Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 8547, del 14-05-2019 (2019/4347)

RESOLUCIÓ de 18 d'abril 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 56/12-AIA Domeño.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8547

Data del DOGV
:   14-05-2019

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2019/4347


Data del document
:   18-04-2019

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural
    * Domeño
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 18 d'abril 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 56/12-AIA Domeño. [2019/4347]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 56/12-AIA Domeño.  
  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Núm. d'expedient: 56/12-AIA.  
Títol del projecte: Projecte d'explotació integral de la concessió minera Maribel núm. 2871 i modificació dels projectes d'explotació de les concessions mineres Sanchis núm. 1192 i Carlos núm. 2459, al municipi de Domeño (València).  
Promotor: Kaosa, SA.  
Òrgan substantiu: Servei Territorial d'Energia de la Direcció Territorial d'Economia, Indústria i Comerç de València.  
Ref. òrgan substantiu: MIEXCD/2002/6/46/AGR/.  
Localització: en l'apartat «descripció del projecte» es detallen les coordenades dels vèrtexs de la demarcació extractiva.  
  
Descripció del projecte  
  
1. Objecte del projecte  
L'objecte del projecte consisteix a explotar una part de les concessions mineres Maribel, núm. 2871, Sanchís, núm. 1192, i Carlos, núm. 2459, per a subministrar argiles a la indústria ceràmica i produir arenes i calcàries.  
Les formacions geològiques que s'exploten pertanyen al cretàcic inferior, de mur a sostre són les següents: argiles i arenes d'Aldea de Cortes (valanginià), argiles i arenes de Collado (barremià inferior), argiles de Contreras (barremià superior-bedoulià) i calcàries de Malacara (aptià).  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
La zona estudiada se situa al municipi de Domeño. A la pedrera s'accedeix després de recórrer uns 2,5 km per un camí que ix des del nord-oest de la població de Villar del Arzobispo i es dirigeix cap al paratge denominat Casas de Loma Parda.  
Segons consta en el cadastre miner, la concessió Sanchís, núm. 1192, deriva del permís d'investigació corresponent i dels excessos. Ocupa una superfície de 59,25 hectàrees i va ser autoritzada el 12 de setembre de 1941. A causa de la seua antiguitat, no té declaració d'impacte ambiental. El dret miner es va extingir el 6 de març de 2009.  
  
La concessió minera Carlos, núm. 2459, que deriva d'un permís d'investigació, va ser autoritzada amb data 24 d'octubre de 1995 i disposa de la declaració d'impacte ambiental favorable de 9 de juny de 1994 (expedient 162/93-AIA). La zona extractiva que es projecta ara posseeix una superfície menor.  
El permís d'investigació Maribel, núm. 2871, va ser autoritzat amb data 27 d'agost de 2001, abasta una superfície de dues quadrícules mineres.  
Les coordenades UTM dels vèrtexs de l'àmbit extractiu objecte d'aquesta declaració, referides al sistema ETRS89 i el fus 30 N, són les següents:  
  
