Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9392, del 27-07-2022 (2022/7099)

RESOLUCIÓ de 21 de juliol de 2022, del secretari autonòmic d'Educació i Formació Professional, per la qual es dicten instruccions per a l'organització i el funcionament dels centres d'educació especial sostinguts amb fons públics per al curs 2022-2023.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9392

Data del DOGV
:   27-07-2022

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2022/7099


Data del document
:   21-07-2022

Organisme emissor
:   Conselleria d'Educació, Cultura i Esport

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Educació, Cultura i Esport
    * Conselleria d'Educació, Cultura i Esport
    * centre d'ensenyament
    * organització de l'ensenyament

RESOLUCIÓ de 21 de juliol de 2022, del secretari autonòmic d'Educació i Formació Professional, per la qual es dicten instruccions per a l'organització i el funcionament dels centres d'educació especial sostinguts amb fons públics per al curs 2022-2023. [2022/7099]  
Índex  
I. Disposicions generals  
Primer. Objecte  
Segon. Àmbit d'aplicació  
II. Estructura dels ensenyaments  
Tercer. Estructura dels ensenyaments  
Quart. Educació infantil  
Cinqué. Educació primària  
Sisé. Educació secundària obligatòria  
Seté. Transició a la vida adulta  
Huité. Programes formatius de qualificació bàsica  
III. Escolarització  
Nové. Criteris per a l'escolarització en un centre d'educació especial  
Desé. Procediment per a l'escolarització en un centre d'educació especial  
Onzé. Escolarització combinada  
Dotzé. Revisió de la modalitat d'escolarització  
Tretzé. Permanència en els centres d'educació especial  
Catorzé. Processos de transició  
Quinzé. Acreditació final d'estudis  
IV. Organització curricular  
Setzé. Currículum dels centres d'educació especial  
Desseté. Concreció curricular i plans d'actuació personalitzats  
  
Dihuité. Avaluació del procés d'ensenyament-aprenentatge  
Denové. Programes inclusius  
V. Centres d'educació especial com a centres de recursos  
Vinté. Centres de recursos  
Vint-i-uné. Tipus d'assessorament  
Vint-i-dosé. Equip de coordinació  
Vint-i-tresé. Equip d'intervenció  
Vint-i-quatré. Persona coordinadora del centre de recursos  
Vint-i-cinqué. Despeses de funcionament  
VI. Personal  
Vint-i-sisé. Plantilles  
Vint-i-seté. Horari del personal  
VII. Òrgans de govern i de coordinació  
Vint-i-huité. Òrgans de govern  
Vint-i-nové. Òrgans de coordinació   
Trenté. Assemblea general de professionals  
Trenta-uné. Comissió de coordinació pedagògica  
Trenta-dosé. Equips educatius  
Trenta-tresé. Equips d'etapa  
Trenta-quatré. Equip d'orientació educativa  
Trenta-cinqué. Altres funcions de coordinació  
VIII. Aspectes finals  
Trenta-sisé. Serveis complementaris de menjador i transport  
  
Trenta-seté. Disposicions supletòries  
Trenta-huité. Entrada en vigor  
  
La Llei orgànica 2/2006 de 3 de maig, d'Educació, modificada per la Llei orgànica 3/2020, de 29 de desembre, estableix que l'escolarització de l'alumnat que presenta necessitats educatives especials s'ha de regir pels principis de normalització i inclusió i assegurar la no discriminació i igualtat efectiva en l'accés i la permanència en el sistema educatiu, i sols s'ha de dur a terme en unitats o centres d'Educació Especial quan les seues necessitats no puguen ser ateses en el marc de les mesures d'atenció a la diversitat dels centres ordinaris.  
  
La Llei 9/2018, de 24 d'abril, de la Generalitat, de modificació de la Llei 11/2003, de 10 d'abril, de la Generalitat, sobre l'estatut de les persones amb discapacitat, estableix com a actuació en matèria educativa, que les conselleries amb competències en matèria d'educació i formació, vetlaran pel gaudi efectiu del dret de les persones amb discapacitat o diversitat funcional a una educació pública, inclusiva i de qualitat, com també a la formació al llarg de la vida, sense discriminació per motiu o per raó d'aquesta circumstància i sobre la base de la igualtat d'oportunitats, i seran les encarregades de garantir una política de foment que assegure el procés educatiu adequat, l'adopció d'ajustos raonables en funció de les necessitats individuals i facilite les mesures de suport personalitzades i efectives en entorns que fomenten al màxim el desenvolupament acadèmic i social, de conformitat amb l'objectiu de la plena inclusió.  
D'acord amb aquesta llei, s'entén per ajustos raonables les modificacions i les adaptacions necessàries i adequades que no imposen una càrrega desproporcionada o indeguda, quan es requerisquen en un cas particular, per a garantir a les persones amb diversitat funcional o discapacitat el gaudi o l'exercici, en igualtat de condicions amb les altres, de tots els drets humans i les llibertats fonamentals.  
El Reial decret legislatiu 1/2013, de 29 de novembre, pel qual s'aprova el Text Refós de la Llei General de drets de les persones amb discapacitat i de la seua inclusió social, explicita que correspon a les administracions educatives assegurar un sistema educatiu inclusiu en tots els nivells educatius, prestant atenció a la diversitat de necessitats educatives de l'alumnat amb discapacitat, mitjançant la regulació de suports i ajustos raonables per a l'atenció d'aquells que precisen una atenció especial d'aprenentatge o d'inclusió.  
  
La Llei 6/2022, de 31 de març, de modificació del Text Refós de la Llei General de drets de les persones amb discapacitat i de la seua inclusió social, aprovat pel Reial decret legislatiu 1/2013, de 29 de novembre, per a establir i regular l'accessibilitat cognitiva i les seves condicions d'exigència i aplicació, té per fi garantir de forma efectiva l'accessibilitat cognitiva de totes les persones amb dificultats de comprensió i comunicació de l'entorn físic, el transport, la informació i la comunicació, inclosos els sistemes i les tecnologies de la informació i les comunicacions, i a altres serveis i instal·lacions a disposició o d'ús públic. Estableix que l'accessibilitat cognitiva es desplega i fa efectiva a través de la lectura fàcil, sistemes alternatius i augmentatius de comunicació, pictogrames i altres mitjans humans i tecnològics disponibles per a tal fi.  
El Decret 104/2018, de 27 de juliol, del Consell, pel qual es desenvolupen els principis d'equitat i d'inclusió en el sistema educatiu valencià, té per objecte establir i regular els principis i les actuacions encaminades al desenvolupament d'un model inclusiu en el sistema educatiu valencià per a fer efectius els principis d'equitat i igualtat d'oportunitats en l'accés, participació, permanència i progrés de tot l'alumnat, i aconseguir que els centres docents es constituïsquen en elements dinamitzadors de la transformació social cap a la igualtat i la plena inclusió de totes les persones. En la mateixa línia que les disposicions referides abans, remarca l'excepcionalitat de l'escolarització en un centre d'educació especial i defineix, entre altres, les tasques complementàries que han de desenvolupar com a centres de recursos.  
  
El Decret 253/2019, de 29 de novembre, del Consell, de regulació de l'organització i el funcionament dels centres públics que imparteixen ensenyaments d'Educació Infantil o d'Educació Primària, en la disposició transitòria segona, refereix que mentre no es regule de manera específica l'organització i el funcionament dels centres específics d'Educació Especial, el present decret serà aplicable supletòriament a aquests centres.  
El Decret 72/2021, de 21 de maig, del Consell, d'organització de l'orientació educativa i professional en el sistema educatiu valencià, estableix la constitució dels equips d'orientació educativa als centres d'educació especial i l'estructura d'assessorament i suport als centres educatius a la qual pertanyen els centres d'educació especial com a centres de recursos.  
L'Ordre 20/2019, de 30 d'abril, de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport, per la qual es regula l'organització de la resposta educativa per a la inclusió de l'alumnat en els centres docents sostinguts amb fons públics del sistema educatiu valencià, té per objecte regular l'organització de la resposta educativa en els centres docents, en el marc de l'educació inclusiva, a fi de garantir l'accés, la participació, la permanència i el progrés de tot l'alumnat, com a nucli del dret fonamental a l'educació i des dels principis de qualitat, igualtat d'oportunitats, equitat i accessibilitat universal.  
  
