Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9438, del 29-09-2022 (2022/8513)

RESOLUCIÓ de 20 de maig de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula l'informe d'impacte ambiental del projecte de sondeig d'investigació d'aigües subterrànies, en la partida Parretas, polígon 13, parcel·la 337, del terme municipal de Zucaina. Expedient: (1641781) 006/2021/AIA.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9438

Data del DOGV
:   29-09-2022

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2022/8513


Data del document
:   20-05-2022

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica
    * Zucaina
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 20 de maig de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula l'informe d'impacte ambiental del projecte de sondeig d'investigació d'aigües subterrànies, en la partida Parretas, polígon 13, parcel·la 337, del terme municipal de Zucaina. Expedient: (1641781) 006/2021/AIA. [2022/8513]  
«Informe d'impacte ambiental  
Expedient: (1641781) 006/2021/AIA.  
Títol: Projecte de sondeig d'investigació d'aigües subterrànies.  
Titular: Lourdes Chiva Edo.  
Òrgan substantiu: Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines de Castelló.  
Expedient ASOSUB/2020/75.  
Localització: En la partida Parretas, polígon 13, parcel·la 337, del terme municipal de Zucaina (Castelló).  
  
Descripció del projecte  
El projecte té per objecte la realització d'un sondeig de captació d'aigües subterrànies per al reg d'avellaners (subparcel·la b, de 3.842 m²) i reg de suport de carrasques tofoneres (subparcel·les a i c, de 2.732 m²) mitjançant microaspersió d'una superfície conjunta de 6.574 m². La ubicació correspon a la parcel·la núm. 337 del polígon núm. 13, amb una superfície cadastral de 6.574 m². Indica que la peticionària té detectat un aqüífer sota el seu terreny a una profunditat d'uns 175 m. El cabal és d'uns 250-300 l/min i s'estima que la profunditat que aconseguirà la perforació serà de 200 metres per a garantir, almenys, un cabal de 3,5 l/s. Es considera que un volum anual de 1.285 m³/any (1.010 m³ per a reg d'avellaners i 275 m³ per al reg de suport de carrasques tofoneres) és suficient per a cobrir les necessitats hídriques per a reg, per la qual cosa se sol·licita l'autorització per a efectuar una perforació per a ús propi, amb un consum anual inferior als 7.000 m³.  
  
La finca està situada en la zona agrària 0900802 €Alt Millars-riu Veo?. Segons l'apèndix 10.2 del Pla hidrològic de la demarcació hidrogràfica del Xúquer, en la seua revisió aprovada per Reial decret 1/2016, de 8 de gener (IRU-M-1831-612). Massa d'aigua subterrània: 080.111 €Llucena-l'Alcora?.  
Els materials que es preveu travessar en la perforació són les argiles i conglomerats del Miocé Superior-Plistocé (Terciari-Quaternari), amb una potència aproximada de 100 metres. Infrajacent a aquests materials han d'aparéixer calcàries i margocalcària del Bedouliense-Barremiense (Cretàcic inferior). L'objectiu és perforar els materials carbonatats del Cretàcic inferior, ja que són els materials susceptibles d'albergar aigua. A causa dels materials que es preveu travessar en la perforació (argiles, conglomerats, calcàries i margocalcària) s'ha triat com a sistema de perforació la rotopercussió. El diàmetre de la perforació serà de 254 mm de 0 a 200 m. L'entubament del pou es realitzarà amb canonada de ferro de 200 mm de diàmetre i 5 mm de grossària de xapa. La zona d'admissió de l'aigua al pou serà de tipus ranurat, realitzant-se directament sobre la canonada. Es realitzarà una cementació de l'espai anul·lar fins a una profunditat de dos metres. Posteriorment l'aigua serà elevada mitjançant bomba submergible de 10 CV, la qual serà col·locada a una profunditat d'uns 180 m.  
Es té prevista la construcció d'una bassa d'evacuació de llots al costat de la perforació, que serà buidada periòdicament.  
El sondeig es pretén realitzar en un bancal dedicat actualment al cultiu d'avellaners. No serà necessària l'obertura de nous accessos a l'actuació, utilitzant-se els existents.  
  
