Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 6779, del 22-05-2012 (2012/4828)

RESOLUCIÓ de 13 d'abril de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació de la declaració i la resolució complementària corresponent al projecte d'instal·lacions eòliques de la zona 9 del Pla Eòlic de la Comunitat Valenciana. Expedient número 31/02-AIA.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6779

Data del DOGV
:   22-05-2012

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2012/4828


Data del document
:   13-04-2012

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Chera
    * Fuenterrobles
    * Caudete de las Fuentes
    * Loriguilla
    * Gestalgar
    * Requena
    * Camporrobles
    * Sot de Chera
    * Siete Aguas
    * Sinarcas
    * Benagéber
    * Utiel
    * Chelva
    * Chiva
    * Buñol
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 13 d'abril de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació de la declaració i la resolució complementària corresponent al projecte d'instal·lacions eòliques de la zona 9 del Pla Eòlic de la Comunitat Valenciana. Expedient número 31/02-AIA. [2012/4828]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, en el qual s'establix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjuí de la notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc:  
  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la declaració i la resolució complementària corresponent a l'expedient 31/02 AIA.  
  
València, 13 d'abril de 2012.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 31/02-AIA.   
Promotor: Renomar.  
Autoritat substantiva: Direcció General d'Energia. Conselleria d'Infraestructures i Transports.  
Objecte del projecte: instal·lacions eòliques de la zona 9 del Pla Eòlic de la Comunitat Valenciana.  
Localització: termes municipals de Fuenterrobles, Camporrobles, Caudete de las Fuentes, Sinarcas, Benagéber, Utiel, Chelva, Loriguilla, Chera, Sot de Chera, Gestalgar, Chiva, Requena, Siete Aguas i Buñol.  
  
Descripció del projecte  
Antecedents  
L'oferta de desenrotllament de la zona 9 de l'empresa promotora, presentada i seleccionada en la convocatòria pública d'adjudicació de les zones eòliques, diferix en diversos aspectes de l'exposada a informació pública. A continuació es descriu breument, ja que resulta transcendent per a alguns aspectes de l'avaluació ambiental.  
La proposta consistia en la instal·lació de 281 aerogeneradors (284,75 MW) distribuïts en 8 parcs eòlics de la manera següent:  
1. Parcs eòlics amb aerogeneradors de 850 KW:   
- Bicuerca (13 aerogeneradors),  
- Negrete I (42 aerogeneradors)  
- Negrete II (33 aerogeneradors)  
- Sierra del Tejo (58 aerogeneradors)  
- Juan Navarro (35 aerogeneradors)  
- Chera (37 aerogeneradors)  
Les dimensions de les turbines són 52 m de rotor, 55 m d'alçària de torre.  
Dimensions de l'obra civil:  
Sabates d'11,5 x 11,5 x 0,8 m  
Plataformes de 12 x 17 m (204 m²)  
2. Parcs eòlics amb aerogeneradors de 1,5 MW:  
- Bosques I (33 aerogeneradors)  
- Bosques II (19 aerogeneradors)   
Les dimensions de les turbines són 77 m de rotor, 61,5 m d'alçària de torre.  
Dimensions de l'obra civil:  
- Sabates d'11,5 x 11, 5 x 1,5-2 m   
- Plataformes de 14 x 29 (406 m²)  
L'evacuació de l'energia es preveia a la subestació de Cofrentes i només es presentava un esquema de les alternatives de traçat.  
Proposta actual  
D'acord amb la documentació exposada a informació pública, les instal·lacions projectades per a la zona 9, de les quals es presenta en el document únicament un esquema poc definit dels diferents traçats, tenen les característiques següents.  
Es projecta la instal·lació de 235 aerogeneradors, que produiran una potència de 352,5 MW, agrupats en 10 parcs eòlics: Cerro Pelado, Sierra de la Bicuerca, Experimental de Bicuerca, Cabezo del Fraile, Negrete I, Negrete II, Juan Navarro, Tejo I, Tejo II i Chera. L'energia produïda pels parcs s'evacua en 12 kV o en 30 kV subterràniament a sis subestacions situades als parcs de Cerro Pelado, Sierra de Bicuerca, Negrete I, Juan Navarro, Sierra del Tejo i Chera, on es transforma a 132 kV. De cada subestació partix una línia aèria de 132 kV que es va unificant d'oest a est fins a la subestació de Requena (400 kV), que s'ubica a l'est del Rebollar.   
El model d'aerogenerador seleccionat té una potència unitària de 1,5 MW (Ingetur IT77/1500), amb una alçària de torre de 80 m i longitud de pales de 37 m (en este punt convé que el promotor analitze en els projectes constructius la possibilitat d'instal·lar aerogeneradors de més potència unitària).  
Les dimensions de l'obra civil per a la instal·lació de les infraestructures eòliques descrites són:  
Vials. Es requerixen camins de 4,5 metres de ferm, tant a l'accés principal a cada un dels parcs com als vials interiors. Els vials interiors comprenen els camins d'accés als cims, el camí paral·lel a cada alineació d'aerogeneradors i a la subestació. La caixa (ferms + cunetes + desmunt + terraplens) és variable depenent del pendent del terreny pel qual es traça el camí. Als parcs projectats es preveuen les seccions tipus següents:  
- Secció tipus 1/4,5 m, camí en pista existent amb ferm de tot-u, amplària de caixa 8,4 metres.  
- Secció tipus 2/4,5 m, camí en terreny pla amb ferm de tot-u, amplària de caixa 5,7 m.  
- Secció tipus 4/4,5 m, camí a mitjan vessant de poc pendent amb ferm de tot-u, amplària de caixa 8,4 m. Es projecta un subtipus amb escullera a la zona de Caballeros que reduïx lleugerament (1,20 m) l'amplària d'afecció de fort pendent amb ferm de tot-u.   
- Secció tipus 5/4,5 m, camí a mitjan vessant de fort pendent amb ferm de tot-u, amplària de caixa 11,1 m.  
L'amplària del ferm s'amplia en els trams de camí corbs amb un radi de curvatura insuficient per al pas dels transports especials.  
  
Rases. L'energia generada per cada turbina s'evacua en subterrani fins a la subestació corresponent, i això comporta l'execució d'una rasa d'1,20 m de profunditat que, generalment, discorre adossada als vials. L'amplària varia entre 0,80 i 1,80 m en funció del nombre de circuits que alberga. Les rases previstes als parcs de la zona 9 responen als tipus següents:  
- tipus 1: 0,80 m  
- tipus 2: 0,90 m   
- tipus 3: 1,20 m   
Sabates. L'àrea ocupada per a la fonamentació de la torre de l'aerogenerador és de 187,69 m² (13,7 x 13,7 metres).  
Plataforma de muntatge. El muntatge de cada aerogenerador necessita una plataforma de 392 m² (14 m x 28 m) paral·lela al camí i limítrofa amb la sabata.   
Els 235 aerogeneradors que cal instal·lar tenen una potència unitària d'1,5 MW i es distribuïxen de la manera següent:   
3. Parc eòlic Cerro Pelado (33 MW), amb 22 aerogeneradors, distribuïts en dos alineacions:  
- A1, 20 aerogeneradors   
- A 2, 2 aerogeneradors   
Les dimensions tipus i longituds dels camins projectats són:  
  
  
  
Les dimensions tipus i longituds de les rases projectades són:  
  
  
  
4. Parc eòlic Sierra de la Bicuerca (25,5 MW), amb 17 aerogeneradors, distribuïts en dos alineacions:  
- A1, 12 aerogeneradors   
- A2, 5 aerogeneradors   
Les dimensions tipus i les longituds dels camins projectats al parc eòlic Sierra de la Bicuerca són:  
  
  
  
Les dimensions tipus i longituds de les rases projectades són:  
  
  
  
5. Parc eòlic Experimental de la Bicuerca (18 MW), amb 12 aerogeneradors, distribuïts en dos alineacions:  
- A1, 7 aerogeneradors   
- A2, 5 aerogeneradors   
Per les condicions de vent d'este emplaçament (baix recurs i baixa turbulència), es projecta este parc com a experimental a fi d'assajar i comprovar l'eficàcia de diverses mesures i dispositius que cal adaptar a la turbina, a fi de millorar la producció elèctrica, sobretot en el tram de velocitat de vent més baix (de 3 a 6 m/s). Les característiques de l'aerogenerador i de l'obra civil no varien respecte de la resta de parcs.  
  
Les dimensions tipus i longituds dels camins projectats al parc eòlic Experimental de Bicuerca són:  
  
  
  
Les dimensions tipus i longituds de les rases projectades són:  
  
  
  
6. Parc eòlic Cabezo del Fraile (43,5 MW), amb 29 aerogeneradors, distribuïts en set alineacions:  
- A1, 4 aerogeneradors   
- A2, 3 aerogeneradors   
- A3, 4 aerogeneradors  
- A4, 3 aerogeneradors  
- A5, 4 aerogeneradors  
- A6, 3 aerogeneradors  
- A7, 8 aerogeneradors  
Les dimensions tipus i longituds dels camins projectats al parc eòlic Cabezo del Fraile són:  
  
  
  
Les dimensions tipus i longituds de les rases projectades són:  
  
  
  
7. Parc eòlic Negrete I (42 MW), amb 28 aerogeneradors, distribuïts en cinc alineacions:  
- A1, 8 aerogeneradors   
- A2,11 aerogeneradors   
- A3, 5 aerogeneradors  
- A4, 2 aerogeneradors  
- A5, 2 aerogeneradors  
Les dimensions tipus i longituds dels camins projectats al parc eòlic Negrete I són:  
  
  
  
Les dimensions tipus i longituds de les rases projectades són:  
  
  
  
8. Parc eòlic Negrete II (39 MW), amb 26 aerogeneradors, distribuïts en tres alineacions:  
- A1, 2 aerogeneradors   
- A2, 4 aerogeneradors   
- A3, 20 aerogeneradors  
Les dimensions tipus i longituds dels camins projectats al parc eòlic Negrete II són:  
  
  
  
Les dimensions tipus i longituds de les rases projectades són:  
  
  
  
9. Parc eòlic Juan Navarro (43,5 MW), amb 29 aerogeneradors, distribuïts en quatre alineacions:  
- A1, 8 aerogeneradors   
- A2,7 aerogeneradors   
- A3,7 aerogeneradors  
- A4,7 aerogeneradors  
Les dimensions tipus i longituds dels camins projectats al parc eòlic Juan Navarro són:  
  
  
  
Les dimensions tipus i longituds de les rases projectades són:  
  
  
  
10. Parc eòlic Chera (28,5 MW), amb 19 aerogeneradors, distribuïts en set alineacions:  
- A1, 2 aerogeneradors   
- A2,3 aerogeneradors   
- A3, 3 aerogeneradors  
- A4, 5 aerogeneradors  
- A5, 2 aerogeneradors  
- A6, 2 aerogeneradors  
- A7, 2 aerogeneradors  
Les dimensions tipus i longituds dels camins projectats al parc eòlic Chera són:  
  
  
  
Les dimensions tipus i longituds de les rases projectades són:  
  
  
  
11. Parc eòlic Sierra del Tejo I (49.5 MW), amb 33 aerogeneradors disposats en 4 alineacions:   
- A1, 12 aerogeneradors   
- A2, 11 aerogeneradors   
- A3, 6 aerogeneradors  
- A4, 4 aerogeneradors  
Les dimensions tipus i longituds dels camins projectats al parc eòlic Sierra del Tejo I són:  
  
  
Les dimensions tipus i longituds de les rases projectades són:  
  
  
  
12. Parc eòlic Sierra del Tejo II (30 MW), amb 20 aerogeneradors, distribuïts en quatre alineacions:  
- A1, 6 aerogeneradors   
- A2,5 aerogeneradors   
- A3,3 aerogeneradors  
- A4,6 aerogeneradors  
Les dimensions tipus i longituds dels camins projectats al parc eòlic Sierra del Tejo II són:  
  
  
  
Les dimensions tipus i longituds de les rases projectades són:  
  
  
  
- S'ha previst la construcció d'un centre de transformació 12/30 kV al parc eòlic Sierra de Negrete II, on connectaran les línies de mitjana tensió (12 kV) procedents del parc eòlic. D'este centre de transformació partirà una línia elèctrica subterrània (30 kV) que portarà l'energia fins a la subestació de Negrete.  
El centre de transformació estarà configurat per una caseta prefabricada de 100 m² i un edifici annex de 50 m² que albergarà les cel·les de 12 kV. Es localitzarà entre els aerogeneradors.  
- Es preveuen 6 subestacions a la zona d'estudi, a les quals connectaran les línies de mitjana tensió provinents dels parcs eòlics a 12 kV o 30 kV. D'estes subestacions partiran les línies aèries d'alta tensió (132 kV) que evacuarà l'energia elèctrica generada en tots els parcs de la zona.  
Cada subestació estarà configurada principalment per un sistema de 132 kV, d'1 a 3 transformadors de potència 12/132 kV. A la subestació de Negrete hi haurà, a més, un sistema de 30 (provinent del centre de transformació del parc eòlic Negrete II) i un dels transformadors serà de 30/132 kV.   
- A més, disposaran d'un edifici d'una sola planta que tindrà dos sales principals: la sala de control i cel·les, a més d'un magatzem. Este edifici ocupa una superfície de 225 m², i el total de la subestació és aproximadament de 2.800 m².  
Sistema d'evacuació  
Es planteja la construcció de dos línies elèctriques de 132 kV, una occidental i una altra oriental, que portaran l'energia a la subestació de Requena 400/132 kV.  
Línia occidental: evacuarà l'energia produïda en els parcs Negrete I, Negrete II i Cabezo del Fraile, des de la subestació de Negrete. La línia seguix una trajectòria sud i després sud-est fins a arribar a la subestació de Requena. A esta línia s'unixen dos ramals: un que prové de l'ST de Sierra de la Bicuerca, al qual s'ha unit anteriorment el que prové de l'ST Cerro Pelado, i posteriorment un altre que prové de l'ST de Juan Navarro.  
Des d'este punt, la línia comuna per als set parcs mencionats continua en trajectòria general sud-est fins a l'ST de Requena, a les proximitats de la qual cal sortejar les infraestructures de l'AVE i l'autovia A-3.  
  
Línia oriental: de la subestació de Chera partix una línia de 132 kV per a arribar a l'ST de Tejo, a la qual arriba l'energia dels parcs eòlics Tejo I i Tejo II. Des d'ací continua en direcció sud-oest fins a connectar amb la subestació de Requena en què, igual que en la línia anterior, ha de sortejar les infraestructures de l'AVE i l'autovia A-3.  
Les característiques de cada tram són:  
Línia elèctrica de 132 kV ST Cerro Pelado - ST Bicuerca  
Línia elèctrica:  
- Característiques: la línia elèctrica que evacua l'energia té una longitud aproximada de 5,38 km. La tensió nominal és de 132 kV.  
  
- Traçat: va de l'ST Cerro Pelado a connectar amb l'ST Bicuerca.  
  
- Configuració: circuit simple, un conductor per fase de Al-Ac, tipus LA-180. Cable de terra OPGW-14-24.  
Línia elèctrica de 132 kV ST Bicuerca - entroncament amb Ap. 19 de l'L/ST Negrete - ST Requena (tram nord)  
Línia elèctrica:  
- Característiques: la línia elèctrica que evacua l'energia té una longitud aproximada de 14,84 km. La tensió nominal és de 132 kV.  
  
- Traçat: va de l'ST Bicuerca fins a connectar amb el suport 19 de la línia ST Negrete - ST Requena (tram nord).  
- Configuració: circuit simple, un conductor per fase de Al-Ac, tipus LA-180. Cable de terra OPGW-14-24.  
Línia elèctrica de 132 kV ST Negrete - ST Requena (tram nord)  
Línia elèctrica:  
- Característiques: la línia elèctrica que evacua l'energia té una longitud aproximada de 19,1 km. La tensió nominal és de 132 kV.  
  
- Traçat: va de l'ST Negrete fins a connectar la línia que va a l'ST Requena (subestació que arreplega tota l'energia produïda per la zona 9).  
- Configuració: circuit simple, un conductor per fase de Al-Ac, tipus GULL. Cable de terra OPGW-14-24.  
Línia elèctrica de 132 kV ST Negrete - ST Requena (tram sud)  
Línia elèctrica:  
- Característiques: la línia elèctrica que evacua l'energia té una longitud aproximada de 12,35 km. La tensió nominal és de 132 kV.  
  
- Traçat: va del suport final del tram nord de la línia ST Negrete - ST Requena fins a l'ST Requena.  
- Configuració: circuit simple, dos conductors per fase de Al-Ac, tipus GULL. Cable de terra OPGW-14-24.  
Línia elèctrica de 132 kV ST Juan Navarro - entroncament amb Ap. 69 de l'L/ST Negrete - ST Requena  
Línia elèctrica:  
- Característiques: la línia elèctrica que evacua l'energia té una longitud aproximada de 7,84 km. La tensió nominal és de 132 kV.  
  
