Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 7565, del 07-07-2015 (2015/5992)

RESOLUCIÓ de 22 de maig de 2015, del director general de Justícia, per la qual es resol inscriure la modificació dels Estatuts del Col·legi Oficial de Treball Social de Castelló.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   7565

Data del DOGV
:   07-07-2015

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2015/5992


Data del document
:   22-05-2015

Organisme emissor
:   Conselleria de Governació i Justícia

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria de Governació i Justícia

RESOLUCIÓ de 22 de maig de 2015, del director general de Justícia, per la qual es resol inscriure la modificació dels Estatuts del Col·legi Oficial de Treball Social de Castelló. [2015/5992]  
Vist l'expedient de modificació estatutària, instruït a instàncies del Col·legi Oficial de Treball Social de Castelló, inscrit amb el número 69 de la secció primera del Registre de Col·legis Professionals i de Consells Valencians de Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana, en el qual se sol·licita la inscripció de la modificació dels estatuts en el mencionat registre, atenent els següents  
  
Fets  
Primer. La presidenta de la corporació esmentada va presentar, en data 1 d'agost de 2013, un escrit que instava la inscripció en el Registre de Col·legis Professionals i de Consells Valencians de Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana de la modificació dels seus estatuts.  
  
Segon. El Servici d'Entitats Jurídiques de la Conselleria de Governació i Justícia va remetre un ofici al Col·legi, en data 22 de novembre de 2013, a fi que esmenara la seua petició d'1 d'agost de 2013, en comprovar-se que la nova redacció estatutària aportada implicava un canvi en la denominació del col·legi.  
Tercer. Amb dates 12 de desembre de 2013 i 17 de març de 2014, el Col·legi va remetre un escrit on manifestava la seua voluntat de procedir al canvi de denominació.  
Quart. Els actuals estatuts del Col·legi Oficial de Diplomats en Treball Social i Assistents Socials de Castelló van ser aprovats mitjançant una Resolució de 28 de març de 2006, de la directora general de Justícia de la Conselleria de Justícia, Interior i Administracions Públiques (DOGV 5260, 17.05.2006).  
Quint. Per mitjà de Decret 175/2014, de 10 d'octubre, del Consell (DOCV 7379, 13.10.2014), es va aprovar el canvi de denominació del Col·legi Oficial de Diplomats en Treball Social i Assistents Socials de Castelló per la de Col·legi Oficial de Treball Social de Castelló.  
Sext. Amb data 14 de novembre de 2014, el Col·legi va remetre un escrit en el qual es manifestava que s'havia advertit un error en la redacció originàriament aportada dels estatuts i procedia a una rectificació.  
  
Sèptim. El Servici d'Entitats Jurídiques de la Conselleria de Governació i Justícia va remetre un ofici, en data 11 de desembre de 2014, al Col·legi, per mitjà del qual s'efectuaven observacions prèvies a què es practicara el control de legalitat dels estatuts, a fi que esmenara la seua petició d'1 d'agost de 2013, rectificada per mitjà d'un escrit de 14 de novembre de 2014.  
Octau. Amb data 19 de gener de 2015, el Col·legi va remetre un nou escrit, en contestació a l'ofici d'11 de desembre de 2014, per mitjà del qual s'efectuaven al·legacions a les observacions fetes pel Servici d'Entitats Jurídiques de la Conselleria de Governació i Justícia. Al dit escrit s'adjuntava el certificat, de 15 de gener de 2015, de la secretària, amb el vistiplau de la presidenta, de l'acord de l'Assemblea General del Col·legi Oficial de Treball Social de Castelló, de 14 de gener de 2015, pel qual s'aprovava la modificació dels estatuts del col·legi, seguint majoritàriament les indicacions del Servici d'Entitats Jurídiques de la Conselleria de Governació i Justícia, i s'adjuntava el text de la modificació estatutària, amb la seua redacció final.  
  
Nové. El text final de la modificació estatutària la inscripció del qual se sol·licita s'inclou com a annex a esta resolució, i es dóna ací per reproduït.  
  
Fonaments de dret  
Primer. La modificació estatutària respecta totes les determinacions exigides per l'article 10 de la Llei 6/1997, de 4 de desembre, de Consells i Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana.  
Segon. La modificació estatutària ha sigut aprovada amb els requisits i les formalitats previstos en l'article mencionat i en els mateixos estatuts del col·legi.  
Tercer. L'expedient ha sigut tramitat pel Servici d'Entitats Jurídiques, adscrit a la Direcció General de Justícia de la Conselleria de Governació i Justícia, competent perquè així ho disposa l'article 6.1 de la Llei 6/1997 esmentada, tenint en compte allò que s'ha previst en la disposició final del Decret 4/2002, de 8 de gener, en virtut de les atribucions que té conferides pel Decret 88/2014, de 13 de juny, del Consell, pel qual s'establix l'estructura orgànica bàsica de la Presidència i de les conselleries de la Generalitat, i en el Decret 118/2014, de 18 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Governació i Justícia.  
Vistos l'article 36 de la Constitució i l'article 49.1.22.a de l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana; la Llei 2/1974, de 13 de febrer, de Col·legis Professionals, amb les seues modificacions posteriors, en els seus preceptes bàsics; la Llei 6/1997, de 4 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Consells i Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana; el Decret 4/2002, de 8 de gener, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Reglament de desplegament d'esta última; i la resta de disposicions complementàries de pertinent aplicació, es dicta la següent resolució:  
  
Primer  
Inscriure la modificació dels Estatuts del Col·legi Oficial de Treball Social de Castelló en el Registre de Col·legis Professionals i de Consells Valencians Professionals de la Comunitat Valenciana.  
  
Segon  
Publicar esta resolució en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.  
  
Contra esta resolució, que posa fi a la via administrativa, es podrà interposar, potestativament, un recurs de reposició davant del mateix òrgan que ha dictat l'acte, en el termini d'un mes comptat des de l'endemà de la notificació, o bé, un recurs contenciós administratiu davant de la Sala Contenciosa Administrativa del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana en el termini de dos mesos comptats des de l'endemà de la seua notificació. Tot això, de conformitat amb el que establixen els articles 116 i 117 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, del Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú, i els articles 10, 14, i 46 de la Llei 29/1998, de 13 de juliol, reguladora de la jurisdicció contenciosa administrativa, sense perjuí que s'utilitze qualsevol altra via que es considere oportuna.  
  
  
València, 22 de maig de 2015.- El director general de Justícia: Julián Ángel González Sánchez.  
  
  
  
ESTATUTS DEL COL·LEGI OFICIAL   
DE TREBALL SOCIAL DE CASTELLÓ  
  
Preàmbul  
  
El treball social és la disciplina de què es deriva l'activitat professional del treballador i la treballadora social, que té per objecte la intervenció social davant de les necessitats socials per a promoure el canvi, la resolució dels problemes en les relacions humanes i l'enfortiment i la llibertat de la societat per a incrementar el benestar, per mitjà de la utilització de teories sobre el comportament humà i els sistemes socials i aplicant la metodologia específica en què s'integra el treball social amb persones, grups i comunitats. El treball social intervé en els punts en què les persones interactuen amb el seu entorn.  
  
La nostra professió està lligada ineludiblement al context sociopolític de l'evolució de les polítiques socials, la construcció de la ciutadania, la defensa dels drets humans i la justícia social. (Definició del treball social, aprovada per l'Assemblea de la Federació Internacional de Treballadors Socials, Montreal, Canadà, juliol de 2000).  
  
El context social, econòmic, tecnològic i cultural en el qual s'inscriu el treball social presenta característiques noves que plantegen majors exigències als treballadors i treballadores socials, nous escenaris en la política social, noves formes d'exclusió i marginació social diferents de les ja existents, debats polítics sobre la integració i la capacitat de cohesió de la nostra societat. El context europeu i l'emergència d'un model pluralista d'estat de benestar generen una revisió del paper dels distints sectors i actors implicats en la provisió de servicis de benestar. L'avanç dels drets socials obliga a revisar els sistemes de protecció i finançament per a consolidar-se com a verdaders drets de ciutadania.  
  
L'espai del treball social, que no és un altre que el de l'acció social, i en esta línia els nostres principis ètics, ens obliguen a posicionar-nos a favor d'un model de societat més just des del punt de vista social, que defenga els drets fonamentals i que, a més, vetle per la qualitat de vida de tota la ciutadania i, en especial, de les persones que estiguen en situació de vulnerabilitat.  
La transcendència de la professió de treballador i treballadora social per a l'interés general i en l'àmbit de la tutela de drets socials fonamentals és indubtable i es manifesta en els múltiples àmbits de treball. Es tracta d'una professió especialment vinculada al servici públic i això amb independència que s'exercisca des d'este (per compte de l'Administració en qualitat d'empleats d'esta o en virtut de convenis o acords de col·laboració) o des del privat.  
La importància dels col·legis professionals radica en la competència d'ordenar l'activitat professional de les persones col·legiades, vetlant per l'ètica professional, com a entitats d'administració corporativa i de dret públic; per a això, s'ha d'articular l'aprovació i l'aplicació del nostre codi deontològic que, en definitiva, pretén garantir una bona praxi amb les institucions i la ciutadania. A més, s'ha de protegir els professionals quan fan front a les contingències possibles, exercir d'aparador de denúncia des de la representació corporativa i ser portaveus per a evidenciar aquelles situacions individuals o col·lectives d'insolvència del sistema de benestar. Ja que l'activitat del treballador i la treballadora social recau sobre la ciutadania, que és la destinatària directa dels seus servicis. Els col·legis professionals tindran una actitud de defensa dels drets humans, socials, civils i polítics des de la denúncia corporativa sobre la vulneració de qualsevol tipus de dret.  
  
L'evolució dels estudis universitaris i el pas inicial d'assistents socials al de diplomats i diplomades en Treball Social i actualment al de graduats i graduades en Treball Social ens fa replantejar la denominació de la nostra estructura col·legial per a incloure les tres titulacions.  
  
TÍTOL I  
Disposicions generals  
  
Article 1. Naturalesa jurídica  
El Col·legi Oficial de Treball Social de Castelló és una corporació de dret públic, emparada per la llei i reconeguda per l'Estat, amb personalitat jurídica pròpia i plena capacitat per al compliment dels seus fins.  
  
  
Article 2. Àmbit territorial  
1. L'àmbit territorial del col·legi és el de la província de Castelló.  
2. No obstant això, el Col·legi Oficial de Treball Social de Castelló podrà integrar-se, per fusió, en el corresponent col·legi d'àmbit autonòmic, si el dit col·legi arribara a constituir-se.  
3. La modificació de l'àmbit territorial per absorció requerirà l'aprovació per votació favorable en assemblea general extraordinària en cada un dels col·legis implicats.  
4. El domicili del col·legi està ubicat en el número 32, baixos, del carrer de l'Alcalde Tàrrega de Castelló de la Plana.  
  
