Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 7965, del 25-01-2017 (2017/287)

RESOLUCIÓ de 30 de desembre de 2016, de la Direcció general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 59/15-AIA Arañuel.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   7965

Data del DOGV
:   25-01-2017

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2017/287


Data del document
:   30-12-2016

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 30 de desembre de 2016, de la Direcció general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 59/15-AIA Arañuel. [2017/287]  
De conformitat amb l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 59/15-AIA Arañuel.  
  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 59-2015-AIA.  
Títol: Ampliació de granja d'engreixament de pollastres.  
Promotor: Antonio José Santagueda Solsona.  
Òrgan substantiu: Ajuntament d'Arañuel.  
Localització: parcel·les 727, 729, 730, 908, 910, 911, 919, 731, 732, 733, 788, 789, 790.  
  
Descripció del projecte. Alternatives.  
Actualment en les parcel·les 727, 729, 730, 908, 911 i 919 del polígon 3 d'Arañuel hi ha una explotació avícola amb capacitat de 25.000 animals.  
L'objecte del projecte és l'ampliació de l'explotació mitjançant la construcció d'una nau i instal·lacions annexes que albergaran 14.999 animals. La capacitat total de l'explotació serà de 39.999 animals.  
  
Les superfícies actualment ocupades i les futures s'indiquen a continuació:  
  
L'explotació comptarà amb totes les instal·lacions i equips exigits en la Llei 6/2003 de ramaderia de la Comunitat Valenciana.  
Per a la construcció de les noves instal·lacions s'ha explanat el terreny amb conformació de talussos i es realitzaran les excavacions necessàries per a realitzar la fonamentació de la nau. S'estima en 5000 m³ el volum de terra mobilitzat que serà reutilitzat en la conformació de l'accés a la nova nau i en el condicionament de les parcel·les afectades.  
  
La naus existents així com la que es construirà seran de coberta metàl·lica i parets de fàbrica de blocs de formigó amb estructura metàl·lica, comptaran amb solera industrial de formigó armat, les baixants de pluvials seran de canonada de PVC que abocaran directament sobre el terreny. Es disposa de femer de 15 x 10 m² amb volum de 330 m³ format per plataforma de formigó sobre capa de grava amb pendent del 3 % per al drenatge de líquids i amb parets formades per blocs de formigó.  
  
Aquest femer s'utilitzarà en cas necessari; el fem es retirarà per mitjà de gestor autoritzat.  
S'habilitarà séquia de formigó al voltant del tanca de l'explotació que arreplegarà l'aigua de pluja que cau des de les zones més elevades evitant així la seua entrada en les naus i per això la seua contaminació. Aquestes séquies abocaran l'aigua de pluja en cotes inferiors des d'on discorrerà de forma natural fins al riu Millars.  
L'aigua que emprarà l'explotació s'obté de l'excedent de l'aigua potable del municipi i és emmagatzemada en depòsit propi. L'obtenció de l'aigua compta amb autorització municipal. Tenint en compte els consums actuals, el consum estimat és de 10.000 l/dia.  
Les aigües residuals procedents de la neteja de la nau i els lixiviats del femer es conduiran fins a un depòsit estanc que serà buidat per empresa especialitzada.  
Se subscriurà contracte de retirada de cadàvers per empresa autoritzada.  
Quant a les alternatives plantejades, s'opta per construir la nau en terrenys annexos als ja ocupats a fi d'optimitzar les infraestructures de llum i aigua existents.  
  
Afeccions legals.  
L'explotació ramadera s'ubica en part l'àmbit de les següents figures de protecció:  
- Pla d'ordenació dels recursos naturals de la Serra d'Espadà. Àrees naturals (granja existent i nova nau).  
- LIC «Curs Alt del Riu Millars» (granja existent, part de la nova nau).  
- ZEPA: Serra d'Espadà (granja existent, part de la nova nau).  
A més presenta les afeccions següents:  
- Terreny forestal comú (pla d'acció territorial forestal de la Comunitat Valenciana-PATFOR).  
- Sòl no urbanitzable protegit segons disposició transitòria 2a de la Llei 10/2004 del sòl no urbanitzable (vigent en el moment d'inici de tramitació de l'expedient).  
  