- Traçat: va de l'ST Juan Navarro a connectar amb el suport 69 de la línia ST Negrete - ST Requena (en el punt de trobada dels trams nord i sud).  
- Configuració: circuit simple, un conductor per fase de Al-Ac, tipus LA-180. Cable de terra OPGW-14-24.  
Línia elèctrica de 132 kV ST Chera - ST Requena  
Línia elèctrica:  
- Característiques: la línia elèctrica que evacua l'energia té una longitud aproximada de 4,8 km. La tensió nominal és de 132 kV.  
- Traçat: va de l'ST Chera fins a connectar amb l'ST Requena.  
- Configuració: circuit simple, un conductor per fase de Al-Ac, tipus LA-180. Cable de terra OPGW-14-24.  
Línia elèctrica de 132 kV ST. Tejo - entroncament amb Ap. 30 de l'L/ST Chera - ST Requena.  
Línia elèctrica:  
- Característiques: la línia elèctrica que evacua l'energia té una longitud aproximada de 177 m. La tensió nominal és de 132 kV.  
- Traçat: va de l'ST Tejo fins a connectar amb el suport 30 de la línia ST Chera - ST Requena.  
- Configuració: circuit simple, un conductor per fase de Al-Ac, tipus LA-180. Cable de terra OPGW-14-24.  
Per al conjunt del sistema d'evacuació es projecta:   
- aïllament de compòsit, tant en les cadenes de suspensió com en les d'amarrament;  
- els suports seran metàl·lics, constituïts per perfils angulars de costats iguals, galvanitzats en calent, d'acer i organitzats en gelosia; disposaran d'una banya a la part superior per al cable de terra, i l'alçària varia entre 26,4 m i 36,5 m;  
- accés als punts d'ancoratge dels suports utilitzant pistes i camins rurals existents, encara que atesa la morfologia del terreny es preveu l'obertura de camins nous; l'amplària de la calçada serà entre 3,5 i 4,5 m per a l'accés d'un camió grua per a l'alçament de la torre.  
  
Anàlisis alternatives  
Alternatives per a la selecció d'emplaçaments de parcs eòlics:  
  
Selecció d'emplaçaments:  
Tal com s'ha exposat en els apartats anteriors, l'anàlisi d'alternatives de la zona eòlica es correspon aproximadament amb la fase I dels estudis territorials de desenrotllament eòlic que emprén Renomar per a una àrea geogràfica determinada.  
L'inventari preliminar d'emplaçaments eòlics que manifestaven possibilitat queda reflectit en el pla corresponent del tom de cartografia.  
  
En total, es van diferenciar 10 grans àrees alternatives, dins de cada una de les quals es van analitzar les possibles alineacions basant-se en els criteris descrits en l'apartat de selecció d'emplaçaments. A continuació, s'indica el nombre d'alineacions analitzades en cada àrea potencial, les alineacions rebutjades (que es denominen amb lletres), els motius del rebuig, les alineacions seleccionades (que es denominen amb nombres) i, posteriorment, es resumix, en una taula, a quin parc eòlic s'assigna cada una de les alineacions seleccionades.   
Atalaya (1 alineació)  
- Rebutjada per localització en zona no apta en el pla eòlic valencià.  
  
Ropé (2 alineacions). Rebutjada tota l'àrea per:  
- Localització en una zona no apta en el pla eòlic valencià.  
- Per estar en una zona d'interés geològic.  
Carrasquillas (3 alineacions). Rebutjada tota l'àrea per:  
- Localització en una zona no apta en el pla eòlic valencià.  
- Dificultats constructives.  
- Aïllament geogràfic i dificultats en la comunicació.  
- Presència de savina turífera (Juniperus thurifera).  
Bicuerca (7 alineacions).  
Es rebutgen 3 alineacions pels motius següents:  
Àrea A:  
- Localització en una zona no apta en el pla eòlic valencià.  
- Dificultats constructives.  
Àrea B:  
- Localització en una zona no apta en el pla eòlic valencià.  
Àrea C:  
- Localització en una zona no apta en el pla eòlic valencià.  
- Localització en una zona boscosa de pi blanc (Pinus halepensis).  
  
- Dificultat constructiva.  
- Baix potencial eòlic.  
Se seleccionen 4 alineacions que es distribuïxen entre els parcs de Bicuerca i Bicuerca Experimental.   
Cerro Pelado (3 alineacions)  
Es rebutja 1 alineació pels motius següents:  
Àrea A:  
- Mala orientació a vents dominants.  
- Falta de recurs eòlic.  
Se seleccionen les altres dos alineacions.   
Cabezo del Fraile: 11 alineacions, de les quals se'n rebutgen 7 pels motius següents:  
Àrees A, B i C:  
- Mala orientació a vents dominants.  
- Falta de recurs eòlic.  
- Afecció directa a massa arbrada.  
Àrea D:  
- Falta de recurs eòlic.  
- Dificultat constructiva.  
Àrea E:  
- Mala orientació a vents dominants.  
- Falta de recurs eòlic.  
- Afecció directa a carrascar.  
Àrees F i G:  
- Falta de recurs eòlic.  
Se seleccionen les 4 alineacions restants.   
Negrete: s'analitzen 19 alineacions, de les quals se'n rebutgen 10 pels motius següents:  
Àrea A:  
- Localització en zona no apta en el pla eòlic valencià.  
- Baix recurs eòlic.  
Àrees B i C:  
- Mala orientació a vents dominants.  
- Falta de recurs eòlic.  
- Afecció directa a alzinar.  
Àrea D   
- Mala orientació a vents dominants.  
- Falta de recurs eòlic.  
Àrea E:  
- Avifauna. Existència d'un niu d'àguila reial.  
Àrea F:  
- Afecció a repetidors de telecomunicacions.  
Àrea G:  
- Mala orientació a vents dominants.  
- Falta de recurs eòlic.  
Àrea H:  
- Ombres sobre l'alineació estimada, localitzada a menys de 500 m.  
Àrea I:  
- Localització en zona no apta en el pla eòlic valencià.  
- Falta de recurs eòlic.  
Se seleccionen les 9 alineacions restants, que es distribuïxen entre els parcs Negrete I i Negrete II.  
Juan Navarro: s'estudien 10 alineacions, de les quals se'n rebutgen 6 pels motius següents:   
Àrea A:  
- Proximitat a la localitat de Las Nogueras (menys de 1.000 m).  
Àrea B:  
- Ombres a l'alineació existent.  
- Proximitat a la localitat de Las Nogueras (menys de 1.000 m).  
Àrees C i F:  
- Dificultat constructiva.  
Àrees D i E:  
- Dificultat constructiva.  
- Afecció directa a pineda.  
- Parcialment, localització en zona no apta en el pla eòlic valencià.  
  
Se seleccionen les 4 alineacions restants   
Tejo: s'analitzen 20 alineacions, de les quals se'n rebutgen 9 pels motius següents:   
Àrea A:  
- Mala orientació a vents dominants.  
- Producció d'ombres a l'alineació seleccionada.  
Àrea B:  
- Mala orientació a vents dominants.  
- Falta de recurs eòlic.  
- Proximitat a la microreserva Las Callejuelas.   
Àrea C:  
- Afecció arqueològica.  
- Afecció a repetidors de telecomunicacions.  
Àrea D:  
- Dificultat constructiva.  
- Falta de recurs eòlic.  
Àrees E i F:  
- Falta de recurs eòlic.  
Àrees G i H:  
- Dificultat constructiva.  
Àrea I:  
- Dificultat constructiva.  
- Afecció a repetidor de telecomunicacions.  
- Proximitat a Siete Aguas (menys de 1.000 m).  
Se seleccionen les 11 alineacions restants i es distribuïxen entre els parcs Tejo I i Tejo II.   
Chera: es consideren 13 alineacions, de les quals se'n rebutgen 6 per les raons següents:  
Àrees A, B, C i D:  
- Dificultat constructiva.  
Àrea E:  
- Mala orientació a vents dominants.  
- Falta de recurs eòlic.  
Àrea F:  
- Falta de recurs eòlic.  
Se seleccionen les set restants (encara que en una no s'ubica cap aerogenerador, se suposa que per la seua extensió escassa).  
  
Ordenació general de la zona:  
D'acord amb la selecció d'emplaçaments descrita anteriorment, el pla energètic ha optat per definir els parcs eòlics següents:  
  
  
  
En el document s'indica que s'aprofiten tots els emplaçaments que, d'acord amb l'anàlisi efectuada i el coneixement disponible del recurs eòlic, són tècnicament, econòmicament i ambientalment viables, i es proposarà l'ús de la millor tecnologia disponible al moment de la redacció de l'oferta.   
S'assenyala, a més, que la instal·lació d'una potència elèctrica de 352,50 MW amb l'ús de 235 aerogeneradors davant dels 270 que indica el pla eòlic com a màxim assolible s'interpreta com una disminució de les afeccions potencials per la reducció aconseguida en les ocupacions.  
  
Accessos:  
En l'actualitat hi ha diversos accessos que permeten una aproximació molt pròxima a l'inici dels parcs eòlics plantejats.  
El parc eòlic Cerro Pelado té un accés exterior directe des de la carretera comarcal CV-474, que unix Villargordo del Cabriel amb Camporrobles a través d'un camí rural preexistent que conduïx a la zona sud del parc eòlic. Per a permetre l'eixida de vehicles d'obra, es projecta una eixida a la carretera CV-475 Camporrobles-Fuenterrobles.  
  
El parc eòlic Sierra de la Bicuerca té un accés exterior directe des de la carretera comarcal CV-475, que unix Camporrobles amb Fuenterrobles, a 2 km de Camporrobles, a través d'un camí rural preexistent: el camí vell de Conca, que després de 2,5 km conduïx a la subestació transformadora del parc eòlic Sierra de la Bicuerca. Per a l'accés a la CV-475 i evitar el pas del nucli urbà de Fuenterrobles, s'habilitarà una connexió entre el camí principal del parc eòlic Cerro Pelado i la carretera CV-467 d'enllaç entre Fuenterrobles i la carretera Villargordo del Cabriel a Camporrobles.  
Els accessos al parc eòlic Experimental de la Bicuerca estan compartits amb els del parc eòlic veí Sierra de la Bicuerca. Per a permetre l'eixida de vehicles d'obra es projecta una eixida a la carretera CV-470 Camporrobles - Las Cuevas.  
El parc eòlic Cabezo del Fraile té un accés exterior directe des de la carretera nacional N-330 que unix Utiel amb Terol. Per a les alineacions A2 a A7, es pren un camí rural a partir d'esta carretera i, a través d'un camí rural o forestal preexistent, s'arriba a la zona central del parc eòlic. Per a permetre l'eixida de vehicles d'obra i accedir a la subestació, es projecta una eixida a la carretera CV-390 Utiel-Benagéber. L'alineació A1 té el seu propi accés directe des de la carretera CV-390.  
  
El parc eòlic Negrete I té un accés exterior directe a partir de la carretera comarcal CV-391, que connecta Requena amb la CV-390. La CV-391 s'encreua amb el límit entre el terme municipal de Chelva i el terme municipal d'Utiel, i des d'eixe punt d'intersecció, després d'un recorregut de 2 km per esta carretera en sentit sud-oest, es connecta amb un camí forestal preexistent que, en direcció nord, porta al parc eòlic Negrete I.  
El parc eòlic Negrete II té el mateix accés exterior directe que el parc eòlic Negrete I, a partir de la carretera comarcal CV-391 que connecta Requena amb la CV-390. La CV-391 s'encreua amb el límit entre el terme municipal de Chelva i el terme municipal d'Utiel, i des d'eixe punt d'intersecció, després d'un recorregut de 2 km per esta carretera en direcció sud-oest, es connecta amb un camí rural preexistent que, després de 1.500 metres en direcció sud-est, conduïx al parc eòlic Negrete II. En direcció nord-oest arribarà a les alineacions situades al nord de la carretera.  
El parc eòlic Juan Navarro té un accés exterior directe per a les alineacions A4 i A3 a partir de la CV-391, que connecta Requena amb la CV-390. Este accés s'instrumenta a través d'un camí rural preexistent que part d'esta carretera una vegada passada la població de La Cañada (este és un camí que unix La Cañada amb el nucli urbà de Las Nogueras). Des d'esta població, i per mitjà d'un bypass, s'unirà el camí amb la pista asfaltada que va des de Las Nogueras fins a la carretera CV-391, i des d'esta pista asfaltada s'accedirà a la subestació i les alineacions A1 i A2.  
Al parc eòlic Chera s'ha d'accedir a través d'una pista asfaltada provinent de Siete Aguas, denominada camí de Monedi, que partix de la carretera nacional N-III València-Madrid, a uns 6,5 km, i passa Buñol en direcció a Requena. Per a permetre el trànsit fluid dels vehicles d'obra i per a optimitzar este accés de la carretera nacional, es farà un segon accés aprofitant camins forestals i agrícoles existents fins a la denominada font de la Vallesa, des d'on partixen els accessos a cada alineació i a la subestació.  
El parc eòlic Sierra del Tejo I té un accés a partir d'un camí rural existent que arranca des de l'enllaç de l'A3, denominat el Rebollar, i es dirigix a la pedania El Matutano. Després, aprofitant camins agrícoles i per mitjà de camins de nova construcció, s'accedix a les alineacions A1 i A2 situades a Requena. Per a accedir a les alineacions A3 i A4 s'aprofitarà el camí rural, en part asfaltat o amb cap de redolament de tot-u, que unix Siete Aguas amb Chera i que partix del mateix nucli urbà de Siete Aguas. Posteriorment, s'habilitarà el camí rural denominat del Barranco de los Cinco Mojones, que partix del camí anteriorment esmentat i que permet l'accés a les alineacions A3 i A4, situades majoritàriament a Siete Aguas. Des del mateix camí esmentat en el paràgraf anterior s'habilitarà el camí rural denominat de l'Alqueruela, i que permet l'accés a la subestació, situada a Siete Aguas.  
  
El parc eòlic Sierra del Tejo II tindrà els accessos principals compartits amb el parc eòlic Sierra de Tejo I. Posteriorment s'habilitaran camins rurals, que partixen del camí anteriorment esmentat, i que permet l'accés a les alineacions A2, A3 i A4, situades a Siete Aguas.  
  
Alternatives d'evacuació  
Selecció i justificació del lloc de connexió:  
D'acord amb el sistema d'evacuació plantejat per Renomar en el pla energètic, esta zona eòlica realitza la connexió a una subestació de nova construcció de 400/132 kV, ubicada pròxima al Rebollar (terme municipal de Requena) i annexa a la línia elèctrica de 400 kV existent. Esta línia elèctrica existent travessa la part central de la província de València, ja que partix de l'ST d'Olmedilla (Conca) i arriba a l'ST Catadau (València).  
Una alternativa a la subestació Requena, prevista en un principi, era la prolongació de la línia elèctrica fins a la subestació de 400 kV a Cofrentes. Es va descartar per localitzar-se 28 km més al sud, la qual cosa redundaria en un nombre i una longitud més grans de línies i, per tant, una afecció ambiental major sobre la vegetació, la fauna i el paisatge.  
Posició i nombre de les subestacions dels parcs eòlics:  
Des del punt de vista tècnic, sobretot per a minimitzar les pèrdues per transport de l'energia en les conduccions subterrànies de 12 kV, el més convenient és construir una subestació per a cada parc eòlic en posició central respecte a la distribució de la potència elèctrica instal·lada.  
Es va plantejar inicialment construir deu subestacions 132/12 kV, una per a cada un dels parcs eòlics de la zona Cerro Pelado, Sierra de la Bicuerca, Experimental de Bicuerca, Cabezo del Fraile, Sierra de Negrete I, Sierra de Negrete II, Juan Navarro, Chera, Sierra de Tejo I i Sierra de Tejo II. Esta opció implicava la necessitat de construir deu línies elèctriques aèries que s'unirien en dos línies elèctriques que arribarien directament a l'ST de Requena.  
Una vegada estudiades les diferents alternatives, es va veure la possibilitat que, d'una banda, els parcs Sierra de la Bicuerca i Experimental de Bicuerca, d'altra banda, Cabezo del Fraile, Sierra de Negrete I i Sierra de Negrete II, i finalment Sierra del Tejo I i Sierra del Tejo II, compartiren subestació, atés que no es troben massa distanciats i, des del punt de vista econòmic i de pèrdua d'energia en el transport subterrani de 12 kV, és admissible una posició més o menys central d'una subestació comuna per a cada un dels tres grups de parcs.  
  
Això comporta l'eliminació de les subestacions dels parcs Experimental de la Sierra de la Bicuerca, Cabezo del Fraile, Sierra de Negrete II i Sierra del Tejo II, ja que estos parcs utilitzaran les de Sierra de la Bicuerca, Sierra de Negrete I i Sierra del Tejo I, respectivament. En este cas, l'accés principal a cada parc eòlic permet traçar les rases de conducció subterrània de les línies de 12 kV, sensiblement paral·leles a este.  
  
Selecció dels corredors per a les línies elèctriques aèries:  
A continuació es descriuen les alternatives seleccionades per a l'evacuació dels parcs eòlics:  
- A la zona de Cerro Pelado s'ha aprofitat una zona de cultius situada en un coll de la serra per a la construcció de la subestació elèctrica 12/132 kV de Cerro Pelado. S'ha considerat l'evacuació en 132 kV en direcció NE, per mitjà d'una estesa tan curta i recta com siga possible a través de camps de cultiu, fins a connectar amb l'ST de Bicuerca.  
  