La Resolució de 23 de desembre de 2021, de la directora general d'Inclusió Educativa, per la qual es dicten instruccions per a la detecció i la identificació de les necessitats específiques de suport educatiu i les necessitats de compensació de desigualtats, concreta els procediments per a la detecció, la identificació i el registre de les necessitats específiques de suport educatiu i estableix criteris complementaris per a l'aplicació de determinades mesures per a la inclusió, referides en l'Ordre 20/2019, i per a l'organització dels suports.  
  
És una realitat que el desenvolupament del model d'educació inclusiva ha propiciat un increment de l'alumnat amb necessitats educatives especials que s'escolaritza en els centres docents ordinaris, bé siga en l'aula ordinària o en una unitat específica a temps parcial. Com a conseqüència d'això, s'ha produït una variació dels perfils de l'alumnat que s'escolaritza en els centres d'educació especial, principalment en les etapes d'educació infantil i educació primària, que presenta necessitats educatives especials més greus i, per tant, requereix suports especialitzats d'alta intensitat i individualització durant tota la jornada escolar.  
  
De conformitat amb el Decret 5/2019, de 16 de juny, del president de la Generalitat, pel qual es determinen el nombre i la denominació de les conselleries, i les seues atribucions (DOGV 8572, 17.06.2019), i el Decret 7/2019, de 20 de juny, del president de la Generalitat, pel qual es determinen les secretaries autonòmiques de l'Administració del Consell (DOGV 8576, 21.06.2019), modificat pel Decret 2/2022, de 10 de febrer, del president de la Generalitat, de modificació del Decret 7/2019, de 20 de juny, del president de la Generalitat, pel qual es determinen les secretaries autonòmiques de l'Administració del Consell (DOGV 9277, 14.02.2022), resolc:  
  
  
I. DISPOSICIONS GENERALS  
  
Primer. Objecte  
Aquesta resolució té per objecte dictar instruccions a les quals s'ha d'ajustar l'organització i funcionament dels centres d'educació especial durant el curs acadèmic 2022-2023.  
  
Segon. Àmbit d'aplicació  
L'àmbit d'aplicació són els centres específics d'educació especial sostinguts amb fons públics ubicats en el territori valencià, sense perjuí de les competències discrecionals reservades a la titularitat dels centres privats concertats en supòsits concrets que afecten determinats aspectes organitzatius i de gestió.  
  
  
II. ESTRUCTURA DELS ENSENYAMENTS  
  
Tercer. Estructura dels ensenyaments  
1. Els centres d'educació especial han d'organitzar els ensenyaments que imparteixen d'acord amb les edats de l'alumnat que hi escolaritzen, tot seguint l'estructura següent:  
a) Educació infantil.  
b) Educació primària.  
c) Educació secundària obligatòria.  
d) Transició a la vida adulta.  
e) Programes formatius de qualificació bàsica.  
2. L'estructura dels ensenyaments de segon cicle d'educació infantil, educació primària i educació secundària obligatòria és equivalent a l'estructura d'aquestes etapes en els ensenyaments ordinaris. Això facilita l'organització dels centres d'educació especial seguint els mateixos trams d'edat, la planificació de programes inclusius amb els centres ordinaris, l'escolarització combinada de l'alumnat i la transició cap a modalitats d'escolarització més inclusives.  
3. Dins el tram de l'edat cronològica corresponent a cada ensenyament, els centres podran realitzar una distribució flexible de l'alumnat, d'acord amb criteris pedagògics, metodologies de treball, característiques i necessitats de l'alumnat.  
  
Quart. Educació infantil  
1. L'educació infantil abasta el tram d'edat comprés entre els 3 i els 6 anys, que pot prolongar-se fins als huit anys.  
2. En situacions excepcionals, d'acord amb les necessitats de l'alumnat i l'organització del centre, podrà incorporar-se alumnat de l'etapa d'educació infantil a grups d'educació primària pròxims en edat, sempre que es puga garantir una atenció més adequada mitjançant aquesta organització.  
  
Cinqué. Educació primària  
1. L'educació primària abasta el tram d'edat comprés entre els 6 i els 12 anys, que pot prolongar-se fins als catorze anys.  
2. En situacions excepcionals, d'acord amb les necessitats de l'alumnat i l'organització del centre, podrà incorporar-se alumnat de l'etapa d'educació primària a grups d'educació secundària pròxims en edat, sempre que es puga garantir una atenció més adequada mitjançant aquesta organització.  
  
Sisé. Educació secundària obligatòria  
1. L'educació secundària obligatòria abasta el tram d'edat comprés entre els 12 i els 16 anys, que pot prolongar-se excepcionalment fins als dènou anys, tenint en compte que a partir dels 16 anys es procurarà l'orientació de l'alumnat cap a l'etapa de transició a la vida adulta.  
  
2. En finalitzar l'educació secundària obligatòria s'entregarà als pares, les mares o representants legals de cada alumna o alumne un consell orientador, que inclourà el grau d'assoliment de les competències i la proposta sobre l'opció que es considera més adequada per a continuar la seua formació. Per a formular el consell orientador, s'informarà l'alumna o l'alumne de les diferents opcions i s'escoltarà la seua opinió al respecte.  
  
Seté. Transició a la vida adulta  
1. La transició a la vida adulta (TVA) abasta el tram d'edat comprés entre els 16 i els 21 anys, comptant l'any natural en què els complisquen, i està adreçada a l'alumnat que compleix els tres requisits següents:  
a) Tindre complits els setze anys d'edat.  
b) Haver cursat l'ensenyament obligatori en un centre d'educació especial o, excepcionalment, en un centre ordinari, quan les necessitats de l'alumnat aconsellen continuar la seua escolarització mitjançant aquests tipus de programa.  
c) Les seues necessitats de suport aconsellen continuar el seu procés educatiu mitjançant aquests programes.  
2. La transició a la vida adulta s'estructura en els àmbits d'experiència següents:  
a) Autonomia personal en la vida diària.  
b) Inclusió social i comunitària.  
c) Orientació i formació laboral.  
Aquests àmbits han d'incorporar les competències clau, que s'han de prioritzar i ajustar a les característiques i necessitats de l'alumnat, tenint en compte les seues capacitats, les possibilitats d'adquisició i els diferents itineraris formatius personalitzats.  
3. L'equip educatiu, amb l'assessorament de l'equip d'orientació educativa, pot determinar la conveniència que, per les seues capacitats i necessitats, una alumna o un alumne no curse l'àmbit d'orientació i formació laboral, prèvia audiència i informació a la persona interessada i als seus pares, les seues mares o representants legals. En aquest cas, el centre haurà d'oferir una alternativa pedagògica adaptada i individualitzada que complete l'horari lectiu.  
4. La transició a la vida adulta l'ha d'impartir professorat de l'especialitat de pedagogia terapèutica i professorat tècnic de Formació Professional, sense perjuí que puga intervindre també altre personal de suport a necessitats de l'alumnat. El professorat de pedagogia terapèutica assumirà, preferentment, la tutoria del grup i la docència dels àmbits d'autonomia personal en la vida diària i d'inclusió social i comunitària. El professorat tècnic de Formació Professional serà el responsable de la docència de l'àmbit d'orientació i formació laboral.  
  
  
Huité. Programes formatius de qualificació bàsica  
1. Els centres d'educació especial podran oferir programes formatius de qualificació bàsica, d'acord amb l'article 15 de l'Ordre 73/2014, de 26 d'agost, de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport, per la qual es regulen els programes formatius de qualificació bàsica a la comunitat valenciana, els centres d'educació especial sostinguts amb fons públics poden oferir programes formatius de qualificació bàsica adaptada a persones amb necessitats educatives especials permanents.  
  
