Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 6280, del 02-06-2010 (2010/6275)

DECRET 92/2010, de 28 de maig, del Consell, pel qual es declara Bé d'Interés Cultural Immaterial la Solemnitat del Corpus Christi de la ciutat de Valencia.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**VIGENT**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/d/2010/05/28/92/dof/vci/html**

### Dades del document

Número de DOGV
:   6280

Data del DOGV
:   02-06-2010

Secció del DOGV
:   I. DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   2010/6275


Data del document
:   28-05-2010

Organisme emissor
:   Conselleria de Cultura i Esport

Tipus de document
:   Decret

Descriptors 

:   * València
    * cultura popular
    * legislació
    * ben cultural
    * protecció del patrimoni

DECRET 92/2010, de 28 de maig, del Consell, pel qual es declara Bé d'Interés Cultural Immaterial la Solemnitat del Corpus Christi de la ciutat de Valencia. [2010/6275]  
Preàmbul  
L'article 49.1.5ª de l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana establix la competència exclusiva de la Generalitat en matèria de patrimoni històric, artístic, monumental, arquitectònic, arqueològic i científic. Així mateix, l'article 26.2 de Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat, del Patrimoni Cultural Valencià, disposa que la declaració d'un Bé d'Interés Cultural s'ha de fer mitjançant un decret del Consell, a proposta de la conselleria competent en matèria de cultura. Tot això sense perjuí de les competències que l'article 6 de la Llei 16/1985, de 25 de juny, del Patrimoni Històric Espanyol, reserva a l'administració general de l'Estat.  
Així mateix, la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat, del Patrimoni Cultural Valencià, en l'article 45 disposa que han de ser declarats béns d'interés cultural les activitats, els coneixements, els usos i les tècniques que constituïxen les manifestacions més representatives i valuoses de la cultura i el gènere de vida tradicional del poble valencià. Igualment, poden ser declarats béns d'interés cultural els béns immaterials que són expressions de les tradicions del poble valencià en les seues manifestacions musicals, artístiques, gastronòmiques o d'oci, i en especial aquelles que han sigut objecte de transmissió oral, i les que mantenen i potencien l'ús del valencià.  
Mitjançant una resolució de 29 de gener de 2010, de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, es va acordar incoar l'expedient per a la declaració com a Bé d'Interés Cultural Immaterial de la solemnitat del Corpus Christi de la ciutat de Valencia.  
En la tramitació de l'expedient s'ha concedit tràmit d'audiència al Capítol Metropolità de València i a l'Ajuntament de Valencia.  
En compliment del que disposa l'article 27 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat, del Patrimoni Cultural Valencià, en l'expedient consten l'informe favorable del Consell Valencià de Cultura i la sol·licitud d'informe efectuada a la Reial Acadèmia de Belles Arts de Sant Carles de Valencia, informe este últim que, tenint en compte que no es va evacuar en el termini establit, i en virtut del que disposa l'esmentat precepte, s'ha de considerar emés en sentit favorable.  
En virtut d'allò exposat i d'acord amb el que establix la normativa esmentada, a proposta de la consellera de Cultura i Esport i amb la deliberació prèvia del Consell, en la reunió del dia 28 de maig de 2010,   
DECRETE  
Article 1. Objecte  
Es declara Bé d'Interés Cultural Immaterial la solemnitat del Corpus Christi de la ciutat de Valencia.  
Article 2. Descripció del bé, valors i mesures de protecció  
La descripció del bé, els seus valors i les mesures de protecció es fan constar en l'annex del present decret.  
DISPOSICIÓ ADDICIONAL  