- A la zona de Bicuerca s'ha aprofitat una zona de cultius situada al coll entre les serres on se situen les dos alineacions del parc per a la construción de la subestació elèctrica 12/132 kV de Sierra de la Bicuerca; i s'ha considerat l'evacuació en 132 kV en direcció est a través del sot existent i per camps de cultiu fins al ramal que baixa des de la serra del Negrete.  
- Evacuació dels parcs de Negrete I, Negrete II, Cabezo del Fraile i Juan Navarro. L'adopció per part del pla d'un punt d'evacuació situat al sud de la serra implica que siga esta la direcció que haurem de buscar, considerant a més que, al vessant nord, l'existència d'àmplies zones de vegetació natural de gran qualitat (carrascar i pi blanc) fa inviable l'evacuació per este vessant nord. A això cal afegir que la zona nord està inclosa en l'espai vital de diversos rapaços (àguila reial i águila cuabarrada) que nien al nord de la zona. El vessant sud també té vegetació important, entre la qual destaca un bon bosc de pi blanc, amb regeneració abundant d'alzina. En este vessant sud hi ha, a més, dos elements que cal tindre en compte a l'hora de plantejar l'evacuació en esta direcció: l'ermita del Remei i la urbanització Casas Medina, ja que limiten les possibilitats de traçat i obliguen a fer l'evacuació per l'extrem oest.  
  
Cal destacar que s'ha fet un esforç de disseny per a resoldre l'evacuació dels parcs Negrete I, Negrete II i Cabezo del Fraile, amb una única línia d'evacuació i una única subestació elèctrica de 12/132 kV denominada Negrete i situada aproximadament al centre dels tres parcs eòlics, de la qual eixirà la línia d'evacuació conjunta en direcció sud-est cap a la subestació de Requena, transitant per terrenys de cultiu i evitant l'afecció als vessants occidentals de la serra de Negrete.  
  
En el cas del parc Juan Navarro s'evita la línia a les zones altes de la serra, i es localitza la subestació a la part baixa de l'emplaçament, pròxima a la carretera de Las Nogueras. Des d'ací, i seguint el corredor de la carretera, es baixa fins a Requena, on s'unix a la línia elèctrica ST Negrete - ST Requena.  
- La zona de Chera baixa cap a l'est per un vessant desarbrat que manté una bona cobertura vegetal de matoll, on a més hi ha camins que podran aprofitar-se per a les obres necessàries i, per tant, la possibilitat d'augmentar els nivells d'erosió actuals és molt xicoteta.  
  
- La zona de Tejo evacua en 132 kV també cap al corredor Los Bosques - Requena per mitjà d'una línia elèctrica curta, a penes de 200 m de longitud.  
Alternatives rebutjades:  
- Enllaç Sierra de Negrete amb Juan Navarro: l'opció d'unir les dos subestacions pel nord aprofitant la vall per on discorre la CV-391 es va desestimar perquè l'ombria d'estes serres presenta una vegetació arbòria de gran qualitat, a més d'uns vessants amb fort pendent. A més, el corredor travessaria l'espai vital de diversos rapaços, com ara l'àguila reial, l'àguila calçada, etc.   
- Evacuació Sierra de Bicuerca: a més de la solució adoptada, es van plantejar les alternatives següents:  
- Evacuació a 132 kV: es va plantejar l'evacuació d'esta zona per mitjà d'una línia a 132 kV que eixiria en direcció sud-est i, en acostar-se a Utiel, discorreria paral·lela a l'autovia A-3 fins a arribar a l'altura de Requena. Esta opció es va desestimar per motius tant tècnics com ambientals, ja que travessaria una zona amb un gran nombre d'infraestructures i cases aïllades entre Caudete de las Fuentes i Utiel.  
- Evacuació a 20 kV: la línia eixiria des de la serra en direcció est cap a l'ST dels parcs eòlics Negrete I i Negrete II, i discorreria al nord del nucli urbà de Las Cuevas. La major afecció d'esta línia la constituïx el fet que l'eixida es realitza per una zona de vegetació arbòria (pinedes) i discorre entre espais vitals d'astor, duc i àguila calçada; a més, travessaria una zona de lliscament alt al vessant de la serra de Bicuerca.  
  
Altres opcions desestimades van ser: a) connectar a 132 kV la zona dels pantans de Contreras, opció desestimada per falta de capacitat en la línia; b) connectar a 66 kV amb Utiel, amb inconvenients com ara longitud de línia (una mica major que la de 20 kV) i per motius econòmics; i c) connexió en 20 kV fins a l'ST de Negrete.  
Documentació complementària  
a) Estudis preoperacionals d'avifauna   
El 9 de novembre de 2007 s'aporten els estudis d'avifauna preoperacional duts a terme al llarg d'un any (entre gener de 2005 i desembre de 2005), agrupats en 5 toms, així com dos addendes corresponents als anys 2006 i 2007.   
Les conclusions i mesures correctores proposades per l'empresa adjudicatària es transcriuen a continuació:   
Parcs eòlics Cerro Pelado i Bicuerca  
Els estudis d'avifauna realitzats entre gener de 2005 i desembre de 2005 als parcs eòlics de Cerro Pelado i Bicuerca i la seua línia elèctrica d'evacuació permeten determinar les espècies, els períodes i les zones sensibles, com també valorar la incidència del funcionament de les infraestructures projectades en la comunitat d'aus, que és la següent:  
  
- No s'han identificat àrees de nidificació d'espècies amenaçades en l'àmbit territorial d'afecció de les obres projectades als parcs eòlics de Bicuerca i Cerro Pelado de la zona 9 del pla eòlic valencià. Les infraestructures projectades per Renomar, SA per al desenrotllament dels parcs eòlics de Bicuerca i Cerro Pelado, així com la línia elèctrica que connecta la subestació del parc eòlic Cerro Pelado amb la subestació de Bicuerca i esta amb la línia elèctrica que procedix dels parcs eòlics de Negrete i Cabezo del Fraile, no afecten punts o àrees de nidificació d'espècies de l'avifauna classificades com a amenaçades, i s'evita d'esta manera l'impacte potencial més important sobre l'avifauna.  
  
- En els àmbits corresponents als parcs eòlics s'han localitzat espais vitals de diverses espècies d'aus rapaces forestals.  
Concretament, al parc eòlic Bicuerca, una àrea de cria d'àguila serpera (Circaetus gallicus), una altra d'àguila calçada (Hieraaetus pennatus), una altra d'aligot comú (Buteo buteo) i una altra de duc (Bubo bubo). Els espais vitals de les tres primeres espècies es localitzen a la lloma del Colllado de los Ladrones, a l'est de la cresta de Bicuerca i, d'acord amb les observacions d'este estudi, estes àrees no afecten, o ho fan a penes, l'alineació 1 del parc eòlic. L'espai vital del duc es localitza a l'extrem sud de l'alineació A2, un àmbit que, com es pot observar en la configuració del parc eòlic plantejada per Renomar per a la tramitació de l'avaluació d'impacte ambiental, ha sigut descartat per a la implantació d'aerogeneradors.  
  
- Al parc eòlic Cerro Pelado s'ha localitzat un espai vital de l'àguila calçada (Hieraaetus pennatus), localitzada al sud-oest de l'alineació 2.  
  
- En l'àmbit de la línia elèctrica no s'han localitzat àrees de cria de diverses espècies d'aus rapaces forestals.  
- No s'ha detectat una intensitat de pas, ni un patró d'ús de l'espai del flux prenupcial d'aus planadores (rapaços i cigonyes) migradores que entren en conflicte amb la instal·lació i posada en funcionament de les infraestructures projectades.  
- Per a la resta de les espècies de l'avifauna analitzades en este informe, d'acord amb els resultats obtinguts, s'estima que l'afecció potencial dels parcs eòlics de Cerro Pelado, Bicuerca i la línia elèctrica dels dos parcs eòlics és poc significativa.  
- Per tant, este informe valora que les infraestructures projectades per Renomar, SA per al desenrotllament dels parcs eòlics de Bicuerca i Cerro Pelado, així com la línia elèctrica que connecta la subestació del parc eòlic Cerro Pelado amb la subestació de Bicuerca i esta amb la línia elèctrica que procedix dels parcs eòlics de Negrete i Cabezo del Fraile, no afecten zones de nidificació d'espècies de l'avifauna amenaçades ni es preveu que provoquen, en cap cas, una disminució de les poblacions de les espècies amenaçades i, per tant, es complixen els criteris i les directrius del pla eòlic de la Generalitat Valenciana en matèria de protecció de l'avifauna i les prescripcions de la declaració d'impacte ambiental.  
Atesa la baixa incidència que s'ha detectat sobre l'avifauna, no es proposen mesures preventives o correctores a les ja formulades en l'estudi d'impacte ambiental.  
Parcs eòlics Cabezo del Fraile - Negrete I:  
Els estudis d'avifauna realitzats entre gener de 2005 i desembre de 2005 als parcs eòlics de Negrete I i Cabezo del Fraile (en el cas de l'últim, incloent-hi l'alineació de Las Herradas) i la seua línia elèctrica d'evacuació permeten determinar les espècies, els períodes i les zones sensibles, com també valorar la incidència del funcionament de les infraestructures projectades en la comunitat d'aus, que és la següent:  
  
- En els àmbits corresponents als parcs eòlics s'han localitzat espais vitals i punts de nidificació de diverses espècies d'aus rapaces.  
  
- Concretament, al parc eòlic Negrete I s'ha identificat un punt de nidificació i espai vital d'àguila reial (Aquila chrysaetos) a la zona denominada Peña del Águila. En este sentit, es recomana deixar lliure d'aerogeneradors i de qualsevol altra infraestructura associada (rases, camins) la zona compresa entre Boquera de Mari Sancho i l'extrem sud-est de Peña del Águila, i conformar d'esta manera un corredor com a mínim de 2.000 metres d'amplària entre els aerogeneradors dels parcs eòlics de Negrete I i Negrete II. Esta mesura ha sigut adoptada en la configuració final dels parcs eòlics de Negrete I i de Negrete II, tal com es pot observar en la documentació presentada per Renomar al juny de l'any 2006 per a la tramitació d'avaluació d'impacte ambiental i en els plànols annexos a este informe, que representa la configuració final del parc eòlic Negrete I. Així mateix, es proposa modificar el traçat de la línia elèctrica originàriament plantejat, de manera que la connexió del parc eòlic Negrete es realitza de forma subterrània a través de camins existents a una subestació elèctrica comuna per als dos parcs eòlics (Negrete i Cabezo del Fraile).  
  
- En l'àmbit del parc eòlic Cabezo del Fraile, s'han col·locat àrees de cria i d'espai vital de diverses espècies d'aus rapaces forestals. Concretament, es tracta d'una àrea de cria d'àguila serpera (Circaetus gallicus) entre les alineacions A7 i A3 de la configuració final (alineacions A1 i A2 de la configuració inicial), dos d'àguila calçada (Hieraaetus pennatus), un dels quals situat relativament pròxim al niu anteriorment indicat per a l'àguila serpera i l'altre al nord-oest de l'aerogenerador 7 de la configuració final (F1.6 de la configuració inicial) i, finalment, dos d'astor (Accipiter gentilis), un dels quals relativament pròxim al niu anteriorment indicat per a l'àguila serpera i l'altre pròxim a l'aerogenerador 19 de la configuració final (F3.7 de la configuració inicial).  
  
- No s'ha detectat una densitat de pas ni un patró d'ús de l'espai del flux prenupcial d'aus planadores (rapaços i cigonyes) migradores que entren en conflicte amb la instal·lació i posada en funcionament de les infraestructures projectades.  
- Per a la resta de les espècies de l'avifauna analitzades en este informe, d'acord amb els resultats obtinguts, s'estima que l'afecció potencial dels parcs eòlics de Negrete I, Cabezo del Fraile (inclosa l'alineació de Las Herradas) i la línia elèctrica dels dos parcs eòlics és poc significativa.  
- Per tant, este informe valora que les infraestructures projectades per Renomar, SA per al desenrotllament dels parcs eòlics de Negrete I i Cabezo del Fraile, així com la línia elèctrica que connecta la subestació comuna als dos parcs eòlics amb la futura subestació de Requena de 400 kV, no afecten zones de nidificació d'espècies de l'avifauna amenaçades ni es preveu que provoquen, en cap cas, una disminució de les poblacions de les espècies amenaçades i, per tant, es complixen els criteris i les directrius del pla eòlic de la Generalitat Valenciana en matèria de protecció de l'avifauna i les prescripcions de la declaració d'impacte ambiental.  
Parcs Juan Navarro i Negrete II  
Els estudis d'avifauna realitzats entre gener de 2005 i desembre de 2005 als parcs eòlics de Negrete II i Juan Navarro i la línia elèctrica aèria d'este últim permeten determinar les espècies, els períodes i les zones sensibles, com també valorar la incidència del funcionament de les infraestructures projectades en la comunitat d'aus, que és la següent:  
- En els àmbits corresponents als parcs eòlics s'han localitzat espais vitals i punts de nidificació de diverses espècies d'aus rapaces.  
  
- En l'àmbit del parc eòlic de Juan Navarro s'han localitzat àrees de cria i espais vitals de diverses espècies d'aus rapaces de caràcter forestal. Concretament, s'han detectat dos territoris d'àguila serpera (Circaetus gallicus), un a aproximadament 1.000 metres al nord de l'alineació 4 (alineació 1 de Negrete-II en la configuració inicial) i l'altre, al sud de l'alineació 3; dos territoris d'àguila calçada (Hieraaetus pennatus), el primer dels quals s'ubica al nord de l'alineació 4 (alineació 1 de Negrete-II en la configuració inicial), pròxim a l'esmentat adés per a l'àguila serpera, i el segon, al sud d'esta alineació, a uns 1.000 metres de l'aerogenerador més meridional.  
  
- En l'àmbit del parc eòlic Negrete II s'ubiquen dos territoris d'àguila calçada (Hieraaetus pennatus). El primer està situat a l'oest de l'alineació 1 de Negrete II (alineació Negrete II-4 de la configuració inicial), a una distància de 1.400 m dels aerogeneradors més pròxims, i el segon es troba al sud de l'extrem meridional de l'alineació 3 de Negrete II (alineació Negrete II-2 de la configuració inicial).  
  
- No s'ha detectat una intensitat de pas ni un patró d'ús de l'espai del flux prenupcial d'aus planadores (rapaços i cigonyes) migradores que entren en conflicte amb la instal·lació i posada en funcionament de les infraestructures projectades.  
- Per a la resta de les espècies de l'avifauna analitzades en este informe, d'acord amb els resultats obtinguts, s'estima que l'afecció potencial dels parcs eòlics de Negrete II, Juan Navarro i la línia elèctrica del parc eòlic Juan Navarro és poc significativa.  
  
Per tant, este informe valora que les infraestructures projectades per Renomar, SA per al desenrotllament dels parcs eòlics de Negrete II i Juan Navarro, així com la línia elèctrica de Juan Navarro, no afecten zones de nidificació d'espècies de l'avifauna amenaçades ni es preveu que provoquen en cap cas una disminució de les poblacions de les espècies amenaçades i, per tant, es complixen els criteris i les directrius del pla eòlic de la Generalitat Valenciana en matèria de protecció de l'avifauna i les prescripcions de la declaració d'impacte ambiental.  
  
- Atesa la baixa incidència que s'ha detectat sobre l'avifauna, no es proposen mesures preventives o correctores a les ja formulades en l'estudi d'impacte ambiental.  
Parcs Tejo i Chera  
Els estudis d'avifauna realitzats entre gener de 2005 i desembre de 2005 en els parcs eòlics de Tejo I, Tejo II i Chera, així com de la línia elèctrica ST Chera a ST Requena, permeten determinar les espècies, els períodes i les zones sensibles, com també valorar la incidència del funcionament de les infraestructures projectades en la comunitat d'aus, que és la següent:  
- En els àmbits corresponents als parcs eòlics s'han localitzat espais vitals i punts de nidificació de diverses espècies d'aus rapaces.  
  
- En l'àmbit del parc eòlic Chera destaca la presència d'un niu d'àguila de panxa blanca (Hieraaetus fasciatus), el punt de nidificació de la qual es troba a uns 1.100 metres al sud-oest de l'aerogenerador 10, d'acord amb la configuració final (aerogenerador CH3.1 de l'alineació inicial). En relació amb esta presència, es proposa com a mesura correctora que les obres de la línia elèctrica en un entorn de 1.000 metres del punt de nidificació de la parella d'àguila de panxa blanca es realitze fora de l'època de reproducció (març a juliol, inclosos els dos mesos) i que esta mesura de restricció temporal s'aplique també als aerogeneradors 10 i 12 de l'alineació A4, d'acord amb la configuració final (aerogeneradors CH3.1, CH3.2 i CH3.3, de la configuració inicial), així com als aerogeneradors 4, 5 6 de l'alineació A2, d'acord amb la configuració final (aerogeneradors CH2.1, CH2.2, CH2.3, CH2.4 i CH2.5 de la configuració inicial).  
- Al parc eòlic Chera se cita també la presència d'un territori de falcó pelegrí (Falco peregrinus) a l'oest de l'alineació 5 de la configuració final (alineació 4 de l'alineació inicial), encara que no se n'ha confirmat la cria, i un territori de duc (Bubo bubo) a l'extrem nord-oest, en les proximitats de l'alineació 5 de la configuració final (alineació 4 de l'alineació inicial).  
- En l'àmbit dels parcs eòlics de Tejo I i Tejo II, tan sols se citen les àrees de cria i espai vital d'àguila serpera (Circaetus gallicus) a l'entorn de l'alineació A3 de Tejo II d'acord amb la numeració de la configuració final, i la de duc (Bubo bubo) a l'oest de l'alineació A2 de Tejo I, així com un territori d'àguila reial (Aquila chrysaetos) a l'oest d'alineació A2 de Tejo I, encara que relativament allunyada. A pesar de detectar-se la parella, present al llarg de tot l'any, en este cas no es va poder localitzar amb exactitud el niu, encara que es van anotar observacions de comportaments territorials. Amb tot, el territori s'ha ubicat basant-se en reproduccions d'anys anteriors i en les observacions d'este mateix any.  
- No s'ha detectat una intensitat de pas ni un patró d'ús de l'espai del flux prenupcial d'aus planadores (rapaços i cigonyes) migradores que entren en conflicte amb la instal·lació i posada en funcionament de les infraestructures projectades.  
- Per a la resta de les espècies de l'avifauna analitzades en este informe, d'acord amb els resultats obtinguts s'estima que l'afecció potencial dels parcs eòlics de Tejo I, Tejo II i Chera, i la línia elèctrica de l'ST Chera a l'ST de Requena, una vegada adoptades les mesures correctores que es proposen en este informe, és poc significativa.  
  