Article 3. Composició  
El Col·legi Oficial de Treball Social de Castelló integra en el seu àmbit territorial els que posseïxen la titulació de diplomats universitaris i diplomades universitàries en Treball Social, assistents socials i graduats i graduades en Treball Social, i és obligatòria la incorporació al col·legi per a l'exercici de la professió en els termes que establisca la llei.  
  
Article 4. Normativa reguladora  
Este col·legi oficial es regirà per estos estatuts, pel Reglament de Règim Interior i pels acords presos pels seus òrgans de govern d'acord amb les competències respectives atribuïdes en les normes estatals i autonòmiques. Els acords, les decisions i les recomanacions dels col·legis observaran els límits de la Llei 15/2007, de 3 de juliol, de Defensa de la Competència.  
  
Article 5. Relacions amb l'Administració  
Este col·legi oficial es relacionarà directament amb l'Administració autònoma en el marc establit per la legislació corresponent.  
  
Article 6. Emblema oficial  
L'emblema professional serà el descrit en l'Orde de 25 d'octubre de 1966, BOE 276 i 277, de 18 i 19 de novembre de 1966.  
  
  
TÍTOL II  
Fins i funcions  
  
CAPÍTOL I  
Fins i funcions  
  
Article 7. Fins  
Són fins essencials del Col·legi Oficial de Treball Social de Castelló: l'ordenació de l'exercici de l'activitat professional; la representació institucional exclusiva de la professió en el seu àmbit territorial; l'observança dels principis jurídics, ètics i deontològics; la formació permanent de les persones col·legiades, així com la defensa dels interessos professionals d'estes. Correspon als col·legis professionals la protecció dels interessos dels consumidors i usuaris dels servicis de les persones col·legiades en l'àmbit de les seues competències.  
  
El col·legi fomentarà la promoció i el desenrotllament tècnic i científic de la professió, la solidaritat professional i el servici de la professió a la societat.  
  
Article 8. Funcions  
Per al compliment dels seus fins, el col·legi exercirà les funcions següents:  
1. Exercir la representació institucional que establisquen les lleis per al compliment dels seus fins.  
2. Totes les funcions que redunden en benefici de la protecció dels interessos de la ciutadania, els consumidors i les persones usuàries dels servicis dels col·legiats i de les col·legiades.  
3. Col·laborar amb l'Administració pública per mitjà de la realització d'estudis, emissió d'informes, elaboració d'estadístiques i altres activitats relacionades amb les seues funcions, que se'ls poden sol·licitar o que acorden formular per iniciativa pròpia. Així com estudiar els projectes de llei i les disposicions de qualsevol altre rang que es referisquen a les condicions de l'exercici de la professió, inclús titulació requerida, incompatibilitats i honoraris, i elevar, si és el cas, el corresponent informe a l'organisme que corresponga.  
4. Exercir la representació i defensa de la professió davant de l'Administració, les institucions, els tribunals, les entitats i els particulars, amb legitimació per a ser part en tots els que afecten els interessos professionals i exercitar el dret de petició d'acord amb la llei, sense perjuí del que disposa la legislació sobre col·legis professionals.  
5. Participar, en matèria de competència de la professió en els consells o òrgans consultius de l'Administració d'acord amb la normativa vigent en cada cas.  
6. Estar representat en els patronats universitaris.  
7. Participar en l'elaboració dels plans d'estudi i informar de les normes d'organització dels centres docents corresponents a la professió i mantindre contacte permanent amb estos, preparant la informació necessària per a facilitar l'accés a la vida professional dels nous i de les noves professionals.  
8. Facilitar als tribunals, d'acord amb les lleis, la relació de persones col·legiades que pogueren ser requerides per a intervindre com a pèrits en els assumptes judicials o designar-los per si mateix, segons siga procedent.  
9. Regular, organitzar i promoure activitats i servicis comuns d'interés per als col·legiats i les col·legiades, de caràcter professional, formatiu, cultural, assistencial i de previsió i altres d'anàlegs, proveint el sosteniment econòmic per mitjà de les mesures necessàries.  
10. Informar en els procediments judicials o administratius en què es discutisquen honoraris professionals.  
11. Encarregar-se del cobrament de les percepcions, remuneracions o honoraris professionals quan el col·legiat o la col·legiada ho sol·licite lliurement i expressament, en els casos en què el col·legi tinga creats els servicis adequats i en les condicions que es determinen.  
12. Adoptar les mesures conduents a evitar l'intrusisme professional.  
13. Organitzar cursos o altres activitats per a la formació professional dels col·legiats i les col·legiades.  
14. Complir i fer complir als col·legiats i les col·legiades les lleis generals i especials i els estatuts professionals i reglaments de règim interior, així com les normes i decisions adoptades pels òrgans col·legials en matèria de la seua competència.  
15. Mantindre regularment informats els col·legiats i les col·legiades de les activitats exercides, així com de qualsevol qüestió que poguera ser-los d'interés.  
16. Administrar l'economia col·legial, repartint equitativament les càrregues per mitjà de la fixació de quotes i aportacions, amb les facultats de recaptació i gestió necessàries.  
17. Organitzar i promoure la investigació científica en el terreny professional.  
18. Impulsar la publicació i difusió d'estudis i publicacions que tracten de temes o investigacions professionals.  
19. Totes les altres funcions que li atribuïxen les disposicions legals o redunden en benefici dels interessos professionals dels col·legiats i les col·legiades.  
20. Procurar l'harmonia i la col·laboració entre els col·legiats i les col·legiades, impedint la competència deslleial entre ells.  
21. Intervindre en els procediments d'arbitratge en aquells conflictes que per motius professionals se susciten entre col·legiats i col·legiades o en els que el col·legi siga designat per a administrar arbitratge; tot això, d'acord amb la normativa vigent.  
22. Visar els treballs professionals en el seu àmbit de competència quan ho sol·liciten els clients, incloses les administracions públiques quan actuen com a tals, per mitjà de petició expressa, o quan així ho establisca el Govern mitjançant un reial decret.  
L'objecte del visat és comprovar:  
a) La identitat i l'habilitació professional de la persona que faça el treball.  
b) La correcció i integritat formal de la documentació del treball professional d'acord amb la normativa aplicable al cas que es tracte. Quan el visat siga preceptiu, el cost serà raonable i no discriminatori.  
  
Els col·legis publicaran els preus aplicables. Els visats es podran tramitar per via telemàtica.  
23. Actuar en l'àmbit de la mediació, com a corporacions de dret públic per a la resolució de conflictes amb caràcter extrajudicial en els termes previstos per la legislació vigent per a la mediació en assumptes civils i mercantils.  
24. Emetre informes i dictàmens, de caràcter no vinculant, en procediments judicials o administratius en què se susciten qüestions relatives a competències professionals.  
25. Evacuar l'informe preceptiu sobre els projectes de normes del Consell que afecten la professió.  
26. Donar suport a la persona col·legiada en les activitats que esta emprenga per a promoure l'acció associada d'individus, grups i comunitats afectats per una problemàtica social a fi d'aconseguir-ne la participació activa per a transformar la seua situació.  
27. Ordenar l'activitat professional dels col·legiats i les col·legiades en l'àmbit de les seues competències, vetlant per l'ètica i la dignitat professional i pel respecte degut als drets dels particulars, i exercir la facultat disciplinària en l'orde professional i col·legial.  
28. Atendre les sol·licituds d'informació sobre els col·legiats i les col·legiades i sobre les sancions fermes imposades a estos, així com les peticions d'inspecció o investigació que els formule qualsevol autoritat competent d'un estat membre de la Unió Europea en els termes que preveu la Llei 17/2009, de 23 de novembre, sobre el lliure accés a les activitats de servicis i el seu exercici, en particular, pel que fa al fet que les sol·licituds d'informació i de realització de controls, inspeccions, i investigacions estiguen degudament motivades i que la informació obtinguda s'utilitze únicament per a la finalitat per a la qual es va sol·licitar.  
29. Portar els registres de societats professionals en els termes que preveu la Llei 2/2007, de 15 de març, de Societats Professionals.  
  
30. Elaborar els codis deontològics de la professió en l'àmbit de les seues competències respectives de conformitat amb les lleis.  
  
CAPÍTOL II  
Principis de gestió del Col·legi Oficial   
de Treball Social de Castelló  
  
Article 9. Finestreta única  
1. L'organització col·legial dels treballadors i les treballadores socials disposarà d'una pàgina web perquè, a través de la finestreta única prevista en la Llei 17/2009, de 23 de novembre, per al lliure accés a les activitats de servici i el seu exercici, els i les professionals puguen fer els tràmits necessaris per a la col·legiació, el seu exercici i la seua baixa en el col·legi, a través d'un únic punt, per via electrònica i a distància.  
A través de la finestreta esmentada, els i les professionals podran:  
a) Obtindre els formularis necessaris i la informació suficient per a l'accés a l'activitat professional i el seu exercici.  
b) Presentar la documentació i les sol·licituds necessàries, incloent-hi les que s'exigisquen per a la col·legiació.  
c) Conéixer l'estat de tramitació dels procediments en què s'acredite la qualitat de la persona interessada i rebre notificacions referides als actes de tràmit preceptius i la seua resolució.  
Els expedients disciplinaris podran notificar-se a través de la finestreta única només quan no fóra possible per altres mitjans i sense perjuí de documentar les actuacions de manera fefaent.  
d) L'organització col·legial, a través de la seua pàgina web, podrà convocar els col·legiats i les col·legiades a les juntes generals ordinàries i extraordinàries i comunicar-los l'activitat, tant pública com privada, feta pel col·legi professional.  
2. A través de la finestreta única, a fi de garantir els drets dels consumidors i les persones usuàries, l'organització col·legial oferirà de manera gratuïta la informació següent:  
a) Accés al registre de persones col·legiades actualitzat, incloent-hi, almenys les dades següents: nom i cognoms dels professionals col·legiats, número de col·legiació, títols oficials que tinguen, domicili professional i situació d'habilitació professional.  
b) Accés al Registre de Societats Professionals amb els continguts previstos per l'article 8 de la Llei 2/2007, de 15 de març, de Societats Professionals.  
c) Informació sobre les vies de reclamació i els recursos que podran interposar-se en cas de conflicte entre un consumidor o usuari i una persona col·legiada o el col·legi professional.  
d) Informació sobre les dades de les associacions de consumidors i usuaris a què les persones destinatàries dels servicis professionals poden dirigir-se per a obtindre assistència.  
e) Informació sobre el contingut dels codis deontològics professionals.  
  