Única. Inscripció en l'Inventari General del Patrimoni Cultural Valencià  
La present declaració s'ha d'inscriure en la secció primera de l'Inventari General del Patrimoni Cultural Valencià.   
DISPOSICIÓ FINAL  
Única. Entrada en vigor  
El present decret s'ha de publicar en el Butlletí Oficial de l'Estat i entra en vigor l'endemà de la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
València, 28 de maig de 2010  
El president de la Generalitat,  
FRANCISCO CAMPS ORTIZ  
La consellera de Cultura i Esport,  
TRINIDAD MARÍA MIRÓ MIRA  
ANNEX  
Dades sobre el bé objecte de declaració  
Introducció  
La festivitat del Corpus Christi ha sigut, durant segles, la festa catòlica principal de la ciutat de Valencia. No debades fou la processó origen de la solemnitat una de les primeres d'Europa a celebrar-se. La primera processó de què es té notícia va tindre lloc el 1355, per iniciativa del bisbe Hug de Fenollet, la qual va ser atesa immediatament pel Consell de la Ciutat, que va convocar clergues, persones notables i hòmens i dones del poble perquè acompanyaren les creus de les seues respectives parròquies en la processó del dia de la festa del Corpus Christi, però que no va tindre continuïtat per les circumstàncies bèl·liques dels anys següents (Guerra dels Peres). A partir de 1372, la festa del Corpus, restablida a instàncies del bisbe de València, el cardenal Jaume d'Aragó, es va celebrar anualment i es va convertir en lloc de trobada de tots els aspectes espirituals, patrimonials i d'identitat de la ciutat i els seus habitants durant diversos segles, almenys fins al final del segle XIX. Fins i tot es repetia i s'adaptava per a l'entrada de reis i emperadors, i en altres ocasions extraordinàries. Des d'aleshores, la iniciativa de la celebració pública de la festa partia del bisbe, a través del Capítol de la catedral, i era immediatament secundada pel govern municipal.  
En el segle XX la processó anà llanguint, i va ser de nou la iniciativa eclesial i municipal, juntament amb la religiositat popular expressada a través de l'associacionisme, les que van recuperar una festa que, més enllà dels seus elements espirituals i catequètics, és una mostra complexa de la celebració del Misteri de la Vida, que utilitza diversos signes i símbols a través de tots els sentits.  
La festa del Corpus Christi ha tingut algun canvi en la celebració al llarg dels segles, i en l'actualitat es practica el huité diumenge després del Diumenge de Pasqua, per tant el dia en què l'Església a Valencia celebra eixa solemnitat en honor del Santíssim Sagrament de l'altar.  
Històricament, l'organització i el desplegament de la festa han sigut fruit de la col·laboració entre l'Ajuntament de Valencia i el Capítol catedralici. La col·laboració de l'Ajuntament de Valencia, més enllà de la necessària separació constitucional entre l'Estat i l'Església, suposa un valor adquirit durant més de sis-cents cinquanta anys i un privilegi que no sols ha servit per a construir alguns dels trets més rellevants de la forma en què els valencians celebrem la festa, sinó que també ha organitzat, de forma simbòlica i real, l'espai de la ciutat de manera que facilitara el bon desplegament de les diverses activitats consuetudinàries que componen la festa, especialment la processó general.  
Certament, la major part dels elements que configuren la festa es troben (o es van trobar) en altres celebracions del Corpus (com els gegants, les danses o els carros triomfals), però l'harmonització d'estos factors diversos a la ciutat de Valencia i l'especial pervivència fins als nostres dies, convertixen la Festa del Corpus no sols en un element singular, sinó, i sobretot, en un acte digne de la major protecció que la Llei del Patrimoni Cultural Valencià atorga als elements del denominat Patrimoni Immaterial o Intangible.  
