Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5626, del 25-10-2007 (2007/12408)

RESOLUCIÓ de 4 d'octubre de 2007 de la directora general de Gestió del Medi Natural, per què s'ordena la publicació de determinades declaracións d'impacte ambiental, corresponent als municipis de Vallada, San Vicent del Raspeig, Dénia, Salinas, Elx i Chera.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5626

Data del DOGV
:   25-10-2007

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2007/12854


Data del document
:   04-10-2007

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Vallada
    * Chera
    * Sant Vicent del Raspeig
    * Dénia
    * Salinas
    * Elx
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 4 d'octubre de 2007 de la directora general de Gestió del Medi Natural, per què s'ordena la publicació de determinades declaracións d'impacte ambiental, corresponent als municipis de Vallada, San Vicent del Raspeig, Dénia, Salinas, Elx i Chera. [2007/12572]  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracións d'impacte ambiental.  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracións d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracións en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.  
En virtut d'això, he resolt:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent a l'expedients 161/05-AIA Vallada, 429/02-AIA San Vicent del Raspeig, 082/05-AIA Denia, 210/05-AIA Salinas, 345/04-AIA Elx i 189/06-AIA Chera, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.  
València, 4 d'octubre de 2007.- La directora general de gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient  
Expedient: 161/2005 € AIA  
Títol: Homologació i Pla especial Parc logístic la Mar de Dins, a Vallada (València)  
Promotor: Ajuntament de Vallada  
Autoritat substantiva: conselleria de Territori i Habitatge  
Localització: Terme municipal de Vallada, València  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte  
L'objecte del pla especial és dotar el terme municipal de Vallada d'una reserva de sòl, en terrenys classificats pel planejament vigent com a sòl no urbanitzable, per a la creació d'un parc estratègic i logístic destinat a la implantació d'empreses relacionades amb el desenvolupament de noves tecnologies, les energies renovables, el medi ambient, i el camp nàutic i aeronàutic, com també totes les empreses complementàries i aquelles de transport logístic dels productes elaborats.  
El pla especial delimita, desenvolupa i reclassifica un àmbit classificat com a sòl no urbanitzable comú en el concert del Pla general de Vallada i el classifica com a sòl urbanitzable industrial.  
Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
1. Localització  
La zona en què s'ha de realitzar el pla especial es troba al costat de l'accés a Vallada per la carretera comarcal CV-649 que comunica l'autovia amb la població. Formen part de l'actuació tres àrees discontínues, en les quals se situen terrenys destinats a zona verda i part de sòl dotacional, en diferent proporció cada una d'elles, tot això a petició de l'Ajuntament de Vallada. Es tracta doncs, d'un sector l'àmbit del qual és discontinu.  
Els límits d'aquest són els següents:  
- Nord: terme municipal de Montesa.  
- Sud: accés a Vallada des de l'autovia A-7.  
- Est: via del ferrocarril de la línia València-La Encina.  
- Oest: l'autovia València-Albacete (A-7).  
2. Planejament vigent i proposat  
El municipi de Vallada disposa, com a instrument de planejament urbanístic, de les normes subsidiàries de planejament, aprovades definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme en sessió de 25 de juliol de 1991.  
En l'actualitat són vigents les consideracions de les esmentades normes subsidiàries, a excepció de les modificacions números 1, 2 i 3 a dites normes subsidiàries, aquesta última aprovada definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme en sessió del 19 de desembre de 1996.  
3. Zonificació  
L'àrea que s'ha d'urbanitzar posseeix una superfície total d'1.310.825 m². Hi ha una sèrie de zones que formen part de la xarxa primària del sector, que ocupen una superfície de 85.630 m², per la qual cosa resulta una superfície de gestió d'1.225.195 m².  
L'ordenació del sector del parc estratègic dóna lloc a les superfícies següents:  
 Superfícies (m²)  
Total 1.225.195  
Sòl edificable ús industrial 722.110  
Sòl edificable ús terciari 12.445  
Sòl dotacional 490.640  
Zona verda 125.805  
Xarxa viària 283.280  
Equipaments 74.600  
S'hi estableix com a ús dominant l'industrial, i un dels usos prohibits és el residencial.  
4. Accessos  
La zona en què s'ha de realitzar el pla especial es troba al costat de l'accés a Vallada per la carretera comarcal N-340 amb la població. Serà pròxim a l'accés des de l'autovia on es col·locarà una important rotonda distribuïdora del trànsit.  
5. Subministrament d'aigua potable  
Segons l'estudi d'impacte ambiental el proveïment d'aigua potable a la localitat de Vallada està gestionat per l'empresa Egevasa.  
Prenent les dades del Pla hidrològic per a la conca del Xúquer, la següent taula mostra el recurs disponible amb la perforació actual i la demanda prevista per als nous anys horitzó.  
 Recurs disponible Demanda prevista  
Any horitzó (m³/any) (m³/any)  
2002 25.673 416.250  
2012 92.350 530.852  
2022 31.366 909.450  
Les captacions actuals d'aigua potable són insuficients per a atendre la demanda prevista, per la qual cosa s'ha projectat l'execució d'una nova perforació, el cabal de dimensionament de la qual és de 66,66 l/s, que permeta garantir el subministrament d'aigua per als anys horitzó fixats.  
El pla especial planteja el proveïment d'aigua potable al nou sòl industrial a través de les mateixes captacions d'aigua que donen servei al municipi de Vallada, executant les canalitzacions necessàries fins al punt de connexió amb la xarxa de subministrament.  
6. Xarxa de sanejament  
El pla especial preveu la implantació d'una xarxa de clavegueram separativa, canalitzant les aigües residuals fins a la depuradora situada en sòl dotacional, a la vora del barranc de la Torreta, al qual abocarà l'aigua residual després de la seua depuració, i evacuant les aigües pluvials a través d'un col·lector fins al punt d'abocament en el mateix barranc.  
Les conduccions de sanejament del sòl dotacional situat en les zones discontínues del sector es connectaran a la xarxa existent municipal, o bé, si no existeix, abocar al riu Canyoles, després de la corresponent depuració d'aquestes i autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
7. Residus  
Els residus sòlids urbans generats per la població de Vallada són recollits i gestionats per l'empresa Girsa.  
L'evacuació de residus sòlids preveurà les directrius bàsiques establides pel Pla integral de residus sòlids de la Comunitat Valenciana (Llei 10/2000, de residus sòlids de la Comunitat Valenciana, de 12 de desembre de 2000).  
Alternatives  
L'estudi d'impacte ambiental no realitza un estudi d'alternatives, sinó que justifica la ubicació del pla especial, tenint en compte la relació amb les vies de comunicació i la classificació del sòl. Aquesta justificació es planteja a tres escales diferents:  
- Localització  
La societat promotora té voluntat des d'un principi de construir al municipi de Vallada, per l'excel·lent situació estratègica del municipi en relació amb les vies de comunicació.  
El terme municipal s'estructura segons una vall central, configurada per dues serres longitudinals paral·leles entre si amb direcció NE-SO. Es descarta qualsevol actuació en les serres, ja que presenten limitacions per pendents, per tractar-se de sòl de caràcter forestal, pel valor paisatgístic, etc. Tot això condueix a emplaçar el parc en la vall central.  
De tots els terrenys que es troben en la vall central, l'emplaçament triat es considera el més apropiat a causa de la proximitat de les vies de comunicació, i que els terrenys més pròxims al riu Canyoles suporten un ús agrícola més desenvolupat i presenten un major valor paisatgístic.  
- Definició dels límits  
L'àmbit del pla especial s'ajusta a les zones d'afecció de l'autovia València-Albacete, la via fèrria València-La Encina, i l'accés al nucli urbà de Vallada des de l'eixida de l'autovia. L'últim dels límits el constitueix el límit del terme municipal de Vallada a Montesa.  
- Ordenació  
No s'han estudiat distintes alternatives a l'ordenació del parc, ja que pretén dotar aquest d'una trama viària senzilla i ortogonal.  
La conservació de la massa forestal existent obligaria a modificar l'ordenació ortogonal, alterant la trama urbana regular i les dimensions de les illes industrials. S'opta per la seua eliminació.  
Tramitació administrativa  
En data 12 de febrer de 2004 el Ple de l'Ajuntament de Vallada aprova el conveni amb la mercantil Vam Group Ingeniería y Consulting (TEC-FEC SL), per a desenvolupar la zona amb un pla especial.  
En data 3 de febrer de 2005 s'aprova provisionalment pel Ple de l'Ajuntament el Pla especial del parc estratègic la Mar de Dins, amb modificacions respecte del projecte que va ser sotmés a informació pública.  
En data 29 de setembre de 2005 es remet a la Direcció General de Gestió del Medi Natural l'estudi d'impacte ambiental relatiu al Pla especial i homologació del parc logístic la Mar de Dins del municipi de Vallada, a l'efecte que s'emeta la preceptiva declaració d'impacte ambiental, incoant-se el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
En data 23 de novembre de 2005 l'Ajuntament de Vallada envia el Servei Territorial de la conselleria de Territori i Habitatge una addenda a l'estudi d'inundabilitat.  
Informació pública  
L'Ajuntament Ple en sessió de 2 d'agost de 2004 va acordar sotmetre a informació pública el pla especial juntament amb el projecte d'homologació i estudi d'impacte ambiental. La documentació es va exposar al públic segons anuncis publicats en els diaris El Mundo i Diario de Valencia de data 6 d'agost de 2004, i en el DOGV núm. 4822 de 18 d'agost de 2004.  
En el Ple de l'Ajuntament de data 3 de febrer de 2005, es fa un resum de les 2 al·legacions presentades en el període d'informació pública, s'estimen parcialment aquestes al·legacions, i s'acorda aprovar provisionalment el pla especial juntament amb el projecte d'homologació i estudi d'impacte ambiental. També s'aproven modificacions respecte del projecte que va ser sotmés a informació pública.  
Aquestes modificacions estan recollides en informe dels tècnics municipals de data 31/01/05, i són les següents:  
- Canvi de les zones verdes: s'incorporen tres àrees discontínues de zona verda amb un xicotet percentatge d'equipaments.  
- La xarxa primària, les zones verdes i els usos rotacionals discontinus són computables a l'efecte de sostre edificable.  
- En el disseny de la rotonda d'entrada s'ha inclòs un ramal addicional que dóna accés a l'estació de Renfe, al vial de servei de l'autovia i als camins rurals de la zona.  
- S'han corregit els paràmetres per al càlcul de la reserva mínima d'aparcament.  
- El proveïment d'aigua potable ha de ser informat favorable per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
- S'amplia el plànol d'expropiacions, com també la llista de propietaris afectats.  
- Es mantindrà la xarxa de reg de les zones no afectades pel sector.  
- L'avantprojecte no preveu la canalització del barranc de la Torreta ni de la Casa de la Solana, sinó un condicionament d'aquests.  
- L'avantprojecte preveu col·locar una depuradora d'aigües residuals del sector.  
- Modificacions de: lluminàries, línia elèctrica, xarxa de gas, canalitzacions, jardineria i xarxa de reg.  
Pel fet que es produeixen modificacions respecte del projecte que va ser sotmés a informació pública, es dóna audiència als interessats perquè en el termini de 15 dies puguen consultar públicament el projecte objecte d'aprovació provisional, i presentar en el mateix termini al·legacions i suggeriments a aquest.  
En el Ple de l'Ajuntament de data 16 de març de 2005 es fa resum de l'al·legació presentada en aquests 15 dies i es rebutja aquesta al·legació.  
Resum de les al·legacions  
Es van realitzar 4 al·legacions. Es destaquen els aspectes ambientals d'una d'aquestes, la resta són de caràcter urbanístic:  
- Rubén Belda i Tortosa, de data 16/9/04. Portaveu de Valladins pel Canvi al·lega:  
- D'una banda, fa una observació respecte a l'edifici de 10 plantes que figura en la zona de serveis i proposa que els edificis que es puguen construir tinguen un màxim de 5 plantes i una alçària màxima de 15 metres.  
S'estima aquesta proposta.  
- En l'estudi d'inundabilitat hi ha un error informàtic en què apareix el terme municipal de Quartell en lloc del de Vallada.  
S'estima aquesta proposta.  
- Proposa dividir en dos barrancs la recollida de les aigües superficials del parc.  
El tècnic respon que no és significatiu l'augment de cabal en el barranc Casa de la Solana, ja que suposa un 2% del cabal que s'aboca al barranc. A més les aigües recollides en un sol punt d'abocament millora el control i explotació de la instal·lació per a tractament d'aigües residuals del parc.  
- Estima que l'eliminació de les aigües superficials de tota l'àrea cap al barranc de la Solana augmentarà el risc d'inundabilitat de la zona al sud del pont del Salt (Renfe).  
El tècnic respon que, malgrat que l'actuació proposada provoca un augment del cabal en el barranc Casa de la Solana, la inundabilitat del barranc aigües avall de l'actuació és insignificant, per la qual cosa no resulta necessària cap actuació complementària de conducció. Els resultats estan recollits en l'estudi d'inundabilitat.  
- Observa que el pla especial incorre en contradicció en referir-se a la zona sud del barranc Casa de la Solana, per un costat diu que no té risc d'inundació i per un altre diu que sí, per la qual cosa proposa una canalització de 10 m d'amplària i 3 m d'alçària. A més al·lega que aquesta canalització provocarà un augment de la velocitat de l'aigua, la qual cosa augmentarà el perill d'inundació aigües avall.  
El tècnic respon en l'estudi d'inundabilitat que queda garantit que l'aportació de la superfície total del pla i el condicionament del barranc són compatibles amb el desguàs d'aquest i amb l'eliminació de la zona d'inundació prevista actualment.  
- Al·lega que no s'hi adjunta cap informe tècnic sobre el proveïment d'aigua potable.  
S'estima aquesta al·legació.  
- Pregunta si l'EDAR de Vallada té prou capacitat per a admetre l'increment d'aigües residuals que provocaria el parc.  
El tècnic respon que es preveu l'execució d'una nova EDAR.  
- Al·lega que la canalització dels barrancs al pas d'aquests per la zona d'actuació provocarà un tall en la comunicació entre la serra d'Enguera i la serra Grossa, funció que realitzen actualment els barrancs.  
S'estima l'al·legació.  
En el termini de 15 dies donat als interessats després de l'aprovació provisional del 3/2/2005, es presenta una sola al·legació i és de caràcter urbanístic.  
Peticions d'informació o documentació complementària  
El 18 d'octubre de 2005 i el 10 de novembre, la Direcció General de Gestió del Medi Natural comunica al Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial els aspectes que han de ser ampliats o justificats abans que s'emeta la declaració d'impacte ambiental:  
1. En relació amb l'apartat A.5 en el qual s'estableix el contingut mínim dels estudis d'impacte ambiental, l'estudi d'impacte ambiental manca de diversos apartats, entre ells l'informe vinculant de la Direcció General de Patrimoni de la conselleria de Cultura, Educació i Esport sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, d'acord amb l'article 11 de la Llei 4/1998.  
2. Còpia de l'informe favorable de l'estudi d'inundabilitat realitzat pel Servei d'Ordenació Territorial.  
3. La proposta del tractament dels camins ramaders afectats davant dels Serveis Territorials de Medi Ambient de la conselleria de Territori i Habitatge de València, i l'informe favorable emés per aquest organisme.  
4. Càlcul aproximat del volum d'aigües residuals que generarà el desenvolupament del sector i informe vinculant actualitzat de l'entitat de sanejament sobre la capacitat de l'EDAR corresponent per a rebre les esmentades aigües. Hi ha un informe d'EPSAR, entitat de sanejament d'aigües, que diu que les aigües residuals produïdes no seran conduïdes a l'EDAR municipal, sinó tractades en una EDAR construïda pel promotor urbanístic, però segons l'estudi d'impacte ambiental les aigües residuals seran conduïdes a l'EDAR municipal. Ha d'aclarir-se aquest aspecte.  
En cas de tractar-se d'una EDAR construïda pel promotor en els terrenys dotacionals reservats a l'efecte, ha de presentar totes les autoritzacions pertinents de manera prèvia a la seua construcció. També s'ha d'indicar en l'estudi d'impacte ambiental, el punt d'abocament proposat de les aigües depurades, les alternatives tècniques previstes, els paràmetres de qualitat de l'efluent i la resta de mesures que s'establisquen per a evitar la contaminació del riu Canyoles. L'esmentada solució ha de ser informada per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
5. Informe favorable sobre l'estudi de paisatge.  
6. Estudi acústic de l'àmbit del pla especial.  
En data 15 de novembre de 2005, la Direcció General de Gestió del Medi Natural realitza una consulta a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge sobre la reclassificació de sòl forestal afectat per un incendi i l'eliminació de la massa forestal d'un sòl forestal.  
Documentació complementària  
En resposta a un requeriment del 14 d'abril de 2005 de la Direcció Territorial, l'Ajuntament de Vallada envia, el 6 de juliol de 2005, a l'esmentada Direcció la següent documentació de caràcter ambiental:  
- Informe de data 16 de maig de 2005 Ajuntament de Vallada com a entitat gestora sobre la disponibilitat de recursos hídrics per als usos prevists.  
- Informe de data 9 de juny de 2005 de l'entitat de sanejament d'aigües sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració de Vallada per a admetre els cabals d'aigües residuals generats pel pla especial.  
- Informe de l'empresa Girsa de data 26 de maig de 2005 relatiu al tractament de residus sòlids urbans i inerts.  
- Estudi acústic de l'àmbit del pla especial.  
- Estudi de paisatge.  
En resposta al requeriment de documentació de data 18 d'octubre i 10 de novembre, realitzat per la Direcció General de Gestió del Medi Natural, el promotor respon el següent:  
- Respon a tots els apartats relacionats amb l'ordre de 3 de gener de 2005.  
- Informa que el promotor ha de construir una EDAR en sòl dotacional i descriu la tipologia prevista i el dimensionament d'aquesta.  
- Informe del director general de Patrimoni Cultural Valencià en què es demana l'estudi d'impacte ambiental per a poder emetre un informe definitiu.   
- Informe favorable de l'estudi acústic, de data 7 d'octubre de 2005 de la Direcció Territorial de València.  
- Informe favorable de l'estudi de paisatge, de data 29 d'octubre de 2005 del Servei Territorial de Planificació i Protecció del Paisatge.  
Informe d'afecció a la xarxa de camins ramaders, de data 10 de novembre de 2005 del Servei Territorial de Medi Ambient de la Comunitat Valenciana.  
- Informe relatiu a l'estudi d'inundabilitat, de data 17 de novembre de 2005.  
Informes sectorials  
Informe de l'Ajuntament de Montesa  
De data 16 de març de 2005 informa favorablement sobre el pla especial perquè no crea cap afecció territorial als terrenys confrontants ni a la futura evolució del municipi de Montesa.  
Informe de suficiència de recursos hídrics de l'Ajuntament de Vallada  
De data 16 de maig de 2005 estima que és viable el subministrament d'aigua potable al pla especial, gestionant l'Ajuntament aquest subministrament, una vegada realitzades les obres d'infraestructura que determinen el projecte d'urbanització.  
Informe d'EPSAR entitat de sanejament d'aigües  
De data 9 de juny de 2005 informa que no procedeix valorar la capacitat de l'EDAR de Vallada ja que les aigües residuals produïdes en el parc no seran conduïdes a l'EDAR municipal, sinó tractades en una EDAR construïda a l'efecte pel promotor del desenvolupament urbanístic.  
Informe de Girsa, Gestió Integral de Residus Sòlids  
De data 26 de maig de 2005 comunica que tots els residus sòlids urbans generats al municipi de Vallada seran tractats en la planta de compostatge de Guadassuar fins al 27 de gener de 2012. Pel que fa als residus inerts Girsa en garanteix l'entrada i la gestió a l'abocador d'Ontinyent de la seua propietat.  
Informe favorable sobre l'estudi acústic del Pla especial  
De data 7 d'octubre de 2005 informa favorablement, concloent que l'impacte acústic produït per l'actuació projectada sobre l'entorn és de magnitud baixa, arribant a ser menyspreable a causa de la presència en els marges d'aquesta de nivells de pressió sonora elevats produïts en l'autovia A-35 i el ferrocarril València-Madrid.  