Article 10. Servici d'atenció a les col·legiades i als col·legiats  
El col·legi professional haurà d'atendre les queixes i reclamacions presentades pels col·legiats i les col·legiades. Cada col·legi haurà de determinar els procediments que s'ha de seguir en estos casos per mitjà de l'aprovació de reglaments interns a què donarà la deguda publicitat.  
  
Article 11. Servici d'atenció a la ciutadania  
1. El col·legi professional disposarà d'un servici d'atenció a les persones consumidores o usuàries que tramitarà i resoldrà les queixes i reclamacions referides a l'activitat professional dels col·legiats i les col·legiades que formulen les persones consumidores i usuàries que contracten servicis professionals o les associacions i organitzacions de persones consumidores i usuàries en la seua representació o defensa dels seus interessos.  
2. El col·legi professional, a través d'este servici d'atenció a les persones consumidores o usuàries, resoldrà sobre la queixa o reclamació segons siga procedent: informant sobre el sistema extrajudicial de resolució de conflictes, remetent l'expedient als òrgans col·legials competents per a instruir expedient informatiu o disciplinari, arxivant o adoptant qualsevol altra decisió d'acord amb dret.  
3. La regulació d'este servici d'atenció a les persones consumidores o usuàries haurà de preveure la presentació de queixes i reclamacions per via electrònica i a distància.  
  
Article 12. Memòria anual  
1. Les organitzacions col·legials estan subjectes al principi de transparència en la seua gestió. Cada una estarà obligada a elaborar una memòria anual que contindrà la informació següent:  
a) Informe anual de gestió econòmica, incloent-hi els gastos de personal desglossats i especificant-hi les retribucions, si n'hi haguera, de les persones que componen la Junta de Govern pel que fa al seu càrrec.  
b) Import de les quotes percebudes desglossades per conceptes i pel tipus dels servicis prestats, així com els criteris per al seu càlcul i aplicació.  
c) Informació agregada i estadística relativa als procediments informatius i sancionadors en la seua fase d'instrucció o que siguen ferms, d'acord, en tot cas, amb la legislació en matèria de protecció de dades de caràcter personal.  
d) Informació agregada i estadística relativa a queixes i reclamacions presentades per les persones consumidores o usuàries o les seues organitzacions representatives, així com sobre la seua tramitació i els motius d'estimació o desestimació de la queixa o reclamació, amb respecte, en tot cas, a la normativa de protecció de dades de caràcter personal.  
e) Modificacions en el contingut dels codis deontològics.  
f) Normes sobre incompatibilitats i situacions de conflicte d'interessos en què estan les persones que componen les juntes de govern.  
  
g) Informació estadística sobre l'activitat del visat.  
2. La memòria anual haurà de fer-se pública a través de la pàgina web dins del primer semestre de cada any.  
3. El Consell General farà pública, junt amb la seua memòria, la informació estadística a què es referix l'apartat 1 d'este precepte, de manera agregada per al conjunt de l'organització col·legial.  
  
  
TÍTOL III  
De l'exercici de la professió i les persones col·legiades  
  
CAPÍTOL I  
De la professió de treball social  
  
Secció primera  
La professió de treball social  
  
Article 13. Concepte de la professió de treball social  
1. La professió de treball social és una professió que exercixen en règim de lliure i lleial competència per mitjà de l'aplicació de la ciència i tècnica del treball social les persones que estan en possessió del títol de diplomat o diplomada en Treball Social, assistent social o graduat o graduada en Treball Social.  
2. El treball social és la disciplina de què deriva l'activitat professional de treballador o treballadora social, que té per objecte la intervenció social davant de les necessitats socials per a promoure el canvi, la resolució dels problemes en les relacions humanes i l'enfortiment i la llibertat de la societat per a incrementar el benestar, per mitjà de la utilització de teories sobre el comportament humà i els sistemes socials i aplicant la metodologia específica en què s'integra el treball social de cas, grup i comunitat. El treball social intervé en els punts en què les persones interactuen amb el seu entorn. Els principis dels drets humans i la justícia social són fonamentals per al treball social.  
  
  
Secció segona  
Modalitats de l'exercici professional, publicitat i honoraris  
  
Article 14. Modalitats de l'exercici  
L'activitat professional podrà desenrotllar-se per compte propi o d'altri, sota les modalitats de contractació laboral o administrativa o l'estatut funcionarial. L'exercici professional en forma societària es regirà pel que preveuen les lleis; la normativa col·legial no podrà establir restriccions a l'exercici professional en forma societària. En tot cas, els requisits que obliguen a exercir de manera exclusiva una professió o que limiten l'exercici conjunt de dos o més professions seran només els que s'establisquen per llei.  
  
Article 15. Publicitat dels servicis  
El treballador i la treballadora social que exercisca la professió per compte propi podrà realitzar, per si mateix, o amb l'autorització prèvia seua, per altres, la publicitat dels seus servicis professionals, amb absolut respecte, en tot cas, a la dignitat de les persones, al secret professional i a La Llei de Defensa de la Competència.  
Els professionals del treball social que presten servicis en gabinets col·lectius o en empreses hauran de vetlar perquè la publicitat que les dites entitats efectuen sobre servicis directament o indirectament relacionats amb la seua professió obeïsquen a criteris de veracitat i objectivitat i complisquen la normativa deontològica en esta matèria.  
  
Article 16. Honoraris  
El treballador i la treballadora social que exercisca per compte propi la seua professió té dret a una compensació econòmica per part de les persones o entitats que requerisquen els seus servicis professionals, així com al reintegrament dels gastos que del dit exercici professional es deriven.  
La quantia dels honoraris serà lliurement convinguda entre la persona usuària i el professional o la professional amb respecte, en tot cas, a les normes deontològiques i de defensa de la competència.  
  
Secció tercera  
Facultats generals i específiques dels treballadors   
i les treballadores socials  
  
Article 17. Facultats generals  
1. Els treballadors i les treballadores socials estan facultats per a exercir les funcions que els atorga el seu saber teòric científic i, amb caràcter general, es dediquen al foment del benestar del ser humà i a potenciar la seua realització, a més de desenrotllar i aplicar la seua disciplina científica tant a les relacions humanes societals com als servicis socials destinats a satisfer les necessitats i aspiracions d'individus i grups nacionals i internacionals, tenint sempre en compte la promoció de la política social.  
2. Així mateix, són professionals amb funcions professionals que s'orienten a:  
a) Ajudar les persones a desenrotllar les capacitacions que els permeten resoldre problemes socials individuals i col·lectius.  
b) Promoure la facultat d'integració i desenrotllament individual de les persones.  
c) Promoure i actuar per a l'establiment de servicis i polítiques socials adequades o d'alternatives per als recursos socioeconòmics existents.  
d) Facilitar informació i connexions socials amb els organismes de recursos socioeconòmics.  
3. Als efectes anteriors, els treballadors i les treballadores socials estan facultats per a planificar, programar, projectar, calcular, aplicar, coordinar i avaluar els servicis i les polítiques socials destinats a persones, grups i comunitats, i actuar en múltiples sectors funcionals.  
Així mateix, podran exercir la professió en un ampli marc d'àmbits organitzatius, canalitzant recursos i prestacions a diversos sectors de la població, en els nivells microsocial, social intermedi i macrosocial, fent estudis referents a la planificació, programació i desenrotllament de les polítiques socials d'àmbit estatal, autonòmic i local, per mitjà de l'aplicació de les tècniques professionals corresponents.  
Igualment, podran efectuar estudis relatius a les polítiques socials, el seu comportament i l'avaluació de resultats en la seua aplicació.  
  
Article18. Facultats específiques  
1. Els treballadors i les treballadores socials estan facultats de manera concreta, exclusiva i específica per a la utilització i l'aplicació dels instruments propis del treball social proposats per al tractament, la formulació de pronòstics i la resolució tècnica dels problemes socials; aplicaran la metodologia específica en què s'integra el treball social de cas, grup i comunitat, i emetran i firmaran l'informe social pertinent, després de la verificació de la informació obtinguda.  
2. Així mateix, els treballadors i les treballadores socials estan facultats per a emetre els dictàmens professionals que els requerisquen i els encomanen clients o usuaris dels seus servicis, persones físiques o jurídiques, empreses o entitats públiques o privades i l'Administració pública en general; i en particular estan facultats per a comparéixer en qualitat de pèrits en els processos i les actuacions judicials de qualsevol índole i àmbit jurisdiccional on siga necessària la pràctica de la seua perícia d'acord amb les directrius tecnicocientífiques del treball social.  
  
  
Secció quarta  
Funcions professionals i àmbits d'actuació professional  
  
Article 19. Funcions professionals  
1. Les funcions a desenrotllar pels treballadors i les treballadores socials en l'exercici professional, tant per compte propi com d'altri, són les següents:  
a) Funció preventiva:  
Actuació precoç sobre les causes que generen problemàtiques individuals i col·lectives, derivades de les relacions humanes i de l'entorn social. Elaborar i executar projectes d'intervenció per a grups de població en situacions de risc social i de manca d'aplicació dels drets humans.  
  
b) Funció d'atenció directa:  
Respon a l'atenció d'individus o grups que presenten, o estan en risc de presentar, problemes d'índole social.  
El seu objecte serà potenciar el desenrotllament de les capacitats i facultats de les persones per a fer front per si mateixes a futurs problemes i integrar-se satisfactòriament en la vida social.  
c) Funció de planificació:  
És l'acció d'ordenar i conduir un pla d'acord amb uns objectius proposats, continguts en un programa determinat per mitjà d'un procés d'anàlisi de la realitat i del càlcul de les probables evolucions d'esta.  
  
