Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 8506, del 14-03-2019 (2019/2010)

RESOLUCIÓ de 14 de febrer de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 10/17-AIA Rossell.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8506

Data del DOGV
:   14-03-2019

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2019/2010


Data del document
:   14-02-2019

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural
    * Rossell
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 14 de febrer de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 10/17-AIA Rossell. [2019/2010]  
De conformitat amb l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 10/17-AIA Rossell.  
  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 10/4783-F GY.  
Projecte: Explotació avícola d'engreix de pollastres.  
Localització: partida les Collades, polígon 22, parcel·les 82, 97 i 96 en el terme municipal de Rossell (Castelló).  
Promotor: Steven Caballer Verger.  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Rossell.  
  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte.  
El projecte de la instal·lació avícola d'engreix de pollastres promogut per Steven Caballer Verger, situada en les parcel·les 82, 97 i 96 del polígon 22 en la partida les Collades del terme municipal de Rossell (Castelló), té com a objectiu obtindre la llicència ambiental per a dur a terme en 2 naus l'engreix avícola intensiu amb una capacitat de 80.000 animals.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.  
S'emplaçarà l'explotació avícola en les parcel·les 82, 97 i 96 del polígon 22, partida les Collades, a l'est del nucli de població de Rossell (Castelló) en sòl no urbanitzable, en zona agrícola amb predomini del cultiu d'oliveres.  
L'accés es realitzarà per la CV-100 (San Rafael del Río-Rossell), fins a l'altura del punt quilomètric 9 on estan les parcel·les (8,845 km), en el marge esquerre en direcció a Rossell.  
La distància a les zones habitades que l'activitat mantindrà serà de 3 km al barri les Cases del Riu, de 3,35 km a la Sénia i al nucli urbà de Rossell de 2,10 km. Respecte a altres explotacions avícoles se superen els 500 metres.  
El terreny disponible per a l'explotació coincideix amb les parcel·les 82, 97 i 96 del polígon 22 en el terme municipal de Rossell, que després d'un procés de segregació i agregació en la parcel·la 82 justificada documentalment, la superfície de cada parcel·la és d'11.477 m², 9.498,28 m² i 8.288,66 m² respectivament, resulta en total una parcel·la per al desenvolupament de l'activitat de 29.263,94 m², que topogràficament té un pendent inferior al 15 % i està a una altitud mitjana de 504 m sobre el nivell del mar.  
La superfície a construir és de 4.532 m², entre 2 naus (150 x 15 m cadascuna) i annexos a un extrem per nau d'un espai de 4 x 4 m per a usos d'oficina, lavabos, vestuari, local tècnic i magatzem. Es preveu iniciar l'activitat en una sola nau amb una capacitat de 40.000 pollastres/cicle d'engreix.  
Aquesta activitat d'engreix de pollastres es projecta per a una capacitat de 80.000 animals, a partir de pollets de pocs dies fins a aconseguir pollastres d'un pes de 2,30 a 2,4 kg, mitjançant l'aportació de pinsos de tres tipus segons edat de l'animal, per a portar-los a l'escorxador. La densitat productiva és de 17 a 18 pollastres/m², d'acord amb el Reial decret 692/2010, de 20 de maig, pel qual s'estableixen les normes mínimes per a la protecció dels pollastres destinats a la producció de carn.  
Els pollets són facilitats per l'empresa integradora Padesa, que a més de subministrar els diferents pinsos també s'encarrega de la retirada dels pollastres adults per a traslladar-los a l'escorxador. La formulació del pinso subministrat varia en funció de la fase de creixement, coincidint amb intervals aproximats de 15 dies en què els nivells de proteïna bruta van disminuint; en el pinso de l'última fase desapareix la presència de medicaments en aquest, mantenint així un termini de seguretat.  
En cada nau es disposaran de 4 línies de menjadores, de 144 m de llarg cada línia, i un total de 768 menjadores. Les menjadores seran del tipus plat (33 cm de diàmetre) on el subministrament es realitza a discreció i amb capacitat per a alimentar uns 52 pollastres per menjadora. L'índex de conversió s'estima de mitjana en 2:1, és a dir, es necessita el consum de 2 kg de pinso per a produir 1 kg de carn viva, que al final del cicle (pollastres amb 2,3 kg) el consum serà 4,6 kg de pinso/animal per cicle i un total de pinso consumit de 368.000 kg/cicle entre les dues naus.  
L'aigua de beguda es distribueix des del depòsit regulador de 40 m³ per línies d'abeuradors, col·locades alternades amb les de menjadores. Els abeuradors que s'utilitzaran són els de tetina amb cassoleta per a recollir l'aigua que es perd mentre beuen els pollastres i evitar que s'humitege el jaç.  
El cicle productiu és de l'ordre de 45-50 dies d'engreix més uns 15 dies de buit sanitari, aconseguint 4,5 cicles d'engreix per any. Els pollastres es criaran sobre un llit o jaç de borumballa de serradures que juntament amb els excrements generarà el fem o gallinassa.  
El buit sanitari es realitza una vegada retirats els pollastres per a recollir tot el fem i fer la neteja i desinfecció de les instal·lacions i deixar-les disponibles per a iniciar un altre cicle productiu.  
Per al desenvolupament d'aquesta explotació avícola de 80.000 places es projecten les construccions i instal·lacions següents:  
- La construcció de dues naus iguals col·locades en paral·lel de NE a SO, de dimensions 150 x 15 m i 2.250 m² de superfície cadascuna, i respecte a la CV-100 convergirien per la part NE de les naus.  
L'estructura és metàl·lica amb alçària de cornisa de 2,50 m i 4,00 m en carener. Les cobertes de dos vessants de xapa grecada galvanitzada i un 20 % de pendent; els tancaments verticals seran de plafó sandvitx de 50 mm de gruix, prelacat a l'exterior i interior, amb farciment d'espuma de poliuretà de densitat 40 kg/m³, com a aïllament tèrmic i acústic.  
  
El paviment interior de les naus consistirà en una solera de formigó armat de 15 cm de grossària.  
En la façana frontal i posterior de cada nau es disposarà de portons de càrrega de 3,5 x 3 m, i en el lateral 2 portes d'accés de 0,90 x 2 m.  
  