2. Aquests programes estan dirigits a l'alumnat que reuneix els requisits següents:  
a) Tindre una edat compresa entre els setze i vint-i-un anys, complits en la data d'inici del programa.  
b) Presentar necessitats educatives especials permanents associades a discapacitat física, intel·lectual o trastorns de la conducta o de la personalitat.  
c) Disposar d'un nivell d'autonomia personal i social que li permet l'accés i el manteniment d'un lloc de treball.  
d) Haver completat els deu anys d'escolarització bàsica, en centres ordinaris o en centres d'educació especial.  
3. La durada d'aquests programes és de dos cursos, amb la finalitat de facilitar un procés d'aprenentatge adaptat a les necessitats de l'alumnat i garantir l'adquisició de les competències necessàries.  
4. L'alumnat que no haja assolit els objectius previstos, pot romandre un any més en cada curs, amb un informe previ de l'equip educatiu. En qualsevol cas, l'edat màxima de permanència en aquests programes és fins als vint-i-quatre anys, complits en la data en què hi finalitzen.  
  
5. Els programes formatius de qualificació bàsica adaptada a persones amb necessitats educatives especials permanents es desenvolupen en grups de dotze alumnes com a màxim, sent necessari un mínim de sis per a poder autoritzar-los.  
6. L'alumnat que cursa aquests programes en els centres d'educació especial podrà beneficiar-se dels serveis complementaris de transport i menjador escolar, en les mateixes condicions que la resta de l'alumnat matriculat en el centre.  
  
  
III. ESCOLARITZACIÓ  
  
Nové. Criteris per a l'escolarització en un centre d'educació especial  
  
1. Els criteris generals per a l'escolarització estan recollits en els articles 20 i 21 del Decret 104/2018. D'acord amb això, la proposta d'escolarització en la modalitat específica en un centre d'educació especial es realitzarà, excepcionalment, quan es considere que, després de la valoració sociopsicopedagògica:  
a) L'alumnat requereix suports individualitzats d'alta intensitat, amplitud i especialització durant la major part de la jornada escolar.  
b) Aquests suports no es poden prestar en el marc de les mesures d'atenció a la diversitat disponibles en un centre ordinari, després d- haver efectuat una valoració exhaustiva de totes les possibilitats d'inclusió, d'eliminació de barreres i de qualssevol altres ajustaments raonables que puguen introduir-se en un centre ordinari per facilitar l'escolarització.  
c) Davant la impossibilitat acreditada de l'escolarització ordinària, l'informe sociopsicopedagògic ha de justificar que els suports intensius i especialitzats prestats en el context específic del centre d- educació especial poden contribuir a un millor desenvolupament de les dimensions de qualitat de vida, tenint en compte els objectius planificats per donar resposta a les necessitats identificades.  
2. L'alumnat amb discapacitat intel·lectual moderada podrà escolaritzar-se, excepcionalment, en un centre d'educació especial en l'etapa de secundària o en un programa de transició a la vida adulta, sempre que aquestes opcions beneficien la seua autonomia i les possibilitats d'inserció sociolaboral posteriors. En cap cas podrà escolaritzar-se en un centre d'educació especial l'alumnat amb discapacitat intel·lectual lleugera, llevat que s'incorpore per a cursar un programa formatiu de qualificació bàsica adaptada.  
3. Amb caràcter general, l'alumnat d'educació infantil s'ha d'escolaritzar en la modalitat ordinària en una aula ordinària, llevat que, excepcionalment i de manera molt justificada amb evidències, les persones professionals que han fet la valoració aconsellen l'escolarització en una unitat específica o en un centre d'educació especial, sempre amb la conformitat de les famílies o representants legals.  
  
Desé. Procediment per a l'escolarització en un centre d'educació especial  
1. El procediment per a determinar la modalitat d'escolarització en un centre d'educació especial s'ha de realitzar d'acord amb allò que disposa l'Ordre 20/2019 i la Resolució de 23 de desembre de 2021, de la directora general d'Inclusió Educativa, per la qual es dicten instruccions per a la detecció i la identificació de les necessitats específiques de suport educatiu i les necessitats de compensació de desigualtats. Aquest procediment ha d'incloure necessàriament la realització d'una avaluació sociopsicopedagògica, l'emissió de l'informe sociopsicopedagògic, l'audiència als pares, les mares o representants legals i l'autorització per resolució de la persona titular de la direcció territorial competent en matèria d'educació.  
2. L'informe sociopsicopedagògic ha de justificar adequadament l'escolarització en aquesta modalitat, exposant les raons per les quals, en el moment en què s'ha realitzat la valoració, es considera que, davant la impossibilitat acreditada de l'escolarització ordinària, de conformitat amb allò que disposa el resolc nové d'aquesta resolució, aquests contextos específics són més adequats per a donar resposta a les necessitats de l'alumnat que el context més inclusiu prèviament avaluat d'un centre ordinari.  
3. Les propostes d'escolarització en un centre d'educació especial s'han de col·legiar en l'agrupació d'orientació de zona, referides en l'article 10 del Decret 72/2021. D'acord amb el punt 2 de la disposició addicional setena del Decret 72/2021, quan dins d'una agrupació es propose l'escolarització en un centre d'educació especial, serà preceptiva la participació d'almenys una o un professional de l'equip d'orientació educativa del centre d'educació especial de titularitat de la Generalitat de referència, preferentment el professorat d'orientació educativa.  
  
4. Totes les decisions i accions referides a l'escolarització de l'alumnat han de ser objecte de consulta prèvia i s'han de coordinar amb els pares, les mares o representants legals, tot això tenint en compte l'interés superior del menor i la voluntat de les famílies que mostren la seua preferència pel règim més inclusiu. Així mateix, es garantirà el dret de l'alumnat a ser escoltat i informat sobre les decisions que l'afecten.  
  
5. Amb l'objectiu de garantir la participació activa de l'alumnat i dels seus pares, les seues mares o representants legals en el procés d'escolarització, se'ls ha de facilitar la informació completa en format accessible i l'assessorament i acompanyament necessaris, recollint i documentant la seua opinió i involucrant-los en la presa de decisions i en la consecució dels objectius planificats.  
  
Onzé. Escolarització combinada  
1. D'acord amb allò que indica l'article 45 de l'Ordre 20/2019 i de forma excepcional, es podrà proposar l'escolarització combinada de l'alumnat entre un centre d'educació especial i un centre ordinari que escolaritze alumnat dins del mateix tram d'edat, quan les necessitats educatives ho aconsellen i sempre que es tracte de centres de titularitat de la Generalitat. En aquest cas, s'hauran d'establir els protocols de coordinació necessaris entre els centres implicats, amb l'objectiu de garantir una actuació pedagògica coherent i unificada, i, si escau, possibilitar la incorporació a modalitats d'escolarització més inclusives.  
  
2. L'alumnat que està escolaritzat en aquesta modalitat estarà matriculat simultàniament en el centre ordinari i en el centre d'educació especial. Per tant, la planificació, el desenvolupament, el seguiment i l'avaluació de la resposta educativa i dels resultats del procés d'ensenyament-aprenentatge s'han de realitzar i coordinar de manera conjunta entre els dos centres.  
3. L'alumnat que estiga en aquesta situació ha de disposar d'un grup de referència en el centre ordinari pròxim a la seua edat cronològica amb el qual participarà en les diferents activitats escolars, extraescolars i complementàries. El professorat tutor d'aquest grup ha d'assumir la tutoria compartida de l'alumnat.  
4. La distribució de l'horari de participació de l'alumnat en cadascun dels centres es realitzarà de manera conjunta entre els dos centres, tot considerant les característiques i necessitats de l'alumnat, l'organització dels centres, les àrees, matèries, àmbits o activitats més adequades, les adaptacions i suports necessaris i altres variables rellevants, a fi de garantir la resposta educativa més adient i personalitzada a cada cas, i s'ha de reflectir en el Pla d'actuació personalitzat (PAP).  
  
5. Els centres ordinaris han d'organitzar els horaris i suports, i realitzar els ajustos necessaris amb l'objecte de facilitar al màxim la participació d'aquest alumnat en totes les activitats que es desenvolupen durant el temps que romanga en el centre.  
  