Tramitació administrativa  
El 20.01.2021 té entrada un escrit del cap del Servei Territorial d'Indústria i Energia de Castelló (Exp. ASOSUB/2020/75) en el qual dona trasllat del projecte i document ambiental, a fi de ser sotmés al procediment d'avaluació ambiental simplificada segons l'annex II, grup 3, de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
Després d'examinar la informació continguda en l'expedient, s'estima que aporta elements de judici suficients per a continuar amb el procediment d'avaluació ambiental simplificada.  
  
Consideracions ambientals  
A partir del document tècnic tramitat, de l'anàlisi efectuada, i també de la consideració dels criteris de l'annex III de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, modificat per la Llei 9/2018, de 5 de desembre, resulta el següent:  
Característiques del projecte  
a) Durant la fase d'execució, la superfície afectada serà l'ocupada per l'equip de perforació, maquinària, accessoris i bassa de llots, l'afecció dels quals desapareixerà tan prompte es desmunten i retiren aquests. Una vegada finalitzada l'obra de perforació i la seua instal·lació, el sondeig no requerirà més condicionament que construir el cap del pou.  
b) Es proposa com a termini d'execució, considerat com a òptim i suficient per a la terminació de les obres, el d'una setmana a partir de la signatura de l'acta de comprovació de replanteig i autorització de començament.  
Pel que respecta als treballs necessaris per a realitzar la perforació, consistiran a aplanar l'esplanada de perforació i excavar la bassa de llots. Per tant, es tracta d'una afecció de baixa entitat que desapareixerà després d'aplicar les mesures protectores i correctores previstes, garantint amb això l'absència d'impactes residuals significatius.  
c) Els residus que es generaran durant les obres procedeixen principalment dels detritus extrets de la perforació d'un sondeig de 200 m de profunditat, consistents en roca triturada que s'emmagatzemarà en una bassa excavada al costat del pou. Es tracta d'un residu inert, que quedarà depositat en la bassa de llots, que una vegada finalitzada la perforació es recondicionarà, estenent-se i anivellant-se. Els residus procedents de la perforació del sondeig poden classificar-se com a 01 05 04 (llots i residus de perforacions que contenen aigua dolça) i els de l'excavació de la bassa com a 17 05 04 (materials naturals excavats). No obstant això, la naturalesa litològica d'ambdós és molt similar i, en ambdós casos són residus inerts. D'altra banda, es generaran xicotetes quantitats de residus perillosos per l'ús de bidons de combustible, lubrificants i recanvis, generats per la maquinària: 15 02 02 (absorbents, materials de filtració), 15 01 10 (envasos que contenen restes de substàncies perilloses o estan contaminats per aquestes).  
d) Respecte a l'acumulació d'efectes negatius respecte a altres projectes, indica que no es té coneixement de l'existència de pous pròxims al lloc de la perforació que ara es projecta, almenys en un radi mínim de 100 metres. Respecte al cabal, es van detectar aparentment entre 250 i 300 litres per minut, que són suficients per a les necessitats hídriques d'aigua de la peticionària. La distància més pròxima a un barranc o curs d'aigües és de més de 100 metres.  
En tot cas, els possibles efectes hidrogeològics relatius a l'ús i consum de recursos naturals (aigua) entren en les competències directes de l'organisme de conca i disten molt dels llindars considerats en la Llei 21/2013, d'avaluació ambiental (grup 8 del seu annex II).  
  
Ubicació del projecte  
a) El sondeig es localitza en el municipi de Zucaina (Castelló), i el punt de perforació es troba en les coordenades UTM (ETRS 89) FUS 30: X=715.424; Y=4.442.410; Z=837 ±5 msnm. No requereix l'execució de nous accessos, utilitzant-se els existents.  
La zona on es projecta el sondeig es troba en la Foia de la Parreta, en una zona antropitzada per la presència de finques agrícoles amb predomini de cultius de secà i els camins que donen accés a aquestes.  
  
