Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 8970, del 07-12-2020 (2020/10258)

RESOLUCIÓ de 17 de novembre de 2020, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 094/0813-PUU Benidorm.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8970

Data del DOGV
:   07-12-2020

Secció del DOGV
:   V. ANUNCIS - A) ORDENAMENT DEL TERRITORI I URBANISME

Número del document
:   2020/10138


Data del document
:   17-11-2020

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica
    * Benidorm
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 17 de novembre de 2020, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 094/3206-ODZ Benidorm. [2020/10287]  
De conformitat amb l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 094/4036-EFA Benidorm.  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 094/6710-DQB  
Títol: Enllaç en el PK 149+600 de la carretera N-332 i connexió amb l'avinguda de la Comunitat Valenciana (Benidorm)  
Òrgan substantiu: Ajuntament de Benidorm  
Promotor: Ajuntament de Benidorm  
Localització: terme municipal de Benidorm  
  
Descripció del projecte  
En l'actualitat, l'accés a la zona de Llevant del nucli urbà de Benidorm des de la carretera N-332 en direcció sud es realitza a través de l'enllaç existent a l'inici de l'avinguda de la Comunitat Valenciana o a través de l'enllaç de l'N-332 amb la CV-70. El recorregut que cal realitzar per l'avinguda de la Comunitat Valenciana és llarg, el trànsit és important, la via està semaforitzada i no té control d'accessos. L'accés des de la CV-70 a la zona de Llevant tampoc és bo, fins i tot té un pas a nivell.  
D'altra banda, l'accés al sector PP 3.1, les obres del qual es troben finalitzades, es realitza a través de la glorieta situada al nord de l'enllaç de la CV-70 amb l'N-332. L'entrada i eixida de tot el trànsit del sector a través d'aquest únic accés generarà problemes de trànsit en la CV-70 i en l'N-332.  
L'objecte del projecte és la definició d'un nou accés al nucli urbà de Benidorm des de l'N-332, a l'altura del PK 149+600. El projecte consta de:  
- Enllaç amb la carretera N-332: s'ha dissenyat un enllaç tipus diamant amb glorieta única davall l'N-332. Per al disseny d'aquest enllaç, es defineix l'execució de dos passos inferiors (pas inferior glorieta 1 PK 0+010 i pas inferior glorieta 1 PK 1+060) i l'ampliació d'un pas inferior existent en la carretera N-332 a l'altura del PK 0+530. Els carrils de canvi de velocitat que connecten amb la nacional N-332 es projecten per a velocitat de 100 km/hora; són de tipus paral·lel, amb secció en transició d'ample de calçada en forma de tascó triangular.  
- Vial d'accés al nucli urbà: constituït per una calçada amb dos carrils per a cada sentit de circulació, que coincideixen amb el corredor previst en el PGOU. El vial establit està constituït per una calçada amb dos carrils per a cada sentit de circulació. A l'altura de l'encreuament del ferrocarril (Benidorm-Dénia), els carrils exteriors se separen del tronc i es converteixen en vies laterals que queden interrompudes per la plataforma del ferrocarril a l'espera de connectar-se amb la glorieta prevista quan el ferrocarril es transforme en tramvia i s'admeten llavors els encreuaments a nivell. Es dissenya al llarg d'aquest vial un pas superior sobre el Canal Baix de l'Algar i la canonada de reutilització (a l'altura del PK 0+270), un marc clavat sota el ferrocarril del tram Benidorm-Dénia i uns murs establits entre els dos carrils interiors i els exteriors que conformen les vies laterals.  
- Intersecció amb l'avinguda de la Comunitat Valenciana: s'estableix una glorieta a nivell que permet tots els moviments possibles entre els dos vials.  
La secció transversal principal és:  
- 1 calçada de 7,00 metres amb carrils de 3,50 metres.  
- 2 vorals exteriors d'1,50 metres.  
- 2 bermes exteriors d'1,50 metres.  
Les altures màximes de desmunt i terraplé són de 9,1 i 7,3 metres respectivament. Es recomana per a tots els desmunts un talús 2H:1V mentre que en els terraplens 3H:2V.  
El drenatge transversal s'ha resolt mitjançant tubs i marcs prefabricats de formigó armat, el dimensionament dels quals es correspon amb un període de retorn de T=100 anys, per a la qual cosa s'han considerat els danys a tercers principalment agrícoles. Les obres de drenatge transversal projectades són:  
  
A més, s'ha previst la canalització a l'eixida de l'ODT - N-332-216, a fi de conduir el cabal al llit del barranc (innominat) existent aigües avall de l'N-332, mitjançant secció trapezial revestida d'escullera parcialment engravada, de 0,6 metres de grossària.  
El drenatge longitudinal s'ha resolt principalment de la manera següent:  
- En desmunt, mitjançant cunetes triangulars revestides de formigó i cunetes de guarda.  
- En terraplé, mitjançant vorada, baixants prefabricades i cunetes de guarda a peu d'aquest.  
En l'execució de l'obra es realitzaren en un total de huit estructures:  
  
- Estructura 1: pas inferior glorieta 1 PK 0+010.  
- Estructura 2: pas inferior glorieta 1 PK 0+160.  
- Estructura 3: pas inferior N-332 PK 0+530.  
- Estructura 4: ODT N332 216.  
- Estructura 5: ODT N332 485.  
- Estructura 6: galeria polígon.  
- Estructura 7: pas canal.  
- Estructura 8: marc clavat.  
El projecte inclou l'enllumenat de la glorieta 1, sota l'N-332, així com els accessos a aquesta.  
Legislació ambiental  
L'avaluació d'impacte ambiental de projectes queda regulada en la Llei 2/1989, de 3 de març de 1989, d'impacte ambiental de la Generalitat Valenciana, els reglaments que la despleguen (Decret 162/1990 i Decret 32/2006, que modifica l'anterior) i la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental (d'ara en avant LEA).  
La legislació ambiental tipifica en els seus annexos els projectes que han de ser sotmesos a avaluació d'impacte ambiental.  
L'objecte del projecte està inclòs en l'annex I del Decret 162/1990, grup 8.a, «Construcció d'autopistes, autovies, carreteres, vies públiques o privades de comunicació i línies de ferrocarril de nova planta l'itinerari de les quals es desenvolupe íntegrament en el territori de la Comunitat Valenciana, excepte en els casos que desenvolupen traçats i característiques recollits en instruments d'ordenació del territori o en estudis informatius de carreteres amb declaració positiva d'impacte ambiental, i en els casos de construcció de línies de tramvia el traçat de les quals discórrega íntegrament per sòl urbà», per la qual cosa el procediment que li correspon és el d'avaluació d'impacte ambiental ordinària.  
  
El procediment d'avaluació d'impacte ambiental ordinària queda regulat en la secció primera, del capítol II del títol II de la LEA.   
  
  
Antecedents administratius  
El Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica va tramitar la «modificació puntual núm. 1 del Pla parcial del sector 3/1 industrial», expedient 42/3867-LAW, que disposa d'informe ambiental i territorial estratègic de data 13 de febrer de 2017 (DOGV 22.06.2017). L'objecte de la modificació és l'adaptació de les infraestructures de connexió del sector amb la CV-70 i l'N-332 al disseny finalment requerit per les administracions titulars d'aquestes carreteres i la modificació de les normes urbanístiques del Pla parcial per a introduir noves condicions de reparcel·lació (en l'ús terciari i en l'industrial), noves condicions de tipologia constructiva i de volum en l'ús terciari, i incorporar l'ús del subsol viari (en règim de complex immobiliari privat o propietat horitzontal). En aquesta avaluació ambiental es detalla:  
  
«[...] indicar que la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental no ha avaluat el [...] Projecte de construcció de l?«enllaç de la variant de Benidorm amb el sector PP 3/1 i connexió amb l'av. de la Comunitat Valenciana (Benidorm)», per la qual cosa és necessari que se sotmeta al procediment d'avaluació d'impacte ambiental».  
  
Tramitació administrativa  
En data 19 de juliol de 2018, es rep en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental la sol·licitud de declaració d'impacte ambiental i s'acompanya aquesta sol·licitud de:  
- Projecte de construcció de l'enllaç de l'N-332 i connexió amb l'avinguda de Comunitat Valenciana  
- Estudi d'impacte ambiental  
- Plànols de l'estudi d'impacte ambiental  
- Expedient administratiu tramitat a l'Ajuntament de Benidorm  
  
En data 8 de febrer de 2019, l'Ajuntament de Benidorm adjunta una còpia autenticada de l'informe patrimonial emés per la Direcció General de Cultura i Patrimoni, emés en data 3 de setembre de 2018.  
En data 7 d'octubre de 2019, el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, després d'analitzar la documentació que consta en l'expedient requereix a l'Ajuntament de Benidorm les modificacions pertinents en el projecte i en l'estudi d'impacte ambiental amb la finalitat d'obtindre l'informe favorable de la Direcció Territorial de Medi Ambient, realitzat per la demarcació forestal, segons el que s'ha indicat en el seu informe de 30 de gener de 2018. L'Ajuntament de Benidorm, en data 12 de desembre de 2019, remet la documentació complementària, en resposta al requeriment realitzat.  
  
Informació pública i consulta a les administracions públiques afectades i a les persones interessades.  
L'Ajuntament de Benidorm va sotmetre l'estudi d'impacte ambiental i el projecte a informació pública mitjançant un anunci en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, de data 8 de novembre de 2017.  
  