Informe sobre camins ramaders del Servei Territorial de Medi Ambient de València   
De data 10 de novembre de 2005 informa que el Pla especial afecta el camí ramader Sendera de la Juncar, amb 20,89 metres d'amplària legal i necessària.  
Informe favorable sobre l'estudi de paisatge del Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial de València.  
De data 29 d'octubre de 2005 emet un informe favorable respecte de la integració paisatgística de l'actuació parc logístic la Mar de Dins. No obstant això, ha d'aportar-se:  
- En el seu moment un nou estudi de paisatge per a futurs creixements al terme municipal.  
- Un únic pla de visibilitat dels punts d'observació més representatius, com poden ser els 1, 4 i 9, la Casa Requena, l'Ermita de Vallada, el mirador de Montesa, l'autovia A-7 i la línia de ferrocarril.  
- S'ha de tenir en compte en l'execució del pla especial del parc estratègic, concretament en les zones verdes, el compliment de l'article 32.C de la LOTPP per a la protecció dels recursos denominats R1 Casa Requena i R5 Ermita de Vallada on s'ha d'establir un règim jurídic de protecció i evitar-ne la possible ocultació per la interposició de barreres visuals.  
- Ha de reflectir-se l'actuació de connexió de l'itinerari paisatgístic amb un traçat continu en el pla d'ordenació del pla especial corrent la seua execució a càrrec del programa d'actuació integrada i materialitzant-se a partir d'un programa d'imatge urbana.  
- S'han de materialitzar les mesures paisatgístiques de protecció, ordenació i gestió incloses en l'estudi de paisatge.  
- Es refondran les normes d'integració paisatgística definides en l'estudi de paisatge en un text únic dins de les normes urbanístiques del pla especial.  
- S'ha d'aportar document refós i diligenciat, i en suport digital.  
Informe de Patrimoni Cultural Valencià  
De data 31 d'octubre de 2005 conclou que s'ha d'aportar l'estudi d'impacte ambiental sobre el qual s'emetrà l'informe definitiu previst en l'article 11 de la Llei del patrimoni cultural valencià.  
Analitzen les possibles afeccions patrimonials del projecte, que són:  
- Resulta necessari que es prevegen mesures de vigilància en el corresponent estudi d'impacte ambiental, concretament un seguiment arqueològic dels treballs que suposen remoció del terreny dins de la fase de d'urbanització dels terrenys. Aquesta actuació ha de dur-se a terme per un tècnic competent degudament autoritzat per la Direcció General del Patrimoni Cultural Valencià.  
- Pel que fa al patrimoni paleontològic ha d'efectuar-se la pertinent consulta a aquest efecte de constatar si existirà afecció respecte al patrimoni d'aquesta naturalesa.  
- Ha de preveure's que l'aparició de jaciments arqueològics o paleontològics determinaria l'obligació de suspendre els treballs, delimitar el perímetre d'afecció i notificar immediatament a la conselleria de Cultura a l'efecte que es determinen les actuacions oportunes.  
- Des del punt de vista del patrimoni etnològic s'han localitzat diversos elements etnològics: diversos edificis rurals, pous i un santuari. Si es duu a terme el projecte els edificis serien arrasats per estar en la zona destinada a sòl industrial, en concret la Casa de la Marjal i la Casa Nova, mentre que les Casa de Perales es trobaria en zona verda I dotacional.  
Hauria de considerar-se el manteniment de les tres cases i la seua integració en el pla. En el cas en què no siga possible es mantindrà la Casa de Perales en una zona verda i ha de destinar-se a algun ús. Les altres dues, en cas de derrocar-se han de documentar-se extensament amb la pertinent documentació gràfica, croquis i planimetria adequada.  
En tot cas, han d'aportar-se les corresponents fitxes relatives a la documentació de tots els elements etnològics conforme al model aprovat per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià.  
Informe relatiu a l'estudi d'inundabilitat del Servei d'Ordenació Territorial  
El Servei d'Ordenació Territorial, en data 17 de novembre de 2005, informa del següent:  
- L'àmbit del sector està limitat a l'oest per la CV-649, al nord per la N-340, al sud pel ferrocarril València-Madrid i a l'est pel límit del terme municipal.  
- En la confluència de la N-340 amb el límit del terme municipal, ens trobem amb el barranc de la Raconada que, en la cartografia del PATRICOVA i en l'estudi d'inundabilitat presentat, (plànol núm. 4, Riscs d'inundació després de l'actuació) Delimita al voltant del seu llit una zona de risc 1 que afecta un cantó del sector, i la resta queda lliure de risc d'inundació.  
- Tenint en compte que en sòl no urbanitzable es prohibeix la reclassificació com a sòl urbà o urbanitzable, excepte als municipis d'elevat risc (article 22.1 de la normativa), l'autor de l'estudi ha de corregir la delimitació del pla parcial de manera que aquest no incloga la zona inundable del barranc.  
- En el moment que l'actuació afecte el domini públic hidràulic o zona de policia, ha d'ajustar-se al que disposa la normativa vigent (Text refós de la Llei d'aigües i disposicions que el desenvolupen), igualment s'ha d'obtenir autorització prèvia per a l'abocament d'aigües pluvials, com també es preveu realitzar captacions d'aigua superficial o subterrània.  
Segon informe relatiu a l'addenda a l'estudi d'inundabilitat del Servei d'Ordenació Territorial  
El Servei d'Ordenació Territorial, en data 13 de desembre de 2005, revisada l'addenda a l'estudi d'inundabilitat remesa pel Servei de Territorial de Planificació i Ordenació Territorial de València, informa del següent:  
- L'àmbit del sector està limitat a l'oest per la CV-649, al nord per la N-340, al sud pel ferrocarril València-Madrid i a l'est pel límit del terme municipal.  
- En la confluència de la N-340 amb el límit del terme municipal, ens trobem amb el barranc de la Raconada que, en la cartografia del PATRICOVA, delimita al voltant del seu llit una zona de risc 1.  
- L'àmbit de parc estratègic la Mar de Dins tocant a la zona de risc del barranc de la Raconada, no es troba afectat per risc d'inundació del PATRICOVA, tal com queda reflectit en el plànol núm. 4 de l'addenda que corregeix la delimitació del sector presentada en l'estudi d'inundabilitat.  
- En el moment que l'actuació afecte el domini públic hidràulic o zona de policia, ha d'ajustar-se allò que disposa la normativa vigent (Text refós de la Llei d'aigües i disposicions que el desenvolupen), igualment s'ha d'obtenir autorització prèvia per a l'abocament de les aigües pluvials, com també si es preveuen realitzar captacions d'aigua superficial o subterrània.   
Afeccions legals  
1. En la zona objecte d'estudi no apareixen espais naturals protegits de la Generalitat Valenciana (parc natural, paratge natural, paratge natural municipal, reserva natural, monument natural, lloc d'interés i paisatge protegit), ZEPA designades per a formar part de la xarxa Natura 2000, LIC proposats per a formar part de la xarxa Natura 2000.  
Al terme municipal de Vallada hi ha un LIC denominat Serra d'Enguera que afecta una xicoteta superfície del costat oest del terme municipal, coincidint amb els contraforts muntanyosos al nord de la vall.  
El sector la Mar de Dins s'emplaça en l'extrem oposat del terme municipal de Vallada, per la qual cosa no es preveu afecció a aquest espai.  
2. Les forests d'utilitat pública del terme municipal coincideixen amb les zones muntanyoses al nord i sud de la vall central.  
No existeix, per tant, afecció a aquestes zones catalogades.  
3. En la zona central de l'àmbit territorial del pla especial hi ha una zona de sòl forestal segons el Pla general d'ordenació forestal de la Comunitat Valenciana. L'actuació preveu que tota aquesta zona forestal serà eliminada a causa del seu caràcter aïllat.  
A més, segons el punt 2 de l'article 14 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'ordenació del territori i protecció del paisatge, qualsevol actuació urbanística que afecte masses arbòries, ha de compatibilitzar la seua presència amb el desenvolupament previst, integrant-les en els espais lliures i zones verdes establides en el pla.   
En l'àmbit del sector va haver-hi un incendi en 1993 de 2,56 ha. Es tracta d'un incendi que va afectar, en gran part, terrenys agrícoles i parcialment la zona de sòl forestal existent en l'àmbit del sector.  
Segons l'article 14 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'ordenació del territori i protecció del paisatge, els terrenys forestals classificats com a sòl no urbanitzable que hagen patit l'efecte d'un incendi no podran classificar-se o reclassificar-se com a urbà o urbanitzable.  
5. Al municipi hi ha sis camins ramaders. De tots ells, l'únic que es veu afectat pel projecte és l'assagador del Xúquer, la longitud del qual, al terme municipal, és de 2.000 m i la seua amplària és de 20,89 m.  
L'assagador del Xúquer travessa el sector per un costat. Per a solucionar l'afecció que sobre aquest suposa l'ordenació interior del pla, se'n proposa la desviació del traçat per fora dels límits del pla especial. Aquesta solució implica la necessitat d'incoar un expedient de modificació de traçat amb els Serveis Territorials de Medi Ambient de la conselleria de Territori i Habitatge de València.  
Els camins ramaders queden regulats, en tot l'estat espanyol, per la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders. En els camins ramaders s'ha d'assegurar el manteniment de la integritat superficial d'aquests camins, la idoneïtat dels itineraris i dels traçats, juntament amb la continuïtat del trànsit ramader i la resta d'usos complementaris i compatibles amb aquest.  
6. El sector és travessat pels barrancs de Casa de la Solana i de la Torreta en la seua zona més meridional, quedant integrats en l'ordenació proposada i respectant-se el traçat actual d'aquests.  
En el cantó nord, el sector limita amb el barranc de la Raconada, que discorre per l'encreuament de l'autovia València-Albacete amb el terme municipal de Montesa, quedant fora del sector. Aquesta zona, en ser en part coincident amb la zona de protecció de l'autovia, queda exclosa de l'àmbit d'actuació del pla especial, excepte una franja que pertany a la zona de policia del barranc. L'execució de qualsevol obra en la zona de policia de llits necessitarà autorització administrativa prèvia de l'organisme de conca.  
Els barrancs que travessen el sector seran mantinguts en l'ordenació proposada, respectant els llits actuals d'aquests.  
S'aplica el Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text refós de la Llei d'aigües.  
7. El barranc de la Raconada, que discorre pel cantó nord del sector, és una zona de risc d'inundació segons el PATRICOVA. Es tracta d'un risc d'inundació 1, és a dir, que per a pluges amb període de retorn menor de 25 anys s'inunda amb calat superior a 80 cm.  
Segons l'article 22.1 del text legislatiu del PATRICOVA, el sòl no urbanitzable afectat per risc d'inundació no podrà ser objecte de reclassificació com a sòl urbà o urbanitzable, excepte els municipis amb elevat risc d'inundació (que no és el cas de Vallada). D'això es dedueix que la part del sector afectada per risc d'inundació no pot reclassificar-se a sòl urbanitzable industrial.  
L'actuació sí que afecta la zona de policia del barranc de la Raconada, i a més, ateses les característiques de l'actuació i l'orografia de la zona, travessada pel barranc Casa de la Solana i de la Torreta, i pròxima al riu Canyoles, resulta necessari realitzar un estudi que analitze l'afecció de la nova urbanització enfront del possible risc d'inundació de l'entorn, donant lloc a l'estudi d'inundabilitat.  
L'estudi d'inundabilitat ha sigut informat desfavorablement pel Servei d'Ordenació Territorial, en data 17 de novembre de 2005, indicant que s'ha de corregir la delimitació del pla especial de manera que aquest no incloga la zona inundable del barranc.  
En data 23 de novembre s'envia una addenda a l'estudi d'inundabilitat al Servei Territorial de la conselleria de Territori i Habitatge de València, en la qual es modifica la delimitació del sector, de manera que ja no queda afectat per risc d'inundació.  
L'addenda a l'estudi d'inundabilitat ha sigut informada favorablement pel Servei d'Ordenació Territorial, en data 13 de desembre de 2005, indicant que no es troba afectat per risc d'inundació pel fet que es modifica la delimitació del sector.  
8. En compliment de l'article 25 de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica, el Pla especial del parc estratègic disposa de pla acústic i aquest ha sigut informat favorablement pel tècnic de gestió mediambiental.  
9. El Pla especial té un estudi de paisatge, segons estableix el punt 1 de l'article 11 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'ordenació del territori i protecció del paisatge.  
El Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial ha emés un informe favorable sobre l'estudi de paisatge.  
Consideracions ambientals  
1. La zona delimitada pel sector està destinada bàsicament a cultius agrícoles de fruiters de pinyol (com ara cítrics, albercocs, etc.), cultius de secà (com ara oliveres, ametlers, etc), xicotetes zones de cultius d'horta, extensions de cereals i una zona forestal amb matoll associat, el perímetre de la qual es troba tancat.  
Es troben algunes construccions destinades a habitatges vinculats als usos agrícoles de part del sector.  
En la zona central del sector hi ha un antic abocador, clausurat en l'actualitat i convertit en una zona de recuperació ambiental.  
2. Realitzades les consultes a la informació temàtica de la COPUT, la litologia present en la zona està conformada per margues en quasi la totalitat dels terrenys situats entre l'autovia València-Albacete i la línia fèrria València-La Encina, travessats pels barrancs que busquen el llit del riu Canyoles, i on trobem cudols, graves, llims i argiles.  
3. Fent una anàlisi de la cartografia temàtica de la COPUT es dedueix que els aspectes ambientals més significatius són els següents:  
- El risc d'erosió actual és molt baix en tot l'àmbit del sector.  
- El risc d'erosió potencial és baix en tot l'àmbit del sector.  
- Hi ha risc d'inundació 1 en el seu cantó nord, per on discorre el barranc de la Raconada.  
- La vulnerabilitat d'aqüífers a la contaminació és baixa.   
- La fisiografia és ondulada en tot el sector.  
4. En la zona d'estudi la vegetació es correspon amb espècies vegetals de cultiu, com ara cítrics, altres fruiters, oliveres, ametlers, zones on creix el cultiu del cereal, cultius hortícoles de xicotetes dimensions, així com una zona forestal aïllada dins del conjunt dels camps de cultiu.  
5. Explotació dels recursos naturals  
Proveïment d'aigua potable  
Segons l'estudi d'impacte ambiental el proveïment d'aigua potable a la localitat de Vallada està gestionat per l'empresa Egevasa. Segons dades extretes d'una proposta realitzada per la mateixa empresa, per a dotar d'un perímetre de protecció la captació d'aigua potable de la localitat de Vallada, el municipi s'abasteix a través de les perforacions de Santa Bárbara i Mare de Déu de Gràcia, i d'un brollador de propietat municipal anomenat la Font Jordana.  
Segons l'informe emés per l'Ajuntament de Vallada, el proveïment d'aigua és gestionat directament per l'Ajuntament de Vallada, i estima en el seu informe, de data 16 de maig de 2005, que és viable el subministrament d'aigua potable al pla especial.  
La Llei 4/2004, de 30 de juny de 2004, d'ordenació del territori i protecció del paisatge, indica en l'article 19, que la implantació d'usos que impliquen un increment del consum d'aigua, requerirà la prèvia obtenció d'informe favorable de l'organisme de conca competent, o entitat col·laboradora autoritzada per al subministrament. Vist que hi ha contradicció sobre qui gestiona directament el proveïment d'aigua potable a Vallada, es considera necessari complir l'esmentat article de la Llei d'ordenació del territori.  
Aigües residuals  
El promotor construirà una EDAR a sòl dotacional reservat a l'efecte i la tipologia prevista serà d'aeració prolongada i es dimensionarà per a una població de 5.000 habitants equivalents (375 m³/dia).  
Residus  
Els residus sòlids urbans generats per la població de Vallada són recollits i gestionats per l'empresa Girsa. Aquesta empresa emet un informe en què comunica que tractarà els residus sòlids urbans generats al municipi de Vallada fins a gener de 2012.  
Ocupació del sòl  
L'aprovació del pla especial comportarà la futura eliminació de l'ús agrícola i la implantació de l'ús industrial, un ús potencialment contaminant del medi. S'ha d'indicar el tipus d'indústria que es pot instal·lar segons el nomenclàtor d'activitats qualificades.  
6. Anàlisi del paisatge. El sector s'emplaça sobre una zona que presenta valors paisatgístics destacables, en tractar-se d'una vall amb un relleu prou escarpat i amb molts desnivells, malgrat que es troba antropitzat a causa de la transformació del sòl patida i a la presència de l'autovia València-Albacete i la línia del ferrocarril València-La Encina.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. Segons l'article 5é del Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta Llei.  
4. Segons l'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tant i a la vista de tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
S'estima acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, l'homologació i Pla especial parc logístic la Mar en Dins, de Vallada, el promotor del qual és l'Ajuntament de Vallada, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb allò que estableix la documentació presentada, i amb els condicionants establits a continuació.  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte al compliment dels següents condicionants:  
1. S'han de complir les condicions establides en l'informe del Servei d'Ordenació Territorial relatiu a l'addenda a l'estudi d'inundabilitat, en la qual es corregeix la delimitació del sector presentada en l'estudi d'inundabilitat:  
- L'àmbit del sector està limitat a l'oest per la CV-649, al nord per la N-340, al sud pel ferrocarril València-Madrid i a l'est pel límit del terme municipal.  
- En la confluència de la N-340 amb el límit del terme municipal, ens trobem amb el barranc de la Raconada que, en la cartografia del PATRICOVA, delimita al voltant del seu llit una zona de risc 1.  
- L'àmbit de parc estratègic la Mar de Dins, tocant a la zona de risc del barranc de la Raconada, no es troba afectat per risc d'inundació del PATRICOVA, tal com queda reflectit en el plànol núm. 4 de l'addenda que corregeix la delimitació del sector presentada en l'estudi d'inundabilitat.  
- En el moment que l'actuació afecte el domini públic hidràulic o zona de policia, ha d'ajustar-se al que disposa la normativa vigent (Text refós de la Llei d'aigües i disposicions que el desenvolupen), igualment s'ha d'obtenir autorització prèvia per a l'abocament de les aigües pluvials, com també si es preveuen realitzar captacions d'aigua superficial o subterrània.  
2. Pel que fa al sanejament de les aigües residuals, l'EDAR projectada ha de presentar totes les autoritzacions pertinents de manera prèvia a la seua construcció.  
En qualsevol dels casos, els abocaments d'aigües residuals i pluvials, han d'ajustar-se al que disposa la normativa específica vigent i en particular al Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text refós de la Llei d'aigües.  
3. L'abocament d'aigües pluvials requereix la corresponent autorització d'abocament als llits i d'ocupació de domini públic i afecció a les seues servituds.  
S'ha de disposar d'autorització administrativa prèvia de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per als nous usos proposats en el pla especial en la zona de policia de llits dels barrancs afectats, com estableix el Reglament del domini públic hidràulic.  
Així mateix, s'ha de mantenir lliure de tot obstacle per a l'ús públic la zona de servitud de 5 m a cada costat dels llits dels barrancs afectats.  
4. En compliment de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'ordenació del territori i protecció del paisatge, s'ha d'aportar, davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme, certificat de suficiència de recursos hídrics emés per l'organisme de conca competent, o entitat col·laboradora autoritzada per al subministrament.  
5. S'ha de demanar informe favorable relatiu al tractament del camí ramader afectat, dels serveis territorials de Medi Ambient de la conselleria de Territori i Habitatge.  
Aquelles consideracions que es desprenguen d'aquest informe seran considerades com a pròpies d'aquesta declaració.  
6. S'ha d'aportar informe favorable definitiu emés per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià.  
En aquest sentit, s'han de complir les cauteles expressades en l'informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià d'octubre de 2005.  
- Resulta necessari que es prevegen mesures de vigilància en el corresponent estudi d'impacte ambiental, concretament un seguiment arqueològic dels treballs que comporten remoció del terreny dins de la fase de d'urbanització dels terrenys. Aquesta actuació ha de dur-se a terme per un tècnic competent degudament autoritzat per la Direcció General del Patrimoni Cultural Valencià.  
