Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 8709, del 02-01-2020 (2019/12667)

RESOLUCIÓ de 9 de desembre de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 34/18-AIA Rossell.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8709

Data del DOGV
:   02-01-2020

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2019/12887


Data del document
:   09-12-2019

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica
    * Rossell
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 9 de desembre de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 34/18-AIA Rossell. [2019/12761]  
De conformitat amb l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 34/18-AIA Rossell.  
  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 34-2018-AIA.  
Títol: Explotació avícola d'engreixament de titots.  
Promotor: Marc Guzmán Guardia.  
Òrgan substantiu: Servei de Prevenció i Control Integrat de la Contaminació.  
Localització: parcel·la 29 del polígon 21 del terme municipal de Rossell (Castelló).  
  
Descripció del projecte.  
L'objecte del projecte és la posada en funcionament d'una granja d'engreixament de titots amb una capacitat total de 72.000 animals.  
Amb aquest fi es construiran 6 naus de 120 x 15 m. Cadascuna de les naus comptarà amb 3 sitges per a pinso de xapa galvanitzada i sala de control amb superfícies compreses entre 12 i 15 m², serveis higiènics, vestuaris, magatzem, caseta per a grup electrogen de 15 m², tres depòsits aeris de GLP per a calefacció i un gual sanitari.  
L'explotació se situarà a 4,10 km del nucli urbà de Rossell i a 1,52 km del barri de les Cases del Riu. L'accés a la futura explotació es realitzarà des del camí la Sénia-Canet lo Roig.  
La parcel·la 29 del polígon 21 de Rossell té la qualificació de sòl no urbanitzable comú d'acord amb les normes subsidiàries aprovades el 31 d'octubre de 1989. La superfície cadastral de la parcel·la és de 50.502 m² i la superfície ocupada serà de 23.996 m² sent la superfície ocupada d'11.001,09 m² no excedeix el límit d'ocupació de parcel·la del 50 % ni el límit d'edificabilitat establit en la normativa municipal.  
  
Les naus previstes tindran unes dimensions de 120 metres de llarg i 15 metres d'ample amb solera formada per làmina de polietilé impermeabilitzant sobre la qual es construirà una solera de formigó remolinat de 10 cm amb formigó hidròfug.  
Cada nau serà capaç d'albergar 12.000 titots cadascuna. Aquestes naus es construiran en 6 fases. Els dos primers anys es construiran 2 naus, una per any; al tercer any es construiran dues naus i els dos anys següents una nau cada any fins a completar el total de 6.  
Tant el perímetre de la parcel·la com l'ocupat per l'explotació es barraran.  
Tant els accessos nord com sud de l'explotació es condicionaran mitjançant neteja de desguàs en el camí Els Molins i s'adequarà el tram del camí municipal que entronca directament del camí dels Molins, en el tram inicial de 95 metres lineals per a un ample de 5 metres. El ferm del camí es dotarà de saorres naturals compactades al 95 % del PM i amb capa superior de graveta.  
En l'execució de les dues primeres naus s'instal·larà un sistema fotovoltaic individual en cadascuna d'elles que subministrarà energia a unes bateries d'emmagatzematge que complementaran el grup electrogen. A partir de la tercera fase, s'executarà una línia elèctrica d'alta tensió des d'un punt pròxim a la carretera CV-100 Rossell-la Sénia de 800 metres de longitud que se subministrarà d'un centre de transformació.  
  