Tramitació administrativa. Informes sectorials.  
- El 2 de juny de 2015 té entrada, procedent de la Direcció Territorial d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, documentació procedent de l'Ajuntament d'Arañuel a fi d'iniciar la tramitació ambiental del projecte.  
- El 10 de juny de 2015 el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental inicia el procediment de consulta als organismes afectats per la realització del projecte.  
- El 14 de juliol de 2015 la Direcció Territorial de Castelló remet l'informe sol·licitat del qual es destaca el següent:  
[?] »Segons la cartografia del visor web de la CITMA aquests terrenys estan qualificats com a sòl no urbanitzable protegit. Respecte d'això cal assenyalar que el municipi d'Arañuel compta en l'actualitat amb pla de delimitació de sòl urbà (PDSU) per això en aquest cas, per la disposició transitòria 9é de la LOTUP, al sòl no urbanitzable se li aplica el règim urbanístic establit per al sòl no urbanitzable protegit».  
  
L'esmentada disposició estableix que: «No obstant això, podran admetre's, cas per cas aquelles actuacions previstes en aquesta llei que compten amb informe favorable emés per la conselleria competent en matèria d'urbanisme».  
[?] «En referència a la ubicació de la nova nau, en l'estudi d'impacte ambiental haurien de valorar-se diferents alternatives d'emplaçament tenint en compte la classificació urbanística dels terrenys i les seues característiques físiques, a fi de desenvolupar el projecte en terrenys amb aptitud adequada per a minimitzar els possibles impactes generats.  
Els terrenys en què pretén ubicar-se la nova nau estan cartografiats com forestals en la web de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, conforme al Decret 58/2013, de 3 de maig, del Consell, pel qual s'aprova el pla d'acció territorial forestal (PATFOR), de la Comunitat Valenciana.  
La vegetació d'aquest emplaçament està constituïda per un matoll d'escassa densitat i altura dominat per Pistacia lentiscus, Erica multiflora, Rosmarinus officinalis, Thymus Vulgaris i Quercus coccifera i un estrat arbori de Pinus halepensis d'elevat port i de 25 anys d'edat aproximadament».  
L'informe continua indicant l'elevada visibilitat de les futures construccions des de la població i carretera CV-20 pel que hauria de valorar-se el possible impacte paisatgístic, indica que el relleu de la zona és muntanyós, el substrat de la parcel·la format per argiles, margues i algeps en fàcies Keuper del triàsic superior, amb alguns nivells d'algeps de baixa ripabilitat i risc d'erosió potencial molt alt (> 100 tm/any).  
  
Es destaca l'afecció a l'àmbit territorial dels espais de la Xarxa Natura 7949 QKP Curs Alt del Riu Millars i ZEPA Serra d'Espadà per això s'ha de realitzar una adequada valoració de repercussions sobre la xarxa.  
L'informe finalitza indicant que s'han executat labors de condicionament dels terrenys generant desmunts i terraplens no avaluats en l'EIA per això haurien de proposar-se mesures correctores per a minimitzar els impactes generats, incloure un estudi d'alternatives tant d'emplaçament com d'implantació de l'activitat «a fi de minimitzar les afeccions sobre els terrenys forestals».  
- El 9 de desembre de 2015 es reitera la sol·licitud d'informe el Servei de Gestió d'Espais Naturals protegits.  
- El 29 d'abril de 2016, en compliment de l'article 21 de la Llei 6/2014 de prevenció, qualitat ambiental i control ambiental d'activitats, s'emet un informe d'abast i continguts de l'estudi d'impacte ambiental en què s'incorpora i adjunta el contingut de l'informe de la Direcció Territorial de Castelló, únic emés fins a la data d'emissió de l'informe. L'informe d'abast es va remetre el promotor i a l'òrgan substantiu.  
  
- El 21 de juliol de 2016 té entrada expedient procedent de l'Ajuntament d'Arañuel en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental.  
  
- El 27 de juliol de 2016 té entrada en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental la remissió dels següents informes per part de la Subdirecció General de Medi Natural:  
- Informe del 17 d'agost de 2015 del Servei de Vida Silvestre en què s'indica que les parcel·les incloses en l'explotació es troben dins de la ZEC Serra d'Espadà declarada per Decret 192/2014. En aquest secret s'estableixen com a normes de gestió de la ZEC i ZEPA del mateix nom el pla d'ordenació de recursos naturals (PORN) i pla rector d'ús i gestió (PRUG) del Parc Natural de la Serra d'Espadà.  
  
