Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 6816, del 11-07-2012 (2012/6543)

RESOLUCIÓ de 16 de maig de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de Borriol, Vila-real, l'Alcora, Ibi i Utiel. Expedient número 143/7197 SDB i altres.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6816

Data del DOGV
:   11-07-2012

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2012/6543


Data del document
:   16-05-2012

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Vila-real
    * Ibi
    * Borriol
    * Alcora, l'
    * Utiel
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 16 de maig de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de Borriol, Vila-real, l'Alcora, Ibi i Utiel. Expedient número 143/1221 CKU i altres. [2012/6543]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, el qual establix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies i sense perjuí de la notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc,  
  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients: 143/3320 UGF, 82/3231 HFM, 121/0470 CSU, 226/8238 KRD i 263/6204 KOG.   
  
  
València, 16 de maig de 2012.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 143/3195-NXI.  
Promotor: Ajuntament de Borriol.  
Projecte: Pla Especial de Reserva de Sòl per a l'Estació Depuradora d'Aigües Residuals de Borriol (Castelló).  
Autoritat substantiva: Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.  
Localització: marge esquerre del riu Sec.  
Descripció i objecte del projecte:  
1. Descripció de les característiques més rellevants de les construccions i/o de l'activitat del projecte.   
L'objecte d'este pla especial és establir una reserva de sòl dotacional públic per a establir un ús global dominant d'estació depuradora d'aigües residuals. Les obres definides en el projecte de l'estudi d'impacte ambiental tenen com a objecte la descripció i valoració de les obres del col·lector general de sanejament i de la futura EDAR.  
  
La nova estació depuradora es projecta per a donar servici a la població actual de Borriol que patix problemes de depuració d'aigua residual urbana i, també al creixement urbà previst en el planejament, tenint previst que les aigües residuals de zones industrials tinguen les seues estacions depuradores independents. La ubicació de les instal·lacions de l'EDAR no coincidix amb les previsions del PGOU vigent, per la qual cosa se'n requerix la modificació amb este Pla Especial de Reserva de Sòl.  
La parcel·la on s'ubica l'EDAR està en el marge esquerre del riu Sec, en un meandre a uns 2.900 m del nucli urbà, i se situa al costat d'un camí secundari que circula paral·lel al llit del riu Sec, amb una superfície aproximada de 17.184 m² formada per terrasses a distint nivell amb murs de pedra seca. A la parcel·la s'accedix des d'un camí secundari que prové de la via de servici de la carretera CV-10.  
  
El col·lector general travessa tot el nucli urbà i la disponibilitat de la parcel·la està assegurada per l'Ajuntament de Borriol i, en l'actualitat, es troba ocupada per tarongers. Les instal·lacions actuals de l'EDAR s'anul·laran, i es mantindrà l'antiga xarxa de sanejament, que es completarà amb la construcció del col·lector general i una impulsió per a arreplegar els abocaments de la part baixa de la població des d'un pou en el col·lector d'eixida de l'antiga EDAR.  
El col·lector general travessa tot el nucli urbà de Borriol pel carrer que abans era l'antiga travessia de la CV-10, acompanya la via de servici del nou traçat de la CV-10 i, per un camí secundari, arriba a la parcel·la on es va a ubicar l'EDAR.  
Quant a la implantació de l'EDAR, els vasos destinats a contindre l'efluent seran de formigó armat, sent recintes parcialment o completament soterrats. L'obra d'arribada i el pretractament es realitzen en edifici tancat amb tractament de desodoració, i es disposa, abans de l'abocament, d'una arqueta especial per a mostrar la qualitat de l'abocament i el sistema d'arqueta de presa de mostres. El centre de transformació se situarà al costat de la porta d'accés al recinte de l'EDAR i albergarà un grup electrogen d'emergències.  
El projecte preveu la demolició de part de l'antiga EDAR i la connexió al col·lector d'aigües residuals per mitjà de la impulsió de l'abocament que arriba des de la part baixa de la localitat, projectant-se una impulsió que transporta el cabal generat per la població corresponent a la cota inferior de l'entramat urbà que es troba pròxima a l'emplaçament. La impulsió de l'aigua residual comença en el pou de bombament siti junt amb l'anterior EDAR, i s'aprofita l'actual sistema d'arreplegada d'aigües residuals de la zona per a evacuar fins al pou de bombament i, una vegada allí, s'impulsen fins al col·lector general.   
2. Alternatives.  
S'ha efectuat un estudi sobre les possibles alternatives d'ubicació de la nova EDAR i s'ha proposat com la més adequada l'alternativa «C», que planteja la construcció d'una EDAR al costat del col·lector general de connexió que permet la integració dels cabals de zones residencials ja desenrotllades i pendents de tractament adequat de les aigües residuals produïdes i la integració de cabals de sòl previst en el planejament per al desenrotllament futur.  
Tramitació administrativa:  
El pla especial i l'estudi d'impacte ambiental s'ha sotmés al tràmit d'informació pública per mitjà d'anunci de l'Ajuntament de Borriol, publicat en el DOCV núm. 5716 de 4 de març de 2008, sense que s'haja justificat en l'expedient el tràmit d'informació pública en un diari no oficial d'àmplia difusió.  
Segons certificat del secretari municipal, amb el vistiplau de l'alcalde president, no s'han formulat al·legacions a l'estudi d'impacte ambiental en el període d'informació pública.  
En data 17 d'abril de 2008, el Servici Territorial de Castelló remet l'expedient i el projecte al Servici d'Avaluació Ambiental Estratègica.  
   
Informes sectorials:  
En data 06 d'octubre de 2008, el Servici de Suport Tècnic de la DG del Paisatge ha emés un informe favorable condicionat a l'ampliació de la descripció de la integració i dels recursos paisatgístics caracteritzats, la identificació de plans en tràmit en l'àmbit d'actuació i la revisió de les mesures d'integració, segons les indicacions dels punts 2, 3, 4 i 6 d'este informe, en compliment del que establixen la LOTPP i el RPJECV.  
  
En data 17 d'octubre de 2008, els servicis territorials de Medi Ambient de Castelló emeten l'informe següent:  
«1. Segons el projecte bàsic EDAR Borriol, en el traçat del col·lector general, en les proximitats del nucli urbà circula una via pecuària que podria resultar afectada. És la VP 3 «sendera del Camí Vell o dels Romans» que té una amplària legal de 20,89 metres i necessària de 8,00 metres. L'afecció consistiria en un o dos encreuaments d'esta i un tram dins del nucli urbà en què el traçat del col·lector i la via pecuària són coincidents.  
2. D'acord amb l'inventari forestal de la Comunitat Valenciana, el traçat discorre per terreny classificat com a sòl no forestal. Únicament, cal destacar dos encreuaments amb barrancs, que estan classificats com a sòl forestal.  
3. Segons el catàleg de muntanyes gestionats per la CMAAUV no hi ha afecció als mateixos.  
4. Segons la cartografia d'espais naturals que es troba en esta Direcció Territorial de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, ni les instal·lacions de l'EDAR ni el col·lector general afecten espai natural o espai protegit.  
En conseqüència, s'haurà de tindre en compte l'afecció a la via pecuària núm. 3, sendera del Camí Vell o dels Romans, i serà necessari tramitar l'autorització singular per a actuacions en vies pecuàries.  
  
A més, hauran de complir-se els condicionants següents:  
a) Adoptar les màximes mesures de seguretat segons la millor tecnologia disponible per evitar accidents que puguen generar incendis forestals o un altre tipus de riscos.  
b) Atesa la proximitat de terreny forestal a les instal·lacions, s'haurà de complir el que establix el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants. Els treballs autoritzats se suspendran en el cas que l'alerta de risc d'incendi siga 3».  
Afeccions legals:  
L'actuació s'ubica en sòl no urbanitzable i es tramita per a la seua adequació urbanística al pla general vigent este pla especial, d'acord amb la normativa del PGOU de Borriol.   
L'abocament de l'aigua residual s'efectuarà a llit públic, per la qual cosa s'haurà d'obtindre l'autorització corresponent de l'Organisme de Conca.  
Els terrenys previstos per a EDAR no es troben inclosos en l'àmbit d'espais protegits o integrants de la Xarxa Natura 2000.   
Consideracions ambientals:  
1. Descripció de les principals afeccions ambientals:  
En esta avaluació s'inclouen la derivada del pla especial com a instrument de planejament per als usos d'estació depuradora, així com la corresponent al col·lector general, en considerar que l'estudi d'impacte ambiental presentat incorpora els suficients elements per a poder avaluar ambdós actuacions.  
No s'avaluen, al no tindre descripció o tindre una visió molt generalista, altres obres complementàries com és la línia elèctrica de subministrament per a l'EDAR i la mateixa estació depuradora, ja que el projecte no indica la capacitat exacta de depuració.  
Les principals afeccions previsibles a tindre en compte per l'execució del projecte es referixen als factors següents:  
- Ocupació de sòl per l'EDAR, que en este cas té lloc en camps actualment de tarongers, per la qual cosa l'afecció a la flora i fauna per la ubicació de l'EDAR no resulta rellevant.  
- La parcel·la de l'EDAR es troba ubicada en el marge esquerre del riu Sec en un meandre a uns 2.900 m del nucli urbà i se situa al costat d'un camí secundari (des del qual s'hi accedix) que va paral·lel al llit que prové de la via de servici de la carretera CV-10.  
- El destí de l'aigua residual depurada es té previst que siga per mitjà d'abocament a llit i l'estudi d'impacte presentat permet la possibilitat de reutilització com a aigua de reg agrícola. Cal, inclús, considerar la possibilitat d'utilització per al reg de zones verdes urbanes.   
  