- Per tant, este informe valora que les infraestructures projectades per Renomar, SA per al desenrotllament dels parcs eòlics de Tejo I, Tejo II i Chera, així com la línia elèctrica de l'ST Chera a l'ST de Requena, no afecten zones de nidificació d'espècies de l'avifauna amenaçades ni es preveu que provoquen, en cap cas, una disminució de les poblacions de les espècies amenaçades i, per tant, es complixen els criteris i les directrius del pla eòlic de la Generalitat Valenciana en matèria de protecció de l'avifauna i les prescripcions de la declaració d'impacte ambiental.  
  
Parc eòlic Bicuerca Experimental  
L'estudi d'este parc s'inicia en el període de nidificació de l'any 2006. Les seues conclusions i resultats són els següents:  
Els estudis d'avifauna realitzats entre març de 2006 i agost de 2006 (primer semestre del període anual que es va realitzar, que comprén de març de 2006 a març de 2007) al parc eòlic Bicuerca Experimental permeten determinar les espècies, els períodes i les zones sensibles, com també valorar la incidència de funcionament de les infraestructures projectades en la comunitat d'aus, que és la següent:  
  
- No s'han identificat àrees de nidificació d'espècies amenaçades en l'àmbit d'afecció de les obres projectades al parc eòlic Bicuerca Experimental. En altres paraules, les infraestructures projectades per Renomar SA, per al desenrotllament del parc eòlic Bicuerca Experimental, no afecten punts o àrees de nidificació d'espècies de l'avifauna classificades com a amenaçades; s'evita d'esta manera l'impacte potencial més important sobre l'avifauna.  
- No s'ha detectat una intensitat de pas ni un patró d'ús de l'espai del flux prenupcial d'aus planadores (rapaços i cigonyes) migradores que entren en conflicte amb la instal·lació i posada en funcionament de les infraestructures projectades.   
- S'estima que l'afecció potencial del parc eòlic Bicuerca Experimental és poc significativa.  
- Per tant, este informe valora que les infraestructures projectades per Renomar, SA per al desenrotllament del parc eòlic Bicuerca Experimental no afecten zones de nidificació d'espècies de l'avifauna amenaçades ni es preveu que provoquen en cap cas una disminució de les poblacions de les espècies amenaçades i, per tant, es complixen els criteris i les directrius del pla eòlic de la Generalitat Valenciana en matèria de protecció de l'avifauna i les prescripcions de la declaració d'impacte ambiental.   
- Atesa la baixa incidència que s'ha detectat sobre l'avifauna no es proposen mesures preventives o correctores a les ja formulades en l'estudi d'impacte ambiental.   
Addendes 2006 i 2007: se centren en els períodes de nidificació dels dos anys (entre els mesos de març i agost, els dos inclosos) a fi d'actualitzar la informació obtinguda en l'estudi preoperacional d'avifauna l'any 2005.  
Les conclusions d'estes addendes són idèntiques i ratifiquen la vigència dels estudis preoperacionals a tots els efectes, és a dir, la informació reflectida és completament vàlida, així com la valoració de la situació actual, la valoració de les incidències en l'avifauna i, en conseqüència, es mantenen les mesures correctores que, a l'efecte van ser proposades per a cada parc eòlic i línia elèctrica en els toms 1, 2, 3, 4 i 5 de l'estudi d'avifauna en situació preoperacional dels parcs eòlics i línies elèctriques de la zona 9.  
b) Addendes a l'estudi d'impacte ambiental sobre afecció al patrimoni  
L'empresa promotora va presentar el 19 de maig de 2006 les addendes a l'estudi d'impacte ambiental d'afecció al patrimoni, corresponents als parcs eòlics proposats, excepte el de Chera, i assenyalava respecte d'això que estava en curs de resolució per part de la Conselleria de Cultura i Esports i que s'entregaria en el moment que la qüestió administrativa quedara resolta. Estes addendes detallen tots els elements amb interés patrimonial (arquitectònic, etnològic, arqueològic i paleontològic) i proposen les mesures protectores o correctores pertinents per a evitar-ne l'afecció. A continuació, es detallen les modificacions del projecte original quant a reubicació o eliminació d'aerogeneradors dels diferents parcs, sense perjuí que entre les mesures correctores s'incloga la possibilitat d'introduir modificacions en la fase d'obres si es produïxen troballes no esperades.   
  
No s'aporta l'addenda corresponent al sistema d'evacuació.  
Així, els parcs en què s'introduïxen modificacions són:   
- Parc eòlic Cerro Pelado: l'existència d'un nou jaciment denominat Las Hoyas ha redistribuït els aerogeneradors 11 a 19 de l'alineació A1, s'elimina la posició 20 i es reubiquen els aerogeneradors de l'alineació A2.   
D'esta manera, el parc estarà compost de 21 aerogeneradors distribuïts en les alineacions següents:  
- Alineació A1: 19 aerogeneradors  
- Alineació A2: 2 aerogeneradors   
- Parc eòlic Bicuerca: s'elimina l'aerogenerador 17 de l'alineació A2 per afecció al jaciment denominat Cardete.  
D'esta manera, el parc estarà compost per 16 aerogeneradors distribuïts en les alineacions següents:  
- Alineació A1: 12 aerogeneradors   
- Alineació A2: 4 aerogeneradors   
- Parc eòlic Sierra del Tejo I: s'eliminen els aerogeneradors 1-5 de l'alineació A1 i se'n reubiquen dos en l'alineació A4, un en l'alineació A3 i dos en l'alineació A1 del parc Sierra del Tejo II (un dels quals coincident amb la posició 1), i amb això s'entén que es modifica la delimitació del parc Tejo i que estos dos aerogeneradors constituïxen una nova alineació. Així, el parc manté el nombre d'aerogeneradors (33), distribuïts en les alineacions següents:  
- A1: 7 aerogeneradors   
- A2: 11 aerogeneradors  
- A3: 7 aerogeneradors   
- A4: 6 aerogeneradors   
- A5: 2 aerogeneradors   
Tramitació administrativa  
L'expedient va ser incoat el 24 de gener de 2002, amb la remissió des de la Direcció General d'Indústria i Energia de la Conselleria d'Infraestructures i Transports de l'estudi d'impacte ambiental presentat per l'empresa preadjudicatària, sobre el qual es van emetre sengles informes d'esmena de deficiències els dies 14 de juny i 11 de juliol de 2002.  
  
El 5 de novembre de 2002, la Direcció General d'Indústria i Energia de la Conselleria d'Infraestructures i Transports va remetre 15 toms corresponents a l'estudi d'impacte ambiental de la zona 9.  
  
El 9 de març de 2004, el Gabinet del conseller de la Conselleria de Territori i Habitatge remet un acord de l'Ajuntament de Chiva sobre moció de censura contra el projecte.  
El 27 de gener de 2006 es va remetre a l'Àrea d'Energia de la Conselleria d'Infraestructures i Transport la proposta de metodologia per als estudis d'avifauna als parcs eòlics, com també unes bases de dades.  
  
El 21 de març de 2006, l'Àrea de Recursos Forestals i Conservació Ambiental remet un escrit de la Societat Espanyola d'Ornitologia (SEU) sobre danys en avifauna.  
L'1 d'agost de 2006, el Servici Territorial d'Energia sol·licita un informe sobre els avantprojectes dels parcs eòlics de la zona.  
El 25 d'octubre de 2006, l'Àrea de Recursos Forestals i Conservació Ambiental remet un nou informe del Servici de Prevenció d'Incendis sobre les mesures que cal adoptar en parcs eòlics.  
El 8 de novembre de 2007, l'Àrea d'Energia de la Conselleria d'Infraestructures i Transport remet una còpia de la resolució del conseller d'Infraestructures i Transport, per la qual es realitza l'aprovació provisional, d'acord amb l'informe tècnic adjunt a esta, del pla especial de la zona 9, una còpia de les al·legacions formulades durant el procés d'informació pública i la seua contestació per part de la Direcció General d'Energia (en l'informe tècnic, adjunt a l'aprovació provisional, s'assenyalen les modificacions introduïdes en el pla especial exposat a informació pública de la zona 9, que es detallen en l'apartat següent).  
  
El 9 de novembre de 2007, Renomar remet un estudi d'avifauna en situació preoperacional dels parcs i les línies elèctriques de la zona 9, i addendes a l'estudi 2006 i 2007.  
El 13 de novembre de 2007, el Servici Territorial d'Energia remet els avantprojectes dels parcs eòlics de la zona 9 (Juan Navarro, Sierra de Tejo I, Sierra de Tejo II, Chera, Negrete I, Negrete II, Cabezo del Fraile, Experimental de Bicuerca, Sierra Bicuerca i Cerro Pelado), així com els seus estudis d'impacte ambiental.  
EL 29 de novembre de 2007, el Servici Territorial d'Energia remet el projecte tècnic i estudi d'impacte ambiental, així com còpies de les al·legacions presentades durant el procés d'informació pública, de les següents línies elèctriques d'evacuació dels parcs eòlics:  
  
- LAAT a 132 kV des de l'ST Cerro Pelado fins a l'ST Bicuerca.  
- LAAT a 132 kV des de l'ST Juan Navarro fins al suport 69 de la LAAT ST Negrete - ST Requena.   
- LAAT a 132 kV des de l'ST Chera fins a l'ST Requena.  
- LAAT a 132 kV des de l'ST Bicuerca fins al suport 19 de la LAAT ST Negrete - ST Requena.  
- LAAT a 132 kV des de l'ST Sierra del Tejo fins al suport 30 de la LAAT ST Chera - ST Requena.   
- LAAT a 132 kV des de l'ST Negrete - ST Requena.  
- LAAT a 132 kV des del suport 69 de la LAAT ST Negrete fins a l'ST Requena.  
El 13 de desembre de 2007, el Servici Territorial d'Energia de València remet documentació complementària a la remesa amb data 29 de novembre de 2007, relativa a les línies d'evacuació d'energia de la zona 9.   
El 18 de febrer de 2008 es realitza un requeriment de documentació al promotor, pel qual es va sol·licitar una còpia en CD de l'estudi d'impacte ambiental i, en format SHP d'Arcview, les capes corresponents a les infraestructures eòliques i les dels resultats d'avifauna.  
  
El 25 de febrer de 2008, la subsecretària d'esta conselleria remet a la Direcció General de Gestió del Medi Natural un escrit de la Secretaria d'Estat per a la Unió Europea, pel qual es trasllada la proposta de la Direcció General de Medi Ambient de la Comissió Europea sobre queixes i procediments d'infracció del dret comunitari en matèria de medi ambient. S'hi respon per mitjà de comunicació interna de 26 de febrer, dirigida a la subsecretària d'esta conselleria.  
  
El 5 de març de 2008, Renomar remet la documentació sol·licitada amb data 18 de febrer de 2008.   
Els dies 13 i 17 de març de 2008 es remet una consulta a l'Àrea d'Espais Naturals (servicis d'Ordenació Sostenible del Medi i d'Espais Naturals) i a l'Àrea de Recursos Forestals i Conservació Ambiental (servicis de Biodiversitat, de Gestió Forestal i de Prevenció d'Incendis) d'esta conselleria.  
El 25 de març de 2008 es remet una consulta a la Direcció General de Patrimoni Cultural de la Conselleria de Cultura i Esport i als ajuntaments de Siete Aguas, de Chera, de Requena, de Camporrobles, d'Utiel, de Fuenterrobles, de Benagéber i de Chiva.  
El 17 d'abril de 2008 es remet un informe a la Direcció General d'Energia, pel qual es comunica que les informacions públiques que no s'ajusten als requisits de la legislació sectorial vigent en matèria d'avaluació ambiental hauran de realitzar novament este tràmit.  
  
El 5 de maig de 2008 va entrar als Servicis Centrals d'esta conselleria la Resolució de 29 d'abril de 2008, de l'Ajuntament de Requena, per la qual es remet una còpia del Decret de l'Alcaldia núm. 2630/2006, de 8 de setembre, de l'informe d'al·legacions del regidor delegat de Medi Ambient, de l'informe sobre la valoració dels estudis d'impacte ambiental dels parcs eòlics Juan Navarro, Sierra del Tejo I i Sierra del Tejo II i el certificat del Ple de la corporació celebrat l'11 de setembre de 2006.  
  
Amb data 9 de maig de 2008 es va remetre una consulta al Centre per a la Investigació i Experimentació Forestal de la Comunitat Valenciana d'esta conselleria.  
El 12 de maig de 2008 va entrar en esta conselleria l'informe de l'Ajuntament de Gestalgar.   
Amb data 2 de juny de 2008 es va rebre l'informe de l'Àrea d'Espais Naturals sobre l'afecció del projecte als hàbitats i espècies protegits.   
  
Amb data 17 de juny de 2008 es va rebre l'informe del Servici de Prevenció d'Incendis i Sanitat Forestal pel qual es proposen les mesures correctores que cal adoptar tant en la fase d'execució com en la d'explotació de les instal·lacions eòliques de la zona 9 del Pla Eòlic de la Comunitat Valenciana.   
El 22 de juliol de 2008 van entrar en esta conselleria els informes vinculants emesos per la Direcció General de Patrimoni de la Conselleria de Cultura i Esport corresponents als parcs eòlics Negrete I, Experimental de Bicuerca, Juan Navarro, Sierra de la Bicuerca i Sierra del Tejo II, i el 28 de juliol de 2008 va entrar l'informe vinculant corresponent als parcs eòlics Cerro Pelado, Negrete II, Sierra del Tejo i Cabezo del Fraile.  
El 5 d'agost de 2008, la Direcció General d'Energia remet un informe pel qual posa de manifest que es repetirà el tràmit d'informació pública dels avantprojectes de parcs eòlics, estudi d'impacte ambiental i pla especial de la zona 9, perquè havien estat exposats al públic durant un termini inferior a 30 dies.  
El 21 d'agost de 2008 es rep l'informe de l'Ajuntament d'Utiel.   
  
El 20 d'octubre de 2008 es remet un informe a la Direcció General d'Energia pel qual es comunica que, a més de sotmetre novament al procés d'informació pública els avantprojectes de parcs eòlics, estudi d'impacte ambiental i pla especial de la zona 9, s'ha de sotmetre al mateix tràmit les línies elèctriques ATLINE/2006/766, ATLINE/2006/768 i ATLINE/2006/765 establint un període mínim de 30 dies per a l'exposició al públic.  
El 30 de gener de 2009, la Conselleria d'Infraestructures i Transports remet còpies de la resolució de nova aprovació provisional del pla especial, còpia de les al·legacions presentades i la seua contestació per part d'eixa direcció general reflectida en l'informe d'al·legacions o suggeriments, corresponents a la reiteració del tràmit d'informació pública dels avantprojectes, estudi d'impacte ambiental i pla especial de la zona 9 del Pla Eòlic de la Comunitat Valenciana.  
El 19 de maig de 2009, Renomar remet addendes arqueològiques a l'estudi d'impacte ambiental dels parcs eòlics Negrete I, Negrete II, Cabezo del Fraile, Cerro Pelado, Sierra de la Bicuerca, Sierra del Tejo I, Sierra del Tejo II, Juan Navarro i Experimental de Bicuerca.   
El 2 de març de 2009 es van remetre a la Direcció General de Territori i Paisatge dos escrits en què se sol·licitava informació sobre la proposta d'aprovació de la zones ZEPA.  
El 28 de maig de 2009 es va rebre un informe del Servici de Biodiversitat d'esta conselleria.  
Així mateix, durant la tramitació de l'expedient s'han rebut escrits i informes, tant de particulars com d'associacions, per a la seua incorporació a l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental, així com consultes efectuades per organismes i particulars que han sigut degudament informats.  
Modificacions al projecte introduïdes en l'aprovació provisional del pla especial de la zona 9 del Pla Eòlic de la Comunitat Valenciana  
  
Modificacions plantejades pel promotor:   
Amb data 26 de juliol de 2007 entra a la Direcció General d'Energia un escrit de l'empresa promotora adjudicatària de la zona 9, Renomar, en què es comunica que s'ha determinat l'eliminació dels aerogeneradors número 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7 i 8 de l'alineació núm. 1 del parc eòlic Negrete I (8 aerogeneradors); i del parc eòlic Cabezo del Fraile, l'eliminació dels aerogeneradors 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 14, 15 i 17 (10 aerogeneradors), així com els aerogeneradors 8 i 9; estos últims, reubicats dins del mateix parc eòlic.  
Les modificacions, argumenta la promotora en el seu escrit, estan fonamentades en les raons següents:  
1. Un major coneixement del recurs eòlic de la zona.  
2. Els avanços tecnològics que han desembocat en la substitució d'aerogeneradors de 850 kW per altres de 1.500 kW.  
3. Les modificacions sorgides de la desestimació per causes ambientals de l'evacuació dels parcs de la zona 8 a la subestació de Requena, que evacuen, els esmentats parcs, a la subestació de Vilamarxant.  
  
