Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5882, del 30-10-2008 (2008/12272)

RESOLUCIÓ de 16 d'abril de 2008, del conseller de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, per la qual s'aprova definitivament l'homologació i Pla de reforma interior Hierros Turia de València.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5882

Data del DOGV
:   30-10-2008

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2008/12365


Data del document
:   16-04-2008

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * València
    * pla d'urbanisme

RESOLUCIÓ de 16 d'abril de 2008, del conseller de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, per la qual s'aprova definitivament l'homologació i Pla de reforma interior Hierros Turia de València. [2008/12608]  
Vist el Projecte d'homologació i Pla de reforma interior Hierros Turia de València, i de conformitat amb els següents,  
Antecedents de fet  
Primer  
El Pla de reforma interior forma part del programa d'actuació integrada que va ser objecte d'informació pública mitjançant anuncis publicats en el periòdic El País de 2 de març i en el DOGV de 5 de març de 2004.  
L'aprovació provisional es va produir mitjançant un acord plenari de 26.05.2006, i al mateix temps l'adjudica la condició d'urbanitzador a la mercantil Hierros Turia, SA.  
Atés que l'àmbit d'actuació recau al terme de Xirivella en una xicoteta part, aquest ajuntament, mitjançant un acord plenari de 21.10.2004 va delegar les competències de tramitació en l'Ajuntament de València, el qual va acceptar la delegació mitjançant un acord del seu Ple de data 29.12.2004. Amb data 5 d'abril de 2006, el de València va remetre al de Xirivella còpia dels informes tècnics emesos a fi de que aquest últim poguera presentar al·legacions i informar, sense que aquesta corporació exercirà el seu dret.  
Finalment, per resolució del regidor delegat de 30.01.2007 es declara complida l'esmena dels condicionants interposats pel Ple i es disposa la remissió a la Conselleria.  
Segon  
El projecte presentat el 1.03.2007 en aquesta Conselleria consta dels documents següents:  
Pla de reforma interior  
Homologació  
Memòria del programa.  
Estudi de trànsit.  
Posteriorment, amb data entrada 21 de juny de 2007, l'Ajuntament va aportar l'estudi de paisatge.  
Tercer  
L'àmbit d'actuació està constituït per una parcel·la de 25.347'10 m² situada al polígon industrial Vara de Quart, que dóna a l'av. Tres Forques, el qual alberga les instal·lacions industrials de l'empresa promotora. Com ja es va dir, una xicoteta part de la parcel·la, el 4%, recau en terme de Xirivella. Els límits són:  
Nord: av. Tres Forques.  
Sud: illa industrial.  
Est: c/ dels Gremis  
Oest: carrer limítrof amb parcel·la de Ros Casares.  
Es tracta de sòl urbà industrial completament consolidat per l'edificació i urbanització.   
L'objecte del projecte és el següent:  
1. Canvi de qualificació de l'illa, la qual passa d'ús industrial a terciari TER-3.  
2. Millorar la integració de la parcel·la amb l'entorn, ampliant els carrers perimetrals i reduint la superfície neta de la parcel·la, mitjançant la reculada dels seus límits. Així:  
- S'amplia l'amplària del carrer limítrof amb la parcel·la de Ros Casares, el qual passa de 15 a 24 m.  
- S'amplia el carrer perpendicular al carrer dels Gremis, el qual passa de 12 a 23 m.  
- Es renova el paviment de la calçada del carrer dels Gremis entre els carrers dels Fusters i Tres Forques.  
- S'amplia l'amplària del carrer dels Gremis per a disposar una banda d'aparcaments en bateria al costat de la parcel·la de Hierros Turia.  
  
  
  
\* \* \* \* \*  
- S'adequa l'eixida a l'avinguda Tres Forques disposant dos carrils d'emmagatzemament i incorporació a aquest carrer, millorant el radi de gir.  
3. Com a conseqüència d'aquesta remodelació viària, es disposen noves bandes d'aparcament en bateria i se suprimeixen els apartadors ferroviaris en desús.  
4. L'edificabilitat vigent en el Pla general ascendeix a 8 m³/m². S'efectua la conversió a m²/sostre dividint els 8 m³ entre 5 metres d'altura de la planta baixa.   