- Els possibles efectes indesitjables en la fase de funcionament de l'EDAR són els derivats de la generació de sorolls i olors que hauran de ser controlats per mitjà del programa de vigilància ambiental.  
- Quant als llots generats, d'acord amb el Pla Nacional de Llots de Depuradora, es poden utilitzar per a fins agrícoles. No obstant això, cal indicar que en el nou Pla Nacional de Residus s'establix la necessitat d'adoptar controls dels llots en origen, per la qual cosa n'és procedent la indicació perquè es tinga en compte en l'adequat control i gestió d'estos.  
- El traçat del col·lector podria afectar la sendera del camí Vell o dels Romans i l'encreuament de dos barrancs.   
2. Mesures correctores previstes i programa de vigilància ambiental:  
Les mesures correctores més significatives que s'establixen es referixen, entre altres, a prevenció i correcció de l'emissió d'olors, insonorització i impactes ocasionats per excavacions i moviments de terres, trànsit de vehicles pesats, edificacions temporals a peu d'obra, parc de maquinària i vehicles, totes estes corresponents a la fase de construcció i a la fase d'explotació.  
S'urbanitzarà el conjunt per mitjà d'una xarxa de vials que permeta l'accés a tots els punts de la planta, i en les zones enjardinades s'instal·laran camins de vianants, sent l'objectiu de l'enjardinament de la planta, d'una banda, embellir i millorar les condicions de treball en l'interior de les instal·lacions i, d'una altra, minimitzar l'impacte visual des de l'exterior. Els vials afectats per l'excavació del col·lector general es reposaran amb un paviment de característiques semblants o millors que les del paviment existent.   
L'estudi establix un programa de vigilància ambiental, tant per a la fase de construcció com per a la fase de funcionament.  
Consideracions jurídiques:  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, després de la resolució administrativa prèvia que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, d'acord amb el que es desprén de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament. El projecte del pla especial es troba inclòs en l'annex I.8.g-3 del Decret 32/2006, que modifica l'annex del Decret 162/1990.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article quint del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, atribuïx la competència a l'òrgan ambiental, per a la Declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique esta llei.  
4. L'article 16.2 m) del Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent declaració d'impacte ambiental.  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals, el projecte del Pla Especial de Reserva de Sòl Dotacional i Ordenació d'Usos per a l'estació depuradora d'aigües residuals de Borriol, sempre que este es desenrotlle d'acord amb el que establixen la documentació presentada i l'apartat segon de la present resolució, i queda subjecta a una resolució complementària la implantació de l'EDAR en la qual s'estudiarà la capacitat exacta de depuració, així com les infraestructures necessàries per al funcionament d'esta.  
  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte esmentat al compliment dels següents condicionants:  
1. La qualitat de l'aigua depurada respondrà a les característiques establides en les normatives específiques, segons siga el seu destí final per a la reutilització en reg o abocament a llit públic. En tot cas, disposarà de les autoritzacions preceptives de l'Òrgan de Conca.   
2. Per a facilitar la reutilització de l'aigua depurada es considera recomanable la construcció d'un depòsit d'emmagatzematge que en permeta la regulació de la disponibilitat. La ubicació possible podria ser al costat de la mateixa EDAR en la mateixa parcel·la o limítrof.  
3. Els residus d'obra, terres excedentàries, així com els materials procedents de les demolicions de les instal·lacions existents, si és el cas, es gestionaran d'acord amb la seua tipologia.  
4. Els projectes d'obres complementàries per al funcionament de l'EDAR, com ara les línies elèctriques que es troben incloses en els supòsits per als quals resulte preceptiva l'avaluació d'impacte ambiental en la legislació vigent, hauran d'efectuar la tramitació que corresponga.  
5. S'haurà de demanar l'informe preceptiu de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, incorporant si és el cas les prescripcions que en este s'establisquen. Així mateix, si durant l'execució de les obres es troben restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el titular haurà de comunicar-ho a la Conselleria de Cultura, de manera immediata, i s'adoptaran les mesures pertinents amb vista a la seua protecció i conservació, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià.  
6. S'ampliarà el programa de vigilància ambiental al seguiment de les mesures preventives i correctores incloses en l'estudi d'impacte ambiental i les derivades del present condicionat, remetent un informe amb periodicitat anual a l'òrgan substantiu i a esta Direcció General, en el qual s'indiquen el resultat dels controls efectuats, el grau de compliment d'estos, així com les mesures addicionals que s'hagueren adoptat per a aconseguir els objectius de minimització dels impactes previstos. S'incorporaran, així mateix, al programa de vigilància ambiental els controls i el seguiment que es prescriga en compliment de la normativa específica de llots de depuradora.  
7. Es tindran en compte els condicionants establits en les normatives sectorials i les autoritzacions preceptives que siguen aplicables, com les especificacions establides pel Servici de Suport Tècnic de la DG del Paisatge que assenyala que s'ha d'ampliar la descripció de la integració i dels recursos paisatgístics caracteritzats, la identificació de plans en tràmit en l'àmbit d'actuació i, la revisió de les mesures d'integració, en compliment del que establixen la LOTPP i el RPJECV i l'informe del Servici Territorial de Medi Ambient de Castelló referit a l'afecció de l'obra del col·lector a la via pecuària del Camí Vell.  
  
  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra esta resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret consideren pertinents.  
  
Quart  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la manera reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
  
València, 20 d'octubre de 2008. La directora general de Gestió del Medi Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 82/3623-PGM.  
Títol: Instal·lació de decorat de peces ceràmiques i fabricació de bescuit.  
Promotor: Studi Flama, SL.   
Autoritat substantiva: Direcció General per al Canvi Climàtic.  
  
