Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 7709, del 01-02-2016 (2016/391)

RESOLUCIÓ de 7 de gener de 2016, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 45/10-AIA Villena.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   7709

Data del DOGV
:   01-02-2016

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2016/391


Data del document
:   07-01-2016

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural
    * Villena
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 7 de gener de 2016, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 45/10-AIA Villena. [2016/391]  
De conformitat amb l'article 12.3 del Reial Decret 1/2008, d'11 de gener, d'avaluació d'impacte ambiental de projectes, el qual establix la publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 45/10-AIA Villena.  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 45/7480-GFR.  
Títol: Actuació agrícola en la finca La Serrata.  
Promotor: Hacienda La Serrata, SL (abans Invercon Agrícola, SL).  
Òrgan substantiu: Ajuntament de Villena.  
Localització: determinades parcel·les cadastrals dels polígons 22 i 23 al terme municipal de Villena (Alacant).  
Descripció del projecte  
El projecte consistix en la posada en cultiu en regadiu de la major part de les parcel·les de la finca La Serrata a Villena, la construcció d'un embassament per a reg i d'una nau magatzem agrícola. La finca s'ubica a l'oest de la ciutat de Villena pròxima al límit de la Comunitat Valenciana amb la Comunitat de Castella la Manxa, en les xicotetes valls situades entre els relleus de la Loma del Mojón, Loma de Gaspar i l'ombria de la Serreta, a l'oest d'estes. La quasi totalitat de la superfície afectada és agrícola, cultius herbacis, en guaret o, en menor grau, amb cultius de secà (fruiters: oliveres i ametlers).  
Les plantacions a realitzar afectarien, en la proposta inicial triada (alternativa 4) en l'estudi d'impacte ambiental de 7 de desembre de 2011, 35 parcel·les localitzades en els polígons cadastrals 22 i 23 del terme municipal de Villena (Alacant). Les parcel·les afectades segons l'alternativa 4 referida serien les següents:  
- Polígon 22, parcel·les: 1, 9, 10, 11, 19 i 22.  
- Polígon 23, parcel·les: 4, 5, 6, 7, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 15, 16, 19, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, 28, 29, 32, 34, 35, 37, 38, 39 i 41.  
La superfície de la finca és de 235 hectàrees.  
Es pretén la plantació d'oliveres i vinyes en regadiu per goteig. El sistema serà en espatlera, la qual cosa permet una major rendibilitat conseqüència de la mecanització de l'explotació.  
L'olivera es planta en tanca en files paral·leles orientades nord-sud separades per carrers de 3 metres d'amplària, amb una distància mínima entre arbres en la fila d'1,35 m. El port de les oliveres adultes serà com a màxim de 3 m. Els marges de la parcel·la agrícola tindran camins amb una amplària major a 4 m per a permetre el gir de les recol·lectores. L'oliverar ocuparà la major part de la finca. La vinya es cultivarà en espatlera simple, en files paral·leles separades entre si per camins l'amplària dels quals manté una relació 1:1 per a evitar ombrar entre fileres. La distància entre els ceps en la fila serà aproximadament d'1,5 m i el port de les vinyes adultes inferior a 1,5 m.  
Es trasplantaran aproximadament 100 exemplars d'oliveres adultes en la parcel·la 4 del polígon 23 amb distribució de 20 x 20 m.  
Com a instal·lacions complementàries: la posada en regadiu de la finca requerix un embassament i una nau d'apers que s'ubiquen al polígon 22, parcel·la 20 en el paratge el Bocón entre la Loma Gaspar i l'ombria de la Serreta.  
Característiques de l'embassament:  
- Trapezoïdal, que s'eleva sobre la rasant del terreny 2,5 m, i es formen els talussos exteriors amb les terres excavades.  
- Superfície que ocuparà en conjunt: 22.600 m².  
- Profunditat: 5 m.  
- Capacitat: 46.148 m³.  
- Talús interior de pendent 3:1 (H:V), talús exterior de pendent 1:1 (H:V) coronats per corredor de 5 m d'amplària.  
- Impermeabilització interior amb làmina de polietilé d'alta densitat (HDPE) amb grossària mínima d'1,5 mm.  
- Entrada d'aigua i eixida d'aigua i sobreeixidor.  
De l'embassament partirà a tota la finca un sistema de canalitzacions de reg subterrànies distribuïdes ortogonalment formant unitats de reg rectangulars. Seran visibles només els capçals situats al costat dels camins que donen accés a les parcel·les agrícoles. Les canonades són plàstiques de PVC. Les canonades de distribució secundàries tenen 250 mm de diàmetre i pressió nominal de 226 kg/cm² (PN10). Les terciàries normalment de 110 a 140 mm de diàmetre i pressions de 103,6 a 131,8 kg/cm² (PN6).  
Les aigües destinades al reg es bombaran a través del sistema de canonades subterrànies l'energia de les quals s'obté de grup electrogen format pel conjunt motor dièsel Caterpillar model 3412 DISTA i generador Caterpillar model model SR4B muntats sobre bancada metàl·lica comuna.  
Característiques de la nau: es destinarà fonamentalment a l'emmagatzematge de maquinària agrícola i productes fitosanitaris per al cultiu. S'ubica al costat de l'embassament.  
- Superfície construïda: 970,35 m². Rectangular: 47,8 x 20,30 m.  
- Alçària al carener: 8,3 m.  
- Interiorment amb zona de passos, emmagatzematge d'adobs i emmagatzematge de maquinària agrícola.  
- Teulada a dos aigües amb plaques ondulades d'acer.  
- Serveis: instal·lació de lavabos químics en caseta d'obra. Es retiraran els residus quan siga necessari.  
  
De les actuacions projectades, les plantacions s'han realitzat en una gran part, així com l'embassament i la nau d'apers, d'acord amb la documentació presentada.  
De les alternatives analitzades la finalment triada, conseqüència de l'informe del Servei de Vida Silvestre és la número 5.  
L'alternativa 4 descartada comprenia 235 hectàrees, amb la distribució següent:  
- Oliverar en espatlera: 188 ha  
- Vinya en espatlera: 25,85 ha  
- Oliverar tradicional: 9,4 ha  
- Llaurable: 7,05 ha  
- Forestal: 2,35 ha  
- Embassament: 2,35 ha  
L'alternativa 5 comprén:  
- Oliverar en espatlera: 122,2 ha  
- Vinya en espatlera: 25,85 ha  
- Oliverar tradicional: 21,15 ha  
- Llaurable: 61,1 ha  
- Forestal: 2,35 ha  
- Embassament: 2,35 ha  
D'acord amb la documentació presentada l'alternativa 5 proposa la transformació d'un 39 % de la superfície total dins de la zona d'especial protecció de les aus (ZEPA) 110 hectàrees, amb la distribució següent: 26,3 ha en vinya i 16,2 ha en oliverar en espatlera.  
  
Esta alternativa manté inalterat, amb els aprofitaments actuals, la resta de terrenys pertanyents a la ZEPA, i la superfície llaurable és majoritària i, en menor grau, cultius arboris, així com terrenys forestals. Esta alternativa suposa una menor afectació a la ZEPA.  
  
Tramitació administrativa  
El 9 de març de 2010 l'Ajuntament de Villena va remetre l'estudi d'impacte ambiental relatiu a l'embassament en la parcel·la 20 del polígon 22 i el certificat d'informació pública.  
Es va sol·licitar l'ampliació, al juny de 2010, de la documentació presentada al promotor. Es van efectuar consultes a l'Ajuntament i a l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals.  
L'informe del Servei de Biodiversitat, de 21 de juliol de 2010, posava de manifest que una part dels terrenys estaven en l'interior de la ZEPA Moratilla-Almela amb excel·lents poblacions de ganga (Pterocles alchata) i destacables de xurra (Pterocles orientalis) i sisó (Tetrax tetrax). Igualment es posava de manifest la presència d'àguila reial (Aquila chrisaetos) pròxima a la zona.  
Es va reiterar la sol·licitud d'ampliació de la documentació realitzada i es va adjuntar l'informe del Servei de Biodiversitat, i es van requerir, a més, nous aclariments i documentació, en especial en relació al canvi de cultiu i posada en reg que en part podia afectar l'espai Xarxa Natura 2000. Se sol·licitava un nou estudi d'impacte ambiental que abordara estes afectacions i sotmetiment a la fase d'informació pública.  
  