Un altre valor afegit d'esta celebració, que ha sigut constant des de l'edat mitjana fins als nostres dies, sense deixar d'adaptar-se als diversos presents que s'han succeït al llarg de la història, ha sigut el de model de les altres processons de la Comunitat Valenciana, sobretot aquelles que celebren el Corpus en ciutats, viles i pobles, amb elements simbòlics imitats de la festivitat tal com es desplega a la ciutat de Valencia. La seua influència cerimonial i l'antic dret des de 1506, exclusiu de l'anomenada Coroneta d'Aragó, de celebrar les processons de vesprada, convertixen esta celebració, que involucra els sentits, de la vista, de l'oïda, del tacte, de l'olor i potser també del sabor, en una festa total, típicament i tòpicament mediterrània, i sobretot molt valenciana. Possiblement la més valenciana de totes les celebracions cristianes de la Comunitat Valenciana.  
Denominació:  
La solemnitat del Corpus Christi de la ciutat de Valencia.  
Localitat:  
Valencia.  
Data de la celebració:  
Té lloc seixanta-tres dies després del Diumenge de Pasqua: el huité diumenge després de Pasqua (seixanta dies després del Diumenge de Pasqua si se celebra dijous), per tant el dia en què l'Església a Valencia celebra eixa solemnitat en honor del Santíssim Sagrament de l'altar.  
Actors principals:  
- Capítol Metropolità, que convoca la processó i organitza els actes litúrgics.  
- Ajuntament de Valencia, patró des de 1355 i organitzador dels diversos actes no litúrgics.  
Actors secundaris:  
- Amics del Corpus, associació cultural.  
- Campaners de la Catedral de Valencia, associació cultural.  
- Músics i Dansadors del Corpus de Valencia, associació cultural.  
Descripció del bé:  
Actes preliminars  
Dos dies abans (actualment el divendres):  
- De matí, entrega de pomells o rams de flors per part de l'Ajuntament de Valencia a les autoritats civils, religioses i militars de la ciutat, invitant-los a l'acte.  
- Eixida de les roques de la Casa de les Roques i ubicació als jardins del costat de la porta de Serrans.  
- Obertura del tendal de la plaça de la Mare de Déu.  
- De vesprada: trasllat de les roques des de la porta de Serrans fins a la plaça de la Mare de Déu.  
- De nit: ronda a les roques.  
Un dia abans (actualment el dissabte):  
- De dotze a dotze i mitja: volteig de les campanes majors de la catedral amb villancet de les tres menors (inclosa la Caterina, de 1305, que només volteja per a esta festa).  
- De quatre i mitja a les cinc: toc de cor amb les campanes de la catedral, amb volteig de la Maria.  
- Cinc hores: vespres solemnes a la catedral; repic de les campanes durant el magníficat.  
- A partir de les set i mitja: representació de misteris a la plaça de la Mare de Déu.  
- De huit a huit i mitja: volteig de les cinc campanes majors de la catedral amb villancet de les tres menors; prèviament, senyal a les parròquies del centre històric, que han de respondre amb un volteig general a les huit durant cinc minuts.  
- De nit: concert de la Banda Municipal de Valencia a la plaça de la Mare de Déu.  
Part central  
Dia del Corpus (actualment diumenge):  
- Huit del matí: toc de l'alba: volteig de les cinc campanes majors de la catedral amb villancet de les tres menors; prèviament, senyal amb la Maria.  
- De nou a nou i mitja: toc de cor amb les campanes de la catedral, amb volteig de la Maria.  
- Nou i mitja: laudes solemnes a la catedral.  
- Missa de pontifical a la catedral. Preparació de les campanes majors a l'inici de la missa i villancet de renovació en el moment de la consagració.  
- De dotze a tretze hores: volteig general de les onze campanes de la catedral; les parròquies del centre històric han de respondre amb un volteig general a les dotze durant cinc minuts.  
