Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9325, del 26-04-2022 (2022/2910)

RESOLUCIÓ de 12 de gener de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del projecte d'explotació de la concessió minera derivada del permís d'investigació Ragudo número 2789, per a cinc quadrícules mineres, al terme municipal de Viver. Expedient 160/2011/AIA.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9325

Data del DOGV
:   26-04-2022

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2022/2910


Data del document
:   12-01-2022

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica
    * Viver
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 12 de gener de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del projecte d'explotació de la concessió minera derivada del permís d'investigació Ragudo número 2789, per a cinc quadrícules mineres, al terme municipal de Viver. Expedient 160/2011/AIA. [2022/2910]  
  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: (1858612) 160/6265-BKO.  
Títol: concessió minera derivada del permís d'investigació Ragudo núm. 2789, per a cinc quadrícules mineres.  
Promotor: Eurominerales Cerámicos, SA.  
Autoritat substantiva: Direcció General d'Indústria, Energia i Mines de Castelló.  
Ref.: òrgan substantiu: MIEXCD/2005/5/12.  
Localització: polígon 1, parcel·les: 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10,69, 70, 71 i 72. Polígon 35, parcel·les: 36 i 37. Polígon 39, parcel·les: 4, 6, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 15, 16, 85, 86, 87, 88, 89, 156, 157, 158, 159, 160, 161, 163, 167, 170, 171, 194, 195, 204, 207, 208, 209, 210, 211, 212, 213, 214 i 219, del TM de Viver (Castelló).  
  
1. Antecedents  
En data 11 d'octubre de 2011, el Servei Territorial d'Energia de Castelló remet al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental la sol·licitud d'avaluació d'impacte ambiental del «Projecte d'explotació de la concessió minera derivada del permís d'investigació Ragudo número 2789», de recursos de la secció C), al terme municipal de Viver, per a sis quadrícules mineres. La sol·licitud de concessió derivada d'explotació es va iniciar en l'esmentat servei territorial el 30 d'agost de 2005 a nom d'MC Castellón, SL, que actuaria com a empresa explotadora. Una vegada atorgats els drets miners, aquesta empresa els va transferir, mitjançant canvi de titularitat autoritzat el 6 d'abril de 2006, a Eurominerales Cerámicos, SL, que s'inicia en el camp de la mineria.  
  
La documentació que es va presentar en el Servei Territorial d'Energia de Castelló en data 29 de novembre de 2005 (estudi geològic, projecte d'explotació i pla de restauració integral) està redactada el novembre de 2005 i en aquesta es preveia que l'àrea d'actuació es desenvoluparia en sis quadrícules mineres. Així mateix, l'estudi d'impacte ambiental, que es va presentar l'octubre de 2008, està elaborat per a una demarcació amb les mateixes quadrícules. No és fins a la presentació del Pla de restauració integral de juliol de 2013 que l'empresa fa constar en el text i els plans que són cinc les quadrícules mineres sol·licitades, sense que es tinga constància que això haja sigut notificat al Servei d'Avaluació Ambiental. De les sis quadrícules inicials, quatre estaven alineades de manera horitzontal i les altres dues se situaven en la part inferior dreta d'aquelles. Les cinc quadrícules atorgades no corresponen a la reducció en una quadrícula de les sis inicials (una de les dues inferiors), sinó a l'eliminació de les dues inferiors i a l'addició d'una quadrícula més -que no es considera en la documentació esmentada- sobre les quatre quadrícules horitzontals. Tot això, modifica l'escenari de l'estudi, canvia l'àmbit, les previsions i les característiques del projecte d'explotació, els seus impactes i les mesures correctores.  
  
Segons es reflecteix en el pla de la demarcació de la concessió d'explotació derivada Ragudo núm. 2789, elaborat i signat pels serveis territorials d'Indústria, Energia i Mines de Castelló, en data 25 d'octubre de 2021, les coordenades de les cinc quadrícules de la demarcació (European Datum 1950, ED50) són les següents:  
  
  
  
  
  
  
  
  
Coordenades geogràfiques europees  
Vertex Longitud (O) Latitud (N)  
P.P. 0º 39- 00?- 39º 58- 00?-  
1 0º 38- 40?- 39º 58- 00?-  
2 0º 38- 40??- 39º 57- 40?-  
3 0º 38- 00?- 39º 57- 40?-  
4 0º 38- 00?- 39º 57- 20?-  
5 0º 39- 20?- 39º 57- 20?-  
6 0º 39- 20?- 39º 57- 40?-  
7 0º 39- 00?- 39º 57- 40?-  
  