b) L'emplaçament es troba en una zona classificada com a zona rural protegida municipal (forestal, paisatgística, mediambiental), a una distància inferior a 120 m de sòl forestal no estratègic del PATFOR, segons el visor cartogràfic de la Generalitat Valenciana, per la qual cosa es considera com a zona d'influència forestal segons l'article 57 de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, forestal de la Comunitat Valenciana. Per això resulta d'aplicació el que es disposa en el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants.  
El projecte està situat en el paisatge de rellevància regional PRR06.Alt Millars, inclòs en el conjunt paisatgístic del grup 1: paisatges agroforestals de l'interior de Castelló. No obstant això, donada l'escassa entitat i àmbit espacial del projecte, no és previsible afecció paisatgística a ressenyar.  
Pel que fa a altres afeccions territorials, l'actuació no afecta a espais naturals protegits, espais integrants de Xarxa Natura 2000, vies pecuàries o muntanyes d'utilitat pública.  
No es troba afectada per risc d'inundació del PATRICOVA. En la cartografia d'àrees crítiques enfront del canvi climàtic de la cartografia de la Generalitat, es troba en zona corresponent a àrea estratègica 1 quant a recàrrega d'aqüífers. La permeabilitat del sòl està catalogada com a alta. La vulnerabilitat a la contaminació de les aigües subterrànies en la zona de projecte és baixa, d'acord amb la cartografia temàtica (antiga COPUT).  
c) No es coneix cap element historicoartístic, arqueològic o paleontològic que poguera ser afectat per la perforació del sondeig. S'indica en la documentació que no s'han trobat evidències que puguen existir aquests elements en la zona d'actuació. Per tant, l'afecció de l'actuació sobre el patrimoni cultural es considera nul·la. Malgrat l'anterior, si en el transcurs de les obres es localitza alguna resta arqueològica o paleontològica, es comunicaria a la Direcció General de Cultura i Patrimoni de la Generalitat perquè condicione les accions a seguir per a la protecció d'aquesta troballa. Cal assenyalar que, en el seu cas, es donarà compliment al que s'estableix en els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
  
Característiques del potencial impacte  
a) Els efectes contaminants de l'actuació es limiten a l'ús de maquinària (emissió de gasos de combustió i sorolls) amb un efecte temporal d'una setmana i d'escassa rellevància ambiental. El risc d'accidents queda regulat per les normes laborals i de seguretat minera, que competeixen a l'òrgan substantiu, sent poc probable que puguen arribar a tindre efectes ambientals de consideració.  
b) No es preveu que el sondeig produïsca cap alteració sobre els components del medi, ni modificació que afecte la dinàmica general de l'ecosistema una vegada posat en funcionament. No es preveuen descensos d'importància en els nivells de l'aqüífer per l'extracció del cabal sol·licitat, ja que aquest presenta una alta transmissivitat i bona recàrrega.  
A més, s'ha de tindre en compte que ens trobem en la massa d'aigua subterrània 080.111-Llucena-l'Alcora, la qual es troba en bon estat, sent el recurs disponible superior a la demanda actual, sent així mateix escàs el volum anual sol·licitat amb aquesta captació.  
c) Al marge de l'aprofitament hídric, l'ús de recursos naturals resulta irrellevant en aquesta mena d'obres, i també la generació de residus, més enllà del detritus generat per la perforació que, per la seua escassa magnitud, caràcter terrigen i naturalesa inerta, no constituirà un problema d'eliminació.  
No es preveu la generació d'un altre tipus de residus excepte els procedents d'eventuals tasques de manteniment de la maquinària (olis, filtres, etc.), que en cas de produir-se seran gestionats a través de gestor autoritzat.  
S'estableix un programa de vigilància ambiental per a les fases inicial, fase de perforació i fase d'explotació,  
Per la qual cosa, en relació amb els criteris de l'annex III de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, es pot concloure que el projecte, en els termes previstos, no tindrà efectes adversos significatius sobre el medi ambient i no requereix avaluació d'impacte ambiental ordinària.  
  