- Pel que fa al patrimoni paleontològic ha d'efectuar-se la pertinent consulta a l'efecte de constatar si existix afecció respecte al patrimoni d'aquesta naturalesa.  
- Ha de preveure's que l'aparició de jaciments arqueològics o paleontològics determinaria l'obligació de suspendre els treballs, delimitar el perímetre d'afecció i notificar immediatament a la conselleria de Cultura l'efecte que es determinen les actuacions oportunes.  
- Des del punt de vista del patrimoni etnològic s'han localitzat diversos elements etnològics: diversos edificis rurals, pous i un santuari. Si es duu a terme el projecte, els edificis serien arrasats per estar en la zona destinada a sòl industrial, en concret la Casa de la Marjal i la Casa Nova, mentre que la Casa de Perales es trobaria en zona verda i dotacional.  
Hauria de considerar-se el manteniment de les tres cases i la seua integració en el pla. En el cas en què no siga possible es mantindrà la Casa de Perales en una zona verda i haurà de destinar-se a algun ús. Les altres dues, en cas de derrocar-se, hauran de documentar-se extensament amb la pertinent documentació gràfica, croquis i planimetria adequada.  
En tot cas, han d'aportar-se les corresponents fitxes relatives a la documentació de tots els elements etnològics conforme al model aprovat per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià.  
7. Pel que fa a la integració paisatgística de l'actuació, segons l'informe favorable del Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial, ha d'aportar-se:  
- En el seu moment un nou estudi de paisatge per a futurs creixements al terme municipal.  
- Un únic pla de visibilitat dels punts d'observació més representatius, com poden ser els 1, 4 i 9, la Casa Requena, l'Ermita de Vallada, el mirador de Montesa, l'autovia A-7 i la línia de ferrocarril.  
- S'ha de tenir en compte en l'execució del Pla especial del parc estratègic, concretament en les zones verdes, el compliment de l'article 32.C de la LOTPP per a la protecció dels recursos denominats R1 Casa Requena i R5 Ermita de Vallada on s'ha d'establir un règim jurídic de protecció i evitar la possible ocultació d'aquestes per la interposició de barreres visuals.  
- Ha de reflectir-se l'actuació de connexió de l'itinerari paisatgístic amb un traçat continu en el pla d'ordenació del pla especial i la seua execució és a càrrec del programa d'actuació integrada i materialitzant-se a partir d'un programa d'imatge urbana.  
- S'han de materialitzar les mesures paisatgístiques de protecció, ordenació i gestió incloses en l'estudi de paisatge.  
- Es refondran les normes d'integració paisatgística definides en l'estudi de paisatge en un text únic dins de les normes urbanístiques del pla especial.  
- S'ha d'aportar document refós i diligenciat, i en suport digital.  
8. Ha de preservar-se i integrar-se dins del sector la massa arbrada que es troba en sòl forestal.  
9. Cal ajustar-se al que disposa l'article 14 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'ordenació del territori i protecció del paisatge i l'article 3 del Decret 6/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, en relació al sòl forestal afectat per incendis.  
10. El material necessari per a realitzar l'esplanada del sector ha de provenir de pedrera o zona de préstec autoritzada, havent de disposar de certificat en què s'especifique l'origen dels materials, es justifique el volum necessari i la capacitat de la zona de préstec per a atendre la demanda generada. Havent de disposar de les autoritzacions sectorials preceptives.  
11. La terra vegetal extreta durant la fase de moviment de terres, i que siga susceptible d'aprofitament, es mantindrà en condicions agrícoles adequades i es destinarà al farciment de les zones verdes previstes en l'actuació, o si no n'hi ha, a altres àrees del municipi on en siga susceptible la utilització.  
12. Els aspectes concernents a les mesures preventives i correctores derivades del compliment de les ordenances municipals, del planejament proposat, de la legislació sectorial d'aplicació vigent, les mesures establides en aquest condicionat, les establides en l'estudi d'impacte ambiental i en els informes sectorials i les labors de vigilància que s'han d'incloure en el Programa de vigilància ambiental, s'incorporaran al preceptiu projecte d'urbanització i es valoraran i proveiran pressupostàriament les despeses derivades del seu compliment.  
Tercer  
Es notifica a les personess interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat d'acord amb allò que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 14 de desembre de 2005.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient  
Expedient: 429/02 AIA  
Títol: Construcció de camp de golf Vall del Savinar al terme municipal de Sant Vicent del Raspeig (Alacant)  
Promotor: Ajuntament de Sant Vicent del Raspeig  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Sant Vicent del Raspeig   
Localització: Terme municipal de Sant Vicent del Raspeig, Alacant  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
L'objecte del projecte és l'avaluació d'un projecte de transformació a camp de golf inclòs dins d'un sector de sòl urbanitzable no programat classificat pel Pla general de Sant Vicent del Raspeig de 1979.  
El Pla general de Sant Vicent del Raspeig de 1990 manté la classificació d'aquests terrenys com a sòl urbanitzable en execució.  
Segons l'annex I del Decret 162/1990, que conté el reglament que desenvolupa la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, en el qual s'especifiquen les obres, instal·lacions o activitats els projectes de les quals han de sotmetre's al tràmit de declaració d'impacte ambiental, s'inclouen: projectes de transformacions de golf de terrenys seminaturals, naturals o incultes.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Localització  
La parcel·la objecte d'estudi, està situada al nord del terme municipal de Sant Vicent del Raspeig, província d'Alacant.  
La parcel·la es troba situada a l'est de l'autovia central al seu pas per la rambla de Rambutjar, i al nord d'una zona d'urbanització formada per habitatges unifamiliars dedicats principalment a segona residència.  
Planejament vigent i proposat  
El planejament vigent de Sant Vicent del Raspeig, està constituït pel Pla general d'ordenació urbana de l'any 1990.  
La classificació actual de sòl en l'àmbit del sector proposat, segons aquest pla general és de sòl urbanitzable d'execució.  
Ordenació prevista i usos  
El camp de golf amb una superfície superior a 53 ha, se situa en posició central, a mitjana vessant, rodejant-se d'habitatge unifamiliar aïllat en els seus límits est, nord i oest. Aquest conjunt queda delimitat per la xarxa viària que enllaça l'accés del sector sud amb la seua continuïtat al nord-est amb el camí de Penyes Roges.  
En la zona nord, i en transició entre el conjunt descrit i l'àrea destinada a zona verda, se situen el conjunt d'habitatges unifamiliars adossats, tant apariats com en xicotets conjunts, de forma i manera que s'esponge la zona verda. En aquesta zona i en posició central se situa l'àrea hotelera, i una altra zona amb el mateix ús se situa a mitjana vessant a l'est.  
Tramitació administrativa  
En data 4 de novembre de 2002 l'Ajuntament de Sant Vicent del Raspeig remet estudi d'impacte ambiental juntament amb la documentació tècnica, incoant-se el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
Segons acord plenari de data 28 de febrer de 2001, s'acorda aprovar provisionalment el Pla parcial de millora i l'estudi d'impacte ambiental de l'alternativa tècnica presentada.  
L'esmentat pla parcial va ser recorregut, contra l'acord plenari de l'Ajuntament de Sant Vicent del Raspeig de 30 de maig de 2001, pel qual es desestimava el recurs de reposició interposat per l'esmentat pla parcial.  
El Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, en la seua sentència de data 16 de juliol de 2004 falla contra l'aprovació del pla parcial, únicament pel que fa a allò que s'ha exposat en el fonament cinqué de l'esmentada sentència que diu: "S'ha computat com a zona verda un camí ramader o, el que és el mateix, que la zona verda té una extensió inferior a la deguda perquè un assagador que la creua ha de computar-se com a element diferent, ja que és criteri jurisprudencional, que les vies públiques no poden integrar-se dins de l'àmbit de les zones verdes ni, fins i tot tan sols, en el més ampli d'espais lliures?"  
1. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental juntament amb la documentació del projecte de camp de golf es va exposar al públic, en una primera exposició segons anuncis publicats en el diari Información de data 30 de novembre de 1999, i en el DOGV número 3645, de 15 de desembre de 1999, i en una segona exposició en el DOGV número 4400 de 17 de desembre de 1999.   
Durant el segon període d'informació al públic s'hi van presentar 5 al·legacions, totes elles de caràcter ambiental.   
2. Resum de les al·legacions  
- Totes les al·legacions es basen en les carències o deficiències detectades en l'estudi d'impacte ambiental, que són:  
- Mala definició de la legislació aplicable i omissió de referències legals bàsiques en vigor.  
- Falta de descripció del projecte i absència d'estudi d'alternatives.  
- La classificació del sòl actual no està d'acord amb les característiques dels terrenys i amb la Llei d'ordenació del territori, LRAU i Llei del sòl no urbanitzable.  
- L'assignació del camí ramader existent a la superfície de camp de golf i per tant a un àmbit privat i la proposta de la modificació d'aquest.  
- Moviments de terres necessaris.  
- Omissió de l'inventari ambiental, no preveu el risc de despreniments, estudi hidrològic deficient.  
- Inconsistència de l'estudi de paisatge.  
- Mala definició de la valoració i anàlisi dels impactes, així com de les mesures correctores que s'han d'aplicar.  
- Falta d'aspectes en el Programa de vigilància ambiental.  
- Carències en la descripció de la vegetació i fauna existents en la zona, impactes sobre la vegetació, en concret sobre la Vella lucentina que es troba en la flora protegida.  
- Consums d'aigua calculats per al reg del camp de golf no acords amb la realitat.  
- L'absència d'anàlisi de l'augment de les necessitats hídriques per al proveïment de la població resultant.  
- nexistència de consultes a organismes públics o grups socials afectats.  
- Deficiències tècniques en el tractament dels valors paisatgístics de la zona.  
3. Peticions d'informació o documentació complementària  
En data 2 de maig de 2003 la Direcció General de Gestió del Medi Natural, després d'observar carències en la documentació enviada, sol·licita a l'Ajuntament:  
1. No s'ha presentat situació urbanística actual, juntament amb la situació urbanística del sector.  
2. No s'ha considerat en l'EIA la construcció i el traçat d'aquelles infraestructures que puguen afectar sòls no urbanitzables.  
3. No s'ha aportat certificat sobre la capacitat de proveïment d'aigua potable i residual en quantitat i qualitat suficient per als nous usos prevists.  
4. No s'entén degudament valorat el resultat de les analítiques d'aigua residual depurada sotmesa o no a tractament terciari.  
5. No s'ha valorat l'ús de substàncies contaminants com ara adobs i productes fitosanitaris.  
6. No s'hi han presentat alternatives de distribució de l'ordenació proposada.   
7. No s'ha trobat entre la documentació remesa el preceptiu informe de la conselleria de Cultura.  
8. No es té constància de l'inici de tràmit de modificació del camí ramader que travessa el sector.  
9. El tractament dels barrancs no sembla ajustat a les distintes legislacions vigents.  
10. La informació recollida en l'estudi del medi físic en relació amb la fauna, vegetació i paisatge resulta escassa i contradictòria.  
11. Les mesures correctores i el Programa de vigilància ambiental presenten, a vegades, referències poc concretes.  
En data 8 de maig de 2003 el promotor envia certificat d'Aguas de Alicante, en el qual es garanteix el subministrament d'aigua potable sempre que es dispose de les autoritzacions necessàries per a la utilització i connexió a la conducció d'emergència a la Marina Baixa.  
En data 17 de juny de 2003, el promotor envia documentació relativa a les contestacions al citat escrit, quant a:  
1. Descripció de les infraestructures necessàries per al camp de golf (accés rodat, evacuació d'aigües residuals, aigua potable, energia elèctrica).  
2. Alternatives de distribució de l'ordenació proposada.  
3. Pel que fa a l'aigua potable i residus sòlids urbans, comenta que és qüestió d'un altre tràmit, no de la construcció del camp de golf.  
4. Pel que fa a les aigües residuals, el promotor afirma que és comuner de la Comunitat de Regants d'Alacant Nord, que disposa de cabal suficient per a la previsió del reg del camp de golf, i que sol·licitarà a CHJ el canvi d'ús. Presenta una taula en què apareixen les mitjanes dels paràmetres fisicoquímics de les aigües residuals depurades de l'EDAR de Rincón de León.  
5. Presenta una llista d'espècies que s'han de plantar al camp de golf i zones circumdants a aquest.  
6. Taula on apareixen els cabals de reg mensuals estimats.  
7. Fertilització que es pretén realitzar en el camp de golf.  
8. Paràgraf en què se cita la Llei de camins ramaders com a justificació a la modificació d'aquesta.  
9. Llista de vegetació existent en la zona.  
10. Petició d'informe la conselleria de Cultura i diversos plànols.  
En data 22 d'octubre de 2003 el promotor envia informe de la conselleria de Cultura en què informa de la no-afecció arqueològica del projecte a la zona d'estudi, i el certificat sol·licitant a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, el canvi d'ús agrari a recreatiu dels 750.000 m³/any d'aigua que li corresponen com a comuner.  
El 13 de setembre de 2005 la Direcció Territorial de Territori i Habitatge remet la documentació enviada pel promotor corresponent a l'adaptació del Pla parcial de millora del sector Vall del Savinar a la sentència del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana de 16 de juny de 2004.  
El 7 d'octubre de 2005 la Direcció General de Gestió del Medi Natural envia requeriment de documentació a l'Ajuntament en què se sol·licita que s'esmenen o amplien els aspectes següents:  
1. La documentació enviada en data 13 de setembre de 2005 i les posteriors han d'estar diligenciades per l'Ajuntament.  
2. S'ha de realitzar un examen de les alternatives tècnicament viables i justificació de la solució adoptada, aspecte que es considera important.  
3. L'estudi de paisatge realitzat presenta diverses contradiccions, conclusions confuses, no es considera representatiu i no recull els continguts mínims d'aquest tipus d'estudis. Per tant, s'ha de realitzar un nou estudi de paisatge, que tal com es recull en l'estudi d'impacte ambiental, "es considera un element d'importància capital, sobretot quan en aquest cas l'accessibilitat visual del projecte és molt alta".  
4. S'ha de realitzar un inventari específic de l'espècie Vella lucentina, un dels endemismes més rellevants de la flora d'Alacant, especificant les zones en què es troba.   
5. S'han d'identificar i cartografiar, els barrancs existents en la zona objecte d'estudi, indicant les seues característiques i on desemboquen. En el cas de pretendre-hi qualsevol actuació, s'ha de presentar autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer. S'han d'especificar els càlculs d'escorrentia realitzats, infraestructures previstes per a la seua evacuació i anàlisi de les conques vessants.  
6. En l'estudi d'impacte ambiental es contradiu pel que fa a l'afirmació de la no-existència d'aqüífers en la zona d'estudi, es demana, per tant, que s'aclarisca aquest punt. En el cas de l'existència d'aquests, s'han d'especificar els impactes derivats de l'aplicació d'adobs i reg amb aigua residual depurada necessària per al manteniment del camp de golf, i les mesures correctores que s'han d'aplicar, per a evitar-ne la contaminació.  
7. S'ha de realitzar una previsió justificada del volum d'aigua potable necessari, adjuntant informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer o d'entitat col·laboradora autoritzada per al subministrament d'aigua potable del municipi, sobre la disponibilitat d'aigua en quantitat i qualitat suficient per a la previsió de consums que es desprén del desenvolupament del projecte plantejat.  
8. S'ha de presentar previsió justificada del volum d'aigües residuals generades i la destinació d'aquestes una vegada depurades. Pel que fa a la depuradora plantejada, s'indicaran les característiques, capacitat, tipus de tractament, etc.  
9. S'ha d'assegurar la correcta gestió de residus generats pel desenvolupament del sector, presentant certificat de l'organisme gestor en què assumisca la gestió de l'augment de residus sòlids urbans generats.  
10. S'han de presentar les característiques fisicoquímiques de les aigües residuals depurades, procedents de la depuradora Rincón de León, mitjançant certificat emés per l'entitat gestora d'aquestes.   
11. Pel que fa al camí ramader, assagador Camí del Palamó que es troba afectat per la construcció del sector, s'ha de presentar el tractament que se li pretén donar davant del Servei Territorial de Medi Ambient d'Alacant, remetent informe favorable d'aquest davant aquesta Direcció General.  
12. S'han de valorar els aspectes derivats de la construcció dels habitatges i hotels plantejats, pel que fa a moviment de terres, impacte visual, impacte sobre la fauna, etc.  
En resposta a aquest requeriment, en data 1 de desembre de 2005 l'Ajuntament remet document en què respon:  
1. Realitza una justificació de l'ordenació detallada del sector, justificant-la en donar-li un disseny compacte.  
2. Remet estudi de paisatge.  
3. Inventari de la Vella lucentina que conclou que l'ordenació proposada afectarà el 60% de la població present ja que es preveu desbrossar part de la zona de distribució per a la implantació d'habitatges i vials.  
4. Exposa que no hi ha barrancs en l'àmbit de l'actuació, localitzant-se únicament dos escorrenties de xicoteta envergadura.  
5. Exposa que no hi ha aqüífers importants en la zona d'actuació del camp de golf, i alguns xicotets embassaments contenen una aigua molt salinitzada per intrusió marina que els fa no utilitzables per al seu ús. Comenta el tipus d'adobat que es pretén realitzar.  
6. Justifiquen la innecessarietat de l'informe de justificació de l'aigua potable, gestió d'aigües residuals generades i gestió dels residus sòlids urbans, ja que l'avaluació és sobre el camp de golf i no dels habitatges i hotels plantejats.  
7. Exposa que el tractament del camí ramader s'ha consensuat amb el Servei Territorial de Medi Ambient d'Alacant i presenten petició d'informe realitzat a aquest servei.  
8. Presenten informe de l'EPSAR amb les característiques fisicoquímiques de l'aigua depurada de l'EDAR del Rincón de León.  
Informes sectorials  
Certificat d'Aguas de Alicante de data 8 d'abril de 2003, en el qual es garanteix el subministrament d'aigua potable sempre que es dispose de les autoritzacions necessàries per a la utilització i la connexió a la conducció d'emergència a la Marina Baixa.  
Informe de la conselleria de Cultura, Educació i Esport de data 14 d'octubre de 2003, en el qual informa de la no-afecció arqueològica del projecte a la zona d'estudi.   
Informe de la Direcció Territorial d'Alacant de la conselleria de Territori i Habitatge, de data 27 d'abril de 2004, que informa sobre la paralització per part del promotor de l'expedient de modificació del traçat del camí ramader, que el terreny de la zona d'actuació no ha sigut cultivat des de fa molts anys i correspon a terreny forestal i per tant el consum d'aigua en l'actualitat és nul i no haurien de considerar-se com un canvi d'ús d'aigües destinades al reg agrícola, sinó com a nous consums i que informa de les afeccions existents.  
Resolució de data 11 de maig de 2005 de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, en la qual manifesta la petició del promotor de canvi d'ús d'aigua de la superfície corresponent a aquest comuner, que consisteix en un camp de golf de 59,93 ha a què es pretén destinar un volum de 590.000 m³. L'oficina de planificació hidrològica manifesta que la modificació de les característiques no és incompatible amb el Pla hidrològic del Xúquer però considera que seria suficient amb una aplicació d'una dotació bruta de 8250 m³/ha any, la qual cosa suposaria un volum màxim anual de 495.000 m³/any, a què convindria limitar la modificació concessional, en compte dels 595.000 m³/any sol·licitats. La data de caducitat és de 25 anys a partir de la data de resolució de l'expedient. S'hi exposen les condicions sota les quals es resoldria la modificació concessional.  
El 21 d'octubre de 2005 la Direcció General de Gestió del Medi Natural sol·licita informe, a la Direcció Territorial d'Alacant, sobre el tractament del camí ramader, l'afecció a la flora, fauna i sòl forestal afectat.  
Informe de la Direcció Territorial d'Alacant de la conselleria de Territori i Habitatge, de data 27 de juny de 2005, que comunica que, presentat un document corrector del traçat de l'esmentat camí ramader al seu pas pel sector, el traçat s'ajusta sensiblement al reflectit en la vigent classificació dels camins ramaders del terme municipal, respectant-se la integritat superficial, idoneïtat del traçat i continuïtat d'aquest. D'acord amb la Llei 3/1995, de camins ramaders, s'ha de senyalitzar l'assagador en els encreuaments amb els vials reflectits en la documentació i que s'han de tramitar les ocupacions que es deriven de l'execució del pla.  