  
2. Objecte i característiques del projecte segons la documentació aportada  
L'explotació es localitza en les parcel·les ja assenyalades dels polígons 1, 35 i 39 del terme municipal de Viver. Segons les dades i la informació continguda en la documentació presentada pel promotor, l'àrea afectada directament pel llavorament s'estén sobre unes 49,6 ha de les quals 40,67 seran per a l'explotació. Es pretén extraure els materials argilencs del tram superior del Buntsandstein, que afloren en la concessió, mitjançant una explotació a cel obert amb bancs descendents. Les labors d'explotació constaran de tres bancs en seqüència descendent, que arribaran a huit bancs en el turó que corona l'explotació, en tindre la massa del mineral a explotar una alçària superior a l'abast del braç de la pala retroexcavadora. Els bancs tindran una alçària d'entre 8 m a 10 m (màxim), tant en el desmunt del recobriment del paquet calcari suprajacent a les argil·lites en el sector central del permís, com en les operacions d'extracció del material beneficiable. Després de finalitzar l'avanç es deixaran unes plataformes de 12 m.  
  
La morfologia resultant després de la restauració serà ben diferent, perquè el perfil de 8 a 10 m x 12 m només romandrà en els buits enterrats després de la remodelació morfològica, atés que en les vessants que hagen de romandre visibles, se situaran talussos continus només alterats per alguna plataforma que s'haja d'utilitzar per a labors silvícoles i/o accés a camps de cultiu. La inclinació del talús resultant oscil·larà entre 27° i 30° d'acord amb l'entorn.  
L'arrancada es realitzarà per mitjans mecànics en les labors d'aprofitament, encara que en la fase de desmunt de les calcàries del turó s'haurà de recórrer a l'ús d'explosius per a extraure'n el recobriment, que no pot ser excavat mitjançant una retroexcavadora hidràulica; el mateix succeirà amb les intercalacions d'arenisques i conglomerats.  
L'inici de les labors es realitzarà en el límit NW de la concessió per damunt de la via fèrria, avançant en sentit WE, i descendint cap al sud. Es durà a terme mitjançant set fases, en altres tantes zones d'explotació, restaurant de manera cronològica les zones explotades. Els talussos resultants de l'excavació seran modelats de manera que s'aconseguisca un perfil geotècnicament estable, integrat en la morfologia característica de l'entorn i on siga factible la implantació posterior de la vegetació. En un principi no serà necessari l'aportació de material de rebliment, ja que s'anirà transferint d'una fase a una altra, i permetrà que, al mateix temps que es realitza l'explotació, es puga restaurar la fase anterior de l'activitat. Malgrat la transferència i reserva de materials per a rebliment, arribarà un moment en què aquests seran insuficients i s'haurà de començar simultàniament l'explotació en la zona baixa i les labors de rebaix en la part alta de la demarcació, la qual cosa dotarà de materials de rebliment la part explotada, al mateix temps que perfilarà els futurs talussos de restauració.  
El volum total d'excavació s'estableix en 10,9 Mm³, dels quals s'espera comercialitzar 7,7 Mm³ d'argila beneficiable en banc, que, amb una densitat d'1,9 t/m³, suposen 14,6 Mt, i queden 3,1 Mm³ com a estèril aprofitable per a conformar la morfologia final i 117.000 m³ de sòl edàfic per a la restauració del sòl. La producció desitjada s'estima en 300.000 tm/a, per la qual cosa a aquest ritme de producció les reserves s'esgotarien als 51 anys d'iniciada l'activitat.  
En un principi no està previst instal·lar cap planta de tractament per al material dins de la concessió minera, sinó tan sols una zona d'apilament per a homogeneïtzació de les argiles previ a la càrrega en camió. A causa de l'exigència per part de les indústries consumidores d'aquestes substàncies d'uns diàmetres determinats, no es descarta la possibilitat d'haver d'instal·lar una planta mòbil de molta, com a pas previ a la càrrega del material, que se situaria al costat de l'apilament d'homogeneïtzació.  
  