Objecte: obtenció de l'autorització ambiental integrada.  
Localització: Vila-real (Castelló).  
Descripció del projecte:  
Studi Flama, SL, és una empresa dedicada a la fabricació de bescuit i a la fabricació de peces especials al tercer foc amb fins decoratius en el municipi de Vila-real (Castelló). Ateses les seues característiques, l'activitat es troba inclosa en l'annex I de la Llei 16/2002, per la qual cosa l'empresa sol·licita autorització ambiental integrada per a les seues instal·lacions.   
Les dos parcel·les en què s'ubiquen les dos naus industrials de Studi Flama, SL estan qualificades com a sòl urbà industrial, subzona IND-2 polígons industrials, i l'ús que es pretén és compatible amb este tipus de qualificació. A una de les parcel·les s'accedix pel camí les Voltes i a l'altra pel camí de Carinyera, estant ambdós parcel·les separades per la séquia Major de Dalt. Una de les naus industrials es destina a la fabricació de bescuit i l'altra nau a la fabricació de peces especials al tercer foc.  
En la fabricació de bescuit es rep l'argila preparada en contenidors tancats i per mitjà d'un muntacàrregues s'omplin les tremuges de les premses en què es du a terme la conformació de les peces. Posteriorment, les peces passen als assecadors i a continuació se'n procedix a la cocció. Una vegada cuit el bescuit, s'arreplega en contenidors per al seu emmagatzematge. Part de la producció es destina a la venda i part es trasllada a l'altra nau per a l'esmaltadura, serigrafia o pintada de les peces.   
Les principals primeres matèries consumides són: argiles, esmalts, engalbes, colors, bases serigràfiques, compostos orgànics i vehicles serigràfics. El consum d'aigua en la indústria ascendix a 5.952 m³/any i prové de la xarxa pública d'abastiment.   
Les aigües residuals procedents de lavabos i vestidors són conduïdes i abocades en arqueta de registre al col·lector municipal de sanejament o evacuades per cisternes a l'EDAR de Vila-real, si són generades en els lavabos de la nau de fabricació de bescuit.   
Les aigües residuals industrials són conduïdes per xarxes independents a la depuradora fisicoquímica ubicada en la mateixa instal·lació. Les aigües aclarides s'aboquen per la xarxa separadora al col·lector municipal i els llots decantats són extrets periòdicament per a ser arreplegats per un gestor autoritzat.   
Les aigües pluvials són arreplegades en xarxes d'arquetes i conduïdes fins al punt d'abocament al col·lector municipal.   
La documentació que hi ha en l'expedient inclou còpia de l'autorització d'abocament directe d'aigües sanitàries amb cisternes a l'EDAR de Vila-real, emesa per l'entitat de sanejament d'aigües, i còpia de l'autorització d'abocament a la xarxa de sanejament de Vila-Real, emesa per l'Ajuntament per a l'activitat de referència.  
L'empresa compta amb 10 focus d'emissió canalitzats procedents dels assecadors i els forns de cocció. El combustible utilitzat en els forns i assecadors és gas natural. Un altre combustible utilitzat és el gasoil per a màquines elevadores i carretons. L'energia elèctrica es destina a les instal·lacions productives, de servicis i a l'enllumenat general de les instal·lacions.  
Els residus generats són arreplegats amb separació en origen, perillosos i no perillosos, i depositats en recipients etiquetats segons la normativa. La indústria disposa d'ubicacions o punts d'arreplega de residus al llarg de tota la instal·lació, en els quals s'emmagatzemen temporalment fins l'entrega al gestor autoritzat. En la indústria no es fa cap operació de valoració in situ.  
L'emmagatzematge dels productes químics es fa d'acord amb el que establix la legislació vigent. Els productes líquids com ara olis, vehicles serigràfics, esmalts, etc. s'emmagatzemen etiquetats i envasaments en depòsits de polietilé d'alta densitat i en bidons metàl·lics en l'interior de les naus industrials.  
Consideracions ambientals.  
La indústria està ubicada en una zona industrial consolidada en un mitjà totalment antropitzat en el qual predominen altres indústries ceràmiques. En l'àrea d'estudi no hi ha cap espai natural pròxim, vegetació o fauna d'interés.   
Respecte al sòl i les aigües, la ubicació de la indústria està en una zona amb accessibilitat d'aqüífers alta i amb una vulnerabilitat a la contaminació de les aigües subterrànies mitjana; tot això d'acord amb la Cartografia Temàtica del Territori de la Generalitat Valenciana. Quant a la hidrologia superficial cal assenyalar que entre les dos parcel·les industrials transcorre la séquia Major de Dalt.  
Per a abocaments accidentals i/o generació de les aigües residuals industrials, la indústria compta amb un sistema de canaletes d'arreplega i sistemes de conducció a basses intermèdies, arquetes o basseta de retenció i emmagatzematge dotades de bombament i impulsió a bassa d'acumulació en la mateixa depuradora en totes les seccions susceptibles que es generen vessaments accidentals i/o neteges i llavades de màquines i utensilis. Així mateix, la totalitat de la superfície de les dos parcel·les es troba pavimentada.  
Les aigües residuals industrials són tractades en la depuradora fisicoquímica abans de ser abocades a la xarxa de sanejament municipal. La depuradora disposa de capacitat de tractament superior al generat a fi de poder absorbir qualsevol increment de volum d'abocament accidental. Els llots ceràmics decantats són arreplegats per gestor extern per a la seua valoració en atomitzador d'argiles extern.  
En relació amb les emissions atmosfèriques, s'emeten gasos procedents de la combustió del gas natural a través de ximeneres amb alçària suficient per a garantir la correcta dispersió dels contaminants. Respecte a les emissions difuses generades en les distintes operacions, la indústria compta amb sistemes correctius de partícules de pols: filtre de mànegues en la secció de premses amb sitja d'arreplega i filtres de via humida per a les aspiracions de les línies d'esmaltadura. L'argila subministrada és atomitzada i es rep en contenidors tancats que es descarreguen directament en les tremuges de recepció de premses ubicades en l'interior de la nau industrial de fabricació de bescuit, evitant la dispersió de partícules en l'ambient. El subministrament de les altres primeres matèries és envasat/ paletitzat i són depositats en un magatzem tancat.  
  
Quant al soroll, es considera que el seu impacte és compatible en el medi on s'ubica la indústria. Així mateix, es respecten els valors límits establits en la legislació vigent en matèria de soroll, d'acord amb l'informe elaborat per organisme de control autoritzat.   
Els residus que es generen com a conseqüència de l'activitat industrial són arreplegats, envasats, etiquetats i emmagatzemats en l'interior de les naus a fi d'evitar-ne vessaments. Les zones on s'emmagatzemen residus perillosos disposen de paviment impermeable.   
En la indústria s'han implementat mètodes de minimització en la generació de residus reutilitzant envasos, sobrants de primeres matèries, teles de pantalla, i utilitzant noves tecnologies a través d'imatges gràfiques o prototips en suport informàtic per a reduir el consum de reactius fotogràfics, entre altres.  
Es presenta un programa de vigilància ambiental centrat en la periodicitat i la manera en què s'han de dur a terme les inspeccions rutinàries i actuacions preventives de les emissions gasoses, el control de la generació i gestió d'aigües residuals, residus, i control de sorolls.   
  
Tramitació administrativa.  
L'expedient d'avaluació d'impacte ambiental s'inicia amb data 29 de febrer de 2008, en remetre l'Àrea de Qualitat Ambiental d'esta conselleria el certificat d'informació pública del projecte, en el qual s'indica que no s'hi han rebut al·legacions.  
Com que es considera suficient la documentació remesa, es procedix a incoar un expedient d'avaluació d'impacte ambiental.   
Consideracions jurídiques.  
El projecte examinat constituïx un dels supòsits en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, després de la resolució administrativa prèvia que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament. Tal com establix l'epígraf j) del grup 3.5 de l'annex 1 del RDL 1/2008, d'11 de gener, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Avaluació d'Impacte Ambiental de projectes, les instal·lacions per a la fabricació de productes ceràmics per mitjà d'enfornada, en particular, rajoles, amb una capacitat superior a 75 tones per dia, i/o una capacitat d'enfornada de més de 4 m³ i de més de 300 kg/m³ de densitat de càrrega per forn, es troben sotmeses al tràmit d'avaluació d'impacte ambiental.   
  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/ 1989, de 3 de març, de la Generalitat, i en les altres disposicions que se li apliquen.  
  
 L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribuïx a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental.  
L'article 16, apartat 2, lletra m), del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals, el projecte de fàbrica de peces ceràmiques i bescuit, promogut per l'empresa Studi Flama, SL, ubicada en el camí les Voltes, s/n, en el terme municipal de Vila-real (Castelló), sempre que es desenrotlle d'acord amb el que establix la documentació presentada, amb les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants del punt segon de la present resolució.   
  
Segon  
Com a condicions addicionals a complir s'establixen les següents:  
  