L'escomesa d'aigua a la xarxa municipal mesurarà 308 metres i tindrà el punt d'entroncament amb la xarxa municipal que se situa al nord de la futura explotació i discorrerà pel camí dels Molins.  
El sistema productiu consistirà en l'engreixament dels animals durant 90-100 dies amb una rotació de 2-3 cicles per any.  
El procés productiu que serà més habitual en l'explotació serà la recepció de les aus amb un pes de 250 gr, moment en el qual s'inicia a la seua criança, i es desallotgen els animals amb un pes de 5,00 kg en el cas de les femelles i 10-12 kg en el cas dels mascles, període d'engreixament que dura unes dotze setmanes.  
Els titots es criaran sobre un jaç de borumballa de fusta, s'utilitzaran 7 kg/m². S'emprarà en l'explotació un total de 78.300 kg/cicle.  
El jaç es tractarà amb un superfosfat de calç que actuarà d'absorbent i desodoritzant i amoni o un altre producte autoritzat que actuarà de desinfectant. Després de cada cicle d'engreixament aquest jaç, juntament amb els excrements dels titots polits, es retirarà per gestor autoritzat SANDACH, qui l'emprarà en una planta de compostatge. S'estima una producció de gallinassa total d'1.584.000 kg/any quan l'explotació es trobe en ple rendiment.  
Per a aconseguir la producció esperada es consumirà:  
- Aigua potable que procedirà de la xarxa municipal. L'Ajuntament de Rossell disposa de cabals que procedeixen d'un sondeig municipal a més d'escomesa des de l'embassament d'Ulldecona, la qual cosa garanteix el subministrament en cas de sequera. El consum calculat és d'11.977 m³/any quan l'explotació estiga en plena producció (11.088 m³ per a consum dels animals amb una producció de 2,2 cicles /any, 756 m³ d'aigua de neteja, 133 m³ serveis sanitaris). El primer any es preveu un consum d'aigua de 1.977 m³.  
- Propà utilitzat per a la calefacció de les naus.  
- Electricitat: es contractarà una potència de 80 KW.  
- Pense: es consumiran 90.000 Kg de pinso en cada nau per cicle productiu.  
Com a subproductes i residus es generaran en l'explotació animals morts que seran retirats per empresa autoritzada prèvia subscripció d'assegurança de retirada, residus de productes zoosanitaris que seran retirats per empresa gestora i 1.584 t de gallinassa a l'any (plena producció) que serà retirada per empresa SANDACH tal com s'ha detallat anteriorment.  
En l'explotació es produiran aigües residuals que es depuraran mitjançant depòsit decantador de sòlids i filtre biològic i es retiraran, tant els llots com les aigües fecals, per empresa gestora i seran conduïdes a EDAR.  
  
Tramitació administrativa.  
El 12 de març de 2018 té entrada en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental sol·licitud d'informe del Servei de Prevenció i Control Integrat de la Contaminació en la seua qualitat d'òrgan substantiu, referent a la suficiència i idoneïtat de la documentació aportada pel promotor a fi d'iniciar la tramitació substantiva de l'expedient.  
  
El 23 de maig de 2018 el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental emet informe en el qual s'indica (entre altres) que ha de justificar-se la disponibilitat d'aigua, detallar-se la gestió prevista dels lixiviats, i detallar el traçat de les futures connexions d'aigua i electricitat.  
  
El 16 de setembre de 2019 té entrada en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental expedient a l'efecte d'iniciar la tramitació d'avaluació d'impacte ambiental pel tràmit ordinari.  
Informes tècnics, documentació i certificats continguts en la documentació tècnica:  
- Informe de compatibilitat urbanística de l'Ajuntament de Rossell de 14 de juny de 2017 en el qual s'indica que la parcel·la on se situarà l'activitat se situa en sòl no urbanitzable, entre els usos urbanístics admesos hi ha «els que estiguen necessàriament vinculat a terrenys agrícoles com ara granges (...)», per tant està permés l'ús segons la normativa municipal.  
Indica l'informe de compatibilitat que la parcel·la confronta amb barranc.  
- Informe en matèria del sòl no urbanitzable de 20 de juliol de 2017 en el qual s'exposen les mesures en matèria de sanitat animal que ha de complir l'explotació, estableix que els «usos, activitats i aprofitaments per als quals se sol·licita l'informe, estan vinculats amb l'activitat agrària de l'explotació, són adequats i necessaris per a l'activitat i, segons informa l'ajuntament, es troben situats sobre sòl no urbanitzable». L'informe finalitza favorable.  
- Certificat de disponibilitat d'aigua de l'Ajuntament de Rossell en el qual s'indica que l'Ajuntament de Rossell com a empresa subministradora d'aigua certifica que les instal·lacions situades en el lloc corresponent (Font de Sant Pere), disposen de la capacitat suficient parella subministrar el cabal o quantitat d'aigua necessària per al correcte desenvolupament de l'explotació ramadera, ja que el terme d'execució de la instal·lació ramadera anirà augmentant progressivament.  
- Compromís de retirada de residus zoosanitaris per empresa gestora autoritzada.  
- Sol·licitud d'inscripció en el sistema de retirada «Associació d'usuaris de casetes de cadàvers de bestiar».  
- Contracte entre empresa transportista de residus ramaders amb registre SANDACH per a la retirada de gallinassa, en el qual s'indica que la retirada s'haurà d'efectuar directament des de l'interior de les naus als camions sense apilaments previs i en el qual s'afig que «l'empresa transportista disposa d'un acord amb la planta de compostatge de categoria 2 situada a Múrcia».  
- Declaració d'acord per a la recepció de gallinassa i posterior ús com a adob per a agricultura entre l'empresa que realitza el compostatge i el promotor de l'explotació. La quantitat de gallinassa gestionada per l'explotació serà de 1584 tones anuals.  
- Certificat de retirada d'aigües fecals per empresa gestora autoritzada per al seu trasllat a EDAR.  
- Informe de l'EPSAR de maig de 2018 que inclou els aspectes de la Llei 2/1992 de sanejament de la Comunitat Valenciana i decrets de desplegament que ha complir l'empresa.  
- Autorització d'abocament directe a EDAR de les aigües residuals de naturalesa no domiciliària.  
  