3. Informació pública i consulta a les administracions afectades  
La Conselleria d'Indústria, Comerç i Innovació va sotmetre el projecte de «Projecte d'explotació de la concessió minera derivada del permís d'investigació Ragudo número 2789, de recursos de la secció C)» a informació pública, mitjançant un anunci publicat en el DOGV de data 21 de maig de 2009, per un termini de 30 dies. L'òrgan substantiu va formular consulta a l'Institut Geològic i Miner d'Espanya (IGME) i a l'Àrea Forestal de la DG de Gestió del Medi Natural. Es va emetre certificat d'informació pública i resultat d'aquesta, realitzat pel cap del Servei Territorial d'Energia, de data 3 d'octubre de 2011. Consta en l'expedient administratiu la resolució d'autorització per a la realització de prospecció paleontològica emesa en data 17 de juny de 2009 (referència 2009/2890-XD). L'11 d'agost de 2009 la DG de Gestió del Medi Natural emet informe forestal en què sol·licita la redacció d'un nou pla de restauració integral, de conformitat amb el Decret 82/2005. El 9 de setembre de 2009 va tindre entrada en l'òrgan substantiu informe de l'IGME, que assenyala algunes mancances documentals. El promotor aporta documentació a l'expedient amb l'objectiu d'esmenar les qüestions indicades pels organismes consultats.  
  
4. Tramitació administrativa ambiental  
En data 11 d'octubre de 2011, el Servei Territorial d'Energia de Castelló remet al Servei d'Avaluació Ambiental el projecte d'explotació, l'estudi d'impacte ambiental i el pla de restauració integral (d'ara en avant PRI) de l'espai afectat pel projecte i el resultat de la informació pública. S'acompanya aquest escrit de l'informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer sobre l'afecció a domini públic hidràulic o a les seues zones de servitud i policia, incidència en el règim de corrents i disponibilitat de recursos hídrics. També s'hi adjunta escrit favorable del Servei de Patrimoni Arqueològic, Etnològic i Històric de la Conselleria de Cultura i Esports.  
  
En data 30 de novembre de 2011, el Servei Territorial d'Energia remet un escrit al qual adjunta un informe del Servei de Gestió Forestal mitjançant el qual es procedeix a la devolució de la documentació en espera que es tramite un nou PRI per haver sigut detectades deficiències tècniques que han de ser esmenades.  
En data 30 de maig de 2013, la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial requereix a l'òrgan substantiu que aclarisca si s'està tramitant per part del promotor un nou PRI o si, en cas contrari, s'ha de continuar el tràmit d'avaluació d'impacte ambiental malgrat l'informe desfavorable sobre el PRI.  
El 17 de setembre de 2013, el Servei Territorial d'Energia adjunta còpia al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental del nou PRI que el promotor ha sol·licitat.  
Des de l'inici de la tramitació de l'expedient, es té constància de fins a huit informes desfavorables sobre el PRI emesos per part del Servei d'Ordenació i Gestió Forestal, l'últim d'aquests emés el març de 2016, en contestació a altres punts informes redactats pel promotor. Després de la recepció d'aquest informe, al maig del mateix any el promotor dirigeix un escrit al Servei Territorial d'Indústria i Energia de Castelló en el qual aclareix i rebat les consideracions del Servei d'Ordenació i Gestió Forestal, i sol·licita la tramitació de la declaració d'impacte ambiental i l'aprovació del Pla de restauració integral perquè es puga atorgar la concessió minera Ragudo núm. 2789.  
  
Després del tràmit anterior, el 20 de maig de 2016 té entrada en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental un escrit del Servei Territorial d'Indústria i Energia de Castelló en el qual es reitera que es prosseguisca la tramitació de l'expedient i s'emeta la declaració d'impacte ambiental.  
En data 30 de setembre de 2016, es rep escrit del Servei Territorial d'Indústria i Energia en el qual s'exposa una relació dels tràmits realitzats amb aquest servei, i se sol·licita novament l'emissió de la declaració d'impacte ambiental. També s'hi adjunta escrit amb les recomanacions del Síndic de Greuges de data 9 d'agost de 2016 (registre d'eixida núm. 17.100, queixa 1600518). En aquest escrit, el síndic indica, en relació amb el PRI, que «s'adona d'un total de huit informes desfavorables, alguns dels quals són emesos bastant després de la seua sol·licitud i sense concretar quins són exactament els defectes ja esmenats i els que encara es troben pendents d'esmena. I tot això, havent-hi transcorregut quasi 10 anys des que se sol·licita el primer informe amb data 1 de juliol de 2007 i quasi 11 anys des que es demana la concessió minera amb data 29 de novembre de 2005». Conclou l'escrit recomanant a les conselleries d'Economia Sostenible i d'Agricultura i Medi Ambient que «extremen els seus esforços per a impulsar la tramitació administrativa i la resolució de la sol·licitud de concessió minera derivada del permís d'investigació Ragudo núm. 2789».  
  