Vèrtex UTM X UTM Y  
1 684080,895 5448755,324  
2 684067,010 5883886,505  
3 684053,426 9582741,955  
4 684033,641 2700162,015  
5 684013,373 2370578,235  
6 683998,988 8402492,425  
7 683984,610 6188664,124  
8 683966,254 3412067,994  
9 683951,919 6039206,994  
62 018168,231 0900966,855  
85 802674,780 0814525,815  
95 971936,003 0326820,085  
80 007650,999 7016950,566  
99 454136,782 2550991,456  
22 948432,457 3140792,617  
67 464677,689 4141677,327  
39 512457,886 6990761,727  
40 344449,760 6492756,666  
90 444012,021 6531594,016  
85 225700,433 5041438,106  
72 586898,484 5101718,196  
96 894354,899 6798784,396  
31 409520,935 5228461,726  
75 790909,091 7517366,527  
57 591972,977 0255246,417  
98 247625,370 2969151,338  
94 810966,681 9536069,259  
01 646781,213 8753915,129  
14 516608,496 9389712,830  
22 673728,524 6812714,930  
71 014409,730 9388907,069  
09 608364,615 6940428,529  
87 925583,480 4007086,548  
43 332997,422 6732937,638  
96 740072,470 4044946,057  
81 757706,190 2156647,367  
90 335468,956 2018675,886  
58 499829,460 7867822,266  
57 665841,289 4577405,065  
05 500388,934 0476480,335  
89 857815,347 8446545,744  
24 187027,322 0521228,754  
05 304817,725 3717270,604  
35 311260,528 0034243,524  
40 984576,219 2790059,214  
03 453854,614 2333723,284  
20 681209,548 3779796,604  
90 259446,874 6597318,083  
97 522568,311 2929600,593  
76 867707,808 0520684,482  
70 443740,972 1457456,272  
11 209915,913 7280193,162  
64 698146,789 8798012,032  
21 781605,855 6667503,382  
65 248937,342 6108169,161  
09 048682,660 3989599,101  
25 065529,650 1672762,691  
78 689231,529 6102352,500  
61 353939,102 0808295,880  
33 099154,842 5294366,930  
95 486281,563 5517835,239  
50 133555,505 2955341,469  
56 442364,792 8848289,818  
53 005710,464 8576274,088  
48 090047,282 1400074,347  
29 265119,615 8287351,577  
23 923978,945 7989980,246  
26 866506,510 6491058,126  
65 237150,206 8052758,546  
21 932664,600 2814186,645  
92 130881,206 6577301,365  
72 383772,162 0164339,574  
64 084998,926 1483698,534  
26 471299,607 2072176,973  
83 105326,020 3285855,553  
33 772045,386 6472681,532  
79 442400,246 0737831,212  
96 748627,114 7540715,561  
98 967881,333 3346362,911  
14 038156,601 0113684,090  
24 189747,284 9837325,380  
17 169709,732 9590324,159  
04 296729,057 5305815,889  
96 361564,318 7266849,618  
51 618762,637 3612764,868  
83 155893,263 9835201,968  
76 746663,416 1371882,187  
71 930190,411 2743670,397  
93 113606,492 9929925,617  
61 621127,906 5121125,927  
62 035117,729 9426436,056  
22 349201,009 6743321,186  
95 517321,824 5191819,305  
35 365906,860 7914509,905  
37 358978,296 0702960,766  
29 426950,858 3472358,696  
91 690487,434 6845727,636  
60 111343,400 4942693,586  
15 986625,381 3389198,526  
589 133814,770 7985203,816  
337 085934,321 4032602,526  
211 402696,605 1066509,236  
543 234644,918 1553321,165  
377 252978,634 1936485,815  
325 589046,825 4540509,175  
718 696709,851 0073899,895  
372 958489,724 3837714,875  
477 453738,880 3598946,045  
206 635061,569 5173661,225  
268 277696,063 3390856,366  
415 619504,525 6024137,395  
822 205563,308 2536946,835  
050 484068,276 8504104,926  
630 662533,049 3279143,915  
388 343108,053 1444504,645  
626 532516,034 3755924,405  
969 350268,950 4681487,255  
644 505068,124 2563909,186  
056 481184,213 4450949,716  
066 855534,585 2153229,906  
020 993799,278 1125984,376  
898 457695,642 5737445,395  
580 977209,807 0723989,405  
692 796305,912 3796330,425  
872 265988,683 7786354,635  
191 898810,660 4570646,635  
633 978716,508 2800249,635  
033 961361,303 3875507,566  
952 809601,736 2479083,506  
965 036949,943 9158541,456  
901 796382,066 9707218,707  
808 675805,718 5074843,127  
599 196579,111 5292249,948  
608 585284,336 5154847,128  
319 473408,664 5146256,298  
200 500674,743 8594090,919  
584 500115,842 3871105,689  
167 178648,131 1824326,519  
889 924810,363 0404985,309  
822 752463,084 0412330,308  
725 971290,413 8237635,818  
782 063900,640 0701214,478  
035 063314,656 4921481,908  
937 114634,057 0329061,949  
446 401769,628 3052086,989  
904 939850,310 8514144,780  
399 281252,658 7096980,860  
010 710132,325 3113107,911  
383 862652,561 4260109,741  
439 282805,521 2925894,402  
886 825270,183 8931202,133  
790 350044,804 7191815,073  
871 455845,565 4787561,434  
984 787871,363 4135666,805  
296 785181,318 5018345,005  
650 482717,811 8411979,256  
240 521975,723 1288493,596  
779 832351,233 5861920,447  
811 714788,367 9470786,438  
489 090186,590 9277863,358  
235 337200,005 8014178,269  
858 040850,377 0047555,189  
899 065782,344 0296740,040  
836 329827,875 5501765,510  
127 202920,400 1119056,371  
636 785972,615 9557864,761  
226 013231,827 0472841,911  
235 133994,458 7843719,531  
678 876416,520 7185940,981  
007 716496,067 5762538,092  
808 445279,358 1096515,971  
663 361249,808 8855694,622  
269 685085,831 7388397,342  
605 065230,057 7915639,842  
564 337812,264 6714564,712  
257 341347,417 2345083,062  
855 798969,393 8186413,442  
694 358870,785 4363465,872  
692 344938,687 7968924,932  
160 847637,793 8024675,912  
914 697150,280 7309807,873  
220 801483,735 7512819,183  
140 137498,497 5847932,103  
770 695033,648 4914765,723  
187 075538,187 3610286,434  
112 765705,748 1147834,544  
998 800062,725 8150020,043  
715 115590,461 7218690,904  
732 658532,566 3352128,464  
744 068197,197 0490732,054  
622 689804,768 8632607,104  
644 746647,002 9492842,784  
460 175519,747 5803265,954  
  
  
La superfície calculada a partir de les coordenades anteriors és de 71,385 hectàrees. Una part d'aquesta se situa fora dels límits de les concessions Sanchís, núm. 1192, i Carlos, núm. 2459.  
La pedrera ocupa una part de les forests d'utilitat pública V053 «La Umbría» i V052 «La Sierra». Els terrenys restants són els enclavaments E47V052 i E48V052 i altres catalogats com a agrícoles.  
Als voltants de la pedrera hi ha edificacions que se situen a menys de 500 metres d'aquesta o, fins i tot, dins de la demarcació extractiva. L'Ajuntament de Domeño informa que aquestes construccions manquen d'antecedents en l'arxiu municipal.  
Des del punt de vista urbanístic, l'actuació s'emplaça en terrenys classificats com a sòl no urbanitzable comú, sense qualificació de protecció especial. Segons informa l'Ajuntament de Domeño, l'activitat extractiva és compatible amb la normativa i el planejament urbanístic municipal.  
El canvi d'ús forestal a extractiu està permés per les normes subsidiàries vigents al municipi de Domeño, les quals van ser aprovades definitivament el 27 de setembre de 1994. L'any 2007 es va produir un incendi forestal que va afectar una part de l'àmbit. Com les normes subsidiàries van ser aprovades amb anterioritat a l'incendi, d'acord amb l'article 50 de la Llei 43/2003, de 21 de novembre, de forests, modificada per la Llei 10/2006, de 28 d'abril, l'actuació pot dur-se a terme en la zona afectada per l'incendi.  
El pla de restauració integral té l'informe favorable del Servei d'Ordenació i Gestió Forestal.  
El mètode d'explotació és mitjançant pedrera amb avançament descendent dels treballs. La durada de l'activitat és d'uns 17 anys.  
Els bancs d'explotació són de 10 metres d'alçària, posseeixen bermes de 20 metres i la inclinació de cada banc individual és d'uns 60 °C respecte de l'horitzontal. Una vegada restaurats es transformen en bancs de 5 metres d'alcària, bermes de 5 metres i talús individual de 22 °C; el talús general del vessant posseeix una inclinació de 20 °C.  
El runar restaurat l'ha projectat el promotor amb una alçària d'uns 90 metres, bancs de 20 metres d'alçària i bermes de 20 metres d'ample; el pendent del talús general d'aquest és de 20 °C. Aquest disseny és objecte d'una modificació, que es comenta en l'apartat consideracions ambientals.  
La maquinària emprada en l'arrancada de les arenes i argiles està composta per dues retroexcavadores. Las calcàries s'extrauen mitjançant perforació i voladura.  
La resta de la maquinària emprada està constituïda per dues carregadores frontals, bolquets (transport intern) i diversos camions tipus banyera (transport a clients).  
Restauració  
L'extracció i restauració de la pedrera s'ha planificat en tres fases.  
  