En cada nau es disposarà de 18 ventiladors, 27 finestres basculants d'1,00 x 0,40 m per a ventilació mínima en cada lateral (27+27) i una trapa per a la ventilació túnel de 25 x 0,95 m en cada lateral (1+1).  
  
S'instal·larà el sistema de ventilació forçada tipus túnel, combinat amb plafons de refrigeració per evaporació, plafó de 25 x 1,80 m en cada lateral coincidint amb les finestres de ventilació en la part contrària als ventiladors.  
En la calefacció s'utilitzarà gas propà per als generadors d'aire calent, 4 unitats per nau.  
- Dues construccions de 16 m² (4 x 4 m), una adossada a l'extrem de cada nau orientada al SO. Aquestes dependències annexes es destinen a oficina, lavabos, vestuari, local tècnic i magatzem.  
- 4 sitges d'alimentació per al pinso. S'instal·len dues sitges al costat de cada nau, a la meitat de la façana de la nau més externa o accessible per a omplir-la de pinso. La capacitat de cada sitja és de 25 t que representa una autonomia d'alimentació per als animals.  
- Instal·lacions i infraestructures sanitàries. A més de la farmaciola d'urgència en local tècnic/vestuari i lavabo (amb fossa sèptica), es col·locaran pediluvis a l'entrada de cada nau; al final de cada cicle es polvoritza desinfectant per tot l'interior de la nau i instal·lacions; en totes les finestres es posaran mosquiteres que impedisquen el pas d'insectes; la col·locació d'un gual sanitari o motxilla per a la desinfecció dels vehicles que entren en la zona de l'explotació, i es delimitarà mitjançant una tanca clos perimetral de 2 metres d'alt la tela metàl·lica emprada, amb una porta corredissa d'accés.  
L'aigua per a proveïment de la granja procedeix de connexió a la xarxa municipal d'aigua potable. Des de la connexió amb una canonada de PE porta l'aigua fins a un depòsit regulador de 40.000 litres d'on passa a les línies d'abeuradors de les naus, amb pas previ pel respectiu capçal en cadascuna (filtre, comptador, manòmetre, dosificador de medicaments, potabilitzador, [...]).  
La quantitat d'aigua necessària per a beure els animals segons el projecte és de 2.310,12 m³/any, el càlcul de la qual es basa en un valor mitjà de 3 litres d'aigua per a produir 1 kg de carn i la quantitat anual de pollastres de 2,3 kg obtinguts, descomptant-ne el 7 % de mortalitat de pollastres que sol donar-se de mitjana.  
No obstant això, en l'annex d'esmena remés el 8 de gener de 2018 (el contingut del qual es reflecteix més endavant), es corregeixen els consums d'aigua previstos, de 4.320 m³/any per al consum dels animals i 54 m³/any per a aigua de neteja, que són concordes amb els valors mínims establits en la guia de millors tècniques disponibles del sector avícola. Aquesta quantitat al seu torn coincideix amb la disponibilitat d'aigua que acredita l'informe municipal sol·licitada pel promotor.  
Es disposarà d'instal·lació elèctrica de baixa tensió per al funcionament de diferents elements de l'explotació com el sistema d'il·luminació (2 llums exteriors, 2 halògens en portó i 60 fluorescents interiors estancs), distribució del pinso (transportador) i el sistema de ventilació forçada tipus túnel.  
Els generadors d'aire calent utilitzen com a combustible el gas propà, per al seu emmagatzematge es disposarà d'un depòsit de GLP degudament autoritzat.  
En principi es treballarà amb generadors elèctrics fins al moment de tindre la connexió elèctrica.  
Residus generats.  
Fem o gallinassa, que es produeix amb les dejeccions i residus animals que es van acumulant sobre la capa de borumballa al llarg del cicle d'engreix dels pollastres. La quantitat de gallinassa estimada, segons la taula 27 de la guia de MTD d'explotacions intensives d'aus a la Comunitat Valenciana, serà de 800.000 kg/any.  
La gallinassa generada en la granja al final de cada cicle productiu serà retirada per l'empresa Basculantes Especiales, SL, que és gestor autoritzat i registrat SANDACH com a transportista, amb seu a El Algar-Cartagena (Múrcia), segons document d'acceptació, de 800 t/any, adjuntat a la documentació.  
Animals morts. Es disposarà de depòsit estanc de cadàvers. Els animals morts que s'obtindran en la granja considerant una mortalitat de 7 %, seran de 5.600 cadàvers per cicle productiu (a l'any 4,5 cicles, seran 25.200), la gestió dels quals consistirà a traure'ls de la nau i depositar-los en contenidor estanc per traslladar-los a la caseta de recollida.  
  
El ramader disposa d'un document de compromís d'inscripció en l'Associació d'usuaris de casetes de cadàvers de bestiar no boví, amb la finalitat de retirar els cadàvers de la seua explotació a través del sistema de recollida en casetes, en concret en la caseta de Rossell per a 80.000 pollastres. Sol·licitud rebuda el 30 de maig de 2016 per aquesta associació gestora les Casetes de recollida de cadàvers a la província de Castelló.  
Residus perillosos que procedeixen dels envasos buits o amb restes del seu contingut que s'han utilitzat en les tasques de neteja i desinfecció de la nau, la desratització, medicaments d'ús veterinari, etc. Aquests envasos són de plàstic i de capacitat de 5 litres el desinfectant, i de 20 litres els envasos dels medicaments i de l'hipoclorit. Codi LER 15 01 10\*.  
La quantitat que s'anirà gastant per pollada o cicle productiu de desinfectant, hipoclorit i les bovines/medicaments a diluir en aigua, serà de 32, 128 i 128 litres respectivament. Els envasos de l'hipoclorit són retornables, s'entrega l'envàs buit quan es compra producte nou; però els altres envasos desinfectant (5 l) i de medicaments (20 l) són emmagatzemats en depòsits adequats que facilita el gestor autoritzat encarregat de la seua retirada periòdica.  
Es disposa de compromís documentat, segons el projecte tècnic, per a la recollida i gestió d'aquests residus d'envasos i els residus zoosanitaris amb l'empresa Agriporte La Codoñera, gestor autoritzat amb seu a La Codoñera (Terol).  
Emissions a l'atmosfera.  
El procés intensiu d'engreix dels animals comporta la producció d'emissions contaminants a l'atmosfera, procedents de la respiració dels animals i la descomposició de la gallinassa o fem dins de la nau. Les emissions més importants són l'amoníac (NH3), òxid nitrós (N2O), metà (CH4) i diòxid de carboni (CO2), i olor.  
  