El 27 de febrer de 2017, la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental requereix documentació perquè l'explotació dels recursos de la concessió minera Ragudo núm. 2789 s'adapte al que s'ha regulat en la memòria ambiental del Pla general de Viver, que va emetre la Comissió Territorial d'Avaluació Ambiental el 9 de febrer de 2017. Assenyala que la viabilitat ambiental del projecte queda condicionada al fet que el perímetre d'explotació de la concessió minera s'ajuste al sòl no urbanitzable comú genèric, per la qual cosa el promotor haurà de realitzar un nou projecte d'explotació, que haurà d'anar acompanyat del corresponent estudi d'avaluació d'impacte ambiental, i assenyala una sèrie de prescripcions tècniques.  
El 31 de març de 2017, el Servei Territorial de Castelló contesta al requeriment anterior i adjunta un escrit del promotor en el qual sol·licita al servei esmentat que anul·le el requeriment de documentació i s'emeta la corresponent declaració d'impacte ambiental.  
El 15 de juny de 2017, la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental emet una declaració d'impacte ambiental en la qual s'estima no acceptable, només als efectes ambientals, el «Projecte d'explotació de la concessió minera derivada del permís d'investigació Ragudo número 2789» per no ajustar-se a la valoració continguda en la memòria ambiental del Pla general de Viver, per incloure parcialment en el seu àmbit d'explotació terrenys les característiques ambientals i tècniques dels quals són incompatibles amb el desenvolupament de l'ús miner d'acord amb l'avaluació ambiental estratègica realitzada al Pla general en tramitació.  
La declaració d'impacte ambiental va ser publicada en el DOGV núm. 8109, de 21 d'agost de 2017, i comunicada al servei territorial, al promotor i a l'Ajuntament de Viver el 15 de juny d'aquest any. El Servei Territorial d'Indústria i Energia comunica al promotor el 4 d'agost que s'obri el tràmit d'audiència perquè puga presentar al·legacions en el termini de quinze dies. Després de rebre les al·legacions el 24 de gener de 2018, la Direcció General d'Indústria i Energia resol declarar la terminació de l'expedient de sol·licitud de la concessió derivada de la concessió minera Ragudo núm. 2789, amb la cancel·lació de la inscripció i l'arxivament de les actuacions.  
  
5. Actuacions posteriors a l'emissió de la DIA  
Després del recurs interposat pel promotor davant el Tribunal Contenciós Administratiu, la Direcció General d'Indústria, Energia i Mines remet en data 15 d'octubre de 2021 la Sentència núm. 380/2021, de la Sala Contenciosa Administrativa del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, procediment ordinari número: 1/72/2019. En l'escrit es comunica que es va enviar l'expedient complet a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental, perquè una vegada rebut emeta, al més prompte possible i dins del termini que determina la sentència, la declaració d'impacte ambiental, amb vista a acomplir la part dispositiva de la sentència indicada, en la qual es reconeix en el punt dos de la seua decisió: «Anul·lar, per ser contràries a dret, les indicades resolucions administratives, i reconéixer, com a situació jurídica individualitzada, el dret de l'actora a l'atorgament, en el termini màxim de dos mesos, de la concessió minera derivada del permís d'investigació Ragudo núm. 2789, de cinc quadrícules mineres, de recursos de la secció C, al terme municipal de Viver (Castelló)».  
  
El 8 de novembre de 2021, el TSJ-CV emet el decret pel qual es declara la fermesa de la sentència, ja que en el termini establit cap de les parts ha presentat recurs de cassació contra la resolució. La comunicació formulada pel TSJ-CV de l'esmentat decret té entrada en el Registre de la Generalitat el 15 de novembre de 2021.  
Així doncs, la present declaració d'impacte ambiental s'emet per a acomplir la part dispositiva de la Sentència núm. 380/2021, de la Sala Contenciosa Administrativa del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, ja que la seua resolució favorable és imprescindible per a l'atorgament de la concessió minera.  
  