  
Consideracions jurídiques  
L'obra de perforació per al sondeig d'investigació per a la captació d'aigües subterrànies constitueix un supòsit d'avaluació d'impacte ambiental simplificada, d'acord amb l'annex II grup 3.a, 3r, de la Llei 21/2103, de 9 de desembre.  
L'expedient ha seguit el tràmit d'avaluació d'impacte ambiental simplificada, previst en la secció segona del capítol 2 del títol II de la Llei 21/2013, de 9 de desembre.  
El Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
  
Per tot el que antecedeix, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i amb el vistiplau del subdirector general del Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental, fent ús de les atribucions que posseïsc, resolc:  
  
Primer  
Estimar que l'execució del projecte per a sondeig d'investigació per a la captació d'aigües subterrànies, a realitzar en el polígon 13, parcel·la 337, del terme municipal de Zucaina (Castelló), promogut per Lourdes Chiva Edo, sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, no tindrà efectes significatius sobre el medi ambient i no requereix una avaluació d'impacte ambiental ordinària. Tot això, sempre que s'ajuste a la documentació que consta en l'expedient, a les previsions del projecte i del document ambiental i als termes d'aquest informe, en particular:  
  
1r. Si durant l'execució de les obres es trobaren restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el promotor haurà de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura de manera immediata, adoptant les mesures pertinents per a la seua protecció i conservació, de conformitat amb el que es preveu en els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
2n. Donada la localització del sondeig, limítrof amb zona forestal, haurà de tindre's en compte l'aplicació del Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció de riscos forestals a observar en l'execució de les obres i treballs que es desenvolupen en terreny forestal o en els seus voltants.  
3r. Durant el temps que dure l'assaig de bombament, i a fi de previndre processos erosius i evitar escolaments incontrolats, l'aigua extreta haurà de ser abocada a llits naturals, directament o a través d'un sistema d'evacuació que mitjançant laminació de cabals o dissipadors d'energia resulte efectiu per a evitar erosió i possibles danys en infraestructures i propietats adjacents. Si aquests es produeixen, el promotor de l'obra haurà de reparar els desperfectes i, en el seu cas, indemnitzar els afectats pels perjudicis ocasionats.  
4t. El material extret del sondeig està classificat amb el codi LER 01 05 04 (llots i residus de perforacions que contenen aigua dolça) i el de l'excavació de la bassa amb el codi LER 17 05 04 (materials naturals excavats). Segons la normativa, encara que siguen de naturalesa molt similar, i ambdós inerts, els materials d'excavació disposen de regulació específica i hauran de gestionar-se per l'Ordre APM/1007/2017, de 10 d'octubre, sobre normes generals de valorització de materials naturals excavats per a la seua utilització en operacions de rebliment i obres diferents d'aquelles en les quals es van generar. També podria realitzar-se de conformitat amb el Decret 200/2004, d'1 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual es regula la utilització de residus inerts adequats en obres de restauració, condicionament i rebliment, o amb finalitats de construcció com es preveu en el seu article 3.1.a. El terreny haurà de ser restaurat, quedant amb la seua morfologia anàloga a la inicial.  
  
5é. En el cas que, per diferents motius es renunciara a l'ús del sondeig (falta de cabal, mala qualitat de l'aigua, ensulsiades en el pou, etc.) s'haurà de procedir a la seua clausura i segellament, i també a la restauració del terreny a la seua situació original ja que els pous abandonats o en desús constitueixen vies potencials puntuals de contaminació d'aqüífers i de riscos físics per a les persones.  
6é. Haurà de preveure's que el sondeig quede habilitat i disponible per a futurs controls de piezometria i de mostreig de l'aigua subterrània, llevat que l'òrgan competent el determine innecessari per disposar d'altres opcions o d'una xarxa suficient.  
  
Segon  
De conformitat amb el que es preveu en l'article 47 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
A. L'informe d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, sense perjudici de la seua publicació en la seu electrònica de l'òrgan ambiental.  
B. L'informe d'impacte ambiental perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'ha procedit a l'autorització del projecte en el termini màxim de quatre anys des de la seua publicació, llevat que s'acorde la pròrroga de la vigència de l'informe d'impacte ambiental.  
C. L'informe d'impacte ambiental no serà objecte de cap recurs sense perjudici dels que, si escau, procedisquen en via administrativa o judicial enfront de l'acte, en el seu cas, d'autorització del projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu publicarà en el butlletí oficial corresponent la decisió d'autoritzar o denegar el projecte, en els termes previstos en l'article 48 de la Llei 21/2103, de 9 de desembre.  
  
València, 20 de maig de 2022.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.»