D'esta manera es calcula l'edificabilitat així:  
23.171'19 m² x 1'60 = 37.073'90 m² sostre  
Aquesta edificabilitat es distribueix de manera geomètric ajustant-la a les alineacions i nombre de plantes definides en els plànols. S'arredoneix, per tant, l'edificabilitat a 36.015'14 m²sostre (resultat de multiplicar la superfície de la parcel·la neta 18.007'57 per dues plantes). En definitiva, es redueix lleugerament l'edificabilitat total per a ajustar el seu còmput per alienacions i nombre de plantes, d'acord amb les previsions del Pla general.  
5. Les normes urbanístiques del PRI efectuen una remissió global a l'article 6.48 de les normes del Pla general que regula l'ús terciari TER-3.  
6. Les principals magnituds de la proposta es resumeixen en aquests quadres:  
  
\*L'àmbit de connexió exterior suplementari només s'hauria d'urbanitzar en el cas que aquest PRIM s'execute abans que el PRI limítrof.  
Quart  
El projecte s'acompanya d'un estudi de trànsit que analitza l'accessibilitat i els aparcaments necessaris per a l'ús que s'ha d'implantar.  
A) Pel que fa als accessos, l'estudi examina dues alternatives: la primera a través del túnel que s'ha de construir a l'av. Tres Forques a càrrec de l'actuació Ros Casares, ja aprovada per la Comissió Territorial d'Urbanisme el 15.05.2003; i la segona, per al cas que l'indicat túnel no estiguera construït amb antelació a la instal·lació d'aquest nou ús.  
1. La primera solució d'accessos preveu l'existència del túnel que s'ha de construir a l'av. Tres Forques, a càrrec de l'actuació urbanística Ros Casares ja aprovada per la Comissió Territorial d'Urbanisme l'objecte de la qual era semblant a aquesta. L'estudi s'elabora partint de la necessitat de l'ús d'oficina prenent com a accessos principals la incorporació des de la marginal esquerra de la V-30, a través des del túnel de l'av. de Tres Forques, i eixida cap al Bulevard Sud. Amb el càlcul següent:  
- 2.455 vehicles: V-30.  
- 2.618 Vehicles: túnel.  
2. Amb caràcter subsidiari, per al cas de no estar en servei el túnel de l'av. Tres Forques, es justifica l'accessibilitat des del Bulevard Sud i a través dels carrers interns del polígon industrial.  
B) Els aparcaments es dimensionen prenent les necessitats que demana l'ús d'oficines, i el mateix estudi de trànsit reconeix que per a altres usos terciaris caldria un nou estudi de trànsit específic.  
No obstant això aquesta limitació no es troba adequadament regulada en les normes urbanístiques del PRI, per la qual cosa resulta necessari incloure aquesta restricció d'usos consegüents.  
La reserva per a aparcaments es calcula prenent l'estàndard d'una plaça cada 100 m² sostre, la qual cosa ofereix una exigència de 360 places en parcel·la privada i 180 en parcel·la pública. L'ordenació proposada permet una reserva de 182 places, per la qual cosa es compleix la reserva legal exigible.  
També en aquest cas, com en l'apartat anterior, la reserva es compleix únicament per a ús d'oficina, però no així per al cas d'altres usos terciaris. Haurà de fer-se constar aquesta limitació, així mateix, en les normes urbanístiques del PRI.  
L'estudi de trànsit ressenyat va tenir informe favorable del Servei de Circulació de l'Ajuntament de València, sempre que les activitats que s'han d'implantar es limiten a l'ús oficines.  
Cinqué  
El projecte incorpora un estudi d'integració paisatgística que canalitza la conca visual, els punts d'observació, les unitats de paisatge, els recursos paisatgístics, la metodologia utilitzada i les conclusions. Es resumeix de la manera següent:  
1. S'identifiquen els llindars d'observació, en distància curta (500 m), mitjana (1.500) i llarga (3.500). I les zones de visibilitat.  
2. Es distingeixen dues unitats de paisatge:  
- UP-1: Vara de Quart d'ús industrial.  