6. Consideracions ambientals i territorials. Afeccions legals  
Quan l'octubre de 2011 es va iniciar la tramitació de l'expedient en el Servei d'Impacte Ambiental (així com l'agost de 2005, en el moment de presentar-se la sol·licitud de concessió minera davant l'òrgan substantiu), el planejament urbanístic vigent al municipi de Viver eren les normes subsidiàries de planejament urbanístic (d'ara en avant NNSS), aprovades el 10 de maig de 1990, les quals no van ser sotmeses a cap tràmit d'avaluació ambiental, ni tampoc estaven homologades a l'LRAU. Segons el pla consultat, corresponent a una modificació puntual de les NNSS el febrer de 1991, les quadrícules de la concessió se situaven sobre sòl no urbanitzable: els relleus cavallonats corresponien a sòl qualificat com a no urbanitzable d'especial protecció i els d'ús agrícola com a sòl no urbanitzable genèric. En les normes per al sòl no urbanitzable d'especial protecció (articles 114 i 115 de les NNSS) s'establien una sèrie d'usos: els ja existents, forestals, de repoblació, edificacions d'utilitat pública i interés social, etc. Per al sòl no urbanitzable genèric (articles 118 i 119 de les NNSS), els usos permesos eren «els previstos en la Llei del règim del sòl i ordenació urbana». En cap dels dos casos figurava l'ús miner -ni el ramader-, ja que les determinacions d'ús i les lleis del moment no desenvolupaven i concretaven les actuacions que podien instal·lar-se en cada sòl.  
  
Ja que no s'han de tindre en compte les normes posteriors a l'inici de tramitació de l'expedient, per a aquesta activitat seria aplicable el que es disposa en la Llei 10/2004, de 9 de desembre, del sòl no urbanitzable. Aquesta llei recull en el seu article 24. 1 que l'explotació de pedreres, extracció d'àrids i de terres o recursos geològics, miners o hidrològics en sòl no urbanitzable comú «exigeix la declaració d'interés comunitari anterior en els termes previstos en aquesta llei». Pel que fa al sòl no urbanitzable protegit, la mateixa llei determina en l'article 16 que els plans generals i, si escau, els plans especials, o planejament sectorial determinants de la seua protecció específica, establiran les normes d'utilització, conservació i aprofitament que garantisquen la consecució dels fins determinants d'aquesta protecció. A més, segons l'article 17, en el sòl no urbanitzable protegit, només es podran realitzar instal·lacions, construccions o obres que tinga previstes el planejament per ser necessàries i compatibles amb el millor aprofitament, conservació, cura i restauració dels recursos naturals. Cal assenyalar, igualment, que la Llei 9/2006, de 28 d'abril, sobre avaluació dels efectes de determinats plans i programes en el medi ambient, de conformitat amb la seua disposició transitòria primera, resulta aplicable als plans el primer acte preparatori formal dels quals siga posterior al 21 de juliol de 2004, i es requereix, per tant, l'avaluació ambiental del pla especial.  
  