Esta funció es pot desenrotllar a dos nivells:  
- Nivell microsocial: que comprén el disseny de tractaments, intervencions i projectes socials.  
- Nivell macrosocial: que comprén el disseny de programes i servicis socials.  
d) Funció docent:  
Impartir ensenyances teòriques i pràctiques de treball social i de servicis socials, tant en les mateixes escoles universitàries de treball social, com en altres àmbits acadèmics.  
Contribuir a la formació teoricopràctica pregrau i postgrau de l'alumnat de treball social i d'altres disciplines afins.  
Els treballadors i les treballadores socials són els professionals idonis per a impartir la docència en les matèries de treball social i servicis socials.  
e) Funció de promoció i inserció social:  
Es fa per mitjà d'actuacions encaminades a restablir, conservar i millorar les capacitats, la facultat d'autodeterminació i el funcionament individual o col·lectiu.  
Dissenyar i implementar les polítiques socials que afavorisquen la creació i el reajustament de servicis i recursos adequats a la cobertura de les necessitats socials.  
f) Funció de mediació:  
En la funció de mediació el treballador o la treballadora social actua com a catalitzador i possibilita la unió de les parts implicades en el conflicte a fi de fer possible amb la seua intervenció que siguen les mateixes persones interessades les que aconseguisquen la resolució del conflicte.  
g) Funció de supervisió:  
Procés dinàmic de capacitació per mitjà del qual, els treballadors i les treballadores socials responsables de l'execució d'una part del programa d'un servici reben individualment l'ajuda d'un professional del treball social amb la finalitat d'aprofitar de la millor manera possible els seus coneixements i les seues habilitats i perfeccionar les seues aptituds, de manera que executen les seues tasques professionals d'una manera més eficient i amb major satisfacció, tant per a ells mateixos com per al servici.  
h) Funció d'avaluació:  
Constatar els resultats obtinguts en les distintes actuacions, en relació amb els objectius proposats, tenint en compte tècniques, mitjans i temps emprats.  
Assegurar la dialèctica de la intervenció. Indicar errors i disfuncions en allò realitzat i permet proposar nous objectius i noves formes d'aconseguir-los. Afavorir les aportacions teòriques al treball social.  
  
i) Funció gerencial:  
Es desenrotlla quan el treballador o la treballadora social té responsabilitats en la planificació de centres, organització, direcció i control de programes socials i servicis socials.  
j) Funció d'investigació:  
Procés metodològic de descobrir, descriure, interpretar, explicar i valorar una realitat, a través d'un treball sistematitzat d'arreplega de dades, establiment d'hipòtesis i verificació d'estes, utilitzant per a això tècniques professionals i científiques a fi de contextualitzar una adequada intervenció i/o acció social planificada.  
k) Funció de coordinació:  
Determinar metodològicament les actuacions d'un grup de professionals, dins d'una mateixa organització o pertanyents a diferents organitzacions, a través de la concertació de mitjans, tècniques i recursos, a fi de determinar una línia d'intervenció social i objectius comuns amb relació a un grup poblacional, comunitat o cas concret.  
  
2. Les funcions reflectides en els apartats 1.a, b, c, e, f, g, h, i k d'este article podran desenrotllar-se de manera interrelacionada, d'acord amb la metodologia específica en què s'integra el treball social de cas, grup i comunitat.  
  
Secció quinta  
Instruments de la professió del treball social  
  
Article 20. Instruments propis  
Són instruments propis del treballador social en l'exercici de la seua professió, els següents:  
1. Història social. És el document en què es registren exhaustivament les dades personals, familiars, sanitàries, de vivenda, econòmiques, laborals, educatives i qualsevol altres significatives de la situació sociofamiliar d'una persona usuària, la demanda, el diagnòstic i subsegüent intervenció, i l'evolució de tal situació.  
2. Informe social. L'informe social és el dictamen tècnic que servix d'instrument documental que elabora i firma amb el seu número de col·legiat o amb caràcter exclusiu. El contingut es deriva de l'estudi, a través de l'observació i l'entrevista, on queden reflectides, en síntesi, la situació objecte, la valoració, un dictamen tècnic i una proposta d'intervenció professional.  
3. Fitxa social. És el suport documental del treball social en què es registra la informació sistematitzable de la història social.  
4. Escales de valoració social. És un instrument científic que servix per a identificar situacions socials en un moment donat. Permet elaborar un diagnòstic social.  
5. Projecte d'intervenció social. És el disseny que comprén una avaluació diagnòstic de la situació i de les persones, el grup o la comunitat amb què actuar, una determinació d'objectius operatius, activitats i tasques, utilització de recursos, temporalització i criteris d'avaluació.  
  
  
CAPÍTOL II  
De l'exercici de la professió  
  
Article 21. Incorporació al col·legi  
Hauran d'incorporar-se al col·legi amb caràcter obligatori, en els termes que la llei establisca, en igualtat de drets corporatius, les persones que estan en possessió del títol de diplomat o diplomada en Treball Social, assistent social o graduat o graduada en Treball Social i exercisquen la professió.  
  
Article 22. Requisits de l'exercici professional  
Són requisits indispensables per a l'exercici de la professió:  
a) Estar en possessió del títol de diplomat o diplomada en Treball Social, assistent social o graduat o graduada en Treball Social.  
b) Estar incorporat al col·legi on radique el domicili professional únic o principal de la persona interessada; i este requisit serà suficient perquè la persona puga exercir la seua activitat en tot el territori de l'Estat. En els supòsits d'exercici professional en territori diferent del de col·legiació, als efectes d'exercir les competències d'ordenació i potestat disciplinària que corresponen al col·legi del territori on s'exercisca l'activitat professional, en benefici de persones consumidores i usuàries, els col·legis hauran d'utilitzar els oportuns mecanismes de cooperació i els sistemes de cooperació administrativa entre autoritats competents previstos en la Llei 17/2009, de 23 de novembre, sobre el lliure accés a les activitats de servicis i el seu exercici. Les sancions imposades, si és el cas, pel col·legi del territori on s'exercisca l'activitat professional produiran efectes en tot el territori espanyol.  
  
En els casos de desplaçament temporal d'un professional d'un altre estat membre de la Unió Europea, caldrà ajustar-se al que disposa el RD 1837/2008, de 8 de novembre.  
c) No estar incapacitat o incapacitada legalment.  
d) No estar inhabilitat o inhabilitada o suspés o suspesa, en virtut de sentència ferma, per a l'exercici de la professió.  
e) No estar sota sanció disciplinària de suspensió de l'exercici professional o expulsió del corresponent col·legi oficial de treball social.  
  
  
Article 23. Adquisició de la condició de col·legiat o col·legiada  
1. Per a adquirir la condició de col·legiat o col·legiada serà necessària la presentació de la sol·licitud a la Junta de Govern del col·legi i presentar els documents següents:  
a) Ser major d'edat.  
b) Títol professional, fotocòpia compulsada del títol o, si és el cas, certificat acadèmic acreditatiu de l'acabament dels estudis, amb resguard del pagament dels drets d'expedició del títol, fins a l'entrega d'este, moment en què haurà de presentar-lo en el col·legi per al seu registre.  
Els professionals el títol de treballador social dels quals haja sigut expedit per altres estats membres de la Unió Europea hauran d'acompanyar, a més del respectiu títol acadèmic, la corresponent resolució de reconeixement d'este per a l'exercici de la professió a Espanya. En els casos de títols expedits per països no membres de la Unió Europea, hauran d'adjuntar el corresponent títol de convalidació dels seus estudis amb els de diplomat o diplomada en Treball Social.  
c) Serà necessari que la persona interessada satisfaça la quota d'inscripció que determine el col·legi corresponent que en cap cas podrà superar el cost de tramitació.  
En el cas que la persona sol·licitant ja haguera estat inscrita en un altre col·legi de diferent àmbit territorial, serà suficient que aporte un certificat d'este últim, acreditatiu del període de col·legiació i del pagament de les quotes que li hagueren correspost en el dit període. El certificat es remetrà d'un col·legi a un altre i s'haurà de comunicar al Consell General.  
La Junta de Govern n'acordarà l'admissió, sempre que es complisquen els requisits assenyalats, en el termini màxim de 30 dies.  
d) L'adquisició de la condició de col·legiat o col·legiada es farà efectiva per mitjà de la corresponent resolució expressa del col·legi, després de la constatació prèvia del compliment dels requisits previstos en l'apartat 1 d'este article.  
e) En els casos de desplaçament temporal d'un professional d'un altre estat membre de la Unió Europea, caldrà ajustar-se al que disposa la normativa vigent arreplegada en el Reial Decret 1837/2008.  
2. La Junta de Govern podrà denegar la col·legiació en els casos següents:  
a) Per no tindre la titulació requerida.  
b) Per haver-se dictat sentència ferma contra la persona interessada que la condemne a inhabilitació per a l'exercici professional.  
Contra l'acord denegatori de col·legiació, que haurà de comunicar-se a la persona interessada degudament raonat, pot interposar-se un recurs de reposició davant de la Junta de Govern, en el termini de trenta dies. La Junta de Govern resoldrà el recurs en el termini no superior a 30 dies.  
Contra l'acord denegatori definitiu podrà recórrer la persona interessada davant de la Jurisdicció Contenciosa Administrativa.  
  
Article 24. Pèrdua de la condició de col·legiat o col·legiada  
La condició de col·legiat o col·legiada es perdrà:  
a) Baixa voluntària de la persona interessada presentant la corresponent sol·licitud dirigida a la Presidència de la Junta de Govern del respectiu col·legi a què haurà d'adjuntar-se document que acredite el cessament o la baixa en l'exercici de la professió, o per la seua incorporació a un altre col·legi oficial de treball social.  
b) No satisfer durant el termini d'un any el pagament de les quotes col·legials, després del requeriment previ de pagament i audiència de la persona col·legiada.  
c) Ser condemna o condemnada per sentència ferma que comporte la inhabilitació de l'exercici professional, mentres no quede extingida la corresponent responsabilitat.  
d) Ser subjecte de sanció disciplinària ferma d'expulsió del col·legi.  
La pèrdua de la condició de col·legiat o col·legiada per les causes indicades en els apartats a, b, c i d haurà de ser comunicada per escrit a la persona interessada, amb justificant de recepció, moment en què produirà efecte.  
  
Article 25. Reincorporació  
La reincorporació al col·legi es regirà per les mateixes normes que la incorporació, i la persona sol·licitant, si és el cas, haurà d'acreditar el compliment de la sanció, quant este haja sigut el motiu de la seua baixa.  
  
Article 26. Membre d'honor  
La Junta de Govern podrà proposar a l'assemblea el nomenament de membre d'honor del col·legi de les persones que, pels seus mèrits científics, tècnics o professionals i siga quina siga la seua titulació, hagen contribuït al desenrotllament de la professió o del treball social en general.  
  