Per tant des del punt de vista del Servei de Vida Silvestre el projecte serà acceptable sempre que complisca el PORN de la Serra d'Espadà.  
  
- Informe del 26 de juliol de 2016 del Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits (SGENP) del qual s'extrau el següent:  
«El projecte de construcció de nau per a granja d'engreixament de pollastres [?] es localitza en la seua totalitat en l'àmbit territorial del PORN del Parc Natural de la Serra d'Espadà [...].  
Les parcel·les [?] es troben parcialment en l'àmbit de la ZEPA del Parc Natural de la Serra d'Espadà declarada per Acord del 25 d'abril de 2004 i del LIC Curs Alt del Riu Millars declarat per Acord de 25 d'abril de 2014, del Consell».  
(?) »cal citar que fins al 31 de desembre de 2015 estava en vigor el que disposa l'apartat 3 de l'article 140 de la modificació de la Llei d'Espais Naturals Protegits per la Llei 5/2013, de 23 de desembre, de Mesures Fiscals,de Gestió Administrativa i Financera, i d'Organització de la Generalitat, que cita el següent: fora de l'espai natural protegit serà aplicable la normativa sectorial urbanística mediambiental vigent amb les especificitats següents: [?].  
g) Fora de sòl urbà només es podrà autoritzar [?] explotacions ramaderes [?].  
Segons el que disposa l'article 141 de la modificació de la llei d'espais naturals protegits [?], els PORN s'ajustaran al contingut de la legislació bàsica en la matèria».  
L'informe conclou que en la data d'inici de tramitació de l'expedient l'ampliació pretesa era compatible amb el PORN «sempre que així ho fóra en el planejament urbanístic d'Arañuel».  
En matèria urbanística i en relació amb la tramitació del pla general del municipi d'Arañuel l'informe del SGENP recorda que en data de 26 de gener de 2011 aquest servei va emetre un informe per a la realització del document de referència del pla general d'Arañuel en què s'indicava que en el futur pla general, el sòl no urbanitzable comú havia de coincidir amb l'àrea d'influència antròpica del PORN si bé permetia redefinir aquest àrea perquè acollira aquells terrenys, al nord-oest del nucli urbà, les característiques dels quals foren pròpies d'àrea agrícola. D'acord amb aquest informe les antigues instal·lacions estaran ubicades en un futur en sòl no urbanitzable comú i la nova nau quedarà ubicada en sòl no urbanitzable protegit.  
- El 22 de setembre de 2016 el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental remet al promotor del projecte i comunica a l'Ajuntament d'Arañuel la necessitat de completar la documentació aportada amb la còpia de l'informe referent al sòl no urbanitzable protegit així com l'informe emés per l'òrgan competent en agricultura en compliment de la Llei 10/2004 del sòl no urbanitzable.  
El 7 de novembre té entrada en el Servei d'Avaluació els informes requerits el contingut dels quals es resumeix a continuació:  
- Informe de la Direcció Territorial de Castelló de 9 d'abril de 2014, del qual s'extrau el següent: (?) »en els municipis que compten amb PDSU (Projecte de Delimitació de Sòl Urbà), la totalitat del sòl no urbanitzable té presumpció legal de tractar-se de sòl no urbanitzable protegit. No obstant això, de conformitat amb la disposició transitòria segona de la vigent Llei 10/2004 del Sòl No Urbanitzable, poden admetre's determinades actuacions en municipis que únicament compten amb Projecte de Delimitació de Sòl Urbà, cas per cas, sempre que s'emeta un informe favorable respecte de la seua compatibilitat territorial per part de la conselleria competent en ordenació del territori i urbanisme».  
  
L'informe indica les condicions que han de complir les construccions segons l'article 21 de la Llei del sòl no urbanitzable i sempre que no hi haja incompatibilitat mediambiental. Als efectes de verificar la compatibilitat ambiental de les actuacions s'assenyalen els informes positius dels tècnics competents en matèria forestal i en espais naturals protegits per això l'informe es resol en sentit favorable sempre que s'adjunte informe favorable de la conselleria competent en agricultura, informe que s'emet el 30 d'abril de 2014 en sentit favorable.  
  