Segons el certificat emés en data 29 de juny de 2018, del secretari general, no es van produir al·legacions durant el termini concedit.  
Es transcriu a continuació el contingut de caràcter ambiental dels informes rebuts de les diferents administracions públiques afectades identificades per l'òrgan substantiu.  
Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer (realitzat el 19.09.2016)  
«Atés que l'actuació que es pretén afecta el domini públic hidràulic i la zona de policia de diversos llits públics, quan les obres es vagen a executar hauran de dirigir-se a aquest organisme de conca per a sol·licitar la corresponent autorització, tal com estableix el text refós de la Llei d'aigües (RDL 1/2001, de 20 de juliol) [?]  
Així mateix, els comuniquem que hauran de tindre en compte les consideracions següents:  
- Per a cada encreuament del vial amb un llit públic, l'obra de pas es dissenyarà per a un període de retorn de 500 anys. Així mateix, es procurarà respectar les dimensions del llit natural, i no provocar forts estrenyiments. Les seues dimensions mai seran inferiors a la dels passos existents aigües amunt de l'actuació, excepte justificació contrària. [?]  
  
- Hauran de prendre les mesures necessàries perquè la nova actuació no supose una nova afecció a tercers, siga per l'efecte barrera que suposa aquesta obra lineal, amb la consegüent modificació de la circulació dels escolaments superficials, com per l'aportació de nous cabals als llits existents [?]»  
Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer (realitzat el 21.12.2017)  
«[?] La capacitat de desguàs de les obres de fàbrica serà suficient per a permetre el pas del cabal d'avinguda de càlcul.  
Les embocadures de les obres de fàbrica, aigües avall, hauran d'estar convenientment protegides i amb els dissipadors d'energia adequats, tendents a evitar erosions en restituir l'aigua al seu llit natural.  
Independentment dels cabals de càlcul, hauran de dimensionar-se les obres amb els gàlibs mínims que garantisquen el pas dels cabals sòlids previsibles, amb la qual cosa s'evite l'acumulació de materials de grans dimensions en l'estructura de desguàs.  
Haurà de reposar-se la servitud de pas de l'aigua de manera que es complisca l'art. 47.1 del text refós de la Llei d'aigües aprovat pel Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, és a dir, sense modificar les servituds naturals actualment existents, i garantir, a més, la inexistència de risc d'embassada o inundació en les zones pròximes a les obres.  
  
Es garantirà en tot moment el drenatge superficial de les aigües cap als llits i el manteniment dels marges nets.  
S'haurà de reduir en la mesura que siga possible la plataforma de treball de la maquinària i dels accessos perquè s'afecte únicament el terreny estrictament necessari.  
Respecte dels farciments i abocaments, es garantirà la no afecció a cursos d'aigües superficials i subterranis, per abocaments contaminants que puguen realitzar-se durant la fase de construcció, així com una vegada finalitzades les obres.  
Quant a préstecs i extraccions en llits o en zones de servitud, se'n garantirà la no afecció i la reposició d'aquests al seu estat primitiu una vegada finalitzades les obres.  
Es garantirà la no afecció a les formacions vegetals de la ribera.  
  
Quant a la hidrogeologia, a l'efecte de considerar els possibles impactes sobre les aigües subterrànies, s'estudiaran:  
- Localització d'aqüífers, zona de recàrrega i surgència  
- Qualitat de les aigües i inventari d'abocaments  
- Evolució estacional dels nivells freàtics i determinació dels fluxos subterranis  
El Reglament del domini públic hidràulic (RDPH), aprovat pel Reial decret 849/1986, ha sigut modificat pel Reial decret 638/2016, de 9 de desembre [?], amb la introducció de limitacions en relació amb les zones de flux preferent i zones inundables, a fi de garantir la seguretat de les persones i els béns.  
En relació amb aquesta modificació del reglament i les limitacions, amb caràcter general, s'haurà de complir el que es disposa, entre altres, en els articles següents:  
- Art. 9 sobre zona de policia i zona de flux preferent  
- Art 9 bis, «Limitacions als usos en la zona de flux preferent en sòls en situació bàsica de sòl urbanitzat»  
- Art. 9 ter, «Obres i construccions en la zona de flux preferent en sòls en situació bàsica de sòl urbanitzat»  
- Art. 9 quater, «Règim especial en municipis amb més d- de la seua superfície inclosa en la zona de flux preferent»  
- Art. 14 bis, «Limitacions als usos del sòl en la zona inundable»  
  
- Art. 126 ter, «Criteris de disseny i conservació per a obres de protecció, modificacions en els llits i obres de pas»  
Per tant, d'acord amb l'anterior, s'haurà de realitzar l'estudi d'inundabilitat corresponent, que demostre que no existeix afecció al règim de corrents i que no es produeix cap increment de la perillositat de la inundació que produïsca un augment del risc de persones i béns.  
  
En conseqüència, si escau, s'hauran d'adoptar les mesures necessàries per a no incrementar el risc d'inundació, a fi de garantir la seguretat de les persones i els béns.  
Les actuacions previstes hauran de complir la legislació d'aigües vigent i hauran de sol·licitar-se les corresponents autoritzacions administratives».  
Direcció Territorial de Medi Ambient d'Alacant (fet el 30.01.2018)  
  
«El projecte d'accés consta bàsicament d'una rotonda subterrània que distribueix el trànsit cap a l'interior del sector industrial-comercial, cap a la incorporació a la nacional (variant), cap al futur accés av. Comunitat Valenciana i cap a la incorporació a l'actual carretera nacional direcció Alfàs.  
Aquesta nova obra pública preveu dos carrils laterals, addicionals, a l'actual traçat de la carretera nacional (variant) que incrementa notablement l'afecció sobre la via pecuària ja existent pel traçat de la variant de la nacional. De fet, aquesta nova afecció hi arriba, o part de la resolta en el primer projecte municipal del PP3/1 i és d'alguna forma conseqüència dels accessos necessaris per a aquest, per la qual cosa raonablement hauria de tractar-se de manera integrada amb l'esmentat antecedent del PP3/1.  
D'acord amb els plans presentats, les obres suposarien una afecció sobre la carrerassa de la Torreta (16 m d'amplària legal [?]) d'aproximadament 146 m lineals/2337 m² [?]  
Atés que l'actual normativa sobre la matèria obliga al manteniment dels usos propis d'aquest domini públic pecuari, el promotor haurà de garantir una solució que els assegure sota els principis d'idoneïtat, continuïtat i amb integritat superficial. Idoneïtat significa que possibilite els usos propis i especialment els complementaris (bici, passeig?) definits en la llei, per la qual cosa ha de tindre un ferm natural o almenys ben diferenciat del trànsit motoritzat. Continuïtat significa poder realitzar els usos esmentats en condicions de seguretat i no estar interromput el seu traçat. Finalment, integritat superficial implica que les modificacions o restitucions s'han d'ajustar el màxim possible a les seues característiques físiques originals i hi ha d'haver una compensació superficial en cas de diferències.  
No s'han trobat en la memòria presentada solucions satisfactòries a aquesta afecció (pàg. 21, 34, 61 i 62 del document).  
Quant a l'afecció a vegetació forestal, és de quantia reduïda i afecta formacions àmpliament representades a la comarca i la Comunitat, per la qual cosa, atés el caràcter d'utilitat pública de l'obra, es consideren assumibles.  
Conclusió:  
Per a obtindre l'informe favorable en matèria de vies pecuàries, referent a l'afecció del projecte a la carrerassa de la Torreta, el promotor té les obligacions següents:  
1. Aportar arxiu digital amb coordenades UTM/ETRS89H30 de les obres que es realitzaran, de manera que puga determinar-se amb precisió l'afecció a la carrerassa.  
2. Justificar la solució adoptada que garantisca la idoneïtat i continuïtat del traçat de la carrerassa, i especificar, si s'opta per la modificació del traçat, els amples de cada tram i com s'integrarà com a passeig o albereda. També com es garanteix la integritat superficial, és a dir:  
  
(amplària x longitud) VP <= (amplària x longitud)mt  
En cas contrari, cal compensar en el sector o les proximitats per superfície equivalent.  
3. Si s'opta per restitució d'accessos per a donar continuïtat a la VP, els principis d'idoneïtat, continuïtat i manteniment de dimensions ajustades a les originals de la carrerassa es mantenen. A més, s'haurà de garantir la disponibilitat dels terrenys que asseguren la continuïtat del traçat i l'adequació, gestió i manteniment d'aquests serà a càrrec del promotor de l'obra pública».  
Servei d'Ordenació del Territori (fet el 22.03.2018)  
«[?] En l'elaboració d'aquest informe, s'han analitzat les següents cartografies d'inundabilitat: cartografia del Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana ([?] PATRICOVA); cartografia del Sistema Nacional de Cartografia de Zones Inundables ([?] SNCZI). L'aplicació d'aquestes cartografies es justifica en l'art. 10 de la normativa del PATRICOVA perquè es tracta d'estudis oficials i plans aprovats per la Generalitat Valenciana o per un organisme de conca. Es preveu la cartografia del PATRICOVA perquè la zona no ha estat valorada per l'SNCZI.  
  
[?] Els valors de la IMD superen amb escreix el valor llindar de 2.000 vehicles/dia; per tant, en principi, la capacitat de drenatge de la carretera hauria de ser de T500, en aplicació de l'art. 21.3.a) de la normativa del PATRICOVA.  
Ara bé, com és tracta d'una carretera existent, aquesta té dissenyats els drenatges a T100 (marc quadrat d'1,5 m); fet que suposaria que, en el supòsit d'obrir-los, com és el cas, per a donar més cabuda (marc quadrat de 3 m), es produiria una clara afecció a tercers, la qual cosa no és del tot aconsellable.  
Es considera adequada la capacitat de drenatge proposada, de conformitat amb l'esmentat article de la normativa del PATRICOVA.  
[...] Per tot el que s'ha exposat, el projecte de construcció de l'enllaç N-332 connexió amb avinguda Comunitat Valenciana, a Benidorm (Alacant), es troba afectat per risc d'inundació i és compatible amb les determinacions normatives del Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana».  
Informe de la Direcció General de Cultura i Patrimoni (realitzat el 3 de setembre de 2018 i rebut el 04.02.2019)  
«[?] No hi ha afecció al patrimoni cultural pel que fa al patrimoni arquitectònic, arqueològic i paleontològic.  
No obstant això, des de la consideració del patrimoni etnològic, els serveis tècnics d'aquesta direcció general informen el següent:  
La documentació remesa estudia l'impacte patrimonial sobre el patrimoni etnològic i el patrimoni industrial. De nord a sud, grosso modo, el projecte que ens ocupa (viari de nova planta) té el seu inici en una rotonda prevista sobre la futura variant d'Altea, des d'ací es dirigeix cap al sud creuant la partida del Salt de l'Aigua, travessa la línia de ferrocarril Alacant-Dénia i arriba a la partida de Marxassos, on té el seu final en la CN-332. La longitud estimada d'aquest vial és de 1.200 m.  
  