No consta en l'expedient cap certificat de compatibilitat ni declaració d'interés comunitari ni pla especial que empare l'ús miner en l'àmbit pretés. En virtut de la normativa urbanística vigent del municipi en el moment d'iniciar-se l'expedient, cal concloure que l'ús miner no estava previst de manera explícita en el sòl no urbanitzable. Per a permetre aquest ús en sòl no urbanitzable protegit, hauria de modificar-se el planejament, o tramitar-se un pla especial i, en qualsevol cas, ambdós haurien de ser sotmesos a una avaluació ambiental prèviament. Pel que fa al sòl no urbanitzable comú, seria necessària la declaració d'interés comunitari prèvia.  
També hi és aplicable el Decret 82/2005, de 22 d'abril, del Consell de la Generalitat, d'ordenació ambiental d'explotacions mineres en espais forestals de la Comunitat Valenciana -en vigor a l'inici de l'expedient- que en la seua disposició addicional tercera 1 assenyala que: «les explotacions mineres que pretenguen desenvolupar-se en serres o terrenys forestals classificats com a sòl no urbanitzable comú o sotmés a protecció especial, sense regulació de l'activitat minera com a ús compatible, requeriran la modificació o revisió prèvia del pla general o, si escau, l'elaboració i aprovació d'un pla especial d'acord amb la legislació urbanística de la Comunitat Valenciana que ordene l'ús i l'aprofitament miner (?)». Aquesta circumstància no ha sigut considerada pel promotor (ni advertida pel Servei d'Ordenació Forestal).  
Tots els terrenys del nord de la demarcació limítrofes amb la via fèrria formen part del lloc d'importància comunitària (LIC) «Alt Palància». La proposta de LIC per a la constitució de la Xarxa Natura 2000, es va formular mitjançant l'Acord del Consell de 10 de juliol de 2001, sobre la base de la presència en determinats espais d'hàbitats o espècies considerats prioritaris, en aplicació de la Directiva 92/43/CEE, de 21 de maig, de conservació d'hàbitats naturals i de la flora i fauna silvestres. De conformitat amb l'esmentada Directiva (transposada a l'ordenament espanyol mitjançant el Reial decret 1997/1995, de 7 de desembre), i amb la Llei 4/1989, de 27 de març (vigents en el moment d'iniciar-se l'expedient considerat), Qualsevol pla o projecte que, sense tindre relació directa amb la gestió del lloc o sense ser necessari per a aquesta puga afectar de manera apreciable els esmentats llocs, siga individualment o en combinació amb altres plans o projectes, se sotmetrà a una adequada avaluació de les seues repercussions en el lloc, que es realitzarà d'acord amb les normes que siguen aplicables, d'acord amb el que s'estableix en la legislació bàsica estatal i en les normes addicionals de protecció dictades per les comunitats autònomes, tenint en compte els objectius de conservació d'aquest lloc. Vistes les conclusions de l'avaluació de les repercussions en el lloc i supeditat al que es disposa en l'apartat 4 d'aquest article, les comunitats autònomes corresponents només manifestaran la seua conformitat amb aquest pla o projecte després d'haver-se assegurat que no causarà perjudici a la integritat del lloc en qüestió i, si escau, després d'haver-lo sotmés a informació pública (article 6.3). El promotor no aporta cap documentació que analitze l'afecció del projecte sobre l'esmentat espai i els hàbitats i espècies presents en aquest (de fet, l'estudi d'impacte ambiental es va elaborar sense incloure en l'àmbit d'estudi la quadrícula superior), per la qual cosa no és possible assegurar que aquest no causarà perjudici a la integritat de l'esmentat lloc. Resulta, per tant, procedent excloure de la concessió d'explotació qualsevol actuació prevista al nord del traçat del ferrocarril.  
D'altra banda, en relació amb el terreny forestal (classificat com a sòl no urbanitzable d'especial protecció forestal en les NNSS de Viver, vigents el 2005), no és possible cap pronunciament en matèria d'avaluació d'impacte ambiental del projecte, ja que es requereix en tot cas un pla especial o una modificació del planejament esmentat, subjectes en qualsevol cas a avaluació ambiental de plans i programes amb caràcter previ (o simultani) a la tramitació de qualsevol projecte d'explotació dels recursos miners en l'àmbit del pla.  
Per tant, l'àmbit de l'àrea d'actuació de l'activitat extractiva quedaria circumscrit a les parcel·les 85, 86, 88, 89,170, 171, 190, 194, 195, 214, 213, 212, 211, 210, 209, 208, 207, 161, 160, 159, 157, 156, 204, 155, 221, 223, 154, 81, 201, i 202 del polígon 39, de caràcter agrícola (no forestal). Tot això, d'acord amb les limitacions de precisió derivades de la correlació entre la cartografia de la documentació gràfica rebuda amb la de les NNSS de Viver de l'any 1990 i considerant la cartografia de les sis quadrícules mineres reflectides en l'estudi d'impacte ambiental. En conseqüència, el projecte d'explotació haurà d'ajustar-se a l'àmbit anteriorment indicat, que inclourà un projecte de restauració del terreny afectat per l'explotació (exigible en tot cas el 2005, estant vigent el Reial decret 2994/1982, de 15 d'octubre, i l'Ordre de 20.11.1984).  
  