- UP-2: Conurbació de València. Hi destaca el centre comercial.  
3. No es localitzen recursos paisatgístics.  
4. La qualitat escènica és la corresponent a una àrea urbana.  
5. Es conclou que la fragilitat del paisatge és molt baixa i, per tant, la integració de l'actuació és alta. Es considera suficient, per tant, la integració adequada de l'edificació en l'entorn.  
Sisé  
Durant la tramitació en el Servei Territorial d'aquesta Conselleria, s'han sol·licitat els informes següents:  
- Servei de Suport Tècnic, quant a l'estudi d'integració paisatgística. (18.07.2007).  
- Divisió de Carreteres de la Conselleria d'Infraestructures (20.04.2007).  
- Agència Valenciana de Turisme (20.04.2007).  
- Direcció General de Comerç (20.04.2007).  
- Demarcació de Carreteres de l'Estat (20.04.2007).  
- ADIF (20.04.2007).  
- Ferrocarrils de la Generalitat (20.04.2007).  
- DG de Transports de la Conselleria d'Infraestructures (20.04.2007).  
Servei de Carreteres de la Diputació Provincial (20.04.2007).  
Se n'han rebut els següents:  
1. Demarcació de Carreteres del Ministeri de Foment (data d'entrada 18.06.2007), indicant que l'actuació es projecta fora de la zona d'influència de la xarxa de carreteres. No obstant això, s'estima que els accessos han de compatibilitzar-se amb els previstos per a l'antiga factoria Ros Casares.  
2. ADIF (entrada el 31.07.2007), indicant que l'actuació no afecta cap línia ferroviària.  
3. Servei de Carreteres de la Conselleria d'Infraestructures (entrada 13.09.2007), en sentit favorable.  
4. Ferrocarrils de la Generalitat Valenciana (entrada 22.05.2007), assenyalant que l'actuació no afecta les seues competències.   
5. Agència Valenciana de Turisme (entrada 6.06.2007), afirmant que no s'hi presenta objecció des del punt de vista turístic.  
6. Àrea de Comerç (entrada 14.05.02765), amb el contingut següent:  
«Primer: Aquesta Direcció General ha mantingut que, des de la perspectiva de l'urbanisme comercial és aconsellable evitar la generació d'una convivència d'aquests usos amb usos industrials en zones destinades predominantment a activitats productives.  
En relació amb l'anterior, és sempre preferible la instal·lació d'equipaments comercials i de gran part de les activitats terciàries en zones residencials ja que actua com a element dinamitzador, a més de vertebrar la trama urbana, atenent les exigències de la demanda de la població i evitant majors desplaçaments;   
No obstant això, actualment, aquest polígon ha perdut la seua caracterització dominant com a industrial i dóna cabuda a diferents activitats terciàries, principalment oficines com a comerç, tant de majorista com detallista; per la qual cosa la proposta del PRIM s'ajusta a aquesta tendència ja consolidada.  
Segon: En relació amb l'anterior, i de cara al desenvolupament futur d'aquests terrenys, convé assenyalar que les activitats comercials instal·lades al Polígon de Vara de Quart es caracteritzen perquè es dediquen al comerç a l'engròs, dirigit a altres empreses o comerciants, o bé, ocupen naus de grans dimensions atés el volum dels articles que comercialitzen.  
Per tant, les possibles activitats de comerç al detall que s'instal·len en aquesta zona, tenint en compte l'existència d'un centre comercial en les proximitats, hauran de mantenir el mateix perfil terciari que actualment té el polígon.  
Així, atenent a les consideracions exposades i a falta d'un major grau de concreció sobre les activitats terciàries que s'instal·laran en el sector i, concretament, sobre les característiques dels establiments comercials que es projecten, i tenint en compte que poden implantar-se un altre tipus d'activitats com oficines, activitats d'oci o recreatives, etc, no s'oposen objeccions a l'aprovació del PRIM.  