L'Ajuntament va remetre l'informe (rebut el 02.08.2010) que indicava que el sòl és no urbanitzable comú i que l'actuació és compatible amb el planejament municipal. S'emet un informe favorable i s'indica que en el moment de la visita una part de la finca està plantada de vinya i olivera. S'acompanya de l'informe de l'arqueòloga municipal i directora del Museu Arqueològic José María Soler, en el qual s'indica que la ubicació de l'embassament no afecta el jaciment del Castellar ni el seu entorn de protecció, i no hi ha constància d'un altre bé arqueològic, etnològic, paleontològic o històric en la parcel·la en qüestió.  
Amb data d'entrada de 16 de setembre de 2010 l'Ajuntament remet, com a resposta al requeriment efectuat, la documentació del promotor (llavors Invercon Agrícola, SL): annex a l'estudi d'impacte ambiental (agost de 2010), l'estudi d'integració paisatgística i el projecte de construcció de l'embassament. S'adjunta igualment el certificat del secretari de l'Ajuntament que indica que l'estudi d'impacte ambiental s'havia exposat al públic i no s'havien presentat al·legacions (DOCV 6150, 23.11.2009).  
Amb data de novembre de 2010 se sol·liciten consultes als següents departaments en relació amb la nova documentació: Servei d'Ordenació Sostenible del Medi, Àrea de Conservació d'Espais Naturals, i Servei de Prevenció, de la Conselleria de Governació.  
Amb data d'eixida 18 d'octubre de 2010 es va comunicar a l'Àrea d'Inspecció, de la Conselleria de Medi Ambient, que l'embassament estava executat per les fotografies aportades i que es desconeixia si la resta (posada en cultiu) s'havia dut a terme, i que una part de les parcel·les estaven incloses en la ZEPA abans citada.  
Amb data 26 de desembre de 2010 es va rebre l'informe del Servei d'Ordenació Sostenible del Medi en el qual s'indicava que la part del projecte que se situa fora de l'àmbit territorial de la Xarxa Natura 2000 no és previsible que tinga efectes apreciables sobre la Xarxa Natura 2000. No obstant això, la part del projecte inclosa en l'àmbit de la ZEPA pot tindre efectes apreciables sobre la Xarxa Natura 2000 i s'ha de sotmetre a l'avaluació de repercussions sobre la dita xarxa.  
El 21 de desembre de 2010 es va rebre l'informe del Servei de Suport Tècnic respecte al projecte d'embassament de reg, que informava favorablement l'estudi d'integració paisatgística sempre que s'execute la mesura de plantació de pins en forma de bosquets.  
El 20 de desembre de 2010 es rep l'informe del Servei de Prevenció, de la Conselleria de Governació, en el qual s'informa que el risc sísmic és baix, la seua ruptura ocasionaria danys materials limitats i molt ocasionalment pèrdua de vides humanes. En la mateixa finca pendent avall de l'embassament hi ha un caseriu en ruïnes on es guarda material i està a una certa altura, fora de perill del flux ocasionat per un hipotètic trencament de l'embassament. Respecte als danys, el més significatiu és la nau amb maquinària i material ubicat al peu del talús sud de l'embassament. S'indica que a causa de la naturalesa constructiva dels dics de l'embassament (materials solts compactats) pot fer-lo sensible a les sacsades sísmiques però els càlculs de seguretat elaborats en el projecte bàsic de construcció establixen que se supera amb folgança els índexs de seguretat sobre l'estabilitat dels talussos i estos es consideren estables davant de la situació d'embassament ple (talús d'aigües avall) i desembassament ràpid (talús aigües amunt). A més s'indica que l'embassament té una forma regular i simètrica que augmenta la seua estabilitat.  
El 23 de desembre de 2010 es rep l'informe del Servei de Biodiversitat que indica que la construcció de l'embassament no pareix haver suposat un impacte significatiu per a les àguiles presents en la zona (la nidificació se situa aproximadament a 3 quilòmetres). No obstant això, es recomana la instal·lació de rampes permanents, xarxes o altres mecanismes que permeten la fàcil eixida dels exemplars que pogueren quedar-se atrapats en l'embassament.  
Respecte a la posada en reg de parcel·les agrícoles en l'àmbit ZEPA s'informa d'importants poblacions d'aus estepàries amenaçades (ganga, xurra i sisó) que són especialment sensibles a la transformació del cereal de secà a un altre cultiu. S'indica que en l'estació reproductora de 2010 una part de les parcel·les estaven transformades o en procés de transformació.  
El 8 de juny de 2011 es va remetre a l'Ajuntament l'informe i el requeriment de documentació, i igualment al promotor directament (llavors Invercon Agrícola, SL). S'informava l'Ajuntament de les actuacions que s'havien dut a terme: embassament, nau, plantacions de fruiters en regadiu i xarxa de reg d'una part de l'àmbit projectat que afecta la ZEPA, el trasplantament de grans exemplars d'oliveres, transformació de terrenys considerats com a forestals, tot això sense haver-se sotmés a l'avaluació d'impacte ambiental i/o avaluació de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000, en els casos en què es requeria.  
Es va requerir per tant la paralització de les actuacions de posada en reg en tota la zona i de canvi de cultiu dins de la ZEPA en haver de sotmetre's a l'avaluació d'impacte ambiental la posada en reg i el canvi de cultiu de les parcel·les, i s'havia de presentar nova documentació respecte a estes actuacions (estudi d'impacte ambiental i projecte) i sotmetre's a informació pública per l'Ajuntament. Igualment es va requerir l'estudi d'integració paisatgística i l'estudi d'afectacions a la Xarxa Natura 2000.  
En el requeriment se'ls indicava tant aquells punts respecte a l'estudi d'impacte ambiental de la posada en reg i el canvi de cultiu que havien d'abordar com aquells altres que s'havien d'ampliar respecte a l'embassament.  
Al juny de 2011 es van fer les consultes següents: Secció Forestal de la Direcció Territorial d'Alacant, oficina comarcal de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació de l'Alt Vinalopó-Villena, Àrea de Gestió de Recursos Forestals i Conservació Ambiental i Servei d'Ordenació Sostenible del Medi. Igualment es va remetre l'escrit a l'Àrea d'Inspecció ja que una part de les actuacions s'havien dut a terme sense haver sigut avaluades i, a més, s'havien dut a terme transformacions en l'àmbit de la ZEPA.  
El Servei d'Ordenació Sostenible del Medi, el 21 de juny de 2011, va remetre l'informe aclaridor del seu anterior informe, de 24 de novembre de 2010, que indicava que l'estudi d'afectacions havia d'avaluar també les actuacions situades fora de l'espai Xarxa Natura 2000. Esta circumstància es va comunicar a l'Ajuntament i al promotor.  
L'11 de juliol de 2011 es va rebre l'informe de la Direcció Territorial d'Alacant, de la Conselleria d'Agricultura, en relació amb els cultius existents en la zona. S'aportava informació respecte als canvis de cultiu dels quals tenien constància, així com dels cultius existents segons el SIGPAC, l'any 2003, i l'actualització de gener de 2011.  
La major part de la finca són terrenys llaurables (TA) i en menor proporció són oliverars (OV) i arbres de fruites seques (FS). En una proporció molt xicoteta són pastius (PS) i fruiters (FY). S'entén per terrenys llaurables aquella porció del territori destinada a cultius herbacis en general, restollades i guarets, així com el sòl nu resultant de la transformació d'altres aprofitaments agrícoles. Com a terrenys d'arbres de fruites seques s'entén les plantacions de garrofers i fruiters de corfa com l'ametler.  
D'acord amb la informació proporcionada per la Direcció Territorial de la Conselleria d'Agricultura, en l'informe del 27 de juliol de 2011, en l'àmbit ZEPA la major part dels terrenys transformats han sigut de terrenys llaurables a oliverars i vinya en espatlera, i en una proporció molt menor s'havia afectat oliverars i fruites seques tradicionals en el mateix sentit. Una cosa molt semblant havia succeït amb la superfície a transformar situada fora de l'àmbit de la ZEPA.  
L'Ajuntament de Villena va remetre, el 15 de juliol de 2011, la documentació de l'empresa promotora en què se sol·licitava la pròrroga per a poder completar i dur a terme la documentació requerida i s'indicava que fins que no es resolguera «l'ampliació de la declaració d'impacte ambiental a sol·licitar per part de l'empresa» no continuarien amb les actuacions de posada en reg de la finca, ni canvi de cultiu en la zona ZEPA, ni tanca en la zona exterior d'esta.  
El 26 d'agost de 2011 el secretari territorial d'Alacant de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, va remetre l'escrit en què informava que no constava la tramitació de cap expedient d'estimació d'impacte ambiental des de la delegació de competències l'any 2004 relatiu a la transformació de terreny forestal a ús de cultiu agrícola en la zona. Igualment s'adjuntava l'informe favorable del tècnic de gestió de la Secció Forestal de 14 de juliol de 2011.  
En el referit informe s'indica el següent:  
- Respecte a les superfícies delimitades amb línies negra, roja i blava en la sol·licitud de consulta:  
- Línia negra: la superfície delimitada per esta línia va tindre la condició de terreny forestal,però, des de 2002, com a mínim, és agrícola, i no consta l'expedient de canvi de cultiu.  
- Línia roja: les superfícies delimitades per esta línia presenten signes de naturalesaforestal.  
- Línia blava: es tracta de la parcel·la dedicada a acumulació de pedres procedents del desempedregat d'altres parcel·les. No es considera de naturalesa forestal. L'interessat manifesta la seua intenció de dedicar-la a refugi de fauna.  
- Respecte a la tanca en àmbit de la zona ZEPA, esta va ser col·locada entre l'any 2004 i 2005, anterior a la declaració de la ZEPA i es tracta d'un tancament cinegètic que s'estima que no suposa un obstacle perquè la protecció de la zona es mantinga.  
L'aplicació del Decret 178/2005, de 18 de novembre, a la tanca en zones forestals hauria prescrit, no obstant això, s'indica que en tractar-se d'una tanca cinegètica compliria allò que s'ha indicat pel referit decret i permetria l'intercanvi de fauna amb els espais veïns.  
- Respecte a l'embassament, tenint en compte les seues dimensions la incidència és mínima i més al contrari és útil per a la defensa contraincendis forestals. Hi ha en la finca, a més, tres embassaments més xicotets interessants tant des del punt de vista d'extinció d'incendis com de sosteniment de la fauna.  
L'embassament projectat i executat està tancat i posseïx mesures de seguretat anticaigudes.  
El 23 de setembre de 2011 es va remetre, al promotor i a l'Ajuntament, l'escrit de concessió de la pròrroga als requeriments de documentació efectuats, i se'l va advertir igualment de la caducitat, i es precisava que, tampoc no s'havien de realitzar noves actuacions de canvi de cultiu fora de la ZEPA.  
L'1 de febrer de 2012 es va rebre l'escrit de l'Ajuntament de Villena en què es comunicava el canvi de titularitat respecte al projecte, i passava d'Invercon Agrícola, SL, a Hacienda La Serrata, SL.  
El 22 d'abril de 2012 es va advertir de la caducitat al promotor en relació amb els requeriments de documentació efectuats.  
El 25 de març de 2013 es va remetre per l'Ajuntament de Villena la documentació respecte al projecte en tramitació següent:  
- L'estudi d'impacte ambiental, l'estudi d'afectacions Xarxa Natura 2000 i l'estudi d'integració paisatgística. Desembre de 2011.  
- El certificat d'informació pública dels estudis d'impacte ambiental i l'estudi d'integració paisatgística (DOCV 6853, 3 de setembre de 2012 i BOP d'11.09.2012) en els quals s'indiquen que no s'ha produït cap al·legació.  
- L'informe del tècnic de medi ambient de l'Ajuntament que informa que el projecte ha sigut sotmés a informació pública durant el termini de trenta dies sense que s'hagen presentat al·legacions, indica que la documentació presentada inclou l'estudi d'impacte ambiental, l'estudi d'integració paisatgística i l'estudi d'afectacions sobre la Xarxa Natura 2000.  
S'indica que les actuacions estan parcialment executades, s'adjunten fotografies comparatives entre 2002 i 2013 i es fa referència a sentències dictades pel Tribunal de Justícia de les Comunitats Europees respecte a la profunditat de l'avaluació, que indiquen que l'estudi d'afectacions no ha de ser una estimació qualitativa. Estimen que l'estudi hauria de proposar mesures compensatòries.  
Es van sol·licitar informes al Servei de Vida Silvestre, Servei de Gestió Forestal i Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, i s'obtenen els informes següents:  
- Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, de 27 de gener de 2014: informe favorable al projecte.  
- Servei del Tècnic Forestal de la Direcció Territorial d'Alacant de 31 de gener de 2014: s'indica que l'afectació respecte al terreny forestal és igual a la de l'anterior informe i este es considera vàlid respecte d'això.  
Respecte a les oliveres de gran port s'indica que la parcel·la on van ser trasplantades és agrícola, que l'origen d'estes es desconeix però la seua procedència segons la propietat és de la província de Tarragona, que van ser declarades com a monumentals segons el catàleg publicat el 23 de novembre de 2012. Que únicament els arbres que radiquen en el territori de la Comunitat Valenciana podran ser objecte de protecció i que l'esmentada llei no tindrà competències fins que no hagueren sigut plantades. Pel fet que ja estaven plantades se'ls va aplicar la Llei de Patrimoni Arbori i van ser proposades per a la seua inclusió en el catàleg, tal com figuren, i així consta en el DOCV per l'Orde 22/2012, de 13 de novembre.  
Que es requeriria realitzar les oportunes correccions de la línia definida pel PATFOR quant a sòl forestal de la parcel·la.  
- Servei de Vida Silvestre, de 10 de desembre de 2013: el projecte afecta la ZEPA Moratilla'Almela amb espècies d'aus estepàries d'interés.S'indica que l'alternativa triada en l'estudi d'impacte ambiental, per motius de rendibilitat econòmica és la quatre, és a dir, la culminació del projecte en tot el seu àmbit. L'estudi d'afectacions reconeix que les principals amenaces de les aus estepàries és la disminució de les superfícies de cereal, la posada en regadiu, la implantació de cultius llenyosos, etc. L'estudi d'afectacions a Xarxa Natura 2000 no presenta informació precisa sobre estes espècies i relativitza l'impacte i indica que estan presents també en una altra ZEPA de la regió de Múrcia.  
  