Després de la prospecció, s'indica en la memòria respecte al patrimoni etnològic el següent: «Davant de la impossibilitat d'evitar l'afecció directa a l'assegador de la Torreta, la intersecció es realitzarà adoptant les mesures que s'estimen adequades per a, en tot moment, garantir la continuïtat del seu servei.  
Els ramals de les séquies que pogueren romandre en servei (no observats en aquesta prospecció) també es tindran en compte en fase d'obra i podran ser modificades però garantint en tot moment la continuïtat del flux d'aigua per aquestes després de la seua reposició.  
Com que dins de l'àmbit d'afecció directa s'observen alguns murs de contenció de terrasses realitzats mitjançant la tècnica de maçoneria en sec, de diferent entitat i estat de conservació, atés que l'afecció a aquests en alguns casos serà inevitable, com a mesura compensatòria/cautelar s'hauran de reposar, sempre que siga possible, de manera adequada. Es remataran els extrems de les estructures seccionades, amb la qual cosa s'evitarà el despreniment i la degradació de la part conservada i, en els casos en els quals el projecte requerisca murs de contenció nous, es realitzaran mitjançant aquesta tècnica de maçoneria en sec, sempre que els condicionants propis d'aquest tipus de projectes així ho permeten (mesures de seguretat, normativa aplicable, etc.) i contribuïsquen d'aquesta manera a la conservació del paisatge tradicional de la zona, que es veurà alterat (encara que en un grau mínim) per l'execució del projecte, de caràcter horitzontal.  
L'aqüeducte de la Canal del Salt serà afectat pel projecte; però, per les seues característiques en la zona d'intersecció, aquesta circumstància no suposa cap hàndicap, tot i que el tram corresponent a la intersecció d'aquest amb el barranc Maner no haurà de rebre cap mena d'afecció.»  
  
Quant a les mesures correctores s'indica que: «Béns d'interés cultural no consten; per tant, no resulten necessàries mesures cautelars.  
  
Elements etnològics  
- 1, 6, 7, 10, 14 Murs maçoneria ?afecció directa- recreació, reposició  
- 2 Assagador de la Torreta ?intersecció- no interrupció  
- 9 Canal del Salt ?intersecció- no afecció a l'arc  
- 12, 16 Sistema tradicional de reg ?afecció directa- no necessàries  
- Sistema tradicional de reg en ús ?adaptar la xarxa de reg per a mantindre el servei-  
Es considera després de l'estudi de la memòria que en l'apartat anterior s'han proposat una sèrie de mesures cautelars bàsiques que s'estimen imprescindibles per a garantir la correcta salvaguarda del patrimoni davant de l'execució del projecte.  
A la vista de la documentació i de les consideracions, es proposa informar favorablement l'enllaç de l'N-322 i connexió amb l'av. Comunitat Valenciana a Benidorm, respecte del patrimoni etnològic, segons preveu l'article 2.4 de la Llei d'impacte ambiental, l'article 6 del seu reglament i l'article 11 de la Llei de patrimoni cultural valencià, sempre que es complisquen les mesures correctores descrites anteriorment.  
Igualment, en cas de modificació dels límits territorials o d'altres canvis del projecte, haurà de fer-se un nou estudi de l'impacte patrimonial amb les propostes pertinents en cas de veure's afectat, i s'haurà de remetre a aquesta direcció general per a la seua aprovació.  
Per tant, vist el precepte indicat i de conformitat amb l'informe dels serveis tècnics, s'informen favorablement els efectes patrimonials que preveu l'art. 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, Memòria de prospecció per a impacte patrimonial projecte constructiu d'enllaç en la carretera N-332 i connexió amb l'av. de la Comunitat Valenciana [?]»  
Informe de la demarcació forestal de la Direcció Territorial d'Alacant (realitzat el 28.10.2019)  
«L'esborrany facilitat per l'Ajuntament de Benidorm (promotor) a fi de donar continuïtat a la carrerassa de la Torreta opta, en el cas de la rotonda d'accés, per la restitució d'accessos per obra pública (art. 22.3 de la Llei 3/2014, d'11 de juliol). Aquesta possibilitat que ofereix la llei considera que la via pecuària es manté en el seu traçat original i facilita el promotor la seua reposició per un altre traçat ?que no és via pecuària- per a aconseguir la continuïtat d'aquesta. Aquesta reposició haurà de tindre i mantindre (a càrrec del promotor) unes característiques que garantisquen també els usos propis de la via pecuària, que ací s'analitzen i informen. D'altra banda, aquesta solució no comporta l'obligació de compensació superficial a favor de la Generalitat, com ocorria amb la modificació de traçat per planejament urbanístic (art. 20 de la llei) triada en el desplegament del PP3/1.  
Traça de la reposició de traçat:  
La reposició haurà d'abandonar i retrobar el traçat original de la via pecuària en els punts de coordenades 1 següents: inici (751.128,67 m; 4.272.007,82 m) i final (751.256,19 m; 4.271.970,06 m).  
Mantindrà una amplària que, segons arxius digitals facilitats pel promotor, serà de 6,5 m. Aquest ample es considera suficient per a mantindre els usos propis pecuaris al llarg de la reposició, sempre que es garantisca un ús no motoritzat d'aquest, excepte en el tram del pas subterrani existent que dona accés al cementeri i que es tractarà a continuació.  
Quant al pas subterrani de la variant i pel fet que no és possible la seua ampliació, el promotor haurà de condicionar-lo perquè garantisca de manera efectiva un ús segur i prioritari no motoritzat enfront dels vehicles de motor que puntualment puguen utilitzar-lo. En aquest sentit, s'apunten algunes mesures en l'esborrany municipal com senyalística de l'ús prioritari, de limitació de velocitat, la pintura del paviment d'un color diferenciador del de la calçada, bandes sonores, així com altres que es puguen addicionar (guals, senyals lluminosos, etc.).  
  
Reposició de traçat:  
Punt inicial (751.128,67 m; 4.272.007,82 m)  
Punt final (751.256,19 m; 4.271.970,06 m)  
Eix: 348,16 m  
Amplària: 6,5 m  
Superfície: 2.123,1 m²  
Conclusions:  
Vista la documentació enviada en l'esborrany facilitat per al projecte «Enllaç de la variant de Benidorm amb sector PP3/1 i connexió av. Comunitat Valenciana», el seu informe favorable està condicionat al compliment dels aspectes següents:  
Primer: la reposició del traçat haurà d'abandonar i retrobar el traçat original de la via pecuària en els punts de coordenades següents: inici (751.128,67 m; 4.272.007,82 m) i final (751.256,19 m; 4.271.970,06 m)  
  
Segon: l'amplària de la reposició haurà de tindre una amplitud de 6,5 m i ha de garantir un ús no motoritzat, excepte el tram subterrani sota la variant de l'N-332.  
Tercer: al llarg del pas subterrani, el promotor projectarà i executarà totes les mesures que siguen necessàries per a garantir un ús segur i prioritari dels usos no motoritzats (els propis de les vies pecuàries) enfront d'un puntual trànsit motoritzat. Per a això, i sense que es considere una llista tancada de mesures, es durà a terme: senyalització de la naturalesa i prioritat del seu ús, senyalització de limitació de velocitat, pintura o naturalesa diferent del paviment d'una calçada convencional, bandes sonores, guals o senyalització lluminosa, etc.  
Quart: serà responsabilitat del promotor mantindre la reposició de traçat en bones condicions per a dur a terme els usos propis del domini públic pecuari.  
Cinqué: el promotor haurà de justificar que tots els trams reposats siguen de la seua titularitat, estiguen disponibles i lliures de càrregues per a poder ser usats i mantinguts de manera que puguen albergar els usos propis de les vies pecuàries.  
Sisé: la reposició d'un tram de via pecuària no és via pecuària, ja que aquesta manté el seu traçat original, sinó que aquests trams garanteixen en condicions el trànsit dels usuaris per aquests. En conseqüència, al promotor li correspon el seu manteniment i la senyalització».  
  