L'au excreta sobre el llit la femta i l'orina que conté compostos de nitrogen, amoníac i urea. En descompondre's la matèria orgànica es produeixen entre altres les emissions d'amoníac, de gran importància en les explotacions ramaderes. Una manera de reduir aquestes emissions és controlar que no augmente la temperatura i una bona ventilació, així es mantindrà sec el llit i no s'acumularà amoníac en l'aire de la nau; també s'ha de controlar la humitat i mantindre-la entre un 40-50 %.  
  
Altres emissions contaminants, com l'òxid nitrós i el metà, es veuen igualment reduïdes en frenar les emissions d'amoníac.  
Sorolls i vibracions.  
En assimilar la zona de la futura granja en una zona d'activitat industrial, el nivell sonor màxim de transmissió a l'exterior establit en l'annex II de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica, és de 70 dB(A) d'horari diürn i de 60 dB(A) en horari nocturn.  
En l'explotació, el soroll produït pels animals al costat de ventiladors i altres equips, s'estima que no sobrepassarà els 65 dBA a l'interior de la nau, i amb l'aïllament acústic del plafó sandvitx de 50 mm de 33 dBA, el nivell sonor transmés a l'exterior de les construccions de la granja des de façanes i coberta serà menor de 35 dBA, i no superaran el nivell sonor de recepció en horari nocturn que indica l'annex II de la Llei 7/2002.  
Aqueixos sorolls no són perceptibles fora del recinte de la parcel·la i menys encara des del nucli de població més pròxim que és Rossell situat a uns 2 km.  
Respecte a la producció de vibracions per algun element mecànic se subjectarà bé sobre bancada fixa i amb suports de goma antivibratoris.  
  
Males olors.  
Les males olors en la granja procedeixen en major mesura de l'amoníac, àcid sulfhídric i compostos orgànics volàtils, aquests últims generats en condicions anaeròbiques.  
La reducció de les males olors es basarà a usar pinsos amb baixes concentracions de nitrogen, però el ramader no pot actuar en això, ja que rep els pinsos de l'empresa integradora, altres mesures són una bona ventilació, neteja i desinfecció del local i instal·lacions.  
  
En l'apartat sobre el risc d'incendi, deflagració i explosió s'estableix que aquest risc d'incendi en la granja és baix, segons la Instrucció 1/83, Ordre de la Conselleria de Governació de 10 de gener de 1983. Que la càrrega tèrmica ponderada de l'activitat, en una superfície de 2.250 m² cada nau i de risc d'activació baix, serà de 16,40 Mcal/m² < 100 Mcal/m². Pel que la perillositat d'incendi en l'activitat és d'índex baix, grau I, d'acord amb l'annex II del Decret 54/1990 de la Generalitat Valenciana.  
Es disposaran 11 extintors portàtils en cada nau d'engreix distribuïts uniformement, de manera que des de qualsevol punt de la nau no es recórrega més de 15 m fins a un extintor.  
Annex al projecte tècnic del 30 d'octubre de 2016.  
1) Abocament d'aigües fecals dels lavabos de l'explotació avícola. Les aigües residuals domèstiques seran abocades a un depòsit subterrani estanc que serà buidat periòdicament per un gestor autoritzat.  
2) Mesures contra incendis: llums d'emergència.  
En relació amb l'enllumenat d'emergència, mostrarà la ruta d'evacuació amb indicadors clars, oferint suficient il·luminació al llarg del recorregut d'evacuació i fent fàcilment identificables els equips de seguretat contra incendis.  
Les llums d'emergència es col·locaran a les portes d'eixida previstes per a ser utilitzades en cas d'emergència (2) i prop dels dispositius de seguretat contra incendis (extintors). Es disposaran 13 lluminàries, 2 coincidents amb les portes d'eixida i 11 coincidint amb els extintors.  
  
Annex a l'estudi d'impacte ambiental (annex-EIA). Rebut 8 de gener de 2018.  
1. Quantitat d'aigua potable necessària per al funcionament de l'activitat, d'acord amb els paràmetres de referència de la guia de MTD per al sector d'explotacions intenses d'aus de la Comunitat Valenciana.  
  
Aigua de beguda:  
S'estableix, segons l'anterior guia de MTD i l'experiència del ramader, un consum mitjà de 54 l/plaça/any que per a la capacitat productiva de 80.000 places de pollastres d'engreix serà: 80.000 x 54= 4.320.000 l/any: 4.320 m³/any.  
Aigua de neteja:  
S'estableix, segons l'anterior guia de MTD i l'experiència del ramader, un consum mitjà anual de 0,012 m³/m², que per a una superfície d'engreix de 4.500 m² (2 x 150 m x 15 m) serà: 4.500 x 0,012= 54 m³/any.  
2. Gestió d'aigües residuals  
Les aigües residuals generades en l'explotació correspondran a les aigües domèstiques sanitàries i les que es produeixen per escolament en la nau en les operacions de neteja coincidents amb els buits sanitaris.  
  
En relació amb les aigües domèstiques, tal com es proposa en el projecte d'activitat, es recolliran en un depòsit estanc subterrani i es retiraran per part d'un gestor autoritzat, en aquest cas Limpiezas Senar, SL. La ubicació del depòsit estanc es reflecteix en la cartografia adjunta.  
  