Els informes obtinguts per a l'emissió de l'informe en matèria urbanística van ser els següents:  
- Informe de 28 de febrer de 2014, de la Secció Forestal de la Direcció Territorial de Castelló del qual s'extrau el següent: (?) »Les parcel·les objecte d'informe s'ubiquen sobre antics terrenys de cultiu, principalment garrofera. No obstant això, el cessament de l'activitat agrària ha suposat una recolonització per la vegetació i en l'actualitat presenta una formació arborada adulta de pineda de pi blanc (Pinus halepensis) en estat de fustal i perxada alt, amb un sotabosc d'escassa cobertura en què dominen llentiscles (Pistacia lentiscus) de gran port i aladerns (Rhamnus alaternus), arç negre (Rhamnus lycioides), i alguna savina negral (Juniperus phoenicea)[?].  
La vegetació anteriorment descrita confereix a aquests terrenys la consideració de terrenys forestals d'acord amb el que disposa l'article 2 de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, Forestal, de la Comunitat Valenciana.»  
L'informe continua fent menció dels articles 17, 28 i 30 del PATFOR (pla d'acció territorial forestal de la Comunitat Valenciana). Segons aquest articulat els terrenys afectats tenen la consideració de forestals, són compatibles les activitats que siguen previstes en el planejament urbanístic sempre que complisquen amb els requisits establits, i el projecte ha de comptar amb un pla de prevenció d'incendis forestals que ha de contindre mesures de prevenció, protecció mitjançant actuacions silvícoles i evacuació.  
L'informe finalitza indicant que l'actuació «pot ser compatible amb el medi físic» sempre que es realitze una adequada gestió de residus incloent-hi les restes de poda, la construcció s'ubique paral·lela al camí existent, a fi que els desmunts i eliminació de peus arboris siguen el més reduït possible, i s'observen les obligacions contingudes en el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants. Amb caràcter general quan s'establisca el nivell 3 de perillositat d'incendis se suspendran tots els treballs o activitats amb ús de maquinària. Així mateix haurà de comptar-se amb els operaris controladors proveïts del material exigit en el punt 5 de l'annex del Decret 7/2004 pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals que s'han d'observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants.  
  
- Informe de 2 d'abril de 2014, de la Secció d'Espais Naturals Protegits: indica l'informe que el projecte afectarà el LIC «Curs Alt del Riu Millars» i ZEPA «Serra d'Espadà».  
(?) »L'actuació proposada queda localitzada en unes parcel·les de característiques forestals, dominades per un matoll termomediterrani escassament estructurat amb dosser arbratge conformat per una pineda secundària de pi blanc d'escàs valor ambiental. L'ampliació de la nau s'ubica en un entorn agrícola i al costat de naus ja existents destinades a l'activitat ramadera. Aquesta parcel·la no presenta comunitats endèmiques, en perill d'extinció o de distribució escassa o puntual en el context provincial de la Comunitat Valenciana. Així mateix no es troba cap comunitat botànica ni faunística catalogada per la Directiva o normativa que la desplega. De la correcta execució del projecte presentat no s'espera efecte apreciable sobre la Xarxa Natura 2000».  
  
L'informe finalitza indicant que en relació amb l'afecció a espais naturals protegits el projecte s'ajusta al que estableix l'article 140 de la Llei 5/2013, de 23 de desembre, de mesures fiscals, de gestió administrativa i financera, i d'organització de la Generalitat que modifica l'article 33 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
  
Informe de 30 d'abril de 2014, de la Direcció Territorial de Castelló basant-se en l'article 20 de la Llei 10/2004 de sòl no urbanitzable, Ordre de 17 d'octubre de 2005, de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació tenint en compte la Llei 6/2003 de ramaderia de la Comunitat Valenciana, i Reial Decret 1084/2005 sobre ordenació d'avicultura de carn en sentit favorable.  
- Exposició pública: l'exposició pública es va realitzar mitjançant publicació d'anunci en el Butlletí Oficial de la Província de Castelló de 4 de juny de 2016. Durant el període d'informació pública no es van produir al·legacions.  
- L'expedient conté:  
Còpia de la sol·licitud de l'informe regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, del patrimoni cultural valencià.  
Informe tècnic municipal d'1 de juny de 2016 en què indica la suficiència de recursos hídrics per a abastir l'activitat.  
Informe tècnic municipal favorable de compatibilitat urbanística en què indica que la finca objecte de l'expedient està en sòl no urbanitzable, que el planejament a què està subjecte és la projecte de delimitació urbana i que actualment està en tramitació el pla general d'ordenació urbana.  
  