Afeccions legals  
1. En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la xarxa Natura 2000, no s'ha constatat l'existència en l'àmbit d'actuació de llocs d'importància comunitaris denominats LIC, proposats per a formar part de la xarxa Natura 2000 ni ZEPA designades per a formar part de la xarxa Natura 2000. Hi ha zones subestèpiques de gramínies i anuals del Thero-Brachypodietea (6220), catalogades com a hàbitat d'interés prioritari en l'annex I de la Directiva 92/43/CEE.  
2. En les proximitats de l'àmbit del sector es troba la microreserva Bec de l'Àguila però no es troba afectada per l'actuació.  
3. El barranc de la Mosca discorre a l'est de l'àrea d'actuació i es localitzen diversos tàlvegs en la zona del camp de golf projectat que hauran de ser respectats.  
4. Hi ha informe de la conselleria de Cultura, Educació i Esport en què informa de la no-afecció arqueològica del projecte a la zona d'estudi.  
5. Pel sector proposat discorre el camí ramader assagador Camí del Palamó, l'amplària legal del qual és de 75 m i recorre el terme de sud a nord. El tractament del camí ramader disposa d'informe favorable de la Direcció Territorial d'Alacant, sempre que se senyalitze adequadament en els encreuaments amb els vials proposats, es respecte la integritat superficial d'aquest, continuïtat i idoneïtat de traçat.  
6. No s'han registrat incendis en la zona objecte d'estudi.  
Consideracions ambientals   
1. Els terrenys en què es planteja la construcció del camp de golf tenen risc de lliscament i despreniment nul.  
2. El risc de vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers subterranis és baix.  
3. El risc d'erosió actual i potencial és alt, a causa de, en gran part, l'escassetat de cobertura vegetal.  
4. Respecte al sòl forestal s'ha consultat l'Inventari forestal de la Comunitat Valenciana que forma part del Pla general d'ordenació forestal de la Comunitat Valenciana, aprovat per Decret 106/2004, de 25 de juny de 2004, del Consell de la Generalitat. Tota l'àrea corresponent a la zona d'actuació correspon a sòl forestal, el qual es troba format per matoll baix i exemplars dispersos de Pinus halepensis.  
5. En la zona d'estudi hi ha població de l'espècie Vella lucentina, arbust de la família de les crucíferes que sol distribuir-se per terrenys margosos amb poca elevació i baix bioclima termomediterrani semiàrid. L'esmentada espècie només està present en determinades zones de la província d'Alacant, per la qual cosa es considera un endemisme. Està catalogada per les administracions autonòmiques, estatals i europees com a espècie vulnerable i està present dins de la Llista roja de la flora vascular espanyola.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, segons es desprén del reglament, annex I, apartat 1.k del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tant i a la vista de tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer   
S'estima acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Projecte de construcció de camp de golf en la Vall del Savinar, terme municipal de Sant Vicent del Raspeig sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada fins al moment, amb els informes sectorials emesos respecte d'això, i amb els condicionants establits a continuació.  
Segon   
Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:  
1. S'han de complir els condicionants inclosos en la resolució de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, de data 11 de maig de 2005, per a autoritzar el canvi d'ús dels 495.000 m³/any d'ús agrícola a ús recreatiu.  
2. S'evitarà l'ús d'aigua extreta de pous o la realització de noves captacions d'aigua. L'aigua utilitzada per al reg del camp de golf serà únicament i exclusivament aigua residual depurada.  
3. S'ha de senyalitzar adequadament el camí ramader assagador Reial del Palamó a Penyes Roges, en els encreuaments amb els vials projectats, respectant la integritat superficial, idoneïtat i continuïtat del traçat, d'acord amb la Llei vigent 3/1995, de camins ramaders.  
4. Les obres corresponents a la implantació del camp de golf han de ser supervisades per tècnics del Servei Forestal de la Direcció Territorial d'Alacant de la conselleria de Territori i Habitatge, incorporant les mesures i indicacions que aquest servei considere oportunes, en tot allò que es referix a l'endemisme Vella lucentina i als hàbitats d'interés prioritari presents.  
5. El material necessari per a realitzar l'esplanada del sector ha de provenir de pedrera o zona de préstec autoritzada, i ha de disposar de certificat en què s'especifique l'origen dels materials, es justifique el volum necessari i la capacitat de la zona de préstec per a atendre la demanda generada. Ha de disposar de les autoritzacions sectorials preceptives.  
6. La terra vegetal extreta durant la fase de moviment de terres, i que siga susceptible d'aprofitament, es mantindrà en condicions agrícoles adequades i es destinarà al farciment de les zones verdes previstes en l'actuació, o si no n'hi ha, a altres àrees del municipi on siga susceptible la utilització d'aquesta.  
7. S'han d'aplicar les propostes d'integració paisatgística plantejades en l'estudi de paisatge, pel que fa a la protecció i la conservació de la vegetació, revegetació de talussos, disseny de les zones verdes i esportives, llista de les espècies per a jardineria, contaminació lumínica, etc.  
8. Amb caràcter anual, i com a complement al programa de vigilància ambiental, es realitzarà un informe, que es remetrà l'últim mes de l'any a aquesta Direcció General que preveja els aspectes següents:  
- Consums mensuals d'aigua depurada utilitzada per al reg del camp de golf.  
- Resultats de les característiques fisicoquímiques de les analítiques realitzades de l'aigua depurada utilitzada per al reg del camp de golf, amb periocitat mensual.  
- Caracterització tant qualitativa com quantitativa dels adobs i productes fitosanitaris utilitzats.  
9. Els aspectes concernents a les mesures preventives i correctores derivades del compliment de les ordenances municipals, del planejament proposat, de la legislació sectorial d'aplicació vigent, les mesures establides en aquest condicionat, les establides en l'estudi d'impacte ambiental i en els informes sectorials i les labors de vigilància que s'han d'incloure en el Programa de vigilància ambiental, s'incorporaran al preceptiu projecte d'urbanització i es valoraran i proveiran pressupostàriament les despeses derivades del seu compliment.  
Tercer  
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart   
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat d'acord amb allò que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 21 de desembre de 2005.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient  
Expedient: 82/2052 XMT  
Títol: Pla d'urgència de Dénia (Alacant)  
Promotor: conselleria de Territori i Habitatge  
Autoritat substantiva: conselleria de Territori i Habitatge  
Localització: Terme municipal de Dénia, Alacant  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte  
L'objecte del Pla general d'urgència és cobrir el buit produït per la sentència del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, de 7 de juliol de 2003, en declarar nul el Pla general d'ordenació urbana de Dénia, que es va aprovar amb caràcter definitiu el 26 de setembre de 2000. L'esmentada sentència del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, de 7 de juliol de 2003, va ser recorreguda en cassació per la Generalitat Valenciana.  
Dénia és un municipi amb una dinàmica urbanística important, per la qual cosa amb aquest pla d'urgència s'evita una situació de carència efectiva d'instrument d'ordenació. Tampoc es pot pensar en la possibilitat de la nova aplicabilitat del PGOU de 1972 perquè l'aplicació de les seues determinacions portaria a una situació contradictòria i insostenible.  
El Pla general transitori ha de comportar l'aplicació d'uns mínims necessaris per a no paralitzar el desenvolupament urbanístic municipal immediat.  
Si efectivament cal limitar-se estrictament al contingut propi d'un pla de mínims, no procedeix exigir un estudi tan al detall com el que es correspon en l'elaboració d'un pla general, atesa la vigència temporal del Pla general transitori i la no-inclusió de creixement urbà imprevist, ja que es mantindria el sòl urbanitzable recollit en el Pla general de 2000.  
En aquest document no s'avalua el sòl urbanitzable no ordenat detalladament amb planejament suspés, ja que la gestió i el desenvolupament d'aquest quedarà diferit a l'aprovació del futur pla general que s'ha de redactar de manera immediata per l'Ajuntament de Dénia.  
L'abast temporal del pla d'urgència ha de ser suficient per a permetre la redacció d'un nou pla general, la seua tramitació i l'aprovació definitiva d'aquest. Aquest termini pot estimar-se en uns tres anys.  
Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
L'abast del pla d'urgència limita el seu contingut a aquells sectors i determinacions indispensables per a possibilitar el desenvolupament ordenat a curt termini, amb l'objecte de no paralitzar totalment l'activitat edificatòria al municipi. A més, per la mateixa transitorietat de la proposta, ha d'impedir-se qualsevol reclassificació del sòl no urbanitzable protegit.  
El pla d'urgència classifica el sòl del terme municipal en: urbà (1.854,3 ha), urbanitzable (647,33 ha) i no urbanitzable (4.098,37 ha).  
El sòl no urbanitzable es classificarà amb les disposicions de la Llei 10/2004, de la Generalitat Valenciana, sobre sòl no urbanitzable, en tot allò que afecta al terme municipal, amb escrupolós respecte a les determinacions del PORN del Montgó, LIC de les Serres de la Marina, afecció de la zona humida Marjal Riu Racons, de llits i barrancs i als sòls forestals.  
Conforme a les directrius evacuades per la Direcció Territorial de Territori i Habitatge, per a la redacció d'aquest pla d'urgència, en el sòl no urbanitzable comú general quedarà prohibida qualsevol reclassificació a sòl urbanitzable durant el període de vigència d'aquest pla transitori.  
Aquest pla divideix el terme municipal en les següents classes de sòl:  
1. Sòl urbà: serà aquell sòl classificat com a tal en el Pla general de 2000, excepte aquells terrenys que no s'adeqüen a l'article 10 del RPCV. S'incorporen al sòl urbà aquells terrenys classificats com a sòl urbanitzable en el pla anterior, la programació i gestió dels quals estiguen totalment concloses.  
Els àmbits de sòl urbà (ja classificats com a tal en el pla anterior) el desenrotllament del quals està previst mitjançant actuacions integrades, són els següents:  
- Àrea Deveses  
- Àrea Almandraba-Molins i Marines  
- Àrea nucli i ampliació  
- Àrea Bosc de Diana  
- Àrea Rotes-Montgó  
- La Xara  
- Jesús Pobre  
2. Sòl urbanitzable: es classifiquen com a sòl urbanitzable els terrenys necessaris perquè queden ateses les demandes previsibles d'habitatges protegits, de sòl industrial o terciari a curt termini i de sòl destinat a equipaments.  
Es distingeixen en aquesta classe de sòl les situacions següents:  
2.1. Sòl urbanitzable ordenat, en execució del seu planejament (UOE): sectors de sòl urbanitzable amb pla parcial aprovat definitivament amb anterioritat però que encara no se n'ha completat la gestió o urbanització. Aquests són:   
- UOE-1. Pla parcial Monte Pego III  
- UOE-2. Pla parcial sector M16  
€ UOE-3. Pla parcial el Datiler, sector M-28  
€ UOE-4. Pla parcial Los Pomelos, sector B-9.1  
- UOE-5. Pla parcial la Plana, sector B-3.2  
- UOE-6. Pla parcial sector P-1, Jesús Pobre  
2.2. Sòl urbanitzable ordenat detalladament: són sectors de sòl urbanitzable del Pla general de 2000, uns amb el procediment de la seua programació iniciat i altres sense iniciar, i són els següents:  
- Sectors en l'entorn immediat el Sud del nucli urbà residencial consolidat: són sectors destinats a l'ús global residencial permanent.  
- UOP-C.1. Camí dels Lladres. Es tracta d'una bossa de sòl urbanitzable segons el Pla general de 2000.  
- UOP-C.2. El Reial. Es tracta d'uns terrenys classificats com urbanitzable pel Pla general de 2000.  
- UOP-C.3. Es proposa sobre anterior sòl urbanitzable.  
- Sectors en l'entorn pròxim i immediat al nucli consolidat de la Xara: són sectors destinats a l'ús global residencial principalment.  
- UOP-LX.1.   
- Sector en l'entorn immediat al nucli consolidat de Jesús Pobre: són sectors destinats a l'ús global residencial principalment.  
- UOP-JP.1. Es proposa sobre sòl urbà i urbanitzable del pla general anterior.  
- UOP-JP.2. Terciari. Abans sòl urbà sense cap grau de consolidació urbanística.  
- Sector industrial i terciari immediat l'actual sòl industrial.  
- UOP-IND. Industrial. Es proposa sobre anterior sòl no urbanitzable d'ús agropecuari subjecte a les determinacions del PORN del Montgó (SNUC-1)  
2.3. Sòl urbanitzable no ordenat detalladament: són sectors l'ordenació detallada dels quals no ha sigut abordada, encara que resulten necessaris per al desenvolupament ordenat a curt termini. Aquests sectors són:  
- Sectors residencials a la vora del nucli urbà amb conveni subscrit entre l'Ajuntament de Dénia i l'Institut Valencià de l'Habitatge SA per al seu desenvolupament.  
- Sectors residencials el sud-oest dels anteriors, a l'altre costat de la via del ferrocarril.  
- Els sectors d'ús residencial que l'EATIM la Xara ha proposat en la seua junta veïnal UNO-5, UNO-6 i UNO-7.  
2.4. Sòls dotacionals de la xarxa estructural: són els que sense estar inclosos en cap sector mereixen l'esmentada classificació per raó del mateix emplaçament d'aquests en relació a l'estructura urbanística proposada.  
3. Sòl no urbanitzable: es classifiquen com a:  
3.1. Sòl no urbanitzable d'especial protecció: es distingeixen les zones següents:  
a) SNUP: àrees d'alt valor ecològic, natural i paisatgístic.  
b) SNUP-LIC: àrees definides en el LIC Valls de la Marina.  
c) SNUPB: terrenys del domini públic hidràulic.  
d) SNUPM: terrenys del domini públic marítim.  
e) SNUPH: aiguamoll.  
f) PORN Montgó: ús restringit.  
g) PORN Montgó: ús moderat.  
h) PORN Montgó: ús especial.  
i) PORN Montgó: àrees naturals.  
j) PORN Montgó: connectors ambientals.  
3.2 Sòl no urbanitzable comú: es distingeixen les zones següents:  
a) Àrees d'ús agropecuari subjecte a les determinacions del PORN del Montgó (SNUC-1)  
b) Àrees d'ús agropecuari general (SNUC-2).  
Després del segon període d'informació pública, es fan modificacions en la classificació del sòl del Pla general transitori, resultants tant dels informes sectorials emesos com de les al·legacions estimades, i part del sòl amb planejament suspés passa a ser urbanitzable. Aquestes modificacions són:  
1. Sòl urbà: es manté l'anterior i a més inclouen un nou tipus de sòl urbà: sòl urbà-àrees naturals  
2. Sòl urbanitzable: es manté l'anterior i s'incorporen nous sectors, que són:  
2.2. Sòl urbanitzable ordenat detalladament:  
- Sectors en l'entorn pròxim al nord del nucli urbà residencial consolidat en la zona de Marines (clau UOP-M): són sectors destinats a l'ús global residencial turístic principalment.  
- UOP-M 1, 2, 3, 4 i 5 (abans sòls urbanitzable, més pròxims al sòl consolidat)  
2.3. Sòl urbanitzable no ordenat detalladament:  
- Sector d'ús residencial al nord-est del nucli de Jesús Pobre, UNO-8.  
2.4. Sòl urbanitzable no ordenat detalladament amb planejament suspés: manté la classificació de sòl urbanitzable, si bé, la gestió i el desenvolupament d'aquest quedarà diferida a l'aprovació del futur pla general que s'ha de redactar de manera immediata per l'Ajuntament de Dénia.  
Es preveuen els següents sectors de sòl urbanitzable amb planejament suspés:  
- Les Marines: sectors UNO-M1 a UNO-M8, corresponents als sectors elimitats per l'homologació sectorial dels sòls urbanitzables de les Marines, una vegada extrets els sectors prevists per aquest Pla general transitori, ordenats detalladament, UOP-M1 a M5  
- La Xara: Sectors UNO-LX5 a LX8  
3 Sòl no urbanitzable  
3.1. Sòl no urbanitzable d'especial protecció: es mantenen les anteriors classificacions.  
3.2. Sòl no urbanitzable comú: inclouen una nova classificació, a més de les dos anteriors:  
c) SNUC-3 comú - àrees naturals.  
En resum, aquests canvis, del sòl urbanitzable en superfície, del Pla general transitori, abans i després de les modificacions resultants tant dels informes sectorials emesos com de les al·legacions estimades, són:  
Sòl urbanitzable PG transitori abans PG transitori despré  
 de les modificacions les modificacions  
UOE 57,3ha 57,3ha  
UOP 65,24 ha 117,28 ha  
UNO 79,7ha 86,9ha  
UDP 67,05 ha 67,05 ha  
Plt. suspés 378ha 319,1 ha  
La distribució final de superfícies d'aquest pla d'urgència amb relació a les previstes en el pla general anterior:  
  
Alternatives  
No consten alternatives en la documentació tècnica presentada.  
Tramitació administrativa  
- El 17 de maig de 2005, la Secció de Planejament de la conselleria de Territori i Habitatge remet l'estudi d'impacte ambiental relatiu al Pla d'urgència de Dénia a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, a efecte que s'emeta declaració d'impacte ambiental, incoant-se el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
- En data 3 de juny de 2005 el Servei de Coordinació Territorial remet al Servei d'Avaluació Ambiental els documents tècnics del Pla transitori i urgent de Dénia. No es rep el resultat de la informació pública ni l'aprovació provisional ja que l'expedient en aquesta data es troba en exposició pública.  
- En data 12 de desembre de 2005 la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial remet a la Direcció General de Gestió del Medi Natural el Text refós del pla general transitori de Dénia, redactat, conjuntament pels tècnics municipals i els tècnics d'aquesta Direcció General conforme a l'Acord de 21 de setembre de 2005, de la Comissió d'Urbanisme d'Alacant pel qual es va aprovar provisionalment, i al qual s'han incorporat les modificacions resultants tant dels informes sectorials emesos com de les al·legacions estimades en aquest acord.  
Informació pública  
1. Període d'informació pública  
La tramitació ha sigut declarada d'especial urgència per acord del Govern Valencià en data 13 de maig de 2005.  
El Pla transitori i urgent de Dénia juntament amb l'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, segons anunci publicat en el DOGV núm. 5013, el 25 de maig de 2005.  
El 18 de juliol de 2005 el Servei de Coordinació Territorial entrega les 321 al·legacions plantejades durant el període d'informació pública.  
2. Període d'informació pública  
Durant el primer període d'informació pública es van presentar al·legacions de què es desprén l'existència de defectes en l'exposició pública practicada per l'Ajuntament de Dénia, en no trobar-se depositat en les dependències municipals un exemplar complet del projecte degudament diligenciat per a la seua consulta, durant tot el període d'exposició pública.  
Per aquest motiu, el Pla transitori i urgent de Dénia es va tornar a exposar al públic, segons anunci publicat en el DOGV núm. 5068, el 10 d'agost de 2005 i en el periòdic Información d'Alacant en data 10 d'agost de 2005.  
Resum i resolució de les al·legacions  
Els continguts de caràcter ambiental observats en les al·legacions amb la seua corresponent resolució, segons l'informe de la resolució emés pel Servei de Coordinació Territorial, s'enumeren a continuació:  
- Falta de l'estudi de paisatge segons estableix la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'ordenació i protecció del paisatge.  
- Falta de Pla acústic municipal, de conformitat amb els articles 22 i 25 de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de protecció contra la contaminació acústica.  
- Absència d'estudi i justificació de les possibles alternatives d'ordenació en l'estudi d'impacte ambiental.  
- Al·legació sobre la falta de l'informe de justificació de recursos hídrics de l'article 19 de la Llei 4/2004, de 30 de juny de 2004, d'ordenació del territori i protecció del paisatge.  
Respecte a la falta de documentació com a estudi de paisatge, estudi acústic, etc., cal indicar que si efectivament ens limitem estrictament al contingut propi d'un pla de mínims, seria il·lògic exigir un estudi tan al detall com el que s'exigeix en l'elaboració d'un pla general, atesa la vigència temporal del PGT i la no-inclusió de creixement urbà imprevist ja que es mantindria el sòl urbanitzable recollit en el PG vigent.  