- Fase primera  
Durant la fase primera s'inicia l'extracció en la zona més elevada (cota 710 m), el vessant s'explora en sentit descendent. Es forma un front d'explotació de 90 metres d'alçària, constituït per bancs de 10 metres d'alçària, bermes de 20 metres i talussos de la cara de banc inclinats 60 °C respecte de l'horitzontal.  
Els estèrils s'acumulen en el runar existent a l'est, el qual es construeix amb bancs de 20 metres d'alçària, bermes de 5 metres d'amplària i talussos inclinats 22 °C respecte de l'horitzontal. La seua cota màxima aconsegueix els 670 m.s.n.m.  
En concloure aquesta fase s'haurà creat una plataforma als 620 m.s.n.m, que s'inclina l'1 % cap a l'exterior.  
- Fase segona  
Mentre l'explotació avança cap a l'oest, el buit de la plataforma central s'emplena amb estèrils disposats en tongades.  
- Fase tercera  
La plataforma intermèdia s'ompli fins als 635 m.s.n.m. i a l'oest es forma una plataforma a la cota final de 620 m.s.n.m.  
Els talussos s'hidrosembren. Les bermes i plataformes se sembren amb les mateixes espècies: Lolium perenne L., Medicago sativa, Melilotus officinales, Trifolium pratense L. i Poa annua. Després es planten espècies arbòries i arbustives en totes les superfícies, les quals han sigut seleccionades en funció de l'orientació al sol.  
En les bermes es planten dues línies a portell, en els talussos es construeixen banquetes i en cadascuna es planten de 2 a 3 unitats. L'espai entre les unitats arbrades es cobreix amb unitats de matoll.  
L'aigua consumida es destina al reg de les espècies vegetals implantades i al reg de pistes i accessos per a previndre les emissions atmosfèriques de partícules.  
  
Tramitació administrativa  
Inici de l'expedient  
Amb data 13 d'abril de 2011, el llavors denominat Servei Territorial d'Indústria i Innovació de València va sol·licitar l'avaluació d'impacte ambiental del projecte i va remetre la documentació següent: estudi d'impacte ambiental imprés i en CD (memòria, annexos, pressupost i plànols), el document de síntesi imprés, l'estudi d'integració paisatgística, una còpia del certificat de compatibilitat urbanística i el certificat de la compatibilitat urbanística de l'actuació.  
Tràmit d'informació pública  
El Servei Territorial d'Economia, Indústria i Comerç va sotmetre l'expedient a informació pública i el va anunciar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 5902, del 27 de novembre de 2008. Certifica que durant el termini de 30 dies hàbils no es van presentar al·legacions.  
  
Informes sectorials  
Informes de l'Ajuntament de Domeño (14 d'octubre de 2008 i 07.05.2013).  
L'Ajuntament de Domeño indica que el planejament urbanístic municipal vigent al seu municipi són les normes subsidiàries, que van ser aprovades el 27 de setembre de 1994.  
Explica que els terrenys on s'emplaça l'actuació estan localitzats en diverses parcel·les del polígon 12 i uns altres de rústica i, en part, pertanyents a la forest d'utilitat pública núm. V052, «La Sierra», propietat d'aquest ajuntament.  
Aquesta zona es troba lliure de construccions i instal·lacions, la qual es pot definir com a terreny natural, en la zona no afectada anteriorment per l'explotació minera.  
Indica que el sòl està classificat com a no urbanitzable, sense qualificació d'especial protecció, amb les proteccions que establisca la Llei de forests vigent, per la seua inclusió en la FUP núm. V052 «La Sierra» (article 4.3.1 i següents de les normes subsidiàries). A més, afig que en compliment del Decret 82/2005, de 22 d'abril, del Consell de la Generalitat, d'ordenació ambiental d'explotacions mineres en espais forestals de la Comunitat Valenciana, el promotor haurà de sol·licitar de la conselleria competent en matèria de medi ambient, l'ocupació temporal dels terrenys, segons el procediment descrit en la secció 3a, i amb la documentació i autoritzacions preceptives.  
  
Vista la classificació dels terrenys com a sòl no urbanitzable comú, juntament amb la documentació preceptiva per a la tramitació de la llicència ambiental, el promotor haurà d'aportar l'exigida per a tramitar la declaració d'interés comunitari.  
Resumeix finalment: «En conseqüència, l'activitat projectada és compatible amb la normativa i el planejament urbanístic municipal».  
Referent a la franja de terreny que estableix l'article 451 del Decret 67/2006, de 12 de maig, del Consell, pel qual s'aprova l'ROGTU, l'Ajuntament de Domeño indica:  
«[...] que no hi ha sòl classificat diferentment al de no urbanitzable comú. És possible l'edificació d'habitatges aïllats, sempre que es complisquen les condicions establides en la Llei 10/2004, de 9 de desembre, de la Generalitat, del sòl no urbanitzable, i complisquen requisits com ara parcel·la mínima de 10.000 m², no formar nucli de població, etc.  
  