Quant a les aigües d'escolament generades durant la neteja de les naus, es construiran sengles bassetes subterrànies amb capacitat de 12 m³ cadascuna en l'extrem de menor cota de cada nau, amb materials i acabats que garantisquen l'estanquitat de la construcció. De la mateixa manera que les aigües sanitàries, aquestes seran recollides periòdicament de les bassetes pel gestor autoritzat Limpiezas Senar, SL.  
La ubicació de les bassetes es reflecteix en la cartografia adjunta.  
3. Registre com a SANDACH del gestor autoritzat per a la retirada de gallinassa.  
S'aporta document adjunt on es mostra que el responsable de la retirada de la gallinassa és un gestor autoritzat i registrat com a SANDACH.  
4. Femer.  
No està prevista la construcció de femer, ja que el gestor autoritzat retira la gallinassa directament des de la nau d'engreix, sense necessitat de magatzematge exterior. Aquesta mesura, d'altra banda, contribueix a un menor impacte mediambiental perquè es redueix considerablement el temps en què la gallinassa roman fora de la nau d'engreix, disminuint el risc d'abocaments i filtracions.  
5. Característiques dels materials de construcció donada la vulnerabilitat dels aqüífers.  
D'acord amb les especificacions del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, atesa la vulnerabilitat dels aqüífers de la zona, en la construcció de les naus es vetlarà per la utilització de morters amb àrid de gra fi (< 20 mm de diàmetre) i s'utilitzarà ciment de característiques impermeables (Q) i adequat al material fecal que es depositarà en totes les superfícies pavimentades, per a evitar la contaminació per filtració de les aigües subterrànies.  
6. Documentació gràfica, on s'aporten les distàncies de les connexions elèctriques i d'aigua potable, que són de 60 i 700 metres, respectivament. També es reflecteix la zona tancada de l'explotació, incloent-hi les 2 naus d'engreix, i les instal·lacions de sitges, depòsit d'aigua, fossa sèptica al costat de la construcció d'oficina i vestuari, bassetes de recollida de les aigües residuals de neteja de cada nau, la porta corredissa d'accés que tindrà disponible la motxilla per a desinfecció de rodes de vehicles. Falta situar el femer i la zona de residus coberta i l'envàs estanc per a cadàvers.  
  
Tramitació administrativa  
En data 20 de gener de 2017 es rep de l'Ajuntament de Rossell (Castelló) la següent documentació (en 2 CD's) sobre la instal·lació de l'explotació avícola d'engreix de pollastres en règim intensiu, sol·licitada per Steven Caballer Verge, a emplaçar en el polígon 22 parcel·les 82, 96 i 97 en el terme municipal de Rossell, i en paper documentació de l'expedient municipal a l'efecte de formular la declaració d'impacte ambiental prèvia a l'obtenció de la llicència ambiental:  
- Projecte per a sol·licitud de llicència ambiental per a una activitat ramadera d'explotació avícola d'engreix, en terme municipal de Rossell (Castelló). Visat 371/16 el 19 de setembre de 2016, COITAVC.  
  
- Estudi d'impacte ambiental de 20 d'agost de 2016. Visat 370/16 el 19 de setembre de 2016, COITAVC.  
- Projecte d'obra per a la construcció de 2 naus d'engreix per a explotació avícola d'engreix en el terme municipal de Rossell (Castelló). Visat 369/16 el 19 de setembre de 2016, COITAVC.  
- Notificacions de l'ajuntament, del 17 de novembre de 2016, als veïns confrontants d'estar disponible, l'expedient d'aquesta explotació avícola en les parcel·les 82, 97 i 96 del polígon 22 del terme municipal de Rossell, per a la seua consulta i formular al·legacions si consideren pertinents.  
- Documents sobre el tràmit d'exposició pública.  
- Informe agropecuari de data 21 de juny de 2016, en compliment de la Llei 5/2014 d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, a petició de l'Ajuntament de Rossell, la Direcció Territorial de Castelló de la Conselleria de Presidència i Agricultura, Pesca, Alimentació i Aigua emet informe favorable condicionat a complir els punts següents:  
  
1. Vist l'informe dels serveis tècnics d'aquesta direcció territorial s'han considerat les circumstàncies següents en relació al projecte sol·licitat:  
a) L'interessat no està inscrit en el registre d'explotacions ramaderes de la Comunitat Valenciana. Es pretén la construcció d'una nova explotació per a bestiar avícola mitjançant la construcció de 2 naus amb una superfície construïda total de 4.650 m², el seu ús és per a l'allotjament dels animals en sistema de ventilació forçada (2 naus amb un total de 4500 m² de superfície construïda) i caseta de control, lavabos-vestuari (1 annex de 75 m² de superfície construïda en cada nau) i capacitat de 80.000 pollastres d'engreix.  
b) La distància des del lloc on el sol·licitant pretén construir l'explotació de bestiar (avícola) respecte a altres explotacions de la mateixa espècie és superior a 500 m, la qual cosa està d'acord amb la normativa de distàncies establides en el Reial decret 1084/2005 sobre ordenació de l'avicultura de carn.  
c) Amb la finalitat de garantir unes condicions sanitàries mínimes haurà de dotar-se la construcció de:  
- L'explotació se situarà en una àrea delimitada, aïllada de l'exterior i que permeta un control d'entrades i eixides en aquesta, i disposarà de sistemes efectius que protegisquen els pollastres, en la mesura que siga possible, del contacte amb vectors de la transmissió de malalties.  
- L'explotació haurà de comptar amb instal·lacions i equips adequats en els seus accessos, que asseguren una neteja i desinfecció eficaç de les rodes dels vehicles que entren o isquen de l'explotació. Així mateix, disposarà d'un sistema apropiat per a la desinfecció del calçat dels operaris i visitants, o sistema equivalent.  
- El disseny, l'utillatge i els equips de l'explotació possibilitaran la realització d'una eficaç neteja, desinfecció, desinsectació i desratització.  
  
- Les gàbies o altres dispositius on es transporten els animals seran de material fàcil de netejar i desinfectar, i cada vegada que s'utilitzen seran netejades i desinfectades abans d'utilitzar-les de nou, o bé seran d'un sol ús.  
- L'explotació haurà de disposar de dispositius de reserva d'aigua.  
- Les explotacions hauran de comptar amb una quantitat suficient de menjadores i abeuradors, adequadament distribuïts, que asseguren la màxima disponibilitat per a totes les aus. Els abeuradors hauran de disposar d'un sistema que reduïsca, en la mesura que siga possible, l'abocament d'aigua al llit dels animals.  
- Disposaran de mitjans adequats per a l'observació i segrest d'animals malalts o sospitosos de malalties contagioses.  
- L'explotació haurà de complir, a part de les mesures generals de benestar animal, les establides en l'annex I del Reial decret 1084/2005 sobre ordenació d'avicultura de carn i en el Reial decret 692/2010 sobre normes per a protecció dels pollastres de carn.  
- Disseny de l'explotació en la mesura que siga possible, que evite l'entrada de vehicles per a proveïment de pinsos, càrrega i descàrrega d'animals, de retirada de fems i purins i d'animals morts, operacions que han de realitzar-se des de fora de l'explotació.  
2. Que els usos, activitats i aprofitaments per als quals se sol·licita l'informe estan vinculats amb l'activitat agrària de l'explotació, són adequats i necessaris per a l'activitat i, segons informa l'ajuntament, estan situats sobre sòl no urbanitzable.  
Per tot el que s'ha exposat, sobre la base dels articles 197 i 201 de la Llei 5/2014 d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, tenint en compte la Llei 6/2003 de ramaderia de la Comunitat Valenciana, les seues modificacions i el Reial decret 1084/2005 sobre ordenació de l'avicultura de carn, considerant que les construccions i instal·lacions anteriorment descrites són les estrictament indispensables per a l'activitat que es pretén, s'informa favorablement sobre la construcció d'una nova explotació sol·licitada per Steven Caballer Verge per a bestiar avícola condicionada als requisits mencionats anteriorment, i s'adverteix tant l'ajuntament com l'interessat que l'explotació ha de complir les condicions d'ubicació establides en l'article 4, apartat C, del Reial decret 1084/2005 sobre ordenació de l'avicultura de carn, respecte a altres explotacions avícoles de carn o d'altres ubicacions que compten amb autorització per a explotació avícola de carn.  
  