CAPÍTOL III  
Dels drets i deures dels col·legiats  
 i les col·legiades, regulació del secret professional  
  
Secció primera  
Drets i deures dels col·legiats i les col·legiades  
  
Article 27. Drets de les persones col·legiades  
Són drets dels col·legiats i les col·legiades:  
a) Exercir la professió del treball social amb plena llibertat, dins del marc jurídic, deontològic i estatutari.  
b) Participar com a elector i com a elegible en totes les eleccions que es convoquen en el col·legi, intervindre de manera activa en la vida del col·legi, ser informat i participar amb veu i vot en les assemblees.  
c) Ser assistit, assessorat i defés pel col·legi, d'acord amb els mitjans que este dispose i en les condicions que reglamentàriament es fixen, en totes les qüestions que se susciten amb motiu de l'exercici professional.  
d) Participar, dins del respecte a la resta de persones col·legiades, de l'ús i gaudi dels béns i servicis del col·legi en les condicions estatutàriament establides.  
e) Formar part de les comissions o seccions que s'establisquen.  
f) Beneficiar-se de les activitats i servicis comuns d'interés per a les persones col·legiades de caràcter professional, formatiu, cultural, assistencial i de prevenció.  
g) Ser representat per la Junta de Govern del col·legi, quan necessiten presentar reclamacions fonamentades a les autoritats, els tribunals i les entitats oficials o particulars, sempre que siguen conseqüència de l'exercici professional.  
h) Formular davant de la Junta de Govern les queixes, les peticions i els suggeriments que considere oportú.  
i) Rebre informació regular sobre l'activitat col·legial i d'interés professional.  
j) Examinar els llibres de comptabilitat i d'actes del col·legi, amb la sol·licitud prèvia, així com de demanar l'expedició de certificats d'aquells acords que l'afecten personalment.  
k) Exigir del col·legi el visat dels treballs professionals.  
l) Guardar secret professional i obtindre la protecció del col·legi professional en l'ús i el manteniment del secret professional.  
M. Promoure actuacions dels òrgans de govern per mitjà d'iniciatives formulades en els termes estatutaris.  
n) Crear grups de treball d'interessos específics, amb sotmetiment en tot cas als òrgans de govern.  
ñ) Remoure les persones titulars dels òrgans de govern per mitjà de vots de censura.  
Article 28. Deures de les persones col·legiades  
Són deures de les persones col·legiades:  
a) Exercir la seua professió d'acord amb l'ètica professional.  
b) Guardar secret professional, sense perjuí de les comunicacions interprofessionals encaminades al correcte tractament dels casos.  
c) Complir les normes corporatives, així com els acords adoptats pels òrgans de govern del col·legi.  
d) Satisfer les quotes i la resta de càrregues corporatives, ordinàries o extraordinàries, d'acord amb el que establixen els estatuts particulars dels col·legis.  
e) Comunicar al col·legi els canvis de residència o domicili, en el termini de 30 dies.  
f) Exercir diligentment els càrrecs per als quals van ser triades, i complir els encàrrecs que els òrgans de govern del col·legi puguen encomanar-los.  
g) Participar activament en la vida col·legial, assistint a les assemblees i a les comissions a què se les convoque.  
h) Cooperar amb la Junta de Govern i facilitar informació en els assumptes d'interés professional en què siguen requerides, així com en aquells altres que les persones col·legiades consideren oportú.  
i) No perjudicar els drets professionals o corporatius d'altres col·legiats o col·legiades.  
j) Notificar al col·legi qualsevol acte d'intrusisme professional o exercici il·legal de la professió que conegueren perquè este adopte les mesures necessàries per evitar-lo.  
k) Portar amb la màxima lleialtat les relacions amb el col·legi i amb els altres col·legiats.  
l) Comparéixer davant dels òrgans col·legials quan siguen requerits per a això.  
m) Qualssevol altres deures que deriven dels estatuts del col·legi o de les prescripcions jurídiques, ètiques o deontològiques vigents en cada moment.  
  
Secció segona  
Del secret professional  
  
Article 29. Concepte  
El secret professional és un dret i un deure del treballador o la treballadora social; dret i deure que romanen inclús després d'haver cessat la prestació dels servicis professionals.  
  
Article 30. Obligació  
El treballador o la treballadora social ha de guardar secret de tot el que les persones usuàries o clients li transmeten i confien, així com del que conega en el seu exercici professional. Tant l'arreplega com la comunicació de dades han de ser restringides a les necessitats de la intervenció professionals.  
  
Article 31. Tramitació de dades  
1. La informació que li siga requerida al professional a efectes estadístics, de planificació, avaluació de programes o d'altres ha de facilitar-la sense les dades identificatives de les persones usuàries o clients.  
2. Els sistemes d'informació de les dades contingudes en fitxes, històries, expedients i informes socials han de garantir el dret a la intimitat de la persona usuària, i serà l'accés a la informació esmentada, restringit als professionals directament implicats en la pràctica professional.  
  
3. La interrupció o finalització de la relació professional o la mort de la persona usuària o client, no eximix el treballador social del deure de guardar el secret professional.  
  
Article 32 Conflicte  
El treballador o la treballadora social que estiga en situació de patir una pertorbació pel manteniment del secret professional ha de comunicar-ho per escrit a la Junta de Govern del seu col·legi oficial per a obtindre la defensa i protecció col·legial en l'ús del secret dins de la seua actuació professional.  
  
Article 33 Excepcions al sector professional  
No es vulnera el secret professional en els supòsits següents:  
a) Per la realització de l'activitat professional en equip, sempre que el que es revele siga necessari per a la intervenció professional.  
b) En la relació i col·laboració del treballador o la treballadora social amb professionals de distint àmbit tècnic o d'altres disciplines, sempre que la dita col·laboració es produïsca en el marc de la intervenció professional.  
c) Si amb el manteniment del secret professional es produïra un perjuí a la persona usuària o client, per causa de la seua incapacitat física o psíquica, o es danyaren els interessos de tercers declarats incapaços o no.  
d) Per a evitar una lesió notòriament injusta i greu que la guarda del secret professional poguera causar al professional o a un tercer.  
e) Quan el professional fóra rellevat del secret professional pel mateix usuari o client o els seus hereus. El dit acte de relleu haurà de constar per escrit.  
En els casos previstos en els casos c i d d'este article, els treballadors i les treballadores socials han de ser rellevats de la guarda del secret professional per la Junta de Govern del col·legi oficial on estiguen col·legiats, després de l'assessorament previ de la Comissió Deontològica, quan n'hi haja.  
  
  
TÍTOL IV  
Dels òrgans de govern dels col·legis  
  
CAPÍTOL PRELIMINAR  
  
Article 34. Òrgans de representació  
Els òrgans de representació, govern i administració del col·legi seran els següents:  
- Assemblea General.  
- Junta de Govern.  
  
CAPÍTOL I  
Assemblea General  
  
Article 35. Composició i naturalesa  
L'Assemblea General és l'òrgan suprem de govern del col·legi i està constituïda per la totalitat de les persones col·legiades. Els seus acords i resolucions vàlidament adoptats obliguen les persones col·legiades, incloses les que voten en contra, les que s'abstinguen o les que estiguen absents.  
  
Article 36. Funcionament  
L'Assemblea General podrà reunir-se amb caràcter ordinari i extraordinari.  
1. L'Assemblea General ordinària tindrà lloc, almenys, una vegada a l'any i haurà de reunir-se durant el primer semestre.  
2. L'Assemblea General extraordinària tindrà lloc quan ho acorde la Junta de Govern, o quan ho sol·liciten un nombre de col·legiats o col·legiades que representen un 10 per cent del total com a mínim. La petició es farà per mitjà d'un escrit on consten els assumptes que han de tractar-se.  
3. La convocatòria de les assemblees, tant ordinàries com extraordinàries, es verificarà per acord de la Junta de Govern, indicant-hi lloc, data i hora de reunió, tant en primera com en segona convocatòria, i l'orde dels assumptes a tractar, amb quinze dies d'antelació i per mitjà d'un escrit dirigit a totes les persones col·legiades.  
4. Totes les persones col·legiades tenen el dret d'assistir amb veu i vot a les assemblees generals que es facen, i s'admetrà la representació i el vot per delegació, per mitjà d'autorització escrita i per a cada assemblea, i haurà de recaure necessàriament la dita delegació en una altra persona col·legiada.  
Només seran vàlides les representacions entregades al secretari abans de començar l'assemblea.  
  
Article 37. Constitució i presa d'acords  
1. L'Assemblea General, tant ordinària com extraordinària quedarà vàlidament constituïda amb l'assistència de la mitat més un dels col·legiats, en primera convocatòria, i siga quin siga el seu nombre en la segona, que tindrà lloc trenta minuts després de l'hora en què haguera sigut convocada la primera.  
2. L'Assemblea General estarà presidida pel president o la presidenta del col·legi o membre de la Junta de Govern en qui delegue. El president o la presidenta assumirà les funcions de moderador de l'assemblea. El secretari o la secretària de la Junta de Govern ho serà també de l'assemblea.  
3. Els acords es prendran per majoria simple i dirimirà els empats el vot de qualitat del president o de qui legalment el substituïsca. Les votacions seran secretes quan així ho sol·licite un o una de les persones col·legiades assistents a l'assemblea i ho aprove la majoria simple dels concurrents. En cap cas es podrà adoptar acord respecte a qüestions que no s'inclouen en l'orde del dia de la reunió.  
4. De cada sessió, s'alçarà acta en què es faran constar les circumstàncies de lloc, assistència, assumptes tractats i intervencions, així com acords adoptats, la qual haurà de ser firmada pel president o la presidenta i el secretari o la secretària.  
Les actes hauran de ser aprovades en la reunió de l'Assemblea General següent, i este aspecte quedarà reflectit en l'orde del dia de la convocatòria.  
  
Article 38. Funcions de l'Assemblea General  
Són funcions de l'Assemblea General:  
a) Aprovar els estatuts particulars del col·legi, els reglaments de règim interior i les normes rectores d'organització i funcionament del col·legi, així com les seues respectives modificacions.  
b) L'aprovació de la memòria anual, presentada per la Junta de Govern.  
c) Aprovar els pressupostos per a l'exercici següent i el compte d'ingressos i gastos de l'exercici anterior.  
d) Determinar la quantia de les quotes, així com de les prestacions extraordinàries que propose la Junta de Govern.  
e) Decidir sobre la inversió dels béns col·legials.  
f) Deliberar i acordar sobre totes les altres qüestions que sotmeta a la seua competència la Junta de Govern o que li atribuïsquen estos estatuts.  
g) Exigir responsabilitat del president o la presidenta i dels restants membres de la Junta de Govern, i promouré, si és el cas, moció de censura.  
h) Decidir sobre totes aquelles qüestions de la vida col·legial que li siguen normativament o estatutàriament atribuïdes.  
i) Acordar la dissolució del col·legi i, en este cas, la destinació que es donarà als seus béns. El dit acord haurà de ser aprovat per llei de la Generalitat, amb un informe previ del Consell Autonòmic, si n'hi haguera.  
j) Així mateix, podrà acordar la fusió o una altra forma d'integració del col·legi en el d'àmbit autonòmic. Haurà d'obtindre l'aprovació mitjançant un decret del Consell, amb un informe previ del Consell Autonòmic, si n'hi haguera.  
Els apartats b i c seran tractats necessàriament en assemblea ordinària.  
  