Dotzé. Revisió de la modalitat d'escolarització  
1. L'escolarització en un centre d'educació especial ha d'estar subjecta a un seguiment continuat a fi de garantir el seu caràcter revisable i reversible, tot afavorint, sempre que siga possible, l'accés a modalitats d'escolarització més inclusives.  
2. La modalitat d'escolarització s'ha de revisar preceptivament al canvi d'etapa. Sense perjudici d'això, la direcció del centre també podrà sol·licitar a l'equip d'orientació educativa la revisió de la modalitat d'escolarització en altres moments, en previsió del curs següent, a proposta dels equips educatius i després de l'anàlisi i valoració amb les famílies de les condicions de l'alumnat i de les característiques dels entorns escolars.  
3. Les propostes d'escolarització s'han de fer abans de l'inici del curs escolar, coincidint amb el període d'admissió. Una vegada iniciat el curs escolar, només es faran propostes de modalitat d'escolarització pels motius següents:  
a) Canvi de residència que implique un canvi de centre.  
b) Causes sobrevingudes que no estigueren previstes durant el període d'admissió.  
  
Tretzé. Permanència en els centres d'educació especial  
En els centres d'educació especial l'alumnat pot romandre fins a la finalització del curs escolar de l'any natural en què complix vint-i-un anys, fet que pot prolongar-se fins als vint-i-quatre anys si l'alumnat cursa un programa formatiu de qualificació bàsica.  
  
Catorzé. Processos de transició  
1. Els equips educatius, conjuntament amb l'equip d'orientació educativa i coordinats per la direcció d'estudis, han de planificar els processos de transició entre etapes i modalitats d'escolarització, amb l'objectiu de facilitar el transvasament d'informació, la detecció de barreres, la identificació de necessitats de suport, la planificació de les actuacions educatives, l'orientació i la informació a l'alumnat i a les famílies. A més, s'inclouran actuacions d'acollida a l'alumnat i a les famílies de nova incorporació, així com actuacions de transició en finalitzar l'escolarització, que inclouran l'orientació sobre les opcions més adequades per a cada alumna i alumne.  
2. En la planificació de les actuacions per a la transició, els centres hauran d'implicar i concretar els criteris de participació dels agents externs implicats en la resposta educativa, les entitats d'inserció laboral, les entitats d'iniciativa social, els centres ocupacionals i aquells altres agents o entitats externs que contribuïsquen a la inclusió social i laboral de les persones amb discapacitat o diversitat funcional, una vegada finalitzada l'escolarització en un centre d'educació especial.  
  
  
Quinzé. Acreditació final d'estudis  
1. En finalitzar l'escolaritat, el professorat tutor dels centres d'educació especial elaborarà i entregarà als pares, les mares o representants legals de l'alumnat un informe acreditatiu, conforme al model de l'annex únic d'aquesta resolució, el qual inclourà les dates d'inici i de finalització de l'escolarització, el grau d'assoliment de les competències clau i el consell orientador.  
2. El professorat d'orientació educativa ha d'assessorar les persones tutores i els equips educatius en l'elaboració de la proposta del consell orientador i en l'assessorament als pares, les mares o representants legals en el procés de transició que corresponga.  
  
  
IV. ORGANITZACIÓ CURRICULAR  
  
Setzé. Currículum dels centres d'educació especial  
1. Els centres d'educació especial han d'organitzar i desenvolupar el currículum de forma integrada, globalitzada i interdisciplinària, i al voltant de les competències clau següents:  
a) Competència en comunicació lingüística  
b) Competència plurilingüe  
c) Competència matemàtica i en ciència i tecnologia  
d) Competència digital  
e) Competència personal, social i d'aprendre a aprendre  
f) Competència ciutadana  
g) Competència emprenedora  
h) Competència en consciència i expressió culturals  
2. El currículum competencial ha de tindre com a objectiu fonamental la millora de les dimensions de qualitat de vida de l'alumnat en els diferents entorns de participació, prioritzant els sabers bàsics relacionats amb l'aprenentatge per a la vida. Per a això, s'ha de planificar, desenvolupar i avaluar partint de les necessitats, els interessos, les motivacions i les capacitats de l'alumnat i tenint en compte els contextos naturals de participació, actuals i futurs, amb la col·laboració dels diferents agents de l'entorn familiar i sociocomunitari.  
  
3. L'orientació educativa i professional ha de contribuir i donar suport, de forma transversal, al desenvolupament de les competències clau i possibilitar l'elecció dels itineraris formatius i, sempre que siga possible, laborals més adequats per a cada alumna i alumne.  
  
Desseté. Concreció curricular i plans d'actuació personalitzats  
  
1. La concreció curricular comprendrà la planificació de les situacions d'aprenentatge, la metodologia i l'organització dels suports per a un grup d'alumat, tenint en compte els plans d'actuació personalitzats.  
  
2. El pla d'actuació personalitzat és el document que planifica les mesures de resposta per a cada alumna i alumne, tenint en compte les seues capacitats, necessitats i preferències i les demandes dels contextos naturals de participació. Així mateix, organitza els suports i la participació de les persones que hi intervenen, amb especial consideració del mateix alumnat, com a eix principal, les famílies i els agents externs.  
  
3. La metodologia per a poder desenvolupar les mesures especificades al pla d'actuació personalitzat es basarà en la planificació centrada en la persona (PCP). En les etapes d'educació infantil i d'educació primària, aquesta metodologia es complementarà amb la planificació centrada en la família (PCF).  
4. El pla d'actuació personalitzat tindrà en consideració els requisits següents:  
a) Partir de l'edat de l'alumna i de l'alumne i de les seues habilitats i aspiracions, en interacció amb els contextos naturals.  
b) Considerar les oportunitats dels diferents contextos i eliminar les barreres que hi existisquen, facilitant l'accessibilitat universal.  
c) Vincular els objectius de treball a l'adquisició de competències clau, dotant l'alumnat del major grau possible d'autonomia i independència en la vida quotidiana.  
d) Especificar el treball intensiu i especialitzat del centre educatiu que permeta la pràctica i transferència de les habilitats adquirides a tots els contextos de participació.  
e) Concretar els dispositius i productes de suport, així com els sistemes augmentatius i alternatius de comunicació que van a utilitzar-se, tot considerant les habilitats amb què compta l'alumna o alumne, el seu perfil lingüístic i les actuacions formatives per a la correcta utilització d'aquests sistemes per part de tots els agents implicats.  
f) Desenvolupar actituds i conductes que promoguen la seguretat personal, l'autoprotecció, l'equilibri afectiu, la capacitat per a decidir lliurement i la resposta davant situacions d'assetjament, agressió i qualsevol forma d'abús.  
g) Incorporar sabers bàsics adreçats a l'eliminació dels prejuís, estereotips, comportaments discriminatoris o situacions de violència en relació al sexe, al gènere, a l'orientació afectivosexual i a la identitat de gènere, per mitjà de l'aprenentatge de mètodes no violents per a la resolució de conflictes i de models de convivència basats en el respecte a les diferències i la igualtat de drets i oportunitats de totes les persones.  
  
h) Seleccionar els materials didàctics i els productes de suport d'acord amb els criteris de funcionalitat, vinculació al context natural, personalització, coeducació i sostenibilitat. Els materials han de fer un ús no sexista del llenguatge i en les imatges ha d'haver-hi una presència equilibrada i no estereotipada de dones i homes. Així mateix, aquests materials didàctics tindran en compte el Projecte lingüístic de centre (PLC) autoritzat.  
i) Incloure l'orientació educativa i l'acompanyament a l'alumnat sobre l'itinerari acadèmic o formatiu més adequat segons les seues capacitats, preferències i possibilitats d'èxit. Sempre que siga possible, se l'ha d'orientar cap a programes formatius de qualificació bàsica que permeten l'assoliment de les competències professionals necessàries per a la seua inclusió sociolaboral.  
  
Dihuité. Avaluació del procés d'ensenyament-aprenentatge  
1. L'avaluació del procés d'ensenyament-aprenentatge s'ha de realitzar en el marc del procés de seguiment i d'avaluació dels plans d'actuació personalitzats i de les accions educatives del centre.  
  
