparcel·lació en els termes exposats al públic i, per tant, preveient respecte dels dos al·legants el pagament en metàl·lic.   
III. Proposta de resolució  
En vista de tot el que ha sigut exposat, s'emet un informe desfavorable sobre les al·legacions realitzades excepte en l'elecció del mode de retribució que s'estima parcialment i es proposa la conservació del projecte de reparcel·lació respecte de les seues parcel·les en els termes exposats al públic (pagament en metàl·lic).  
Al·legació número 3 formulada per Juan José Fuster, el 13 de gener de 2011 (RE 000498)  
I. Plantejament de l'al·legant  
El Sr. Fuster:  
- Manifesta la seua opció pel pagament en terrenys.  
- Aporta un croquis en el qual indica com seria la cessió que planteja del 50 % (a l'efecte que concordara amb el coeficient de bescanvi) de la seua parcel·la bruta.  
II. Consideracions  
La proposta del Sr. Fuster amb vista al pagament en terrenys, partix d'una premissa errònia, ja que pren com a referència la seua parcel·la bruta i no així la parcel·la neta resultant de les regularitzacions corresponents.  
D'esta manera, s'hauria de prendre una de les decisions següents:  
a) Respectar el croquis aportat pel Sr. Fuster, cosa que implicaria de fet el pagament mixt, ja que li resultaria un saldo deutor en el compte de liquidació provisional que l'urbanitzador estima en 10.386,01 euros.  
  
b) Recalcular la conformació parcel·lària perquè siga possible el pagament en terrenys.  
En este supòsit, la parcel·la del Sr. Fuster tindria una superfície inferior al 50 % de la seua parcel·la aportada i sempre amb la condició de parcel·la mínima, però, a canvi, el saldo en el compte de liquidació provisional es limitaria a un mer ajust.  
  
El Sr. Fuster ha exercit el dret d'opció de pagament en terrenys constituint el croquis que adjunta a una proposta complementària però que de cap manera pot ser vinculant.   
Per tant, es considera que l'urbanitzador ha d'adoptar l'opció b anterior, tractant de respectar al màxim la proposta que acompanya el seu escrit d'al·legacions.  
III. Proposta de resolució  
Per tot l'anterior, s'emet un informe favorable a l'al·legació plantejada i es proposa l'adaptació de la reparcel·lació amb vista a preveure el pagament en terrenys en els termes que preveu l'apartat b anterior.  
Al·legació número 4 formulada per Carmen Mora Martín, el 13 de gener de 2011 (RE 000511)  
I. Plantejament de l'al·legant  
La senyora Mora:  
- Manifesta la seua opció pel pagament en terrenys.  
- Assenyala que el pagament es realitzarà per mitjà d'aportació de «la parcel·la que em queda estreta i llarga, de les dos de la meua propietat».  
II. Consideracions  
La parcel·la oferida per l'al·legant no pot cobrir els costos d'ambdós parcel·les, motiu pel qual es tractaria en definitiva d'un pagament mixt, ja que li resultaria un saldo deutor en el compte de liquidació provisional que l'urbanitzador estima en 29.521,30 euros.  
III. Proposta de resolució  
Per tot això, s'emet un informe favorable a l'al·legació i es proposa l'estimació de l'aportació en recompensa de la parcel·la esmentada si bé assumint que es tracta per tant d'un pagament mixt.  
Junt amb la correcció que s'exigix a l'anterior informe de contestació a les al·legacions plantejades en el tràmit d'exposició al públic i amb la que es deriva del present informe a les al·legacions en el tràmit d'audiència, l'urbanitzador aportarà el text refós corresponent del projecte de reparcel·lació perquè s'aprove de manera definitiva.  
Cosa que s'informa als efectes oportuns.  
  
Riba-roja de Túria, 25 d'abril de 2012.- L'arquitecte municipal: David Sanchis Llopis».  
  
Tercer  
Aprovar definitivament el text refós del projecte de reparcel·lació i memòria de quotes de la UE Vella 4 presentat en este Ajuntament per la mercantil Valvella Nou, SL, en els termes que preveu la resolució de les al·legacions.  
  
Quart  
Notificar este acord a les parts interessades, amb la indicació dels recursos.  
  
Quint  
Publicar l'aprovació definitiva del text refós definitiu del projecte de reparcel·lació i memòria de quotes de la UE Vella 4 en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana als efectes oportuns.  
  
  
Sext  
Expedir-ne un certificat, una vegada siga ferm en la via administrativa, perquè s'inscriga en el Registre de la Propietat.  
  
Riba-roja de Túria, 12 de novembre de 2012.- L'alcalde: Francisco Tarazona Zaragozá.