L'informe conclou:  
«1. Les actuacions realitzades han afectat la zona ZEPA en qüestió que ha vist modificades les seues característiques en la superfície corresponent a la finca que s'ha transformat a vinya i olivera en espatlera i s'aprecia, a partir de la transformació fisiogràfica efectuada i la substitució del cultiu de cereal tradicional, la pèrdua de la seua capacitat d'acollida per a la reproducció d'aus estepàries.  
2. En segon lloc, el projecte analitzat, en l'alternativa 4 proposada, té efectes apreciables sobre la Xarxa Natura 2000, ja que la culminació del projecte implicaria la desaparició total en la finca de l'hàbitat que va motivar la declaració de la zona ZEPA i que respon als requeriments ecològics de les aus estepàries d'interés prioritari; per això es recomana que es considere una altra alternativa que evite completar l'execució de la transformació projectada sobre l'àmbit de la finca inclosa en la zona ZEPA i noves afectacions sobre esta.»  
Es va sol·licitar al promotor que s'analitzara i descriguera amb detall una altra alternativa d'acord amb l'informe del Servei de Vida Silvestre, i s'ha de descartar l'alternativa 4 triada en l'estudi d'impacte ambiental. Se'ls va recordar que fins que no obtinguen la declaració d'impacte ambiental, i dependent d'esta, no s'havien de dur a terme noves actuacions de transformació (posada en reg, canvi de cultiu, etc.) en la zona.  
El 13 de juliol de 2015 el promotor, Hacienda La Serrata, SL, va aportar com a resposta a la sol·licitud d'ampliació de documentació (nova alternativa, la 5), el document amb la proposta d'alternatives, en què analitzava la capacitat d'acollida de les aus estepàries i la sostenibilitat ambiental. Descartava l'alternativa 4 triada en l'estudi d'impacte ambiental, i proposava una nova alternativa per al projecte, l'alternativa 5, de la qual s'indicava que la capacitat de càrrega de la unitat ambiental presentava aptituds per a acollir la dita nova alternativa, atés que eliminava la major part de les amenaces a què estan sotmeses les aus estepàries. «A més, les transformacions ja realitzades en la ZEPA, que han introduït vinya i oliverar en espatlera, no han suposat alteracions significatives en la distribució i poblacions de les aus estepàries prioritàries.»  
  