2. Aquesta avaluació ha de ser contínua, global, participativa i orientada a la millora, considerant tots els elements, oportunitats i barreres que influeixen en el procés educatiu i en el desenvolupament de l'alumnat, referits a les actuacions del centre, al mateix alumnat, a les famílies i a l'entorn sociocomunitari.  
3. L'avaluació del procés d'aprenentatge té com a finalitat conéixer el progrés de l'alumnat, ajustar la resposta educativa, prendre decisions relatives a l'escolarització, afavorint sempre que siga possible l'accés a modalitats més inclusives, i proporcionar l'orientació acadèmica i professional que més s'adeqüe a les seues capacitats, interessos i possibilitats de progrés.  
4. De forma quadrimestral, es donarà retroalimentació a l'alumnat sobre la seua evolució i de les conclusions de l'avaluació i es facilitarà als pares, les mares o representants legals els informes qualitatius sobre l'evolució de l'alumnat i les conclusions de l'avaluació, en format accessible. En finalitzar cada curs escolar s'avaluarà el grau d'assoliment dels objectius establits de manera individual per a cada alumna i alumne.  
5. L'equip educatiu, coordinat per la persona tutora i assessorat per l'equip d'orientació educativa, ha de facilitar als pares, les mares o representants legals informació continuada, en format accessible, sobre el procés d'avaluació i de les mesures que se'n deriven. Així mateix, proporcionarà l'assessorament i les orientacions necessàries que contribuïsquen a l'adquisició i a la generalització de les competències treballades a l'àmbit familiar i sociocomunitari.  
6. En el marc dels processos d'avaluació contínua, els equips educatius també han de fer una avaluació del procés d'ensenyament i de les pràctiques implementades, a fi de millorar la resposta a l'alumnat, les relacions amb les famílies, la comunitat i altres agents participants, l'organització del centre, la innovació i la qualitat educativa.  
  
  
Denové. Programes inclusius  
1. Els centres d'educació especial promouran i desenvoluparan, en col·laboració amb els centres ordinaris, les entitats i els agents de l'entorn sociocomunitari, programes que promoguen la inclusió de l'alumnat en els centres docents ordinaris, l'autonomia personal i social i la inserció sociolaboral.  
2. Aquests programes s'han de planificar, desenvolupar i avaluar conjuntament entre els equips educatius i la resta de d'agents implicats, i han d'estar inclosos en la programació general anual. En qualsevol cas, s'especificaran els objectius que es pretenen aconseguir, les mesures i actuacions a realitzar, la previsió temporal, els recursos que cal mobilitzar, els mecanismes de coordinació i els indicadors d'avaluació.  
3. Els programes inclusius que es desenvolupen junt als centres ordinaris han de respectar el moment evolutiu de l'alumnat, intentant afavorir la interacció entre iguals d'una mateixa franja d'edat.  
  
  
  
V. CENTRES D'EDUCACIÓ ESPECIAL COM A CENTRES DE RECURSOS  
  
Vinté. Centres de recursos  
1. Els centres d'educació especial de titularitat de la Generalitat, a més de les funcions que tenen com a centres educatius, assessoraran els centres ordinaris sostinguts amb fons públics que imparteixen ensenyaments no universitaris amb la finalitat de millorar les competències professionals per a la resposta a l'alumnat amb necessitats de suport intensiu i avançar en el procés de transformació cap a la inclusió.  
2. Els centres d'educació especial, com a centres de recursos, han de facilitar respostes eficients i ajustades a les característiques de les demandes, tenint en compte els seus àmbits d'especialització i possibilitant que els centres docents ordinaris vagen adquirint de forma progressiva les competències per a oferir una resposta inclusiva a les necessitats de l'alumnat.  
3. Per a dur a terme les tasques atribuïdes com a centres de recursos de forma coordinada, s'establiran les estructures següents:  
a) Equip de coordinació del centre de recursos.  
b) Equip d'intervenció del centre de recursos.  
4. Els àmbits d'especialització dels centres d'educació especial vindran determinats per la formació i l'experiència de la seua plantilla i per les pràctiques d'investigació-acció que realitzen. D'acord amb això i tenint en compte el tipus, la freqüència de les sol·licituds que realitzen els centres docents ordinaris i l'adquisició de noves competències per a l'assessorament, els centres de recursos, en coordinació amb l'òrgan directiu competent en matèria d'inclusió educativa de la conselleria competent en matèria d'educació, han de revisar periòdicament i, si escau, modificar els seus àmbits d'especialització.  
  
5. La conselleria competent en matèria d'educació determinarà i publicarà la demarcació territorial d'actuació de cada centre d'educació especial com a centre de recursos i els seus àmbits d'especialització, així com les modificacions que, d'acord amb allò que s'ha especificat en el punt anterior, puguen produir-se.  
6. El procediment per a l'activació de la intervenció del centre de recursos es realitzarà d'acord amb la normativa específica dictada per la conselleria competent en matèria d'educació, tot buscant la seua eficiència i el caràcter complementari i diferenciat de les actuacions realitzades per les unitats especialitzades d'orientació.  
7. Els centres privats concertats també podran funcionar com a centres de recursos que assessoren els centres ordinaris de la seua zona, amb l'organització que determine la titularitat del centre i amb recursos propis.  
  
Vint-i-uné. Tipus d'assessorament  
Els centres d'educació especial, com a centres de recursos i dins la seua especialització, podran oferir assessorament als centres docents ordinaris finançats amb fons públics en els aspectes següents:  
  
a) Sensibilització a professionals i a la comunitat educativa.  
b) Detecció de necessitats i barreres a la inclusió de l'alumnat.  
c) Accessibilitat personalitzada amb mitjans comuns i específics o singulars: provisió de sistemes augmentatius o alternatius de comunicació, materials singulars, productes de suport, intervenció d'algun professional especialitzat o establiment de mesures organitzatives diferenciades que afecten condicions espacials i temporals.  
d) Mesures i metodologies basades en el disseny universal d'aprenentatge.  
e) Mesures personalitzades per a la participació de l'alumnat que presenta necessitats específiques de suport educatiu en les decisions individuals del procés educatiu que l'afecten i programes específics amb suports especialitzats dirigits a l'alumnat amb discapacitat que presenta alteracions greus de conducta.  
f) Pla d'actuació personalitzat (PAP) des de l'enfocament de la planificació centrada en la persona.  
g) Orientació i suport a les famílies.  
h) Orientació sociolaboral.  
i) Determinació de la modalitat d'escolarització.  
j) Proposta d'accions formatives.  
  
Vint-i-dosé. Equip de coordinació  
1. L'equip de coordinació del centre de recursos té com a objecte organitzar la resposta als centres sol·licitants, tot garantint que s'oferisca la resposta més adient a cada cas.  
2. L'equip de coordinació del centre de recursos de titularitat de la Generalitat estarà integrat per personal que tinga preferentment destinació definitiva en el centre i tindrà la composició següent:  
a) Una persona de l'equip directiu, preferentment la direcció d'estudis.  
b) Una docent o un docent, preferiblement de les especialitats de pedagogia terapèutica o d'audició i llenguatge i destinació definitiva en el centre.  
c) Una professora o un professor de l'especialitat d'orientació educativa.  
d) Una representació del personal no docent d'atenció educativa.  
  
3. L'equip de coordinació del centre de recursos tindrà les funcions següents:  
a) Analitzar les sol·licituds d'assessorament rebudes dels centres docents ordinaris.  
b) Determinar el tipus d'intervenció més adequada per a cada sol·licitud.  
c) Proposar les persones que formaran part de l'equip d'intervenció, tenint en compte la seua especialització i experiència prèvia, així com les modificacions en la seua composició.  
d) Resoldre les incidències que puguen sorgir en el procés d'intervenció.  
e) Detectar, conjuntament amb la persona coordinadora de formació, les necessitats de formació del centre d'educació especial per a millorar la qualitat de la resposta com a centre de recursos i proposar-les a l'assemblea de professionals per, si escau, incorporar-les al programa anual de formació del centre.  
f) Realitzar l'avaluació de les intervencions realitzades com a centre de recursos i elaborar la memòria de final de curs.  
  
Vint-i-tresé. Equip d'intervenció  
1. Per a cada sol·licitud rebuda es constituirà un equip d'intervenció, el qual estarà compost pel personal educatiu del centre que l'equip de coordinació considere que, per la seua especialització i experiència en l'àmbit de la intervenció, puga donar una millor resposta al cas.  
  