En l'actualitat s'aprecien edificacions de les quals es desconeix la seua naturalesa i manera d'execució, no consten en el cadastre, s'han vist en foto aèria i no s'han pogut trobar antecedents en l'arxiu municipal sobre aquestes.  
No obstant això, la corporació municipal amb el seu millor criteri, resoldrà com considere més convenient».  
  
Informe del Servei d'Ordenació i Gestió Forestal (26.09.2012)  
  
El Servei d'Ordenació i Gestió Forestal inclou un resum sobre la tramitació de l'expedient, el marc legal, una descripció breu del pla de restauració integral, les superfícies de les forests d'utilitat pública i de sòl forestal afectats, la planificació i les característiques de l'explotació i restauració dels terrenys, i el fiançament.  
  
El servei informa favorablement el pla de restauració integral, des del punt de vista exclusivament forestal, per considerar la restauració adequada i compatible amb el resultat final previst i els objectius plantejats.  
  
Direcció General de Medi Natural, Servei de Vida Silvestre  
Resolució de data 8 de febrer de 2013  
La Resolució del 8 de febrer de 2013 tracta sobre la necessitat de valorar preliminarment les repercussions que podria tindre l'activitat extractiva sobre la Xarxa Natura 2000.  
En resum, la ZEPA Alt Túria - Serra del Negrete ha motivat la declaració de la Xarxa Natura 2000 en aquesta zona, és a dir:  
La ZEPA Alt Túria - Serra del Negrete és una àrea muntanyenca de directriu ibèrica caracteritzada per una abrupta topografia, coberta per formacions forestals entre les quals destaca una excel·lent representació de carrasques continentals. Destaquen igualment les formacions de pi negre i sabines, com també els boscos mixtos de roure valencià.  
Alberga poblacions nidificants de 18 espècies d'ocells inclosos en l'annex I de la directiva d'aus. La zona és d'especial rellevància per a la conservació de rapinyaires rupícoles. Nidifiquen també el falcó pelegrí, el duc, l'àguila serpera i l'àguila calçada.  
La Direcció General de Medi Natural es basa en els criteris tècnics i indicadors següents per a justificar la possibilitat que el projecte afecte apreciablement la integritat del lloc:  
1. Els hàbitats d'interés comunitari: 5210 Matoll arborescent amb Juniperus spp, 5330 Matolls termomediterranis i preestepari, 6220 Zones subestepàries de gramínies i anuals del Thero-Brachypodietea, 8210 Pendents rocosos calcícoles amb vegetació casmofítica i 9340 Bosc de Quercus ilex i Quercus rotundifolia.  
2. Que l'àmbit siga utilitzat per espècies protegides com Hieraaetus fasciatus, Circaetus gallicus, Bubo bubo, etc.  
3. L'activitat afecta diverses rambles. Si no es prenen les mesures adequades es podria perjudicar la qualitat de les aigües superficials.  
4. Segons la cartografia presentada, el projecte s'estén fora dels límits de les concessions.  
5. El perfil de la pedrera ha de quedar de manera que l'alçària dels bancs de restauració, l'amplària de les bermes i els talussos, permeten assegurar l'èxit de la restauració.  
6. Encara que és necessari utilitzar gramínies i lleguminoses, aquestes no han de limitar l'establiment de les autòctones, que ha de ser també l'objectiu de la revegetació.  
La resolució conclou el següent:  
«En conseqüència, d'acord amb el que s'estableix en els articles 6 i 7 del Decret 60/2012, de 5 d'abril, pel qual es regula el règim especial d'avaluació i aprovació, autorització o conformitat de plans, programes o projectes que puguen afectar la Xarxa Natura 2000, ha de ser sotmés a una avaluació detallada de repercussions sobre aquesta xarxa.  
  
Aquesta avaluació serà substanciada, tal com indiquen els articles 9 i 10 del Decret 60/2012, de 5 d'abril, a través d'una declaració de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000, per a la tramitació de la qual haurà d'aportar-se un estudi d'afeccions, el contingut i abast de les quals s'especifica en el document annex a aquest informe».  
La resolució inclou, a més, els continguts recomanables de l'estudi d'afeccions sobre la Xarxa Natura 2000.  
  
Resolució de data 31 de juliol de 2013  
Aquesta resolució es basa en l'estudi d'afeccions, que s'ha realitzat per a determinar si el projecte tindrà o no repercussions sobre la integritat de l'espai de la Xarxa Natura 2000.  
La Direcció General de Medi Natural considera adequat l'estudi d'afeccions remés pel promotor. L'estudi proposa les mesures necessàries per a no afectar hàbitats d'interés comunitari i prioritari, els hàbitats d'espècies i les espècies que han motivat la designació de les zones com a LIC i ZEPA; a més, té en compte les consideracions contingudes en la resolució anterior, té un apartat específic dedicat a la repercussió del pla sobre la Xarxa Natura 2000.  
  
Justifica mitjançant indicadors i criteris tècnics perquè el projecte no tindrà efectes sobre la integritat del lloc:  
- No és probable que l'explotació supose una afecció a les espècies i hàbitats esmentats en la valoració preliminar.  
- En la relació d'hàbitats protegits inclosos en l'annex IV del Decret 70/2009, no figuren les microreserves de flora o les reserves de fauna.  
  