  
Consideracions ambientals  
Segons el que s'ha exposat en l'annex relatiu a l'Estudi de trànsit, en el supòsit de no construcció de l'enllaç plantejat, per als accessos al sector PP 3.1, el volum de trànsit seria molt elevat, amb situació de col·lapse total. L'estudi d'impacte ambiental conté un epígraf relatiu a l'estudi d'alternatives, que es troba limitat pels antecedents següents:  
  
1. El projecte variant d'Altea, carretera N-332 de Cartagena a València PK 147,0 al 164,0 (Altea, Alacant) tramitat pel Ministeri de Foment ja conté un estudi d'alternatives de la variant d'Altea i els seus enllaços. La decisió de situar en enllaç a l'inici de la variant d'Altea ja va tindre el seu corresponent estudi d'alternatives i la seua corresponent avaluació ambiental favorable.  
2. La connexió del sector PP 3/1 també va tindre el seu estudi d'alternatives i la seua avaluació ambiental positiva en el tràmit d'aprovació de l'esmentat Pla parcial.  
3. El Pla general vigent de Benidorm ja preveu un vial de connexió de l'enllaç de l'N-332 i el PP3/1 amb l'avinguda de la Comunitat Valenciana.  
S'analitzen alternatives en els nusos de connexió amb l'N-332 i en el traçat en planta del vial. En el nus de connexió amb l'N-332, la solució adoptada soluciona en un únic enllaç la connexió de la variant amb l'actual N-332, la connexió amb el sector PP 3/1 i la connexió amb el sistema general de Benidorm. Quant al traçat en planta, a causa de la ubicació de l'enllaç en les proximitats d'un barranc innominat afluent del barranc de Barceló s'han estudiat dues possibles alternatives: una pel marge dret del barranc innominat i una altra pel marge esquerre. Finalment, s'ha optat per l'alternativa del marge dret del barranc per les raons ambientals següents:  
  
- L'alternativa triada minimitza l'afecció a sòls agrícoles antics que han sigut envaïts per vegetació de tipus forestal arbori que té més valor ambiental que els cultius existents en l'alternativa triada o cultius abandonats que estan començant a ser envaïts per vegetació de tipus forestal en aquests moments.  
- L'alternativa triada només requereix un encreuament sobre el barranc innominat.  
- L'enllaç de l'alternativa triada amb l'avinguda Comunitat Valenciana minimitza l'afecció a edificacions i activitats diferents de les agrícoles existents en els marges de l'avinguda Comunitat Valenciana amb la consegüent minimització d'impactes sobre el medi socioeconòmic.  
  
L'estudi d'impacte ambiental se centra en les accions derivades del projecte en les fases de construcció i funcionament. Les accions del projecte proposat susceptibles de produir impacte ambiental són les següents:  
Fase de construcció:  
Expropiacions: amb caràcter previ a l'inici de les obres, hauran d'expropiar-se els béns i drets afectats per les obres.  
Demolició d'infraestructures actuals: el volum de residus en demolició s'estima en 6.140 m³, que es corresponen principalment amb ferm existent.  
Afecció i reposició de servituds. L'afecció de les obres s'estén, concretament, sobre les següents servituds que cal reposar: xarxa de telefonia, xarxa d'energia elèctrica, xarxa d'aigua potable, xarxa de reg, xarxa d'enllumenat i afecció a tancaments.  
Desbrossament del terreny. La superfície afectada per la remoció i retirada d'arbres, mala herba, enderrocs, sòl, etc., serà de 106.245 m².  
Moviments de terres. El volum de terres resultant de la diferència entre el desmunt i terraplé està estimat en uns 19.000 m³. El volum de material procedent de préstecs s'ha valorat en:  
- Sòl estabilitzat in situ S-EST-3: 17.912,6 m³  
- Sòl seleccionat: 17.912,1 m³  
- Pedraplé: 11.739,0 m³  
i el volum de transport a abocador s'ha estimat en 139.646 m³.  
  
Terminació d'esplanades. Consisteix en les operacions necessàries per a aconseguir l'acabat geomètric de l'esplanada, talussos, terraplens i desmunts previstos en el projecte.  
Afermat i pavimentació. Operacions d'extensió i compactació de subbases, bases i capes de rodament de la carretera incloent-hi la pavimentació asfàltica.  
Fonamentació, estreps i estructures de passos inferiors, superiors i encreuaments de llits. Es tracta de la formigonada, col·locació de malles electrosoldades, encofrats i desencofrats dels passos elevats que es construiran.  
Obres de drenatge. Operacions necessàries per a permeabilitzar la calçada i permetre el correcte drenatge de l'escolament superficial. Generalment, consistiran en l'encofrat, desencofrat, formigonada i col·locació de malles electrosoldades per a fonamentacions lloses i murs o bé la instal·lació de marcs i tubs prefabricats.  
Transport de materials i persones. Es refereix al transport de materials i persones durant l'execució de les obres de l'enllaç i la connexió.  
  
Condicionament paisatgístic. Tasques de condicionament del sòl, i revegetació de rotondes i talussos de passos elevats per a integrar-los paisatgísticament i previndre l'erosió de talussos.  
Senyalització de trànsit. Tasques d'instal·lació de senyalitzacions de trànsit en la traça de la carretera abans de la seua posada en funcionament.  
Residus d'obra. Residus d'obra generats durant les obres de construcció. S'estimen els residus potencialment perillosos en 251,62 m³, els residus de naturalesa no pètria en 6183,88 m³ i els de naturalesa pètria en 6183,88 m³.  
Fase de funcionament:  
Trànsit de vehicles. L'objectiu de l'obra projectada és incrementar la fluïdesa i seguretat del trànsit en els accessos a Benidorm.  
Obres de reparació i manteniment: operacions de reparació i manteniment de la carretera i enllaços: reparació ferm, neteja drenatges, manteniment, passos, etc.  
Manteniment i reparació de la senyalització de trànsit: operacions de manteniment i reparació de la senyalització horitzontal i vertical de trànsit.  
Respecte del medi natural, cal destacar que en la zona del projecte no existeixen llits permanents. Els llits existents són llits de règim pluvial, molt irregulars, que romanen secs la majoria de l'any i pels quals només circula aigua després de pluges intenses. En l'àmbit d'actuació, existeix un barranc que és afluent del barranc de Barceló, que travessa la traça de la carretera.  
Les obres es desenvoluparan sobre cultius de cítrics, cultius abandonats i xicotets retalls de vegetació forestal.  
Els cultius estan ocupats per espècies nitròfiles i trivials d'àmplia distribució i, per tant, d'escàs interés. Els cultius que porten més temps abandonats estan sent envaïts per vegetació forestal.  
  
Quant als terrenys forestals, estan formats per pins dispersos amb un escàs desenvolupament del sotabosc excepte en els marges dels llits existents. En aquestes zones, sobre els PK 0+100 de l'eix principal i PK 0+420 coincideix amb sòl forestal segons la cartografia del PATFOR. Quant a l'afecció a vegetació forestal, segons l'Informe de la Direcció Territorial de Medi Ambient d'Alacant, «és de quantia reduïda i afecta formacions àmpliament representades a la comarca i la Comunitat, per la qual cosa, atés el caràcter d'utilitat pública de l'obra, es consideren assumibles».  
La fauna de vertebrats està composta per comunitats similars a les que es presenten en les zones de vegetació natural de les dues serres adjacents, si bé la seua composició específica es troba alterada per l'antropització del medi, desertant d'aquestes àrees les espècies més sensibles a aquesta modificació (per exemple els rapinyaires), que són colonitzades per altres que trauen profit d'aquesta. Entre aquestes últimes, podem esmentar, en el cas dels ocells nidificants, l'oroneta comuna (Hirundo rustica), oroneta cuablanca (Delichon urbica), cueta blanca (Motacilla alba), estornell negre (Sturnus unicolor) i el teuladí comú (Passer domesticus), i, en el cas dels mamífers, la rata comuna (Rattus norvegicus).  
La construcció de l'enllaç en la carretera N-332 i connexió amb l'avinguda de la Comunitat Valenciana afecta la via pecuària denominada «carrerassa de la Torreta» mitjançant un encreuament transversal d'aquesta.  
Els usos del sòl que ens trobem en l'àmbit del traçat de l'accés projectat és el que es detalla a continuació:  
En la zona establida per l'enllaç amb la carretera N-332:  
- Sòl no urbanitzable comú  
- Sòl urbanitzable programat.  
- Sistemes generals de transport. Xarxa viària  
En el vial de connexió amb l'av. de la Comunitat Valenciana:  
- Sòl no urbanitzable comú  
- Sòl urbanitzable programat  
- Àrea de prioritat residencial  
- Sistemes generals de transport. Xarxa viària i ferroviària  
El PATRICOVA detecta risc geomorfològic coincidint amb els llits existents en la zona. La vulnerabilitat de les aigües subterrànies enfront de la contaminació es considera mitjana degut a la profunditat del nivell piezomètric i el poder autodepurador de la zona no saturada. La zona de Benidorm se situa en zona de mitjà-alt risc sísmic per raons tectòniques. El risc d'incendi forestal és alt en les zones forestals travessades per l'obra.  
L'estudi d'impacte ambiental identifica els següents impactes ambientals:  
- Emissions de pols a l'atmosfera: aquest impacte es generarà fonamentalment pels moviments de terra, trànsit de vehicles de transport, etc. L'impacte considerat afectarà directament la qualitat de l'aire i podrà també produir impactes indirectes sobre altres factors del medi: sòl, aigua, vegetació, fauna, paisatge, sanitat humana. L'experiència en altres obres de característiques similars permet limitar la zona d'afecció per la pols a una franja de 250 metres durant la construcció de l'enllaç i el vial de connexió i de 25 metres durant el seu funcionament. Com a mesures correctores i protectores s'estableixen:  
  
- Es faran regs, com a mínim, a mitjan matí i mitjan vesprada a l'estiu, i a mitjan matí a l'hivern.  
- Els materials pulverulents que s'emmagatzemen en la zona per a ús posterior (ciment, terra de farciment, etc.) hauran d'estar ensacats o disposar d'emmagatzematges adequats que eviten que s'alcen pel vent durant les operacions de càrrega, descàrrega o emmagatzematge.  
- Es limitarà la velocitat de circulació dels vehicles d'obra a 40 km/h i es cobrirà el material transportat pels camions.  
- Durant les obres es netejaran els vials asfaltats que s'embruten de fang. Aquesta neteja es realitzarà sobretot després de les pluges.  
  