- Incorrecte establiment de la delimitació del domini públic maritimoterrestre, ja que apareixen dues línies de delimitació de la zona maritimoterrestre en la platja de les Deveses.  
En relació a la delimitació de costes cal estar a la línia de la zona maritimoterrestre que estableix l'administració competent en matèria de costes, i no pot admetre al·legacions en contra del que ha establit aquesta.  
- Desclassificació de part del sòl urbà com a zona o Àrea de paisatge d'interés (P15 Dunes Racons, nivell de protecció integral).  
- Desclassificació de sòl urbà a no urbanitzable protecció aiguamoll en la Desembocadura del riu Racons.  
- Classificació de sòl no urbanitzable comú protegit per estar en la zona humida de la desembocadura i front litoral del riu Racons.  
- Il·legalitat manifesta de les determinacions del PGT que afecten la parcel·la titularitat de l'al·legant, sobre la qual hi ha llicència d'obres i sobre la qual es marca una afecció del riu Racons i una nova carretera que, en opinió de l'al·legant, no té sentit en existir un accés a la carretera nacional molt prop.  
Respecte al canvi de classificació del sòl cal indicar que els terrenys es troben afectats per l'aiguamoll, per la qual cosa caldrà regir-se pel que establisca la legislació respecte d'això.  
El PGT es limita a incorporar l'afecció del riu Racons, derivat del Catàleg de zones humides de la Comunitat Valenciana, d'obligatòria assumpció pel planejament general municipal en la primera previsió que s'efectue d'aquest després de l'entrada en vigor de l'esmentat catàleg.  
Ha de suprimir-se el traçat de la carretera sobre el riu Racons per a connectar la N-332 amb la CV-730, en raó de les afeccions negatives sobre l'aiguamoll protegit que comportaria l'execució de tal projecte, segons l'informe sectorial emés pel Servei d'Ordenació Sostenible del Medi.  
Ha de mantenir-se la classificació com a sòl no urbanitzable protegit de l'afectat per la delimitació derivada del Catàleg d'aiguamolls.  
- Al·legacions sol·licitant que s'elimine el vial projectat en la urbanització Monte Pego que connectaria amb el nucli aïllat que pretén el PAU Segaria, del terme municipal de Benimeli, en una zona proposada com a LIC, i la construcció d'una rotonda que afectaria sòl no urbanitzable de la zona humida de la desembocadura del riu Racons.   
Es desestima perquè l'article 17.6 de la LRAU estableix que l'ordenació d'un terme municipal complet, ha d'establir o reflectir l'ordenació dels terrenys més pròxims que el circumden fins a una franja limítrofa de l'amplària imprescindible. A més el referit vial, tal com manifesta l'Ajuntament, ja estava previst en el Pla general de 2000.  
- Al·legació sobre terrenys qualificats com de domini públic hidràulic.  
Es desestima pel que fa a l'afecció al barranc s'observa que part de la propietat dels al·legants es troba situada dins del barranc, si bé caldrà estar a expenses d'allò que establisca l'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
- Al·legacions sobre els camins ramaders:  
- Que no s'amplie el vial de l'assagador dels Monjos transformant-lo en xarxa primària, perquè es tracta d'un camí ramader.  
Es desestima perquè la construcció del viari, mentre queda exposat per aquest Pla general transitori, es considera necessari per a l'immediat desenvolupament urbanístic, havent de quedar salvaguardats els drets i interessos que pogueren afectar l'al·legant.  
L'amplària del vial està determinada per l'assagador de Santa Llúcia l'amplària legal del qual és de 12 metres.  
- Que sobre el carrer Peixos es marca un camí ramader que mai ningú ha vist i que a més té estranyes formes entre el carrer Peixos i el barranc del Monyo.  
S'estima per no resultar procedent variar substancialment l'ordenació ja establida, per la qual cosa procedeix estimar les al·legacions efectuades i diferir qualsevol variació substancial al que establisca el futur pla general que elabore l'Ajuntament de Dénia, mantenint mentrestant la vigència del Pla general d'ordenació urbana, aprovat per resolució del conseller d'Obres Públiques, Urbanisme i Transport en data 26 de setembre de 2000, per al sector PRI Rotes-Montgó.  
- Al·legacions sobre el Parc Natural del Montgó:  
- Reclassificació de sòl urbà a no urbanitzable de protecció especial inclòs en el PORN del Montgó.  
- Confusió existent en el que concerneix als límits del parc natural.  
Es desestimen perquè es troben afectats pel PORN del Montgó, vivint obligats a respectar la delimitació i usos establits en aquest.  
Qualsevol instrument de planejament que s'aprove ha d'arreplegar les determinacions establides pel PORN del Montgó.  
- S'observa reflectit l'eixamplament i un allargament del vial denominat Magrana en una zona d'amortització d'impactes del PORN del Montgó.  
Examinada l'al·legació pel propi Ajuntament de Dénia manifesta en relació a l'eixamplament i prolongació del carrer Magrana que cal rectificar, excloent el vial del parc natural del Montgó.  
- Canvi en la delimitació gràfica del Parc Natural del Montgó que afecta la propietat de l'al·legant i qualifica la seua parcel·la com a sòl no urbanitzable d'especial protecció, així com el Pla general transitori que recull aquesta classificació.  
Es desestima basant-se en l'article 7 del PORN del Montgó, pel que qualsevol instrument de planejament que s'aprove ha d'arreplegar les determinacions establides pel PORN Del Montgó.  
- Al·legacions al Catàleg de béns i espais protegits:  
- Defectes de forma.  
- Exclusió d'habitatges o immobles d'aquest catàleg.  
- Informe desfavorable del Col·legi d'Arquitectes d'Alacant.  
- Rafael de Rojas i Cárdenas. Sol·licita establir la subjecció al règim d'actuacions aïllades a l'Alqueria de Sant Vicent, modificant així el viari que discorre pel seu límit oest de manera que quede sense afectar el jardí botànic catalogat.  
En funció del contingut de l'al·legació, es procedeix a alterar el nivell de protecció, remetent-se a allò que establisca la Comissió Mixta Dictaminadora.  
Pel que fa al document del catàleg realitzat s'ha de deixar per al futur pla general el desenvolupament d'un nou catàleg de béns i espais protegits per al terme municipal de Dénia en el qual es justificarà amb major estudi i motivació les característiques singulars que facen a aquests mereixedors de protecció, havent de considerar-se en la seua redacció les oportunes recomanacions realitzades pel CTAAV. No obstant això, caldrà estar a l'informe de l'organisme sectorial competent en matèria de patrimoni que identifiquen immobles la catalogació del qual no pot diferir-se al nou pla general.  
- El PRI Les Rotes-Montgó:  
No resulta procedent variar substancialment l'ordenació ja establida, per la qual cosa es procedeix a estimar les al·legacions efectuades i diferir qualsevol variació substancial al que establisca el futur pla general que elabore l'Ajuntament de Dénia, mantenint mentrestant la vigència del Pla general d'ordenació urbana de 2000, per al sector PRI Les Rotes.  
- Hi ha un barranc que apareix grafiat com un vial, la qual cosa s'ha d'esmenar per a aplicar-hi la corresponent protecció.  
El traçat dels barrancs està determinat per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, per la qual cosa es regirà pel que establisca en els seus informes.  
- Requalificació de sòl a Jesús Pobre passant-lo de sòl urbanitzable a sòl no urbanitzable.  
Procedeix estimar l'al·legació presentada tenint en compte que ens trobem davant d'un Pla general transitori i urgent, el contingut del qual ha de limitar-se a l'estrictament indispensable per a possibilitar un ordenat desenvolupament urbanístic a curt termini, no és doncs, previsió necessària per a tal fi qualsevol desclassificació de sòl urbà o urbanitzable, la qual ha de posposar-se a la redacció del futur pla general que es redacte per l'Ajuntament.  
Vist el contingut de l'al·legació, i atesa la naturalesa del Pla general transitori procedeix estimar l'al·legació i mantenir la classificació dels sectors J-10 i J-11 del Pla general vigent.  
- Improcedència de reclassificar uns terrenys urbans en zona d'interés paisatgístic i ecològic.  
Pel que fa a les qüestions de fons, tal com proposa l'Ajuntament de Dénia, pot tenir-se en consideració la proposta formulada, a l'efecte de conciliar l'interés general a preservar determinades àrees d'interés mediambiental i els interessos particulars, alliberant, amb aquest fi, sòl particular a l'ús i domini públic, mantenint edificables els sòls inclosos en el catàleg, amb unes condicions específiques d'edificació. L'anterior, clar està, sempre que quede garantida l'obtenció immediata i gratuïta dels sòls d'interés mediambiental a favor de l'Ajuntament.  
- Desclassificació de part d'una parcel·la passant de sòl urbà residencial turístic a sòl no urbanitzable.  
Respecte a la desclassificació de part del seu terreny, segons es desprén del certificat urbanístic la parcel·la està en l'àmbit del PORN del Montgó amb afeccions al barranc de Punta Negra, per la qual cosa ha de regir-se la normativa del PORN del Montgó i els informes sectorials respecte d'això.  
- Classificació de terrenys com de domini públic hidràulic.  
Caldrà estar a expenses del que establisca l'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, o el Ministeri corresponent.  
- Disconformitat en l'entorn de Jesús Pobre com a zona parc natural, sol·licita que es classifique com a parc natural.  
Qualsevol instrument de planejament que s'aprove ha de recollir les determinacions establides pel PORN del Montgó per qual cosa es procedeix a desestimar.  
Peticions d'informació o documentació complementària  
- En data 18 de maig de 2005 el Servei d'Avaluació Ambiental sol·licita al Servei de Coordinació Territorial la documentació següent:  
- Documents tècnics del projecte.  
- Resultats de la informació pública (certificat i al·legacions).  
- Aprovació provisional.  
- Informe que exigeix la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
- Informe regulat en l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'ordenació del territori i protecció del paisatge, que serà evacuat per l'organisme de conca competent (Confederació Hidrogràfica).  
- Informació cartogràfica en format digital.  
A més la memòria de l'estudi d'impacte ambiental i el document de síntesi han d'anar obligatòriament firmats pel redactor d'aquest.  
- En data 3 de juny de 2005 el Servei de Coordinació Territorial remet al Servei d'Avaluació Ambiental els documents tècnics del Pla transitori i urgent de Dénia. També remeten la memòria de l'estudi d'impacte ambiental i el document de síntesi firmada pel seu redactor.  
- En data 11 de juliol de 2005 el Servei d'Avaluació Ambiental realitza un requeriment de documentació al Servei de Coordinació Territorial:  
- Còpia de totes les al·legacions presentades.  
- Previsió de residus, tipus de tractament i gestió.  
- Concreció de les mesures preventives enfront del risc de lliscament i les mesures correctores per als usos en la zona d'amortització de la marjal de Pego - Oliva i en el LIC Valls de la Marina.  
- Identificació dels jaciments arqueològics i definició del grau de protecció.  
- Informe vinculant de la Direcció General de Patrimoni de la conselleria de Cultura, Educació i Esport, sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, d'acord amb l'article 11 de la Llei 4/1998.  
- Estimació del consum d'aigua potable produït per l'increment de la població que s'aconseguirà com a conseqüència de la reclassificació del sòl no urbanitzable del pla d'urgència, així com l'informe favorable d'acord amb l'article 19.2 de la Llei 4/2004.  
- Càlcul aproximat del volum d'aigües residuals que generarà el desenvolupament del pla d'urgència i informe vinculant de l'entitat de sanejament sobre la capacitat de l'EDAR corresponent per a tractar les esmentades aigües.  
- Els nivells sonors màxims que seran permesos es reflectiran en l'apartat de mesures correctores i protectores de l'estudi d'impacte ambiental i hauran d'adequar-se tant en valor com en les franges horàries de limitació a allò que diu la Llei 7/2002.  
Segons l'esmentada llei, si el municipi posseeix pla acústic l'actuació ha d'adequar-se a aquest, i en cas contrari s'ha d'aportar un estudi acústic.  
- En data 26 de juliol de 2005 el Servei d'Avaluació Ambiental sol·licita els resultats de l'informe sobre el tractament dels camins ramaders al Servei de Coordinació Territorial.  
A més d'aquests requeriments, des del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental s'han realitzat les consultes següents:  
- En data 21 de juny de 2005 el Servei d'Avaluació Ambiental fa una consulta al Servei de Conservació i Gestió de la Biodiversitat sobre la interacció entre l'actuació i el LIC Valls de la Marina, el LIC Marjal Pego-Oliva i la zona humida Desembocadura i Front Llitoral del Riu Racons.  
- En data 21 de juny de 2005 el Servei d'Avaluació Ambiental fa una consulta al Servei d'Ordenació Sostenible del Medi sobre l'afecció del Pla d'urgència sobre el Parc Natural del Montgó. Contestat el 19 de juliol de 2005 i resumit en l'apartat següent.  
- En data 18 de juliol de 2005 el Servei d'Avaluació Ambiental fa una consulta a l'Àrea de Planificació i Ordenació del Territori sobre la interacció entre l'actuació i el LIC Valls de la Marina, el LIC Marjal Pego-Oliva i la zona humida Desembocadura i Front Litoral del Riu Racons. Contestat el 3 d'agost de 2005 i resumit en el següent apartat.  
- En data 23 de novembre de 2005 el Servei d'Avaluació Ambiental sol·licita informe al Servei Territorial de Medi Ambient sobre la conveniència de mantenir la protecció de tota la zona forestal compresa entre la zona humida Desembocadura del Riu Racons i el LIC Valls de la Marina.  
Informes sectorials   
Informe de Servei d'Ordenació Sostenible del Medi de 19 de juliol de 2005  
Es detecten canvis d'ús de sòls qualificats en el PORN com a àrees agrícoles en determinats sectors situats en la zona del cementeri de Dénia (sectors PQL4 - PQL - 5, dos sectors PID) a usos urbanitzables de caràcter dotacional, en l'entorn de la Xara (a l'est de la població sectors UNO-5L-X2 i UNO-7L-X4) que passa a tenir qualificació de sòl urbanitzable no ordenat, i finalment una zona confrontant amb el polígon industrial de Dénia, en la carretera d'accés des de la Xara, es qualifica per a ús industrial (sector UOP.IND).  
Informen favorablement sobre la reclassificació com a sòl urbanitzable d'ús Industrial UOP-IND, annex al polígon industrial, i informen desfavorablement sobre la reclassificació de la zona de la Xara perquè suposa un estrangulació d'una zona d'alt valor per a la connectivitat de l'espai natural.  
D'altra banda, zones classificades en el PORN com a àrees naturals, també pateixen modificacions en la qualificació d'aquestes, les quals passem a enumerar:  
a) L'àrea natural del Betlem (Altomira I) passa a ser sòl urbanitzable (en aquesta zona cal advertir que a més d'aquesta qualificació, també es troba qualificada en altres plànols com a sòl destinat a jardins). S'ha d'aclarir aquest punt.  
b) L'àrea natural de la Florida (Altomira II), les zones de l'ermita del Pare Pere, del Tossal Gros i la zona al sud de la Xara es classifiquen com a sòl no urbanitzable especialment protegit, categoria PORN Montgó Àrea Natural.  
c) L'àrea natural a l'est del barranc de Betlem es qualifica com a zona verda, en aquest punt també apareixen discrepàncies en les diverses cartografies que s'han aportat per a l'elaboració d'aquest informe.  
L'informe conclou respecte al sector Altomira I i una zona annexa al barranc de Betlem, que no està clar l'ús a què es destinaran. S'adverteix que l'article 55 del PORN indica clarament les diferents categories de reclassificació d'aquests espais, prenent en consideració la qualificació del sòl en el moment d'aprovar-se el PORN. D'aquesta manera, i en aquelles zones que tenien un caràcter urbà o urbanitzable s'han de classificar com a sòl no urbanitzable comú.  
La nova qualificació per al sector nord de Jesús Pobre com a sòl no urbanitzable protegit de caràcter forestal, partida de Biserot, sembla molt encertada ja que contribuirà amb la connectivitat del PN amb els sectors de connectors ambientals de la zona, i amb tota la zona agrícola al sud i est del nucli de Jesús Pobre.  
La reclassificació d'un sector de connector ambiental a sòl urbanitzable ordenat en l'entorn pròxim al camp de golf de la Sella, s'estima correcte que s'haja adequat la qualificació del sòl a la realitat de l'activitat que allí es desenvolupa amb anterioritat a l'aprovació del PORN.  
Les conclusions d'aquest informe han sigut recollides en les modificacions realitzades després del segon període d'informació pública.  
Informe del Servei d'Ordenació Sostenible del Medi de 3 d'agost de 2005  
Aquest informe tracta sobre les interaccions entre el pla d'urgència i el LIC Valls de la Marina, el LIC Marjal Pego-Oliva i la zona humida Desembocadura i Front Litoral del Riu Racons.  
L'objecte de les actuacions projectades que s'avaluen són:  
1. Realització d'una rotonda en la carretera d'accés a la urbanització Monte Pego III, que es localitza en la zona d'amortització del Parc Natural de Pego-Oliva, i del LIC Marjal Pego-Oliva.  
2. Construcció d'un vial sobre el riu Racons, d'enllaç amb la CV-730, en la zona de la platja de les Deveses, que travessa en el disseny presentat el riu Racons, espai catalogat com a zona humida.  
3. Reserva de sòl per a la construcció d'una EDAR pròxima a la instal·lació potabilitzadora ubicada en les proximitats del riu Racons, es troba dins del perímetre d'afecció d'aquesta zona humida.  
L'informe conclou el següent:  
a) S'informa que el Pla transitori del municipi de Dénia no té cap afecció significativa a el LIC Valls de la Marina. Les úniques discrepàncies que s'observen estimen que es deu a una falta de concreció cartogràfica.  
b) Que en l'avaluació de l'actuació que projecta la construcció d'una rotonda en la carretera que serveix d'accés a la urbanització Monte Pego III, no s'observen afeccions negatives sobre la LIC Marjal de Pego - Oliva o sobre l'àrea d'amortització d'impactes del Parc Natural de la Marjal de Pego-Oliva. Sense perjudici que en el moment en què es duga a terme la redacció del document definitiu, aquest se sotmeta a la declaració d'impacte ambiental tal com correspon, s'adverteix la necessitat de preveure a l'hora de definir concretament el projecte, que es respecte el carril bici ja existent, modificant o adaptant-ne el traçat, i el respecte pels valors ambientals de l'espai. S'ha de respectar la normativa específica de l'Àrea d'Amortització d'Impactes del Parc Natural de la Marjal de Pego-Oliva.  
c) Es considera compatible als únics efectes d'afecció a una zona catalogada com a zona humida l'actuació de l'EDAR projectada en les proximitats de la potabilitzadora de Dénia, sense perjudici de les consideracions que es deriven de la legislació sectorial, recordar a aquests efectes, la distància mínima de 2.000 metres a nuclis residencials.  
d) S'informa que l'actuació, consistent en la construcció d'un vial que travesse el riu Racons, projectada perquè, en el seu moment, es connecte la N-332 amb la CV-730 a l'altura de la platja de les Deveses, sí que comporta afeccions negatives sobre aquest espai protegit. S'hauria de reordenar la circulació de vehicles, en aquesta zona, aprofitant la xarxa viària existent.  
Les conclusions d'aquest informe han sigut recollides en les modificacions realitzades després del segon període d'informació pública.  
Informe del Servei de Conservació de la Biodiversitat, de 19 de juliol de 2005  
Aquest informe és sobre l'afecció del pla general als espais següents:  
- En la zona pròxima a la desembocadura del riu Racons es planeja una carretera que creua el riu. A l'hora d'executar el pont han de tenir-se en compte les característiques d'aquest riu:  
Per la vegetació ben conservada, i que no ha de veure's afectada, més per consideracions paisatgístiques que per la conservació de les comunitats vegetals que només ho serien de manera puntual.  
1150\* Ruppietum spiralis  
6430 Arundini donacis-Convolvuletum sepium  
3280 Paspalo distichi-Agrostietum verticillatae  
3150 Potametum denso-nodosi  
Per les dificultats de desguàs que tenen els cursos d'aigua en aquesta àrea, el pont ha de salvar amb amplitud el llit del riu i sense canalitzacions artificials.  