  
CAPÍTOL II  
Junta de Govern  
  
Article 39. Naturalesa i composició  
1. La Junta de Govern és l'òrgan col·legial representatiu i executiu al qual correspon el govern i administració del col·legi, amb subjecció a la legalitat vigent i als estatuts col·legials.  
2. La Junta de Govern estarà constituïda per:  
1 president o presidenta.  
1 vicepresident o vicepresidenta.  
1 secretari o secretària.  
1 tresorer o tresorera.  
3 vocals, com a mínim, i un màxim de 5.  
Els membres de la Junta de Govern seran triats pel procediment establit en estos estatuts, per un període de 4 anys.  
3. No podran formar part de la Junta de Govern les persones col·legiades que estiguen condemnades per sentència ferma que comporte la inhabilitació o suspensió per a exercir càrrecs públics i les que hagen sigut objecte de sanció disciplinària greu o molt greu en qualsevol col·legi, fins que no quede extingida la corresponent responsabilitat.  
  
4. Si, per qualsevol causa, cessen en el seu càrrec més d'un terç dels membres de la Junta de Govern, esta convocarà Assemblea General extraordinària, i proposarà noms entre les persones col·legiades per a cobrir les vacants.  
  
Article 40. Funcionament  
1. La Junta de Govern es reunirà en sessions ordinàries i extraordinàries com a mínim una vegada al mes.  
2. Serà obligatòria l'assistència de tots els membres de la Junta de Govern a les sessions, i s'entendrà com a renúncia al càrrec l'absència no justificada a tres reunions consecutives.  
  
Article 41. Funcions de la Junta de Govern  
Seran funcions de la Junta de Govern:  
a) Tindre la representació del col·legi.  
b) Vetlar pel compliment i l'execució dels acords adoptats per l'Assemblea General, així com promoure les iniciatives que la dita assemblea li encomane.  
c) Dirigir la gestió i l'administració del col·legi, per al compliment dels seus fins.  
d) Representar els interessos professionals prop dels poders públics, així com vetlar pel prestigi de la professió i la defensa dels seus drets.  
  
e) Establir i organitzar els servicis necessaris per al millor compliment de les funcions col·legials.  
f) Resoldre les sol·licituds de col·legiació.  
g) Administrar els fons i béns del col·legi, així com recaptar les quotes de qualsevol classe que hagen de satisfer les persones col·legiades.  
h) Confeccionar, per a l'aprovació per l'Assemblea General els pressupostos econòmics anuals i retre'n comptes de l'execució.  
i) Confeccionar, per a l'aprovació per l'Assemblea General, la memòria anual d'activitats i la memòria econòmica, i retre'n comptes davant d'aquella.  
j) Informar les persones col·legiades de les activitats i els acords del col·legi i donar resposta a les consultes que aquelles plantegen.  
k) Exercir la potestat disciplinària sobre les persones col·legiades.  
l) Convocar eleccions per als càrrecs de la Junta de Govern, quan corresponga, i en la forma que disposen estos estatuts.  
M. Convocar assemblea general, fixar la data de celebració i l'orde del dia de les seues sessions, segons allò que s'ha establit en estos estatuts.  
n) Canviar el domicili social del col·legi i donar compte d'això en la primera assemblea general que es faça.  
ñ) Dirimir els conflictes que puguen suscitar-se entre les persones col·legiades en l'exercici de la professió.  
o) Elaborar i proposar el projecte de reglament de règim interior i les seues modificacions per a la posterior aprovació per l'Assemblea General i proposar a esta la modificació dels estatuts.  
p) Prendre tot tipus d'acords dirigits al compliment dels fins i les funcions del col·legi sempre que no estiguen expressament atribuïts a l'Assemblea General o a la Presidència del col·legi, i ordenar allò que corresponga perquè siguen executats. Expressament, i a manera merament enunciativa, correspon a la Junta de Govern acordar la presentació d'escrits, reclamacions, sol·licituds, demandes i recursos, judicialment o extrajudicialment, i en defensa dels interessos de les persones col·legiades, el col·legi o la professió. La Junta de Govern no tindrà la facultat d'acordar o assumir compromisos en nom del col·legi, que impliquen inclús l'endeutament d'este o l'obtenció d'avals, si no està aprovat per l'Assemblea General, amb almenys el 20 per cent de les persones col·legiades.  
q) Informar la conselleria competent en matèria de col·legis professionals de la Generalitat de les modificacions fetes en els estatuts i en el Reglament de Règim Interior, dins del termini d'un mes des de la seua aprovació per l'Assemblea General, per al seu control de legalitat i posterior publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.  
  
  
Article 42. Comissió Permanent  
La Junta de Govern podrà actuar en Comissió Permanent, que estarà constituïda, almenys, pel president o la presidenta, el tresorer o la tresorera, el secretari o la secretària i dos vocals. La Comissió Permanent assumirà les funcions que hi delegue la Junta de Govern i que es regularan en el Reglament de Règim Interior.  
  
Article 43. Comissions assessores i de treball  
La Junta de Govern podrà constituir comissions assessores i comissions de treball no permanents, que seran regulades pel Reglament de Règim Interior.  
  
Article 44. Presidència del col·legi  
Seran funcions de la Presidència:  
a) Presidir les juntes de govern i assemblees generals ordinàries i extraordinàries.  
b) Representar el col·legi en les seues relacions amb els poders públics, entitats i corporacions de qualsevol tipus, així com persones físiques i jurídiques.  
c) Assistir com a representant del col·legi a les assemblees del Consell General.  
d) Convocar les reunions de la Junta de Govern i dirimir els empats que es produïsquen al si de la Junta de Govern per mitjà del seu vot de qualitat.  
e) Atorgar poders, amb capacitat, així mateix, per a comparéixer en juí i respondre interrogatoris.  
f) Autoritzar els informes i les comunicacions oficials del col·legi que es dirigisquen a autoritats, corporacions i particulars.  
g) Autoritzar l'obertura de comptes corrents bancaris, el moviment de fons i la constitució i cancel·lació de qualsevol tipus de depòsits i hipoteques, juntament amb el tresorer o la tresorera.  
h) Vetlar per la correcta conducta professional de les persones col·legiades i pel decor del col·legi.  
  
Article 45. Vicepresidència  
Seran funcions de la Vicepresidència:  
Dur a terme totes aquelles funcions que li atorgue el president o la presidenta i assumir-les en cas d'absència, malaltia, dimissió o vacant.  
  
  
Article 46. Secretaria  
Seran funcions del secretari o la secretària:  
a) Redactar i dirigir els oficis de citació per a tots els actes del col·legi.   
b) Redactar i firmar les actes que necessàriament han d'alçar-se després de les reunions de l'Assemblea General i de la Junta de Govern.  
c) Rebre i donar compte a la Presidència i a la Junta de Govern de totes les sol·licituds i comunicacions que es dirigisquen al col·legi.  
d) Expedir els certificats que sol·liciten les persones interessades respecte a temes relacionats amb la seua vinculació al col·legi.  
e) Redactar la memòria de la gestió anual.  
f) Dirigir els servicis administratius i assumir la direcció de personal d'acord amb els estatuts col·legials i el Reglament de Règim Intern.  
  
g) Portar els llibres necessaris per al millor i més ordenat servici del col·legi.  
h) Efectuar les inscripcions en el Registre de Societats Professionals i expedir els certificats corresponents.  
  
Article 47. Tresoreria  
Seran funcions del tresorer o la tresorera:  
a) Recaptar i custodiar els fons del col·legi.  
b) Pagar els lliuraments que expedisca el president o la presidenta.  
c) Informar periòdicament la Junta de Govern del compte d'ingressos i gastos i la marxa del pressupost, i formalitzar anualment els comptes de l'exercici econòmic vençut.  
d) Redactar els pressupostos anuals que la Junta de Govern haja de presentar a l'Assemblea General.  
e) Ingressar i retirar fons dels comptes bancaris, conjuntament amb el president o la presidenta.  
f) Portar inventari minuciós dels béns del col·legi del qual serà administrador.  
g) Controlar la comptabilitat i portar la caixa.  
  
Article 48. Vocalies  
Seran funcions dels i les vocals:  
1. Correspon als i les vocals col·laborar en les funcions de la Junta de Govern, assistint a les seues reunions i deliberacions. Els vocals formaran part i exerciran la presidència de les comissions o ponències per a les quals siguen designats per la Junta de Govern.  
2. Així mateix, substituiran el vicepresident o la vicepresidenta, el secretari o la secretària i el tresorera o la tresorera en els casos d'absència, malaltia o vacant, d'acord amb el que s'establisca en el Reglament de Règim Intern del col·legi.  
  
CAPÍTOL III  
Elecció de la Junta de Govern  
  
Article 49. Elecció de la Junta de Govern  
1. L'elecció dels membres de la Junta de Govern serà per un període de quatre anys, i podran ser reelegits per un màxim de dos períodes consecutius, que l'Assemblea General podrà prorrogar per un període més en cas d'absència de candidatures.  
2. Cada quatre anys, la Junta de Govern convocarà eleccions per a cobrir tots els llocs de la Junta de Govern.  
  
Article 50. Condicions d'elegibilitat  
1. Els càrrecs de la Junta de Govern es proveiran per mitjà d'elecció en què podran participar totes les persones col·legiades que estiguen al corrent del pagament de les quotes col·legials i no hagen sigut sancionades per infracció molt greu o condemnades per sentència ferma a la pena d'inhabilitació, mentres dure el temps del seu compliment.  
2. Per a tots els càrrecs, s'exigirà a les persones candidates, a més, un mínim de sis mesos de col·legiació.  
3. En cap cas podrà un mateix candidat presentar-se per a dos càrrecs de la Junta de Govern.  
4. La duració del mandat de tots els càrrecs de la Junta de Govern serà de quatre anys, amb dret a la reelecció.  
  
Article 51. Electors i electores  
1. Tindran dret de vot, secret i directe, per a l'elecció dels càrrecs de la Junta de Govern totes les persones col·legiades incorporades al respectiu col·legi, almenys, un mes abans de la convocatòria de les eleccions, que estiguen al corrent del pagament de les quotes, sempre que no estiguen sotmeses a prohibició legal o estatutària.  
2. El vot podrà ser emés personalment o per correu.  
  