- Es considera que en realitzar la restauració progressiva i simultània amb l'explotació dels recursos i l'aplicació del pla de restauració integral, el projecte no tindrà efectes apreciables sobre els elements que van motivar la seua declaració com a espai Xarxa Natura 2000.  
Per tot això, la Direcció General de Medi Natural, d'acord amb el que s'estableix en el Decret 60/2012, de 5 d'abril, del Consell, pel qual regula el règim especial d'avaluació i d'aprovació, autorització o conformitat de plans, programes i projectes que puguen afectar la Xarxa Natura 2000, a proposta del Servei de Vida Silvestre, resol:  
  
  
Primer  
Que el projecte analitzat no tindrà repercussions sobre la integritat de l'espai de l a Xarxa Natura 2000, sempre que en el seu desenvolupament i execució se seguisquen les determinacions establides en l'estudi d'afeccions analitzat, i que es garantisca el compliment de les mesures preventives/correctores esmentades en el pla de restauració integral i el compliment de les consideracions següents:  
1. Que les plantes i llavors emprades per a la restauració dels terrenys forestals s'han d'adaptar a la normativa vigent i en concret al Decret 15/2006, de 20 de gener, del Consell, sobre producció, comercialització i utilització dels materials forestals de reproducció, que obliga a garantir la procedència de les plantes i llavors a utilitzar i les seues característiques, i l'Ordre del 10 de gener de 2007, de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual es publica el catàleg de materials base de la Comunitat Valenciana de diverses espècies, per a la producció de material forestal de reproducció identificat i qualificat.  
  
2. Que la selecció d'espècies per a plantació i sembra també haurà d'ajustar-se al que s'estableix en l'article 21 del Decret 70/2009 i al Decret 213/2009 (annex I modificat en el Decret 14/2013) d'àmbit autonòmic, i el Reial decret 1628/2011, d'àmbit estatal, relatius a la introducció d'espècies.  
  
Segon  
Si es respecten les condicions indicades en l'apartat anterior, el projecte podrà, tal com estableix l'article 10.3 del Decret 60/2012, de 5 d'abril, ser aprovat, autoritzat o consentit per l'òrgan promotor o substantiu, sense necessitat d'acudir al règim excepcional previst en els articles 12 a 16, sense perjudici de l'obligació del promotor d'obtindre totes les concessions, autoritzacions i llicències o de remetre les declaracions responsables o comunicacions prèvies que siguen necessàries en compliment de la legislació vigent.  
  
Tercer  
Aquesta resolució s'ha de notificar al promotor, a l'òrgan substantiu i a l'òrgan ambiental.  
  
Quart  
Contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos les parts interessades consideren pertinents.  
  
Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer (10.09.2012)  
La Confederació Hidrogràfica del Xúquer indica que a l'entorn de l'actuació i al nord d'aquesta se situen els llits denominats Rambla de la Salceda i Rambla del Villar; al sud se situa el Barranco de los Arenales. L'actuació ocupa la zona de policia de la Rambla del Villar, i respecta la zona de servitud per a ús públic.  
Recorda els articles 2 i 6 del text refós de la Llei d'aigües i l'article 7 del Reglament del domini públic hidràulic (Reial decret 849/1986).  
  
Indica que està prohibit, amb caràcter general, l'abocament directe o indirecte d'aigües i productes residuals susceptibles de contaminar les aigües continentals o qualsevol altre element del domini públic hidràulic, llevat que es dispose de l'autorització administrativa prèvia de l'administració hidràulica competent, excepte els abocaments realitzats en qualsevol punt de la xarxa de clavegueram o col·lectors gestionats per les administracions autonòmiques o locals, o per entitats dependents d'aquestes (Reial Decret llei 4/2007, pel qual es modifica el text refós de la Llei d'aigües).  
Manifesta que la pedrera haurà d'adoptar les mesures necessàries per a garantir la correcta recollida de les aigües d'escolament i ha de disposar dels dispositius necessaris com ara basses de decantació per a impedir l'eixida d'aigües pluvials contaminades. També es limitaran els pendents dels talussos i l'alçària entre bermes, i d'aquesta manera afavorir la infiltració de l'aigua i reduir la seua velocitat per a disminuir la pèrdua de sòl.  
Indica que la zona on se situa l'actuació no presenta risc d'inundació, ni incideix en el règim de corrents.  
Recorda que, d'acord amb el que es disposa en l'article 9 del reglament del domini públic hidràulic (Reial decret 849/1986), en la zona de flux preferent dels llits no poden autoritzar-se activitats vulnerables davant de les avingudes, ni activitats que suposen una reducció significativa de la capacitat de desguàs de la zona de flux preferent esmentada.  
  
La tramitació d'aquest expedient es realitza a fi d'ampliar una activitat ja existent, i l'origen de l'aigua amb la qual es pretén satisfer l'increment de demanda previst per l'actuació és mitjançant el subministrament amb camions cisterna i se suposa que el subministrament es realitzarà des d'un origen emparat per un dret a l'ús privatiu de les aigües ja que, en cas contrari, es produiria una infracció administrativa amb la consegüent obertura d'expedient sancionador al subministrador.  
  
Per tot el que s'ha exposat, la Confederació Hidrogràfica del Xúquer emet informe favorable a l'actuació.  
  
Informe de la Direcció General de Patrimoni Artístic (24.03.2003)  
  
Aquest informe de la Direcció General de Patrimoni Artístic correspon exclusivament a la concessió derivada del permís d'investigació núm. 2871, Maribel. Respon a una consulta formulada per l'antiga Direcció General de Planificació i Gestió del Medi, de la Conselleria de Medi Ambient, a la qual se li va adjuntar el projecte d'explotació i el pla de restauració.  
Indica que la prospecció no ha localitzat restes arqueològiques ni de cultura material antiga en la zona d'explotació, per la qual cosa no hi ha impediment des del punt de vista del patrimoni arqueològic per a desenvolupar aquesta explotació. No obstant això, s'haurà de tindre en compte que dins de les quadrícules mineres es localitza el jaciment arqueològic El Colachán, i aquesta autorització es refereix únicament a la zona d'explotació prevista i recollida en l'informe arqueològic i en la zona delimitada en els plans remesos per la Conselleria de Medi Ambient.  
Manifesta que li van adjuntar una nova fitxa de l'inventari del jaciment arqueològic El Colachán. Amb la documentació presentada es pot considerar conclòs l'expedient, tant des del punt de vista arqueològic com mediambiental.  
Fa el recordatori que qualsevol troballa d'índole arqueològica o paleontològica haurà de ser comunicada immediatament a aquesta Administració tutelar i que l'incompliment d'aquesta obligació pot ser objecte de sanció.  
Per tot això, la Direcció General de Patrimoni Artístic emet informe favorable al projecte mencionat, sempre que no supere el límit d'explotació presentat i recollit en l'informe arqueològic i en la zona delimitada en els plans remesos per la Conselleria de Medi Ambient.  
  