No obstant això, en cap cas aquesta Conselleria queda vinculada per a concedir autorització a la implantació de grans superfícies de venda al detall que puguen resultar emparades per aquest, les quals quedarien obligades a obtenir, amb caràcter previ a l'atorgament de la llicència municipal, l'autorització d'aquesta Conselleria prevista en l'article 17 de la Llei 8/1986, de la Generalitat Valenciana, d'ordenació del comerç i superfícies comercials (DOGV núm. 497, de 31 de desembre), desenvolupada per Decret 256/94, de 20 de desembre del Govern Valencià (DOGV núm. 2429, de 17 de gener de 1995), la qual requerirà en cada cas l'elaboració d'un informe tècnic específic en relació amb els criteris recollits en l'article 6 de la Llei 7/1996, d'ordenació del comerç detallista (BOE núm. 15, de 17 de gener) i en l'article 10 de l'esmentat Decret 256/94.»  
7. Àrea de Carreteres de la Diputació Provincial, de data 18-7-2007, indicant que no afecta les seues competències.  
Seté  
Com ja s'ha posat de manifest, l'Ajuntament de València va concedir tràmit d'audiència al de Xirivella, amb data 5 d'abril de 2006, sense que aquesta corporació exercira el seu dret. No obstant això, el Servei Territorial d'aquesta Conselleria ha concedit nou tràmit d'audiència i l''Ajuntament de Xirivella ha presentat, amb data entrada 18-10-2007, els informes que, segons sembla, va remetre l'Ajuntament de València el 20.07.2006 i que no consten en l'expedient de tramitació municipal. S'hi adjunten informes favorables de l'enginyer tècnic, el cap del Servei Jurídic i arquitectes municipals. L'informe de l'arquitecte municipal condiciona el seu caràcter favorable al següent:  
«1. Condicions de connexió i integració de la nova UE en la xarxa viària secundària del seu entorn més immediat, i en la xarxa viària primària de l'av. de Tres Forques.  
Tal com s'assenyala en l'informe tècnic de l'Oficina Tècnica de Planejament de l'Ajuntament de València, s'haurà d'incloure en les ordenances urbanístiques tant del PRIM com de l'homologació "que en el cas d'implantació de qualsevol dels usos terciaris permés per als quals no s'ha presentat estudi de trànsit (és a dir: comercial, hoteler o recreatiu) s'ha de justificar la idoneïtat de la capacitat de la xarxa viària com s'ha fet per a l'ús d'oficines.  
2. Si l'accés a la nova UE del PRIM Hierros Turia no es realitza a través del túnel l'execució de la qual s'ha inclòs íntegrament com a càrrega en el PAI ROS CASARES, la relació entre repercussions de càrregues (?/m²sostre) dels dos PAI, podria ser correcta. Pel contrari, i en el cas que l'accés a la nova UE del PRIM Hierros Turia es realitzarà a través del túnel l'execució de la qual s'ha inclòs íntegrament com a càrrega en el PAI Ros Casares, no semblaria correcta aquesta relació, ja que ambdós UE se servirien per igual d'una mateixa infraestructura necessària per a la connexió i integració amb la xarxa viària primària existent, i en canvi únicament una d'aquestes suportaria les càrregues que implicaria executar aquesta infraestructura.»  
Vuité  
La Comissió Territorial d'Urbanisme de València, en sessió celebrada el 5 de desembre de 2007, va acordar supeditar l'elevació al conseller de l'expedient d'homologació i Pla de reforma interior Hierros Turia de València per a la seua aprovació definitiva a què s'esmenaren els següents condicionants:  
1. Ha d'incloure's clarament en l'articulat de les normes urbanístiques del PRI i en els plans d'ordenació que l'únic ús terciari admés és el d'oficines, i que l'autorització de qualsevol altre ús distint requerirà un estudi de trànsit específic i l'aprovació, si és el cas, d'un instrument urbanístic nou.   
2. En la fitxa de gestió del PRI s'inclourà la clàusula següent:  
«Abans de l'atorgament de les llicències d'ocupació haurà de justificar-se, mitjançant informe de l'Ajuntament de Xirivella, que aquesta Unitat d'Execució Hierros Turia ha contribuït en un percentatge del 36'44% al finançament de l'execució del túnel de l'av. de Tres Forques, a càrrec de la UE Ros Casares. Si en el moment d'atorgar les llicències d'ocupació no està finalitzada l'execució del túnel, haurà de justificar-se la constitució davant de l'Ajuntament de Xirivella de la garantia suficient que assegure el compliment d'aquesta obligació.»  