Article 52. Convocatòria d'eleccions  
1. La convocatòria d'eleccions es farà amb un mínim d'un mes d'antelació respecte de la data de la celebració, amb especificació del calendari electoral i el procediment de votació, l'escrutini i la proclamació, així com els recursos procedents.  
2. La Junta de Govern procedirà vint-i-cinc dies abans de la data fixada per a la celebració d'eleccions a fer pública la llista de col·legiats i col·legiades amb dret de vot, i la fixarà al tauler d'anuncis de la Secretaria del col·legi. La dita llista romandrà al tauler d'anuncis mencionat fins a la finalització del procés electoral.  
3. Els col·legiats i les col·legiades que desitgen reclamar sobre el llistat esmentat podran fer-ho durant el termini de tres dies hàbils, des del moment de la seua exposició al tauler d'anuncis. Les reclamacions hauran de fer-se per escrit, dins del termini esmentat. La Junta de Govern haurà de resoldre les reclamacions en el termini de tres dies hàbils, una vegada finalitzat el termini de formulació de reclamacions.  
  
Article 53. Candidatures  
Les candidatures podran presentar-se completes o individuals. En el cas de candidatures completes, hauran de presentar pla de treball i currículum, i en el cas d'individuals, currículum, i hauran d'especificar-hi el càrrec a què es presenten. Cap candidat o candidata podrà presentar-se a dos o més càrrecs simultàniament.  
  
Article 54. Terminis  
a) L'endemà de l'acabament dels terminis indicats en l'article 52.3, la Junta de Govern publicarà la llista definitiva de les persones col·legiades amb dret a ser elegibles i electors.  
b) El mateix dia efectuarà l'anunci de les candidatures presentades i obrirà un termini de 5 dies per a formular reclamacions contra esta. Estes reclamacions les haurà de resoldre la Junta de Govern dins dels tres dies següents a l'expiració del termini esmentat.  
c) Finalitzats els terminis mencionats en l'apartat b i resoltes les reclamacions presentades, es procedirà a la proclamació de candidatures.  
  
Article 55. Mesa electoral  
El dia fixat per a les eleccions es constituirà, als locals i a l'hora que en la convocatòria es fixe, la mesa electoral, que estarà formada per un president o presidenta, dos vocals i un secretari o secretària, i es designaran els seus respectius suplents. Tots ells nomenats per la Junta de Govern entre persones col·legiades que no es presenten com a candidats a l'elecció.  
  
Article. 56. Interventors i interventores  
Vint-i-quatre hores abans de començar la votació, les persones candidates podran comunicar a la Junta de Govern la designació dels interventors i les interventores de mesa, en nombre no superior a dos per candidatura completa i un per cada candidatura individual. Els interventors i les interventores podran assistir a tot el procés de votació i escrutini, i formular-hi les reclamacions que consideren convenients, que seran resoltes pel president o la presidenta de la mesa electoral i arreplegades en l'acta pel secretari o la secretària.  
  
Article. 57. Votació  
1. Les persones col·legiades votaran utilitzant exclusivament les paperetes oficials autoritzades pel col·legi, designant expressament cada càrrec i la persona triada per a este. Després de la identificació prèvia del col·legiat, s'entregarà la papereta al president o la presidenta de mesa perquè, en la seua presència, la deposite a l'urna. El secretari o la secretària de mesa indicarà en la llista de persones col·legiades aquelles que depositen el seu vot.  
2. Les persones col·legiades podran votar per correu, de la manera següent: enviant la papereta, en sobre, al president o la presidenta de la mesa. Este sobre anirà inclòs dins d'un altre en què figurarà fotocòpia del document nacional d'identitat, també tancat, en el qual conste clarament el remitent. Els vots per correu només s'enviaran a la Secretaria de la Junta de Govern, dirigits al president o la presidenta de la mesa, i hauran de ser arreplegats per esta amb anterioritat a l'hora fixada per al tancament de la votació.  
3. Les persones col·legiades podran votar per via telemàtica sempre que el col·legi hi dispose dels mitjans necessaris.  
4. Acabada la votació, es farà l'escrutini, que serà públic, i s'alçarà acta en què figuren els vots obtinguts per cada candidatura.  
  
El sistema d'escrutini serà el següent:  
a) Es comptabilitzaran els vots obtinguts per les candidatures completes i s'assignarà un vot a cada un dels candidats o candidates que hi figuren.  
b) Els vots de les candidatures no completes o modificades se sumaran als anteriors.  
c) El candidat triat serà aquell que obtinga més vots dins del càrrec a què es presente.  
d) Es consideraran nuls tots els vots recaiguts en persones que no figuren com a candidats en les llistes, així com aquelles paperetes que continguen ratllades, frases o expressions distintes del nom i càrrec del candidat.  
e) En cas d'empat, es triarà al candidat que porte més temps d'exercici professional en el col·legi corresponent.  
5. El secretari o la secretària de la mesa electoral alçarà acta de la votació i de les seues incidències, que haurà de ser firmada per tots els membres de la mesa i pels interventors o les interventores, si n'hi ha, que tindran dret a fer constar les seues queixes i reclamacions.  
  
Article 58. Candidatura electa  
1. En el termini de vint-i-quatre hores el secretari o la secretària remetrà a la Junta de Govern les actes de la votació i les llistes de votants. La Junta de Govern resoldrà sobre les reclamacions dels interventors i les interventores i la resta d'incidències, en el termini de vint-i-quatre hores.  
2. En el cas que nos s'observen defectes que invaliden la votació, la Junta de Govern proclamarà els resultats de la votació i els comunicarà als col·legiats i les col·legiades i a la Junta de Govern del Consell General.  
3. En el cas que la Junta de Govern resolguera, a la vista de les impugnacions presentades, anul·lar l'elecció, ho comunicarà a la Junta de Govern del Consell General i procedirà a convocar pel mateix procediment ací establit, noves eleccions en el termini d'un mes.  
  
4. Contra les resolucions definitives de la Junta de Govern en matèria electoral, qualsevol col·legiat o col·legiada podrà interposar un recurs d'alçada davant de la Junta de Govern del Consell General, la resolució de la qual esgotarà la via administrativa.  
5. Triats els components de la Junta de Govern, estos prendran possessió dels seus càrrecs en el termini màxim d'un mes des de la proclamació. La constitució de la Junta es comunicarà a la conselleria competent en matèria de col·legis professionals de la Generalitat i a les conselleries corresponents per raó de la professió.  
  
Article 59. Cessaments  
Els membres de la Junta de Govern cessaran en els supòsits següents:  
a) Terminació del mandat.  
b) Renúncia de l'interessat.  
c) Pèrdua de les condicions d'elegibilitat a què es referix l'article 54.  
d) Condemna per sentència ferma que comporte inhabilitació per a l'exercici de càrrecs públics.  
e) Sanció disciplinària per falta molt greu.  
f) Moció de censura.  
  
  
CAPÍTOL IV  
Moció de censura  
  
Article 60. Moció de censura  
1. L'Assemblea General podrà exigir la responsabilitat del president o la presidenta i la resta de membres de la Junta de Govern de manera individual, o conjuntament la de diversos, per mitjà de l'adopció, per majoria absoluta, d'un vot de censura.  
2. La moció de censura haurà de ser proposada per escrit i, almenys, pel vint-i-cinc per cent dels membres que componen l'Assemblea General, i haurà d'expressar clarament les raons en què es fonamenta.  
  
3. Si la moció de censura resultara aprovada per l'Assemblea General, esta designarà nous membres de la Junta de Govern en substitució dels que hagueren sigut objecte de moció de censura, i haurà de convocar eleccions en el termini d'un mes per a la cobertura dels càrrecs cessats. Si la moció de censura no fóra aprovada, les persones signatàries no podran presentar-ne una altra fins que hagen transcorreguts sis mesos des d'esta.  
  
  
TÍTOL V  
Règim disciplinari  
  
Article 61. Potestat disciplinària  
1. Correspon a la Junta de Govern l'exercici de la potestat disciplinària sobre les persones col·legiades.  
2. Correspon a la Junta de Govern del Consell General l'exercici de la potestat disciplinària sobre els components dels òrgans de govern dels col·legis oficials quan es produïra infracció en el compliment de les seues obligacions personals relacionades amb la seua participació o les seues funcions representatives davant del Consell General del Treball Social.  
  
Article 62. Infraccions  
1. Seran sancionables totes les accions i omissions en què incórreguen els components dels col·legis en l'exercici professional que estiguen tipificades com a falta en estos estatuts.  
2. Les infraccions es classifiquen en lleus, greus i molt greus.  
A) Són infraccions lleus:  
a) La negligència en el compliment dels deures professionals i de les obligacions col·legials.  
b) La falta de respecte cap a altres persones col·legiades.  
B) Són infraccions greus:  
a) L'incompliment reiterat de l'obligació de pagament de les quotes col·legials, sempre que siga requerit per a això.  
b) L'incompliment reiterat de l'obligació de pagament de la tarifa que corresponga ingressar en el respectiu col·legi.  
c) L'incompliment reiterat de la disciplina col·legial.  
d) El menyspreu greu, la injúria i les agressions a altres persones col·legiades.  
e) L'incompliment dels acords adoptats pels òrgans de govern del col·legi o pels del respectiu consell autonòmic o pel Consell General de col·legis.  
f) La reincidència de faltes lleus. A este efecte s'entendrà per reincidència la comissió de més de dos faltes en un període de tres mesos consecutius.  
C) Són infraccions molt greus:  
a) La comissió de delictes en qualsevol grau de participació com a conseqüència de l'exercici de la professió.  
b) Atemptar contra la dignitat o l'honor d'altres professionals.  
c) Atemptar contra els interessos dels consumidors i usuaris en relació amb els servicis professionals prestats per les persones col·legiades.  
d) L'incompliment de les obligacions deontològiques i deures professionals establits per norma legal o estatutària.  
e) L'encobriment de l'intrusisme professional.  
f) La reincidència de faltes greus. A este efecte, s'entendrà per reincidència la comissió de més de dos faltes greus en el període d'un any.  
  
  
Article 63. Sancions  
1. La comissió dels actes tipificats en l'article anterior podrà determinar la imposició de les sancions següents:  
A) Per a les infraccions lleus:  
a) Advertència per escrit.  
b) Amonestació privada.  
B) Per a les infraccions greus:  
a) Amonestació pública.  
b) Suspensió de l'exercici professional per període màxim de sis mesos.  
c) Privació temporal del dret a exercir càrrecs corporatius per període màxim d'un any.  
C) Per a les infraccions molt greus:  
a) Suspensió de la condició de col·legiat per període màxim de dos anys.  
b) Expulsió del col·legi.  
2. En tot cas, haurà d'atendre's al principi de proporcionalitat entre la infracció comesa i la sanció a imposar.  
  