- Es controlarà el bon funcionament i el manteniment de la maquinària i vehicles d'obra.  
- Emissions de gasos i partícules a l'atmosfera: les emissions de gasos contaminants a l'atmosfera procediran dels gasos d'escapament dels motors de combustió interna. El factor ambiental directament afectat per aquest impacte és l'aire, encara que pot afectar de manera indirecta altres factors del medi com són: sòl, aigua, vegetació, fauna i sanitat humana. Els principals agents contaminants seran el CO2, CO, NOx, SOx, hidrocarburs i partícules. Les mesures establides en l'epígraf anterior són vàlides per a reduir les emissions de gasos i partícules a l'atmosfera.  
- Increment del nivell sonor de l'àrea. Els sorolls i les vibracions durant la fase de construcció s'ocasionaran pels motors de combustió interna, les obres de construcció, el funcionament de la maquinària, la presència humana, etc. Aquest impacte afectarà directament la qualitat de l'aire i indirectament la fauna i la sanitat-seguretat de les persones. Per a controlar les molèsties de soroll durant la fase de construcció, s'ha disposat que els motors de combustió interna es dotaran de silenciadors homologats per les empreses constructores d'aquests i compliran els límits d'emissió fixats en la legislació vigent. Durant la fase d'explotació, s'han estimat els valors sonors en un estudi acústic que s'adjunta, mitjançant el mètode nacional de càlcul francés «NMPB-Routes-96 (TSITY-FHGPP-TEGJ-YGOS)», esmentat en l?«Arrere du 5 mai 1995 relatif au bruit des infrastructures routiéres, Journal du 10 mai 1995, article 6», i en la norma francesa «XPS 31-133». L'adaptació d'aquest mètode es recull en la Recomanació de la Comissió de 6 d'agost de 2003, relativa a les orientacions sobre mètodes de càlcul provisionals revisats per al soroll industrial, procedent d'aeronaus, del trànsit rodat i ferroviari, i les dades d'emissions corresponents.  
En l'àrea sud-oest del nou accés, es troba una àrea de sòl per a dotacions de xarxa primària docent, on es troben, entre diversos centres d'educació infantil i primària (CEIP Gabriel Miró i CEIP Gaspar López), diversos instituts d'educació secundària (IES Pere Maria Orts i Bosch, IES Bernat de Sarrià, IES Beatriu Fajardo de Mendoza, IES l'Almadrava), seu de la UNED i Escola Oficial d'Idiomes. A més, al costat de la traça del vial, hi ha uns quants habitatges que s'identifiquen en l'estudi acústic.  
  
Els nivells de recepció externs que estableix la legislació autonòmica són per a ús docent de 45 dB(A) per a dia i 35 dB(A) per a nit, i per a ús residencial de 55 dB(A) per a dia i 45 dB(A) per a nit.  
  
Una vegada realitzades les simulacions, es determina que en diversos d'aquests centres i en els habitatges que queden pròxims al vial no es compleixen els objectius de qualitat de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana. L'estudi acústic llança la necessitat d'incloure en el projecte una sèrie de mesures correctores, que es resumeixen en la següent taula.  
Malgrat l'establiment d'aquestes mesures, segons els resultats llançats pel model, no es compleixen els objectius de qualitat en tots els receptors. Fins i tot utilitzant la millor tecnologia possible de protecció contra el soroll, hi ha dues residències (receptor 8 i receptor 14) en què, com que estan localitzades molt pròximes al nou vial, resulta impossible arribar als límits marcats per la legislació autonòmica per a aquests usos.  
No obstant això, el projecte únicament inclou en el seu pressupost la construcció d'una única pantalla acústica, la denominada «Pantalla col·legis», perquè tal com recull l'estudi acústic «seguint indicacions de l'Ajuntament de Benidorm, no es projecten les pantalles acústiques establides en el vial discoteques, per la qual cosa no s'inclouen en plans ni pressupostos».  
La pantalla col·legis és de 320 m de longitud i altura 3,5 m. S'aprofitaran els primers 175 metres de la pantalla existent en l'actualitat en el marge dret de la carretera N-332 i la resta de pantalla serà de nova execució.  
L'òrgan ambiental considera que és necessària l'execució de totes les pantalles acústiques previstes en l'estudi acústic, les característiques del qual es resumeixen en la taula anterior. (Condicionant primer d'aquesta resolució). L'avaluació del seu funcionament es detalla en el Pla de vigilància ambiental.  
- Eliminació-aterrament del sòl. Aquest impacte es produirà a l'inici de les obres en les tasques de desbrossament. La superfície afectada per aquest impacte serà de 106.245 m². Per a minimitzar aquest impacte, l'estudi d'impacte ambiental ha proposat:  
  
  
- La realització de talussos estesos que redueixen la velocitat de l'aigua i, per tant, la seua capacitat erosiva i plantacions en bosquets que eviten camins preferents d'escolament.  
- El sòl arrancat de les zones d'obra s'emmagatzemarà en munts en forma de com de menys de 2 metres d'altura, als quals es faran pràctiques agrícoles. Aquest sòl s'utilitzarà com més prompte millor en la restauració de zones deteriorades, restauració dels talussos dels desmunts i terraplens de la carretera i altres àrees que calga restaurar.  
  
- Es realitzarà un jalonament temporal del perímetre d'obra, se seleccionarà un lloc adequat per a les instal·lacions auxiliars, es retirarà, apilarà i mantindrà la terra vegetal per a la seua posterior reutilització i se seleccionaran prèviament les pedreres i abocadors que s'utilitzaran. En el pla denominat mesures correctores se situa la zona per a les instal·lacions auxiliars i es representa gràficament el jalonament temporal del perímetre d'obra. L'àrea de les instal·lacions auxiliars coincideix amb una superfície ja asfaltada associada al sector PP 3.1.  
- Contaminació del sòl i de l'aigua superficial. La possible ocurrència d'abocaments incontrolats o accidentals de residus tòxics (olis, greixos, etc.) durant la construcció, funcionament i abandó de l'obra poden induir una contaminació del sòl i la inutilització per al seu ús actual o ocasionar impactes indirectes sobre altres factors del medi. Durant les obres de la construcció, es prendran mesures especials de vigilància que permeten la detecció d'abocaments incontrolats o accidentals de contaminants i la seua immediata neteja.  
- Modificació de l'escolament superficial. Els moviments de terra, construcció de drenatges, pavimentats que es realitzen durant la construcció de l'obra ocasionaran una modificació de la dinàmica de l'escolament superficial. El projecte constructiu conté un estudi hidrològic de les conques afectades i la corresponent justificació hidràulica de les mesures adoptades per a minimitzar l'afecció a l'escolament superficial i permetre el normal funcionament dels llits interceptats.  
  
- Contaminació de l'aigua subterrània. L'aigua subterrània podrà contaminar-se per les accions que es desenvolupen durant la fase de construcció i funcionament i per abocaments incontrolats o accidentals de residus que es realitzen en àrees d'elevada vulnerabilitat dels aqüífers enfront de la contaminació. En l'actualitat l'aigua subterrània de l'aqüífer de Benidorm presenta signes de contaminació relacionats amb les activitats agrícoles.  
Entre les mesures més importants per a la protecció de la contaminació de sòls i aigua, cal destacar:  
- Realització de manteniments de maquinària en taller autoritzat  
- No s'emmagatzemaran combustibles, s'habilitarà un punt net per a l'emmagatzematge de residus i es realitzarà una bassa de decantació. La bassa de decantació està situada en l'àrea afectada pel sector PP 3.1, pròxima a la zona d'instal·lacions auxiliars.  
- Per a cada encreuament del vial amb un llit públic, l'obra de pas es dissenyarà per a un període de retorn de 500 anys. Així mateix, es procurarà respectar les dimensions del llit natural i no provocar forts estrenyiments. Les seues dimensions mai seran inferiors a la dels passos existents aigües amunt de l'actuació, excepte justificació contrària.  
  
No obstant això, l'ODT-201-92, que permet l'encreuament del barranc innominat, apareix dissenyada per a un període de retorn de 100 anys, segons apareix en la taula 21 de la memòria del projecte. Aquesta falta de coherència entre l'estudi d'impacte ambiental i el projecte haurà de corregir-se i redefinir-se en l'esmentada obra de drenatge transversal, per a un període de retorn de 500 anys, segons consta en l'informe de l'organisme de conca. (Condicionant segon d'aquesta resolució)  
- En aquells punts on hi haja una obra de pas, aquestes es prolonguen sense que en cap cas es disminuïsca la secció existent.  
- Les casetes d'obra amb serveis sanitaris es dotaran de fosses sèptiques compactes homologades i autoritzades per l'organisme de conca o es connectaran amb la xarxa de sanejament municipal.  
- Segons consta en l'informe del Servei d'Ordenació del Territori, s'han pres les mesures necessàries perquè la nova actuació no supose una nova afecció a tercers i es considera que el projecte és compatible amb les determinacions normatives del PATRICOVA.  
- Eliminació de la vegetació. Aquest impacte comporta l'inici de les obres, a causa del desbrossament que es realitzarà del terreny. La vegetació també podrà veure's afectada en cas d'incendi forestal. Cal tindre en compte que l'obra travessa una zona que el PATFOR identifica com a forestal i que comporta risc d'incendi. Les principals mesures plantejades per a evitar la seua afecció són:  
- Per als exemplars arboris pròxims a la traça es disposarà en el seu perímetre un jalonament temporal de protecció per a minimitzar l'afecció sobre els exemplars de pi blanc.  
- El desbrossament es realitzarà només en la superfície estrictament necessària i s'evitarà la seua execució per excés.  
- Es realitzaran regs de les superfícies dels apilaments de terra en els talls de càrrega i de la plataforma destinada a controlar la formació de pols, de manera que s'evitarà l'arrossegament pel vent i la deposició sobre la vegetació, la qual cosa podria dificultar l'activitat fotosintètica.  
  