Amb tots els canvis, es manté el nombre de parcs eòlics, es reduïx el nombre d'aerogeneradors de 235 a 217 i la potència instal·lada en la zona passa de 352,5 MW a 325,5 MW.  
Rectificacions introduïdes en el pla especial de la zona 9 per part de la Direcció General d'Energia:  
Amb data 22 de març de 2005 es va formalitzar un acord entre la Conselleria d'Infraestructures i Transport i Renomar, per al desenrotllament i seguiment del programa d'actuacions del seu pla energètic, en el marc del Pla Eòlic de la Comunitat Valenciana.  
En l'acord esmentat s'establixen els compromisos quant a les actuacions industrials i tecnològiques que correspon desenrotllar a Renomar, entre les quals s'inclou un parc eòlic experimental.  
Esta actuació es materialitzarà a través de l'execució del parc eòlic anomenat Experimental de Bicuerca, que s'ha inclòs en la zona 9 del Pla Eòlic de la Comunitat Valenciana.  
En conseqüència, d'acord amb el que establix l'article 83 de la Llei 16/2005, de 30 de desembre, Urbanística Valenciana, la Direcció General d'Energia considera necessària una redefinició del parc eòlic esmentat per mitjà de la incorporació de característiques que permeten la seua consideració com a actuació de caràcter experimental.  
Resum de les al·legacions presentades durant el procés d'informació pública  
La informació pública del pla especial, pla energètic i estudi d'impacte ambiental es va efectuar inicialment l'any 2006 per un període d'un mes, i es va repetir el tràmit l'any 2008 a fi de complir les exigències establides en la legislació vigent d'impacte ambiental, que establix un període de 30 dies.  
Durant el procés d'informació pública del pla especial de la zona 9 es van presentar, davant de l'òrgan substantiu, 343 escrits d'al·legacions durant el primer període d'informació pública, i 494 durant el segon període. No obstant això, s'ha donat validesa plena a les al·legacions presentades en el primer període i, per tant, no es fa distinció del període en què s'han efectuat les al·legacions en el resum del contingut d'estes.  
Les al·legacions de caràcter ambiental presentades tant per particulars com per associacions i ajuntaments versen sobre l'elevada qualitat ambiental i paisatgística dels enclavaments en què es projecten determinats parcs eòlics, principalment els parcs eòlics de Juan Navarro, Chera, Tejo I, Tejo II, Negrete I, Negrete II i Cabezo del Fraile.  
  
- La majoria de les al·legacions sol·liciten que s'aplique el criteri d'exclusió núm. 5 de la declaració d'impacte ambiental del pla eòlic valencià en els parcs eòlics de Juan Navarro, Tejo I, Tejo II, Negrete I, Negrete II i Cabezo del Fraile, en virtut de l'existència d'espècies vegetals rellevants i per la presència de nombroses masses boscoses arbòries d'importància. Així mateix, s'al·ludix a l'impacte visual que es generarà per estos parcs de forma general, i en particular, en l'entorn del santuari de l'ermita del Remei.   
- Les al·legacions als parcs eòlics Juan Navarro, Negrete I i Negrete II es fonamenten en el fet que s'han projectat dins del lloc d'interés comunitari LIC (ES5233009 Sierra del Negrete) i de l'IBA 157 (Important Bird Areas o Àrees Importants per a la Conservació de les Aus), denominada Gorges del Túria i els Serrans, i s'hi al·ludia a l'aplicació del mateix valor intrínsec a l'IBA 157 esmentada que a les zones d'especial protecció per a les aus (ZEPA), declarades en virtut de la Directiva 79/409/CEE.   
- Respecte a l'afecció del parc eòlic Juan Navarro sobre el llogaret de Las Nogueras, s'han presentat nombroses al·legacions en què se sol·licitava que no s'autoritze el parc, atesa la proximitat a la població, pels bosquets d'alzines que hi ha a la serra de Juan Navarro, perquè es tracta d'un espai vital de l'àguila reial i de l'águila cuabarrada i perquè les alineacions d'aerogeneradors provocarien un canvi de la configuració paisatgística de l'entorn eminentment rural i afectaria el paisatge que s'albira des de tota la comarca de la serra del Negrete, particularment des dels llogarets Las Nogueras, La Cañada, Villar de Olmos, Estenas i Villar de Tejas.   
- Respecte al parc eòlic Chera (serra de Santa Maria), al·leguen contra la instal·lació d'aerogeneradors perquè es tracta d'un lloc d'alt valor paisatgístic, amb un perfil estret de la cresta i dificultat d'accés per l'elevat pendent existent, perquè és un lloc que alberga una gran diversitat faunística i vegetal, per l'afecció al parc geològic de Chera i per l'impacte visual sobre el futur Parc Natural de Chera - Sot de Chera i les seues poblacions. Les al·legacions destaquen l'afecció negativa del parc eòlic Chera sobre el patrimoni artístic en els abrics de Las Clochas I i II (declarats Bé d'Interés Cultural i Patrimoni de la Humanitat). També s'al·lega que l'impacte visual del parc eòlic Chera serà major que el previst i que l'impacte socioeconòmic que generarà el parc eòlic sobre la població serà negatiu perquè destruirà al Campillo la major riquesa del paisatge de Gestalgar.  
  
- En relació amb el parc eòlic Tejo I, les al·legacions al·ludixen a l'alt valor paisatgístic i al caràcter emblemàtic de la serra del Tejo per a la població de Requena, perquè es tracta del pic més alt del terme municipal, el qual es troba en plena regeneració natural després de l'incendi produït en 1994. S'argumenta contra la instal·lació d'aerogeneradors a les serres de la part nord de Requena, que són les millor conservades del terme, per la seua escassa antropització i la sostenibilitat que durant dècades s'ha mantingut en el medi.  
Informes sectorials  
Servici de Conservació de la Biodiversitat   
Rebut el 28 de maig de 2009.  
«En relació amb l'avaluació d'impacte ambiental de les instal·lacions eòliques de la zona 9 (exp. 31/02-AIA), examinada la informació facilitada pel promotor i consultat el Banc de Dades de Biodiversitat, l'informe del següent:  
- Quant al flux d'aus sobre els parcs eòlics i riscos de col·lisió, s'observa en general un encreuament reduït d'aus sobre les posicions dels aerogeneradors i pràcticament l'absència de voltors, una espècie molt sensible a la col·lisió amb aerogeneradors.  
- Quant a llocs de nidificació pròxims a ubicacions d'aerogeneradors i pel que fa a espècies d'aus rapaces amenaçades, es considera convenient eliminar aerogeneradors en un radi de 2 km en l'entorn dels nius d'águila cuabarrada i d'1 km en l'entorn dels d'àguila reial. En estos radis es proposen aerogeneradors als parcs de Tejo I, Chera, Juan Navarro I i Juan Navarro II.  
- Quant a la possible afecció a l'hàbitat d'altres espècies de fauna amenaçades, cal assenyalar el cas del talpó de Cabrera (Microtus cabrerae) als parcs de Cabezo del Fraile, Bicuerca, Negrete I i Juan Navarro, de l'ofegabous (Pleurodeles waltl) a Bicuerca, i de la granota pintada bètica (Discoglossus jeanneae) a Juan Navarro I. En cap cas, les obres previstes haurien d'afectar l'hàbitat que ocupen estes espècies.  
- Quant a espècies amenaçades de flora, només s'ha detectat una possible afecció a Teucrium pugionifolium, espècie inclosa en l'annex II del Decret 70/2009, de 22 de maig, pel qual es crea i es regula el Catàleg Valencià d'Espècies de Flora Amenaçades, per la qual cosa només podria afectar-se, adoptant les oportunes mesures correctores, en el cas que no existiren ubicacions alternatives per a estes instal·lacions (vegeu l'article 14.2).»  
  
Servici d'Ordenació Sostenible del Medi (Àrea d'Espais Naturals)  
  
Rebut el 2 de juny de 2008.   
«Documentació presentada:   
Estudi d'impacte ambiental de les instal·lacions eòliques de la zona 9, estudi d'impacte ambiental de les línies elèctriques, capes d'infraestructures eòliques.  
I. Antecedents  
El Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental tramita l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental relatiu al pla especial de la zona eòlica 9. Es remet a este servici la documentació anteriorment esmentada, no obstant això, amb l'advertència següent:  
- Que en l'aprovació provisional s'han introduït modificacions al projecte, consistents en la reducció d'un total de 18 aerogeneradors dels parcs eòlics Negrete i Cabezo del Fraile, així com la reubicació de dos aerogeneradors d'este últim parc.  
- La potència finalment proposada, per tant, pel promotor és de 325,7 MW, amb un total de 217 aerogeneradors.  
- El Pla Eòlic establix, en l'article 29, per a la zona objecte d'informe una potència de referència de 175 MW i un nombre màxim d'aerogeneradors de 270, considerant que en el moment d'aprovació del pla eòlic (any 2000-2001) els aerogeneradors que s'instal·laven tenien una potència unitària de 650 kV amb dimensions de diàmetre de rotor de 47 m i alçària de torre de 55 m.  
II. Descripció del projecte i afecció a xarxa Natura 2000  
L'article 29 de l'Acord de 26 de juliol de 2001, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Pla Eòlic de la Comunitat Valenciana, establix per a la zona 9 una potència de referència de 175 MW (valor orientatiu de la potència que cal instal·lar a la zona) i un nombre màxim d'aerogeneradors de 270.  
[?] Els termes municipals afectats per la zona 9 són Benagéber, Buñol, Camporrobles, Chera, Chiva, Fuenterrobles, Gestalgar, Requena, Siete Aguas i Utiel.   
En total, la zona 9 inclou 10 parcs eòlics (Cerro Pelado, Sierra de la Bicuerca, Experimental de la Bicuerca, Cabezo del Fraile, Juan Navarro, Tejo I, Tejo II, Negrete I, Negrete II, Chera).  
  
Dels 10 parcs esmentats, els denominats Negrete I, Negrete II i Juan Navarro s'assenten sobre l'àmbit territorial del LIC Sierra del Negrete, mentres que els parcs eòlics Cabezo del Fraile, Chera i Tejo I s'ubiquen a les proximitats del LIC esmentat; els dos últims estan pels voltants de l'ampliació de les zones ZEPA.  
Els aerogeneradors presenten una potència unitària de 1.500 KW, que suma una potència total de 325,54 MW i superen en 150,54 MW la potència de referència.  
Es preveu la construcció de 6 subestacions transformadores de 132/12 kV, que s'encarregaran d'elevar a 132 kV tota l'energia de la zona eòlica 9.  
A més dels elements anteriors, els parcs eòlics integren altres elements susceptibles de generar impactes i que, en termes generals, són:  
- Sabates per a l'ancoratge dels aerogeneradors.  
- Camins.  
- Línia elèctrica aèria.  
- Rases.  
Factors ambientals rellevants del LIC Sierra del Negrete (ES5233009):   
El lloc d'importància comunitària Sierra del Negrete es caracteritza perquè constituïx una àrea muntanyosa de topografia abrupta i coberta per formacions forestals, entre les quals domina una excel·lent representació de carrascars continentals. Cal destacar-ne igualment les formacions de pi negre i savines, com també els boscos mixtos de roure valencià.  
Els hàbitats d'interés comunitari o prioritaris que es troben a la zona d'estudi d'acord amb la nostra cartografia temàtica són els següents:  
  
- Matolls arborescents de Juniperus spp. (5210)1, formats per matolls oberts dominats per espècies del gènere Juniperus, resultants de la degradació de boscos climàcics o que actuen com a comunitats permanents en substrats o condicions desfavorables.  
- Matolls termomediterranis i preestèpics (5330), formats per matolls de molt diversa naturalesa i fisonomia que tenen en comú el fet de presentar-se en els estatges de vegetació més càlids de la península i de les illes, llevat dels inclosos en altres hàbitats.  
- Zones subestèpiques de gramínies i anuals del Thero-Brachypodietea (6220\*), formades per pastures xeròfiles més o menys obertes formades per diverses gramínies i plantes anuals xicotetes.  
- Boscos de Quercus ilex i Quercus rotundifolia (9340).  
  
Quant a les espècies, es destaca la presència de l'àguila serpera (Circaetus gallicus), àguila reial (Aquila chrysaetos) i àguila de panxa blanca (Hieraaetus fasciatus).  
Anàlisi de l'afecció a espais que pertanyen a la xarxa Natura 2000:   
  
Tal com s'ha mencionat en els apartats anteriors, l'article 29 de l'Acord de 26 de juliol de 2001, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Pla Eòlic la Comunitat Valenciana, establix per a la zona 9 una potència de referència de 175 MW; en eixe sentit, la potència finalment proposada pel promotor és de 325,7 MW, que supera àmpliament, exactament en 150,7 MW, l'establida per l'Acord de 26 de juliol esmentat.  
  
Del conjunt dels 10 parcs eòlics de la zona 9, 3 afecten territorialment espais que pertanyen a la xarxa Natura 2000, concretament el LIC Sierra del Negrete1, codi xarxa Natura 2000. L'asterisc indica que és prioritari.  
Els parcs Negrete I, Negrete II i Juan Navarro presenten, en conjunt, una potència de 124,5 MW, molt per davall de l'excés de potència proposat pel promotor que deixaria, en cas de ser eliminats, una potència per a la zona 9 de 201,2 MW, encara molt superior a la de referència.  
  
No obstant això, esta anàlisi es realitzarà per a la potència proposada pel promotor, però considerant el que s'ha exposat anteriorment per a les conclusions finals.  
Estudi d'alternatives - selecció d'emplaçaments  
La busca dels emplaçaments dels parcs eòlics ha considerat els criteris següents:  
- Criteris de producció; s'han rebutjat aquells amb una producció energètica que no rendibilitza la inversió.  
- Criteris constructius; s'han rebutjat els emplaçaments amb topografia accidentada.  
- Criteris ambientals; s'han rebutjat els llocs amb interés geomorfològic, florístic, faunístic, paisatgístic, patrimonial, etc.  
- Criteris urbanístics i d'ordenació del territori; s'han exclòs els espais naturals dotats de figures de protecció específica regulades, com ara els parcs naturals, paratges, zones ZEPA, zones humides, microreserves, etc. No obstant això, no s'exclouen els llocs d'importància comunitària, a pesar de comptar amb figures de protecció especifiques.  
  
En este sentit, en la informació aportada no es realitza una anàlisi d'altres emplaçaments possibles dins de la zona 9, com ara les serres existents al municipi de Chiva o Buñol, que des del punt de vista d'afecció a espais naturals protegits únicament podrien afectar l'àmbit del PORN del Parc Natural de l'Albufera, ja que no es considera que este tipus d'infraestructura puga suposar una afecció significativa al seu règim hídric.  
Selecció d'aerogeneradors  
L'anàlisi de les condicions constructives dels parcs eòlics de la zona d'estudi ha conclòs que els emplaçaments seleccionats són adequats per a la instal·lació d'aerogeneradors de 1.300 a 2.000 kW de potència nominal, i s'han triat aerogeneradors de 1.500 kW.  
En eixe sentit, no es justifica prou la no-elecció de màquines de 2,1 MW o superior, la qual cosa comportaria una reducció considerable del nombre d'aerogeneradors, així com de tota la infraestructura associada.  
Anàlisi de l'afecció  
Una vegada exposat tot això, la instal·lació dels parcs que afecten territorialment el LIC esmentat comportaria una afecció, d'acord amb la informació facilitada, als següents hàbitats d'interés comunitari o espècies prioritaris.  
- Boscos de Quercus ilex i Quercus rotundifolia (9340)  
- Bruguerars oromediterranis endèmics amb argilagues (4090)  
- Matolls arborescents de Juniperus spp. (5210)  
Respecte a l'avifauna associada a estos hàbitats i presents a la zona, se'n destaquen les següents:  
- Àguila serpera (Circaetus gallicus).  
- Astor (Accipiter gentilis).  
- Esparver vulgar (Accipiter nisus).  
- Aligot comú (Buteo buteo).  
- Àguila reial (Aquila chrysaetos),  
- Àguila calçada (Hieraaetus pennatus).  
- Àguila de panxa blanca (Hieraaetus fasciatus), localitzada a uns 2.500 m d'un aerogenerador a Juan Navarro.  
- Duc (Bubo bubo).  
  
És a dir, la zona objecte d'este informe presenta una gran riquesa d'avifauna, formada per espècies prioritàries que, d'acord amb la Llei 42/2007, del Patrimoni Natural i de la Biodiversitat, seran objecte de mesures de conservació especials quant a l'hàbitat, a fi d'assegurar-ne la supervivència i la reproducció a la seua àrea de distribució.  
  
En conjunt, el desenrotllament dels diferents parcs eòlics comportarà una afecció directa sobre els diferents hàbitats d'interés comunitari, a pesar d'ubicar-se algunes alineacions dels aerogeneradors en els tallafocs existents. En este sentit, és necessari considerar que la instal·lació dels aerogeneradors en els tallafocs comportarà una sèrie de mesures per a contrarestar la seua possible pèrdua d'efectivitat i que consistirien, entre altres, en la creació de faixes tallafocs, la construcció de depòsits i altres mesures, que en definitiva ocasionarien una major afecció a estos hàbitats.  
Així mateix, la creació de nous vials o l'adaptació dels camins existents a les necessitats que es requerixen per al transport dels aerogeneradors portaran associada una afecció important sobre els hàbitats presents a la zona, així com a la seua fauna associada.  
Respecte a l'avifauna, és molt probable l'efecte negatiu de la instal·lació dels parcs eòlics, que poden anar des de l'augment del risc de col·lisió amb els aerogeneradors fins a l'abandó de la zona per part principalment de l'avifauna local, com a àrea de reproducció o com a zona d'alimentació, cosa que comportaria una disminució de la supervivència i de la reproducció de l'àrea de distribució d'estes espècies.  
  