- A partir de les dotze hores, Cavalcada del Convit, amb la invitació expressa del capellà de les roques, diverses danses rituals del Corpus i la Degolla.  
- Quatre de la vesprada: eixida de les roques pel recorregut de la processó general i posterior tornada a la Casa de les Roques; darrere seu, els carros de l'enramada, que llancen murta per l'itinerari.   
- Cinc de la vesprada: eixida dels gegants i els nanos i les danses de la Magrana i la Moma.  
- De sis a sis i mitja: toc de cor amb les campanes de la catedral, amb volteig de la Maria; en acabar, senyal de processó general amb el Manuel.  
- Sis i mitja: segones vespres solemnes.  
- Set: eixida de la processó, indicada pel repic de les campanes de la catedral.  
- En el moment de l'eixida de la custòdia, volteig de les cinc campanes majors de la catedral; les parròquies del centre històric han de respondre amb un volteig durant tres minuts.  
- Igualment, es disparen vint-i-una salves, que han de fer-se amb morters tradicionals, des de la terrassa de la torre del Miquelet de la catedral.  
- Durant el pas de la custòdia per cada demarcació parroquial, volteig general de les seues campanes.  
- Al pas de la custòdia per la plaça de la Reina, volteig de les cinc campanes majors de la catedral.  
- A l'entrada de la custòdia a la catedral, volteig de les cinc campanes majors de la catedral.  
- Durant la benedicció i la reserva, villancet del Racó amb cinc campanes de la catedral.  
Elements que formen part del bé  
Elements mobles  
- La custòdia (propietat del Capítol Metropolità)  
- Les roques (propietat de l'Ajuntament de Valencia):  
La Diablera  
Sant Miquel  
La Fe  
Sant Vicent Ferrer  
La Puríssima  
La València  
La Fama  
El Patriarca  
La Santíssima Trinitat  
Mare de Déu dels Desemparats  
Sant Calze  
- Els gegants i els nanos (diverses propietats).  
- Indumentària dels personatges de la processó (diverses propietats).  
Elements immobles  
Catedral Metropolitana de Santa Maria: BIC (Gaceta 04.06.1931).  
Casa de les Roques: Conjunt Històric de la Ciutat de Valencia (BOE 10.05.1993).  
Parròquies i esglésies del centre històric:  
- Sant Pere Màrtir i Sant Nicolau: BIC (BOE 10.08.1981).  
- Salvador: BIC (BOE 24.01.2008).  
- Sants Joans: BIC (BOE 26.02.1947).  
- Sant Martí Bisbe i Sant Antoni Abat: BIC (BOE 15.03.1983).  
- Santa Caterina: BIC (BOE 06.06.1981).  
- Sant Tomàs: BIC (BOE 18.03.1982).  
- Sant Esteve: BIC (BOE 21.06.1955).  
- Santa Creu: BIC (BOE 13.09.1983).  
- Sant Joan de la Creu: BIC (BOE 24.04.1942).  
Definició de l'àmbit espacial i temporal  
Cavalcada del Convit  
Desfilen per l'orde següent, acompanyats del tabalet i la dolçaina:  
- Les banderoles  
- Els gegants  
- Els nanos   
- El capellà de les roques  
- La Moma  
- Els Cavallets o Morets  
- La Magrana  
- Els Arquets  
- Els Pastorets  
- Els Llauradors  
- Els Turcs  
- Personatges dels misteris  
- La Degolla  
Les roques en la processó general  
Les roques desfilen abans de la processó general en l'orde següent:  
- La Diablera  
- Sant Miquel  
- La Fe  
- Sant Vicent Ferrer  
- La Puríssima  
- La València  
- La Fama  
- El Patriarca  
- La Santíssima Trinitat  
- Mare de Déu dels Desemparats  
- Sant Calze  
Danses prèvies a la processó  
Les danses desfilen darrere de les roques i abans de la processó general, en l'orde següent:  
- Gegants  
- Nanos  
- La Magrana  
- La Moma  
Processó general  
L'orde tradicional de la processó general, que ha d'adequar-se a la normativa canònica, és el següent:  
- Banderoles de la Ciutat  
- Creu de la catedral  
- Parròquies modernes de la ciutat (preferentment amb les seues creus parroquials)  
- Gremi de Fusters amb el pendó  
- Personatges de l'Antic Testament:  