El present informe anul·la les construccions del polígon 22, parcel·la 82 de Rossell sobre les quals van informar aquests serveis territorials en data 23 de març de 2016, i per tant no és addicional a aquelles.  
- Certificat del secretari de l'Ajuntament de Rossell de l'informe de compatibilitat urbanística, emés el 10 d'octubre de 2016 per l'arquitecte tècnic municipal, de l'activitat amb el planejament i ordenances vigents, i conforme a l'article 22 de la Llei 6/2014, de 25 de juliol, de prevenció, qualitat i control ambiental d'activitats a la Comunitat Valenciana, en el qual s'informa el següent:  
1. Que segons el planejament urbanístic municipal, la ubicació de la instal·lació està localitzada en les parcel·les 82, 97 i 96, polígon 22 del municipi de Rossell, s'indica en el plànol adjunt, i té les característiques següents:  
a) Planejament municipal vigent. Normes subsidiàries i de planejament de Rossell, aprovades el 31 d'octubre de 1989 i modificacions puntuals posteriors.  
b) Grau d'urbanització. Inexistent (sòl no urbanitzable).  
c) Classificació urbanística del sòl. Sòl no urbanitzable.  
d) Qualificació urbanística del sòl. Comú (SNUC). Amb franja de protecció de carretera.  
e) Usos urbanístics admesos: «(?) només es permetran les edificacions destinades a explotacions agrícoles que guarden relació amb la naturalesa i destinació de la finca (...)». Respecte a instal·lacions industrials, tan sols es permetran les que estiguen necessàriament vinculades a terrenys agrícoles com ara granges i magatzems, i aquelles altres que per les seues característiques han d'emplaçar-se aïllades en el medi rural, sempre que garantisquen la seguretat, salubritat i no contaminació mitjançant l'aplicació, si escau, de les mesures correctores.  
f) L'activitat sol·licitada es troba segons la classificació de les normes subsidiàries dins de l'ús d'instal·lacions industrials permeses.  
  
g) Limitacions de caràcter urbanístic: les limitacions del projecte d'activitat i d'obra respectivament vindran definides en les normes subsidiàries i ordenances particulars de la zona de qualificació urbanística, així com la normativa vigent per a la construcció i activitat sol·licitada.  
  
h) Modificacions del planejament urbanístic municipal en elaboració o tràmit que el puguen afectar: no.  
2. Que, d'acord amb el que es disposa en la Llei 5/2014, de 25 de desembre, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, l'activitat descrita no requereix declaració d'interés comunitari.  
Com que la ubicació de les parcel·les, confrontant a carretera CV-100, està en la seua zona d'afecció ( 50 ml), caldrà comptar amb l'autorització de l'organisme que tinga la seua titularitat.  
En conseqüència, l'activitat projectada sí que és compatible amb la normativa i el planejament urbanístic municipal per a la localització que es descriu en el plànol adjunt.  
En tot cas haurà de garantir-se, si escau, de forma efectiva la dotació d'aigua de la xarxa municipal o una altra procedència i l'accés fins a la parcel·la.  
Comprovada la compatibilitat urbanística s'ha sol·licitat el preceptiu informe de la conselleria competent en matèria d'agricultura, d'acord amb l'art. 201 de la Llei 5/2014.  
- Informe de l'Ajuntament de Rossell, de data 18 de gener de 2017. Informe tècnic, en relació amb la incidència de l'activitat sobre les matèries que són de competència municipal segons disposa l'article 58.4 de la Llei 6/2014, que s'emet favorablement.  
- Sol·licitud del promotor, el 30 d'octubre de 2016, a l'Ajuntament de Rossell de la quantitat d'aigua de proveïment necessària per a l'explotació avícola, que estimen en 4.000 m³/any.  
- Annex al projecte tècnic del 30 d'octubre de 2016, que aporta informació sobre l'abocament d'aigües fecals dels lavabos de l'explotació avícola i mesures contra incendis -llums d'emergència-.  
- Document d'acceptació, de 2 de novembre de 2016, de l'empresa gestora autoritzada Limpiezas Senar, SL, núm. 1835/T02/CV, amb seu a Benicarló, de la recollida periòdica i transport d'aigües residuals fecals i llots, generats en les instal·lacions de la granja avícola en parcel·les 82, 96 i 97 del polígon 22 en el terme municipal de Rossell, de Steven Caballer Verge, i buidatge en l'EDAR corresponent.  
- El 7 de novembre de 2017, es remet escrit a l'Ajuntament de Rossell en el qual se sol·licita que s'esmenen determinades deficiències de l'estudi d'impacte ambiental remés.  
- El 8 de gener de 2018, en resposta a la informació sol·licitada, es rep de l'Ajuntament de Rossell un certificat del secretari de l'ajuntament i un annex a l'estudi d'impacte ambiental de part del promotor.  
  
- El 20 d'abril de 2018 es rep de la Direcció Territorial de Castelló de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport, la resolució de data 11 d'abril de 2018 del director territorial en la qual s'autoritza el projecte de prospecció arqueològica en les parcel·les 82, 97 i 96 del polígon 22 del terme municipal de Rossell.  
Aquesta prospecció és prèvia per a elaborar la memòria d'impacte patrimonial, a presentar en la Direcció General de Patrimoni, i obtindre l'informe de protecció del patrimoni cultural, en compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
  
- El 24 d'octubre de 2018 l'Ajuntament de Rossell remet còpia de l'informe de la Direcció General de Cultura i Patrimoni, establit en l'article 11 de la Llei 4/1998, de patrimoni cultural valencià, en el qual s'indica que no hi ha afecció al patrimoni cultural pel que fa al patrimoni arquitectònic i arqueològic. Des de la consideració del patrimoni etnològic l'actuació incideix sobre una caseta amb aljub i un altre aljub, i s'ha de procurar que la construcció de la granja no impacte els referits béns etnològics, que haurien de ser conservats i fins i tot ser usats per a la infraestructura o instal·lació esmentada, per la qual cosa s'informa favorablement sobre els efectes patrimonials amb subjecció a la condició etnològica indicada.  
  
Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental ha estat exposat al públic durant trenta dies conjuntament amb el projecte tècnic, mitjançant anunci inserit en el Butlletí Oficial de la Província de Castelló núm. 145 de data 1 de desembre de 2016. Finalitzat el període d'exposició no s'ha registrat cap al·legació, segons certifica el secretari de l'Ajuntament de Rossell amb data 18 de gener de 2017.  
Petició d'ampliació d'informació.  
En data 7 de novembre de 2017, es remet escrit a l'Ajuntament de Rossell en el qual se sol·licita l'esmena dels aspectes següents en l'estudi d'impacte ambiental:  
1r) La disponibilitat d'aigua potable per a aquesta activitat avícola serà justificada mitjançant un informe emés per tècnic municipal considerant les granges en actiu del terme municipal i la dotació per a ús ramader de l'ajuntament.  
2n) Sense perjudici de la disponibilitat, el volum d'aigua necessària per al desenvolupament de l'activitat difereix substancialment en el document del projecte d'activitat i en l'annex presentat el 9 de novembre de 2016.  
Es determinarà la quantitat d'aigua potable necessària per al funcionament de l'explotació avícola, i la justificació de la seua disponibilitat d'acord amb el punt 1r, utilitzant com a paràmetres de referència els de la guia de MTD per al sector d'explotacions intenses d'aus a la Comunitat Valenciana, CTL (taules 15, 16, 17). Es tindran en compte en aquest càlcul les diferents operacions en les quals es gasta aigua a més dels abeuradors dels animals, com és la neteja i l'aigualeig de les instal·lacions, incloses la mesura correctora per a mitigar l'emissió de la pols fora de les edificacions, les aigües sanitàries generades, aigua per a la refrigeració per evaporació, bioseguretat (ús de motxilla o gual sanitari, [?]), etc.  
3r) Les aigües residuals generades en l'activitat (sanitàries: lavabos i dutxes; de neteja; de refrigerar, etc.) no s'abocaran al terreny, seran recollides en diferents recipients estancs i retirades pel gestor autoritzat corresponent a cada tipus de residu envasat.  
Per a les aigües sanitàries es proposa en el projecte d'activitat i en l'annex al projecte d'entrada a l'ajuntament el 9 de novembre de 2016, que seran abocades a un depòsit estanc subterrani per a ser retirades per gestor autoritzat, i s'adjunta el document de recollida d'aquestes aigües sanitàries per l'empresa gestora Limpiezas Senar, SL.  
En la resta de les aigües residuals generades en l'explotació avícola es descriurà la forma controlada de la seua recollida que evite fugides al terreny. És a dir, l'aigua que s'ha d'utilitzar per a netejar l'interior de les naus de forma correcta, tant el sòl com les parets, sostre, elements d'instal·lacions (?), etc., ha de canalitzar-se a una basseta impermeable instal·lada fora de cada nau on quede recollida i siga retirada per gestor autoritzat.  
4t) El gestor autoritzat per a la retirada de la gallinassa produïda ha d'estar registrat com a SANDACH. Per tant, en el document d'acceptació de la retirada de la gallinassa haurà de mostrar que el responsable és un gestor autoritzat i registrat com a SANDACH.  
  
5é) L'explotació avícola comptarà amb un femer. En la seua construcció es tindrà en compte la capacitat establida per la normativa ramadera, l'estanquitat del paviment, parets i sistema de recollida de lixiviats, i tot ell cobert per a protegir-ho de la pluja.  
6é) Atesa la vulnerabilitat mitjana dels aqüífers en la zona i projecte d'obres, s'exigirà en el contracte de les obres de construcció de l'explotació que s'utilitze un morter amb àrids de gra fi (< 20 mm Ø) i un ciment de característiques impermeables (Q) i adequat al material fecal que es depositarà. Aquest tipus de morter, i amb una reposició periòdica per al seu manteniment, serà el que hi haurà en totes les superfícies pavimentades, tant en el paviment de l'interior de les naus o engreixadors com en zones fora de les edificacions que estaran cobertes (femer, emmagatzematge de residus, etc.) i les zones d'entrada/eixida dels animals i del fem, davant el risc de contaminació d'aquestes aigües subterrànies.  
7é) Completarà la documentació gràfica amb plànol/s cartogràfic amb la seua llegenda, que reflectisca dins de la zona tancada la ubicació de totes les instal·lacions exteriors a les naus com la ubicació del femer que ha de tindre l'activitat, una zona a cobert prevista per a l'emmagatzematge de la resta dels diferents tipus de residus generats perillosos o no perillosos, la fossa sèptica, el gual sanitari o sistema similar per a la desinfecció de les rodes dels vehicles que entren en l'explotació avícola, la ubicació del depòsit estanc de cadàvers.  
  
Igualment es marcaran en el plànol els traçats i longituds de les connexions, fins a la xarxa d'aigua potable i la de la xarxa elèctrica.  
  
Ampliació d'informació  
El 8 de gener de 2018 es rep de l'Ajuntament de Rossell un certificat del secretari de l'ajuntament que transcriu l'informe emés pel tècnic municipal, i un annex a l'estudi d'impacte ambiental, de part del promotor, en resposta a la informació sol·licitada:  
1r) Informe del tècnic municipal, de 3 de gener de 2018, sobre la disponibilitat d'aigua destinada a ús ramader amb què compta l'Ajuntament de Rossell, una vegada estudiada la demanda existent d'aigua en el municipi, analitzant tots els usos consumptius actuals més els que puguen sorgir a partir de les previsions que resten desenvolupar del seu vigent planejament urbanístic, les normes subsidiàries de planejament de Rossell (NSPR). Les dades utilitzades per a l'estudi han sigut aportades pel departament municipal que realitza la gestió d'aigües com a empresa subministradora per a la població i els que hi ha en la memòria i justificació del planejament urbanístic del municipi.  
  
En l'informe es conclou que el volum anual mitjà d'aigua calculat per a cobrir les necessitats de proveïment a la població actual i el desenvolupament previst en les normes subsidiàries de planejament de Rossell és de 265.872 m³, per la qual cosa queda garantit per les captacions de la Font de Sant Pere, Font de Baix, Font de la Figuera i Pou del Mas del Trinxant que poden generar un volum de 310.664 m³/any.  
  
En particular, la quantitat d'aigua sol·licitada pel promotor Steven Caballer Verge per a l'explotació avícola de nova implantació (registre municipal núm.: E-RC 1.318, de 13.11.2017) és de 4.374 m³/any, i es pot deduir que l'Ajuntament de Rossell, com a empresa subministradora d'aigua, disposa de la quantitat suficient.  
2n) L'annex a l'estudi d'impacte ambiental (annex-EIA), s'ha descrit en l'apartat anterior «Descripció de les característiques del projecte».  
Afeccions legals.  
- L'explotació se situarà en sòl no urbanitzable comú.  
- La gestió dels residus es farà conforme a la Llei 22/2011, de 28 de juliol, de 2011, de residus i sòls contaminats.  
- Es respectaran i protegiran els cursos d'aigües superficials i de l'estat de les subterrànies, en compliment de la legislació d'aigües el Reial decret legislatiu, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'aigües.  
  
Consideracions ambientals.  
La granja d'engreix de pollastres promoguda per Steven Caballer Verger se situa en les parcel·les 82, 97 i 96 del polígon 22, partida les Collades del terme municipal de Rossell, a una distància de 2 km a l'est del nucli de població de Rossell. Per a accedir a la granja s'utilitzarà la carretera CV-100 (San Rafael del Río-Rossell) en el marge esquerre de la qual en direcció a Rossell es troba la instal·lació projectada.  
El curs d'aigua més pròxim és el barranc Bonanova, també denominat barranc dels Masets que es troba a l'altre costat de la CV-100, a uns 200 m al nord de l'explotació avícola.  
L'actuació no es troba afectada per risc d'inundació, d'acord amb la cartografia de PATRICOVA.  
Aquests terrenys agrícoles on se situa l'explotació avícola pertanyen al paisatge de rellevància regional Oliverars de Sant Rafael (PRR-7) dins dels corredors prelitorals de Castelló, segons la classificació de paisatges de rellevància regional del pla d'acció territorial d'infraestructura verda i paisatge, sent els camps d'oliveres un dels elements essencials del paisatge, ha de procurar-se la seua conservació. No obstant això, les oliveres d'acord amb la foto aèria, ja han sigut arrancades íntegrament.  
  
No es troba inclòs en espais naturals protegits, ni en espais integrants de la Xarxa Natura 2000.  
No hi ha cap via pecuària classificada de Rossell que es veja afectada o pròxima al lloc de l'emplaçament avícola.  
La distància més pròxima del límit de la parcel·la a la CV-100 és d'uns 42 m, no obstant això, les construccions es troben reculades dels límits de manera que no es troben en l'àrea d'afecció de la carretera.  
  
Entre els impactes generats, d'acord amb el que s'ha indicat en l'estudi d'impacte ambiental, cal destacar:  
- Emissions contaminants a l'atmosfera derivades de l'explotació: en l'estudi d'impacte ambiental s'estima en:  
  
a) Amoníac per gestió de fem:  
  
Nre. places Volatilització en allotjament Total  
80.000 0,34828 Kg NH3-N/plaça/any 27.728Kg NH3-N/any  
  
  
b) Oxido nitrós per gestió de fem:  
  
Nre. places Volatilització en allotjament Total  
80.000 0,00477Kg N2O-N/plaça/any 381,60 Kg N2O-N/any  
  
  
Indica que per a previndre o reduir les emissions a l'atmosfera s'aplicaran les mesures correctores que es considere utilitzant les MTD d'eficaç aplicació, com ara:  
- Control de pinso perquè disminuïsca la quantitat de nitrogen i fòsfor excretada.  
- Manteniment del llit com més sec millor per a evitar l'emissió de NH3.  
Respecte als impactes visuals negatius, indica que no sobrepassarà les alçàries establides en els plans d'ordenació municipals, amb els elements d'obra estrictament necessaris per al desenvolupament de l'activitat (indica, no obstant això que aquesta és l'opció triada per ser una granja ja existent i construïda sota aquesta premissa, i com que el projecte que es planteja és totalment nou, no apareixen en les fotos aèries construccions existents).  
En l'estudi d'impacte ambiental s'indica en l'apartat d'inventari ambiental que no té especial interés paisatgístic, en l'epígraf següent de valoració ambiental de l'àrea indica que la zona d'estudi es troba dins de la zona PRR 07 Oliverars de Sant Rafael, dins dels corredors prelitorals de Castelló, segons la classificació de paisatges de rellevància regional del Pla d'acció territorial d'infraestructura verda i paisatge. Pel que no resulta congruent la valoració ambiental que realitza de mancar d'interés paisatgístic, quan és coneixedor que pertany a un PRR, així com la no adopció de mesures d'integració paisatgística en conseqüència.  
  
En aquest sentit s'observa que en les fotos aèries de 2015 es mantenien les plantacions d'oliveres, que ja a la foto de 2017 es van erradicar íntegrament en les tres parcel·les, i s'ha deixat únicament una xicoteta superfície de la parcel·la 88 amb la plantació existent.  
Per això cal adoptar mesures correctores de l'impacte paisatgístic addicionals, mitjançant la plantació d'oliveres en tota la superfície no ocupada per les naus, d'acord amb el que s'estableix en l'article 197.a de la LOTUP.  
Segons la cartografia temàtica de la COPUT, els terrenys on es projecta la instal·lació presenta un risc de vulnerabilitat d'aqüífers de grau mitjà i una accessibilitat d'aqüífers alta, per això respecte a la gestió del fem cal adoptar mesures addicionals per a la prevenció de la contaminació, mitjançant l'execució de femers com s'indicarà en el condicionat de la present resolució, per al cas que per qualsevol causa no puga realitzar-se la gestió immediata de la gallinassa i evitar el possible depòsit del fem sobre el sòl.  
  