D'altra banda, si atenem el conjunt de l'actuació, el desenrotllament dels parcs eòlics proposats podria ocasionar un efecte sinèrgic sobre l'espai protegit i afectar de manera significativa la integritat del lloc.  
  
En visita realitzada a la zona s'ha constatat la presència dels hàbitats d'interés comunitari esmentats, així com d'infraestructura associada a la recuperació de la fauna, com poden ser les tolles d'aigua i els cultius. D'altra banda, molts dels camins necessaris per a accedir a la zona necessitaran una ampliació, amb l'afecció directa consegüent a la vegetació i el possible ús posterior de la població, cosa que comporta també una degradació.  
A més a més, hi ha una àmplia xarxa de camins que creuen la serra del Negrete, molts dels quals haurien d'augmentar l'amplària per a permetre el transport dels aerogeneradors, així com altres infraestructures de telecomunicacions i de transport d'energia que la fan especialment sensible de cara a realitzar més actuacions a la zona, i això podria afectar sinèrgicament de manera negativa l'estat de conservació dels hàbitats naturals.   
Respecte a l'afecció d'hàbitats fora de la Xarxa Natura, d'acord amb la Llei 42/2007 esmentada, els òrgans competents hauran d'adoptar les mesures necessàries per a evitar el deteriorament o la contaminació dels hàbitats mencionats. En eixe sentit, encara que l'estudi d'impacte ambiental del parc eòlic Chera determina que al parc esmentat no s'ha cartografiat cap hàbitat d'interés comunitari, d'acord amb la cartografia disponible en esta conselleria s'ha constatat la presència dels hàbitats següents:  
- Zones subestèpiques de gramínies i anuals del Thero-Brachypodietea (6220\*).  
- Matolls arborescents de Juniperus spp. (5210).  
En eixe sentit, es considera que el desenrotllament del parc eòlic esmentat comportarà un alt impacte ambiental. En eixe sentit, destaca la proximitat de les microreserves de flora Fuente de la Puerca i barranc de la Fuente de la Gota, la proximitat al Parc Natural de Chera i la seua inclusió en l'àmbit territorial del Parc Geològic de Chera, creat per la Diputació de València el 1999, la qual cosa corrobora l'elevat valor mediambiental de la zona. D'altra banda, es vol destacar també el seu alt valor paisatgístic.  
III. Conclusions  
1. D'acord amb els criteris indicats adés, es considera que, dels 10 parcs eòlics previstos en el pla especial de la zona eòlica 9, tres (Negrete I, Negrete II i Juan Navarro), amb les seues obres i instal·lacions associades, poden generar un significatiu impacte ambiental negatiu sobre els hàbitats i les espècies d'interés comunitari europeu protegits en el LIC Sierra del Negrete (ES5233009).  
2. En conseqüència, el Servici d'Ordenació Sostenible del Medi considera que la conservació adequada d'estos hàbitats i espècies protegits requerix aplicar una de les dos mesures alternatives següents:  
  
Alternativa 1:  
Excloure de l'àmbit d'execució del projecte de pla especial de la zona eòlica 9 els terrenys inclosos en el LIC esmentat, en els quals, per tant, no hauran d'implantar-se les instal·lacions ni executar-se les obres previstes en el projecte.   
  
Alternativa 2:   
Acceptar que en el projecte concorren raons imperioses d'interés públic de primer orde i, en conseqüència, permetre una certa afecció territorial al LIC, sempre que puguen complir-se totes les condicions derivades de l'article 45 de la Llei 42/2007, de 13 de desembre, del Patrimoni Natural i de la Biodiversitat, en què s'incorpora a l'ordenament jurídic espanyol l'article 6 de la Directiva 93/43/CEE, del Consell (Directiva d'hàbitats).  
Esta alternativa té en compte que el Pla Eòlic va ser aprovat pel Consell amb naturalesa de pla d'acció territorial de caràcter sectorial (article 1 de les seues normes) per mitjà de l'Acord de 26 de juliol de 2001, publicat en el DOCV de 31.07.2001.   
3. En relació amb l'alternativa 2 esmentada, són aplicables les disposicions següents de l'article 45 de la Llei 42/2007:  
a) Si, a pesar de les conclusions negatives de l'avaluació de les repercussions sobre el lloc i a falta de solucions alternatives, s'ha de realitzar un pla, programa o projecte per raons imperioses d'interés públic de primer orde, incloent-hi raons d'índole social o econòmica, les administracions públiques competents prendran les mesures compensatòries que siguen necessàries per a garantir que la coherència global de Natura 2000 quede protegida.  
La concurrència de raons imperioses d'interés públic de primer orde només podrà declarar-se per a cada supòsit concret:  
- Per mitjà d'una llei.   
- Per mitjà d'un acord [...] de l'òrgan de govern de la comunitat autònoma. Este acord haurà de ser motivat i públic.  
L'adopció de les mesures compensatòries es durà a terme, si és el cas, durant el procediment d'avaluació ambiental de plans i programes i d'avaluació d'impacte ambiental de projectes, d'acord amb les disposicions de la normativa aplicable. Estes mesures s'aplicaran en la fase de planificació i execució que determine l'avaluació ambiental.   
  
Les mesures compensatòries adoptades seran remeses, per la via corresponent, a la Comissió Europea.   
b) En el cas que el lloc considerat albergue un tipus d'hàbitat natural o una espècie prioritària assenyalats com a tals en els annexos I i II, únicament es podran al·legar les consideracions següents:  
- Les relacionades amb la salut humana i la seguretat pública.  
- Les relatives a conseqüències positives d'importància primordial per al medi ambient.   
- Altres raons imperioses d'interés públic de primer orde, amb consulta prèvia a la Comissió Europea [...].  
4. De la citació legislativa anterior es deduïx el següent:  
a) En relació amb els paràgrafs 1r, 2n i 4t (b) de l'article 45.5 de la Llei 42/2007:  
- Tal com s'indica en este informe, i independentment de les conclusions globals de la futura declaració d'impacte ambiental del projecte, s'ha constatat sobre el terreny que l'execució del projecte pot comportar repercussions negatives sobre determinats hàbitats i espècies del LIC esmentat.  
Per tant, és imperatiu que el promotor justifique documentalment l'absència d'alternatives d'ubicació per al projecte fora del LIC, de manera que quede raonablement clara la necessitat d'ocupar terrenys de la xarxa Natura 2000.   
Esta justificació, que pot ser tant mediambiental com territorial, tècnica o socioeconòmica, s'entén específica per a este projecte concret, i no és prou per al compliment adequat de la Directiva d'hàbitats la justificació genèrica que conté el Pla Eòlic de la Comunitat Valenciana.   
  
- Respecte al paràgraf 1r, és factible argumentar que «l'interés públic de primer orde del projecte, incloent-hi raons d'índole social o econòmica» puga deduir-se de la justificació genèrica del pla eòlic en conjunt.  
En relació amb això, es podria entendre que l'Acord de 26 de juliol de 2001, del Consell, sobre aprovació del Pla Eòlic de la Comunitat Valenciana, publicat en el DOCV de 31.07.2001, complix genèricament les especificacions dels paràgrafs 2n i 4t (b) quant a expressa declaració pel Consell de l'interés públic de l'actuació en forma motivada i pública. Esta interpretació es basa en el fet que el Pla Eòlic definix 15 zones eòliques, entre les quals s'inclou la zona 9.  
Ara bé, cal recordar que el Pla Eòlic (article 29 de la seua normativa) assigna per a la zona 9 una potència de referència de 175 MW, i un nombre màxim d'aerogeneradors de 270, mentres que el projecte sobre el qual s'emet informe preveu 325,7 MW i 217 aerogeneradors.   
Esta desviació es considera irrellevant a l'efecte d'incidència directa sobre els sòls i les formacions i espècies vegetals, ja que no implica, en principi, una major ocupació física de terreny, però pot ser molt significativa per a l'avifauna, ja que les dimensions dels aerogeneradors s'incrementen notablement. Esta afecció sobre l'avifauna ha de ser adequadament valorada en l'estudi d'impacte ambiental, en relació amb les previsions originals del pla eòlic.   
En relació amb això, atesa la discrepància esmentada, pareix adequat que el projecte de pla especial de la zona eòlica 9 continga una justificació de la seua adequació al Pla Eòlic de la Comunitat Valenciana quant a potència instal·lada i nombre d'aerogeneradors. Esta justificació pot ser rellevant per a una justificació adequada de l'interés públic de l'actuació, a l'efecte de l'article 45.5 esmentat, paràgraf primer.  
b) En relació amb els paràgrafs 5t i 6t de l'article 45.5 de la Llei 42/2007:  
- Tenint en compte que hi ha un risc d'incidència negativa del projecte sobre el LIC, i establits amb claredat tant el seu interés públic (amb les observacions abans indicades) com l'absència d'alternatives raonables d'ubicació, el promotor haurà de proposar mesures compensatòries adequades, en el marc del procediment d'avaluació d'impacte ambiental del projecte.   
Estes mesures, que hauran de garantir la coherència global de la xarxa Natura 2000 en conjunt, han de ser independents del projecte d'actuació i, per tant, plantejar-se com a projecte específic clarament diferenciat de les mesures correctores o complementàries que continga el projecte de pla especial (en qualsevol cas, necessàries).   
Com a informació sobre l'objectiu, l'abast i el possible contingut d'estes mesures compensatòries, s'adjunta a este informe una còpia del document denominat «Guia interpretativa per a l'aplicació de mesures compensatòries», actualment en fase d'esborrany, elaborat pel Ministeri de Medi Ambient amb la col·laboració de les comunitats autònomes.  
Les mesures compensatòries, d'altra banda, han de ser comunicades a la Comissió Europea, a través del Ministeri de Medi Ambient.  
c) En relació amb l'article 45.6 de la mateixa llei:  
Com s'indica en este informe, en l'àmbit d'execució del projecte hi ha l'hàbitat prioritari 6220\* (annex I de la Directiva d'hàbitats): zones subestèpiques de gramínies i anuals del Thero-Brachypodietea.   
  
En principi, l'esmentat article 45.6, paràgraf c, imposa la necessitat de consulta prèvia a la Comissió Europea en cas d'afecció a hàbitats o espècies prioritàries. Ara bé, en este cas no pareix necessària esta consulta prèvia, ja que l'execució del projecte admet diferents mesures correctores per a evitar o minimitzar prou l'afecció directa a l'hàbitat prioritari esmentat. Este es presenta discontinu i ben definit en l'àrea d'actuació, i es pot evitar, per tant, en la mesura que es puga, el seu deteriorament per les obres. D'altra banda, es tracta de formacions vegetals que admeten mesures de restauració relativament senzilles i eficaces.   
  
5. En conclusió, per a l'aplicació de l'alternativa 2 esmentada, es considera necessari que el promotor, en el marc del procediment d'avaluació d'impacte ambiental del projecte de pla especial de la zona eòlica 9, aporte la documentació addicional següent:  
a) Justificació de l'absència d'alternatives d'ubicació per al projecte fora del LIC Sierra del Negrete, de manera que quede raonablement clara la necessitat d'ocupar terrenys de la xarxa Natura 2000.  
Esta justificació, que pot ser tant mediambiental com territorial, tècnica o socioeconòmica, s'entén específica per al projecte de pla especial de la zona eòlica 9, i no és prou per al compliment adequat de la Directiva d'hàbitats la justificació genèrica que conté el Pla Eòlic de la Comunitat Valenciana per al conjunt d'este.   
  
b) Com a addició a l'estudi d'impacte ambiental del projecte, anàlisi específica de l'afecció de les actuacions a l'avifauna, des del punt de vista del canvi en la potència de referència i en el nombre i les dimensions dels aerogeneradors previstos per a la zona 9, en relació amb les previsions per a esta zona que figuren en el Pla Eòlic de la Comunitat Valenciana.  
c) En relació amb això, sembla adequat que el projecte de pla especial de la zona eòlica 9 continga una justificació de la seua adequació al Pla Eòlic de la Comunitat Valenciana quant a potència instal·lada i nombre d'aerogeneradors. Esta justificació pot ser rellevant per a una justificació adequada de l'interés públic de l'actuació, a l'efecte de l'esmentat article 45.5, paràgraf primer.  
d) Projecte específic de mesures compensatòries per a garantir la coherència global de la xarxa Natura 2000, que serà independent del projecte de pla especial de la zona eòlica 9, haurà d'incorporar-se al procediment d'avaluació d'impacte ambiental d'este últim projecte de mesures compensatòries i haurà de ser consultat prèviament amb l'Àrea d'Espais Naturals, des de la qual s'informarà específicament sobre la seua adequació o no als objectius de conservació de la xarxa Natura 2000.  
6. S'ha d'entendre que, si no hi ha prou justificació de tots els punts indicats abans, és procedent l'aplicació de l'alternativa 1 (excloure totalment el LIC de la zona d'actuació).»  
Servici de prevenció d'incendis forestals   
Informe de 17 de juny de 2008   
«Dins del projecte d'execució de les instal·lacions eòliques es poden diferenciar dos tipus d'impacte en funció, principalment, de les fases de construcció i, posteriorment, de les fases d'explotació durant el període de vigència. Per tant, analitzarem els aspectes que afecten la prevenció i l'extinció d'incendis forestals en cada una de les fases.  
  
Possibles impactes negatius   
Els possibles impactes negatius derivats dels plans especials de desenrotllament de les zones eòliques es poden agrupar en:  
- Impactes en la fase d'execució.  
- Impactes en la fase d'explotació, propis de la instal·lació.  
Els possibles impactes, propis de la fase d'execució, podrien concretar-se en la producció d'incendis forestals com a conseqüència de l'ús de maquinària i equips sense prendre les mesures adequades de prevenció, així com en l'entorpiment de les operacions d'extinció com a conseqüència de talls en camins i pistes forestals.  
Els impactes en la fase d'explotació, propis de la instal·lació, són conseqüència directa de l'elecció d'emplaçament dels aerogeneradors. La instal·lació d'agrupacions lineals d'aerogeneradors en els cims de les cordes muntanyoses ocasiona impactes negatius, tant en les labors de prevenció d'incendis forestals com en les d'extinció.  
  
Amb caràcter general, estos impactes podrien concretar-se en:   
- Es reduïx el camp visual dels observatoris forestals de prevenció d'incendis.  
- Es limita l'ús de mitjans aeris en labors d'extinció als parcs eòlics i al seu entorn immediat. Esta limitació es pot concretar en la disminució de la utilitat dels depòsits d'aigua per a presa d'helicòpters situats als voltants dels parcs, així com en la dràstica disminució de l'operativitat dels mitjans aeris d'extinció als voltants dels aerogeneradors.  
  
Respecte al segon punt, cal subratllar que, a la Comunitat Valenciana, l'extinció d'incendis forestals es fonamenta, en gran manera, en els mitjans aeris i, per tant, en els llocs amb limitacions d'ús es fa necessari reforçar les infraestructures de suport als mitjans terrestres.  
  
Proposta de mesures correctores  
En la fase d'execució:  
- En totes les actuacions que es realitzen en terreny forestal o en un franja de seguretat 500 metres al voltant del terreny, caldrà ajustar-se al que establix el «Manual de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals en execució d'obres i treballs realitzats en terrenys forestals o en els seus voltants», aprovat per mitjà del Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat Valenciana. Per a un compliment adequat del manual, la formació i la conscienciació dels operaris que treballaran en l'execució dels treball es considera una peça clau.  
  
- Per a un compliment adequat de les mesures de seguretat, en les diferents zones de treball i en lloc visible es col·locaran cartells informatius dels nivells de risc d'incendi diaris establits per la Direcció General d'Interior en compliment del pla especial davant del risc d'incendis forestals de la Comunitat Valenciana.  
- En tot moment es mantindran en bon estat de conservació i lliures d'obstacles els camins i les pistes forestals afectades pels treballs, de tal manera que no s'interrompa el funcionament normal dels mitjans de prevenció i extinció d'incendis forestals.  
En la fase d'explotació:  
Com s'ha indicat en l'apartat anterior, la instal·lació d'aerogeneradors en terrenys forestals provoca una disminució de l'eficàcia dels mitjans de prevenció aeris d'extinció en el seu entorn, ja que es tracta d'obstacles de gran envergadura que, en cas d'incendi, poden estar amagats pel fum. Per tant, les mesures correctores han d'anar dirigides fonamentalment a reforçar estos mitjans terrestres, de tal manera que es compense eixa disminució d'efectivitat. Així, en els parcs:  
  
- S'evitarà la instal·lació d'aerogeneradors en l'entorn d'observatoris forestals que puguen dificultar el seu camp visual.  
  