Informació pública.  
La informació pública es va realitzar mitjançant publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana del 30 de maig de 2019. Durant el període d'informació pública no es van produir al·legacions.  
Durant el tràmit d'informació pública es va consultar l'Ajuntament de la Sénia, com a organisme afectat atesa la proximitat de la granja a la població sense que fins ara haja realitzat cap observació.  
  
Els informes emesos en la fase d'informació pública van ser:  
- Confederació Hidrogràfica del Xúquer (informe de 27.07.2018) del qual es resumeix el següent:  
Respecte al subministrament d'aigua: l'informe transcriu les fonts de proveïment de què consta el municipi i que figuren en la documentació tècnica i es refereix a l'informe de disponibilitat de recursos hídrics emés per l'Ajuntament de Rossell sense que mostre objecció sobre aquest tema.  
Després de descriure la gestió de les aigües sanitàries, residuals industrials i pluvials determina que excepte males pràctiques, errors de funcionament o vicis ocults, no es produeixen abocaments al domini públic hidràulic.  
L'informe conclou favorable condicionat a les prescripcions d'efectuar la gestió dels fems d'acord amb la normativa vigent, sol·licitar la preceptiva autorització de l'organisme de conca abans d'efectuar qualsevol instal·lació que puga afectar domini públic hidràulic, fer constar en l'expedient el certificat d'impermeabilitat i estanquitat dels depòsits d'emmagatzematge d'aigües residuals sanitàries juntament amb les factures que acrediten la destinació d'aquestes aigües, realitzar un adequat manteniment de les fosses i recorda que està prohibit efectuar abocament directe o indirecte d'aigües o productes residuals susceptibles de contaminar les aigües continentals o qualsevol altre element del domini públic hidràulic. Finalment estableix que en les instal·lacions no es realitzaran apilaments de restes de greixos o olis a la intempèrie per a evitar contaminació d'aigües pluvials les quals han de ser recollides i eliminades per sistemes que asseguren la no alteració de les seues característiques.  
  
Afeccions legals.  
L'explotació se situa en sòl no urbanitzable comú, limita amb llit hídric amb possible afecció a zona de policia.  
Part de la parcel·la figura en la cartografia del Pla d'acció territorial forestal de la Comunitat Valenciana com a sòl forestal comú.  
L'explotació no se situarà en l'àmbit d'espais naturals protegits inclosos els espais Xarxa Natura 2000.  
La parcel·la se situa en l'àmbit del paisatge de rellevància regional Olivars de Sant Rafael (PRR-07) en el qual les oliveres constitueixen elements que caracteritzen el paisatge.  
  
Consideracions ambientals.  
La parcel·la en estudi on s'emplaçarà l'explotació avícola presenta un relleu pla amb pendent suau cap a l'est, del 5,8 %, en dues zones diferenciades amb un desnivell entre totes dues d'uns tres metres.  
  