1. El programa de vigilància ambiental garantirà, en el transcurs del temps, que durant l'exercici de l'activitat no s'afecte la séquia Major de Dalt. La parcel·la industrial es mantindrà neta i lliure de partícules i objectes susceptibles de ser arrossegats fins a la séquia per l'acció del vent o per l'escolament de les aigües de pluja.  
2. S'assegurarà l'estanquitat, en el transcurs del temps, de les canalitzacions subterrànies, de les basses de la depuradora, de les basses de decantació semienterrades i de la bassa d'emmagatzematge d'aigües sanitàries.  
3. Per a l'emmagatzematge de residus líquids, olis i lubricants es comptarà amb cubetes o sistemes d'arreplega que garantisquen el confinament dels possibles vessaments fins que s'arrepleguen.  
4. El filtre de mànegues i els equips d'aspiració de pols via humida instal·lats disposaran de contenidors adequats de capacitat suficient per a emmagatzemar les partícules separades fins a la seua arreplega per un gestor autoritzat. Les partícules i/o llots que pogueren caure a terra seran arreplegats i emmagatzemats adequadament fins que siguen arreplegats per un gestor.  
5. Es compliran els condicionants assenyalats en l'autorització d'abocament a la xarxa de sanejament municipal, emesa per l'Ajuntament de Vila-real. Així mateix es respectaran els límits d'abocament establits per l'ordenança municipal reguladora d'abocaments líquids residuals.  
6. Altres condicionants ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que siguen aplicables.  
7. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, s'hauran de comunicar a l'òrgan competent en avaluació d'impacte ambiental que establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que contra la present resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 20 d'octubre de 2008. La directora general de Gestió del Medi Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 121/5585-YGE.  
Promotor: Cerámicas Vilar Álbaro, SL.  
Autoritat substantiva: Direcció General per al Canvi Climàtic de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.  
Objecte del projecte: sol·licitud de l'autorització ambiental integrada per a la fabricació de taulellets esmaltats de suport porós.  
Localització: partida Santa, s/n, 12042 l'Alcora (Castelló).  
Òrgan substantiu: 014/07 IPPC SClCo/RLG.  
Descripció del projecte:  
1. Característiques.  
Les instal·lacions se situen en partida Santa, s/n, l'Alcora (Castelló), i es troben en activitat des de l'any 1995.  
La capacitat de producció dels productes ceràmics per mitjà d'enfornada és de 84 tones diàries; per superar les 75 tones diàries, l'actuació està sotmesa a avaluació d'impacte ambiental, perquè està catalogada en l'annex I, grup 4, lletra l, del Reial Decret Legislatiu 1/2008, d'11 de gener, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Avaluació d'Impacte Ambiental de Projectes. Per idèntica raó, l'actuació també està sotmesa a autorització ambiental integrada, segons el grup 3.5 de l'annex I de la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de Prevenció i Control Integrats de la Contaminació.  
L'informe tècnic de l'Ajuntament de l'Alcora manifesta que l'emplaçament de l'activitat no està totalment d'acord amb el planejament urbanístic vigent. Part de les edificacions existents en la parcel·la es troben classificades en el PGOU vigent com a sòl urbà industrial 4 A, i una altra part important d'estes es troben en sòl urbanitzable industrial. La part de les edificacions situades fora de sòl urbà, estan incloses en l'àmbit del PAI sector B camí Santa, segons el que sembla, en tramitació. En l'actualitat, este PAI es troba pendent de l'aprovació de la reparcel·lació, i no està per tant aprovat definitivament en la data d'emissió d'este informe.   
Les primeres matèries que intervenen en el procés són: aigua, argiles atomitzades per a pasta roja, esmalts, composicions vitrificables, engalbes, vehicles serigràfics, pigments, opacificants, colors, granulants/aglomerants i embalatges.  
L'aigua per a consum industrial s'obté de la xarxa pública, que és subministrada per FACSA  
L'energia utilitzada és el gas natural, es consumixen anualment uns 22.095 Mwh (PCS); a més, es consumix energia elèctrica a raó d'uns 2.073 Mwh anuals. El gasoil s'utilitza en menor quantitat (13 m³ anuals).  
Les aigües residuals industrials es depuren per a reutilitzar l'aigua aclarida per a humectar les peces i netejar les instal·lacions. La depuració consistix a homogeneïtzar per mitjà d'agitadors i injecció d'aire i dosificar posteriorment el coagulant i floculant, perquè les partícules sedimenten en un decantador cònic. El fluid sobrenadant aclarit es trasbalsa a un aljub. Els llots els retira Azuliber, gestor autoritzat extern, si no hi ha gran demanda d'aigua aclarida, llavors retira suspensions aquoses.  
Les aigües residuals domèstiques posseïxen una xarxa d'arreplega independent, es conduïxen fins una fossa de decantació i digestió, on es depuren per oxidació total, després passen per un filtre biològic. L'aigua tractada es bomba a la bassa d'homogeneïtzació de les aigües residuals industrials. Els llots s'arrepleguen i envien a l'EDAR d'Almassora. Cada any es generen uns 268 m³.  
Les precipitacions interceptades per les cobertes i superfícies exteriors de les instal·lacions circulen per gravetat fins als engolidors i des d'ací es canalitzen fins a la cuneta del vial adjacent.  
El procés industrial principal de fabricació s'inicia amb la recepció de l'argila atomitzada en una tremuja, es tamisa i s'emmagatzema en les tremuges de les quatre premses hidràuliques. L'argila es premsa per a formar els suports, estos s'envien a l'assecador per reduir-ne la humitat, després s'humitegen prèviament a l'esmaltadura, s'assequen, s'esmalten i els suports esmaltats es couen en el forn de monocció. Els productes que ixen del forn reben el nom de «revestiment porós pasta roja», després passen el control de qualitat i se'n segreguen els defectuosos, els revestiments seleccionats s'envasen a continuació i es paletitzen enfardellats; els palets s'envien al magatzem de productes acabats.  
Hi ha un procés auxiliar per a la preparació d'esmalts, que consistix en la mòlta de l'esmalt per via humida en molins de boles.  
Les emissions atmosfèriques de naturalesa gasosa i de partícules ixen a l'exterior per ximeneres i procedixen de la combustió del gas natural en els forns i assecadors, així com de la depuració pels filtres premsa de les emissions difuses en la zona de recepció de les argiles, premses i en les línies d'esmaltadura.  
Els residus perillosos que genera l'activitat estan constituïts per draps de neteja impregnats d'olis, greixos i dissolvents, mànegues dels filtres, envasos de plàstic, productes ceràmics caducats, envasos metàl·lics, aerosols, tubs fluorescents i llums de mercuri i piles.   
  
Els residus no perillosos estan constituïts principalment per llots ceràmics, xamotes i pols seca.  
Cerámicas Vilar Álbaro, SL està adherida a l'acord subscrit entre ASCER i la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.  
2. Alternatives mediambientals.   
Per tractar-se d'una fàbrica establida i en funcionament des de fa anys, no és procedent analitzar les alternatives mediambientals de l'emplaçament actual.  
El titular fabrica els seus productes amb les millors tècniques disponibles, per la qual cosa tampoc es plantegen alternatives a este aspecte.  
Tramitació administrativa.   
1. Tramitació:  
En data 19 de setembre de 2007, l'Àrea de Qualitat Ambiental remet un exemplar de l'estudi d'impacte ambiental, una còpia del projecte bàsic de sol·licitud d'autorització ambiental integrada, un annex al projecte bàsic i el document de síntesi; sol·licita que se la informe sobre la idoneïtat de la documentació per a sotmetre-la a avaluació d'impacte ambiental.  
El cap de l'Àrea d'Avaluació Ambiental emet l'informe sol·licitat en data 11 d'octubre de 2007.  
El 16 d'abril de 2008, l'Àrea de Qualitat Ambiental aporta el resultat del tràmit d'informació pública i sol·licita l'avaluació d'impacte ambiental de l'indicat projecte.  
2. Informació pública.  
La Direcció General per al Canvi Climàtic va sotmetre l'expedient a informació pública i va publicar, a este efecte, un anunci en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana núm. 5.706, del 19 de febrer de 2008; una vegada transcorregut el termini de 30 dies hàbils, no s'hi van presentar al·legacions.  
3. Peticions d'informació o documentació complementària.   
Al promotor se li ha sol·licitat la informació complementària següent:  
1. Certificat de compatibilitat urbanística de les instal·lacions, emés per l'Ajuntament de l'Alcora amb data recent.   
2. Acreditació de la impermeabilització de les basses emprades per a emmagatzemar les aigües residuals, certificat per un tècnic competent.  
  
3. Última auditoria realitzada per una entitat col·laboradora en matèria de qualitat ambiental sobre els nivells acústics de recepció externs, junt amb el pla en planta on s'ubiquen els punts de mesurament.   
  
4. Detall gràfic i explicació del procés de depuració de les aigües residuals industrials i sanitàries.  
5. Mesures correctores de les emissions atmosfèriques d'argiles en la zona de la tremuja de recepció, que es troba situada en l'exterior de les instal·lacions.  
6. Pla en planta del drenatge de les aigües pluvials que precipiten sobre l'esplanada sud de les instal·lacions.   
7. Gestió dels envasos de les primeres matèries.  
8. Neteja de l'exterior de les instal·lacions.  
9. Mesures per a controlar l'estanquitat i absència de fugues en les tremuges i el filtre premsa.  
10. Si realitza periòdicament alguna renovació de l'aigua del procés, a causa de la concentració elevada en sals; en cas afirmatiu cal conéixer la forma en què es gestiona i la freqüència de la seua caracterització.  
  
El promotor ha aportat tota la documentació complementària que se li havia requerit.  
Informes sectorials.   
Informe del Servici de Residus Industrials d'esta conselleria.  
Se sol·licita al Servici de Residus Industrials que es pronuncie sobre l'abocament de l'efluent depurat de les aigües residuals domèstiques en la bassa de l'aigua residual industrial aclarida. Este servici respon que no emet cap pronunciament per no ser de la seua competència.  
  