El 27 de juliol de 2005 es va sol·licitar al Servei de Vida Silvestre l'informe en relació amb les actuacions projectades fora de l'àmbit de la zona ZEPA i declaració de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000.  
El 8 de setembre de 2015 es va rebre del Servei de Vida Silvestre la declaració de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000 del projecte. Esta concloïa que el projecte analitzat no tindrà repercussions sobre la integritat de l'espai de la Xarxa Natura 2000 sempre que en el seu desplegament i execució se seguisquen les determinacions establides en el document addicional de juny de 2015 a l'estudi d'afectacions i que es garantisca el compliment de les següents mesures preventives i correctores: es mantindrà com a superfície llaurable la que apareix com a tal en la figura corresponent a l'alternativa 5 i es dedicarà al cultiu de cereal, com a únic ús idoni per a la conservació de les poblacions d'aus estepàries que van motivar al seu dia la designació de la ZEPA.  
  
Afectacions legals.  
- Xarxa Natura 2000: l'àrea del projecte afecta la zona d'especial protecció de les aus (ZEPA) denominada Moratilla'Almela (Acord de 5 de juny de 2009, del Consell, d'ampliació de la xarxa de zones d'especial protecció per a les aus de la Comunitat Valenciana) inclosa en la Xarxa Natura 2000. Alberga el 78-80 % de les poblacions de ganga (Pterocles alchata) i xurra (Pterocles orientalis) de la Comunitat Valenciana, i destaca així mateix la nidificació de sisó (Tetrax tetrax) i torlit (Burhinus oedicnemus). Recentment colonitzada per diverses parelles de soliguer menut (Falco naumanni). Crien també àguila serpera (Circaetus gallicus) i el duc (Bubo bubo), i destaca igualment la presència de gralla de bec roig (Pyrrhocorax pyrrohcorax) i còlit negre (Oenanthe leucura).  
La ZEPA està inclosa en el pla d'acció per a la conservació de les aus de les estepes cerealistes de la Comunitat Valenciana (Resolució de 22 de desembre de 2005, del conseller de Territori i Habitatge). El pla preveu mesures de seguiment, vigilància i millora de les poblacions, i establix que les declaracions d'impacte ambiental prestaran especial atenció a la possible afectació de les actuacions proposades sobre estes espècies.  
- Espècies d'interés en la zona:  
Ganga (Pterocles alchata), xurra (Pterocles orientalis), sisó (Tetrax tetrax), soliguer menut (Falco naumanni) i àguila de panxa blanca (Aquila fasciata): vulnerables. Annex I del Catàleg Valencià d'Espècies de Fauna Amenaçada (CVFA).  
Àguila reial (Aquila chrysaetos): Convenis de Berna i Bonn annex II, directiva d'aus annex I i llista d'espècies silvestres en règim de protecció especial (LESRPE).  
Albada sedosa (Anthyllis lagascana): annex II espècie protegida no catalogada al Catàleg Valencià d'Espècies de Flora Amenaçada (CVFLA).  
D'acord amb l'informe del Servei de Vida Silvestre, de 10 de desembre de 2013:  
Les quadrícules UTM 1 x 1 km 30SXH7573 té cites recents de sisó, ganga i xurra i la 30SXH7574 té cites recents a més de soliguer menut, i estes són les quadrícules que major nombre d'espècies estepàries alberguen.  
També hi ha cites de ganga en la quadrícula 7673 i de xurra en la 7674.  
Hi ha cites d'àguila de panxa blanca (Aquila fasciata) en les quadrícules 7773 i 7774 però antigues i el seguiment anual indica que s'ubica en l'àrea allunyada de la zona del projecte. L'àguila reial (Aquila chrysaetos) se cita en 7974 i 7675 en ambdós casos fora de la zona del projecte.  
En la quadrícula 30SXH7574 se cita la presència de la planta albada sedosa (Anthyllis lagascana).  
- Terrenys forestals: d'acord amb l'actual cartografia PATFOR el projecte presentat afectaria en xicoteta proporció els terrenys considerats forestals per esta. En l'extrem nord-est s'afecten terrenys forestals no estratègics per oliverar en espatlera. Són terrenys als quals fa referència l'informe de 31 de gener de 2014, del tècnic de gestió forestal que indica que no són forestals i proposa que es rectifique la línia.  
D'acord amb l'anterior inventari forestal hi havia altres terrenys forestals afectats per l'actuació però que en l'actual PATFOR no figuren com a tals i als quals s'ha fet referència anteriorment.  
- Arbratge monumental: en terreny de la finca hi ha una parcel·la amb oliveres monumentals incloses com a tals per mitjà de l'Orde 22/2012, de 13 de novembre, en el Catàleg d'Arbres Monumentals i Singulars de la Comunitat Valenciana.  
- Patrimoni cultural: consultat el web de la Conselleria de Cultura no hi ha elements del patrimoni cultural que puguen veure's afectats. D'acord amb l'informe de la directora i arqueòloga del Museu Arqueològic José María Soler de Villena, la ubicació de l'embassament no afecta el jaciment d'època ibèrica del Castellar, i no hi ha constància d'un altre bé arqueològic, etnològic, paleontològic o històric en la parcel·la.  
- Inundabilitat: d'acord amb la nova cartografia PATRICOVA, la zona està afectada per perillositat d'inundació, però no per risc d'inundació. L'embassament i la nau estan situades fora de l'àmbit de les zones de perillositat.  
- Planejament municipal: les actuacions del projecte afecten sòl no urbanitzable comú d'acord amb el SIG d'esta Conselleria i informe municipal.  
Consideracions ambientals  
1. Identificació i valoració d'impactes.  
D'acord amb la documentació presentada, els informes rebuts i la informació disponible, es ressalten els aspectes respecte a la identificació i valoració d'impactes següents:  
1.A. Xarxa Natura 2000 i espècies d'interés:  
a) D'acord amb la declaració de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000: una part del projecte ha sigut executat, i la dita acció afecta 65 hectàrees de la zona ZEPA, un poc més de la meitat de la superfície de la finca inclosa en la Xarxa Natura 2000. La meitat de la dita superfície transformada en l'àmbit ZEPA correspon a vinya en espatlera en la quadrícula 30SXH7574, una de les dos que més espècies d'aus estepàries alberga. Es tracta d'un enclavament amb notòria capacitat d'acollida per a la reproducció d'estes poblacions d'aus estepàries prioritàries, i l'afectació causada ha limitat eixe caràcter. La modificació substancial de l'hàbitat i l'aparició de barreres físiques (vinya en espatlera) que distorsionen l'horitzontalitat del paisatge i el seu ús cerealista ha limitat la presència d'estes espècies molt selectives quant a la selecció de l'hàbitat de reproducció.  
La nova alternativa 5 presentada després del requeriment posterior a l'anàlisi de l'estudi d'afectacions i de les dades de cens d'estepàries que està en la Direcció General de Gestió del Medi Natural, preveu la renúncia a la transformació de nova superfície de la finca en l'àmbit de la ZEPA, que es mantindria com a terreny llaurable i al qual s'ha d'afegir el requeriment del manteniment del cultiu de cereal. D'esta manera es compliria el principal requeriment per a la conservació de les poblacions d'estepàries en la zona d'acord amb el pla d'acció per a la conservació de les aus estepàries cerealistes de la Comunitat Valenciana.  
La declaració de repercussions considera que l'alternativa 5 del projecte no tindrà repercussions sobre la integritat de l'espai Xarxa Natura 2000 i establix unes mesures correctores-preventives que en l'apartat pròxim es desenvoluparan.  
L'alternativa 4 (transformació completa de la finca) per contra tindria efectes apreciables sobre la Xarxa Natura 2000, al suposar la desaparició completa en la finca de l'hàbitat que va motivar la declaració de la zona ZEPA, i afectaria no sols la quadrícula 30SXH7574 sinó també la 7573, i afecta les dos quadrícules amb més cites d'aus estepàries en la finca.  
L'estudi d'impacte ambiental reconeix que este tipus de transformacions suposen la pèrdua de l'hàbitat preferent de les aus estepàries però conclou amb l'avaluació favorable de l'alternativa 4, i indica respecte a la ZEPA que la intensitat de l'impacte és baixa al ser poca la superfície afectada dins d'esta, que la importància és baixa al no variar-se els objectius de conservació que van donar lloc a la declaració de la ZEPA i que és un impacte recuperable al poder tornar-se al seu estat anterior.  
  