- Es complirà en tot moment el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals, que s'ha d'observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o els seus voltants.  
- Efecte barrera per a la fauna. La zona en la qual es té previst construir el vial de connexió està limitada ja per les següents infraestructures: nacional 332, accés a Benidorm des de l'AP-7 i l'avinguda Comunitat Valenciana. L'estudi d'impacte ambiental indica que el nou vial tindrà poc efecte sobre la fragmentació del territori i l'efecte barrera sobre la fauna, ja que els efectes barrera significatius són els que produeixen la carretera nacional N-332 i l'AP-7 que dificulten la connexió entre la serra Gelada i la serra Cortina. No s'estima necessari realitzar cap programació de les obres per a ajustar-la als períodes reproductors de la fauna i, per tant, els treballs podran realitzar-se sense cap mena de limitació temporal. No s'estima necessària la construcció de passos específics per a la fauna. No obstant això, sí que es considera necessària l'adequació de les obres de drenatge transversal per a permetre com a mínim el pas de fauna. L'estudi d'impacte ambiental no aporta més detall sobre com serà aquesta adequació, per la qual cosa es recomana per a això l'ús de la publicació denominada «Prescripciones técnicas para el diseño de pasos de fauna y vallados perimetrales», editada pel Ministeri d'Agricultura, Alimentació i Medi Ambient. Segons la fitxa 9, drenatge adaptat per a animals terrestres, les dimensions dels drenatges hauran de tindre una secció mínima de 2 x 2 m o de 2 m de diàmetre si es tracta d'estructures circulars. Com a conseqüència de l'anterior, caldrà augmentar les dimensions de les ODT-201-92 i ODT-201-450, però no l'ODT-103-398, ja que per la seua ubicació no es requereix adequar per a pas de fauna perquè podria incrementar els atropellaments i la mortalitat de fauna. (Condicionant tercer d'aquesta resolució)  
  
- Risc d'atropellament d'animals. En la zona no s'han detectat animals de grans dimensions. No s'han descrit en la zona migracions d'animals terrestres entre els espais naturals de la serra Gelada i la serra Cortina. Atés que es tracta d'un vial urbà amb velocitat màxima limitada, l'estudi considera que es tracta d'un impacte negatiu de magnitud lleu, permanent i reversible.  
- Modificacions paisatgístiques. Els moviments de terres, l'eliminació de la vegetació, els passos elevats, etc., alteraran les variables objectives i subjectives que determinen el paisatge. El projecte preveu un conjunt de mesures de restauració i revegetació per a millorar la integració paisatgística de l'actuació. Les principals àrees d'actuació estan determinades per les diferents superfícies alterades directament per les obres.  
- Unitat d'actuació 1: terraplens i desmunts. Les actuacions en els talussos generats en els desmunts i terraplens tenen com a finalitat principal evitar l'erosió a més de contribuir a integrar-los en l'entorn paisatgístic. Per a això, es proposen plantacions d'espècies arbòries i arbustives que afavorisquen la contenció dels talussos, per a la qual cosa s'han triat plantes autòctones que tenen un alt grau d'adaptabilitat a les condicions edafològiques i climàtiques de la zona, de manera que s'aconseguirà un èxit superior i reduir el cost de manteniment. L'espècie arbòria proposada és Pinus halepensis (pi blanc). En la resta de la superfície dels talussos, es proposen plantacions de bosquets d'espècies arbustives, amb una densitat d'1 exemplar 3 m², amb la següent composició florística: Pistacia lentiscus (llentiscle), Ginesta monosperma (ginesta blanca), Spartium junceum (ginesta), Atriplex halimus (salat blanc), Rhamnus lycioides (arç negre), Anthyllis cytisoides (albada).  
  
- Unitat d'actuació 2: glorietes. En les glorietes projectades (glorietes 1, 2 i 3) es plantaran espècies arbòries i arbustives. Es proposa la plantació d'exemplars arboris, amb una densitat d'1 exemplar cada 50 m², amb la llista d'espècies següent: Olea europaea (olivera), Ceratonia siliqua (garrofera), Quercus ilex (alzina). A més, es preveu la plantació de massissos arbustius compostos per espècies aromàtiques, amb una densitat d'1 exemplar 9 m²: Rosmarinus officinalis (romer), Thymus vulgaris (timó), Lavandula angustifolia (lavanda), Santolina chamaecyparissus (ontina). A més, es disposaran bosquets de Juniperus horizontalis (savina rèptil), amb una densitat d'1 exemplar cada 25 m².  
  
- Per a la revegetació dels talussos resultants de la construcció de les glorietes, es proposa la plantació d'espècies entapissants composta per Rosmarinus officinalis var. Postratus (romer rèptil). Les plantacions es realitzaran en la base i coronació del talús, a fi d'arribar a cobrir la totalitat de la superfície i potenciar la integració d'aquest aportant un aspecte natural. Es disposarà amb una densitat d'1 exemplar per cada metre. Així mateix, es proposa la col·locació de materials inerts compostos per rocalla i grava decorativa com a substrat vorejant les plantes i destacant els grups ornamentals.  
Com que l'ajust presenta les característiques següents:  
- Fisiografia: ondulada (pendent: 2-8 %).  
- Litologia: cudols, graves i llims al·luvials quaternaris.  
- Ús: agrícola majoritàriament abandonat (cítrics i secà) i, puntualment, forestal.  
- Vegetació natural: pinedes de pi blanc (Pinus halepensis) sobre matolls.  
- Pis bioclimàtic: termomediterrani sec.  
Es realitzen una sèrie de recomanacions sobre la proposta d'espècies per a utilitzar en les glorietes i talussos (condicionant quart d'aquesta resolució):  
1. Glorietes:  
Arbòries:  
- Hauria de descartar-se l'alzina, Quercus ilex, pels seus requeriments hídrics, i necessitat d'ombra en els seus primers estadis, i substituir-se per una altra espècie arbòria present en la zona i millor adaptada a les condicions ecològiques de la zona: pi blanc (Pinus halepensis).  
- Respecte de l'ús d'oliveres i garroferes, es recomana, en la mesura que siga possible, el trasplantament d'exemplars que puguen veure's afectats per la traça de la carretera.  
Arbustives:  
- Ha de descartar-se Lavandula angustifolia perquè es tracta d'un espígol que a la nostra Comunitat no està present en aquesta zona i que té uns requeriments ecològics diferents.  
- Es pot utilitzar, encara que no siga aromàtica, l'albada (Anthyllis cytisoides) i el timó d'esca (Helichrysum serotinum).  
- Com a arbustives de més port que poden utilitzar-se en aquests llocs: llentiscle (Pistacia lentiscus) i arç negre (Rhamnus lycioides).  
- Respecte de la plantació de Juniperus horizontalis, com que es tracta d'una espècie de jardineria, exòtica, es recomana utilitzar el ginebre de galipot autòcton Juniperus oxycedrus.  
2. Talussos i desmunts:  
Es proposa en la documentació la plantació, en capçalera i al peu dels talussos resultants de les glorietes, de romer rèptil (Rosmarinus officinalis var. Postratus). Per a controlar l'erosió dels talussos si el seu pendent és inferior a 20°, es recomana l'ús d'hidrosembres amb mescla de llavors (gramínies i lleguminoses) adaptades a les condicions de la zona. Es podria incloure en la mescla de llavors comercials algunes autòctones com el llistó (Brachypodium retusum) i l'albada, el romer i el timó.  
- Afeccions a la funcionalitat de la via pecuària carrerassa de la Torreta. La via pecuària carrerassa de la Torreta es troba actualment envaïda pel tronc de la variant de Benidorm N-332. S'opta per la restitució d'accessos, solució que no requereix la modificació del traçat d'aquesta via pecuària. La longitud de via pecuària que es veu afectada per l'execució de l'obra pública del nou enllaç sobre la variant de Benidorm és de 140 metres. La longitud aproximada de la variant plantejada és de 340 metres. La restitució de la via de la carrerassa de la Torreta arranca al sud de l'N-332, en direcció est. S'habilita per a això una plataforma sense pavimentar de 5 metres d'ample, independent del trànsit, així com un pas sobre el barranc existent. Per a creuar l'N-332, es planteja l'ús compartit del pas inferior del camí del cementeri perquè a penes té trànsit de vehicles. Per a creuar l'N-332, es planteja l'ús compartit del pas inferior del camí del cementeri perquè a penes té trànsit de vehicles. Durant l'execució de les obres es realitzaran les esplanacions necessàries per a garantir la continuïtat d'aquesta i es limitarà el pendent màxim al 15 %.  
  