Afeccions legals mediambientals.  
Les instal·lacions se situen en terrenys de l'àmbit de la zona d'influència antròpica de la zona d'amortiment d'impactes, del Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals (PORN) de la serra d'Espadà. Segons establix l'article 70 del dit PORN, en estos terrenys es considera compatible l'activitat amb el que establix el planejament urbanístic per al sòl no urbanitzable d'ús agrícola.  
L'informe tècnic de l'Ajuntament de l'Alcora manifesta que l'emplaçament de l'activitat no està totalment d'acord amb el planejament urbanístic vigent. Una part de les edificacions existents situades fora de sòl urbà es troben incloses en l'àmbit del PAI, sector B, «camí Santa», segons pareix, en tramitació. En l'actualitat, este PAI està pendent de l'aprovació de la reparcel·lació, i no està per tant aprovat definitivament en la data d'emissió d'esta declaració.   
  
Consideracions ambientals.  
1. Elements que poden resultar afectats de forma important pel projecte de l'activitat.  
La fabricació de taulellets és una activitat que consumix quantitats importants d'energia i genera emissions de partícules sòlides i gasos a l'atmosfera. També es produïxen residus, vibracions i contaminació acústica.  
D'acord amb les característiques de les instal·lacions, les aigües residuals industrials i les aigües residuals domèstiques no constituïxen un focus de contaminació per a les aigües subterrànies.  
2. Identificació i valoració dels impactes.   
Els impactes que causa l'activitat sobre el medi ambient han sigut identificats i valorats en l'estudi d'impacte ambiental.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.   
Les basses de les aigües residuals industrials per a homogeneïtzació, aigua depurada i llots són estanques i estan impermeabilitzades per mitjà d'additius hidròfugs, per evitar percolacions de residus a les aigües subterrànies. S'afirma el mateix de la fossa de decantació -digestió i la fossa que conté el filtre biològic de les aigües residuals domèstiques.  
  
Cerámicas Vilar Álbaro, SL mescla en una mateixa bassa l'efluent sobrenadant de les fosses sèptiques amb les aigües residuals industrials que han sigut decantades. L'article 47.2 de La Llei 10/2000, de 12 de desembre, de Residus de la Comunitat Valenciana, diu textualment:  
«Queda prohibit l'abandó, abocament o eliminació incontrolada de residus en tot el territori de la Comunitat Valenciana, així com qualsevol mescla o dilució d'estos que en dificulte la gestió».  
Les aigües residuals domèstiques són residus diferents dels propis del procés productiu, per tant, este assumpte s'ha sotmés a consideració per part del Servici de Residus Industrials.  
L'informe de l'entitat col·laboradora en matèria de qualitat ambiental (ECMCA), que va realitzar el 4 de gener de 2006 l'auditoria dels focus emissors, indica que el focus F 2-« Aspiració de fums forn SITI» incomplix la distància entre l'orifici de presa de mostra i qualsevol pertorbació existent del flux gasós (colze, connexió, canvi de secció, flama directa, etc.).  
Els residus perillosos se segreguen de la resta en origen i s'emmagatzemen en recipients etiquetats davall coberta, en una nau de solera impermeable i proveïda de canaletes. Els residus són arreplegats per un gestor autoritzat abans de sis mesos.   
Els llots ceràmics s'emmagatzemen en la bassa de la instal·lació depuradora i són transferits a un gestor extern que posseïx atomitzat de les argiles (Azuliber). Els suports crus (testets crus) i els rebutjos d'argiles atomitzades s'emmagatzemen provisionalment en contenidors metàl·lics i s'envien posteriorment a una atomitzadora. La ferralla es deposita en contenidors metàl·lics.  
Totes les ximeneres existents funcionen en règim de ventilació forçada.  
L'última auditoria sobre emissions atmosfèriques, realitzada per Auditores de Energía y Medio Ambiente, SA, entitat col·laboradora en matèria de qualitat ambiental (ECMCA), data del 4 de gener de 2006. L'auditoria certifica que l'assecador de les premses SITI, l'aspiració dels fums del forn SITI, les eixides de l'aire de refredament intermedi i final del forn SITI i el filtre de mànegues complixen els valors límit d'emissió per als diferents contaminants avaluats, prenent com a referència els límits fixats en l'apartat 27 de l'annex IV, del Decret 833/1975, de 6 de febrer, pel qual es desplega la Llei 38/1972, de 22 de desembre, de Protecció de l'Ambient Atmosfèric. En la mateixa auditoria se certifica l'incompliment de la posició de l'orifici núm. 1 de presa de mostres, respecte de la distància a l'element de pertorbació del flux gasós.   
  
Els sistemes de depuració de les emissions atmosfèriques tenen un pla de manteniment periòdic.   
L'auditoria dels nivells acústics de recepció externs, realitzada per una entitat col·laboradora en matèria de qualitat ambiental (ECMCA) el 28 de desembre de 2007, revela que les emissions acústiques nocturnes sobrepassen els nivells de recepció externs de l'annex II, taula 1, de la Llei 7/ 2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Protecció contra la Contaminació Acústica, per a l'ús industrial dominant dels terrenys que rodegen les instal·lacions, en els punts de mesurament 1 i 5; per la qual cosa el resultat de l'auditoria és desfavorable. El promotor remet un pressupost d'obra per a insonoritzar el filtre de mànegues.  
  
L'empresa no té instal·lacions tipificades pel Reial Decret 865/2003, de 4 de juliol, pel qual s'establixen els criteris higienicosanitaris per a la prevenció i el control de la legionel·losi, com a susceptibles de proliferació del bacteri Legionella pneumophila.  
Per a reduir el volum de residus generats, els testets crus i les argiles atapeïdes que són rebutjades pel garbell es reincorporen com a primera matèria al procés.  
Les argiles atomitzades es recepcionen a través d'una cortina de contenció i es depositen en una tremuja hermètica. Esta zona compta amb una presa de captació del filtre de mànegues, per a depurar les emissions difuses que es produïxen quan es descarreguen els camions. Una vegada descarregat el camió, es neteja la solera i es tanquen les portes de la caseta per a evitar la posada en suspensió de més partícules.  
Les partícules acumulades en el filtre de mànegues es transporten per mitjà d'un propulsor pneumàtic fins una tremuja hermètica situada al costat de la caseta. La tremuja té un tub telescòpic per a buidar-ne el contingut als camions.  
Els envasos de frites, esmalts i colors són retornats al fabricant una vegada consumit el seu contingut.  
Consideracions jurídiques.  
1. El projecte examinat constituïx, segons el que es preveu en l'annex I, grup 4, lletra l, del Reial Decret Legislatiu 1/2008, d'11 de gener, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Avaluació d'Impacte Ambiental de Projectes, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, després de la resolució administrativa prèvia que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell; segons es desprén de l'article 3.1, de l'esmentat Reial Decret Legislatiu 1/2008.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental.  
3. L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribuïx a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental.  
4. L'article 16, apartat 2, lletra m, del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tant, vist tot l'anterior, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent declaració d'impacte ambiental:  
  