  
7. Marc normatiu  
En el moment de l'inici de l'expedient, l'avaluació d'impacte ambiental de projectes estava regulada en la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental de la Generalitat Valenciana; el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, i el Reial decret legislatiu 1302/1986, de 28 de juny (posteriorment modificat pel Reial decret legislatiu 1/2008, d'11 de gener, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'avaluació d'impacte ambiental de projectes), desenvolupat pel RD 1131/1988, de 30 de setembre. El projecte considerat ha de sotmetre's a avaluació d'impacte ambiental per trobar-se tipificat en l'annex I, grup 3. Extracció i transformació de minerals no energètics i productes derivats, epígraf c1. Materials de construcció (substàncies argilenques, roques i pissarres, elaboració d'àrids per trituració, algeps, roques ornamentals) del Decret 162/1990.  
  
  
8. Consideracions jurídiques  
El projecte examinat està subjecte a avaluació d'impacte ambiental d'acord amb l'annex I, apartat 3.c.1, del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual es va aprovar el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat, d'impacte ambiental.  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en la secció tercera del capítol tercer del Decret 162/1990 i en les altres disposicions que hi són aplicables.  
L'article 13 del Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
  
Per tot l'anterior, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i amb el vistiplau del subdirector general de Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental, fent ús de les atribucions que tinc, resolc:  
  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi siguen aplicables, el projecte de la «Concessió minera derivada del permís d'investigació Ragudo núm. 2789» en el TM de Viver, sempre que aquest es restringisca a les parcel·les 85, 86, 88, 89,170, 171, 190, 194, 195, 214, 213, 212, 211, 210, 209, 208, 207, 161, 160, 159, 157, 156, 204, 155, 221, 223, 154, 81, 201, i 202 del polígon 39, de caràcter no forestal, i això haurà de complir les condicions següents:  
- De conformitat amb la normativa vigent a l'inici de l'expedient o la que, si escau, resulte aplicable, el promotor haurà de disposar del certificat de compatibilitat urbanística dels terrenys per al seu ús miner.  
  
- Serà necessari formalitzar davant l'òrgan competent en matèria de mineria la presentació d'un nou projecte d'explotació ajustat a l'esmentat àmbit i acompanyar un projecte de restauració coherent amb aquesta delimitació.  
- El projecte d'explotació incorporarà mesures preventives específiques per a la reducció dels impactes ambientals derivats de l'explotació, en particular, limitació de l'emissió de partícules a l'atmosfera, contaminació de llits per arrossegament de material i contaminació del sòl per abocaments accidentals. S'incorporarà un pla de vigilància que preveurà el control documental del compliment de les mesures preventives i correctores aplicades i la seua eficàcia.  
- El projecte de restauració procurarà la integració dels terrenys explotats en l'entorn mitjançant l'execució de talussos i desmunts de pendent similar a la de l'entorn i la revegetació dels terrenys. Descriurà els materials a emprar i el perfil resultant, així com el cronograma de restauració, en coordinació amb el d'explotació.  
  
- Hauran d'excloure's de l'àmbit de l'explotació les parcel·les no esmentades expressament en la resolució, que no queden emparades per aquesta, sense perjudici que el promotor puga instar l'explotació d'aquestes mitjançant els instruments urbanístics adequats. En aquest sentit, haurà d'elaborar per a la seua posterior aprovació un pla especial i/o una declaració d'interés comunitari, segons s'especifica en l'apartat de consideracions ambientals. Serà sobre aquests documents sobre els que es determinaran detalladament les característiques del potencial impacte, les mesures protectores i correctores, les actuacions a desenvolupar i la redacció del Pla de vigilància ambiental en aquest àmbit.  
  
D'acord amb la disposició transitòria primera de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, la regulació de la vigència de les declaracions d'impacte ambiental establida en l'article 43 de l'esmentada Llei 21/2013 és aplicable a aquesta resolució.  
  
Segon  
a) L'actual declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, d'acord amb el que es disposa en l'article 28 del Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
b) Aquesta declaració d'impacte ambiental no serà objecte de recurs sense perjudici dels que, si escau, siguen procedents en via administrativa i judicial contra l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
Tercer  
En el procediment d'autorització del projecte l'òrgan substantiu haurà de tindre en compte l'avaluació d'impacte ambiental efectuada atenent el que s'estableix en l'article 32 del Decret 162/1990, referits al contingut i condicionat de l'autorització.  
  
València, 12 de gener de 2022.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.