- Es reforçarà la vigilància en la zona d'influència per mitjà de sistemes automàtics de detecció d'incendis forestals o per mitjà de patrulles de vigilància. S'evitarà la instal·lació d'aerogeneradors en l'entorn de depòsits d'aigua amb possibilitat de càrrega d'helicòpters.  
- Es primarà la concentració d'aerogeneradors i s'evitaran dispersions que dificulten encara més les labors dels mitjans d'extinció.  
- Es disposarà d'un sistema de vigilància i alerta d'incendis integrat en un sistema que permeta, en cas d'incendi, la parada dels aerogeneradors i la seua orientació més adequada en funció de les característiques i la localització de l'incendi. Així mateix, els aerogeneradors disposaran de senyals i abalisaments que faciliten la seua detecció pels mitjans aeris.  
- Els vials que comuniquen les diferents torres de cada agrupació d'aerogeneradors disposaran, en el cas de no estar executades, d'àrees contrafocs de suport per als mitjans d'extinció terrestres. Les àrees tallafocs de suport tindran, amb caràcter general, una amplària igual a 10 vegades l'alçària mitjana de la vegetació circumdant. En tot cas, la seua amplària no podrà sobrepassar els 60 metres. Esta amplària es dividirà en 5 bandes: una central decapada coincident amb el vial, dos bandes laterals a l'anterior en què es practicarà un desbrossament total i, si és el cas, l'eliminació de l'arbratge, i finalment dos bandes exteriors a les anteriors en què es practicarà un desbrossament parcial i, si és el cas, l'adevesament i poda de l'arbratge. En tàlvegs i cruïlles de camins s'incrementaran les amplàries establides en un 25%. En les bandes exteriors o de desbrossament parcial, l'adevesament de l'arbratge i el desbrossament del matoll es realitzarà amb una intensitat tal que resulte una superfície total coberta de l'orde del 20%. Estes àrees tallafocs hauran de mantindre's periòdicament perquè conserven la seua efectivitat.  
  
- En cada un dels parcs d'aerogeneradors, a raó d'un cada quilòmetre, s'habilitaran zones desbrossades sense arbratge, fora de la zona d'influència dels aerogeneradors, per a l'embarcament i desembarcament de brigades helitransportades.  
- Tant els accessos als parcs com els vials de comunicació entre els aerogeneradors es mantindrien en bon estat de conservació, a fi de permetre la circulació dels vehicles de prevenció i extinció d'incendis forestals, i les seues cunetes es mantindran netes de vegetació.  
  
- En les alineacions d'aerogeneradors, i com a suport a les àrees tallafocs, s'instal·larà un sistema d'abastiment d'aigua i hidrants, de manera que els hidrants estiguen ubicats a una distància no superior a 200 metres entre si i que el sistema d'abastiment d'aigua garantisca el funcionament de dos hidrants consecutius al mateix temps amb un cabal de 500 l/min durant una hora amb una pressió mínima de 3 kg/cm² per a cada quilòmetre (mínim 5 hidrants) d'instal·lació. Això implica una reserva d'aigua com a mínim de 60 m³ cada quilòmetre. Este sistema d'hidrants s'efectuarà amb els criteris constructius habituals d'instal·lacions contra incendis, amb sistemes redundants de bombament, disposició d'anell, etc. que garantisquen al màxim el seu funcionament. Així mateix, en la fase d'explotació s'haurà d'efectuar el manteniment adequat de les instal·lacions i vigilar el nivell d'ompliment de les reserves d'aigua mantenint-les amb els mínims exigits. Atés que no és descarten les gelades en zones de muntanyes, els hidrants seran del tipus de columna seca.  
- Una alternativa als hidrants referits en el punt anterior pot ser una xarxa de depòsits soterrats o semisoterrats, de 20.000 a 30.000 litres de capacitat, situats al llarg dels camins que enllacen les diferents torres, dotats de sistema de càrrega ràpida d'autobombes, i amb una capacitat total equivalent del conjunt dels depòsits de 60 m³ per quilòmetre de camí. Els depòsits es repartiran amb una certa homogeneïtat al llarg dels camins a una distància entre ells compresa entre els 300 i 500 metres. Així mateix, en la fase d'explotació s'haurà d'efectuar un manteniment adequat de les instal·lacions i vigilar el nivell d'ompliment de les reserves d'aigua mantenint-les amb els mínims exigits.  
  
- Encara que no resulta imprescindible, es pot millorar la instal·lació anterior disposant cada quilòmetre com a mínim d'un armari equipat amb mànegues i llances, així com una reserva de retardant del tipus escumogen.  
- Totes les mesures preventives referides hauran d'estar executades abans de la instal·lació de les torres dels aerogeneradors.  
Sistema d'evacuació  
Respecte al sistema d'evacuació i pel que fa al seu traçat, este s'haurà de realitzar preferiblement en zona agrícola o en línies paral·leles a traçats de carreteres i camins per a evitar, d'esta manera, en la mesura que siga possible, l'eliminació innecessària de la vegetació, tal com s'indica en el reglament de línies elèctriques.  
En el cas que, per motiu justificat de construcció, el traçat de les línies elèctriques d'evacuació haja de passar per terrenys forestals, s'haurà de complir tant el reglament de línies elèctriques pel que fa a l'amplària de neteja dels carrers en la projecció de la línia, així com en el moment de la realització de les obres d'instal·lació de les torres, el Decret 7/2004, de 23 de gener, sobre normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals en l'execució d'obres i treballs realitzats en terrenys forestals o voltants. Així mateix, hauran de complir allò que s'estipula en l'article 153 del Decret 98/1995, de 16 de maig, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, Forestal de la Comunitat Valenciana, en què s'indica el següent:  
  
«Els titulars de línies aèries de conducció elèctrica hauran de mantindre netes de vegetació les zones de projecció dels conductors, d'acord amb el que establix la normativa vigent sobre esta matèria. En cas de línies elèctriques de seguretat provada, la Conselleria podrà establir altres mesures preventives alternatives.»  
A este efecte, es poden definir com a línies de seguretat provada les línies que complixen els requisits següents:  
a) Garantir la detecció de ruptura de conductor i falta d'alta impedància.  
b) Assegurar la localització de la falta d'un rang de 500 metres amb un temps màxim de 5 minuts des de l'instant de detecció de la falta.  
  
c) Disposar d'un sistema que permeta comunicar amb el 112 (telèfon d'emergència) en un temps inferior a 5 minuts des de l'instant de la localització de la falta per a la seua gestió posterior.  
d) No es permetran reenganxaments automàtics quan la línia haja sigut desconnectada per una falta possiblement perillosa per al medi forestal.   
e) El compliment d'estes característiques que asseguren una protecció especialment segura estarà garantit per un projecte tècnic aprovat per la conselleria competent en matèria d'energia que garantisca que el sistema de protecció complix les característiques exposades.   
  
L'ús de proteccions especials que conferisquen a la línia característiques de seguretat provada, tal com s'arreplega en el paràgraf anterior, permetrà que estes queden exemptes de l'actuació preventiva sobre matolls i arbustos a fi de mantindre net l'ample del carrer, com també delimitar-ne la inflamabilitat i combustibilitat. Sí que seran necessàries les tasques correctores que siguen oportunes si s'observa que s'incomplixen les distàncies de seguretat durant alguna revisió o manteniment.»  
Informe de 29 de maig de 2009  
«Informe relatiu al concepte de seguretat provada en línies elèctriques d'evacuació d'energia en parcs eòlics  
Vist l'article 153 del Reglament de la Llei 3/1993, Forestal de la Comunitat Valenciana, que establix que en el cas de línies elèctriques de seguretat provada la Conselleria de Medi Ambient podrà establir altres mesures alternatives.  
Atés que la Direcció General de Gestió del Medi Natural, amb data 30 de gener de 2009, ha remés a la Secretaria General Administrativa per a la seua tramitació un projecte de decret pel qual es modifica l'article 153 del Reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, Forestal de la Comunitat Valenciana, i s'aprova la instrucció tècnica per al maneig de la vegetació en la zona de protecció de les línies aèries de distribució i transport d'energia elèctrica amb conductors nus al seu pas per terrenys forestals IT-MVLAT, en què s'arreplega: «No obstant això, en les línies que complisquen les prescripcions especials a, b i d, relatives a càrrega de ruptura de conductors, suports, ferramentes i aïlladors, de les recollides en el punt 5.3 de l'ITC-LAT 07, no seran preceptius els tractaments sobre la vegetació dirigits a minimitzar els efectes que puguen derivar-se de la ruptura o caiguda a terra dels conductors, és a dir, no serà necessari actuar sobre la vegetació del carrer no afectada per les restriccions derivades de la distància de seguretat davant de descàrregues disruptives entre conductors i vegetació.»  
  
A la vista de tot això, este servici entén que seria oportú modificar el concepte de seguretat provada, incorporat en els informes elaborats amb anterioritat sobre línies elèctriques d'evacuació d'energia en parcs eòlics, pel següent: A l'efecte del que preveu l'article 153 del Reglament de la Llei 3/1993, Forestal de la Comunitat Valenciana, es consideraran línies elèctriques de seguretat provada les que complisquen les prescripcions especials a, b i d, relatives a càrrega de ruptura de conductors, suports, ferramentes i aïlladors, de les recollides en el punt 5.3 de l'ITC-LAT 07, aprovada pel Reial Decret 223/2008, de 15 de febrer, pel qual s'aprova el Reglament sobre condicions tècniques i garanties de seguretat en línies elèctriques d'alta tensió i les seues instruccions tècniques complementàries ITC-LAT 01 a 09.»  
  
  
Informes de la Direcció General de Patrimoni  
Es remeten nou informes evacuats els dies 7, 9 i 10 de juliol de 2008, referits a les addendes de l'estudi d'impacte ambiental realitzades pel promotor sobre l'afecció al patrimoni cultural en tots els aspectes: arquitectònic, etnològic, arqueològic i paleontològic, corresponents a tots els parcs proposats en l'oferta de desenrotllament de la zona 9, excepte el parc eòlic Chera, perquè es trobava pendent de resolució.  
Es ressenya l'informe íntegre corresponent a un dels parcs eòlics i, a continuació, la part de l'informe específica de cada un, ja que són tots idèntics, tret de les dates d'entrada de la documentació aportada pel promotor i la data de comunicació de l'informe.  
  
- Parc eòlic Cerro Pelado:   
«Per mitjà d'un escrit de l'interessat amb data 21 de novembre de 2007, s'aporta a este centre directiu l'addenda de l'estudi de l'impacte ambiental del parc eòlic de la zona 9 Cerro Pelado, amb data de novembre de 2007, a l'efecte d'obtindre l'informe patrimonial previst en l'article 11 de la Llei 4/98, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià.  
  
Vistes les disposicions de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, i en l'exercici de les competències que atribuïx a la Conselleria de Cultura i Esport esta llei sectorial i, dins seu, les que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Cultura i Esport, aprovat pel Decret 119/2007, de 27 de juliol, del Consell de la Generalitat, assigna específicament a la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, i després d'haver demanat els informes oportuns dels servicis tècnics, se substancia l'informe vinculant legalment previst en els termes següents:  
  
La documentació presentada correspon a una addenda a l'estudi d'impacte ambiental en què s'arreplega l'impacte que el projecte de referència pot causar sobre el patrimoni.  
Una vegada revisat l'estudi i consultat l'inventari de patrimoni arquitectònic d'interés historicoartístic de la província de València, redactat en 1979 pel Ministeri de Cultura, pel que fa al municipi afectat, no hi ha constància de l'existència de cap element arquitectònic que es puga veure afectat per l'actuació.  
La prospecció arqueològica va localitzar dos llocs no coneguts fins a la data, amb presència de material lític en superfície i possibilitats de correspondre a un jaciment prehistòric que han sigut denominats La Pinarona i Hoya de las Cabras. D'altra banda, va arreplegar les afeccions als jaciments inventariats presents en l'àrea d'estudi que són Las Hoyas, Las Hoyas I, Las Hoyas 2, Covarrobles i Cuesta Colorá. En els resultats de la prospecció arqueològica s'arreplegava una sèrie d'actuacions arqueològiques com a mesures correctores. Estes mesures es resumixen en la realització d'estudis de detall previs dels jaciments afectats, la realització de sondejos arqueològics de comprovació i el seguiment arqueològic de la totalitat de les obres que comporten moviments de terres.  
La totalitat de les mesures anteriorment expressades en l'informe de la memòria de la prospecció patrimonial prèvia han sigut incorporades a l'addenda presentada. D'altra banda, s'ha pogut observar en els plànols 5.1 i 5.2 que ha sigut minimitzada l'afecció sobre el conjunt de Las Hoyas per mitjà de la modificació de diversos aerogeneradors (19, 20, 21 i 22).  
Cal recordar que qualsevol troballa d'índex arqueològica haurà de ser comunicada immediatament a l'administració competent i que l'incompliment d'esta obligació pot ser objecte de sanció.  
Des de la consideració del patrimoni etnològic s'ha constatat la presència en l'àmbit de diversos elements d'esta índole, mollons de pedra seca, Corral de Clavijo, barraques de Punta del Carro, corrals, la Casa Nueva i la carrerada assagador; tots s'han documentat prou.  
  
Amb tot, s'arrepleguen diverses mesures correctores, com l'abalisament i el jalonament temporal de tots els elements per a no ser afectats i inclús per a evitar qualsevol impacte indirecte. Igualment, es compartix el seguiment etnològic proposat durant l'execució de les obres per a supervisar els treballs de les obres en totes les instal·lacions de la línia elèctrica. També s'indica que, en el cas que les obres afecten directament algun dels elements etnològics referits, estos hauran de ser objecte d'un estudi exhaustiu, tal com s'indica en la memòria, després de l'autorització pertinent de la Direcció General.  
  
En l'estudi d'impacte, en l'apartat 5.2 sobre mesures preventives i correctores que cal aplicar sobre el patrimoni etnològic, s'arrepleguen les mesures descrites en l'informe anterior i, a més, el seguiment etnològic durant l'execució de les obres.  
  
Pel que s'ha vist en el precepte indicat i de conformitat amb l'informe dels servicis tècnics, s'emet un informe favorable als efectes patrimonials previstos en l'article 11 de la Llei 4/98, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, sobre l'addenda de l'estudi d'impacte ambiental del parc eòlic de la zona 9 Cerro Pelado amb data novembre de 2007, sempre que es complisquen les mesures correctores descrites anteriorment.  
Este informe es contrau al present estudi d'impacte ambiental de l'actuació en els termes en què s'ha descrit l'actuació literalment i gràficament amb el segell d'autorització en totes i cada una de les pàgines del document, en prova de conformitat, amb l'advertiment exprés que, si com a conseqüència de la incidència d'altres legislacions sectorials i protectores es produïxen variacions respecte a la proposta sobre la qual s'emet ara l'informe, caldrà sotmetre-la de nou a l'informe vinculant establit en l'article 11 de la Llei 4/98, d'11 de juny, de Patrimoni Cultural Valencià.  
Amb vista a garantir el compliment de les mesures preventives o correctores estrictament establides en este informe, caldrà remetre a esta administració tutelar una còpia de la declaració d'impacte ambiental de l'actuació tan prompte com com esta es pronuncie.»  
- Parc eòlic Experimental Bicuerca:  
«La documentació presentada correspon a una addenda a l'estudi d'impacte ambiental en què s'arreplega l'impacte que el projecte de referència pot causar sobre el patrimoni.  
Una vegada revisat l'estudi i consultat l'inventari de patrimoni arquitectònic d'interés historicoartístic de la província de València, redactat en 1979 pel Ministeri de Cultura, pel que fa al municipi afectat no hi ha constància de l'existència de cap element arquitectònic que es puga veure afectat per l'actuació.  
La prospecció arqueològica va valorar les probables afeccions als jaciments inventariats presents en l'àrea d'estudi, que són Hoya de Barea, Derramador i Viña del Derramador. En els resultats de la prospecció arqueològica s'arreplegava una sèrie d'actuacions arqueològiques com a mesures correctores. Estes mesures es resumixen en la realització d'estudis de detall previs dels jaciments afectats, la realització de sondejos arqueològics de comprovació i el seguiment arqueològic de la totalitat de les obres que comporten moviments de terres.  
  
La totalitat de les mesures anteriorment expressades en l'informe de la memòria de la prospecció patrimonial prèvia han sigut incorporades a l'addenda presentada.  
Cal recordar que qualsevol troballa d'índole arqueològica haurà de ser comunicada immediatament a l'administració competent i que l'incompliment d'esta obligació pot ser objecte de sanció.  
Des de la consideració del patrimoni etnològic s'ha constatat la presència en l'àmbit de corrals, mollons i barraques. Tots s'han documentat parcialment, i es presenta una taula sobre l'afecció a estos de les diferents obres del parc eòlic, els aerogeneradors, rases i diferents camins.  
  
Amb tot, s'arrepleguen diverses mesures correctores, com l'abalisament i el jalonament temporal de tots els elements per a no ser afectats i, inclús, per a evitar qualsevol impacte directe. Igualment, es compartix el seguiment etnològic proposat durant l'execució de les obres per a supervisar els treballs de les obres en totes les instal·lacions de la línia elèctrica i es recorda que els elements afectats hauran de ser objecte d'un estudi exhaustiu, com s'indica en les mesures.  
  