2. L'equip d'intervenció actuarà sota la coordinació de la persona coordinadora del centre de recursos i tindrà les funcions següents:  
  
a) Elaborar i implementar el pla d'intervenció.  
b) Coordinar-se amb la persona coordinadora del centre de recursos, durant el procés d'intervenció, per a fer-ne el seguiment.  
c) Realitzar el seguiment i l'avaluació de les intervencions realitzades, conjuntament amb les persones destinatàries d'aquestes.  
3. Les tasques que han de dur a terme els diferents perfils professionals de l'equip d'intervenció són les següents:  
a) Persona especialista d'orientació educativa:  
- Coordinar-se amb l'equip d'orientació educativa o el departament d'orientació educativa i professional del centre sol·licitant per a recollir, si és el cas, informació complementària.  
- Facilitar assessorament en relació a la sol·licitud d'intervenció, d'acord amb les seues funcions professionals i àmbit de competència.  
  
- Col·laborar amb els equips d'orientació educativa i els departaments d'orientació educativa i professional, dins del marc de les agrupacions d'orientació de zona, en la valoració de l'alumnat amb necessitats educatives especials per al qual s'haja de proposar o revisar la modalitat d'escolarització.  
b) Personal docent especialista de pedagogia terapèutica i d'audició i llenguatge:  
- Assessorar en relació a la sol·licitud d'intervenció, d'acord amb les seues funcions professionals i àmbit de competència.  
- Col·laborar, si escau, amb els equips d'orientació educativa i els departaments d'orientació educativa i professional en la valoració de l'alumnat amb necessitats educatives especials per al qual s'ha de proposar o revisar la modalitat d'escolarització.  
- Col·laborar amb l'equip directiu i el personal d'orientació educativa en el procediment de sol·licitud de productes de suport per a l'alumnat amb necessitats educatives especials.  
c) Personal docent especialista d'Educació Física i de Música: realitzarà assessorament en relació amb la sol·licitud d'intervenció, d'acord amb les seues funcions professionals i àmbit de competència.  
d) Personal educador d'educació especial: realitzarà assessorament en relació a la sol·licitud d'intervenció, d'acord amb les seues funcions professionals i àmbit de competència.  
e) Personal fisioterapeuta:  
- Donar pautes i orientacions als equips educatius dels centres ordinaris per a la resposta educativa a l'alumnat amb necessitats educatives especials derivades de discapacitat motriu: pautes d'activitats, moviments, canvis posturals, relaxació, higiene postural, etc.  
- Col·laborar amb l'equip directiu i el personal d'orientació educativa en el procediment de sol·licitud de productes de suport per a l'alumnat amb necessitats educatives especials.  
- Col·laborar amb els equips d'orientació educativa i els departaments d'orientació educativa en la valoració de l'alumnat amb necessitats educatives especials que deriven d'una discapacitat motriu.  
  
f) Personal d'infermeria escolar: prestarà assessorament telefònic o per mitjans telemàtics, en relació a la sol·licitud d'intervenció, d'acord amb les seues funcions professionals i àmbit de competència.  
  
Vint-i-quatré. Persona coordinadora del centre de recursos  
1. La persona coordinadora del centre de recursos tindrà les funcions següents:  
a) Gestionar les sol·licituds i, si escau, recollir la informació complementària per a organitzar cada resposta.  
b) Convocar l'equip de coordinació, a petició de la direcció del centre d'educació especial.  
c) Convocar als equips d'intervenció per a elaborar el pla d'intervenció i per a fer-ne el seguiment.  
d) Comunicar a l'equip directiu l'horari de dedicació del personal dels equips d'intervenció per, si escau, organitzar les substitucions.  
  
e) Coordinar les accions conjuntes entre el centre d'educació especial i els centres ordinaris que han sol·licitat la intervenció, que inclou l'acord del pla d'intervenció, el seguiment de l'assessorament i l'avaluació de les intervencions finalitzades.  
f) Col·laborar amb la secretaria del centre en la gestió dels recursos tècnics i el préstec de materials que puguen utilitzar-se durant el procés d'intervenció.  
g) Registrar la documentació derivada del procés d'intervenció i posar-la a disposició de la secretaria del centre per a la seua custòdia.  
h) Coordinar, si escau, les intervencions com a centres de recursos amb les unitats especialitzades d'orientació i els centres de formació, innovació i recursos per al professorat.  
i) Altres tasques derivades del compliment de les funcions que té assignades.  
2. Les persones coordinadores dels centres de recursos de titularitat de la Generalitat tindran el reconeixement corresponent en els procediments administratius que contemplen la valoració de mèrits.  
  
  
Vint-i-cinqué. Despeses de funcionament  
1. Les despeses pel desplaçament als centres ordinaris del personal dels centres d'educació especial com a conseqüència de la prestació del servei com a centres de recursos s'abonaran segons determina el Decret 24/1997, d'11 de febrer, del Govern Valencià, sobre indemnitzacions per raó del servei i gratificacions per serveis extraordinaris.  
2. Les despeses generades per l'elaboració de recursos materials han de ser assumides pels centres sol·licitants de la intervenció.  
  
  
VI. PERSONAL  
  
Vint-i-sisé. Plantilles  
1. En els centres d'educació especial de titularitat de la Generalitat, els llocs de personal docent d'orientació educativa, pedagogia terapèutica i audició i llenguatge, i personal no docent educador d'educació especial i fisioterapeuta, es determinen en funció del nombre d'alumnat escolaritzat i el tipus de necessitats, d'acord amb les ràtios establides en la normativa vigent per a aquests centres.  
2. Els centres d'educació especial privats concertats contractaran el personal necessari de les especialitats corresponents, d'acord amb els mòduls econòmics establits en la Llei de pressupostos de la Generalitat i en funció del tipus d'unitat concertada.  
3. De conformitat amb l'article 5 de l'Ordre 12/2013, de 14 de març, de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, els centres d'educació especial de titularitat de la Generalitat tindran, a més dels llocs de treball de Pedagogia Terapèutica i d'Audició i Llenguatge que els correspon, un lloc de treball d'Educació Física i un altre d'Educació Musical addicional, en les condicions següents:  
a) Menys de 9 unitats: s'assignaran llocs itinerants amb un altre centre específic, sempre que la distància quilomètrica permeta l'elaboració de l'horari complet per a la plaça afectada.  
b) Entre 9 i 17 unitats: s'assignaran llocs a temps complet.  
c) A partir de 18 unitats: s'incrementarà un segon lloc d'educació física i d'educació musical.  
4. Els centres d'educació especial de titularitat de la Generalitat comptaran amb professorat tècnic de Formació Professional per a impartir els tallers en els programes de transició a la vida adulta (TVA) que hagen sigut autoritzats per la direcció general competent. Quan no existisquen perfils adequats de professorat tècnic de Formació Professional, comptaran amb professorat d'arts plàstiques i taller de disseny.  
5. Els centres d'educació especial de titularitat de la Generalitat que tinguen autoritzat, per la direcció general competent en matèria de Formació Professional, un programa formatiu de qualificació bàsica adaptat a les persones amb necessitats educatives especials permanents, comptaran amb professorat tècnic de Formació Professional de l'especialitat corresponent. Associat a aquest programa, es dotarà el personal necessari de Pedagogia Terapèutica, en cas que el centre no dispose del nombre suficient per a cobrir les necessitats que aquests programes requereixen, previ informe de la inspecció d'educació i d'acord amb les instruccions dictades per la direcció general competent.  
  
6. La conselleria competent en matèria d'educació podrà adscriure llocs de personal docent i proposar a l'òrgan competent en funció pública l'adscripció orgànica de llocs de personal no docent als centres d'educació especial de titularitat de la Generalitat, com a centres de recursos, per a atendre les necessitats dels mateixos centres i dels centres educatius ordinaris finançats amb fons públics que estiguen inclosos dins del seu àmbit territorial d'actuació.  
  