  
Afeccions legals mediambientals  
Una part de l'àmbit de l'actuació se situa en les forests d'utilitat pública V052, La Sierra, i V053, La Umbría, on l'activitat projectada és compatible amb la normativa i el planejament urbanístic municipal, però és preceptiu sol·licitar l'ocupació, d'acord amb els articles 14 i 15 del Decret 82/2005, de 22 d'abril, del Consell de la Generalitat, d'ordenació ambiental d'explotacions mineres en espais forestals de la Comunitat Valenciana.  
El projecte se situa en la ZEPA Alt Túria i Serra del Negrete, però no afectarà la integritat de l'espai de la Xarxa Natura 2000 si es posen en pràctica les determinacions establides en l'estudi d'afeccions, si es compleixen les mesures preventives i correctores esmentades en el pla de restauració integral, i si es garanteix la procedència i les característiques de les plantes i llavors a utilitzar.  
Les forests d'utilitat pública V052, La Sierra, i V053, La Umbría van estar afectades per un incendi esdevingut l'any 2007. Tenint en compte que la zona extractiva incendiada pertany al municipi de Domeño, d'acord amb l'article 50 de la Llei 43/2003, de 21 de novembre, de forests, modificada per la Llei 10/2006, de 28 d'abril, la actuació pot dur-se a terme en els terrenys que van patir el sinistre, perquè les normes subsidiàries van ser aprovades amb anterioritat a l'incendi.  
Es desconeix si l'àmbit del projecte afectarà el patrimoni cultural valencià, ja que no coincideix amb el contorn informat per la Direcció General de Patrimoni Artístic amb data 24 de març de 2003, el qual es refereix exclusivament a la concessió derivada del permís d'investigació núm. 2871, Maribel.  
  
Consideracions ambientals  
Identificació i valoració dels impactes  
Quasi tots els impactes han sigut identificats i valorats adequadament en la documentació, però no s'ha previst el risc de contaminar les aigües superficials i les subterrànies en el cas d'un trencament accidental del depòsit de gasoil.  
  
Establiment de mesures correctores/protectores  
Les mesures correctores que proposa la documentació són -en general- adequades, però no estan completes, per la qual cosa s'estableixen mesures complementàries a través del condicionat d'aquesta declaració.  
  
- Emissions atmosfèriques de partícules.  
Durant la visita al lloc es va poder comprovar que les pistes i accessos estaven molt polsosos i els camions formaven núvols de pols al seu pas. Els vents erosionaven el runar i arrossegaven partícules a l'atmosfera en gran quantitat, fins i tot dificultaven la visió.  
També es va observar que els apilaments estan dispersos i situats en zones elevades, aquesta circumstància facilita la proliferació de les emissions.  
No s'han vist mesures correctores en funcionament. A més, la documentació no indica la manera de controlar les emissions atmosfèriques de partícules, aspecte que requereix mitjans materials i aplicar-los permanentment, perquè les emissions no sobrepassen els límits que marca la normativa vigent.  
- Durada dels impactes durant la fase 1.  
La documentació indica que l'avanç de les labors extractives estan previstes en sentit descendent, la qual cosa és necessari per a poder restaurar els terrenys. No obstant això, en la visita realitzada el dia 6 de febrer de 2013 es va observar que la pedrera s'explota en sentit ascendent, mitjançant quatre bancs situats en la base del turó que avancen cap a l'oest.  
Una vegada autoritzada l'explotació serà el moment de reorientar els treballs, de manera que s'explote selectivament en les zones més altes del turó, fins a aconseguir el grau de desenvolupament previst en la fase 1 del PRI. Aquest ordenament de les labors corregirà la durada excessiva de l'impacte visual i paisatgístic existents i haurà de registrar-se en els successius plans de treballs.  
- Afecció al Patrimoni Cultural Valencià  
L'àmbit del projecte no és el mateix que ha informat amb data 24 de març de 2003 l'antiga Direcció General de Patrimoni Artístic, el qual fa referència exclusivament a la concessió derivada del permís d'investigació núm. 2871, Maribel.  
El promotor haurà de sol·licitar a la Direcció General de Cultura l'informe preceptiu per a saber si l'actuació podria afectar béns del patrimoni cultural valencià. Per aquest motiu, es condiciona el sentit d'aquesta declaració al caràcter favorable o desfavorable de l'informe final.  
- El runar restaurat  
Es projecta un runar d'uns 90 metres d'alçària amb bancs de 20 metres d'alçària, bermes de 8 metres i talús general inclinat 22 °C respecte a l'horitzontal.  
L- alçària de banc de 20 metres perjudica la infiltració i afavoreix la capacitat erosiva de l'escolament, que podria eliminar el sòl. A més, es pretén que els treballs de restauració fructifiquen amb òptims resultats, perquè els terrenys adquirisquen no solament els valors ambientals que posseïen sinó que, en la mesura que siga possible i sense invertir més del pressupostat, fins i tot els milloren.  
Per aquest motiu, s'ha de limitar l'alçària dels bancs a 5 metres, de manera que per a l'ample de berma triat (mínim 3 metres) i la inclinació de cada talús individual (ha de ser menor o igual a 30 °C respecte a l'horitzontal), el factor d'estabilitat davant del lliscament obtingut siga 1,5 o major.  
El runar restaurat presenta una forma superior plana, que contrasta amb les formes dels pujols que hi ha en els voltants, trenca l'estructura del paisatge. El runar genera impactes visuals i paisatgístics que poden corregir-se, només cal modelar amb estèrils un àpex arredonit.  
  