L'estudi d'afectacions menciona entre les principals amenaces la disminució de la superfície de cereal, la posada en regadiu, la implantació de cultius llenyosos i la concentració parcel·lària, i són accions que preveu el projecte. Este estudi no presenta informació precisa sobre la presència de poblacions d'aus estepàries en la finca, la qual cosa se suplix amb la informació detallada que disposa la Direcció General del Medi Natural, i en les seues conclusions l'estudi relativitza l'impacte de l'actuació proposada en funció que les espècies afectades són poc freqüents a la província però que estan presents en una altra ZEPA de la regió de Múrcia.  
Estes anàlisis (EIA i EA) van requerir una ampliació de la documentació i la presentació d'una nova alternativa d'acord amb allò que s'ha sol·licitat pel Servei de Vida Silvestre.  
El projecte suposa la disminució dels terrenys llaurables que en principi poden presentar característiques favorables per a les aus estepàries, tant dins com fora de la ZEPA. Cal tindre en compte, d'una banda, que els terrenys que poden presentar característiques ambientals adequades per a les aus estepàries en la zona són fonamentalment els cultius cerealistes de secà, els guarets i els pastius, i encara que entre les principals amenaces està la transformació a regadiu, tampoc cal minimitzar les conseqüències derivades de l'abandó dels cultius cerealistes per motius socials i/o econòmics que constituïx també una amenaça important.  
D'acord amb l'ampliació de la documentació presentada relativa a la Xarxa Natura 2000, el manteniment dels cultius cerealistes tradicionals depén principalment de la rendibilitat econòmica. Els seus resultats econòmics estan condicionats pel sistema de treball i la grandària de l'explotació, tenint en compte que els cultius extensius obtenen uns rendiments normalment baixos, i requerix una intensificació.  
  
L'abandó dels cultius de secà cerealistes pot suposar, a llarg termini en la zona, que els terrenys deixen de tindre característiques apropiades per a les aus estepàries. Cal tindre en compte que la zona està rodejada de terrenys forestals que a llarg termini permetrien una evolució dels cultius abandonats a terrenys forestals arbrats, la qual cosa faria que els terrenys perderen la seua capacitat d'acollida per a aus estepàries. D'acord amb l'ampliació de la documentació presentada, relativa a la Xarxa Natura 2000, la transformació a regadiu, que és una amenaça per a l'hàbitat de les aus estepàries, si no es promouen podria suposar l'abandó dels terrenys, una amenaça, igualment, per a les aus estepàries a llarg termini.  
La nova proposta (alternativa 5) modifica l'alternativa 4 en el sentit que dins de la ZEPA deixa la resta dels terrenys sobre els quals no s'ha actuat amb els seus aprofitaments actuals, entre els quals destaquen els terrenys llaurables, de manera que no s'actuaria sobre la quadrícula 7573 una de les dos que més abundància té d'aus estepàries en la finca. Amb l'exigència que, d'acord amb la declaració de repercussions, eixos terrenys llaurables es dediquen al cultiu de cereal i no a un altre tipus de cultiu permés en els terrenys llaurables.  
La modificació del projecte inicialment proposat (alternativa 4) reduïx els terrenys afectats per l'actuació en l'àmbit de la ZEPA, zona amb major abundància d'aus estepàries, corregix l'impacte a nivells acceptables ambientalment i no afectaria la integritat de l'espai Xarxa Natura 2000. Fora de la zona ZEPA les cites d'aus estepàries són menors, i s'estima l'impacte acceptable ambientalment.  
En conjunt, l'assumpció de les mesures correctores indicades en la declaració de repercussions Xarxa Natura 2000, l'impacte sobre la ZEPA i sobre les aus estepàries en tota la finca s'estima compatible i acceptable ambientalment.  
b) Les esmentades d'àguila reial i àguila de panxa blanca, tal com s'ha indicat anteriorment no afecten la zona. No obstant això, l'embassament pot suposar un cert risc per a estes aus en el sentit que es considera necessari que es preveja un mecanisme d'eixida en cas que caiguen a l'interior.  
L'embassament igualment està tancat perimetralment i amb rastell inferior que pot dificultar el pas de fauna. La tanca pot suposar un cert risc en la zona de xoc d'aus rapaces i dificultar l'eixida d'animals atrapats. En l'annex de l'estudi d'impacte ambiental inicial presentat (agost 2010) es proposa una sèrie de mesures correctores que en el pròxim apartat es detallaran.  
c) L'albada sedosa és un arbust llenyós propi de matolls heliòfils sobre sòls calcaris pedregosos i per això no és previsible que s'haja vist afectat en la quadrícula esmentada, 30SXH7574, en haver afectat les actuacions a terrenys de cultiu.  
1.B. Terrenys forestals: la proposta d'actuació agrícola triada (imatge annex III) pretén la transformació de terrenys de cultiu de determinades parcel·les agrícoles, que en gran part es dediquen a terrenys llaurables, a vinya i oliverar en espatlera.  
D'acord amb l'actual cartografia de terrenys forestals PATFOR les actuacions d'oliverar en espatlera haurien afectat terrenys forestals no estratègics en l'extrem nord-oest de la finca. Tenint en compte l'informe del tècnic de la secció forestal d'Alacant, la superfície afectada i la informació disponible es considera acceptable ambientalment.  
  