L'Ajuntament de Rossell es proveeix d'aigua subterrània des d'un pou situat a l'oest de l'emplaçament, en la partida de la masia El Trinxant i disposa d'una concessió d'aigües de l'embassament de la Pobla de Benifassà, disposant-se d'un depòsit de regulació de totes dues concessions, de gran capacitat, des d'on independentment de la xarxa que proveeix al nucli urbà de Rossell, es disposa d'una altra xarxa que subministra al barri de les Cases del Riu i des d'on deriven diverses connexions a les diferents explotacions ramaderes existents en l'entorn, i projecta executar una nova connexió per a subministrar a l'explotació avícola.  
El consum d'aigua total per part de l'activitat projectada (11.977 m³) no és previsible que afecte el conjunt d'aigües subterrànies de la zona atés que segons les dades de què es disposa, l'aqüífer del sistema Maestrat no està sobreexplotat, i a més s'enquadra dins de l'O.H. 8.08, amb risc baix d'afecció a la resta d'unitats.  
  
Respecte a l'aqüífer local des del qual es proveeix la captació d'aigües subterrànies de l'ajuntament no es preveu afecció a causa del doble sistema de subministrament, ja que mentre hi ha dotació de l'embassament, l'ajuntament no activa el bombament i, al mateix temps, es pot assegurar que es disposarà sempre de proveïment d'aigua en disposar-se de dues vies de subministrament.  
L'única vegetació existent en la zona en estudi són cultius de secà i llenyosos, dels quals destaquen l'olivera (56 %) amb presència menor de garrofera i un poc menor d'ametler.  
No hi ha cap massa forestal en la rodalia de la zona d'estudi, tot el terreny circumdant és d'ús agrícola de secà i regadiu.  
  
La zona on se situarà la granja no es troba en zona inundable del PATRICOVA, ni en la classificació nacional de zones inundables (SNCZI). Els espais Xarxa Natura 2000 es troben a més de 3 km de la futura granja, per això no són esperables efectes ambientals sobre la Xarxa. No hi ha paratges municipals ni reserves de fauna que puguen ser afectades per la construcció de la granja.  
1. Identificació i valoració d'impactes. Establiment de mesures protectores i correctores.  
L'estudi d'impacte identifica els impactes més rellevants que es causaran en el desenvolupament de l'activitat. Quant a les mesures correctores es transcriuen només les que no han sigut descrites en l'apartat de descripció del projecte.  
- Sobre la qualitat de l'aire: en l'explotació es produiran emissions d'amoníac, òxid nitrós, metà, pols produïda pel jaç, diòxid de carboni procedent dels animals i del funcionament de la instal·lació de calefacció per gas propà.  
També es produeixen emissions produïdes durant l'esplai en els camps de cultiu on s'aplica el fem de gallinassa com a fertilitzant orgànic d'amoníac, òxid nitrós i metà.  
Les emissions contaminants previstes s'estimen en 26.957 kg d'amoníac, 480 kg d'òxid nitrós, 7.151 kg de metà.  
- Olors: dels elements químics presents en la gallinassa que contribueixen a la generació de males olors cal destacar l'amoníac, l'àcid sulfhídric i els compostos orgànics volàtils. La grandària i ubicació de l'explotació allunyada del nucli urbà de la població més pròxima a 1,520 km, permet afirmar que les olors són nul·les. L'impacte es valora com a moderat.  
- Hidrologia: el terme de Rossell no es troba en zona vulnerable a la contaminació per nitrats.  
En el cas que els lixiviats de la gallinassa es filtren en el terreny podrien donar-se impactes sobre les aigües. Les mesures preventives que s'executaran (solera impermeable de les naus, tancaments laterals de la nau executats amb muret de formigó, aigües de neteja contingudes a l'interior de les naus, gestió d'aigües sanitàries) prevenen la possible generació d'impactes ambientals.  
- Fauna: l'impacte que es produirà durant la construcció de les naus serà moderat i temporal. Durant el termini d'execució de les obres es produiran molèsties a la fauna salvatge. L'impacte serà temporal i moderat.  
La possible propagació d'epizoòties a la fauna salvatge pot generar un impacte temporal i sever. La mesura correctora que s'aplicarà serà la construcció de tanca perimetral.  
- Vegetació: es produirà una afecció a cultius d'olivar. No es produirà afecció a vegetació natural.  
- Paisatge: les construccions projectades comportaran la generació d'impactes sobre el paisatge. Com a mesures correctores es proposa: realitzar el tancament perimetral de l'explotació avícola (1.052 ml) amb malla ròmbica lacada en verd fosc, plantació del perímetre de tanques i oliveres que amb el temps s'adequaran al cromatisme de la zona, cobertes de les naus de color roig granat d'acord amb les normes subsidiàries de planejament de Rossell, i amb l'acabat exterior dels tancaments exteriors mitjançant pintat amb color beix que dissimularan l'efecte visual respecte al terreny circumdant.  
L'explotació es construirà en l'àmbit del paisatge de rellevància regional Oliveres de Sant Rafael (PRR-07).  
En l'execució de les obres no caldrà l'execució de desmunts, sinó únicament esplanacions d'una alçària màxima d'un metre per a anivellar el terreny on s'emplaçarà les dues naus d'engreix, no seran visible des de cap camí, carretera o una altra infraestructura civil utilitzada pel trànsit en general.  
- Patrimoni cultural: el 25 de setembre de 2018 la Direcció General de Cultura i Patrimoni emet informe vinculant en què es manifesta que el projecte de granja d'engreixament de titots en la parcel·la 29 del polígon 21 de Rossell no presenta afecció al patrimoni cultural en cap de les seues manifestacions amb el que s'informa favorablement a l'efecte de l'article 11 de la Llei 4/1998, del patrimoni cultural valencià.  
  