  
\* \* \* \* \*  
Nové  
Mitjançant una resolució de la directora general d'Ordenació del Territori de data 13 de març de 2008, i a la vista de la documentació presentada per l'Ajuntament de València, en data 8 de febrer de 2008, es considera complit l'Acord de la Comissió Territorial d'Urbanisme de València de 5 de desembre de 2007 i es proposa elevar l'expedient al conseller de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge per a la seua aprovació definitiva.  
Fonaments de dret  
Primer  
El municipi de València té Pla general aprovat el 28 de desembre de 1988 i el de Xirivella el 28 de novembre de 1989.  
Segon  
Aquest projecte de Pla de reforma no incrementa l'edificabilitat prevista en el Pla general, sinó que s'adapta a les prescripcions normatives vigents, convertint a m² de sostre la intensitat edificatòria fixada en el planejament anterior en m³ de volum, mitjançant el procediment de dividir-la entre 5 m d'altura de la planta baixa.  
Amb aquest càlcul, s'obté el resultat següent:  
23.171'19 m² x 1'60 /8/5) = 37.073'90 m²sostre  
L'edificabilitat total així obtinguda es distribueix de manera geomètrica, ajustant-la a les alineacions i nombre de plantes definides en els plans. S'arredoneix, per tant, a la baixa l'edificabilitat a 36.015'14 m²sostre, resultat de multiplicar la superfície de la parcel·la neta 18.007'57 per dues plantes. En definitiva, es redueix lleugerament l'edificabilitat per a ajustar-la a les previsions de càlcul del Pla general.  
Tercer  
En no comportar la reforma un increment d'edificabilitat, no escau exigir una major reserva dotacional. En tot cas, s'augmenta la dotació viària per a atendre les exigències funcionals del nou ús.   
Correlativament, es disminueix la superfície de les parcel·les privades. El resum es recull en el quadre següent:  
Es compleix l'exigència de l'article 17 de l'annex del Reglament de planejament (RPCV), en justificar-se que la relació entre l'índex de sòl dotacional (ISD) i l'índex d'edificabilitat bruta (IEB) de la nova ordenació siga major que la mateixa relació en l'ordenació anterior. Amb el resum següent:   
28'85% > 8'59%  
1'42 m²sostre/m²sòl 1'46 m²sostre/m²sòl  
O el que és el mateix: 20'32 > 5'88  
Quart   
En no produir-se un increment d'edificabilitat, no es genera en principi una demanda addicional de recursos hídrics i, per tant, no resulta preceptiu l'informe de l'organisme de conca. D'altra banda, el promotor justifica que el cabal de consum calculat per al nou ús d'ofi  
\* \* \* \* \*  
cines és 230 (150) m³/d, inferior al de la instal·lació industrial anterior calculat en 591'12 m³/d.  
S'han aportat a l'expedient informes justificatius de l'empresa EMIVASA i d'un enginyer industrial de la promotora que justifiquen aquests extrems de la manera següent:   
A) Informe d'EMIVASA (juliol 2007)  
«L'àmbit sobre el qual s'estableix el PRIM representa una superfície total de 23.347'10 m², íntegrament de terrenys que ja disposen de la classificació de sòl urbà.  
La proposta del PRIM representa per a l'àmbit del pla passar d'una superfície de 23.143'25 m² de sòl privat (edificabilitat total de 36.015'14 m²sostre amb qualificació TER). Aquesta modificació no compota increment potencial de població en l'àmbit en qüestió.  
No obstant el canvi de qualificació, en tractar-se de sòl ja classificat com a urbà, la disponibilitat dels recursos per a l'abastiment d'aigua potable a la zona en qüestió, ja es troba garantida a través de les previsions del mateix desenvolupament del pla general.  
En conseqüència, i sense perjudici de la necessitat del corresponent projecte d'urbanització, cal concloure que es manté la disponibilitat de l'abastiment d'aigua potable del municipi de València».  