7. En els centres privats concertats d'educació especial, la cobertura de llocs per al funcionament es determinarà en funció dels mòduls econòmics de distribució de fons públics per al sosteniment de centres concertats que es publiquen en la llei de pressupostos de la Generalitat per a cada exercici.  
8. De conformitat amb la Llei de pressupostos de la Generalitat per a l'exercici 2022, els centres d'educació especial privats concertats comptaran amb professorat d'educació física i d'educació musical, fins a un màxim de dos professionals en centres que disposen de nou o més unitats. Així mateix, disposaran d'un lloc addicional de pedagogia terapèutica o d'audició i llenguatge quan compten amb set o més unitats d'educació especial.  
9. En els centres d'educació especial, l'atenció per part del personal de treball social es facilitarà a través de les unitats especialitzades d'orientació, a les quals està adscrit orgànicament aquest personal, sense perjuí de l'atenció que també hi poden prestar els serveis socials municipals o mancomunats entre diferents municipis. En qualsevol cas, s'ha d'assegurar la coordinació interdisciplinària dels serveis implicats.  
  
10. D'acord amb l'article 59.7 de la Llei 10/2014, de 29 de desembre, de la Generalitat, de Salut de la Comunitat Valenciana, els centres docents específics d'educació especial estaran dotats de personal d'infermeria, que dependran orgànicament del departament sanitari corresponent.  
  
Vint-i-seté. Horari del personal  
1. L'horari del personal docent s'adaptarà a l'horari general del centre.  
2. L'horari de treball del personal no docent s'ha d'adaptar a les característiques dels centres i als llocs de treball, i ajustar-se al Decret 42/2019, de 22 de març, del Consell, pel qual es regulen les condicions de treball del personal funcionari de l'administració de la Generalitat, i els acords laborals i els convenis col·lectius d'aquestes o aquests professionals.  
  
  
VII. ÒRGANS DE GOVERN I DE COORDINACIÓ  
  
Vint-i-huité. Òrgans de govern  
Als centres d'educació especial es constituiran els òrgans de govern següents:  
a) Equip directiu  
b) Claustre  
c) Consell escolar  
  
Vint-i-nové. Òrgans de coordinació  
1. Als centres d'educació especial es constituiran els òrgans de coordinació següents:  
a) Assemblea general de professionals  
b) Comissió de coordinació pedagògica  
c) Equips educatius  
d) Equips d'etapa  
e) Equip d'orientació educativa  
f) Equip de coordinació del centre de recursos  
g) Tutoria  
2. Així mateix, la direcció del centre nomenarà personal docent perquè assumisca altres funcions de coordinació que puguen ser determinades per la conselleria competent en matèria d'educació.  
3. Els centres d'educació especial de titularitat de la Generalitat disposaran d'un nombre global d'hores lectives setmanals perquè el personal docent que coordina els òrgans de coordinació i el professorat que assumeix las altres funcions de coordinació desenvolupen les seues funcions. Aquest nombre es determinarà per la conselleria competent en matèria d'educació i tindrà en compte les unitats que tinga en funcionament el centre educatiu, així com altres característiques singulars.  
  
4. L'assignació de les hores setmanals lectives per al desenvolupament d'aquestes funcions es realitzarà una vegada estiguen cobertes les necessitats de docència de tots els grups del centre i es tindrà en compte tot el personal docent destinat al centre amb les habilitacions que posseïsca.  
5. L'assignació de les hores setmanals lectives per al desenvolupament de les funcions directives es realitzarà tenint en compte les necessitats de docència en els diferents grups del centre.    
6. La direcció del centre, en l'exercici de les seues competències, oït el claustre, disposarà d'autonomia per a distribuir el nombre total d'hores assignades al centre per a la coordinació docent entre les persones designades per a realitzar aquestes funcions.  
7. Els centres d'educació especial privats concertats podran adaptar els òrgans de coordinació i les seues funcions a allò que disposa aquesta resolució, d'acord amb l'autonomia pedagògica, organitzativa i de gestió que el règim jurídic confereix a la seua titularitat.  
  
Trenté. Assemblea general de professionals  
1. L'assemblea general de professionals és l'òrgan de participació del conjunt de personal docent i del personal no docent d'atenció educativa adscrit al centre, tot el qual tindrà veu i vot. Té la responsabilitat de debatre i acordar propostes relacionades amb el funcionament del centre, en aquelles aspectes que, d'acord amb la normativa vigent i amb les normes d'organització i funcionament del centre no siguen competència dels altres òrgans de govern i de coordinació.  
  
2. Els centres d'educació especial hauran de concretar, dins la seua autonomia pedagògica, les atribucions de l'assemblea general de professionals. Aquestes atribucions, amb caràcter orientatiu, estaran relacionades amb els aspectes següents:  
a) Mesures per a la millora de l'accessibilitat del centre y la implantació de sistemes de comunicació.  
b) Plans i projectes anuals del centre.  
c) Normes de convivència.  
d) Organització dels suports.  
e) Organització de les activitats complementàries i extraescolars.  
  
f) Organització del pati i del menjador.  
g) Altres aspectes d'organització i funcionament que l'equip directiu determine.  
3. Respecte als assumptes que hagen de ser aprovats pels òrgans de govern o pel claustre, d'acord amb les competències que tenen atribuïdes, l'assemblea de professionals tindrà un caràcter consultiu i, si escau i a petició d'aquests òrgans, elaborarà informes previs no vinculants. En qualsevol cas, la presidència procurarà que les propostes siguen assumides per consens amb l'objectiu que, a ser possible, no hi haja discrepàncies entre allò que s'acorde en l'assemblea i en els òrgans de govern o de coordinació.  
4. El règim de funcionament de l'assemblea general de professionals s'assimilarà al règim de funcionament del claustre de professorat i es recollirà en les normes d'organització i funcionament del centre.  
  
  
Trenta-uné. Comissió de coordinació pedagògica  
1. La comissió de coordinació pedagògica és l'òrgan responsable de coordinar els assumptes relacionats amb les actuacions pedagògiques, el desenvolupament dels programes educatius i la seua avaluació, en aquelles aspectes que, d'acord amb aquesta resolució, amb la normativa vigent i amb les normes d'organització i funcionament del centre no siguen competència dels altres òrgans de govern i de coordinació, incloent l'assemblea general de professionals.  
2. La composició de la comissió de coordinació en els centres d'educació especial ha de tindre un caràcter flexible en funció de les característiques i l'organització del centre i els temes a tractar.  
3. En els centres d'educació especial amb 9 o més unitats la comissió de coordinació pedagògica tindrà la composició següent:  
a) La direcció del centre, com a membre permanent i que assumirà la presidència de la comissió.  
b) La direcció d'estudis, com a membre permanent i que assumirà la presidència en absència de la direcció del centre.  
c) La persona coordinadora de l'equip d'orientació educativa, com a membre permanent.  
d) El personal docent i el personal no docent d'atenció educativa del centre que la direcció designe, en l'exercici de la seua autonomia, per a realitzar les tasques previstes en l'àmbit de les seues atribucions i segons els temes a tractar.  
4. Actuarà com a secretari o secretària de la comissió la persona que designe la direcció del centre d'entre els seus membres, a proposta de la comissió.  
5. En els centres amb menys de 9 unitats, les funcions de la comissió de coordinació pedagògica podran ser assumides per l'assemblea general de professionals.  
6. El calendari de reunions i el programa d'activitats de la comissió de coordinació pedagògica s'inclourà en la programació general anual.  
  