Article 64. Prescripció  
a) Les infraccions lleus prescriuran al cap de sis mesos, les greus als dos anys i les molt greus als tres anys, a comptar des del dia en què es van produir els fets que les van motivar.  
Interromprà la prescripció la iniciació, amb coneixement de la persona interessada, del procediment sancionador, i es reprendrà el còmput del termini de prescripció si l'expedient sancionador estiguera paralitzat durant un mes per causa no imputable a la persona presumpta responsable.  
b) Les sancions imposades per infraccions lleus prescriuran al cap d'any, les imposades per infraccions greus als dos anys i les imposades per faltes molt greus als tres anys, a comptar des de l'endemà d'aquell en què siga ferma la resolució per la qual s'imposa la sanció.  
  
Interromprà la prescripció la iniciació, amb coneixement de la persona interessada, del procediment d'execució, i tornarà a transcórrer el termini si aquell està paralitzat durant més d'un mes per causa no imputable a la persona infractora.  
  
Article 65. Actuacions prèvies i expedient sancionador  
1. Amb anterioritat a la iniciació del procediment sancionador, es podran realitzar actuacions prèvies a fi de determinar amb caràcter preliminar si concorren circumstàncies que justifiquen la dita iniciació. En especial, estes actuacions s'orientaran a determinar, amb la major precisió possible, els fets susceptibles de motivar la incoació del procediment, la identificació de la persona o persones que pogueren resultar responsables i les circumstàncies rellevants que concórreguen en les unes i en les altres.  
2. Per a la imposició de sancions greus i molt greus serà preceptiva l'obertura d'expedient sancionador; a este efecte, la Presidència del col·legi designarà, amb l'acord previ de la Junta de Govern, un instructor, i podrà recaure el dit nomenament en qualsevol persona col·legiada.  
  
3. L'obertura de l'expedient, que contindrà una relació succinta dels fets constitutius de la infracció i de les sancions que pogueren ser objecte d'aplicació, haurà de comunicar-se personalment a la persona interessada pels mitjans que acrediten degudament la seua notificació, i serà cursada pel secretari de la Junta de Govern del col·legi oficial, a fi que evacue el corresponent plec de descàrrec en el termini de cinc dies hàbils des de la seua notificació, efectuant les al·legacions que considere pertinents i aportant i proposant totes les proves que considere necessàries. En tot cas, la no-formulació del dit plec no impedirà la ulterior tramitació de l'expedient.  
El termini per a la pràctica de la prova que siga proposada en el plec de descàrrec, estarà determinat segons els mitjans que resulten pertinents en cada cas.  
4. Practicades, si és el cas, les proves proposades per la persona interessada i les que d'ofici haja sol·licitat l'instructor, este elevarà una proposta de resolució a la Junta de Govern, a fi que dicte la corresponent resolució en el termini màxim de vint dies.  
5. La imposició de les sancions d'advertència i amonestació privada requeriran obertura d'expedient sancionador, que quedarà circumscrit a les actuacions de notificació de la falta i la possible sanció a la persona interessada, l'audiència per mitjà de plec de descàrrec, d'acord amb les regles contingudes en l'apartat 3 d'este article, i la ulterior resolució sense més tràmit, per part de la Junta de Govern.  
  
Article 66. Resolució de l'expedient  
1. La resolució de la Junta de Govern, que serà motivada i no podrà referir-se a fets diferents dels que van servir de base al plec de càrrecs i a la proposta de resolució, haurà de comunicar-se per escrit i personalment a la persona interessada pels mitjans que acrediten degudament la seua notificació, i serà cursada pel secretari de la Junta de Govern del corresponent col·legi oficial.  
En l'adopció de la dita resolució no podran intervindre l'instructor i la resta de persones que hagen actuat en l'expedient.  
2. Contra la resolució que pose fi a l'expedient, la persona interessada podrà interposar un recurs d'alçada davant del Consell General, en un termini de vint dies naturals des de la seua comunicació.  
3. Esgotats els recursos corporatius, la persona interessada podrà recórrer davant de la Jurisdicció Contenciosa Administrativa.  
4. No requerirà la instrucció d'expedient la baixa de la persona col·legiada pels motius 2.a i 2.b de l'article 23.  
  
  
TÍTOL VI  
Règim econòmic i financer  
  
Article 67. Capacitat patrimonial  
El col·legi haurà de comptar amb els recursos necessaris per al compliment dels seus fins, i estaran obligades les persones col·legiades a contribuir al seu sosteniment en la forma reglamentària.  
  
Article 68. Recursos econòmics ordinaris  
Són recursos econòmics del col·legi:  
a) Les quotes d'inscripció de les persones col·legiades.  
b) Les quotes ordinàries de les persones col·legiades.  
c) Les quotes extraordinàries que aprove l'Assemblea General.  
d) El percentatge que sobre honoraris correspon meritar a les persones col·legiades pels treballs professionals que els encarregue el col·legi.  
e) La tarifa que corresponga abonar a les persones col·legiades respecte d'aquells treballs professionals que siguen objecte de supervisió o visat pel col·legi.  
f) Els rendiments dels seus propis béns i drets, així com els que produïsquen les activitats de qualsevol classe que este desenrotlle.  
g) Els ingressos que el col·legi puga obtindre per venda de publicacions, impresos, subscripcions i expedició de certificats, així com per realització de dictàmens, funcions d'assessorament i semblants que li sol·liciten.  
  
Article 69. Recursos econòmics extraordinaris  
Constituïxen recursos extraordinaris del col·legi:  
a) Les subvencions, els donatius o qualsevol classe d'ajudes que els siguen concedides per les administracions públiques, entitats públiques i privades, i pels particulars.  
b) Els béns i drets de qualsevol classe que per herència, donació o qualsevol altre títol passen a formar part dels seus patrimonis.  
c) Les quantitats que per qualsevol concepte no especificat els corresponga percebre.  
  
Article 70. Quota de col·legiació i extraordinària  
L'Assemblea General del col·legi, sobre proposta de la Junta de Govern, fixarà periòdicament la quantia de la quota de col·legiació i de les extraordinàries que eventualment poden aconsellar les necessitats del col·legi.  
  
Article 71. Quantia d'honoraris  
Així mateix, la Junta de Govern fixarà periòdicament la quantia del percentatge que sobre honoraris percebuts d'acord amb l'article 68.d i f hagen d'abonar les persones col·legiades.  
  
Article 72. Estat de comptes  
Amb independència de la competència del tresorer o la tresorera estaran a disposició de les persones col·legiades que ho sol·liciten, així com dels membres de la Junta de Govern, els estats de comptes, comprovació de saldos i llibre d'inventaris de recursos extraordinaris.  
  
Article 73. Comissió Liquidadora  
En cas de dissolució del col·legi, la Junta de Govern, actuarà com a Comissió Liquidadora i executarà l'acord de l'Assemblea General sobre la destinació dels béns sobrants.  
  
  
TÍTOL VII  
Règim jurídic dels actes col·legials  
  
Article 74. Eficàcia dels actes i acords  
1. Els actes i acords de l'Assemblea General i de la Junta de Govern són immediatament executius, llevat que en estos s'establisca el contrari, i hauran de ser publicats en la forma que es determine en el Reglament de Règim Interior, amb la finalitat que siguen coneguts per totes les persones col·legiades.  
2. No obstant això, l'eficàcia dels dits actes i acords quedarà demorada quan així ho exigisca el seu contingut o es trobe supeditada a la seua notificació.  
3. Tots els actes del col·legi estaran sotmesos en els seus requisits i efectes a la vigent Llei de Procediment Administratiu.  
  
Article 75. Llibres d'actes i documentació comptable  
L'arxiu i la conservació d'actes dels diversos òrgans col·legials, així com la documentació comptable, es portaran pels sistemes tècnics adequats, sempre que garantisquen suficientment l'autenticitat.  
  
  
Article 76. Nul·litat de ple dret  
Són nuls de ple dret els actes dels òrgans col·legials següents:  
  
a) Els que lesionen els drets i les llibertats susceptibles d'empara constitucional.  
b) Els dictats per òrgans manifestament incompetents per raó de la matèria o del territori.  
c) Aquells el contingut dels quals siga impossible.  
d) Els que siguen constitutius d'infracció penal o es dicten com a conseqüència d'esta.  
e) Els dictats prescindint totalment i absolutament del procediment legal establit per a això o de les normes que contenen les regles essencials per a la formació de la voluntat dels òrgans col·legials.  
f) Els actes expressos o presumptes contraris a l'ordenament jurídic pels quals s'adquirixen facultats o drets quan no es tinga els requisits essencials per a la seua adquisició.  
g) Qualsevol altre que s'establisca expressament en una disposició de rang legal.  
  
Article 77. Anul·labilitat  
1. Seran anul·lables aquells actes col·legials que incórreguen en qualsevol infracció de l'ordenament jurídic, inclús la desviació de poder.  
  
2. No obstant això, el defecte de forma només determinarà l'anul·labilitat quan l'acte no tinga els requisits formals indispensables per a aconseguir el seu fi o done lloc a la indefensió de les persones interessades.  
3. La realització d'actes fora de temps establit per a estos, només implicarà la seua anul·labilitat quan ho impose la naturalesa del terme o el termini.  
  
Article 78. Suspensió d'acte  
En el termini de cinc dies des que tinguera coneixement d'un acte que considere nul, la Junta de Govern haurà de suspendre l'acte.  
  
Article 79. Actes i acords recurribles  
Els actes i acords propis de la Junta de Govern són recurribles en reposició davant d'esta, si és el cas, i en alçada, davant de l'Assemblea General.  
  
Article 80. Recursos administratius i jurisdiccionals  
1. Contra les resolucions expresses o tàcites del col·legi podrà interposar-se un recurs d'alçada en els termes i els terminis previstos en la Llei Estatal 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú, davant del Consell General.  
2. Les resolucions del Consell General que resolguen els recursos d'alçada posen fi a la via administrativa i són recurribles davant de la Jurisdicció Contenciosa Administrativa, excepte la interposició potestativa del recurs de reposició davant del mateix Consell General en la forma i els terminis que preveu l'article 116 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú.  
  
Article 81, Legitimació  
Estan legitimats per a recórrer els actes col·legials:  
a) Quan es tracte d'actes o acords amb efectes jurídics individualitzats, els titulars d'un dret subjectiu o d'un interés legítim.  
  
b) Quan es tracte d'actes o acords que afecten una pluralitat indeterminada de persones col·legiades o el col·legi en si mateix, qualsevol col·legiat o col·legiada.