Consideracions ambientals  
Es destaquen els següents aspectes de l'estudi d'impacte ambiental:  
1. Identificació i valoració d'impactes.  
- Fase d'execució del projecte: es produiran emissió de soroll, fums i pols per la realització de les obres que es preveu que produïsquen impactes sobre flora, fauna, vegetació i aire considerats com no significatius.  
Es produirà així mateix una alteració de la conformació del terreny pel moviment de terres realitzat que generarà impactes moderats sobre el sòl.  
A fi de disminuir els impactes generats en aquesta fase d'obres, els moviments de terra seran els mínims possibles, s'utilitzarà maquinària en correctes condicions d'ús, el transport d'àrids i terres es realitzarà en remolcs coberts i intentant no utilitzar les vies principals de comunicació.  
- Fase de funcionament: es produeixen els següents impactes ambientals.  
- Contribució al canvi climàtic per emissió de gasos d'efecte d'hivernacle, acidificació i eutrofització com a conseqüència de la producció d'amoníac i metà que pot ser arrossegat pels corrents d'aire i depositat a través de la pluja sobre el terreny.  
- Contaminació odorífera i contaminació per emissió de soroll: és l'impacte més directament perceptible de tots els que es produeixen en una explotació ramadera. Dels elements químics presents en els residus ramaders que contribueixen a la generació de males olors cal destacar l'amoníac, l'àcid sulfhídric i els compostos orgànics volàtils. Alguns d'aquests compostos tenen límits de detecció molt baixos.  
  
La ubicació de l'explotació allunyada de llocs habitats, l'adequada ventilació de les naus i l'establiment de pantalla vegetal en la direcció dels vents dominants seran les mesures correctores que s'empraran a fi de disminuir els impactes ambientals generats.  
  
Quant al soroll, les principals fonts generadores de soroll són les cintes transportadores de pinso, els ventiladors i els sorolls produïts pels animals.  
La distància a zona habitada fa improbable que l'emissió d'olors i sorolls genere impactes significatius sobre la població.  
- Contaminació de les aigües: la inadequada gestió de les aigües residuals o l'inadequat disseny de la xarxa de pluvials poden provocar contaminació de les aigües. L'impacte es valora com moderat.  
La construcció de depòsit estanc d'aigües residuals i lixiviats així com el disseny de la xarxa de pluvials que conduiran aquestes fora de l'explotació i la vigilància de la impermeabilització de la fosa de lixiviats garanteix que no es generaran impactes ambientals significatius.  
  
- Paisatge: la construcció de les noves instal·lacions no suposarà una modificació significativa del paisatge en quedar amagada l'explotació per la vegetació existent.  
2. Establiment de mesures protectores i correctores.  
Es destaquen les mesures habilitades per a la protecció de la zona forestal atés que l'explotació es troba a menys de 500 metres de forestal.  
  
Les mesures de prevenció corresponen a les arreplegades en el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals que s'han d'observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants (Decret 7/2004 del Consell de la Generalitat).  
D'altra banda s'ha dissenyat un pla de prevenció d'incendis forestals. Les mesures de prevenció seran: àrea tallafocs formada per una banda de decapatge de 3 metres, una banda de desbrossament de 10 metres 5 metres de la qual serà ocupada per camí perimetral, banda auxiliar de desbrossament amb fitació de peus arboris fins a aconseguir una FCC del 20 % de 19 a 37 metres segons zona.  
3. Programa de vigilància ambiental.  
Abans de la fase de construcció es comprovarà la inexistència de nius o refugis de fauna en les zones afectades.  
Durant la fase d'obres es fitaran la zones on es realitzaran els moviments de maquinària. Es comprovarà que la maquinària d'obra no produeix abocaments de forma incontrolada, els residus d'obra es portaran a abocador autoritzat.  
Es controlarà que les superfícies afectades reben un adequat tractament restituint on siga viable la forma i aspecte original del terreny.  
  
Si durant el moviment de terres apareixen restes arqueològiques, s'informarà a l'òrgan competent perquè dicte les mesures oportunes.  
  