  
Primer  
El sentit d'esta declaració està condicionat al fet que en la totalitat del sòl ocupat per les edificacions existents de Cerámicas Vilar Álbaro, SL, en la partida Santa, s/n, de l'Alcora (Castelló), resulte compatible la fabricació de taulellets esmaltats amb els usos permesos pel planejament urbanístic vigent.   
Si es complix l'anterior, el projecte bàsic per a la fabricació dels esmentats taulellets s'estimarà acceptable només als efectes ambientals, sempre que es desenrotlle segons la documentació presentada i les prescripcions que s'assenyalen a continuació:  
1. El promotor adaptarà els tres punts de presa de mostra de les emissions gasoses del forn SITI (l'eixida de fums i les dos eixides d'aire de refredament) perquè complisquen la legislació vigent, quant a la distància entre l'orifici de mostreig i l'accessori que pertorba el flux gasós.  
2. El titular realitzarà inspeccions periòdiques d'autocontrol de les emissions atmosfèriques, amb la periodicitat que estime l'òrgan substantiu, com a mínim cada tres anys, en compliment dels articles 21 i 29 de l'Orde de 18 d'octubre de 1976 (Ministeri d'Indústria), sobre prevenció i correcció de la contaminació atmosfèrica d'origen industrial, i l'article 7.6 de la Llei 34/2007, de 15 de novembre, de Qualitat de l'Aire i Protecció de l'Atmosfera. Anotarà els mesuraments en el llibre oficial de registre per a activitats potencialment contaminants, segons el model de l'annex lV de l'esmentada orde.  
3. Per a corregir els nivells acústics de recepció externs, en els punts de mesurament 1 i 5, que van ser detectats com a «no conformes» en l'auditoria acústica de data 28 de desembre de 2007, el promotor remetrà a l'autoritat administrativa, dins del termini que esta estipule: a) un projecte amb les mesures correctores; b) un certificat, expedit per un tècnic competent, per a acreditar la realització del projecte esmentat i c) una auditoria dels nivells acústics de recepció externs en els dits punts de mesurament, realitzada després de l'execució de les obres de correcció.  
4. Sense perjuí de la freqüència de mesurament que establisca l'autoritat administrativa substantiva, Cerámicas Vilar Álbaro, SL mesurarà els nivells acústics de recepció externs, almenys cada cinc anys, els quals no superaran els 70 dB(A) en horari diürn i els 60 dB(A) en horari nocturn. El promotor remetrà a l'autoritat administrativa substantiva una còpia dels dits mesuraments; si se sobrepassaren els esmentats llindars, llavors adjuntarà les mesures pal·liatives corresponents.  
  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produïx indefensió, no es pot interposar cap recurs; sense perjuí d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret s'estimen pertinents.  
  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana esta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 21 d'octubre de 2008. La directora general de Gestió del Medi Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 226/1121-IDC.  
Títol: Autorització ambiental integrada d'una planta de valoració i eliminació de residus perillosos i no perillosos.   
Promotor: Acteco Productos y Servicios, SL.  
Autoritat substantiva: Servici de Control Integrat de la Contaminació.  
Localització: c/ Zamora, 24 (parcel·la 86 del polígon industrial l'Alfàs III) del municipi d'Ibi (Alacant).   
1. Objecte del projecte.  
L'objecte del projecte és la tramitació de l'autorització ambiental integrada (AAI) per a una planta de valoració i eliminació de residus perillosos i no perillosos, d'acord amb la Llei 2/2006, de 5 de maig, de Prevenció de la Contaminació i Qualitat Ambiental.  
Es tracta d'una nova activitat industrial i el projecte constituïx un dels supòsits previstos en l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental de la Generalitat Valenciana, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, i s'hi ha de sotmetre al procediment d'avaluació d'impacte ambiental.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.   
El projecte promogut per ACTECO correspon a una activitat d'emmagatzematge, valoració i eliminació de residus perillosos i no perillosos. Es localitzarà en la parcel·la núm. 86, del polígon industrial l'Alfàs III, del municipi d'Ibi (Alacant), amb les coordenades de localització UTM X: 710230, I: 4276220 (fus 30 - Datum ED50). La parcel·la ocupa una superfície total de 23.813,15 m² amb una superfície edificada de 7.766 m².  
L'establiment industrial el componen tres edificis d'una sola planta més la zona d'oficines que disposarà de dos plantes. L'edifici A correspon a oficines i servicis generals, la nau B constituirà el magatzem de residus no perillosos, la nau C correspondrà a producció amb les línies de trituració, llavada i extrusió i, finalment, la nau D correspondrà al magatzem de producte final i de residus perillosos.  
  
El procés productiu inclou les línies de gestió de residus següents:  
  
- Planta de transferència de residus, tant perillosos com no perillosos.   
- Planta de valoració de residus plàstics, metalls i compostos metàl·lics, perillosos i no perillosos.  
- Planta de valoració de residus elèctrics i electrònics.  
- Planta d'eliminació de residus líquids, perillosos i no perillosos.  
  
La planta de transferència de residus inclou les operacions d'arreplega, de transport i d'emmagatzematge temporal de residus perillosos i no perillosos. Després de la descàrrega realitzarà una classificació dels residus per decidir sobre el seu destí per a l'emmagatzematge. Els residus transportats a granel podran ser premsats prèviament a l'emmagatzematge. Finalment, els residus una vegada estiguen degudament preparats seran traslladats, periòdicament, fins a les instal·lacions del gestor final.  
La planta de valoració de residus plàstics i metàl·lics consistix en la neteja i trituració dels residus per al seu reciclatge. La neteja es farà per mitjà de línia de llavada alcalina, i les aigües residuals es destinaran a filtració i depuració. Les aigües de la línia de llavada de residus perillosos se sotmet a filtració, gestionant-se els llots amb gestor autoritzat i recirculant-se l'aigua per a les banyeres de llavada. Les aigües residuals de les línies de residus perillosos, així com les aigües de llavada alcalina que es renoven, periòdicament, segons necessitats del procés es destinen per al seu tractament fisicoquímic de depuració de la línia d'eliminació de residus líquids.  
La planta de valoració de residus amb components elèctrics i electrònics té com a objecte l'extracció dels components elèctrics i electrònics (bateries, piles, circuits, motors, llums, etc.) i la de separar-los de la seua fracció no perillosa. Una vegada separats, els diferents residus seran traslladats fins a la zona d'emmagatzematge temporal corresponent.  
La planta d'eliminació de residus líquids consistix en tractament fisicoquímic de les aigües residuals de les línies de trituració i llavada de residus, així com dels residus líquids de procedència externa (sobredimensionada). Es faran sobre els residus líquids les operacions de flotació, tractament químic amb reactius (coagulants, floculants, etc.), decantació de les aigües, tractament de llots decantats, així com evaporació per mitjà de buit de l'aigua del sobrenadant, dels llots espessits i de l'aigua desgreixada per a la recuperació de l'aigua destil·lada i la seua reutilització posterior en el procés productiu. Les emulsions de tall, emulsions i mescles aquoses amb hidrocarburs s'introduïxen en el desgreixador per a separar la fracció greix.  
3. Alternatives  
D'acord amb l'EsIA, es considera com a única alternativa la presentada en el projecte en considerar-la com la millor alternativa tècnica i econòmica. Les possibles alternatives enfront de la solució adoptada queden condicionades per les característiques pròpies del projecte, i en les consideracions i solucions adoptades en l'EsIA.  
4. Afeccions legals  
L'activitat projectada constituïx un dels supòsits arreplegats en l'annex I de la Llei 2/2006, de 5 de maig, de Prevenció de la Contaminació i Qualitat Ambiental, i és preceptiva l'obtenció de la corresponent autorització ambiental integrada.  
Així mateix, es tracta d'un dels supòsits previstos en l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental de la Generalitat Valenciana, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, un dels supòsits fàctics en què és necessària la preceptiva formulació de declaració d'impacte ambiental prèviament a l'aprovació definitiva d'este.  
  
Tot això, sense perjuí de les autoritzacions que corresponga obtindre d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que siga aplicable.  
5. Consideracions ambientals.  
Respecte a les principals afeccions ambientals del projecte sobre el medi ambient, l'EsIA (estudi d'impacte ambiental) considera diversos impactes ambientals com a conseqüència de l'actuació projectada, i es proposen diverses accions correctores depenent dels impactes avaluats i un programa de vigilància ambiental.  
D'acord amb l'EsIA l'únic focus d'emissió a l'atmosfera correspon a l'extracció de partícules i pols generats en la separació pneumàtica de les línies de trituració i llavada. S'instal·larà com a mesura correctora un sistema de filtració i arreplegada de partícules que assegure el compliment amb els límits legals del Decret 127/2006, de 15 de setembre, del Consell, mesurats com a valors d'immissió per no estar canalitzat el focus.  
En relació amb l'impacte acústic, en el projecte s'exposa per als focus de contaminació acústica la instal·lació d'elements d'apantallament acústic d'acord amb les recomanacions dels diferents fabricants. L'informe municipal, de 14 de febrer de 2008, en resposta als aspectes ambientals de competència municipal per al tràmit de l'autorització ambiental integrada, arreplega els límits màxims d'emissió acústica transmesa a l'exterior exigits pel PGOU als quals s'haurà d'ajustar l'activitat, i que en horari nocturn es fixen en 55 dB.   
  
La parcel·la, d'acord amb la cartografia disponible de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge es troba, majoritàriament, afectada per un risc 6 d'inundació (calat inferior a 0,8 metres i període de retorn de 500 anys) d'acord amb el Pla Acció Territorial de Risc d'Inundació de la Comunitat Valenciana (PATRICOVA). D'acord amb l'informe municipal de 19 de febrer de 2008, respecte al risc d'inundabilitat de l'emplaçament de l'activitat d'acord amb les competències municipals segons l'article 24 de les normes urbanístiques del PATRICOVA, s'exposa que el polígon industrial l'Alfàs III es troba recentment urbanitzat i, en este, s'han adoptat les mesures oportunes per a la captació i evacuació de les aigües pluvials d'acord amb el projecte d'urbanització, sense que s'hagen establit condicions d'adequació per a les edificacions enclavades en les zones inundables i imposant-se, com a única condició, la prohibició per a ús residencial, industrial i comercial, excepte la part destinada a emmagatzematge, a una cota inferior a la rasant del terreny o del carrer.  
  