Perquè la reposició siga adequada, segons consta en l'informe emés per la demarcació forestal (condicionant cinqué d'aquesta resolució):  
  
- La reposició del traçat haurà d'abandonar i retrobar el traçat original de la via pecuària en els punts de coordenades següents: inici (751.128,67 m; 4.272.007,82 m) i final (751.256,19 m; 4.271.970,06 m).  
- L'amplària de la reposició haurà de tindre una amplitud de 6,5 m i garantir un ús no motoritzat, excepte el tram subterrani sota la variant de l'N-332.  
- Al llarg del pas subterrani, el promotor projectarà i executarà totes les mesures que siguen necessàries per a garantir un ús segur i prioritari dels usos no motoritzats (els propis de les vies pecuàries) enfront d'un puntual trànsit motoritzat. Per a això, i sense que es considere una llista tancada de mesures, es durà a terme: senyalització de la naturalesa i prioritat del seu ús, senyalització de limitació de velocitat, pintura o naturalesa diferent del paviment al d'una calçada convencional, bandes sonores, guals o senyalització lluminosa, etc.  
- Serà responsabilitat del promotor mantindre la reposició de traçat en bones condicions per a dur a terme els usos propis del domini públic pecuari.  
- El promotor haurà de justificar que tots els trams reposats siguen de la seua titularitat, estiguen disponibles i lliures de càrregues per a poder ser usats i mantinguts de manera que puguen albergar els usos propis de les vies pecuàries.  
- La reposició d'un tram de via pecuària no és via pecuària, ja que aquesta manté el seu traçat original, sinó que aquests trams garanteixen en condicions el trànsit dels usuaris per aquests. En conseqüència, al promotor li correspon el seu manteniment i la senyalització.  
- Creació d'ocupació. La construcció i el manteniment de l'obra projectada crearan llocs de treball eventuals en el sector de la construcció i el sector serveis.  
- Increment del risc d'accidents laborals. Durant les obres de construcció, s'incrementarà el risc d'accidents laborals de les persones que treballen en aquestes.  
- Disminució del risc d'accidents de trànsit. És previsible que durant el funcionament de la nova infraestructura disminuïsca el risc d'accidents de trànsit en el municipi en evitar la saturació i congestió dels actuals accessos al municipi, amb les consegüents millores en el medi socioeconòmic i el benestar de les persones.  
- Increment de la mobilitat a Benidorm. La infraestructura millorarà la mobilitat del municipi en incrementar la fluïdesa en els accessos al municipi.  
- Afecció a patrimoni: segons consta en l'informe de la unitat administrativa competent en patrimoni, no existeix afecció al patrimoni cultural pel que fa al patrimoni arquitectònic, arqueològic i paleontològic; no obstant això, des del punt de vista etnològic, s'identifiquen una sèrie d'elements i de mesures correctores.  
- Murs de maçoneria en sec: com a mesura s'hauran de reposar, sempre que siga possible.  
- Séquies de distribució d'aigües de reg: encara que no s'observen en la prospecció ramals de séquies en servei, es tindran en compte en fase d'obra i podran ser modificades, però garantint en tot moment la continuïtat del flux d'aigua després de la seua reposició.  
- Aqüeducte del Salt: a causa de les seues característiques, en la zona d'intersecció no suposa cap hàndicap.  
- Assagador de la Torreta: reposat convenientment.  
L'Estudi d'impacte ambiental disposa d'un programa de vigilància ambiental (d'ara en avant, PVA) l'objectiu del qual és detectar les possibles desviacions de les previsions efectuades en el present estudi d'avaluació d'impacte ambiental i que poden generar efectes negatius de rellevància sobre el medi ambient, de manera que puguen corregir-se a temps.  
Totes les actuacions i/o mesures que es realitzen en l'aplicació del present PVA tindran constància escrita en forma d'actes, lectures, butlletes d'estat, etc., de manera que permeta comprovar la correcta execució i respecte dels treballs a les condicions establides en la normativa vigent que li siga aplicable.  
El PVA s'estructura en els epígrafs següents:  
En la fase de construcció:  
- La inclusió de les mesures correctores generals.  
- L'eliminació o deterioració dels elements de delimitació del perímetre d'obra.  
- La pols depositada sobre la vegetació en un radi de 100 metres de l'actuació.  
- Mesuraments de concentració de CO i partícules en tub d'escapament i nivells de soroll.  
- Llaurat i adobament natural de la terra vegetal.  
- Documentació d'autorització administrativa dels proveïdors dels recursos naturals (aigua, àrids, etc.).  
- Gestió adequada dels diferents tipus de residus, documents d'entrega a gestor autoritzat els residus.  
- Ocurrència de falles generalitzades.  
- Aparició d'indicis de béns culturals.  
- Comprovació visual en obra per a evitar l'afecció a la via pecuària.  
- Manteniment de la senyalització d'obra i aplicació de mesures de prevenció de riscos per a garantir la seguretat de les persones.  
Fase de funcionament:  
- Mesuraments periòdics semestrals o davant de queixa o incidència puntual per a comprovar les molèsties de soroll produïdes a la població.  
- Mesuraments periòdics semestrals per a comprovar les molèsties per gasos en l'atmosfera.  
- Gestió adequada dels residus perillosos generats.  
L'òrgan ambiental considera que durant la fase de construcció de les obres, el programa de vigilància ambiental haurà de completar-se amb els controls següents (condicionant sisé d'aquesta resolució):  
- Gestió dels accessos a les obres. Aquest àmbit de control té per objectiu mantindre i donar alternatives als camins afectats per l'execució del projecte (camins veïnals, d'accés a parcel·les, etc.) i crea una xarxa de camins de l'obra amb el criteri de minimitzar les afeccions al terreny i adaptar la seua tipologia a l'ús que se'ls donarà. Abans de l'inici de les obres, s'elaborarà un pla d'accessos i camins de l'obra, en el qual s'especificarà el traçat dels camins de l'obra i les necessitats d'adequació dels camins existents per al diferent trànsit que hauran de suportar.  
- Control i vigilància de l'àrea destinada a les instal·lacions auxiliars de les obres. Mitjançant aquestes accions de control, es comprovarà que totes les instal·lacions de l'obra disposen dels mecanismes i elements necessaris per a minimitzar els riscos de contaminació a cursos d'aigua superficials o subterranis, els riscos de contaminació atmosfèrica i acústica, etc., tant en el funcionament quotidià com en casos de possibles accidents. A més, es controlarà que la gestió dels residus generats en cada una de les instal·lacions, i en el conjunt de l'obra, es duga a terme d'acord amb la normativa vigent. Finalment, es controlarà que es duen a terme mesures per a minimitzar el consum energètic durant la fase d'obres.   
- Evitar la contaminació del sòl i de les aigües superficials i subterrànies. Durant l'execució de les obres s'hauran de controlar els nivells i la qualitat dels cursos d'aigua superficials, garantia del funcionament correcte de la xarxa de drenatge d'aigües pluvials en les instal·lacions de l'obra i control de la gestió correcta de les aigües residuals generades en instal·lacions de l'obra.  
L'òrgan ambiental considera que durant la fase de posada en servei de la infraestructura, el programa de vigilància ambiental haurà de completar-se amb els controls següents (condicionant seté d'aquesta resolució):  
- Seguiment de les tècniques de restauració. Aquest seguiment permetria estudiar l'evolució de l'èxit de les tècniques de restauració adoptades.  
- Seguiment de les mesures de protecció de fauna: reposició de la via pecuària i funcionament de l'adaptació de les obres de drenatge transversal per a animals terrestres.  
- Les medicions acústiques realitzades (periòdicament, amb caràcter semestral, o davant queixa o incidència puntual) es compararan amb els valors estimats en l'estudi acústic i amb els nivells de recepció externs que estableix la normativa autonòmica (Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica), per a avaluar les molèsties de soroll produïdes a la població. En cas que, malgrat haver aplicat les mesures correctores previstes, se superen els límits legals establits, aquestes es considerarien suficients, sempre que no se superen els objectius de qualitat en més de 10 dB(A). En cas contrari, l'Ajuntament de Benidorm haurà de modificar les mesures correctores instal·lades, de manera que no se superen els objectius de qualitat en més de 10 dB(A). En aquest últim cas, l'Ajuntament de Benidorm donarà trasllat dels mesuraments i de les modificacions de les mesures correctores a l'òrgan ambiental, que emetrà una resolució complementaria a aquesta declaració d'impacte ambiental per a l'anàlisi i l'avaluació de l'efectivitat de les noves mesures proposades.  
  
Si durant l'execució dels anteriors controls es detectara una desviació important de les previsions d'impacte contingudes en aquest estudi, el promotor ho posarà en coneixement de l'òrgan ambiental i, amb l'assessorament oportú i la supervisió de l'Administració, aplicarà les mesures correctores que s'estimen necessàries (condicionant huité d'aquesta resolució).  
El seguiment ambiental de l'obra correspon a l'Ajuntament de Benidorm. Per a això, redactarà un informe de seguiment sobre el compliment de les condicions i de les mesures preventives i correctores establides en l'estudi d'impacte ambiental i en aquesta declaració d'impacte ambiental. Aquest informe es realitzarà semestralment durant el període d'execució de les obres i anualment durant els 2 primers anys de posada en servei de la infraestructura. El programa de vigilància ambiental i els informes sobre el seguiment es faran públics en la seu electrònica de l'Ajuntament de Benidorm i, prèviament, es comunicarà a l'òrgan ambiental la seua publicació en la seu electrònica (condicionant nové d'aquesta resolució).  
L'òrgan ambiental podrà realitzar comprovacions i recaptar informació per a verificar el compliment del condicionat de la declaració d'impacte ambiental, així com avaluar el grau d'implementació, els resultats, l'eficàcia i l'eficiència de les avaluacions d'impacte ambiental realitzades, permetre una millora contínua del mètode basada en la retroalimentació i elaborar estadístiques.  
  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la declaració d'impacte ambiental ordinària, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 41.2 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits que preveu la secció 1a del capítol II de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental i la resta de disposicions que li són aplicables.  
3. El Decret 105/2019, de 5 de juliol, del Consell, pel qual s'estableix l'estructura orgànica bàsica de la Presidència i de les conselleries de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre avaluació d'impacte ambiental de projectes. Mitjançant la Resolució de 9 d'agost de 2019, el director general de Qualitat i Educació Ambiental delega la competència d'avaluació d'impacte ambiental de projectes en el director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental (DOGV 8614, 16.08.2019).  
  
Proposta de declaració d'impacte ambiental  
  
Primer  
Estimar acceptable, únicament a efectes ambientals i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, el projecte «Enllaç en el PK 149+600 de la carretera N-332 i connexió amb l'avinguda de la Comunitat Valenciana (Benidorm)», promogut per l'Ajuntament de Benidorm, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que s'estableix en l'estudi d'impacte ambiental i el projecte tècnic, així com amb els condicionants que s'indiquen a continuació.  
  