- Prescripcions de la Direcció General de Medi Natural (DGMN)  
  
D'acord amb la resolució emesa per la DGMN amb data 31 de juliol de 2013, Kaosa, SA, haurà de seguir les determinacions següents, que s'inclouen en l'apartat segon d'aquesta declaració:  
- Les establides en l'estudi d'afeccions a la Xarxa Natura 2000.  
- Complir les mesures preventives i correctores contingudes en el PRI.  
- Emprar plantes i llavors que s'adapten a la normativa vigent per a garantir la seua procedència, característiques, identificació i qualitat.  
- Risc de contaminació de l'aigua per gasoil.  
El depòsit de gasoil existent és de doble paret i se situa en les proximitats del taller, sobre una plataforma de formigó inclinada lleugerament cap al sud, al voltant de la qual s'ha instal·lat una fila de blocs de formigó d'uns 19 cm d'alçària i una tanca metàl·lica damunt. Els blocs no estan revestits de ciment. La tanca metàl·lica té una porta metàl·lica d'accés, en el llindar de la qual no hi ha blocs.  
El depòsit de gasoil se situa al costat d'un accés en corba pronunciada i de fort pendent. En el cas que un vehicle se n'isca del camí i xoque contra el depòsit i el trenque, l'abocament de gasoil contaminaria el sòl i discorreria cap al llit pròxim. Aquests efectes es poden previndre si es tanca al trànsit aquest accés (hi ha diversos accessos pròxims i segurs) o es dicta una disposició que tinga la mateixa finalitat preventiva.  
  
  
Programa de vigilància ambiental  
Les mesures que inclou el programa de vigilància ambiental són les següents:  
1. Si durant els treballs es descobreixen béns del patrimoni nacional, es comunicarà immediatament d'això a la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport.  
2. En un termini màxim de 3 mesos, comptadors a partir de l'inici de l'activitat, una entitat col·laboradora de l'Administració s'ha d'encarregar de mesurar les emissions sonores i de partícules a l'atmosfera i elaborarà un informe.  
3. En el cas d'identificar endemismes o microreserves vegetals per primera vegada en l'àrea d'extracció, s'han de paralitzar les obres i s'informarà d'això a aquesta conselleria, perquè ordene les mesures que calga.  
4. S'ha de fer un seguiment de les mesures protectores i correctores en relació amb l'afecció a les aigües superficials i les subterrànies.  
5. Indica de manera genèrica que es controlaran els residus generats, perquè siguen gestionats adequadament. No explica els detalls de com es duran a terme.  
6. S'ha de verificar el compliment del calendari de restauració.  
7. S'ha de controlar la grossària i la qualitat de la terra vegetal emprada.  
8. S'ha de controlar la qualitat de les espècies vegetals emprades en la restauració i la qualitat de la plantació.  
L'estudi d'impacte ambiental indica (pàgina 121) que la durada màxima del pla de vigilància ambiental és de 19 anys. Tenint en compte que l'explotació dura 17 anys i la restauració es completa dos anys més tard, és necessari prolongar el període de vigilància ambiental dos anys més com a mínim (fins a l'any 21), per a garantir la qualitat de la restauració realitzada.  
  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix, segons el que es preveu en l'annex I, grup 3.c.1 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989 de la Generalitat Valenciana, de 3 de març, d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, un dels supòsits fàctics en els quals és preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, abans de la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 1 del decret esmentat.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.  
3. L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique la Llei 2/1989 d'impacte ambiental.  
4. L'article 15 del Decret 85/2013, de 28 de juny, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, atribueix a la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial la competència en matèria d'avaluació ambiental estratègica i de projectes, ordenació del territori i del litoral, urbanisme, coordinació territorial i inspecció d'urbanisme, ordenació, planificació i actuacions territorials estratègiques.  
  
Per tant, en vista de tot l'anterior i en fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent declaració d'impacte ambiental  
  
  
Primer  
Estimar acceptables, als sols efectes ambientals i sense perjudici d'altres autoritzacions administratives que li siguen preceptives, el projecte d'explotació i el pla de restauració integral, de la zona extractiva pertanyent a les concessions mineres Maribel núm. 2871, Sanchís núm. 1192 i Carlos núm. 2459, el contorn de les quals es defineix en aquest document mitjançant les coordenades UTM dels seus vèrtexs, sempre que el projecte es desenvolupe segons la documentació tècnica presentada i les prescripcions que s'indiquen en l'apartat següent.  
  
Segon  
Aquesta declaració inclou els condicionants següents:  
1. Kaosa, SA, ha de presentar a l'autoritat administrativa substantiva l'informe final favorable de la Direcció General de Cultura de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport, sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural per a tot l'àmbit de l'actuació, segons el que estableix l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià. Si és desfavorable aquest informe, així s'haurà d'entendre aquesta declaració.  
  
2. A fi d'aconseguir la coordinació prevista entre els treballs d'extracció i restauració en cada fase del PRI, i també per a reduir la intensitat i duració de les emissions atmosfèriques de partícules, s'ha de restaurar com a mínim el 50 % de la superfície del runar en el termini d'un any, comptador a partir de la data de l'autorització de l'actuació. La superfície restant es restituirà gradualment, a mesura que avance l'extracció i segons el que es preveu en la fase 1.  
  