B) Informe de l'enginyer industrial de la promotora (octubre 2007)  
La zona d'actuació del Pla de reforma interior de millora (d'ara en avant PRIM) se situa en l'extrem oest del polígon industrial Vara de Quart, pròxima al marge esquerre del nou llit del riu Túria.  
La proposta del PRIM representa per a l'àmbit del pla passar d'una qualificació IND-2ª, a una qualificació de TER.  
La instal·lació industrial existent posseïa una canonada d'entrada de 75 mm de diàmetre exterior i té dos comptadors, un en la canonada principal de 15 m³/h.  
Suposant que el diàmetre intern de la canonada d'entrada és de 66 mm, el cabal que podria suportar, seria:  
Q = 2 x x D2/4 = 6'84\*10-3 m³/sòl  
Sent:  
Q: cabal (m³/sòl)  
D: diàmetre intern de canonada (m)  
El cabal emergent per la canonada d'entrada, podria arribar els 24'63 m³/h, que equivalen a 591'12 m³/d.  
El cabal punta provinent del comptador principal, seria de 360 m³/d.  
Per a ús terciari  
L'edificabilitat total per a aquest ús, és de 37.029'20 m² sostre, dels quals 28.812'12 m² són de superfície útil.  
Segons el document bàsic de seguretat en cas d'incendi (DB-SI), del Codi tècnic de l'edificació, s'entén com a superfície nul·la: zones d'ocupació ocasional i accessibles únicament a l'efecte de manteniment (sales de màquines, locals per a material de neteja, neteges de planta, etc).  
La superfície total destinada als treballadors, serà de 230.50 m² aproximadament, i comporta el 20% de la superfície útil és superfície nul·la.  
Segons el document bàsic de seguretat en cas d'incendi (DB-SI), del codi tècnic de l'edificació, la densitat d'ocupació per a ús administratiu (plantes o zones d'oficines), és de 10 m²/persona.  
Conseqüentment, el número aproximat de treballadors, en una superfície de 17.287 m², serà de 2.305 persones.  
Si adoptem com a consum mitjà d'aigua en oficines la quantitat de 100 litres per dia i per persona, el consum diari total serà de 230'5 m³/d, cabal inferior al de la instal·lació industrial anterior.  
Aquests informes s'han traslladat a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer amb data 14 de novembre de 2007.  
Cinqué  
L'interés públic de la proposta queda prou acreditat, en tant que és coherent amb la tendència dominant en els últims anys en la línia de terciarització del polígon industrial Vara de Quart, en integrar-se millor en la malla urbana residencial l'ús terciari que l'industrial. Aquesta tendència es destaca en l'informe ressenyat de la Direcció General de Comerç. Des d'aquesta perspectiva, la proposta conforma una tendència constant generada per la mateixa dinàmica social i econòmica de la zona.  
Sisé  
El conseller de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, és l'òrgan competent per a l'aprovació definitiva dels plans generals -i les seues modificacions- de municipis de més de 50.000 habitants, de conformitat amb el que disposa l'article 6-e), per remissió del Decret 162/2007, de 3 d'octubre, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Reglament dels òrgans territorials i urbanístics de la Generalitat.   
Vistos els preceptes legals citats i la resta de general i pertinent aplicació, conforme a l'acord de la Comissió Territorial d'Urbanisme de València, resolc:  
Aprovar definitivament l'homologació i Pla de reforma interior Hierros Turia de València.  
Contra aquesta resolució, que posa fi a la via administrativa, es pot interposar recurs potestatiu de reposició davant del conseller de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, en el termini d'un mes comptador des de l'endemà a la notificació d'aquesta, d'acord amb el que estableixen els articles 116.1 i 117.1 de la Llei 4/1999, de modificació de la Llei 30/92, de 26 de novembre, de règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú; o bé, recurs contenciós administratiu davant de la sala contenciosa del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana en el termini de dos mesos comptadors des de l'endemà a la notificació d'aquesta, de conformitat amb el que disposa l'article 46.1 de la Llei 29/1998, de 13 de juliol, reguladora de la jurisdicció contenciosa administrativa. Tot això, sense perjudici que puga exercir qualsevol altre recurs que crega oportú.  
València, 16 d'abril de 2008.- El conseller de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge: José Ramón García Antón.