Segon  
El projecte i l'estudi d'impacte ambiental s'haurà de completar amb les mesures següents, detallades en el cos d'aquesta declaració d'impacte ambiental:  
1. D'acord amb el que estableix l'estudi acústic, és necessària l'execució de totes les pantalles acústiques previstes en aquest, les característiques de les quals es resumeixen a continuació:  
  
  
  
  
  
2. L'ODT-201-92, que permet l'encreuament del Barranc innominat, haurà de dissenyar-se per a un període de retorn de 500 anys, segons consta en l'informe de l'organisme de conca i en les mesures proposades en l'estudi d'impacte ambiental.  
3. Per a l'adequació de les obres de drenatge transversal com a passos de fauna, es recomana l'ús de les «Prescripciones Técnicas para el diseño de pasos de fauna y vallados perimetrales», editada pel Ministeri d'Agricultura, Alimentació i Medi Ambient. Segons la fitxa 9, drenatge adaptat per a animals terrestres, les dimensions dels drenatges hauran de tindre una secció mínima de 2 x 2 m o de 2 m de diàmetre si es tracta d'estructures circulars. Com a conseqüència de l'anterior, serà necessari augmentar les dimensions de les ODT-201-92 i ODT-201-450, però no de l'ODT-103-398, ja que per la seua ubicació no es requereix adequar per a pas de fauna perquè podria incrementar els atropellaments i la mortalitat de fauna.  
4. Es realitzen una sèrie de recomanacions sobre la proposta d'espècies que cal utilitzar en les glorietes i talussos:  
1. Glorietes:  
Arbòries:  
- Hauria de descartar-se l'alzina, Quercus ilex, pels seus requeriments hídrics i la necessitat d'ombra en els seus primers estadis, i substituir-se per una altra espècie arbòria present en la zona i millor adaptada a les condicions ecològiques de la zona: pi blanc (Pinus halepensis).  
- Respecte de l'ús d'oliveres i garroferes, es recomana, en la mesura que siga possible, el trasplantament d'exemplars que puguen veure's afectats per la traça de la carretera.  
Arbustives:  
- Ha de descartar-se Lavandula angustifolia perquè es tracta d'un espígol que a la nostra Comunitat no està present en aquesta zona i que té uns requeriments ecològics diferents.  
- Es pot utilitzar, encara que no siga aromàtica, l'albada (Anthyllis cytisoides) i el timó d'esca (Helichrysum serotinum).  
- Com a arbustives de més port que poden utilitzar-se en aquests llocs: llentiscle (Pistacia lentiscus) i arç negre (Rhamnus lycioides).  
- Respecte de la plantació de Juniperus horizontalis, com que es tracta d'una espècie de jardineria, exòtica, es recomana utilitzar el ginebre de galipot autòcton Juniperus oxycedrus.  
2. Talussos i desmunts:  
Es proposa en la documentació la plantació, en capçalera i al peu dels talussos resultants de les glorietes, de romer rèptil (Rosmarinus officinalis var. Postratus). Per a controlar l'erosió dels talussos si el seu pendent és inferior a 20°, es recomana l'ús d'hidrosembres amb mescla de llavors (gramínies i lleguminoses) adaptades a les condicions de la zona. Es podrien incloure en la mescla de llavors comercials algunes autòctones com el llistó (Brachypodium retusum) i l'albada, el romer i el timó.  
5. La reposició de la via pecuària carrerassa de la Torreta haurà de complir les condicions assenyalades en l'informe emés per la demarcació forestal:  
1. La reposició del traçat haurà d'abandonar i retrobar el traçat original de la via pecuària en els punts de coordenades següents: inici (751.128,67 m; 4.272.007,82 m) i final (751.256,19 m; 4.271.970,06 m).  
2. L'amplària de la reposició haurà de tindre una amplitud de 6,5 m i garantir un ús no motoritzat, excepte el tram subterrani sota la variant de l'N-332.  
3. Al llarg del pas subterrani, el promotor projectarà i executarà totes les mesures que siguen necessàries per a garantir un ús segur i prioritari dels usos no motoritzats (els propis de les vies pecuàries) enfront d'un puntual trànsit motoritzat. Per a això, i sense que es considere una llista tancada de mesures, es durà a terme: senyalització de la naturalesa i prioritat del seu ús, senyalització de limitació de velocitat, pintura o naturalesa diferent del paviment del d'una calçada convencional, bandes sonores, guals o senyalització lluminosa, etc.  
4. Serà responsabilitat del promotor mantindre la reposició de traçat en bones condicions per a dur a terme els usos propis del domini públic pecuari.  
5. El promotor ha de justificar que tots els trams reposats siguen de la seua titularitat, estiguen disponibles i lliures de càrregues per a poder ser usats i mantinguts de manera que puguen albergar els usos propis de les vies pecuàries.  
La reposició d'un tram de via pecuària no és via pecuària, ja que aquesta manté el seu traçat original, sinó que aquests trams garanteixen en condicions el trànsit dels usuaris per aquests. En conseqüència, al promotor li correspon el seu manteniment i senyalització.  
6. Durant la fase de construcció de les obres, el programa de vigilància ambiental haurà de completar-se amb els controls següents:  
- Gestió dels accessos a les obres. Aquest àmbit de control té per objectiu mantindre i donar alternatives als camins afectats per l'execució del projecte (camins veïnals, d'accés a parcel·les, etc.) i crea una xarxa de camins de l'obra amb el criteri de minimitzar les afeccions al terreny i adaptar la seua tipologia a l'ús que se'ls donarà. Previ a l'inici de les obres, s'elaborarà un pla d'accessos i camins de l'obra, en el qual s'especificarà el traçat dels camins de l'obra i les necessitats d'adequació dels camins existents per al diferent trànsit que hauran de suportar.  
  
- Control i vigilància de l'àrea destinada a les instal·lacions auxiliars de les obres. Mitjançant aquestes accions de control, es comprovarà que totes les instal·lacions de l'obra disposen dels mecanismes i elements necessaris per a minimitzar els riscos de contaminació a cursos d'aigua superficials o subterranis, els riscos de contaminació atmosfèrica i acústica, etc., tant en el funcionament quotidià com en casos de possibles accidents. A més, es controlarà que la gestió dels residus generats en cada una de les instal·lacions, i en el conjunt de l'obra, es duga a terme d'acord amb la normativa vigent. Finalment, es controlarà que es duen a terme mesures per a minimitzar el consum energètic durant la fase d'obres.  
- Evitar la contaminació del sòl i de les aigües superficials i subterrànies. Durant l'execució de les obres s'hauran de controlar els nivells i la qualitat dels cursos d'aigua superficials, garantia del funcionament correcte de la xarxa de drenatge d'aigües pluvials en les instal·lacions de l'obra i control de la gestió correcta de les aigües residuals generades en instal·lacions de l'obra.  
1. Durant la fase de posada en servei de la infraestructura, el programa de vigilància ambiental haurà de completar-se amb els controls següents:  
- Seguiment de les tècniques de restauració. Aquest seguiment permetria estudiar l'evolució de l'èxit de les tècniques de restauració adoptades.  
- Seguiment de les mesures de protecció de fauna: reposició de la via pecuària i funcionament de l'adaptació de les obres de drenatge transversal per a animals terrestres.  
- Les medicions acústiques realitzades (periòdicament, amb caràcter semestral, o davant queixa o incidència puntual) seran comparades amb els valors estimats en l'estudi acústic i amb els nivells de recepció externs que estableix la normativa autonòmica (Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica) per a avaluar les molèsties de soroll produïdes a la població. En cas que, malgrat haver aplicat les mesures correctores previstes, se superen els límits legals establits, aquestes es considerarien suficients, sempre que no se superen els objectius de qualitat en més de 10 dB(A). En cas contrari, l'Ajuntament de Benidorm haurà de modificar les mesures correctores instal·lades, de manera que no se superen els objectius de qualitat en més de 10 dB(A). En aquest últim cas, l'Ajuntament de Benidorm donarà trasllat dels mesuraments i de les modificacions de les mesures correctores a l'òrgan ambiental, que emetrà una resolució complementaria a aquesta declaració d'impacte ambiental per a l'anàlisi i l'avaluació de l'efectivitat de les noves mesures proposades.  
  
8. Si durant l'execució dels anteriors controls es detectara una desviació important de les previsions d'impacte que conté aquest estudi, el promotor ho posarà en coneixement de l'òrgan ambiental i, amb l'assessorament oportú i la supervisió de l'Administració, aplicarà les mesures correctores que s'estimen necessàries.  
9. El seguiment ambiental de l'obra correspon a l'Ajuntament de Benidorm. Per a això, redactarà un informe de seguiment sobre el compliment de les condicions i de les mesures preventives i correctores establides en l'estudi d'impacte ambiental i en aquesta declaració d'impacte ambiental. Aquest informe es realitzarà semestralment durant el període d'execució de les obres i anualment durant els 2 primers anys de posada en servei de la infraestructura. El programa de vigilància ambiental i els informes sobre el seguiment es faran públics en la seu electrònica de l'Ajuntament de Benidorm i, prèviament, es comunicarà a l'òrgan ambiental la seua publicació en la seu electrònica.  
  
  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser un acte de tràmit, no es pot interposar cap recurs; sense perjudici que puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa dels seus drets i interessos estimen pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 41 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
  
València, 13 de març de 2020.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Francisco Javier Quesada Ferre. [Per delegació del director general de Qualitat i Educació Ambiental, segons la Resolució de 9 d'agost de 2019 (DOGV 8614, 16.08.2019).]»  
  
València, 17 de novembre de 2020.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental (p. d. director general de Qualitat i Educació Ambiental, segons R 09.08.2019; DOGV 8614, 16.08.2019): Benjamín Pérez Rocher.