- En la carretera CV-700, aproximadament en el quilòmetre 53, prop del terme municipal de Pego, es planteja una rotonda que envairia una zona de marjal que, encara que estiga dedicada a cultius, és preferible no afectar-la per tractar-se d'ecosistemes cada vegada més escassos en el nostre territori.  
- En l'àrea tocant als municipis del Ràfol d'Almúnia i Benimeli, a banda dels límits de la zona proposada com a LIC (Valls de la Marina), té una sèrie d'espais marcats com a SRD i SJL, dedicats a dotacions residencials i jardineria, que hauria de respectar la vegetació natural de l'entorn, compartida amb la zona proposada per a la xarxa Natura 2000.  
Pastius crasifolis calcícoles càrstics  
6110\* Sedetum micrantho-sediformis  
Pastius mediterranis xerofítics anuals i vivaços  
6220\* Saxifrago tridactylitae-Hornungietum petraeae  
6220\* Teucrio pseudochamaepitys-Brachypodietum ramosi  
Fruticedas, matolls i timonedes termomediterrànies, sovint amb un dosser d'arbreda de Pinus halepensis  
5330 Rosmarinion officinalis  
5330 Thymo piperellae-Helianthemetum marifolii  
5330 Querco cocciferae-Lentiscetum  
Informe del Servei Territorial de Medi Ambient de data 28 de novembre de 2005  
Els terrenys objecte de l'informe estan compresos entre la zona humida Desembocadura del Riu Racons i el LIC Vall de la Marina, i han sigut catalogats com a terreny forestal d'acord al Pla general d'ordenació forestal.  
En aquest pla s'estableix en els seus articles 1,3 i 5 els objectius i principis que persegueixen per a aquest tipus de terrenys relacionats amb la seua protecció, conservació i millora. En aquesta cas concret, aquests terrenys presenten segons el PGOU una vulnerabilitat d'aqüífers alta i risc d'erosió alta.  
D'altra banda, part d'aquests terrenys han patit també l'efecte d'un incendi forestal, indicant-se a aquest aspecte en l'article 159 del reglament de la Llei 3/93, forestal de la Comunitat Valenciana que sosté que terrenys forestals que hagen patit l'efecte d'un incendi queden subjectes a les prohibicions de classificació o reclassificació urbanística preceptuades en la Llei 6/2004, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'estableixen normes generals de protecció en terrenys forestals incendiats.  
Per tant, es considera convenient des d'un punt de vista ambiental mantenir la protecció de tota la zona que apareix com a terreny forestal en el Pla general d'ordenació forestal de la Comunitat Valenciana.  
Informe de data 2 de desembre de 2005 complementari a l'informe del Servei Territorial de Medi Ambient de data 28 de novembre de 2005  
A l'efecte de valorar l'esmentat informe es considera imprescindible tenir en compte les consideracions següents:  
1) El Pla general d'ordenació urbana de Dénia de l'any 2000, afectat per sentència del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, sentència de caràcter anul·lativa però que no consta que estiga suspesa en la seua vigència, L'esmentat sòl tenia la consideració de sòl urbanitzable, per tant, segons allò que estableix la Llei forestal de la Comunitat Valenciana 3/93, de 9 de desembre, l'esmentat sòl no tenia la consideració de terreny forestal.  
2) No ha d'oblidar-se que, tal com s'indica en l'informe del tècnic els terrenys estan inclosos en el Pla general d'ordenació forestal com a terreny forestal, però tampoc ha d'obviar-se que aquest pla va ser aprovat per un Decret de data 2004, això és, posterior al citat Pla general d'ordenació urbana, en conseqüència aquest terreny no estaria inclòs en el Pla general d'ordenació forestal.  
3) Dit l'anterior i, cas de considerar-se, els incendis no s'haurien produït en terreny forestal, sinó en sòl urbanitzable.   
Informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de data 19 de desembre de 2005  
Mitjançant escrit d'aquest centre directiu de data 25 de juny de 2005, es va informar favorablement a l'efecte patrimonial el Pla general transitori de Dénia amb la condició que s'esmenaren en el tràmit urbanístic les deficiències ressenyades en l'informe patrimonial que en aquest escrit es transcrivien literalment.  
En data posterior, de 16 de desembre, es remet nova documentació pel Servei Territorial de Territori i Habitatge d'Alacant amb vista a la preceptiva avaluació patrimonial d'aquest.  
Per la present se substància l'informe sol·licitat en els termes següents:  
El projecte remés pel Servei Territorial de Territori i Habitatge d'Alacant, en data 16 de desembre, consta de Catàleg de béns i espais protegits comprensiu al seu torn de la documentació següent:  
- Comunicat amb eficàcia normativa tom I i tom II.  
- El primer tom conté relació d'elements inclosos en el catàleg.  
- Relació d'elements arqueològics.  
- Fitxes dels dispersos elements catalogats, amb la seua corresponent descripció i identificació.  
- Graus de protecció.  
- Definició i localització dels béns d'interés cultural.  
- Definició i localització dels béns de rellevància local, adjunt s'hi afig fotocòpia amb la mencionada relació, per a la inclusió d'aquesta en el registre i en la seua categoria precisa.  
- Definició dels entorns de protecció del castell de Dénia i del Fortí.  
- Ordenances i normes urbanístiques sectorials, on no es menciona expressament la legislació patrimonial, que per un altre costat és d'obligat compliment.  
S'entén i considera que els entorns de protecció corresponents als restants elements de caràcter patrimonial han de ser redactats en els terminis legalment establits, a partir de l'aprovació definitiva d'aquest document urbanístic.  
Es considera que la normativa desenvolupada en aquest pla general té el caràcter de desenvolupament normatiu, que en cap moment desvirtua allò que preveu la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià. Pel que les actuacions que s'han de desenvolupar en les àrees i elements patrimonials s'atendran als condicionants prevists per l'esmentada llei.  
S'han d'incloure com a béns d'interés cultural els abrics d'art rupestre tal com estableix la Disposició addicional primera de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
Els jaciments arqueològics seran expressament conceptuats com a béns de rellevància local en el catàleg. La delimitació dels jaciments arqueològics ha de ser mitjançant parcel·les i polígons cadastrals.  
Segons el que exposa i de conformitat amb l'informe dels serveis tècnics s'informa favorablement a l'efecte patrimonial el Catàleg de béns i espais protegits del Pla general transitori de Dénia.  
Afeccions legals  
1. En l'àrea del projecte apareixen espais naturals protegits de la Generalitat Valenciana (parc natural, paratge natural, paratge natural municipal, reserva natural, monument natural, lloc d'interés i paisatge protegit), LIC proposats per a formar part de la xarxa Natura 2000, microreserves vegetals, forests d'utilitat pública o gestionades per l'administració.  
Al terme municipal de Dénia es troba el Parc Natural del Montgó i l'àrea d'amortització d'impactes del Parc Natural de Pego-Oliva. Constitueixen espais naturals protegits a efecte de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
El Parc Natural del Montgó se situa dins dels termes municipals de Dénia i Xàbia. S'aplica el Pla d'ordenació dels recursos naturals del Montgó, aprovat per Decret 180/2002, de 5 de novembre. El parc es troba classificat:  
- Sòl no urbanitzable comú-1: són àrees d'ús agropecuari subjectes a les determinacions del PORN del Montgó.  
- Sòl no urbanitzable común-3-Àrees naturals: són àrees subjectes a les determinacions del PORN del Montgó per a àrees naturals.  
- Sòl no urbanitzable d'especial protecció ús restringit.  
- Sòl no urbanitzable d'especial protecció ús moderat.  
- Sòl no urbanitzable d'especial protecció ús especial.  
- Sòl no urbanitzable d'especial protecció àrees naturals.  
- Sòl no urbanitzable d'especial protecció connectors ambientals.  
Les afeccions que el projecte avaluat generen en aquest espai natural van ser reflectides en l'informe del Servei d'Ordenació Sostenible del Medi de 19 de juliol de 2005, informant desfavorablement la reclassificació proposada en l'entorn de la Xara, per la qual cosa l'esmentada reclassificació no es podrà realitzar. Després del segon període d'informació pública, es fan modificacions en la classificació del sòl del Pla general transitori, i la superfície d'aquests sectors de la Xara es redueixen.  
A més, respecte al sector Altomira I i una zona annexa al barranc de Betlem, no queda clar l'ús al qual es destinaran per discrepàncies en la cartografia que serveix de base a l'informe advertint que, en tot cas, segons l'article 55 del PORN indica clarament les diferents categories de reclassificació d'aquests espais, prenent en consideració la qualificació del sòl en el moment d'aprovar-se el PORN. D'aquesta manera, i en aquelles zones que tenien un caràcter urbà o urbanitzable s'han de classificar com a sòl no urbanitzable comú.  
Després del segon període d'informació pública, es fan modificacions en la classificació del sòl del Pla general transitori, i el sector Altomira I i la zona annexa al barranc de Betlem es classifica com a sòl urbà àrees naturals, sòl que està subjecte a les determinacions del PORN per a àrees naturals.  
El sector Altomira II es classifica com a sòl no urbanitzable comú 3-Àrees naturals, sòl que està subjecte a les determinacions del PORN per a àrees naturals.  
Al nord del terme municipal es troba la zona d'amortització d'impactes del Parc Natural de la Marjal de Pego-Oliva, i una zona humida catalogada en el grup d'ambients fluvials i litorals associats, i és la denominada Desembocadura del Riu Racons. Aquesta zona es classifica com a sòl no urbanitzable protegit aiguamoll, basant-se en l'article 15 de la Llei 11/1994, d'espais naturals, de la Generalitat i l'Acord de 10 de setembre de 2002 d'aprovació del Catàleg de zones humides. Aquesta àrea es classifica com a:  
- Sòl urbà.  
- Sòl no urbanitzable especialment protegit.   
Les afeccions a aquesta zona consisteixen en l'execució d'una rotonda d'accés a la urbanització Monte Pego III, la reserva de sòl per a la construcció d'una depuradora i la construcció d'un vial sobre el riu Racons d'enllaç amb la CV-730. Aquestes afeccions van ser informades pel Servei d'Ordenació Sostenible del Medi, destacant les afeccions negatives que la construcció del vial d'enllaç entre la N-332 i la CV-730 suposarien sobre l'espai protegit, per la qual cosa s'hauria de reordenar la circulació de vehicles aprofitant la xarxa viària existent.  
El Servei de Conservació de la Biodiversitat informa que per les dificultats de desguàs que tenen els cursos d'aigua en aquesta àrea, el pont d'aquest vial d'enllaç, ha de salvar amb amplitud el llit del riu i sense canalitzacions artificials, a causa de l'existència de vegetació ben conservada, i que no ha de veure's afectada.  
Després del segon període d'informació pública, es fan modificacions en el Pla general transitori, i el vial d'enllaç entre la N-332 i la CV-730 s'elimina.  
Respecte a la rotonda d'accés a la ubanització Monte Pego III, en la carretera CV-700, aproximadament en el quilòmetre 53, el Servei de Conservació de la Biodiversitat informa que envairia una zona de marjal que, encara que estiga dedicada a cultius, és preferible no afectar-la per tractar-se d'ecosistemes cada vegada més escassos en el nostre territori.  
El Servei d'Ordenació Sostenible de Medi, respecte a aquesta rotonda, informa que no s'observen afeccions negatives sobre el LIC Marjal de Pego - Oliva o sobre l'àrea d'amortització d'impactes del Parc Natural de la Marjal de Pego-Oliva.  
2. Al terme municipal de Dénia existeixen 9 camins ramaders:  
  
\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*  
  
El pla d'urgència preveu els camins ramaders segons la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders (BOE núm. 71, 24/03/1995) i per la Llei 11/1994, de 27 de desembre, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
Segons la memòria del pla d'urgència no podrà modificar-se el perfil longitudinal i transversal dels camins i vies rurals sense la corresponent llicència municipal.  
Segons l'EIA, el pla d'urgència preveu el condicionament i millora de la carretera Gandia-Dénia que es correspon amb el camí ramader Assagador del Camí Vell de Gandia i de la carretera que es correspon amb el camí ramader Assagador de Xàbia a la Mar.  
S'ha sol·licitat informe, en data 26 de juliol de 2005, al Servei de Coordinació Territorial sobre l'afecció als camins ramaders del municipi.  
3. Jaciments arqueològics.  
Existeixen catalogats 84 jaciments arqueològics al terme municipal segons consta en el llistat de jaciments arqueològics de l'Àrea de Patrimoni Cultural de la conselleria de Cultura.  
L'EIA no reflecteix la totalitat dels 84 jaciments existents i tampoc hi ha informació gràfica de la situació d'aquests i del tipus de protecció que requereixen.  
El Pla d'urgència disposa d'un catàleg de béns i espais protegits (dos toms), en el qual es defineixen tres graus de protecció: integral, parcial i ambiental.   
S'han de reflectir els jaciments arqueològics en els plànols d'ordenació amb indicació de la seua figura de protecció i radi d'afecció. A més s'ha de disposar de l'informe favorable de la conselleria de Cultura, Educació i Ciència segons el que disposa l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
4. Forests d'utilitat pública  
Al terme municipal de Dénia hi ha una forest catalogada com d'utilitat pública núm. 118. Aquesta forest és el Montgó Dénia, amb una superfície de 257,97 ha i situada en la cima i en les vessants nord, est i oest. Aquesta forest es troba classificada com a sòl no urbanitzable protegit.  
5. Rambles i llits  
Al terme municipal, els cursos fluvials són xicotets, d'escàs cabal i comportament torrencial. Existeixen 3 rius: el riu Gorgos, el riu Girona i el riu Racons. Estan classificats com a sòl no urbanitzable de domini públic hidràulic. La desembocadura del riu Racons està catalogada com a zona humida de la Comunitat Valenciana.  
Entre els barrancs es troben el barranc de la Fusta o de l'Alberca, el barranc de l'Altet, el barranc de les Brises o del Chacho i el barranc del Montgó. Aquestes quatre zones tenen riscs d'inundació. A més hi ha nombrosos barrancs com el de Portelles, el de Santa Llúcia, el de Lamborchar, Racó del Buc, de la Cruz, de Milonga, de la Hiedra, de les Valls, de Teulada, etc. Tots els barrancs estan classificats com a sòl no urbanitzable de domini públic hidràulic.  
La Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'ordenació del territori i protecció del paisatge, determina en l'article 20.6, que l'ordenació detallada dels sòls urbanitzables confrontants amb els llits haurà de disposar de terrenys destinats a espais públics lliures d'edificació juntament amb el domini públic hidràulic i al llarg de tota la seua extensió, amb les dimensions adequades a la naturalesa d'aquests, règim hidràulic, i condicions paisatgístiques.  
D'altra banda, els llits d'aigua o rambles, pertanyents al domini públic hidràulic, estan regulats pel Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text refós de la llei d'aigües.  
Els riscs d'inundació afecten sòl urbà, sòl no urbanitzable protegit i sòl urbanitzable suspés.  
Consideracions ambientals  
Cartografia temàtica  
La quasi totalitat de la zona objecte d'estudi presenta una alta vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers, excepte una franja per la zona del Montgó, on la vulnerabilitat és molt alta.  
Als terrenys que presenten una categoria alta en la valoració de la vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers, es desaconsellen els usos urbanístics industrials i residencials intensius a causa del risc de contaminació de les aigües subterrànies.  
En la zona de Jesús Pobre en què hi ha una alta vulnerabilitat als aqüífers, es preveu l'ús residencial amb una densitat major a l'anterior, per la qual cosa el sanejament i la depuració efectiva de les aigües residuals ha de quedar garantida.  
En la zona limítrofa amb Xàbia hi ha riscs de lliscaments i despreniments. Hi ha risc de despreniment en la zona del Montgó i aquest afecta la zona d'edificació aïllada que se situa en les vessants del Montgó. En la zona Rotes-Montgó hi ha risc de lliscament mitjà i de despreniment.  
El risc d'erosió actual és molt baix en la gran majoria del terme municipal, excepte en les zones del Montgó i dels Rotes on és alt i molt alt. Potencialment aquest risc passa a ser molt alt on abans era alt.   
La litologia del nucli principal de Dénia està formada per còdols, graves, arenes i argiles, i zones aïllades de margues. En la zona del Montgó i dels Rotes calcàries margoses i margues. En la zona límit amb la marjal Pego-Oliva la litologia consta de llims.  
La fisiografia del terme municipal és molt variada, està representa per formacions muntanyoses, àrees de tossals, terrenys fortament ondulats, ondulats i plans.  
Llocs d'interés comunitari  
Els LIC del terme municipal de Dénia són els denominats:  
- LIC el Montgó. Es troba al Parc Natural del Montgó.  
- LIC l'Almadrava. Es localitza al front litoral de Dénia, amb una superfície de 2.239 ha. És una zona marina que alberga un gran escull-barrera de posidònia d'un interés excepcional.  
- LIC Valls de la Marina. Comprén diversos municipis entre ells Dénia. És una zona extensa formada per un conjunt de valls i serres de gran interés paisatgístic, ambiental i cultural. Dins del terme municipal de Dénia, el LIC es classifica com a sòl no urbanitzable especialment protegit, excepte una zona en la urbanització Monte Pego on es classifica com a urbà. El Servei de Conservació de la Biodiversitat informa sobre la zona fronterera a aquesta, en la urbanització Monte Pego en concret, i indica que té una sèrie d'espais marcats com SRD I SJL, dedicats a dotacions residencials i jardineria, que hauria de respectar la vegetació natural de l'entorn, compartida amb la zona proposada per a la xarxa Natura 2000.  
Pastius crasifolis calcícoles càrstics  
6110\* Sedetum micrantho-sediformis  
Pastius mediterranis xerofítics anuals i vivaços  
6220\* Saxifrago tridactylitae-Hornungietum petraeae  
6220\* Teucrio pseudochamaepitys-Brachypodietum ramosi  
Fruticedas, matolls i timonedes termomediterrànies, sovint amb un dosser d'arbreda de Pinus halepensis  
5330 Rosmarinion officinalis  
5330 Thymo piperellae-Helianthemetum marifolii  
5330 Querco cocciferae-Lentiscetum  
Zones d'especial protecció per a les aus  
No existeixen ZEPA al terme municipal.  
Microreserves  
Segons la cartografia consultada, hi ha cinc microreserves al terme municipal de Dénia i són les següents:  
- Barranc de l'Emboixar. Es classifica com a sòl no urbanitzable protegit de domini públic hidràulic.  
- Cova de l'Aigua. Es troba dins del Parc Natural del Montgó i es classifica com a sòl no urbanitzable protegit.   
- Les Rotes-A. Es classifica com a sòl no urbanitzable protegit de domini públic marítim.  
- Les Rotes-B. Es classifica com a sòl no urbanitzable protegit de domini públic marítim.  
- Les Rotes-C. Es classifica com a sòl no urbanitzable protegit de domini públic marítim.  
Zona forestal   
Hi ha una zona forestal compresa entre la zona humida Desembocadura del Riu Racons, i el LIC Valls de la Marina, que està qualificada com a sòl forestal segons el Pla general d'ordenació forestal de la Comunitat Valenciana.  
Aquest sòl es qualificava en el Pla general transitori com a sòl no urbanitzable protegit, però després del segon període d'al·legacions, com a conseqüència de les al·legacions rebudes respecte d'això, se'n modifica la classificació i passa a ser sòl urbanitzable suspés.  
Incendis forestals  
Existeixen registrats diversos incendis els anys 1993, 1994, 1995, 1996, 1997, 1998 i 1999. L'incendi més greu registrat és el de 1999, amb una superfície cremada de 15,75 ha.  
Segons l'estadística d'incendis de la conselleria de Territori i Habitatge va haver un xicotet incendi de 0.1 ha l'any 2000 i no va haver-hi incendis l'any 2001, 2002 i 2003.  
La classificació del sòl cremat no s'ha modificat.   
Aigua potable  
Segons l'EIA, la captació d'aigua es realitza mitjançant diversos pous, que s'enumeren a continuació:  
- Racons del Calper.  
- Setla.  
- Miraflor.  