La zona de la nau i el seu entorn està considerada igualment terreny forestal no estratègic i en la proposta triada està com a terreny llaurable, i s'estima igualment acceptable esta afectació.  
En relació amb els terrenys a què feia referència el primer informe del tècnic forestal d'Alacant es consideren ambientalment acceptables les actuacions plantejades per a estos en la proposta triada (alternativa 5).  
Tan sols és necessari indicar que dins de la ZEPA en la finca, en el seu extrem sud, s'ha de mantindre la superfície forestal estratègica que figura en la cartografia PATFOR que no s'ha cartografiat amb absolut detall en la imatge annex III (alternativa 5).  
1.C. Paisatge: d'acord amb l'estudi d'integració paisatgística (desembre de 2011) el paisatge de la zona afectada es classifica de qualitat mitjana i fragilitat variable. L'actuació no afecta negativament el caràcter del paisatge de la zona i no impedix la possibilitat de percebre els recursos paisatgístics. Els canvis que s'introduïxen en el paisatge no danyen, ni bloquegen ni generen efectes adversos sobre els recursos paisatgístics, i disminuïx la integritat de la percepció del patrimoni cultural en el significat històric. Tampoc creen enlluernaments o il·luminació, ni diferixen o contrasten significativament amb l'entorn ni reduïxen el valor visual o dominant la composició del paisatge.  
1.D. Patrimoni cultural: d'acord amb l'estudi d'impacte ambiental el pla general no identifica béns patrimonials d'interés cultural ni jaciments arqueològics. No obstant això, s'indica, que hi ha un abric defensiu d'origen iber, encara que no està afectat per l'actuació.  
  
La major part de les actuacions ja estan executades i per la informació disponible no és previsible que s'hagen produït afectacions a este factor. Tot això sense perjuí del compliment de la legislació sectorial vigent respecte d'això: si durant les obres que quedaran pendents d'execució es produïx qualsevol troballa hauran d'adoptar-se les mesures que preveja la legislació sectorial (patrimoni cultural) respecte d'això.  
  
1.E. Aigua subterrània: en l'annex de l'estudi d'impacte ambiental (agost de 2010) s'indicava que el pou del qual s'obtindria l'aigua estava en fase d'autorització, i se situa molt pròxim a l'embassament i sobre l'aqüífer 08-35'Jumella'Villena. Es feia referència a què la finca disposava dels drets d'explotació de quatre pous per a poder explotar 200 hectàrees i inscrits en el Registre d'Aigües de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer (i s'adjunta la transferència de titularitat a favor d'Invercon Agrícola, SL, d'estos quatre pous). Estos quatre pous se situen molt allunyats de la zona i per això l'ús, i la utilització per a la finca podria comportar l'execució de canonades que no han sigut analitzades ni avaluades en la present DIA.  
En l'estudi d'impacte ambiental de desembre de 2011, en referència a l'aqüífer abans citat, s'indica que està parcialment explotat, de manera que qualsevol explotació d'este s'ha de realitzar seguint el pla d'ordenació de l'aqüífer Jumella'Villena. L'estudi conclou que l'impacte es considera compatible pel fet que la gestió d'este s'ha de realitzar de manera sostenible d'acord amb les condicions establides per l'autoritat hidrològica competent.  
No s'ha aportat justificació de la concessió de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer respecte al pou que s'utilitzarà i, encara que en principi es tracta de reg per goteig, la superfície és gran, i que l'afectació siga acceptable ambientalment o no dependrà de disposar d'esta.  
  
Respecte a la vulnerabilitat a la contaminació l'estudi d'impacte ambiental indica que es tracta d'una zona amb vulnerabilitat mitjana i que esta no comporta limitacions a l'activitat agrícola en la zona i menys per a les pràctiques de cultiu ecològic.  
1.F. Inundabilitat: no hi ha risc d'inundabilitat d'acord amb la informació disponible com abans s'ha indicat.  
Respecte a l'embassament, d'acord amb l'informe del Servei de Prevenció hi ha un caseriu en ruïnes aigües avall on l'empresa guarda material i està a una certa altura fora de perill del flux ocasionat per un hipotètic trencament de l'embassament. Este caseriu tenint en compte l'informe abans citat s'estima que queda fora de l'àmbit de perillositat geomorfològica de la nova cartografia PATFOR, i en qualsevol cas està en ruïnes i no forma part de les actuacions del projecte. Respecte a este risc el referit informe destaca la nau magatzem, que s'ha construït al costat d'este, al talús sud. L'informe indica que si bé l'embassament pot mostrar-se sensible a les sacsades sísmiques a què està sotmesa la zona, amb les possibles conseqüències negatives, els càlculs de seguretat elaborats en el projecte bàsic de construcció establixen que supera amb folgança els índexs de seguretat sobre estabilitat dels talussos, i es consideren estables davant de la situació d'embassament ple (talús aigües avall) i desembassament ràpid (talús aigües amunt). L'embassament a més té una forma regular i simètrica que augmenta la seua estabilitat.  
  
2. Establiment de mesures protectores i correctores.  
D'acord amb la declaració de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000, com abans s'ha exposat, es considera acceptable ambientalment l'alternativa 5, que modifica l'alternativa inicial 4 amb la mesura correctora indicada en la referida declaració de repercussions.  
L'estudi d'impacte ambiental (desembre de 2011) no considera obligatori dur a terme cap mesura correctora al considerar que els impactes són compatibles o moderats. Es proposen una sèrie de mesures correctores per a la fase de construcció, transformació i funcionament que d'acord amb l'estudi no són obligatòries, només recomanacions.  
  
D'acord amb la documentació les tres fases del projecte comprendrien les accions següents:  
Fase de construcció: accions que tenen relació amb l'obra civil. La construcció de l'embassament i la nau d'apers (ambdós executats) i les canalitzacions de reg (quasi executades en la seua totalitat).  
Fase de transformació: accions que tenen relació amb la transformació agrícola.  
Fase de funcionament: les accions o operacions associades a l'explotació del cultiu.  
El projecte, segons l'alternativa núm. 5 finalment triada, està pràcticament completat a falta, d'acord amb la situació del projecte indicada en la documentació aportada (vegeu la imatge de l'annex II), d'algunes xicotetes zones situades fora de la ZEPA en les quals faltarien les canalitzacions de reg (fase de construcció) i la transformació agrícola (oliverar en espatlera). Respecte a la conveniència i necessitat d'implantació de les mesures correctores indicades en l'estudi d'impacte ambiental de 7 de desembre de 2011, s'estima necessària la implantació de les correctores de construcció i transformació en les zones fora de la ZEPA que queden per executar i les de funcionament en tota la finca. Estes mesures permetran previndre i reduir la magnitud dels impactes i aconseguir una adequada integració ambiental de l'actuació en la zona.  
  
Ens remetem al document estudi d'impacte ambiental de data 7 de desembre de 2011 remés per l'Ajuntament en CD per al contingut complet de les mesures correctores abans indicades.  
D'acord amb l'informe del Servei de Biodiversitat, de 20 de desembre de 2010, l'embassament pot suposar un cert risc per a les aus que podrien caure i no podrien eixir, per la qual cosa es considera necessari aplicar mecanismes d'eixida.  
En l'annex de l'estudi d'impacte ambiental (agost 2010) es proposen per a l'embassament com a mesures correctores per a la fauna les següents:  
- Instal·lar xarxes de pescador d'1 metre d'amplària en dos parets interiors de l'embassament per a facilitar l'eixida d'aus i evitar l'ofegament.  
- Instal·lar tanques cinegètiques per a permetre l'eixida per la part inferior de les aus i altres animals que caiguen atrapats.  
- Abalisar amb cinta bicolor groga/negra tant la part superior com la part mitjana de la tanca perimetral, per a evitar col·lisions durant el vol i les picades.  
En l'estudi d'integració paisatgística (desembre de 2011) es proposaven mesures d'integració i programa d'implementació: el disseny de l'actuació arreplega la majoria de les mesures per les qual el programa d'implementació està plenament integrat en les fases de construcció i de transformació. Les mesures d'integració són d'obligada observança durant les fases de funcionament per a garantir la pervivència de les característiques del paisatge durant la fase de funcionament.  
  