El projecte preveu l'abocament a la xarxa de clavegueram municipal de les aigües residuals sanitàries i de les pluvials procedents de la xarxa d'arreplega de les zones no edificades que van per escolament sobre la superfície de la solera de la parcel·la. La resta de pluvials seran arreplegades de les cobertes de les edificacions per una xarxa independent que les canalitzarà fins a un depòsit d'emmagatzematge per a la seua reutilització en el procés, principalment, en els sistemes de refrigeració en l'etapa d'extrusió de la planta de reciclatge. Es justifica la no-existència d'abocaments d'aigües industrials, que es corresponen amb els efluents líquids procedents de les llavades i rentades que s'enviaran a la planta de tractament de residus líquids. L'efluent resultant del tractament de depuració serà emmagatzemat per a la seua reutilització en el mateix procés.  
Els subministraments d'aigua per a l'exercici de l'activitat procediran de la xarxa de subministrament municipal, de les aigües pluvials arreplegades en depòsit i d'aigües depurades de la planta de tractament fisicoquímic dels residus líquids. L'aigua de xarxa s'emprarà per a ús sanitari, i per a ús industrial per a l'ompliment del depòsit, quan les aportacions directes no siguen suficients. Les aigües pluvials de cobertes d'edificacions s'emmagatzemen en depòsit de 40 m³ per al subministrament del circuit de refrigeració de les màquines d'extrusió de plàstic i per a les línies de llavada de la secció de trituració i llavada. Finalment, l'efluent resultant de la planta de tractament fisicoquímic és emmagatzemat en un dels depòsits de la planta per a la seua reutilització en les banyeres de llavada.  
Quant a l'emmagatzematge de residus perillosos, tant si són de procedència externa com si són de generació pròpia, s'emmagatzemaran en l'interior de naus o zones cobertes. Els depòsits a granel de residus no perillosos hauran de ser envelats per a impedir que es generen lixiviats.   
Es prendran mesures correctores en les instal·lacions industrials a fi d'evitar potencials fugues o vessaments que puguen produir la contaminació del sòl o de les aigües. Per a això, el sòl de la parcel·la serà impermeable i es dotaran les zones d'emmagatzematge de residus perillosos líquids de canalitzacions perimetrals d'arreplega de vessaments que es connectaran a una cubeta de retenció. Al voltant de les instal·lacions de les línies de trituració, llavada i de la planta de tractament de residus líquids es disposaran canalitzacions perimetrals contra vessaments fins una arqueta d'arreplega, per al seu bombament fins a la capçalera de la planta de tractament de residus líquids. Les depuradores estaran confinades en l'interior d'una cubeta perimetral d'alçària suficient per a contindre un volum igual a la capacitat d'estes.  
Amb l'objecte d'impedir que per escolament l'aigua de pluja puga arrossegar matèries no desitjades fins a l'exterior de la parcel·la, s'assegurarà el tancament perimetral de la parcel·la i es durà a terme la plantació d'una vegetació autòctona de ràpid creixement per a minimitzar l'impacte visual.  
6. Tramitació administrativa.  
En data 17 de juliol de 2008, el Servici de Control Integrat de la Contaminació de la Conselleria de Territori i Habitatge remet nota interna en què sol·licita la declaració d'impacte ambiental per al projecte, en l'expedient del qual consta la documentació següent:  
- Projecte bàsic d'autorització ambiental integrada, de febrer de 2007  
- Estudi d'impacte ambiental (EsIA), d'octubre de 2004.  
- Estudi d'impacte ambiental (EsIA), de novembre de 2007 i document de síntesi.  
- Al·legació al projecte presentada durant el termini d'informació pública, presentada pel Sr. José Vicente Verdú Gisbert, portaveu del grup municipal EUPV-Els Verds de l'Ajuntament d'Ibi, i resposta a esta per part del titular, de data 10 de juliol de 2008.  
Així mateix, en l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental consten els informes següents:  
- Informe municipal, de 14 de febrer de 2008, sobre els aspectes ambientals de competència municipal per a l'activitat proposada per al tràmit d'autorització ambiental integrada.   
- Informe municipal, de 19 de febrer de 2008, respecte al risc d'inundabilitat de l'emplaçament de l'activitat d'acord amb les competències municipals, segons l'article 24 de les normes urbanístiques del Pla d'Acció Territorial de Risc d'Inundació de la Comunitat Valenciana (PATRICOVA).  
- Informe del Servici de Protecció de l'Ambient Atmosfèric de la DG per al Canvi Climàtic, de 14 de març de 2008, sobre la contaminació acústica.  
7. Consideracions jurídiques.   
El projecte examinat constituïx, segons el que preveu l'apartat d.1) de l'annex I, del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental de la Generalitat Valenciana, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, un dels supòsits fàctics en què és necessària la preceptiva formulació de declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'este, segons es desprén de l'article 5.1 de la Llei 2/1989, de 3 de març.  
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi siguen aplicables.  
L'article 5 de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, atribuïx a l'òrgan mediambiental la competència en formulació de la declaració d'impacte ambiental dels projectes sotmesos a esta.  
  
L'article16, apartat 2, lletra m) del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131/ 2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes públics i privats, així com dels plans i programes que no requerisquen avaluació ambiental estratègica, d'acord amb la normativa aplicable, que es desenrotllen en el territori de la Comunitat Valenciana.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte de «Sol·licitud d'autorització ambiental integrada d'una planta d'eliminació i eliminació de residus perillosos i no perillosos», Acteco Productos y Servicios, SL, situada al c/ Zamora, 24 (parcel·la 86 del polígon industrial l'Alfàs III) del municipi d'Ibi (Alacant), sempre que es desenrotlle d'acord amb el que establixen l'estudi d'impacte ambiental, el projecte i la resta de la documentació presentada.  
  