Una vegada autoritzada l'actuació, s'han de reorientar els treballs d'extracció i restauració perquè s'adapten al desenvolupament previst en la fase 1. Per a aconseguir-ho, el titular ha de prioritzar l'extracció en sentit descendent, partint des de la cota més alta del turó. La planificació d'aquests treballs s'ha d'incorporar en els successius plans de treball.  
  
3. Per les raons exposades en l'apartat de consideracions ambientals, el runar s'ha de redissenyar amb bancs de 5 metres d'alçària, bermes d'amplària igual o superior als 3 metres i amb un pendent de cada talús individual inferior als 30 ºC respecte a l'horitzontal. En qualsevol cas, el runar ha de ser estable a llarg termini (el factor de seguretat del runar davant del lliscament ha de ser igual o superior a 1,5).  
  
4. La culminació del runar és plana i extensa. A fi de dotar-la de cert grau de naturalitat, necessari per a corregir els impactes visual i paisatgístic, s'han de depositar en el cim estèrils i s'han de modelar, perquè culmine amb un àpex arredonit.  
5. Les plantes i les llavors emprades per a la restauració dels terrenys forestals s'han d'adaptar a la normativa següent: a) El Decret 15/2006, de 20 de gener, del Consell, sobre producció, comercialització i utilització dels materials forestals de reproducció, b) L'Ordre de 10 de gener de 2007, de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual es publica el catàleg de materials base de la Comunitat Valenciana de diverses espècies, per a la producció de material forestal de reproducció identificat i qualificat, c) L'article 21 del Decret 70/2009, d) El Decret 213/2009 (annex I, modificat en el Decret 14/2013) d'àmbit autonòmic i e) El Reial decret 1628/2011, d'àmbit estatal, relatius a la introducció d'espècies.  
6. Kaosa, SA, ha de seguir les determinacions establides en l'estudi d'afeccions que ha realitzat, perquè l'actuació no afecte la integritat de l'espai de la Xarxa Natura 2000.  
7. L'estudi d'impacte ambiental indica (pàgina 121) que la duració màxima del pla de vigilància ambiental és de 19 anys. Tenint en compte que l'explotació dura 17 anys i la restauració es completa dos anys més tard, cal prolongar el període de vigilància ambiental fins a l'any 21. A aquest efecte, el promotor ha d'informar l'òrgan substantiu de la data en què conclouen els treballs de restauració.  
  
8. Durant els períodes de precipitacions s'ha d'inspeccionar l'estat del drenatge en la zona est de la pedrera i els seus voltants, també s'ha de revisar la presència de regalls i lliscaments.  
Si per alguna circumstància no prevista s'erosionen els terrenys agrícoles pròxims o s'hi depositen sediments, el promotor haurà de retirar aquests sediments i realitzar les reparacions corresponents. La càrrega circulant de l'escolament s'haurà d'eliminar dins de l'àmbit de la pedrera, després d'això discorrerà amb la mínima energia fins al llit més pròxim.  
Si hi ha lliscaments al runar, s'hi hauran de buidar i reparar els danys ocasionats.  
9. Els apilaments s'han de situar en les zones menys elevades de la pedrera, on hi haja barreres -naturals o artificials- disposades a sobrevent dels vents dominants. Si cal, s'han de posar pantalles tallavents que servisquen de protecció, les quals podran ser artificials o files d'arbres perennifolis de bon port, disposats a portell.  
10. Segons el que disposa l'article 12 del Decret 82/2005, de 22 d'abril, del Consell de la Generalitat, d'ordenació ambiental d'explotacions mineres en espais forestals de la Comunitat Valenciana, el promotor ha de notificar a l'Àrea de Gestió de Recursos Forestals i Conservació Ambiental quan acabe cada fase de restauració, perquè aquesta realitze les comprovacions necessàries i elabore l'informe preceptiu sobre el grau de compliment del pla de restauració integral.  
11. Els camions que isquen de la pedrera han de circular amb la caixa coberta per una lona, fins i tot quan transiten en buit.  
12. Per a previndre un xoc accidental que puga trencar el depòsit de gasoil i abocar-ne el contingut, s'ha de clausurar l'accés pròxim a aquest depòsit o dictar una disposició equivalent amb el mateix efecte preventiu.  
13. Els envasos que contenen residus tòxics i perillosos s'han d'emmagatzemar sota coberta en un lloc tancat, ventilat i proveït de solera impermeable. Els envasos de residus perillosos líquids s'han de col·locar sobre cubetes de seguretat.  
Les cubetes han de ser individuals per a cada tipus de residu, perquè en cas de mescla accidental no n'augmente la perillositat o es dificulte la seua gestió. La capacitat de la cubeta serà del 10 % del volum total emmagatzemat o de l'envàs de major grandària dels presents, i s'ha d'adoptar sempre la xifra major de les dues.  
Els residus perillosos s'han de lliurar a un gestor autoritzat en un termini inferior a 6 mesos.  
14. Durant l'activitat de la pedrera s'ha d'observar el que es disposa en el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals, a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal, o en els seus voltants.  
15. Les voladures s'han d'humitejar abans de la càrrega dels seus fragments.  
16. D'acord amb l'article 14.3 del Reial decret legislatiu 1/2008, d'11 de gener, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'avaluació d'impacte ambiental de projectes, el promotor ha de comunicar a l'òrgan ambiental, amb suficient antelació, la data de començament de l'execució d'aquest projecte.  
17. Les pistes i els accessos de la pedrera per les quals circulen els camions s'han de recobrir amb tot-u compactat i mantindre'ls nets. S'han de construir cunetes i netejar-les periòdicament.  
  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no es pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret es consideren pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que es disposa en l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
  
València, 9 de desembre de 2013.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.»  
  
València, 18 d'abril de 2019.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.