Fins i tot estant executades una gran part de les actuacions, es destaquen les mesures que s'han d'aplicar en les àrees que queden per executar (per exemple l'adequació al pendent natural del terreny), en les ja executades o en ambdós:  
- Adequació al pendent natural del terreny: la transformació s'adequarà al pendent natural del terreny i mantindrà el caràcter obert i natural del paisatge agrícola. El perfil del parcel·lari i la xarxa de camins s'adequaran a esta circumstància i preservaran les fites i elevacions naturals així com l'aspecte de mosaic. Així mateix, es respectaran les direccions dels pendents topogràfics per a afavorir l'evacuació natural de l'escolament.  
- Visibilitat del paisatge: les accions previstes per l'actuació no generaran efectes adversos en el paisatge com a conseqüència de la creació de zones d'ombra extenses.  
- Vegetació: l'actuació integrarà l'arbratge preexistent i, en cas de noves plantacions, utilitzarà espècies adequades a les condicions edafoclimàtiques de la zona.  
- Fauna silvestre i avifauna: l'actuació evitarà pertorbacions en les zones forestals on habita fauna silvestre, i es poden executar accions favorables per a la conservació com seria la instal·lació d'abeuradors en els espais d'influència. La presència de làmines d'aigua artificial té efectes beneficiosos sobre les aus, per la qual cosa s'haurà d'evitar la instal·lació d'elements que pogueren causar-los un perjuí.  
  
- Instal·lacions complementàries: nau d'apers: es podrà crear una barrera vegetal, composta per plantes amb port arbori, per a reduir la presència del factor antròpic en les conques visuals.  
- Instal·lacions complementàries: bassa de reg: els talussos artificials hauran de ser tractats paisatgísticament i es procurarà respectar les conques visuals i emprar vegetació de caràcter autòcton per a la seua fixació.  
- Cases de camp: l'activitat agrícola ajudarà a mantindre les cases de camp en bon estat de conservació. Es respectarà l'aspecte estètic de les edificacions pel que fa a la seua tipologia i materials de construcció.  
  
Estes mesures es considera necessari portar-les a cap.  
En l'estudi d'integració paisatgística de l'embassament d'aigua i la nau (febrer 2009) s'establia com a mesura d'integració en el paisatge, concentrar la plantació d'arbratge autòcton al voltant de l'edifici de la nau i de l'embassament.  
En l'annex remés de l'estudi d'impacte ambiental (agost 2010) es pressupostava la plantació d'arbustos al talús de l'embassament i plantació d'arbratge a peu de talús.  
En la visita que es va fer a la zona al desembre de 2010 es va comprovar que s'havien realitzat plantacions de pi blanc (Pinus halepensis) a peu del talús en l'embassament i pareixia que s'havia efectuat sembra d'herbàcies en el talús. En la documentació presentada respecte a l'embassament es feia referència a la plantació de pi pinyoner (Pinus pinea) i a l'ús de curatalls (Carpobrotus edulis). Esta última espècie és exòtica i invasora i no haurà d'utilitzar-se.  
Respecte a la integració paisatgística de l'embassament i la nau, es considera necessari plantar exemplars arboris i arbustius al voltant d'estos per a reduir la seua visibilitat: les espècies seran autòctones pròpies de la zona. Es recomana l'ús per a l'arbrat de pi blanc (Pinus halepensis) i com a arbustives romer (Rosmarinus officinalis), arçot (Rhamnus lycioides) i ginebre o càdec (Juniperus oxycedrus). Estes plantacions complementaran i milloraran les que es van fer de pi blanc en filera a peu del talús de l'embassament. Es faran en xicotets bosquets entorn a l'embassament, al grup electrogen, al pou i especialment a la nau agrícola.  
Respecte als talussos de l'embassament, tenint en compte el temps transcorregut des de la seua execució, en el cas d'observar-se que no s'ha cobert de vegetació i/o hi ha signes significatius d'erosió se sembraran amb espècies herbàcies de ràpid creixement perquè es recobrisquen de vegetació i es plantaran espècies arbustives en els talussos: romer (Rosmarinus officinalis) i espart (Stipa tenacissima).  
Per a considerar acceptable ambientalment l'impacte sobre l'aqüífer haurà d'aportar-se la justificació de la concessió de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer al pou situat al costat de l'embassament que s'ha indicat que s'utilitzarà per al reg.  
Respecte a l'embassament, d'acord amb l'informe del Servei de Prevenció es considera «d'importància moderada» ja que no és una gran presa, té menys de 100.000 m³ de capacitat i menys de 4 metres d'alçària de coronació i, a més, no està inclòs dins de les categories A i B (directriu bàsica de planificació de protecció civil per al risc d'inundacions) ja que el trencament ocasionaria danys materials limitats i molt ocasionalment pèrdua de vides humanes, per la qual cosa pot considerar-se el risc sísmic baix.  
Com abans s'ha analitzat no hi ha edificacions residencials que pogueren veure's afectades, tan sols una casa en ruïnes, a major altura, utilitzada per a emmagatzemar materials per l'empresa (850 m de distància) i nau magatzem construïda al costat de l'embassament. En principi, el risc és molt baix, però ha de realitzar-se la proposta de classificació de l'embassament en funció del seu risc potencial (reglament tècnic de seguretat de preses i embassaments) i ser aprovada per l'organisme competent (organisme de conca).  
En l'estudi d'afectacions a la Xarxa Natura 2000 s'indica que en la finca La Serrata s'han dut a terme una sèrie d'accions orientades a conservar la biodiversitat, i destaca la construcció d'un embassament d'aigua amb una làmina de 8.000 m² destinada en exclusiva al manteniment de la fauna i a més s'han instal·lat al llarg de tota la finca 400 tolls - abeuradors. Les aus estepàries s'han albirat en l'oliverar afavorides per la presència de males herbes, ja que el caràcter ecològic de la producció no preveu l'ús de fitosanitaris. També s'indica que les labors de manteniment dels cultius són mínimes i es realitzen fora dels períodes d'aparellament i nidificació de les aus, la qual cosa reduïx la interacció home - au, i permet l'aparellament d'estes donat el maneig poc invasiu que es fa dels cultius.  
La finca La Serrata ha desenvolupat una estratègia empresarial dedicada a la producció ecològica i se sotmet a inspeccions per les autoritats de control. El sistema de producció contribuïx a la protecció del medi ambient al respectar els cicles vitals dels sistemes naturals. S'indica que s'evita d'esta manera una de les principals amenaces per a la conservació de les aus estepàries.  
L'operador es va sotmetre a control el 5 d'agost de 2014 pel Comité d'Agricultura Ecològica de la Comunitat Valenciana i va obtindre el certificat de conformitat fins al 30 d'abril de 2016, l'operador s'ha sotmés igualment al certificat d'agricultura biodinàmica i ha obtingut la conformitat fins al 31 de desembre de 2015.  
Es consideren positives les accions abans comentades promogudes pel promotor.  
La Direcció General de Gestió del Medi Natural (Servei de Vida Silvestre) du a terme un seguiment de les aus estepàries en l'àmbit de la ZEPA Moratilla'Almela, i en conseqüència, es considera necessari que es permeta l'accés a la finca als servicis tècnics d'eixa Direcció General (Servei de Vida Silvestre) per a poder dur-lo a terme, i igualment com a mesura correctora, s'estima necessari que, si és el cas, el promotor adopte les pautes o els criteris que per a la conservació de les aus estepàries en l'àmbit de la finca se li indiquen per part dels referits servicis tècnics resultat del seguiment abans referit.  
  