- Toma Jadesa.  
- Santa Beniatla.  
- Pinella.  
- Jesús Pobre.  
Hi ha dues potabilitzadores: la Xara i Molinell.  
En matèria de proveïment d'aigua potable, amb el potencial augment de població del planejament proposat, és necessari acreditar la suficiència de recursos hídrics. S'ha de fer una estimació del consum de la població límit que s'aconseguiria com a conseqüència del pla d'urgència i sol·licitar un informe de l'organisme de conca competent, o entitat col·laboradora autoritzada per al subministrament, segons l'article 19 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'ordenació del territori i protecció del paisatge.  
A més segons el PORN, en la zona d'amortització d'impactes, l'informe favorable de qualsevol activitat que es promoga estarà condicionada a una adequada planificació del subministrament de recursos hídrics i de l'evacuació i tractament de les aigües residuals. L'obtenció de llicència urbanística o d'obertura per a activitats industrials i per a usos residencials en l'esmentada zona quedarà supeditada a la justificació documentada de la disponibilitat de dotació d'aigua necessària.  
Aigües residuals  
Respecte a la depuració d'aigües residuals, s'ha d'aportar informe vinculant actualitzat de l'entitat de sanejament sobre la capacitat de l'EDAR corresponent per a rebre les aigües residuals que generarà el potencial augment de població. S'ha de realitzar una estimació del volum d'aigües residuals que generaria la població límit com a conseqüència del desenvolupament del pla d'urgència.   
Es designa una zona dotacional (sòl no urbanitzable rústic normal), al nord de terme municipal, per a la construcció d'una nova EDAR i es troba a menys de 2 km d'un nucli residencial.  
Segons l'EIA ha de prohibir-se totalment l'abocament d'aigües fecals a pous cecs, siga quin siga el tipus de terreny. De la mateixa manera queden totalment excloses per a la seua construcció les fosses sèptiques en aquells terrenys en què la penetració siga alta o elevada.  
Residus sòlids urbans  
En relació als residus sòlids urbans, s'ha d'aportar una estimació de l'increment de volum que generarà el potencial augment de població com a conseqüència del desenvolupament del pla d'urgència, i un certificat de l'empresa autoritzada per a recollir i gestionar els residus sòlids urbans.  
Paisatge  
Segons estableix el punt 1 de l'article 11 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'ordenació del territori i protecció del paisatge, els plans generals que prevegen un creixement urbà incorporaran un estudi sobre el paisatge que necessàriament hauran d'identificar les fites geogràfiques i aquelles característiques del territori que constituïsquen referents del paisatge de l'àmbit de la planificació i ordenació.  
L'EIA estableix unes mesures de protecció del paisatge. Proposa realitzar un inventari, com també establir la delimitació, de la qual cosa podríem dir àrees preferents de regeneració, en les quals s'inclouen dunes, barrancs, zones d'alt poder erosiu i zones d'inundació. Sobre aquestes àrees hauria de promoure's actuacions per a la seua restauració i regeneració.  
En relació a les actuacions en la zona de costa, les ordenances municipals han d'establir com a criteri per a totes i cada una de les actuacions que es proposen, l'obligació d'atendre la conservació, preservació i fins i tot regeneració de les dunes d'arena existents, en aquell tram de platja sobre el qual es pretenga actuar.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. Segons l'article 5é del Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.  
4. Segons l'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tant i a la vista de tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
S'estima acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Pla general d'urgència de Dénia, a Alacant, el promotor del qual és la conselleria de Territori i Habitatge, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb allò que estableix la documentació presentada, i amb els condicionants establits a continuació.  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. La rotonda situada a la carretera CV-700, aproximadament en el quilòmetre 53, prop del terme municipal de Pego, ha de plantejar-se de manera que no afecte la zona de la marjal que, encara que està dedicada a cultius, es tracta d'ecosistemes cada vegada més escassos en el nostre territori.  
2. S'ha de respectar la vegetació natural de l'entorn en l'àrea tocant als municipis del Ràfol d'Almúnia i Benimeli, on a banda dels límits de la zona proposada com a LIC (Valls de la Marina), té una sèrie d'espais marcats com a SRD i SJL, dedicats a dotacions residencials i jardineria, compartida amb la zona proposada per a la xarxa Natura 2000.  
3. En la zona forestal compresa entre la zona humida Desembocadura del Riu Racons i el LIC Valls de la Marina, s'han de destinar els barrancs com a corredors ecològics per a mantenir la connexió entre aquestes dues zones.  
S'ha de disposar d'autorització administrativa prèvia de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per als nous usos proposats en la zona de policia de llits dels barrancs afectats, com estableix el Reglament del domini públic hidràulic.  
Així mateix, s'ha de mantenir lliure de tot obstacle per a l'ús públic la zona de servitud de 5 m a cada costat dels llits dels barrancs afectats.  
A més, s'han d'establir en aquesta zona forestal, mesures correctores per a evitar el risc de lliscament i de contaminació d'aqüífers.  
4. S'ha d'estimar el volum d'aigües residuals que generarà el ple desenvolupament del pla d'urgència i quedar garantida la depuració de les aigües mitjançant informe vinculant emés per l'entitat de sanejament.  
5. S'ha de realitzar una estimació de la quantitat de residus per tipologia, indicar el mode de tractament i gestió. En aquest sentit s'ha de presentar certificat de l'empresa gestora dels residus sòlids urbans que indique la destinació final dels residus i la capacitat de gestió d'aquests.  
6. S'han de complir les condicions establides en l'informe favorable, a efecte patrimonial, del Catàleg de béns i espais protegits, emés per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià:  
a. Els entorns de protecció corresponents als restants elements de caràcter patrimonial (estan definits els del Castell de Dénia i del Fortí), hauran de ser redactats en els terminis legalment establits, a partir de l'aprovació definitiva d'aquest document urbanístic.  
b. Es considera que la normativa desenvolupada en aquest pla general té el caràcter de desenvolupament normatiu, que en cap moment desvirtua allò que preveu la Llei 4/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià. Pel que les actuacions que s'han de desenvolupar en les àrees i elements patrimonials s'atindran als condicionants prevists per la mencionada llei.  
c. S'han d'incloure com a béns d'interés cultural els abrics d'art rupestre tal com estableix la Disposició addicional primera de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
d. Els jaciments arqueològics seran expressament conceptuats com a béns de rellevància local en el catàleg. La delimitació dels jaciments arqueològics ha de ser mitjançant parcel·les i polígons cadastrals.  
7. Els nivells sonors màxims que seran permesos es reflectiran en l'apartat de mesures correctores i protectores de l'estudi d'impacte ambiental i han d'adequar-se tant en valor com en les franges horàries de limitació a allò que s'ha reflectit en la Llei 7/2002.  
8. S'ha de disposar de l'informe dels Serveis Territorials de Medi Ambient sobre l'afecció als camins ramaders del municipi i tenir en compte les seues consideracions.  
9. Les mesures correctores de l'estudi d'impacte s'incorporaren al pla com a part de les normes urbanístiques, incloent una concreció de les mesures preventives enfront del risc de lliscament i les mesures correctores per als usos en la zona d'amortització de la marjal de Pego - Oliva, la zona humida del riu Racons i el LIC Valls de la Marina.  
Tercer  
Es notifica a les parts interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat d'acord amb allò que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 21 de desembre de 2005.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 210/0860-NFY   
Títol: Homologació i Pla parcial industrial la Florida, de Salinas  
Promotor: Ajuntament de Salinas  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Salinas i CTU   
Localització: Limítrof al nord del nucli urbà de Salinas, al costat del camí de Villena  
Descripció del projecte   
1. Objecte del projecte  
L'objecte del projecte és aconseguir l'homologació i Pla parcial de millora de sòl industrial la Florida, de les normes subsidiàries de planejament municipal de Salinas, sobre uns terrenys classificats com a sòl no urbanitzable comú. Es defineix com a ús global l'industrial, i s'admet l'ús compatible terciari en la parcel·la dotacional de cessió obligada a l'Ajuntament de Salinas. Els usos prohibits són el residencial i el terciari hoteler i educacional.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
El PP la Florida, de promoció municipal, es justifica a causa del desenvolupament de pràcticament la totalitat dels sòls industrials prevists en la revisió de normes subsidiàries de planejament de Salinas, actualment vigents.  
Al municipi de Salinas es troba en tràmit d'aprovació definitiva el primer Pla especial de protecció del paisatge i del medi natural del municipi de Salinas, el qual delimita com a SNU comú general, aquells sòls no sotmesos a cap règim de protecció especial, entre els quals es troben els terrenys objecte de la proposta.  
La zona l'homologació de la qual es pretén comprén 115.141,61 m² de sòl situats al nord-est del nucli urbà i en continuïtat física amb els sectors industrials de la Noria I, i la Noria II, encara que reduint el IEB fins a 0.35m²t/m²s. Està delimitada al sud amb el camí Vell de Villena i a l'oest amb el camí de Boquera (assagador de Garrincho), eixos viaris de la xarxa primària que parteixen de la rotonda del sector la Noria II. El límit est del sector està definit pel PE de protecció del paisatge, que delimita una banda de protecció de la rambla de Salaines. El límit nord quedarà definit després de l'execució del PP per un vial de vora del sector, límit amb SNU comú.  
Els sòls industrials resultants, segons sembla, estan destinats a la instal·lació de Gaviota Simbac SL, multinacional l'activitat de la qual consisteix en el emmagatzematge d'accessoris per a tendals i persianes.  
3. Alternatives  
Pel que fa a l'estudi d'alternatives, la ubicació està determinada per la propietat de les parcel·les, tractant-se no obstant això, de l'ampliació d'un polígon existent sobre un sòl classificat com SNU comú sense cap tipus de protecció reconeguda, encara que sí que s'han considerat emplaçaments limítrofs a aquest, diferents del triat.   
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 9 de novembre de 2005 el Servei Territorial de Medi Ambient va remetre una còpia de la documentació tècnica, estudi d'impacte ambiental i certificat del resultat del tràmit d'informació pública relatiu a què han sigut sotmesos la totalitat dels documents, incoant-se el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
2. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el diari Información, amb data 2 de juliol de 2005, i en el DOGV núm. 5040, amb data 1 de juliol de 2005.  
Durant el període d'informació pública no s'hi va presentar cap al·legació, segons consta en els certificats emesos pel secretari de l'Ajuntament de Salinas, acompanyat en l'expedient administratiu municipal pel certificat d'aprovació provisional per acord del ple de data 11 d'octubre de 2005.  
3. Peticions d'informació o documentació complementària  
No s'ha sol·licitat a l'Ajuntament de Salinas informació o documentació complementària.  
Informes sectorials  
Consta en l'expedient municipal informe de Direcció Territorial d'Alacant de la conselleria de Cultura, Educació i Esport, amb data 22 de juliol de 2005, en el qual es comunica a l'Ajuntament de Salinas que la informació remesa relativa al PP la Florida no té justificació i documentació tècnica relativa al patrimoni històric artístic o arqueològic que puga existir en la zona de l'actuació, la qual cosa impossibilita que la Unitat d'Inspecció de Patrimoni evacue el corresponent informe. Amb data 29 de juliol de 2005, consta en l'expedient administratiu municipal la remissió a aqueixa DT de l'estudi d'impacte ambiental i estudi del paisatge del projecte mencionat, on sota el títol de Patrimoni es fa referència als béns afectats, que s'afirma, són únicament un assagador.  
No s'han sol·licitat altres informes sectorials.  
Afeccions legals  
1. Després de la consulta de les cartografies temàtiques i estudis integrants dels sistemes d'informació territorial publicades per la COPUT, s'observa que l'actuació no resulta incongruent amb cap d'ells. No s'afecta de manera directa espais protegits per una legislació sectorial pròpia en material ambiental. No s'han observat riscs ambientals associats, si bé les característiques del territori permeten l'encaixament d'una xarxa hidrogràfica complexa i extensa, amb una determinada virulència després de fortes pluges.   
2. A l'est del sector discorre el barranc de la Boquera o rambla de Salaines; es tracta d'un llit sec al llarg de tot l'any que només entra en funcionament amb les típiques precipitacions d'alta intensitat horària, i dirigeix els seus cabals fins al fons de subsidència de la cubeta. El límit est del sector proposat s'estableix a 50 m de l'eix del llit del barranc, és a dir, es troba afectat per la seua zona de policia.  
3. El sector limita a l'oest amb el camí ramader classificat de l'assagador de Garrincho, d'amplària legal 20.89 m, únic bé de caràcter patrimonial existent en la zona d'estudi.  
No consta en l'expedient informe favorable regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
4. Una línia aèria de mitja tensió travessa el sector de nord-est a sud-oest, i es deriva des d'una torre situada al centre del sector fins al transformador existent en el camí de la Boquera.  
Consideracions ambientals  
El municipi de Salinas es localitza al nord i a l'interior de la província d'Alacant, en la comarca de l'Alt Vinalopó. La zona d'estudi està situada en un espai geomorfològic de glacis que descendeix de les elevacions de la serra de Salinas, i orienta el seu pla al·luvió-col·luvial de molt escàs pendent, solcat de xicotetes rambles i barrancs característics del modelatge semiàrid, cap a la subsidència de la llacuna.  
Els terrenys afectats per la proposta són sòls d'elevada capacitat per a l'ús agrícola, encara que en l'actualitat es troben en erm, abandonats des de fa anys quasi en la seua totalitat, amb presència d'alguns peus d'olivera i uns quants ametlers. Actualment la parcel·la es troba colonitzada per un pastiu compost per espècies de ruderal. La fauna present en l'àrea d'estudi és l'associada a un ecosistema de tipus agrícola.  
L'estudi d'impacte ambiental proposa la conservació i integració en la proposta dels exemplars d'olivera i d'aquells arbustos representatius de la vegetació potencial com són els arços negres, els coscolls i els ginebres.  
Pel que fa al paisatge, la zona d'estudi pertany a un tipus de paisatge que podria definir-se com de foies i depressions, amb l'existència d'una superfície plana rodejada de relleus, de manera que els sediments i els escorriments es concentren cap a aquesta, en el centre de la qual en aquest cas es localitza la llacuna i conforma una conca visual molt tancada. La parcel·la de la proposta es troba situada en la unitat de paisatge definida com de cultius i erms en la conca de la llacuna, identificada en el PE de protecció del paisatge i medi natural de Salinas, com d'un elevat domini espacial i on se situa al seu torn en nucli de població. L'estudi del paisatge que acompanya l'estudi d'impacte ambiental estableix unes mesures d'integració paisatgística que es poden considerar adequades amb el tipus d'ús i condicionants ambientals de la proposta.  
Respecte al proveïment d'aigua potable al sector, el cabal de proveïment del municipi és en total de 4246m³/dia, dels quals 274m³/dia es destinen a l'ús industrial, procedent dels pous d'explotació en el municipi de la Comunitat general d'usuaris de l'Alt Vinalopó. Els aqüífers de la zona es troben altament sobreexplotats, amb una baixada alarmant de nivells, la qual cosa ha provocat una salinització progressiva en algunes zones. L'estudi d'impacte ambiental no estima el cabal de proveïment necessari per a les indústries que s'han d'implantar en el sector i, per tant, no justifica la suficiència de recursos hídrics.  
Respecte a la depuració de les aigües residuals, aquestes seran tractades en l'EDAR municipal, la xarxa de clavegueram municipal és de caràcter unitari, i amb capacitat de depuració suficient per a admetre els nous cabals del polígon industrial segons l'estudi d'impacte ambiental. L'activitat prevista en el sector s'afirma que no generarà en primera instància aigües residuals industrials ni residus perillosos, encara que sí es generaran residus que s'han catalogat com a especials. La gestió de residus sòlids urbans es preveu a través de l'empresa de recollida municipal, de manera selectiva, la seua destinació és la planta de compostatge de reciclats de Villena.  
D'altra banda, pel que fa a la qualitat de l'ambient atmosfèric en la zona, el límit de sorolls de 90 dB, en horari diürn, establit en l'article 12 de les normes urbanístiques del pla parcial no és admissible, com ja es va posar de manifest entre els condicionants de la DIA del PP la Noria II, expedient núm. 194/5039-BJV, aspecte aquest també condicionat en la DIA del Projecte de revisió de les normes subsidiàries de planejament de Salinas, expedient núm. 269/7195-RAX del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental.  
Les principals mesures protectores i correctores es recolzen en el control de la contaminació sobre el medi físic i la gestió dels residus, aplicant-se totes i cada una de les mesures proposades, que no entren en contradicció amb aquesta DIA. No obstant això, el PVA proposat no es pot considerar adequat ja que posposa la redacció d'aquest a l'emissió de la DIA.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la direcció general de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
1. S'estima acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte d'homologació i Pla parcial de millora del sòl industrial la Florida, de Salinas, promogut pel mateix Ajuntament de Salinas, sempre que es desenvolupe d'acord amb allò que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.  
2. Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:  
- En compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, i especialment davant de l'absència d'informació que justifique o no la possible presència de restes arqueològiques en l'entorn de l'actuació, ha d'obtindre's informe favorable de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià. En el cas que l'esmentat informe resulte desfavorable, així ha d'entendre's també aquesta declaració d'impacte ambiental.  
- Serà necessari acreditar davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme, per mitjà d'informe favorable de l'organisme de conca competent, la disponibilitat de recursos hídrics en quantitat i qualitat suficient per a la implantació de l'ús previst en el projecte, com també la capacitat de depuració de l'EDAR municipal.  
- S'aplicaran els paràmetres d'abocament que estableix el model d'ordenances d'abocament de l'entitat de sanejament, respecte als abocaments de les aigües residuals de les indústries que s'instal·len al polígon industrial. S'assumiran a més els condicionants més restrictius que s'hi hagen establit per al bon funcionament de l'EDAR.  
- Els residus que es generen de qualsevol tipologia han de ser gestionats d'acord amb la seua legislació sectorial i si és el cas a la planificació que en desplegament del Pla integral de residus establisca la Generalitat Valenciana. Abans de la concessió de llicència d'activitat, l'Ajuntament exigirà a les indústries que es vulguen implantar en el sector un pla de gestió de residus, que incloga el seu tractament i destinació definitiva.  
- L'Ajuntament exigirà a l'agent urbanitzador, després de la realització de les obres, els certificats de recepció de residus sòlids inerts per part d'abocadors o empreses autoritzades per a la gestió d'aquest tipus de residus.  
- S'ha d'obtenir, abans de l'aprovació definitiva del pla parcial, informe favorable o autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer relatiu a l'actuació proposada, ja que afecta la zona de policia d'un barranc.  
- El camí ramader assagador de Garrincho no podrà computar-se a l'efecte d'aprofitament ni estàndards urbanístics al correspondre's amb un bé de domini públic.  
- S'haurà de realitzar un estudi acústic global de la zona afectada i una avaluació de les mesures protectores i correctores que s'han d'adoptar per a garantir, en les condicions més desfavorables, nivells sonors per a a l'ús dominant industrial per sota de 70dB en horari diürn i 60dB en horari nocturn, d'acord amb la legislació sectorial vigent.  
- Ha d'incloure's en la fitxa de planejament i gestió les següents condicions de connexió del sector:  
- Les dues línies elèctriques de mitja tensió que travessen el sector han de ser soterrades almenys en la longitud del seu traçat sobre el sector.  
- Les xarxes de sanejament del sòl urbanitzable resultant han de definir-se com a separatives.  
- S'ha d'identificar el traçat del col·lector d'evacuació d'aigües pluvials com també el punt d'abocament d'aquest, havent d'obtenir-se autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a l'abocament a llit si aquesta fóra la solució adoptada, tenint-se en compte que la modificació dels escorriments de la zona i la impermeabilització d'una gran superfície de terreny a conseqüència de la urbanització de vials i parcel·les edificables, no ha de produir afeccions a altres espais o elements externs al sector, especialment a causa de l'existència de risc d'inundació al final de la rambla de Salaines.   
- La xarxa d'aigües pluvials ha de travessar un separador de greixos, olis i sòlids en suspensió abans de l'abocament.  
- Serà necessari disposar abans del punt de connexió amb la xarxa de sanejament municipal existent d'una arqueta de registre que permeta la presa de mostres i la desconnexió de l'abocament.   