- Socioeconomia: es preveu un impacte positiu per la creació de llocs de treball i la millora de l'economia del municipi.  
2. Programa de vigilància ambiental: es basarà en la vigilància de les mesures correctores proposades.  
  
Consideracions de l'òrgan ambiental.  
Amb la finalitat de fonamentar els condicionants ambientals de la present declaració d'impacte ambiental explicant i argumentant els seus propòsits es realitzen les consideracions següents:  
- Fase d'obres: l'estudi d'impacte ambiental no preveu els impactes ambientals que poden derivar-se de la fase d'obres. Per això els condicionants ambientals recolliran un apartat específic sobre les mesures a tindre en compte en aquesta fase.  
- Gestió de la gallinassa: la gallinassa serà retirada directament des de les naus. El contracte de retirada impedeix l'acumulació a l'exterior, per això en principi no caldria construir femer. No obstant això, i davant el requeriment del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental el promotor proposa que, en cas que l'administració considere obligatòria la construcció de femer, aquest es farà per a emmagatzematge de 40.000 Kg de gallinassa corresponent a la producció d'una nau en un cicle productiu per a això es construirà un rafal de 6 x6 m² amb paviment de formigó armat i pendent cap a l'interior del 0,5 % per a evitar l'eixida de lixiviats i parets de 4,5 m d'alçària.  
  
Sobre aquest tema es considera que la construcció del femer que es proposa és una mesura preventiva que pot evitar la contaminació de sòls i aigua davant situacions d'urgència amb la gestió de la gallinassa o altres materials i substàncies que puguen contaminar les aigües pel que es considera una adequada mesura preventiva.  
D'altra banda, el promotor ha modificat el projecte i ha introduït mesures de prevenció per a evitar que les aigües residuals procedents de la neteja puguen eixir de les naus. Aquestes mesures hauran d'executar-se tal com indica l'annex modificatiu a l'estudi d'impacte ambiental.  
  