  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte esmentat al compliment dels següents condicionants:  
1. Els emmagatzematges de residus perillosos es faran en l'interior de les naus o davall de zones cobertes, i els emmagatzematges a granel de residus no perillosos en els patis exteriors hauran de ser envelats per a impedir que es generen lixiviats. Així mateix, s'hauran de complir totes les mesures protectores i correctores previstes en l'estudi d'impacte ambiental per a l'arreplega de vessaments i lixiviats potencials en les línies de llavada, trituració i en la planta de tractament de residus líquids, en especial:  
- La solera de les naus i dels patis exteriors serà impermeable i es dotaran les zones d'emmagatzematge de residus perillosos líquids de canalitzacions perimetrals d'arreplega de vessaments que es connectaran a una cubeta de retenció.  
- En el perímetre de les línies de trituració, llavada i de la planta de tractament de residus líquids es disposaran canalitzacions d'arreplega de vessaments fins una arqueta cega, per al seu bombament de nou a la planta de tractament de residus líquids.  
- Les depuradores de la planta de tractament de residus líquids estaran confinades en l'interior d'una cubeta perimetral d'alçària suficient per a contindre un volum igual a la capacitat d'estes.  
2. A fi d'impedir l'arrossegament de substàncies o matèries indesitjables, s'assegurarà el tancament perimetral de la parcel·la i es dotarà a la xarxa d'arreplega d'aigües pluvials dels patis exteriors d'un sistema de decantació i de separació d'hidrocarburs, prèviament al seu punt de connexió a la xarxa de clavegueram municipal.  
3. En el moment de la posada en marxa de l'activitat, es farà una auditoria acústica que assegure el compliment dels límits sonors de recepció exigits per la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Comunitat Valenciana de Protecció contra la Contaminació Acústica.  
4. Al llarg del perímetre de la parcel·la es disposarà una pantalla vegetal amb espècies autòctones o una pantalla artificial equivalent que minimitze l'impacte visual de l'activitat en el seu entorn.  
5. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com, si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de ser comunicat a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, que establirà, si és procedent, l'aplicació de nous condicionants.  
  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que, contra esta resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana esta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 22 d'octubre de 2008. La directora general de Gestió del Medi Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 263/6500-IMR.  
Títol: Explotació porcina de mares de producció de garrins.  
Promotora: Monserrat Ortiz Galve.  
Autoritat substantiva: Servici i Control Integrat de la Contaminació.  
Localització: polígon 10, parcel·les 630, 631 i 633, terme municipal d'Utiel (València).  
Descripció del projecte:  
L'objecte del projecte és la construcció d'una explotació ramadera porcina de producció de garrins amb capacitat per a 1.100 mares i 240 places de porques de reposició.  
La superfície total de la parcel·la on es pretén ubicar l'explotació és de 41.440 m². L'explotació estarà constituïda per quatre naus per a l'allotjament dels animals i un local destinat a oficina i vestidor per al personal. La superfície total construïda serà de 4.700 m². Les dimensions de cada una de les naus:  
Nau de gestació: 2.406 m² i 5 d'alçària de carener.  
Nau de verros: 98,40 m² i alçaria en carener de 3,73 m.  
Nau de parts: 1.296,68 m² i 5 m d'alçària en carener.  
Nau de recria: 552 m² i 5 m d'alçària en carener.  
Nau d'oficines i vestidors: 80 m² i 3 m d'alçària, i terrat no transitable d'1 m d'alçària.  
Davall de cada una de les naus es disposarà de fosses per a l'arreplega de purins formades per parets de blocs de formigó revestides de morter de ciment i solera de formigó armat. Totes les fosses estaran connectades per mitjà de canonades de PVC a l'embassament d'emmagatzematge. El dit embassament serà de materials solts de 30x37 m i 3,5 m d'alçària, amb talussos d'1/3 i un grau de compactació mínim del 95% del pròctor normal. Tant el vas de l'embassament com els talussos exteriors estaran recoberts per una solera de formigó armat de 15 cm de grossària. La capacitat d'emmagatzematge de les fosses serà de 868 m³ i la de la bassa de 1.423 m³.  
S'ha proposat un tractament biològic d'aplicació sobre el purí emmagatzemat. Les dejeccions seran retirades de l'explotació per mitjà de cisternes. Es disposarà d'un compressor per a realitzar un batut per a l'homogeneïtzació del purí. S'ha calculat, amb els valors mitjans establits en la legislació existent, una producció de purí de 6.983 m³ anuals.   
El destí final serà l'aplicació en el camp. La dosi màxima d'aplicació s'ha establit en 170 kg N per hectàrea i any. El promotor disposa de 126,5348 ha de superfície agrícola en els termes municipals d'Utiel i Camporrobles, superfície calculada d'acord amb la dosi màxima d'aplicació de nitrogen.  
La previsió anual de consum d'aigua s'ha establit en 9.600 m³; s'inclou ací el volum destinat a l'abeuratge d'animals i a l'aigua destinada a la neteja dels locals. Per a l'abastiment, es disposarà d'una captació dins de la parcel·la 633.   
El subministrament d'electricitat es realitzarà a través de la xarxa general elèctrica. Es disposarà també d'un depòsit de gasoil de 3.000 l per a emmagatzemar el combustible necessari per a la caldera d'aigua.   
Com a mesures higienicosanitàries a adoptar en l'explotació, s'inclou la instal·lació de tancament perimetral i la de disposar d'equips de pressió per a la desinfecció de vehicles. Els residus zoosanitaris, així com els cadàvers que es generen en l'explotació, seran emmagatzemats en contenidors especials i entregats a les empreses gestores autoritzades corresponents.  
La distància de separació respecte al sòl urbà de l'aldea de Casas de Utiel és superior a 1.000 m.  
Tramitació administrativa.  
Informació pública.   
La informació pública es va realitzar mitjançant la publicació en el DOCV núm. 5.555, de 13 de juliol de 2007, durant 30 dies hàbils, sense que es presentaren al·legacions al projecte.   
Remissió de l'expedient.  
En data 11 de desembre de 2006, des de l'Àrea de Qualitat Ambiental es remet una còpia del projecte i de l'estudi d'impacte ambiental en què se sol·licita informe sobre la suficiència de la documentació presentada; s'obri l'expedient de consulta 289/2006.   
En data 8 de gener de 2007, es remet la contestació des d'este servici i s'informa sobre les deficiències trobades en la documentació presentada.  
En data 26 de novembre de 2007, des de l'Àrea de Qualitat Ambiental es remet el certificat d'informació pública i la documentació complementària sol·licitada; s'obri l'expedient 263/0377 LJN.   
Afeccions legals.  
El sòl on s'ubica l'explotació està qualificat de sòl no urbanitzable, subzona XIV ramader forestal segons el Pla General d'Ordenació Urbana d'Utiel en què se n'admet l'ús.   
La distància a l'aldea de Casas de Utiel és superior a 1.000 m. Segons la Llei 6/2003, de Ramaderia de la Comunitat Valenciana, esta distància s'haurà de respectar respecte a nuclis de població superiors a 2.000 habitants.   
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/1994, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.   
El municipi d'Utiel no està considerat com a zona vulnerable segons el Decret 13/2000, de 25 de gener, del Govern Valencià, pel qual es designen, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, determinats municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries.   
Atesa la ubicació de l'explotació porcina, s'hauran de complir les especificacions establides en el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants.   
Consideracions ambientals.  
L'explotació es localitzarà a l'oest del terme municipal d'Utiel, al peu de la serra de la Bicuerca. És una àrea en què s'intercalen zones ocupades per vegetació forestal amb zones de cultiu de secà. Les parcel·les on es pretén ubicar l'explotació es troben en esta última categoria. La capacitat d'ús del sòl és moderada (classe C). La vegetació natural es limita als marges de les parcel·les i a illes de vegetació entre cultius. Vistes les ortofotos disponibles, la zona de la parcel·la on es pretén la construcció es troba actualment sense vegetació. La fisiografia d'esta és ondulada. Hi ha un pendent descendent en la direcció nord-sud que s'aprofita per al transport per gravetat de purins des de les naus fins a la bassa.   
Per la zona de serres circulen uns quants tàlvegs, però atesa la distància a què es troben de l'explotació es considera que no resultaran afectats per l'actuació. Litològicament es compon de cudols i graveres. La vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers està valorada com mitjana en la zona on s'ubiquen les naus. Segons la documentació presentada, les característiques constructives de les fosses i l'embassament exterior n'asseguren la impermeabilitat. Les conduccions que comuniquen ambdós elements són canonades de PVC. Les aigües residuals domèstiques seran gestionades junt amb els purins. L'erosió potencial està valorada com moderada (15-40Tm/ha/any). Pel que fa a això, s'indica que no s'aplicarà cap mesura correctora atés que no s'afecta la lliure circulació de les aigües d'escolament, ja que segons la documentació, no s'ha previst la canalització de pluvials. Sí que s'ha previst la plantació en les zones de la parcel·la no ocupades per la plataforma de les construccions.   
La identificació i valoració d'impactes, s'ha fet a partir de matrius causa-efecte. S'han proposat una sèrie de mesures a adoptar durant la fase d'obra i explotació, de manera que reduïsquen, eliminen o compensen aquells efectes negatius que pogueren produir-se sobre el medi i que es basen fonamentalment en una adequada construcció de les instal·lacions i en el correcte exercici de l'activitat.  
  
Consideracions jurídiques.  
El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, després de la resolució administrativa prèvia que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, d'acord amb el que es desprén de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament, annex I, apartat 1.h.  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que s'hi apliquen.  
L'article 16.2.m del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualsevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars en el territori de la Comunitat Valenciana.   
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi siguen aplicables, el projecte d'obtenció de l'autorització ambiental integrada per a l'explotació de mares de producció de garrins, que se situarà en el polígon 10, parcel·les 630, 631 i 633, terme municipal d'Utiel, sempre que es desenrotlle d'acord amb el que establixen l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic i la resta de documentació que constituïx l'expedient avaluat.  
1. A fi de garantir la disponibilitat de recursos hídrics per a l'activitat, haurà de regularitzar-se l'explotació d'aqüífers davant dels organismes de conca corresponents d'acord amb el que establix la Llei d'Aigües.   
2. S'haurà d'obtindre l'informe vinculant de conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, establit en l'article 11 de la Llei 5/2007, de 9 de febrer, de la Generalitat, de modificació de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià.  
  
3. L'explotació comptarà amb un apantallament vegetal. Este haurà d'estar constituït per espècies autòctones que hauran de triar-se segons l'alçària i la frondositat. Es plantaran preferiblement en grups en compte de fileres.  
4. S'hauran d'adoptar en tot moment les mesures necessàries per a garantir la impermeabilitat, estanquitat, resistència i estabilitat dels elements destinats a l'emmagatzematge dels purins. S'haurà de comptar amb un sistema per a la detecció de fugues.  
5. La bassa de purins haurà de disposar d'un tanca perimetral.  
6. La resta de residus que es produïsquen durant la fase de construcció i explotació hauran de ser emmagatzemats i gestionats d'acord amb la seua naturalesa i perillositat.  
7. Anualment, en compliment del pla de vigilància ambiental s'haurà de presentar un informe sobre el desenrotllament i l'avanç de l'activitat, de l'aplicació de les mesures previstes, dels controls realitzats i de qualsevol incidència de caràcter mediambiental.  
8. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a la Direcció General de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, que establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra esta resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret consideren pertinents.  
  
Tercer  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
  
València, 23 d'octubre de 2008. La directora general de Gestió del Medi Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno.