Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 8506, del 14-03-2019 (2019/2013)

RESOLUCIÓ de 13 de febrer de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 146/17-AIA l'Alcora.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8506

Data del DOGV
:   14-03-2019

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2019/2013


Data del document
:   13-02-2019

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural
    * Alcora, l'
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 13 de febrer de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 146/17-AIA l'Alcora. [2019/2013]  
De conformitat amb l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 146/17-AIA l'Alcora.  
  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 146/17-AIA.  
Títol: explotació avícola de reproducció de reproductores.  
Promotor: Avícola Sichar, SL.  
Autoritat substantiva: Ajuntament de l'Alcora.  
Ref. òrgan substantiu: 15/17 llicència ambiental.  
Localització: parcel·la 117 del polígon 15. Terme municipal de l'Alcora (Castelló).  
  
Descripció del projecte  
1r. Objecte del projecte:  
L'objecte del projecte és l'autorització d'una activitat ramadera a la localitat de l'Alcora, d'acord amb la Llei 6/2014, de prevenció, qualitat i control ambiental d'activitats a la Comunitat Valenciana.  
  
2n. Descripció del projecte segons la documentació aportada:  
L'explotació avícola, dedicada a la reproducció de reproductores (àvies) per a pollastres d'engreixament, s'establirà en la parcel·la 117 del polígon 15 de l'Alcora.  
L'objectiu en la granja és obtindre ous fèrtils que, després de la incubació, donaran lloc a les aus reproductores dels pollastres d'engreixament.  
Es proposa la construcció de tres naus paral·leles, dues d'elles de 126x14 m i la tercera de 77x14 m, i dos locals tècnics de 21x14 m cadascun, situades a continuació de les naus més llargues.  
Les naus estaran unides per dos corredors de 3 m d'ample, que comuniquen amb els locals tècnics, on es mantindran els ous fins a la seua retirada per l'empresa encarregada de seleccionar els ous viables per a ser incubats. El local tècnic albergarà, a més, l'oficina, els vestidors, el menjador i la zona destinada a taller i a moll de càrrega i descàrrega.  
L'explotació prevista té una capacitat de 29.017 aus.  
A) Instal·lacions:  
Clos: s'establirà un clos perimetral de l'explotació, que englobarà les tres naus, a base de malla de filferro d'1,7 m d'altura.  
Les instal·lacions tindran un únic accés, amb porta de tipus corredissa.  
Gual sanitari i sistemes per a evitar la transmissió de vectors: per a la desinfecció dels vehicles que accedisquen a l'explotació es projecta la instal·lació d'un arc de desinfecció per polvorització.  
L'accés a cadascuna de les naus es farà a través de pediluvis. Així mateix, totes les finestres disposaran de malles de gàbia.  
Control ambiental: per a la ventilació de les naus es disposaran extractors en una de les façanes longitudinals i entrades d'aire en la façana oposada.  
La refrigeració es duu a terme mitjançant panells de refrigeració i la calefacció, mitjançant convectors de gas.  
Tots els elements del sistema climatització-ventilació es relacionen amb un controlador climàtic.  
Subministrament d'aigua: l'explotació es proveirà d'aigua de la xarxa de subministrament municipal, mitjançant camions cisterna. L'explotació disposarà d'un depòsit d'emmagatzematge de 150 m³ de capacitat.  
Electricitat: la granja es proveirà d'energia elèctrica a través de la xarxa de subministrament. Per a això, es projecta una línia elèctrica d'entroncament i un centre transformador. Des d'aquest partirà una línia subterrània fins al quadre general de distribució.  
Mitjançant la instal·lació elèctrica de baixa tensió es proveiran les necessitats d'il·luminació i força de l'explotació.  
D'altra banda, la calefacció de les naus es realitzarà amb gas propà. Per a això, es disposarà d'un depòsit de gas de 10 m³ de capacitat.  
Alimentació. La distribució de pinso és automàtica, a partir de sis sitges d'emmagatzematge, de 14.000 kg de capacitat individual.  
B) Procés productiu:  
La fase de reproducció de reproductors pesats es farà en naus en sòl, amb ambient controlat i sistema d'alimentació i beguda automàtics.  
  
En les naus 1 i 2 es mantenen animals d'una estirp diferent dels que es crien en la nau 3, amb la finalitat de produir, en les naus 1 i 2 exemplars femella, i en la nau 3, exemplars mascle.  
En tot cas, en les tres naus, la proporció mascle-femella serà la mateixa, amb un 10 % d'exemplars mascle i un 90 % de femelles. Així, en l'explotació hi haurà un total de 26.380 gallines reproductores i 2.637 galls.  
Les polletes s'introdueixen en l'explotació a partir de la setmana 20 d'edat, encara que arriben a la maduresa sexual cap a les 23 setmanes, i a la maduresa física amb 30 setmanes.  
Durant els 10 mesos que dura el cicle productiu, es regularà el consum d'aliment d'acord amb l'estat de desenvolupament i sanitari de les femelles, i del nombre i la grandària dels ous produïts, entre altres aspectes.  
Pel que fa als mascles, a partir de les 18-23 setmanes de vida ja es poden aparellar. Una vegada traslladats a les instal·lacions de reproducció, s'ajunten gradualment amb les femelles.  
En relació amb l'ou produït, la seua recollida és automàtica. En el local tècnic es realitza un refredament controlat dels ous, amb la finalitat de frenar el desenvolupament embrionari fins que s'inicie de forma comuna la incubació.  
La incubació es duu a terme en la planta incubadora, que no és objecte del present projecte.  
C) Gestió de dejeccions.  
La gallinassa generada en l'explotació serà retirada per un gestor autoritzat i inscrit en el registre Sandach.  
D) Gestió d'altres residus.  
Tant la gestió de cadàvers com la de residus sanitaris generats en l'explotació es realitzarà mitjançant la seua retirada per gestors autoritzats amb els quals es disposa de compromís de retirada signat.  
Els diferents residus es depositaran en depòsits homologats corresponents a la seua categoria i seran retirats periòdicament pel gestor.  
E) Aigües residuals:  
Es generaran les aigües residuals sanitàries procedents de la neteja de l'explotació. S'hi abocaran a una fossa sèptica els llots de la qual seran retirats periòdicament per una empresa gestora.  
  
Tramitació administrativa  
En el Registre General de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, va tindre entrada el 29 de novembre de 2017 un escrit de l'Ajuntament de l'Alcora dirigit a la Direcció General del Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental. L'ofici sol·licita l'emissió de l'informe corresponent; per a això, hi adjunta documentació tècnica i expedient administratiu.  
El 14 de desembre de 2017, la Direcció General del Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental trasllada l'assumpte a la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental, per tractar-se d'un assumpte de la seua competència.  
El 18 d'abril de 2018, una vegada analitzada tota la documentació, es remet un informe a l'Ajuntament de l'Alcora, que requereix l'esmena del tràmit d'informació pública, així com la remissió de l'informe vinculant de patrimoni cultural, i aclariments i justificacions tècniques sobre la documentació aportada. Amb la mateixa data, es remet una còpia de l'informe al promotor.  
El 15 de maig de 2018, l'Ajuntament de l'Alcora remet documentació tècnica complementària aportada pel promotor.  
El 14 de juny de 2018, l'Ajuntament de l'Alcora remet un informe de Patrimoni Cultural.  
El 25 de juny de 2018, l'Ajuntament de l'Alcora remet un certificat d'informació pública que esmena les deficiències detectades.  
Finalment, el 13 de novembre de 2018, l'Ajuntament de l'Alcora remet una documentació addicional aportada pel promotor, on realitza aclariments tècnics sobre el projecte.  
  
Tràmit d'informació pública  
El tràmit d'informació pública del projecte es va dur a terme mitjançant la inserció de l'anunci del Ajuntament de l'Alcora en el Butlletí Oficial de la Província de Castelló núm. 55, de data 8 de maig de 2018.  
  
El certificat d'informació pública, de 20 de juny de 2018 i signat digitalment per la secretària general i per l'alcalde de l'Ajuntament, indica que, transcorregut el termini d'informació pública, no s'hi han presentat al·legacions.  
  
Informes considerats  
1. Informe en matèria agropecuària atenent la Llei 10/2004, sobre sòl no urbanitzable (26.05.2016).  
La Direcció Territorial d'Agricultura de Castelló indica que el titular està inscrit en el REGA de la Comunitat Valenciana amb una explotació avícola al terme municipal d'Onda.  
La distància respecte d'altres explotacions de la mateixa espècie és superior a 500 m, la qual cosa està d'acord amb les distàncies establides en el Reial decret 1084/2005, sobre ordenació de l'avicultura de carn.  
Els usos, activitats i aprofitaments per als quals se sol·licita l'informe estan vinculats amb l'activitat i són adequats i precisos, i, segons informa l'Ajuntament, es troben sobre sòl no urbanitzable.  
  
Tenint en compte la Llei 6/2003, de ramaderia de la Comunitat Valenciana, i el Reial decret 1084/2000, sobre ordenació de l'avicultura de carn, s'emet informe favorablement sobre la construcció de l'explotació sol·licitada per a bestiar avícola (reproductores).  
2. Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer (30.05.2016).  
L'emplaçament de l'actuació està pròxim a l'embassament de Maria Cristina, però no en zona de policia, per la qual cosa les obres de construcció no requereixen l'autorització de l'organisme.  
Es recorda la prohibició de realitzar abocaments, directes o indirectes, d'aigües i de productes residuals susceptibles de contaminar el domini públic hidràulic, llevat que es dispose de la preceptiva autorització administrativa.  
En relació amb la demanda per a proveïment de l'activitat, encara que la documentació aportada indica que les parcel·les tenen dret d'aigua, segons la informació que hi ha en la Confederació, les parcel·les de l'expedient no consten com a superfície regable, ni en aquestes hi ha legalitzat cap pou, per la qual cosa el proveïment de l'activitat no queda justificat. Es recorda que el dret a l'ús privatiu del domini públic hidràulic s'adquireix per disposició legal o per concessió administrativa.  
  
3. Informe de Confederació Hidrogràfica (15.03.2018).  
En relació amb la disponibilitat de recursos hídrics, s'indica que el promotor preveu la connexió a la xarxa municipal d'aigua potable per a donar servei a l'activitat, transportant l'aigua mitjançant camions cisterna, i que hi ha autorització de l'Ajuntament de l'Alcora a aquest efecte.  
Es recorda que, d'acord amb el Reglament del DPH, l'ús destinat al proveïment de nuclis urbans inclou les necessitats d'aigua per a consum humà, altres usos domèstics, els usos municipals i els usos d'indústries, comerços, ramaderia i regadiu de poc consum d'aigua, situats en nuclis de població i connectats a la xarxa municipal. Els drets a l'ús privatiu de les aigües per a proveïment del municipi de l'Alcora hauran de ser suficients per a atendre la demanda generada per l'actuació.  
  
Es conclou que queda acreditada la disponibilitat de recursos hídrics des de l'origen indicat, als efectes del que es disposa en l'article 25.4 del text refós de la Llei d'aigües.  
4. Informe d'avaluació d'efectes sobre la Xarxa Natura 2000, Biodiversitat i Espais Naturals Protegits (20.05.2016), Direcció Territorial de Castelló, Espais Naturals Protegits.  
La Direcció Territorial de Castelló, consultada per l'Ajuntament de l'Alcora, indica que:  
- El projecte no tindrà efectes apreciables a distància sobre la Xarxa Natura 2000.  
- Consultat el Banc de Dades de Biodiversitat de la Comunitat Valenciana, no hi ha constància de la presència d'espècies amenaçades en l'entorn de l'actuació.  
- La parcel·la presenta característiques agrícoles, per la qual cosa és compatible amb la normativa sectorial forestal.  
- La parcel·la limita al nord i al sud amb camins classificats com a vies pecuàries. En tots dos casos, els elements lligats a l'explotació se situen fora de l'àmbit territorial del domini públic, per la qual cosa la actuació és compatible amb la normativa aplicable.  
- L'actuació es localitza fora de l'àmbit territorial dels espais naturals protegits declarats mitjançant la Llei 11/1994, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
El projecte es considera compatible amb la normativa mediambiental reflectida.  
5. Informe del Servei Territorial de Medi Ambient de Castelló (8.06.2016).  
La parcel·la sobre la qual se situa el projecte, 117 del polígon 15 de l'Alcora, limita al nord-oest amb la VP núm. 2, Canyada Reial núm. 2, classificada amb una amplaria legal de 75 m, que no està partionada. I també limita al sud-oest amb la VP núm. 8, Cordell núm. 4, classificada amb una amplària legal de 37,5 m, que tampoc està partionada.  
Analitzada la localització de les tres naus, i realitzant els mesuraments oportuns, es comprova que no produiran afeccions sobre cap de les dues vies pecuàries indicades.  
S'informa igualment que les construccions no afecten sòl forestal, forests gestionades, finques patrimonials, ni espais naturals protegits.  
  
6. Informe patrimonial (23.05.2018).  
La directora general de Cultura i Patrimoni, després d'haver obtingut els oportuns informes dels serveis tècnics, indica que el projecte no planteja afecció al patrimoni cultural en cap de les seues manifestacions, i emet un informe favorable, als efectes patrimonials, sobre el projecte de construcció de granja avícola en el polígon 15, parcel·la 117 de l'Alcora.  
  
Consideracions ambientals  
1r. Emplaçament.  
La documentació remesa inicialment resultava confusa quant a la situació de l'activitat, ja que encara que la documentació tècnica proposava situar l'activitat en la parcel·la 117 del polígon 15 de l'Alcora, en la documentació inclosa en l'expedient administratiu de l'Ajuntament s'esmentaven també les parcel·les 114 i 145 del polígon 15.  
Es dona la circumstància que hi ha un camí entre aquestes dues últimes parcel·les i la parcel·la 117, i la unió de les tres parcel·les requeria desplaçar el camí, amb el procediment oportú, que s'esmenta en l'expedient de l'Ajuntament.  
S'entenia que el promotor havia desistit d'aqueixa alternativa i que finalment l'explotació es limitava a la parcel·la 117. No obstant això, es va sol·licitar que es confirmara aquesta circumstància. Així mateix, i atés que es requeria repetir el tràmit d'informació pública, es va indicar expressament que en aquest haurien d'aparéixer les parcel·les en les quals finalment se sol·licitara desenvolupar l'activitat.  
En la seua contestació al requeriment, el promotor confirma que l'actuació es limita a la parcel·la 117 del polígon 15.  
2n. Compatibilitat urbanística.  
L'activitat es desenvoluparà en parcel·la 117 del polígon 15, que correspon a sòl no urbanitzable comú.  
En l'informe de compatibilitat urbanística de l'Ajuntament de l'Alcora, d'1 de juliol de 2016, s'indica que l'activitat sí que pot ser compatible en l'emplaçament indicat.  
3r. Contrastada la ubicació proposada amb la informació subministrada per la cartografia disponible en la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, es detecta que la parcel·la 117 limita amb dues vies pecuàries, la Canyada Real núm. 2 pel límit nord-nord-est, i Cordell núm. 4. pel límit sud-sud-oest.  
No obstant això, dels informes que hi ha en l'expedient administratiu municipal es desprén que, amb les distàncies establides en el projecte respecte dels límits de la parcel·la, no hi ha afecció a les vies pecuàries.  
A uns 350 m de distància al nord-est de l'activitat està la urbanització El Regatell, de tipus residencial. Així mateix, hi ha edificacions aïllades al sud-est de l'activitat. En tots dos casos, hauran d'establir-se les mesures pertinents per a evitar qualsevol molèstia als residents.  
D'altra banda, encara que l'emplaçament de l'activitat està classificat com a agrari, en els voltants hi ha sòl forestal. Així, s'haurà de tindre en consideració, durant l'execució de les obres de construcció, les prescripcions del Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals, a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants.  
  
No hi ha altres afeccions derivades de l'emplaçament.  
4t. Els principals aspectes mediambientals derivats de les característiques de l'actuació són:  
A) Procés productiu.  
La informació continguda en el projecte i l'estudi d'impacte ambiental no definia clarament tots els aspectes del procés productiu. Així, no es concretava si en l'explotació s'obtenien els pollets reproductors, o si el procés d'incubació i obtenció dels pollets es realitzava en una altra explotació. Tampoc s'indicava si en la instal·lació es realitzava algun tipus de preselecció d'ous viables i quina era la destinació dels ous rebutjats.  
Qüestionat sobre aquest tema, el promotor aclareix que en l'activitat objecte del projecte s'obtenen els ous que donaran lloc als pollets reproductors. La selecció dels ous viables i la posterior incubació i eclosió es realitzen en una altra explotació.  
Per a acreditar aquesta informació, s'aporta un certificat de la veterinària responsable de la planta d'incubació, en el qual indica que la totalitat dels ous produïts en l'explotació, incubables i no incubables, es traslladaran a la incubadora. Els ous no incubables es retiren de la planta incubadora per al seu processament per un gestor de residus autoritzat. En concret, són retirats per RET i són tractats, mitjançant compostatge, per Reciclatge Vegetal Viñals, SL, amb codi de gestor E-1302.12.  
Així, en l'explotació objecte del present expedient únicament es realitza el refredament per a detindre el procés d'incubació, que es reiniciarà en lots en la planta incubadora.  
En relació amb la gestió dels ous en la planta incubadora, es constata en el registre Sandach que l'empresa que retira els ous està registrada amb el número K07587997. Així mateix, l'empresa que els tracta, està inscrita en el Registre com a planta de compostatge, amb el número K88786454.  
En conseqüència, es considera acreditada l'adequada gestió dels ous inviables.  
B) Consum d'aigua.  
Les necessitats d'aigua de l'explotació inclouen:  
- Per a consum d'animals: 100 l/plaça i any: 2.901,70 m³.  
- Per a neteja de naus: 0,02 m³/m² i any: 92,12 m³.  
En total: 2.993,82 m³ anuals.  
Les consideracions de consum d'aigua estan dins dels intervals establits en la guia de millores tècniques disponibles del sector de l'avicultura de posta, per la qual cosa es consideren raonables.  
Quant a l'origen de les aigües per a satisfer aquesta demanda, inicialment s'indicava que la procedència del recurs seria el pou Fortea, i s'aportava com a justificació còpies de cinc participacions nominatives de la societat civil particular de regs Pou Fortea sobre un total de 2.100 participacions de la societat.  
No obstant això, no es justificava el volum corresponent a cadascuna de les participacions, ni la resolució de concessió d'aigües de la societat de regs en la qual s'indicara expressament com a autoritzat l'ús agropecuari de l'aigua.  
En conseqüència, es va requerir al promotor documentació addicional per a acreditar la disponibilitat de suficient quantitat d'aigua per a proveïment de l'activitat i el seu origen emparat en un dret legal.  
En resposta al requeriment, el promotor opta per una altra procedència de l'aigua per a atendre la demanda de l'explotació. En concret, indica proveïment a partir de la xarxa municipal de l'Alcora, mitjançant camions cisterna.  
Per a justificar aquesta circumstància, aporta un informe del comissari d'aigües de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, en el qual s'indica que el promotor preveu la connexió a la xarxa municipal d'aigua potable per a donar servei a l'activitat, transportant l'aigua mitjançant camions cisterna, i que hi ha autorització de l'Ajuntament de l'Alcora a aquest efecte.  
L'informe de la Comissaria d'Aigües conclou que queda acreditada la disponibilitat de recursos hídrics des de l'origen indicat als efectes del que es disposa en l'article 25.4 del text refós de la Llei d'Aigües (Reial decret legislatiu 1/2001).  
En conseqüència, es considera acreditada la disponibilitat d'aigua per a l'adequat desenvolupament de l'activitat i d'origen emparat en un dret.  
D'altra banda, inicialment s'esmentava que es disposaria d'un depòsit d'aigua de 60.000 l per a garantir l'autonomia en cas de fallada en la xarxa (procedent del pou).  
En variar el sistema de subministrament, que ara serà mitjançant camió cisterna, el promotor amplia la capacitat d'emmagatzematge en l'activitat, que ara serà de 150.000 l, amb un depòsit de 10x10x1,5 m de formigó armat.  
C) Gestió de la gallinassa.  
L'explotació produirà 2.031 t de gallinassa a l'any, la gestió de la qual es realitzarà mitjançant la retirada per un gestor autoritzat, Dionisio González Cañada. Per a acreditar aquesta circumstància, s'aporta compromís de recollida signat pel gestor.  
El gestor disposa de l'autorització atorgada per la Junta de Comunitats de Castella-la Manxa 08/CLM/RNP/TR/041 que el faculta per al transport de femta d'animals. I número de registre Sandach H05003853.  
  
Una vegada constatada la inscripció del gestor a la Comunitat Autònoma de Castella-la Manxa i en el Registre de Gestors Sandach, es considera acreditada l'adequada gestió del residu.  
Emmagatzematge  
L'emmagatzematge de la gallinassa fins a la seua retirada pel gestor es realitzarà en fosses profundes, en les quals es depositarà la gallinassa a través de reixetes. Des d'aquestes fosses, es retirarà la gallinassa emmagatzemada una vegada a l'any, després de la finalització del cicle productiu.  
Cada nau disposarà de dues fosses de gallinassa. Inicialment, es proposaven unes dimensions de 0,45 m de profunditat i 2,4 m d'amplària i una longitud de 125 m en les naus llargues i de 76 m en la nau curta. Aquestes dimensions suposaven una capacitat d'emmagatzematge global de 704,16 m³ per a tota l'explotació.  
Es va indicar al promotor que aquesta capacitat d'emmagatzematge es considerava insuficient per a la producció de gallinassa estimada (2.031 t anuals). Amb la densitat mitjana de la gallinassa (considerant aus en sòl sobre jaç), es requereix un volum d'emmagatzematge més gran. Així, es va indicar la necessitat de repetir els càlculs i ajustar la capacitat de les instal·lacions.  
En la seua resposta al requeriment, el promotor considera una densitat real d'1,62 g/cm³ i, en conseqüència, proposa ampliar la profunditat de les fosses fins a 0,85 m i mantindre la resta de les dimensions. Amb aquesta modificació s'obté una capacitat d'emmagatzematge de 1.330 m³.  
No obstant això, es continua considerant una capacitat d'emmagatzematge insuficient, perquè la densitat aparent de la gallinassa és inferior a la densitat real considerada, sobretot en maneig sobre jaç, com és el cas. Atés que, per les característiques del procés productiu de l'explotació, no es pot retirar la gallinassa amb una freqüència superior, ha d'incrementar-se la capacitat d'emmagatzematge en la mateixa instal·lació, bé ampliant l'amplària de les fosses, bé la seua profunditat. Haurà de garantir-se, almenys, una capacitat d'emmagatzematge en les fosses situades sota les tres naus de 2.000 m³.  
D'altra banda, l'explotació haurà de disposar, a més, d'un femer de dimensió suficient i amb impermeabilització adequada per a depositar la gallinassa en el cas que el gestor se'n retarde en la retirada. En cap cas s'admetrà la permanència de la gallinassa fora del femer.  
  
D) Cadàvers, residus de tractaments veterinaris i de buit sanitari, i altres residus:  
- Cadàvers. En la documentació inicial, el titular indicava que la gestió de cadàvers es realitzaria mitjançant inscripció en l'Associació d'Usuaris de Casetes de Cadàvers de Bestiar no Boví, i assenyalava que s'incloïa el compromís de gestió en aquesta associació. No obstant això, no s'aportava el compromís esmentat, per la qual cosa es va requerir al promotor que esmenara aquesta deficiència.  
En documentació addicional aportada amb posterioritat, el titular varia la seua opció i aporta dos compromisos diferents, indicant-hi que la retirada dels cadàvers produïts en l'explotació serà realitzada per dues empreses diferents: Gesmer Logistics i Secanim Bio-Industries, SLO. Respecte a aquesta última empresa, s'aporta, a més, assumpció de compromís de retirada i de tractament en empreses del grup.  
Sobre aquest tema, es constata que Secanim Bio-Industries, SLU, disposa d'autorització per l'Agència de Residus de Catalunya per als residus corresponents, així com la pertinent inscripció en el registre Sandach relativa a les categories implicades.  
El titular confirma que serà Secanim Bio-Industries l'empresa gestora que retirarà els cadàvers de l'explotació.  
Es considera acreditada la correcta gestió dels cadàvers de l'activitat.  
- Residus de tractaments veterinaris i de buit sanitari. La documentació aportada inclou el compromís de retirada de residus sanitaris per a l'explotació per Plataforma Kompass, SL.  
Es constata en la pàgina web de l'Agència de Residus de Catalunya que el gestor està autoritzat per a les categories indicades.  
Es considera justificada la gestió adequada d'aquest tipus de residus.  
E) Aigües residuals:  
La documentació assenyala que les aigües residuals sanitàries procedents de la neteja es conduiran a una fossa sèptica, els llots de la qual seran retirats periòdicament per una empresa gestora. En aquest sentit, atés que no s'esmenta la realització de cap fase de separació de fase líquida, el gestor haurà de retirar tot el contingut de la fossa, no solament els llots.  
F) Electricitat.  
L'explotació es proveirà d'energia elèctrica a partir d'una xarxa de mitjana tensió que va per les proximitats.  
Requerit sobre aquest tema, el promotor concreta la solució tècnica, que inclou una primera torre després de l'entroncament, situada en la parcel·la 113 i una torre de conversió d'aeri a subterrània en la parcel·la 114. Al costat d'aquesta segona torre se situarà el centre de transformació, prefabricat de formigó, amb transformador de 50 kVA.  
Des del centre transformador, la línia de baixa tensió fins al quadre general de l'explotació, en la parcel·la 117, va enterrada.  
En total, des de l'entroncament amb la xarxa de subministrament, es projecta una línia aèria d'uns 40 m i una línia subterrània d'uns 130 m, totes dues en terreny agrícola. La línia subterrània passarà pel camí que separa les parcel·les 145 i 117.  
Sobre aquest tema es considera que, seguint les prescripcions tècniques de la companyia distribuïdora, no hi haurà afeccions significatives.  
G) Afecció a la qualitat atmosfèrica:  
G-1) Emissió de gasos. Les principals emissions a l'atmosfera generades en l'explotació consisteixen en amoníac, òxid nitrós i metà procedents del maneig de la gallinassa.  
Així mateix, es produeixen emissions a l'atmosfera derivades del trànsit de vehicles i de la combustió per a la calefacció de les naus. S'haurà d'incloure en el programa de vigilància ambiental l'adequat manteniment de maquinària i vehicles de l'activitat.  
D'altra banda, l'explotació produirà les olors pròpies d'aquest tipus d'activitat.  
G-2) Emissió de partícules en suspensió. En les explotacions avícoles es generen partícules en suspensió, procedents principalment del llit dels animals, del pinso i dels mateixos animals. Aquestes partícules poden transportar-se per l'aire i afectar la població, i depositar-se sobre la vegetació.  
Les sitges d'emmagatzematge de pinso són tancades, així com el sistema de distribució, per la qual cosa les pèrdues en el procés no es consideren significatives. El focus de dispersió de partícules més gran és el transport de material per a la realització del llit dels animals i per a la retirada de la gallinassa.  
En conseqüència, els vehicles que realitzen aquests transports hauran de portar la seua càrrega coberta, amb la finalitat de minimitzar la dispersió de partícules.  
D'altra banda, atesa la capacitat de l'explotació i la seua distància a nucli de població, l'activitat podria considerar-se classificada com a grup B d'acord amb el catàleg d'activitats potencialment contaminadores de l'atmosfera establit pel Reial decret 100/2011. En conseqüència, segons el que es disposa en la Llei 34/2007, de 15 de novembre, de qualitat de l'aire i protecció de l'atmosfera, l'activitat queda sotmesa al procediment d'autorització administrativa per l'òrgan competent de la Comunitat Valenciana.  
H) Sorolls i vibracions: els sorolls generats en l'explotació corresponen principalment als extractors per a la ventilació de les naus i als mateixos animals.  
El manteniment dels elements, principalment els extractors d'aire, haurà de ser l'adequat.  
I) Afecció a la població.  
Ja s'ha esmentat l'existència d'un nucli residencial a uns 350 m de distància al nord-est de l'explotació, urbanització El Regatell. Així mateix, en direcció sud-est, hi ha diversos habitatges dispersos, el més pròxim a menys de 200 m de distància.  
Les afeccions a la població consisteixen en emissió de gasos i olors, emissió de partícules en suspensió, i sorolls.  
Pel que fa a la urbanització El Regatell, si bé s'interposa una massa arbòria forestal entre aquesta urbanització i la ubicació de l'explotació sol·licitada, l'efecte amortidor d'aquesta massa arbòria resulta limitat per l'orografia del terreny, perquè es localitza en un tàlveg entre tots dos enclavaments, que se situen en posicions més elevades.  
Respecte als habitatges situats al sud-est, la situació més elevada de l'explotació respecte d'aquests, i el port del cultiu que s'interposa entre ambdues, inferior al port de l'arbratge forestal, creen incertesa respecte a l'efecte pantalla que puga exercir el cultiu davant de les emissions de l'activitat.  
Amb la finalitat de minimitzar eventuals efectes sobre la urbanització El Regatell, així com sobre els habitatges situats al sud-est de l'explotació, es requereix incorporar una pantalla vegetal de port arbori. Aquesta pantalla, afavorirà, així mateix, la integració paisatgística de l'explotació en l'entorn immediat.  
Per a la creació de la pantalla, s'haurà de mantindre els exemplars arboris existents en la parcel·la que queden fora del clos perimetral, i plantar exemplars addicionals, sense realitzar una tanca contínua, i en serà preferible la disposició a portell. Atés que el clos se cenyeix al límit de la parcel·la en la seua cara nord-oest, els exemplars es disposaran en les altres tres direccions, coincidents, a més, amb la direcció en què estan les residències.  
Atés que l'espècie forestal predominant en la zona és el pi blanc, se suggereix que siga aquesta l'espècie emprada. S'utilitzaran exemplars d'almenys 1,5 m d'alçada, procedents de viver autoritzat, i, en el cas que no es produïsca l'arrelament, se substituiran les falles.  
  
J) Paisatge:  
El desenvolupament de l'activitat suposa la construcció de tres naus i les instal·lacions corresponents, sitges, depòsit d'aigua, (?). L'alçària dels elements és l'adequada al seu ús. Les naus tenen una alçària en carener de 4,375 m, alçària superada per les sitges, encara que es tracta d'elements puntuals.  
Si bé és cert que a distància no hi haurà impacte visual, la integració immediata de l'activitat resultarà afavorida per la pantalla vegetal indicada en l'apartat anterior.  
K) Afecció a patrimoni.  
En l'expedient administratiu remés per l'Ajuntament de l'Alcora no constava l'informe vinculant de conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural establit en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià.  
  
A requeriment del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, el promotor va realitzar els tràmits pertinents. Amb la remissió de l'informe favorable emés per l'òrgan competent, es considera que l'actuació no tindrà efectes negatius sobre el patrimoni.  
L) Moviments de terra.  
El moviment de terres necessari per a anivellar el terreny en el qual s'emplaçaran les tres naus i per a la seua construcció, pot crear desnivells bruscos amb el terreny circumdant.  
Els talussos resultants han d'integrar-se amb l'entorn mitjançant pendents suaus i la revegetació d'aquests, o mitjançant la realització de murets de maçoneria en sec similars als existents en l'entorn.  
D'altra banda, aquest moviment de terres, i el necessari per a realitzar la rasa en la qual se situarà la línia elèctrica de BT des del transformador i la construcció de depòsit d'aigua, donaran lloc a la producció de residus.  
En tot cas, l'excedent de terres, no ha d'abandonar-se, sinó que ha de gestionar-se adequadament.  
4t. L'estudi d'impacte ambiental del projecte inclou un programa de vigilància ambiental en el qual es preveu tant la fase d'obres com la fase de funcionament de l'activitat. Sense perjudici de les mesures considerades en aquest, s'ha d'incloure, addicionalment:  
- El control del transport del jaç i de la gallinassa en camions coberts.  
- El control, en finalitzar cada cicle productiu, de l'estat d'impermeabilització de fosses.  
- El control periòdic de les malles de gàbia de les finestres.  
5é. Manteniment:  
Dins del programa de vigilància ambiental ha d'incloure's un protocol de manteniment de la maquinària i les instal·lacions de l'explotació a fi d'optimitzar-ne el rendiment, en particular referent a la combustió per a la calefacció de naus, fugues de fluids i emissions de sorolls.  
  
En tot cas, la maquinària i les instal·lacions hauran de superar les inspeccions tècniques preceptives d'acord amb la legislació sectorial corresponent.  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix, segons el que es preveu en l'epígraf h del grup 1 de l'annex I, del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, un dels supòsits d'activitat sotmesa a avaluació ambiental. En conseqüència, d'acord amb la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, resulta preceptiu sotmetre l'activitat al tràmit d'avaluació d'impacte ambiental ordinària, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 7.1.a de la llei esmentada.  
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i en les altres disposicions que hi són aplicables.  
L'article 5 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, atribueix a l'òrgan ambiental la competència en l'anàlisi tècnica dels expedients d'avaluació ambiental i en la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes sotmesos a aquesta.  
  
L'article 13 del Decret 158/2015, de 18 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural (modificat pel Decret 80/2016 i el Decret 73/2017, tots dos del Consell), atribueix a la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental la competència en matèria d'avaluació ambiental estratègica i de projectes.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent declaració d'impacte ambiental  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte d'explotació avícola de reproducció de reproductores, promogut per Avícola Sichar, SL, que se situarà en la parcel·la 117 del polígon 15 del terme municipal de l'Alcora (Castelló), amb una capacitat productiva de 29.017 aus, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que s'estableix en l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic i tota altra documentació aportada, així com els condicionants del punt segon de la present resolució.  
  
Segon  
1. Es mantindran tots els exemplars arboris existents en la parcel·la fora de la zona corresponent al clos perimetral de l'explotació.  
  
Així mateix, es plantarà un mínim de 15 exemplars de Pinus halepensis en la zona de la parcel·la exterior del clos, a portell.  
Els exemplars procediran d'un viver autoritzat i tindran un mínim d'1,5 m d'alçària.  
2. Es modificaran les dimensions de les fosses d'emmagatzematge de gallinassa situades sota les tres naus, fins a obtindre una capacitat d'emmagatzematge en aquestes de 2.000 m³.  
S'habilitarà un femer amb una capacitat d'emmagatzematge igual o superior a la de les fosses d'emmagatzematge interior. El femer tindrà tres parets laterals, i solera impermeable dotada d'arracada cap a la part no oberta. Disposarà d'una basseta de lixiviats estanca, el contingut de la qual serà retirat periòdicament pel gestor Sandach.  
En cap cas s'admetrà la permanència de la gallinassa fora del femer.  
  
3. El contracte de retirada dels llots de la fossa sèptica amb un gestor autoritzat inclourà la retirada de tot el seu contingut.  
4. Se sol·licitarà de la Direcció Territorial d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural de Castelló, autorització per a la construcció i explotació de l'activitat, atenent la seua classificació com a grup B segons el catàleg d'activitats potencialment contaminadores de l'atmosfera.  
5. Es minimitzarà en la mesura que siga possible el moviment de terres i la creació de desnivells notoris en la vora de la parcel·la, que s'integraran amb l'entorn d'acord amb l'indicat en el corresponent apartat de consideracions ambientals.  
La terra procedent del moviment de terres, es gestionarà adequadament. En concret:  
- Si el material extret consisteix exclusivament en terra i pedres sense substàncies perilloses (codi LER 17 05 04), es valoritzarà d'acord amb l'Ordre APM/1007/2017, de 10 d'octubre, sobre normes generals de valorització de materials naturals excavats per a la seua utilització en operacions de rebliment i obres diferents a aquelles en les quals es van generar.  
- I en cas contrari, el material extret es gestionarà segons el Reial decret 105/2008, d'1 de febrer, pel qual es regula la producció i gestió dels residus de construcció i demolició.  
6. Es complirà el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o els seus voltants.  
  
7. Sense perjudici dels controls previstos en el programa de vigilància ambiental, s'inclourà en aquest:  
1. Comprovació que els camions que transporten el material per al jaç i els que retiren la gallinassa porten la seua càrrega coberta.  
2. Control, en finalitzar cada cicle productiu, de l'estat d'impermeabilització de fosses.  
3. Control periòdic de les malles de gàbia de les finestres.  
4. Control de l'estat de la vegetació disposada com a pantalla esmorteïdora i reposició de falles.  
El programa de vigilància ambiental inclourà, així mateix, un protocol de manteniment de la maquinària i les instal·lacions de l'explotació.  
8. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, s'haurà de comunicar a l'òrgan ambiental competent, que establirà, si escau, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser un acte de tràmit, no cal interposar cap recurs; sense perjudici que puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa dels seus drets consideren pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que es disposa en l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
  
La regulació de la vigència d'aquesta declaració d'impacte ambiental serà l'establida en l'article 43 de l'esmentada Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
  
València, 19 de novembre de 2018.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
València, 13 de febrer de 2019.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.