3. Programa de Vigilància Ambiental.  
L'estudi d'impacte ambiental de desembre de 2011 indica respecte al pla de vigilància ambiental els objectius generals i els particulars de les fases de construcció - transformació i de funcionament. Es proposa una direcció ambiental que assessore la direcció d'obra i que controle el funcionament correcte dels compromisos de caràcter ambiental derivats de la intervenció de l'administració i que coordine els esforços per al compliment del pla de vigilància ambiental. Esta direcció ha de disposar d'equips de suport tant de camp com de laboratori a fi de comprendre el control de tots els vectors ambientals implicats en les obres i el seu posterior funcionament. La vigilància durà a terme inspeccions de camp realitzades o contractes per responsables de l'entitat contractant, per a assegurar que les empreses i els contractistes complisquen els termes mediambientals i les condicions aplicades en el projecte.  
  
El pla desenvolupa els procediments d'actuació i els indicadors de gestió. Detalla els factors a controlar, els informes, etc.  
La proposta de pla de vigilància ambiental s'estima acceptable, i no obstant això, s'ha estendre a les condicions de la present declaració d'impacte ambiental, en especial quant a les mesures respecte a l'àmbit de la finca en zona ZEPA i les aus estepàries i les mesures d'integració paisatgística.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén del Reial Decret 1/2008, d'11 de gener, pel qual s'aprova el Text Refós de la Llei d'Avaluació d'Impacte Ambiental de projectes (article 3.2.b. per afectació a ZEPA i apartat d, grup 1, annex I per projectes de reg per a agricultura de superfície superior a 100 hectàrees).  
D'acord amb la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'Avaluació Ambiental, el projecte estaria subjecte a declaració d'impacte ambiental: annex I, grup 9, apartat a, 3.  
L'embassament inclòs en el projecte global estaria sotmés a estimació d'impacte ambiental segons el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, d'aprovació del reglament d'avaluació d'impacte ambiental autonòmic (annex II, apartat 3 c).  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en la referit Reial Decret 1/2008, d'11de gener, d'Avaluació d'Impacte Ambiental de projectes, i, encara que d'aprovació posterior a la informació pública, també de la Llei 21/2013, d'Avaluació Ambiental.  
3. L'article 13 del Decret 158/2015, de 18 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, atribuïx a la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental la competència sobre l'avaluació ambiental estratègica i de projectes.  
Per tot l'anterior es proposa resoldre:  
  
Resolució  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte d'actuació agrícola en la finca La Serrata (alternativa núm. 5) que inclou embassament, nau i canvis de cultiu i posada en regadiu de determinades parcel·les cadastrals dels polígons 22 i 23 al terme municipal de Villena (Alacant), el promotor del qual és Hacienda La Serrata, SL (abans Invercon Agrícola, SL), sempre que este es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i la resta de documentació presentada, i les condicions i modificacions establides a continuació:  
1. L'alternativa acceptada des d'un punt de vista ambiental és la núm. 5, presentada en el document de resposta a la sol·licitud de documentació, que va tindre entrada en esta Conselleria el 13 de juliol de 2015 (vegeu la imatge de l'annex III): esta alternativa suposa no seguir la transformació dins de l'àmbit de la ZEPA i conservar els aprofitaments actuals (vegeu la imatge de l'annex III), amb la condició que els terrenys llaurables que figuren en esta es dedicaran al cultiu de cereal exclusivament, és a dir, haurà de cultivar-se cereal de manera activa i contínua en el temps per a aconseguir un hàbitat adequat per a les aus estepàries.  
2. Es permetrà l'accés a la finca als serveis tècnics de la Direcció General de Gestió del Medi Natural (Servei de Vida Silvestre) per a poder efectuar el seguiment de les aus estepàries en l'àmbit de la ZEPA Moratilla'Almela, i s'adoptaran per part del promotor les pautes i els criteris que per a la conservació de les aus estepàries en l'àmbit de la finca se li indiquen per part dels referits serveis tècnics resultat del seguiment abans referit. En funció del resultat d'este seguiment, i a indicació del Servei de Vida Silvestre, podrà requerir-se la modificació de les condicions d'explotació de la finca o qualsevol altra mesura correctora que s'estimara necessària amb el fi abans referit, i s'haurà d'adoptar pel promotor.  
3. S'aplicaran les mesures correctores indicades en l'estudi d'impacte ambiental de 7 de desembre de 2011: les de construcció i transformació per als terrenys fora de la zona ZEPA que queden per transformar, i les de funcionament per a tota la finca.  
4. Es compliran les mesures d'integració paisatgística de l'estudi d'integració paisatgística de desembre de 2011 reflectides anteriorment en l'apartat de consideracions ambientals.  
5. Es plantaran exemplars arboris i arbustius autòctons propis de la zona, al voltant de l'embassament, al grup electrogen, al pou i, especialment, a la nau agrícola. Es recomana l'ús per a l'arbrat de pi blanc (Pinus halepensis) i, com a arbustives, romer (Rosmarinus officinalis), arçot (Rhamnus lycioides) i ginebre o càdec (Juniperus oxycedrus). Es faran a manera de xicotets bosquets. Es preveurà reg de plantació i manteniment que garantisca l'arrelament i la supervivència, així com la reposició de les faltes.  
Respecte als talussos de l'embassament, s'analitzarà la seua situació i cas d'observar-se que no s'ha cobert de vegetació i/o hi ha signes significatius d'erosió, se sembraran amb espècies herbàcies de ràpid creixement, adaptades a les condicions de la zona perquè es recobrisquen de vegetació, i es plantaran espècies arbustives en els talussos: romer (Rosmarinus officinalis) i espart (Stipa tenacissima).  
No s'utilitzaran espècies exòtiques i invasores com la proposada, curatalls (Carpobrotus edulis).  
6. S'instal·laran en els talussos interiors de l'embassament rampes permanents, xarxes o altres mecanismes que permeten la fàcil eixida dels exemplars de fauna que pogueren quedar-s'hi atrapats.  
S'abalisarà amb cinta de color tant la part superior com la part mitjana de la tanca perimetral a l'embassament, i en el rastell inferior s'habilitaran eixides per a la fauna.  
7. Es grafiarà amb detall la superfície forestal estratègica d'acord amb el SIG PATFOR d'esta Conselleria, situada en l'extrem sud de la finca que forma part de l'àmbit de la ZEPA, per a evitar l'afectació.  
8. La disponibilitat de recursos hídrics per al reg de la finca es justificarà per mitjà d'aportació a l'Ajuntament de Villena de títol de concessió d'aforaments de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per al pou situat pròxim a l'embassament que forma part del projecte.  
9. Es realitzarà la proposta de classificació de l'embassament en funció del seu risc potencial (reglament tècnic de seguretat de preses i embassament) i serà aprovada per l'organisme de conca competent, i s'haurà de presentar este davant de l'Ajuntament de Villena.  
10. Es durà a terme el pla de vigilància ambiental proposat en l'estudi d'impacte ambiental de 7 de desembre de 2011, per a la fase de construcció i transformació que quede per executar i per a la fase de funcionament de l'actuació. S'estendrà este a les condicions de la present declaració d'impacte ambiental.  
  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit, no es pot interposar cap recurs, sense perjuí que puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa dels seus drets s'estimen pertinents.  
  
Tercer  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, d'acord amb el que disposa l'article 12.3 del Reial Decret 1/2008, d'11 de gener, d'Avaluació d'Impacte Ambiental de projectes, així com en l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'Avaluació Ambiental.  
La regulació de la vigència de la present declaració d'impacte ambiental serà l'establida en l'article 43 de l'esmentada Llei 21/2013.  
  
València, 26 de novembre de 2015.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
València, 7 de gener de 2016.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.