- L'Ajuntament remetrà a aquesta Direcció General, previ a l'aprovació definitiva del pla parcial, un pla de vigilància ambiental que s'ajuste al que preveu l'article 12 del Decret 162/1990, i que inclourà el compromís de presentar una vegada executat el planejament proposat l'informe anual sobre el compliment d'aquest, segons s'estableix en l'Ordre de 3 de gener de 2005, per la qual s'estableix el contingut mínim dels estudis d'impacte ambiental.  
3. Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
4. Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat d'acord amb allò que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 21 de desembre de 2005.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 345/04-AIA  
Títol: Modificació puntual 11.2 del PGOU d'Elx.  
Promotor: Ajuntament d'Elx.  
Autoritat substantiva: conselleria de Territori i Habitatge  
Localització: Terme municipal d'Elx.  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista  
La modificació puntual té com a objecte convertir el convent de la Mercé, situat entre la plaça de la Mercé i la de les Eres de Santa Llúcia, en un equipament de titularitat pública.  
Per a aconseguir aquest objectiu és necessari traslladar el convent, per a la qual cosa canvien la classificació de terrenys situats en la vessant del Vinalopó, de sòl no urbanitzable a sòl dotacional per a equipaments educativocultural, situats entre l'institut de formació ocupacional i la Casa de Ferrández.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública  
En data 16 de novembre de 2004 la Direcció Territorial d'Alacant de la conselleria de Territori i Habitatge va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental (EIA) corresponents a la modificació puntual 11.2 del PGOU.  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant de la modificació puntual 11.2 del PGOU, ha sigut sotmés a informació pública, mitjançant un anunci publicat en el DOGV en data 9 d'agost de 2004, no havent-se presentat al·legacions de caràcter ambiental, per a posteriorment aprovar-se provisionalment pel Ple de l'Ajuntament el 25 d'octubre de 2004.  
2. Peticions d'informes sectorials i documentació complementària  
En data 16 de novembre de 2005 es va sol·licitar a l'Ajuntament d'Elx ampliació de documentació amb l'objecte de completar aquells aspectes de l'estudi d'impacte ambiental que no havien sigut tractats.  
En data 5 de desembre de 2005 es va rebre contestació, sent aportats els documents següents:  
- Informe emés per la Universitat Miguel Hernández d'Elx, sense contingut ambiental.  
- Informe emés per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, on es diu:  
«...Referent a qualsevol modificació que es pretenga realitzar en els llits a què s'afecte, s'haurà de redactar per tècnic superior competent, degudament firmat i visat, el preceptiu projecte de construcció havent de tenir autorització prèvia d'aquesta Confederació Hidrogràfica per a poder iniciar les obres.  
Així mateix, tota actuació que es vulga executar en el domini públic hidràulic o dins de la zona de policia d'aquest, a banda de respectar la servitud de pas mínima de 5 m, tindrà com a requisit previ i indispensable a la iniciació de les obres, l'obtenció de l'autorització d'aquesta Confederació Hidrogràfica del Xúquer d'acord amb la legislació esmentada al final.  
Igualment s'haurà d'obtenir autorització prèvia per a l'abocament de les aigües tant residuals com pluvials, com també si es preveu realitzar captacions d'aigua superficial o subterrània   
(...)  
En resum, aquesta actuació, en quant afecte el domini públic hidràulic o la zona de policia d'aquest, haurà d'ajustar-se en totes les seues fases a allò que disposa la normativa específica vigent i en particular al Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text refós de la llei d'aigües modificat per la Llei 62/2003, de 30 de desembre, els seus reglaments i la resta de disposicions que el desenvolupen.»  
Afeccions legals  
Segons l'estudi d'impacte ambiental, cal assenyalar que hi ha afecció al llit del riu Vinalopó al pas d'aquest per Elx.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació  
La zona objecte de l'actuació està molt transformada i degradada, entre la flora existent, només trobem vegetació ruderal i nitròfila, pròpia de zones abandonades i antropitzades.  
Pel que fa a la fauna, tampoc s'han observat espècies dignes d'especial protecció, pel fet que la zona s'ha convertit en un abocador ocasional de residus, dominat per una antiga xemeneia de rajola pertanyent a una ceràmica actualment derruïda.  
En general la qualitat ambiental és baixa, pel fet de ser una parcel·la marginal, a la vora del nucli urbà.  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants  
Els impactes que puguen associar-se al nou ús de la parcel·la, són d'escassa entitat, ja que les demandes d'aigua i les necessitats de tractament d'aigües residuals és mínima. No obstant això, s'obtenen importants millores, pel que fa a aspectes relacionats amb la qualitat urbana, com són la protecció del llit del riu Vinalopó, eliminant problemes erosius i la possibilitat d'abocar residus al llit.  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental  
L'actual estat de degradació de la parcel·la objecte de requalificació, a causa de l'ús d'aquesta com a terreny marginal associat a una gran urbs com l'elxana (aparcament no regulat, abocament de runes...) i la seua escassa dimensió són determinants a l'hora d'establir les millories que suposarà la nova qualificació urbanística proposada, malgrat això, cal establir un mínim de condicionants:  
- Les lluminàries per a l'enllumenat exterior han d'estar construïdes de manera que tota la llum emesa es projecte per sota del pla horitzontal tangent al punt més baix de lluminària.  
- Les lluminàries hauran d'instal·lar-se sense cap inclinació.  
- No podran utilitzar-se en l'enllumenat exterior les làmpades de vapor de mercuri color corregit i halogenurs metàl·lics.  
- Les actuacions que s'han de desenvolupar en la parcel·la hauran de tenir en compte la proximitat al llit, les vistes des de la parcel·la a aquest llit i a l'altra marge del riu, i viceversa, a fi d'assegurar la màxima integració paisatgística.  
- Haurà d'evitar-se l'ocupació d'espècies al·lòctones i en qualsevol cas d'aquelles superfícies entapissants que posseïsquen requeriments d'aigua elevats (gespes, ...). Només es permetrà l'ús d'espècies autòctones, pròpies de les condicions bioclimàtiques i posició biogeogràfica de la zona objecte d'estudi. S'utilitzarà reg localitzat o microaspersió amb aigües no potables, sempre que això siga possible, emprant-se sistemes automàtics de control de reg. El disseny de l'enjardinament haurà de seguir els principis de la xerojardineria.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 8-g) de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Projecte de modificació puntual 11.2 del PGOU d'Elx, promogut per l'Ajuntament d'Elx, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establits en l'apartat segon.  
Segon  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'estableixen les següents:  
1. Així mateix, prèviament a l'aprovació definitiva del projecte, es requerirà que s'informe favorablement aquest per part de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de la conselleria de Cultura, Educació i Esport, en informe preceptiu emés pel mencionat organisme, en compliment de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
2. Es tindran en compte les recomanacions donades per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, pel que fa a la seua afecció a llits públics, previstes en l'apartat corresponent.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 26 de desembre de 2005.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 189/06-AIA  
Títol: Explotació porcina d'encebament   
Promotor: Salvador Herrero Martín  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Chera (València)  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat per a l'inici de l'activitat porcina   
Localització: Paratge Ardalejo, polígon 7, parcel·les 282 A i 282 B, del terme municipal de Chera (València)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a l'inici de l'activitat porcina, les característiques de la qual, segons la documentació aportada, són:   
La parcel·la on es construiran les edificacions projectades té una superfície de 21.338 m² [282 AA (21.170 m²) i 282 AB (168 m²)], sent la superfície total que s'ha de construir de 2.500 m², distribuïts en quatre edificacions i uns 1.600 m² corresponents a patis, accessos i eixamples, fonamentalment, la qual cosa correspondria a un percentatge de l'11,72% d'ocupació respecte a la superfície total de la parcel·la.  
L'explotació, encara que té capacitat productiva per a albergar com a màxim 3.000 animals, iniciarà l'activitat amb 1.500 porcs d'encebament, procedents d'altres granges, els quals es rebran amb un pes aproximat d'uns 20 kg, i hi romandran fins que aconseguisquen els 100-110 kg, moment en què seran retirats d'aquesta.   
L'aigua utilitzada en l'explotació procedeix de la xarxa municipal, per tant està garantida la potabilitat.   
Atés que el purí generat en l'explotació serà utilitzat com a fertilitzant orgànic en parcel·les agrícoles de la zona, aquest rebrà tractament previ amb l'objecte de reduir-ne la càrrega contaminant. Concretament, en l'estudi d'impacte ambiental, es fa referència a l'aplicació d'un tractament compost per bacteris i enzims, que actuaran com a activadors biològics, afavorint la degradació del purí.   
L'explotació disposarà de bassa de fem, cercada i impermeabilitzada per a evitar el risc de filtració i contaminació de les aigües superficials i subterrànies amb capacitat per a albergar el purí o el fem produït d'almenys tres mesos d'activitat, sent la capacitat d'aquesta d'almenys 825 m³.   
Les 1.500 places d'encebament generaran una quantitat de 10.875 kg de nitrogen anuals; per la qual cosa, basant-se en aquesta xifra, en el projecte d'activitat s'estima en 52 hectàrees les necessàries per a l'aplicació d'aquest com a adob orgànic, considerant l'aplicació de 210 kg/N/any. En el projecte d'activitat remés s'inclou cèdula cadastral, plans i contractes d'acceptació firmats pels propietaris de les parcel·les agrícoles; en total s'aporta una superfície de 68-69 hectàrees.   
L'explotació es troba a més de 2.000 metres del nucli urbà de població de Chera; i dista més de 1.000 metres de l'altra explotació ramadera existent al municipi.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública i remissió de l'expedient  
El 24 de maig de 2006, la Direcció Territorial de Territori i Habitatge remet l'expedient compost per estudi d'impacte ambiental, projecte d'activitat i expedient municipal.   
La informació pública s'ha realitzat mitjançant la publicació en el BOP núm. 239, de 8 d'octubre de 2005, com també la notificació als veïns limítrofs a l'activitat, sense la presentació d'al·legacions.   
2. Sol·licitud d'informes sectorials i documentació complementària.  
En data 28 de juny de 2006, el redactor del projecte remet a aquest Servei certificat realitzat per l'enginyer tècnic municipal de Chera, firmat el 14 de juny del 2006, en el qual s'informa de la disponibilitat i compatibilitat de l'increment del consum d'aigua derivat de la implantació del nou ús previst en el projecte; concretament s'estima un consum d'aigua total de 4.700,5 m³/any; subministrament que estarà assegurat per la xarxa general d'aigua potable municipal. S'indica, així mateix, que en aquells períodes, en els quals existisca un increment del consum hídric, i en cas que siga necessari, l'explotació podrà proveir-se de manera complementària de l'aigua procedent del pou existent al municipi.   
Per la qual cosa cal assenyalar que la nova activitat que s'ha d'implantar no és preveu que comporte cap afecció o menyscabament en el correcte proveïment d'aigua municipal.   
Informes sectorials  
L'expedient municipal recull els informes següents:   
- Informe favorable de l'Alcaldia.  
- Informe favorable de l'arquitecte municipal.  
- Informe favorable del cap local de Sanitat.  
- Informe favorable de l'enginyer tècnic industrial municipal.  
- Autorització prèvia de la Direcció General d'Urbanisme i Ordenació Territorial de València, en la qual s'inclou informe favorable de la conselleria d'Agricultura, on s'indica el següent: L'Informe de la conselleria d'Agricultura és favorable, sempre que no superen la capacitat productora del grup al qual pertanyen (2), i sempre que no existisquen sol·licituds d'altres persones interessades, i en aquest cas es tindrà per caducada (després de requeriment previ) la seua autorització transcorregut un any sense exercir el dret d'aquesta.   
Afeccions legals  
El sòl on se situa l'explotació es qualifica com a sòl no urbanitzable de protecció ramadera (SNUC-D1.G), segons el Pla general d'ordenació urbana de Chera; i es considera especialment apte l'emplaçament per a l'edificació i desenvolupament d'explotacions porcines.   
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
El municipi de Chera no està considerat com a zona vulnerable segons el Decret 13/2000, de 25 de gener, del Govern Valencià, pel qual es designen, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, determinats municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries.   
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte. Identificació i valoració d'impactes.  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha realitzat una descripció de les condicions ambientals de l'entorn on se situa l'explotació; s'han analitzat la climatologia, la qualitat atmosfèrica, la geologia, geomorfologia, edafologia, hidrologia (aigües superficials i subterrànies), fauna, vegetació i paisatge.   
Les accions impactants s'han agrupat distingint entre la fase de construcció i la fase de funcionament.   
- En la fase de construcció, entre les afeccions derivades d'aquesta, caben destacar les que segueixen:  
- Alteració de la coberta vegetal, per desbrossament i condicionament del terreny.  
- Producció de sorolls i vibracions, derivats de la construcció de les naus.  
- Generació de residus associats a les obres.  
- Durant la fase d'explotació, s'han considerat com principals efectes:  
- Presència física de les instal·lacions.  
- Tancament i il·luminació.  
- Extracció i consum d'energia.  
- Generació d'abocaments d'aigües residuals.  
- Generació d'abocaments de residus sòlids.  
La valoració d'impactes s'ha realitzat a partir de l'elaboració d'una matriu causa-efecte, en la qual s'estableix una relació entre les accions i els factors ambientals susceptibles de ser afectats per aquestes; així mateix, s'estableixen mètodes de valoració que qualifiquen com a compatible, moderat, sever o crític, l'impacte susceptible de generar-se sobre el medi.   
S'ha obtingut com a resultat, una valoració positiva, compatible, de l'impacte global que es derivaria de la instal·lació de l'explotació porcina.   
Es pot considerar en termes generals viable l'actuació des del punt de vista mediambiental amb l'aplicació de les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental, i també amb el compliment dels condicionants exposats en aquesta declaració d'impacte ambiental.   
2. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.  
En l'estudi d'impacte ambiental s'han establit mesures preventives i correctores de manera molt general, sense distingir entre la fase de construcció i la de funcionament. Poden destacar-se les següents:   
- La recollida de les dejeccions s'efectuarà en trapes d'emmagatzemament construïdes segons la normativa vigent, amb unes dimensions per a poder albergar la producció de residus equivalents a tres mesos d'activitat productiva; els quals estaran impermeabilitzats amb l'objecte d'evitar la possibilitat que es generen infiltracions cap a les aigües subterrànies.  
- Les distàncies entre les zones en què s'han d'aplicar els purins i altres explotacions, serà superior als 200 metres.  
- S'evitarà l'abocament en zones pròximes a barrancs o fonts.  
En el programa de vigilància ambiental s'han inclòs una sèrie de controls que s'han d'efectuar basant-se en una sèrie d'indicadors, tant per a la fase de construcció com per a la de funcionament. Els aspectes més significatius que s'hi inclouen són:   
- Comprovació de la correcta retirada dels horitzons orgànics dels sòls per a la correcta restauració posterior.  
- Verificació del correcte tractament i gestió dels residus.  
- Comprovació de l'estat de conservació dels materials i instal·lacions de la granja.  
- Comprovació del tractament i eliminació dels residus.  
Les mesures correctores recollides en l'estudi d'impacte ambiental hauran d'ampliar-se amb les indicades a continuació, com també amb el compliment dels condicionants exposats en aquesta declaració d'impacte ambiental:  
- Es disposarà de gual sanitari o sistema equivalent a l'entrada de l'explotació, de manera que puga oferir garanties de desinfecció dels vehicles que accedisquen a l'explotació.  
- L'explotació haurà de disposar de tanca perimetral construïda amb materials que s'integren harmònicament amb el paisatge o elements de mimetització natural, com ara barreres vegetals a fi de minimitzar l'impacte paisatgístic creat.  
- Els acabats exteriors de tancament, cobertes i sitges es realitzaran en colors mats acords amb les pròpies característiques de l'entorn.  
- Per a evitar les molèsties per vectors sobre la població, es realitzarà tractament contra vectors en l'explotació. Com també haurà de disposar-se de sistemes que impedisquen l'accés d'animals que puguen ser vectors de malalties.  
- Per a minimitzar l'impacte provocat per l'emissió d'olors, s'evitarà que existisca acumulació de purins en l'explotació.  
- S'haurà de gestionar l'eliminació de cadàvers d'acord amb allò que s'ha estipulat en el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà. També s'haurà de disposar contenidors estancs per a la recollida i transport d'animals morts.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 6.a.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Ddeclaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte d'explotació porcina, situada al terme municipal de Chera (València), promoguda per Salvador Herrero Marín, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:   
- Caldrà disposar, prèviament a la concessió de llicència d'activitat, de l'informe favorable de Patrimoni Cultural de la conselleria de Cultura, Educació i Esport, el qual haurà de ser presentat davant d'aquesta Direcció General i davant de l'òrgan substantiu.  
- Caldrà complir les especificacions establides en l'informe elaborat per la conselleria d'Agricultura.  
- El femer de què es dispose en l'explotació, tal com estableix l'article 55 de la Llei 6/2003, de 4 de març, de la Generalitat, de ramaderia de la Comunitat Valenciana, haurà de tenir unes dimensions tals que puga emmagatzemar-se la producció de purí d'almenys un cicle. El femer serà de formigó impermeabilitzat amb parets d'alçària suficient per a contenir el purí allí acumulat, dissenyat amb lleuger pendent per a recollir els lixiviats en cubeta de recollida de lixiviats, els quals podran ser incorporats de nou al muntó per a afavorir-ne l'eliminació per evapotranspiració.  
- Tal com s'indica en l'estudi d'impacte ambiental, el purí haurà de ser tractat amb complex bacterià, de manera que en millore les propietats com a adob orgànic, alhora que disminuïsca la càrrega contaminant d'aquest, com també l'emissió d'olors. Es comprovarà l'eficàcia del tractament de purins i se'n modificarà la manipulació o se substituirà per un altre tractament si s'observa la ineficàcia d'aquest amb la seua correcta manipulació. Amb aquest fi, haurà de dur a terme anàlisi abans de començar el tractament que servisca com a referent inicial. Aquestes anàlisis hauran de presentar-se davant d'aquesta Direcció General en cas de ser requerides, i es podran aplicar, en cas de ser necessari, les correccions oportunes al tractament. Així mateix, es limitarà l'aplicació del purí a camps de cultiu i pastius no naturals, evitant les proximitats de corrents d'aigua, rius, rierols, barrancs, etc., com també fonts, conduccions subterrànies d'aigua i altres possibles focus de contaminació. No s'ha de superar la quantitat de 170 kg de N/ha i any.   
- Per a minimitzar l'impacte sobre l'aigua i el sòl, el purí s'haurà d'utilitzar en una dosi que no supere els 170 kg de N/ha. I en cap cas en parcel·les que no s'exploten agrícolament. Així mateix, haurà de realitzar-se un balanç de nutrients per a cada una de les parcel·les en què s'aplica el purí, per a no provocar problemes derivats de la contaminació per excés d'adob orgànic o mineral.  
- La distància de les parcel·les on s'aplicarà el purí respecte a altres explotacions porcines, nucli urbà o cursos d'aigua, s'haurà d'ajustar a allò que estableix el Reial decret 324/2000, de març de 2000, pel qual s'estableixen les normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines.  
- S'haurà de gestionar l'eliminació de cadàvers d'acord amb allò que s'ha estipulat en el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà; per la qual cosa haurà de disposar-se de contracte actualitzat, de manera que l'empresa autoritzada a aquest efecte estiga assegurada per a la retirada de cadàvers.  
- La superfície de l'explotació que no es trobe ocupada per les edificacions haurà de mantenir-se en explotació agrària efectiva, o bé haurà de realitzar-se en aquesta plantació d'arbres.   
- Els residus zoosanitaris infecciosos i químics que puguen produir-se en l'explotació, hauran de ser manipulats i emmagatzemats degudament, i acumular-se en contenidors homologats a aquest efecte i retirats per un gestor autoritzat. Els olis lubricants usats de motors i màquines de l'explotació es portaran a centres especialitzats per al reciclat d'aquests.  
- Es comunicarà a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca tant en el tractament com en la destinació dels residus.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat de la manera reglamentària, d'acord amb allò que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 5 de juliol de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural:Concepción Maroto Álvarez.