- Consum d'aigua: tant l'Ajuntament de Rossell com la Confederació Hidrogràfica del Xúquer han mostrat la seua conformitat amb el subministrament d'aigua.  
A aquest efecte es recorda el contingut del requeriment de 23 de maig de 2018:  
«El promotor haurà de programar, d'acord amb les previsions de disponibilitat d'aigua, l'execució de les diferents fases del projecte i comprometre's a comunicar l'inici de les obres al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, conforme article 43.1 de la Llei 21/2013 d'avaluació ambiental.  
També haurà de comunicar l'inici de la 2a i successives fases d'execució del projecte justificant per a cada fase la disponibilitat d'aigua. Aquests tràmits hauran de realitzar-se a través de l'òrgan substantiu».  
Pel fet que en moltes ocasions les diferents fases del projecte o bé no arriben a executar-se o bé es demoren en el temps no pot considerar-se vàlid per a un temps indeterminat un informe de disponibilitat d'aigües municipal.  
Amb la finalitat d'assegurar que les diferents fases poden realitzar-se per disposar de recursos hídrics, es redacta el condicionant número 4.  
- Integració paisatgística: un element que genera un elevat impacte paisatgístic són els depòsits de pinso que hauran de ser de colors com més neutres millor i en qualsevol cas que no provoquen reflexos (colors mat).  
Quant a les plantacions d'oliveres i vegetació amb la finalitat de conformar tanca, es recorda que existeix una barrera visual formada per oliveres que formen part d'un paisatge de rellevància regional i que han de conservar-se en la mesura que siga possible perquè conformen aquesta barrera vegetal reculant les naus cap a l'oest, si cal, i en qualsevol cas plantant el 50 % de la superfície de la parcel·la d'oliveres com a mesura de protecció del paisatge.  
D'altra banda cal tindre en compte, quant a l'arbratge existent, la Llei 4/2006 de la Generalitat, de patrimoni arbori monumental i el seu àmbit de protecció perquè, en el cas que hi haja algun exemplar dins de la parcel·la que complisca amb les característiques que marca l'article 4, es procedisca a la seua protecció.  
D'altra banda hi ha tres zones dins de la parcel·la que es consideren forestals segons el Pla d'accin territorial forestal de la Comunitat Valenciana (PATFOR). Dos d'aquestes zones han sigut esbrossades. Les característiques d'aquestes zones es corresponien amb terrenys en procés de naturalització, que no revisten major valor excepte per la seua situació límit amb el barranc tributari del barranc de la Cova Alta. La plantació d'aquests terrenys no ha d'interferir en el bon funcionament d'aquest punt de desguàs, ha de preservar el que en una partició constituiria la zona de servitud, i preservar la vegetació natural que puga créixer en els seus límits per a potenciar aquestes zones com a corredors ecològics que permeten el trànsit cap a llits de major entitat.  
- Riscos: no hi ha riscos coneguts que puguen derivar en la generació d'impactes ambientals significatius. En la zona no està cartografiat risc d'inundació però, pel fet que hi ha terreny considerat com a forestal a menys de 500 metres, hauran d'implementar-se mesures preventives amb la finalitat de no generar incendis en l'àmbit forestal o agrícola.  
  
  
Consideracions jurídiques.  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental modificada per la Llei 9/2018 i l'annex 1.h del Decret 162/1990 pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental de la Comunitat Valenciana.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en la Llei 21/2013, d'avaluació ambiental modificada per la Llei 9/2018 i en les altres disposicions que li són aplicables.  
3. El Decret 105/2019, de 5 de juliol del Consell, pel qual s'estableix l'estructura orgànica bàsica de la Presidència i de les conselleries de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre avaluació d'impacte ambiental de projectes. Mitjançant Resolució de 9 d'agost de 2019 el director general de Qualitat i Educació Ambiental delega la competència d'avaluació d'impacte ambiental de projectes en el director general de Medi Natural i Avaluació Ambiental (DOGV. Núm. 8614, de 16.08.2019).  
  
Per tot això es resol:  
  
Primer  
Estimar acceptable, als sols efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, el projecte d?«explotació avícola d'engreixament de titots» en la parcel·la 29 del polígon 21 de Rossell (Castelló) sempre que es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
  
1. Fase d'obres:  
a) En les fases d'obres es respectaran les condicions del Decreo 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants.  
b) Es gestionaran els residus d'obres d'acord amb la seua naturalesa i conforme a la legislació vigent. Es tindrà especial cura amb la gestió de residus perillosos que hauran de ser emmagatzemats en contenidors etiquetats, tancats, separats de la resta i gestionats per gestor autoritzat.  
  