Per a la correcta restitució dels terrenys haurà de controlar-se que la terra vegetal es retire adequadament i s'estenga per les superfícies afectades en acabar les obres.  
Per a evitar la generació de pols a conseqüència dels moviments de terres es regaran les esplanades generades.  
En la fase de realització de l'activitat es revisaran les instal·lacions mitjançant visites periòdiques, es controlaran els processos erosius que hagen pogut aparéixer,es vigilarà la correcta gestió del fem.  
En la fase d'abandó de l'activitat les maquinàries i els equips es destinaran preferentment a un segon ús. En el cas que no siga possible, s'enviaran a gestor autoritzat. Els edificis seran venuts i en el cas que això no siga possible, demolits.  
La gestió dels residus generats en el procés de demolició es realitzarà d'acord amb la legislació vigent.  
  
Consideracions de l'òrgan ambiental  
L'activitat proposada,ateses les característiques tècniques del projecte, la distància a nucli de població i tenint en compte les correccions ambientals proposades, no és previsible que genere impactes ambientals significatius.  
S'han produït impactes ambientals en la fase de conformació del sòl per a procedir a realitzar la nau. No obstant això, la nau s'ubicarà en els terrenys per als quals la Secció Forestal de Castelló ha considerat que generaria menors impactes ambientals quant a la generació de desmunts i eliminació de vegetació. D'altra banda, la superfície afectada no és excessiva (0,3-0,4 ha). L'absència d'elements ambientals singulars, la seua ubicació en zona prèviament estudiada pels òrgans que han emés els informes en matèria forestal i d'espais naturals, la seua ubicació allunyada del casc urbà i la possibilitat d'implantar mesures correctores porta a concloure que l'ampliació de l'explotació no generarà impactes ambientals significatius amb l'aplicació de les mesures preventives i correctores de l'estudi d'impacte ambiental i les incloses en aquesta declaració d'impacte ambiental.  
  
Una altra qüestió diferent és l'adaptació de l'explotació a la legalitat vigent en matèria d'espais naturals protegits i en matèria urbanística. Atenent el contingut dels distints informes sectorials, en el moment d'inici de l'expedient, l'activitat era compatible amb la normativa en matèria d'espais naturals protegits i amb el planejament vigent, per això en no detectar-se incompatibilitat ni ambiental ni legal del projecte, s'ha de resoldre que pot seguir-se amb el tràmit d'autorització substantiva.  
  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental i annex 1.H del Decret 162/1990.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en la Llei 21/2013, d'avaluació ambiental i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article 13 del Decret 158/2015, de 18 de setembre, del Consell, pel qual s'estableix el reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, modificat pel Decret 80/2016, de 12 de juliol, atribueix a la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental la competència sobre avaluació estratègica i de projectes.  
Per tot això es resol:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte de «granja d'engreixament de pollastres» en la parcel·la 727 i altres del polígon 3 d'Arañuel sempre que es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
1. Informes i autoritzacions sectorials: s'obtindrà el pronunciament de l'òrgan competent en matèria de cultura.  
2. La Secció Forestal de la Direcció Territorial d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural haurà d'informar sobre el pla de prevenció d'incendis realitzat.  
En aquest informe i de manera coherent amb el pla de prevenció s'indicaran les millors mesures per a restaurar ambientalment i paisatgísticament els talussos generats.  
3. Amb el fi integrar l'explotació en el paisatge haurà d'augmentar-se la vegetació de tipus agrícola al sud de l'explotació (ametlers, garroferes, oliveres) mitjançant la plantació en els llocs on físicament siga possible i mitjançant la cura de l'existent. Els distints elements que componen l'explotació hauran d'adaptar-se als colors de la zona (ocres, rogencs).  
4. El promotor haurà de presentar davant de l'òrgan substantiu els documents que acrediten la gestió dels subproductes generats en l'explotació per mitjà de gestor autoritzat (cadàvers, fem, residus de la fossa de lixiviats) i complir el que s'ha determinat en el contingut dels distints informes sectorials emesos.  
  
Segon  
La declaració d'impacte ambiental no serà objecte de cap recurs sense perjudici dels que, si és el cas, pertoquen en via administrativa i judicial enfront de l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Tercer  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
La regulació de la vigència de la present declaració d'impacte ambiental serà l'establida en l'article43 de l'esmentada Llei 21/2013.  
  
València, 16 de novembre de 2016.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
València, 30 de desembre de 2016.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.