7. Les reunions de la comissió seran convocades per la presidència i l'assistència serà obligatòria per a totes les persones convocades.  
8. Els centres d'educació especial hauran de concretar, dins la seua autonomia pedagògica, les atribucions de la comissió de coordinació pedagògica. Aquestes atribucions, amb caràcter orientatiu, estaran relacionades amb els aspectes següents:  
a) Proposar les directrius per a l'elaboració, el seguiment i l'avaluació de les programacions, dels plans d'actuació personalitzats i del projecte lingüístic del centre, tenint en compte les característiques del centre, de l'alumnat, de les famílies i del context sociocomunitari.  
  
b) Promoure que tots els plans, programes, projectes, actuacions i materials didàctics siguen coherents amb al projecte educatiu, fomentar la seua avaluació i proposar actuacions de millora.  
c) Proposar criteris per a la personalització de l'aprenentatge, l'organització dels suports i la millora de les condicions d'accessibilitat.  
  
d) Elaborar la proposta d'organització de l'orientació educativa i de l'acció tutorial i establir les actuacions prioritàries per cadascuna de les línies estratègiques de l'orientació educativa i professional.  
e) Impulsar activitats de formació continua, d'investigació i innovació educativa i perfeccionament del personal docent i del personal no docent d'atenció educativa.  
f) Coordinar la intervenció específica en problemes greus de conducta.  
g) Plantejar mecanismes per afavorir la participació de les famílies, així com els aspectes generals que s'han de tractar en les reunions de coordinació amb les famílies per part del professorat que exerceix la tutoria.  
h) Realitzar el seguiment del procediment i de les actuacions desenvolupades com a centre de recursos i fer propostes de millora.  
i) Proposar al claustre la planificació de les sessions d'avaluació.  
  
j) Qualssevol altres que li siguen atribuïdes per la direcció del centre.  
9. El règim de funcionament de la comissió de coordinació pedagògica es regirà per les normes d'organització i funcionament que establisca el centre.  
  
Trenta-dosé. Equips educatius  
1. Els equips educatius estaran conformats per tot el personal docent i no docent d'atenció educativa que intervé dins d'un mateix grup d'alumnat, i actuaran sota la coordinació de la persona tutora del grup.  
  
2. A banda de les funcions que determine la normativa vigent en matèria d'organització i funcionament de centres, els equips educatius tindran les funcions següents:   
a) Desenvolupar les propostes pedagògiques per a concretar i coordinar les situacions d'ensenyament i aprenentatge i altres actuacions que procedisquen.  
b) Fer el seguiment del procés d'ensenyament i aprenentatge global de l'alumnat del grup i establir les mesures necessàries per a la seua millora, tot revisant i valorant els processos d'ensenyament.  
c) Realitzar col·legiadament l'avaluació de l'alumnat, d'acord amb la normativa establerta, i prendre decisions sobre les mesures de resposta més adequades, incloent les propostes de modificació de la modalitat d'escolarització i el consell orientador, en finalitzar l'escolarització en el centre.  
d) Avaluar el procés d'ensenyament i de suport i la pròpia pràctica docent.  
3. Els equips educatius actuaran sota la supervisió de la direcció d'estudis i comptaran amb l'assessorament dels equips d'orientació educativa per al desenvolupament de les seues funcions.  
4. L'assistència a les reunions dels equips educatius serà obligatòria per a totes les persones membres que els integren.  
  
Trenta-tresé. Equips d'etapa  
1. Als centres d'educació especial es constituiran equips d'etapa, que actuaran com a òrgans de coordinació i agruparan tot el personal que intervé en una mateixa etapa educativa i en els programes formatius de qualificació bàsica. Aquests equips estaran dirigits per una persona coordinadora, elegida entre el personal docent que imparteix docència en la mateixa etapa.  
2. Les funcions dels equips d'etapa són les següents:  
a) Planificar i dur a terme, de manera coordinada, les programacions didàctiques i els plans d'actuació personalitzats.  
b) Recollir les propostes dels òrgans de govern i de coordinació per a la seua implementació i elevar les seues propostes a la comissió de coordinació pedagògica i a l'assemblea general de professionals.  
c) Planificar i realitzar les actuacions per a l'orientació i la transició de l'alumnat entre les diferents etapes i entre modalitats d'escolarització, així com en els moments d'inici i finalització de l'escolarització en el centre d'educació especial.  
3. Els equips d'etapa actuaran sota la supervisió de la direcció d'estudis i comptaran amb l'assessorament dels equips d'orientació educativa per al desenvolupament de les seues funcions.  
4. L'assistència a les reunions dels equips d'etapa serà obligatòria per a totes les persones membres que els integren.  
  
Trenta-quatré. Equip d'orientació educativa  
1. Els equips d'orientació educativa dels centres d'educació especial tenen la composició que s'indica en l'article 5.3 del Decret 72/2021 i desenvolupen les funcions especificades en l'article 6 del mateix decret.  
   
2. D'acord amb la disposició addicional setena del Decret 72/2021, els equips d'orientació educativa dels centres d'educació especial de titularitat de la Generalitat han de col·laborar amb els equips d'orientació educativa, els departaments d'orientació educativa i professional i les agrupacions d'orientació de zona en la valoració sociopsicopedagògica de l'alumnat que requereix suports educatius intensius, especialitzats i individualitzats i, si escau. en els processos d'escolarització i en les propostes dels plans d'actuació personalitzats que se'n deriven.  
  
3. L'equip d'orientació educativa estarà coordinat pel professorat d'orientació educativa. En els centres que disposen de més d'un lloc d'orientació educativa, una o un d'aquests professionals, preferentment amb destinació definitiva al centre, assumirà la funció de coordinació.  
  
4. La funció de coordinació de l'equip d'orientació educativa es desenvoluparà durant un curs acadèmic i es podrà prorrogar anualment, sempre que continue formant part de l'equip, sense perjuí que la persona hi puga renunciar, per causa justificada i amb l'acceptació de la direcció del centre, o puga ser destituïda per la direcció del centre a proposta raonada de la majoria absoluta de les persones membres de l'equip d'orientació educativa i amb l'audiència prèvia a la persona interessada.  
  
5. Les persones coordinadores dels equips d'orientació educativa dels centres d'educació especial de titularitat de la Generalitat tindran el reconeixement corresponent en els procediments administratius que contemplen la valoració de mèrits.  
  
Trenta-cinqué. Altres funcions de coordinació  
1. La direcció del centre designarà entre el professorat del claustre, per un període màxim de quatre anys, una persona per cadascuna de les funcions de coordinació següents:  
a) Coordinació de tecnologies de la informació i la comunicació (TIC).  
b) Coordinació de formació.  
c) Coordinació d'igualtat i convivència.  
2. Les condicions aplicables a aquestes figures de coordinació són les mateixes que, per a aquestes funcions, estableixen les instruccions per a l'organització i el funcionament dels centres que imparteixen educació infantil de segon cicle i educació primària durant el curs 2022-2023.  
3. Amb la finalitat d'afavorir l'autonomia dels centres, la direcció o la titularitat del centre, oït el claustre i el consell escolar, podrà assignar a determinat personal docent del centre la realització d'altres tasques de coordinació necessàries per a l'organització i el bon funcionament del centre, d'acord amb els criteris establits pel claustre de professorat i a proposta de la direcció d'estudis.  
  
  
VIII. ASPECTES FINALS  
  
Trenta-sisé. Serveis complementaris de menjador i transport  
1. El menjador escolar dels centres d'educació especial es considerarà com un espai de rellevància que possibilite el treball en contexts naturals d'hàbits d'autonomia, la comunicació, la regulació sensorial, la conducta i la higiene. Per a això, els objectius del menjador s'han d'incorporar a les propostes curriculars del centre i als plans d'actuació personalitzats de l'alumnat.  
2. Tenint en compte la intensitat dels suports i l'atenció especialitzada que requereix l'alumnat, la duració del servei de menjador escolar es podrà flexibilitzar entre hora i mitja i tres hores.  
3. Tot l'alumnat escolaritzat en els centres d'educació especial tindrà accés gratuït als serveis complementaris de menjador i transport escolar.  
4. L'òrgan directiu competent en matèria de centres docents regularà els serveis complementaris de menjador escolar i transport.  
  
Trenta-seté. Disposicions supletòries  
Mentrestant no es publique el decret d'organització i funcionament dels centres d'educació especial, els aspectes no regulats en la present resolució es regiran per allò que disposa el Decret 253/2019, de 29 de novembre, del Consell, de regulació de l'organització i el funcionament dels centres públics que imparteixen ensenyaments d'Educació Infantil o d'Educació Primària.  
  
Trenta-huité. Entrada en vigor  
Aquesta resolució entrarà en vigor a partir de l'1 de setembre de 2022 i tindrà efectes durant el curs escolar 2022-2023 en aquells aspectes que no estiguen regulats ni s'oposen, una vegada publicat, al decret d'organització i funcionament dels centres d'educació especial.  
  
València, 21 de juliol de 2022.- El secretari autonòmic d'Educació i Formació Professional: Miguel Soler Gracia.