c) A la finalització de les obres de cada fase del projecte la parcel·la haurà de quedar lliure de residus. Els residus vegetals procedents de tales i desbrossaments no es podrà eliminar mitjançant el foc sinó que es valoraran.  
2. Corredors ecològics: es respectaran els terrenys situats annexos al barranc tributari del barranc de la Cova Alta. La plantació d'aquests terrenys no ha d'interferir en el bon funcionament d'aquest punt de desguàs, ha de preservar el que en una partició constituiria la zona de servitud, i preservar la vegetació natural que puga créixer en els seus límits per a potenciar aquestes zones com a corredors ecològics que permeten el trànsit cap a llits de major entitat.  
3. Paisatge: els depòsits de pinso hauran de ser de colors com més neutres millor i en qualsevol cas que no provoquen reflexos (colors mat).  
Quant a les plantacions d'oliveres i vegetació amb la finalitat de conformar tanca, es recorda que existeix una barrera visual formada per oliveres que han de conservar-se en la mesura que siga possible perquè conformen aquesta barrera vegetal reculant les naus cap a l'oest, si cal, i s'hauran de realitzar les plantacions d'arbratge, l'espècie dels quals haurà de ser olivera, en el 50 % de la parcel·la.  
A aquest efecte abans d'iniciar tales o trasplantament d'arbratge es revisaran les seues característiques. En el cas que aparega algun exemplar que revista les característiques de l'article 4 de la Llei 4/2006 de la Generalitat del patrimoni arbori monumental de la Comunitat Valenciana (arbratge que iguale o supere els 350 anys, 30 metres d'alçària, 6 metres de perímetre de tronc mesurat a 1,30 m de la base o 25 metres de diàmetre major de copa, mesurat en la projecció sobre pla horitzontal), s'impedirà la seua arrancada i trasplantament d'acord amb l'article 9 d'aquesta llei.  
4. Desenvolupament de les fases del projecte: per al desenvolupament de les fases segona i successives del projecte, el promotor informarà l'Ajuntament de Rossell sobre la intenció d'incrementar el consum d'aigua i sol·licitarà confirmació de disponibilitat de recursos hídrics.  
L'Ajuntament de Rossell, a la vista de la demanda, realitzarà un informe que posarà a la disposició del promotor i en el qual conste la realització d'un balanç d'aigües (entre aigua subministrada i aigua legalment disponible en m³) i en el qual es tindrà en compte el balanç real d'aigua consumida per l'activitat.  
Aquest informe juntament amb la comunicació de la realització de la segona fase haurà de remetre's a l'òrgan substantiu.  
En el cas que no hi haja disponibilitat d'aigües, el promotor, abans d'iniciar unes altres fases del projecte, haurà de buscar un subministrament alternatiu.  
Aquests tràmits hauran de realitzar-se a través de l'òrgan substantiu.  
  
Segon  
Les condicions de la present declaració d'impacte ambiental podran modificar-se quan concórrega qualsevol de les circumstàncies previstes en l'article 44 de la Llei 21/2013, de 9 desembre, d'avaluació ambiental.  
  
  
Tercer  
Qualsevol modificació del projecte serà objecte d'avaluació ambiental quan siga un supòsit exigit per la normativa sectorial d'avaluació ambiental vigent en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, i s'aplicarà el procediment d'avaluació d'impacte ambiental previst en aquesta.  
  
  
Quart  
La declaració d'impacte ambiental no serà objecte de cap recurs sense perjudici dels que, si escau, pertoquen en via administrativa i judicial enfront de l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Cinqué  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que es disposa en l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental modificada per la Llei 9/2018.  
La regulació de la vigència de la present declaració d'impacte ambiental serà l'establida en l'article 43 de l'esmentada Llei 21/2013 modificada per la Llei 9/2018.  
  
València, 25 de novembre de 2019.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Francisco Javier Quesada Ferre. [Per delegació del director general de Qualitat i Educació Ambiental, segons Resolució de 9 d'agost de 2019 (DOGV 8614, 16.08.2019).]»  
  
  
València, 9 de desembre de 2019.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Francisco Javier Quesada Ferre. [Per delegació del director general de Qualitat i Educació Ambiental, segons Resolució de 9 d'agost de 2019 (DOGV 8614, 16.08.2019).]