Sant Miquel amb dos ànimes  
Noé (l'Abuelo Colomet)  
Abraham i Isaac  
Melquisedec  
Escala de Jacob  
Jacob i els seus dotze fills (els Blancs)  
Moisés i Aaró  
La serp de bronze  
Levites  
Arca de l'Aliança  
Els Àngels Bovos  
Altar del sacrifici i canelobre dels set braços  
Exploradors de la Terra Promesa  
Portadors  
Josué (el qui para el Sol)  
Samsó  
Saül  
David i els Músics Cegos  
Salomó i la reina de Sabà  
Elies amb l'Àngel i Jezabel  
Els profetes majors: Jeremies, Isaïes, Ezequiel i Daniel  
Les matrones  
Els profetes menors  
Tobies i sant Rafael  
- Gremi de Confiters o Sucrers amb el pendó  
- Àngel Custodi de la Ciutat de Valencia  
- Heralds amb les armes de la Ciutat  
- La senyera de la Ciutat  
- Banda Municipal  
- Personatges del Nou Testament, per este orde:  
Simeó i la profetessa Anna  
Sant Joan Baptista  
Els dotze apòstols  
Els quatre evangelistes  
Les tres àguiles  
- Parròquies del centre històric (preferentment amb les seues creus parroquials)  
- Gremi de Forners amb el pendó  
- Gremi de Sastres i Modistes amb el pendó  
- Els misteris:  
Misteri del rei Herodes  
Misteri de sant Cristòfol i dels pelegrins amb la imatge de sant Cristòfol  
Misteri d'Adam i Eva  
- Sants eucarístics:  
Sant Nicolau i la barca  
Santa Margalida i la Cuca Fera  
Sant Jordi i el drac  
Santa Marta i la Tarasca  
Santa Maria Egipciana  
La beata Agnés de Benigànim  
- Associacions i institucions cíviques i religioses  
- Els Cirialots  
- Invitats militars i civils  
- Ordes religiosos  
- Tintinacle i umbel·la  
- Senyors capitulars  
- Ministre macer de la seu  
- Gosser de la seu  
- Encensers  
- Custòdia del Santíssim Sagrament flanquejada per fadrins i portada per preveres  
- Arquebisbe de València, els seus bisbes  
- Autoritats civils i militars  
- Banda militar i piquet  
Mesures de protecció  
La gestió cívica de la solemnitat del Corpus Christi, a part dels actes litúrgics que corresponen a l'Església, és competència de l'Ajuntament de Valencia i del Capítol Metropolità, els quals decidiran, en col·laboració amb els actors secundaris, sobre aspectes materials i immaterials i el desplegament dels actes de la festivitat anual. Tots els canvis que excedisquen el normal desplegament dels elements descrits en l'annex hauran de comunicar-se a la direcció general competent en matèria de patrimoni cultural, perquè, si cal, emeta una autorització administrativa i modifique el present decret.  
L'ús o la difusió de la solemnitat en el seu conjunt o d'aquells elements materials o immaterials, propis o al·legòrics, que la configuren, queden reservats amb exclusivitat a l'Ajuntament de Valencia i al Capítol Metropolità, sense perjuí del dret d'informació dels mitjans de comunicació dels diversos actes relacionats amb la solemnitat.  
Detall dels recorreguts espacials  
Recorregut de les roques des de la Casa de les Roques fins a la plaça de la Mare de Déu  
Alberedetes de Serrans, plaça dels Furs, carrer Serrans, plaça de Manises, Cavallers, plaça de la Mare de Déu.  
Cavalcada del Convit  
Palau de la Generalitat, plaça de la Mare de Déu, Miquelet, plaça de la Reina, Cabillers, Avellanes, plaça de l'Almoina, Palau del Bisbe.  
Recorregut de les roques durant la processó general  
Plaça de la Mare de Déu, Cavallers, Tossal, Mercat, Maria Cristina, Sant Vicent, Mar, Avellanes, Pujada del Palau; tornada per Avellanes, Mar, Pau, General Tovar, plaça de Tetuan, plaça del Temple, Pintor López, Comte de Trènor, plaça dels Furs i Casa de les Roques.  
Processó general  
Eixida de la catedral per la porta dels Apòstols, plaça de la Mare de Déu, Cavallers, Tossal, Bosseria, Mercat, Maria Cristina, Sant Vicent, plaça de la Reina, Mar, Avellanes, Palau, plaça de l'Almoina i entrada a la catedral.


Còpia Permalink ELI