Respecte al programa de vigilància ambiental, únicament indica en l'estudi d'impacte ambiental que es realitzarà per la labor de vigilància i control de les administracions, la qual cosa no és conforme amb el que s'estableix en la normativa en relació amb el contingut dels estudis d'impacte ambiental, per això cal que el promotor desenvolupe un programa de vigilància ambiental, tal com s'estableix en el condicionat de la present resolució.  
  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, annex 1.a i annex I.1.h del Decret 162/1990 pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en la Llei 21/2013, d'avaluació ambiental i en les altres disposicions que li són aplicable.  
3. L'article 13 del Decret 158/2015, de 18 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, modificat pel Decret 80/2016, d'1 de juliol, atribueix a la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental competència sobre avaluació ambiental estratègica i de projectes.  
Per tot el que s'ha exposat es formula la següent  
  
Resolució  
Primer  
Estimar acceptable, als sols efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, el projecte d'explotació avícola d'engreix de pollastre, promogut per Steven Caballer Verger, situada en la partida les Collades, polígon 22, parcel·les 82, 97 i 96 en el terme municipal de Rossell (Castelló), sempre que es desenvolupe amb les previsions del projecte, l'estudi d'impacte ambiental i altra documentació que hi ha en l'expedient, i s'adopten els condicionants indicats en l'apartat segon.  
  
Segon  
Addicionalment a les mesures adoptades en el projecte, s'estableixen les condicions següents:  
1) D'acord amb l'informe de la Direcció General de Cultura i Patrimoni, en què s'indica que des de la consideració del patrimoni etnològic l'actuació incideix sobre una caseta amb aljub i un altre aljub, s'haurà de procurar que la construcció de la granja no impacte els referits béns etnològics, que haurien de ser conservats i fins i tot ser usats per a la infraestructura o instal·lació esmentada.  
2) Com a mesura d'integració paisatgística en un entorn classificat com a paisatge de rellevància regional PRR 07 Oliverars de Sant Rafael, s'adoptaran mesures correctores de l'impacte paisatgístic addicionals, mitjançant la plantació d'oliveres en els terrenys residuals no ocupats per les naus.  
3) Respecto a la gestió del fem:  
1. Tant la retirada com la gestió del fem produït en l'explotació haurà de ser realitzada per empresa gestora autoritzada inscrita en el registre SANDACH.  
2. El titular de l'explotació portarà un llibre de registre actualitzat a la disposició de l'autoritat ambiental, format per tots els documents de lliurament-recollida de fem.  
3. Es farà un femer amb capacitat suficient per a emmagatzemar-hi el fem produït durant un cicle productiu com a mesura preventiva contra la contaminació del sòl i de les aigües, i evitar en tot cas que el fem s'apile directament sobre el sòl. El femer haurà de posseir solera impermeable i estanca, sistema de recollida de lixiviats i parets i coberta que impedisquen l'arrossegament del fem per la pluja.  
4) En cap moment podran abocar-se a l'exterior les aigües de neteja procedents de les naus i els lixiviats del femer, ni crear-se zones d'acumulació de residus o zones on s'acumulen substàncies que puguen contaminar les aigües superficials o subterrànies.  
Per això, com a mesura correctora, les aigües de neteja per mitjà d'aigualeig de les naus seran canalitzades a basseta impermeable on s'evapore l'aigua -o siguen recollides per empresa gestora autoritzada-, i, totes les restes i partícules sòlides que queden en el fons d'aquesta basseta (fins i tot procedents de la gallinassa) es portaran al femer.  
5) Els materials d'excavació, que es generen com a excedents de l'execució estricta de l'obra, es gestionaran d'acord amb l'Ordre APM/1007/2017, de 10 d'octubre, sobre normes generals de valorització de materials naturals excavats per a la seua utilització en operacions de rebliment i obres diferents d'aquelles en les quals es van generar, o en absència d'això seran entregats a gestor autoritzat de RCDs.  
6) S'elaborarà un programa de vigilància ambiental que haurà de recollir els aspectes següents:  
1. S'adoptaran i vigilaran de forma periòdica les mesures higienicosanitàries per a la prevenció i control de la legionel·losi, segons el Reial decret 865/2003, de 4 de juliol, pel qual s'estableixen els criteris higienicosanitaris per a la prevenció i control de la legionel·losi, i altra normativa sectorial d'aplicació.  
2. S'indicarà en quina forma s'ha integrat en el projecte l'indicat en l'informe de la Direcció General de Cultura i Patrimoni exposats en el condicionant 1.  
3. S'exposaran les mesures d'integració paisatgístiques indicades en el condicionant 2.  
4. La granja comptarà amb un llibre de registre en el qual s'anotaran totes les retirades de fem realitzades per gestor autoritzat, amb indicació del volum de fem retirat i la data en què es realitze la retirada. Aquest llibre haurà d'estar actualitzat i a la disposició de l'autoritat substantiva o ambiental sempre que aquestes el requerisquen.  
5. S'emetrà un informe especial quan es presenten situacions o successos excepcionals que impliquen deterioracions ambientals o situacions de risc, tant en la fase de construcció com en la d'explotació.  
  
6. Es presentarà anualment, davant l'òrgan substantiu, un informe sobre el desenvolupament de l'activitat, l'aplicació de les mesures de protecció i de restauració prescrites, dels controls realitzats i de qualsevol incidència de caràcter ambiental.  
7) Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de ser comunicat a l'òrgan ambiental competent que establirà, si escau, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit, no es pot interposar cap recurs; sense perjudici dels que, si escau, pertoquen en via administrativa o judicial enfront de l'acte d'autorització del projecte.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que es disposa en l'article 41 de la Llei 21/2013 d'avaluació ambiental..  
Cinqué  
D'acord amb la disposició transitòria primera de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, la regulació de la vigència de les declaracions d'impacte ambiental establides en l'article 43 de l'esmentada Llei 21/2013 és aplicable a la present declaració d'impacte ambiental.  
  
València, 10 de gener de 2019.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
València, 14 de febrer de 2019.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.