En este estudi d'impacte, en l'apartat 5.2 sobre mesures preventives i correctores que cal aplicar sobre el patrimoni etnològic, s'arrepleguen les mesures descrites en l'informe anterior; a més, es proposa el seguiment etnològic durant l'execució de les obres per a controlar les mesures.»  
- Parc eòlic Bicuerca:   
«La documentació presentada correspon a una addenda a l'estudi d'impacte ambiental en què s'arreplega l'impacte que el projecte de referència pot causar sobre el patrimoni.  
Una vegada revisat l'estudi i consultat l'inventari de patrimoni arquitectònic d'interés historicoartístic de la província de València, redactat en 1979 pel Ministeri de Cultura, pel que fa al municipi afectat no hi ha constància de l'existència de cap element arquitectònic que es puga veure afectat per l'actuació.  
La prospecció arqueològica va localitzar un nou lloc, no conegut fins a la data, amb presència de material lític i ceràmic en superfície i possibilitats de correspondre a un jaciment prehistòric corresponent a l'edat de bronze i que es a denominar El Portichuelo. D'altra banda, arreplega les afeccions als jaciments inventariats presents a l'àrea d'estudi que són Pico del Cerro Cardete i Cañada del Carrascal. En els resultats de la prospecció arqueològica s'arreplegava una sèrie d'actuacions arqueològiques com a mesures correctores. Estes mesures es resumixen en la realització d'estudis de detall previs dels jaciments afectats, la realització de sondejos arqueològics de comprovació i el seguiment arqueològic de la totalitat de les obres que comporten moviments de terres.  
La totalitat de les mesures expressades anteriorment en la memòria de la prospecció patrimonial prèvia han sigut incorporades a l'addenda presentada.  
Cal recordar que qualsevol troballa d'índole arqueològica ha de ser comunicada immediatament a l'administració competent i que l'incompliment d'esta obligació pot ser objecte de sanció.  
Des de la consideració del patrimoni etnològic, s'ha constatat la presència en l'àmbit de corrals, coberts, barraques i una canyada; tots s'han documentat parcialment, i es presenta una taula sobre l'afecció a estos de les diferents obres del parc eòlic, els aerogeneradors, rases, subestació i diferents camins.  
Amb tot, s'arrepleguen diverses mesures correctores, com l'abalisament i el jalonament temporal de tots els elements per a no ser afectats i, inclús, per a evitar qualsevol impacte directe. Igualment, es compartix el seguiment etnològic proposat durant l'execució de les obres per a supervisar els treballs de les obres en totes les instal·lacions de la línia elèctrica, En este estudi d'impacte, en l'apartat 5.2 sobre mesures preventives i correctores que cal aplicar sobre el patrimoni etnològic, s'arrepleguen les mesures descrites en l'informe anterior més el seguiment etnològic durant l'execució de les obres.»  
- Parc eòlic Cabezo del Fraile:  
«La documentació presentada correspon a una addenda a l'estudi d'impacte ambiental en què s'arreplega l'impacte que el projecte de referència pot causar sobre el patrimoni.  
Una vegada revisat l'estudi i consultat l'inventari de patrimoni arquitectònic d'interés històric artístic de la província de València, redactat en 1979 pel Ministeri de Cultura, pel que fa al municipi afectat hi ha la constància de l'existència d'elements arquitectònics que es poden veure afectats per l'actuació, com ara l'ermita del Remei i l'ermita de Santa Anna. Estos elements, tal com s'observa en la cartografia aportada, encara que no són afectats directament per l'actuació, patixen un important impacte visual.  
La prospecció arqueològica va localitzar un nou jaciment arqueològic no conegut fins a la data i denominat La Boquera del Tormillo. El jaciment consistix en una àmplia dispersió de materials arqueològics amb una cronologia aproximada des del segle II aC fins al segle II dC, on pareix que s'han detectat restes d'estructures en els talls produïts pels camins antics. Així mateix, s'ha detectat la presència de material lític en superfície que pot indicar l'existència d'un jaciment prehistòric al subsòl i que ha sigut denominat Camino de la Fuente. D'altra banda, va arreplegar les afeccions als jaciments inventariats presents a l'àrea d'estudi que són Casas Royas I a V. El Collado i Cerro de la Calera. En els resultats de la prospecció arqueològica s'arreplegava una sèrie d'actuacions arqueològiques com a mesures correctores. Estes mesures es resumixen en la realització d'estudis de detall previs dels jaciments afectats, la realització de sondejos arqueològics de comprovació i el seguiment arqueològic de la totalitat de les obres que comporten moviments de terres. L'informe va insistir especialment en la possibilitat de desplaçar l'emplaçament dels aerogeneradors i instal·lacions que pogueren afectar el patrimoni arqueològic  
  
La totalitat de les mesures expressades anteriorment en l'informe de la memòria de la prospecció patrimonial prèvia han sigut incorporades a l'addenda presentada, i s'hi ha incorporat, a més, un nou jaciment denominat Villa del Collado, de cronologia romana.  
Cal recordar que qualsevol troballa d'índole arqueològica ha de ser comunicada immediatament a l'administració competent i que l'incompliment d'esta obligació pot ser objecte de sanció.  
Des de la consideració del patrimoni etnològic, s'ha constatat la presència en l'àmbit de diversos elements d'esta índole, corrals, cases, coberts, pous, mollons i barraques. Tots s'han documentat parcialment, i es presenta una taula sobre l'afecció a estos de les diferents obres del parc eòlic, els aerogeneradors, rases, subestació i diferents camins.  
  
Amb tot, s'arrepleguen diverses mesures correctores, com l'abalisament i el jalonament temporal de tots els elements per a no ser afectats i, inclús, per a evitar qualsevol impacte directe. Igualment, es compartix el seguiment etnològic proposat durant l'execució de les obres per a supervisar els treballs de les obres en totes les instal·lacions de la línia elèctrica; de la mateixa manera, en el cas excepcional que s'afecte algun dels elements etnològics haurà de ser objecte d'un estudi exhaustiu abans de la seua desaparició.  
En l'estudi d'impacte esmentat, i en l'apartat 5.2 de les mesures preventives i correctores sobre el patrimoni etnològic, s'arrepleguen les mesures correctores anteriors, a més d'un seguiment etnològic durant les obres d'execució.»  
- Parc eòlic Negrete I:   
«La documentació presentada correspon a una addenda a l'estudi d'impacte ambiental en què s'arreplega l'impacte que el projecte de referència pot causar sobre el patrimoni.  
Una vegada revisat l'estudi i consultat l'inventari de patrimoni arquitectònic d'interés històric artístic de la província de València, redactat en 1979 pel Ministeri de Cultura, pel que fa al municipi afectat no hi ha constància de l'existència de cap element arquitectònic que es puga veure afectat per l'actuació.  
La prospecció arqueològica va localitzar un nou jaciment arqueològic, no conegut fins a la data, i que va ser denominat La Boquera del Tormillo. El jaciment consistix en una àmplia dispersió de materials arqueològics amb una cronologia aproximada des del segle II aC fins al segle II dC, on sembla que s'han detectat restes d'estructures en els talls produïts pels camins antics. En els resultats de la prospecció arqueològica s'arreplegava una sèrie d'actuacions arqueològiques com a mesures correctores. Estes mesures es resumixen en la realització d'un estudi de detall previ i la realització de sondejos arqueològics de comprovació del jaciment de La Boquera del Tormillo i el seguiment arqueològic de la totalitat de les obres que comporten moviments de terres. L'informe insistia en la possibilitat de desplaçar l'emplaçament dels aerogeneradors i les instal·lacions que puguen afectar el patrimoni arqueològic. La totalitat de les mesures han sigut incorporades a l'addenda presentada.  
  
Cal recordar que qualsevol troballa d'índole arqueològica ha de ser comunicada immediatament a l'administració competent i que l'incompliment d'esta obligació pot ser objecte de sanció.  
Des de la consideració del patrimoni etnològic, s'ha constatat la presència en l'àmbit de mollons de pedra seca, un corral arruïnat i una bassa, que estan prou documentats.  
Amb tot, s'arrepleguen diverses mesures correctores, com l'abalisament i el jalonament temporal de tots els elements per a no ser afectats i, inclús, per a evitar qualsevol impacte directe. Igualment, es compartix el seguiment etnològic proposat durant l'execució de les obres per a supervisar els treballs de les obres en totes les instal·lacions de la línia elèctrica. També s'indica que, en el cas que les obres afecten directament algun dels elements etnològics esmentats adés, han de ser objecte d'un estudi exhaustiu, tal com s'indica en la memòria.  
  
En l'estudi d'impacte esmentat, en l'apartat 5.2 sobre mesures preventives i correctores que cal aplicar sobre el patrimoni etnològic, s'arrepleguen les mesures descrites en l'informe anterior, més el seguiment etnològic durant l'execució de les obres.»  
- Parc eòlic Negrete II:   
«La documentació presentada correspon a una addenda a l'estudi d'impacte ambiental en què s'arreplega l'impacte que el projecte de referència pot causar sobre el patrimoni.  
Una vegada revisat l'estudi i consultat l'inventari de patrimoni arquitectònic d'interés històric artístic de la província de València, redactat en 1979 pel Ministeri de Cultura, pel que fa al municipi afectat hi ha la constància de l'existència d'elements arquitectònics que seran afectats per l'actuació amb un important impacte visual, com ara l'ermita del Remei i l'ermita de Santa Anna. És per això que estes afeccions i les mesures correctores i compensatòries corresponents han de quedar recollides en l'estudi d'impacte ambiental corresponent.  
La prospecció arqueològica no va localitzar restes de cultura material antiga ni de jaciment arqueològic en superfície dins de l'àrea prospectada, encara que plantege com a mesura de vigilància la realització del seguiment arqueològic de la totalitat de les obres que comporten afecció al subsòl.   
L'estudi incorpora l'afecció al jaciment denominat La Boquera del Tormillo, consistent en una àmplia dispersió de materials arqueològics amb una cronologia aproximada des del segle II aC fins al segle II dC, amb presència de restes d'estructures en els talls produïts pels camins antics. Este jaciment es va detectar en la prospecció del parc eòlic Negrete I i serà valorat igualment en els estudis del parc, incloent-hi en els dos estudis les mesures preventives i de vigilància sobre el jaciment que allí es van indicar i que es concreten en la realització d'un estudi de detall previ i la realització de sondejos arqueològics de comprovació del jaciment La Boquera del Tormillo.  
  
Cal recordar que qualsevol troballa d'índole arqueològica ha de ser comunicada immediatament a l'administració competent i que l'incompliment d'esta obligació pot ser objecte de sanció.  
Des de la consideració del patrimoni etnològic s'ha constatat la presència en l'àmbit de diversos elements d'esta índole, mollons, basses, fita, corrals i casa refugi; tots s'han documentat prou.  
  
Amb tot, s'arrepleguen diverses mesures correctores, com l'abalisament i el jalonament temporal de tots els elements per a no ser afectats i, inclús, per a evitar qualsevol impacte directe. Igualment, es compartix el seguiment etnològic proposat durant l'execució de les obres per a supervisar els treballs de les obres en totes les instal·lacions de la línia elèctrica; de la mateixa manera, en el cas excepcional que s'afecte algun dels elements etnològics, hauran de ser objecte d'un estudi exhaustiu.  
  
En l'estudi d'impacte esmentat, i en l'apartat 5.2 de mesures preventives i correctores sobre el patrimoni etnològic s'arrepleguen les mesures correctores anteriors, a més d'un seguiment etnològic durant l'execució de les obres.»  
- Parc eòlic Juan Navarro:   
«La documentació presentada correspon a una addenda a l'estudi d'impacte ambiental en què s'arreplega l'impacte que el projecte de referència pot causar sobre el patrimoni.  
Una vegada revisat l'estudi i consultat l'inventari de patrimoni arquitectònic d'interés històric artístic de la província de València, redactat en 1979 pel Ministeri de Cultura, pel que fa al municipi afectat no hi ha constància de l'existència de cap element arquitectònic que es puga veure afectat per l'actuació.  
La prospecció arqueològica va localitzar dos llocs no coneguts fins a la data que han sigut denominats JN-14 i JN-15. El primer correspon a un camí històric, amb presència de marques de carro de difícil adscripció, i el segon correspon a un jaciment que presenta materials arqueològics amb una àmplia cronologia, ja que s'hi han detectat materials lítics de la segona mitat del tercer mil·lenni i ceràmica de cronologia ibèrica, romana i andalusina. D'altra banda, arreplegà les afeccions als jaciments inventariats presents en l'àrea d'estudi. En els resultats de la prospecció arqueològica s'arreplegava una sèrie d'actuacions arqueològiques com a mesures correctores. Estes mesures es resumixen en la realització d'estudis de detall previs dels jaciments afectats, la realització de sondejos arqueològics de comprovació i el seguiment arqueològic de la totalitat de les obres que comporten moviments de terres.  
  
La totalitat de les mesures anteriorment expressades en l'informe de la memòria de la prospecció patrimonial prèvia han sigut incorporades a l'addenda presentada.  
Cal recordar que qualsevol troballa d'índole arqueològica ha de ser comunicada immediatament a l'administració competent i que l'incompliment d'esta obligació pot ser objecte de sanció.  
Des de la consideració del patrimoni etnològic s'ha constatat la presència en l'àmbit de diversos elements d'esta índole; tots s'han documentat, i es presenta una taula sobre l'afecció a estos de les diferents obres del parc eòlic, els aerogeneradors, rases, subestació i diferents camins.  
Amb tot, s'arrepleguen diverses mesures correctores, com l'abalisament i el jalonament temporal de tots els elements per a no ser afectats i, inclús, per a evitar qualsevol impacte directe. Igualment, es compartix el seguiment etnològic proposat durant l'execució de les obres per a supervisar els treballs de les obres en totes les instal·lacions de la línia elèctrica En este estudi d'impacte, en l'apartat 5.2, sobre mesures preventives i correctores que cal aplicar sobre el patrimoni etnològic, s'arrepleguen les mesures descrites en l'informe anterior i, a més, el seguiment etnològic durant l'execució de les obres.  
  
Des de la consideració del patrimoni paleontològic afectat, els servicis tècnics d'esta direcció general ressenyen les limitacions següents del projecte.  
S'adjunta un document de síntesi sobre el projecte de construcció del parc eòlic Juan Navarro, localitzat als termes municipals de Requena i Utiel i adscrit a la zona eòlica 9. A manera informativa, es fa una breu descripció de l'emplaçament i de les actuacions més importants que cal realitzar. S'hi adjunten planimetries corresponents amb la posició dels aerogeneradors (29 aerogeneradors distribuïts en 4 alienacions), edificis auxiliars i línies d'evacuació.  
  
Des del punt de vista paleontològic, les formacions geològiques d'interés rellevant en este sector de la serralada Ibèrica queden reduïdes a dos unitats geològiques del juràssic superior i cretaci inferior, denominades formació arenes i argiles de Villar del Arzobispo (coneguda informalment com a fàcies Purbeck) i formació arenes i argiles del Collado (fàcies Weald), pel seu contingut paleontològic de restes de vertebrats fòssils (dinosaures i faunes associades), especialment la primera unitat mencionada.   
Segons el projecte presentat, els aerogeneradors de les alineacions A1, A2 i A3 s'ubicaran sobre els materials carbonàtics (calcàries, margues i dolomies) d'origen marí del juràssic i cretaci superior que culminen els relleus de les serres implicades, allunyats de les unitats geològiques ressenyades més amunt. Es tracta de materials carbonàtics que, si bé es caracteritzen per l'abundant contingut paleontològic d'invertebrats marins, presenta un caràcter generalitzat, sense singularitat científica ni valor patrimonial. Els camins d'accés i la subestació transformadora es localitzen sobre els mateixos materials, si bé en afloraments diferents.   
  
En canvi, l'alineació d'aerogeneradors denominada A4, així com les rases per al cablatge i els camins d'accés a este s'ubiquen sobre materials detrítics del cretaci superior en fàcies Weald i, per tant, els moviments de terres inherents al desenrotllament del projecte poden afectar jaciments paleontològics d'interés patrimonial.  
  
A la vista del que s'ha exposat en el paràgraf precedent:  
El projecte presentat preveu la realització de moviments de terres, i això implica la possibilitat que es vegen afectats materials que puguen albergar jaciments paleontològics d'interés rellevant. Per això, durant la fase d'execució del projecte haurà de realitzar-se un seguiment paleontològic de les obres que impliquen moviments de terres en els punts següents del traçat proposat per a l'alineació denominada A4:  
  
- Obres d'excavació per a les fonamentacions dels aerogeneradors núm. 23 a 29, així com al llarg del traçat de les rases per a les conduccions subterrànies en els entorns mencionats i en les obres de condicionament dels camins d'accés des dels llogarets de la Cañada i Las Nogueras.  
- Obres per a la construcció de la planta de formigó, situada en l'entorn de l'aldea de Las Nogueras.  
El seguiment paleontològic haurà de ser autoritzat per la Direcció General del Patrimoni Cultural Valencià i, per tant, el promotor haurà de remetre un projecte d'intervenció.  
Qualsevol troballa paleontològica d'interés rellevant que es realitze durant l'execució del projecte ha de ser comunicada a la Conselleria de Cultura i Esport o als ajuntaments implicats, tal com es disposa en l'article 63 de la Llei 4/1998, del Patrimoni Cultural Valencià.  
  
Per tot això, vist el precepte indicat i de conformitat amb l'informe dels servicis tècnics, s'emet un informe favorable als efectes patrimonials previstos en l'article 11 de la Llei 4/98, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, sobre l'addenda de l'estudi d'impacte ambiental del parc eòlic de la zona 9 Juan Navarro, amb data novembre de 2007, sempre que es complisquen les mesures correctores anteriors i amb la condició que es realitze el seguiment paleontològic en els termes previstos anteriorment per a la salvaguarda del patrimoni paleontològic present en l'àmbit que es referix.  
Este informe es contrau al present estudi d'impacte ambiental en els termes en què s'ha descrit l'actuació literalment i gràficament amb el segell d'autorització amb condicions en totes i cada una de les pàgines del document, amb l'advertiment exprés que si, com a conseqüència de la incidència d'altres legislacions sectorials i protectores, es produïxen variacions respecte a la proposta sobre la qual s'emet ara l'informe, haurà de sotmetre-la de nou a l'informe vinculant establit en l'article 11 de la Llei 4/98, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià.  
  
Amb vista a garantir el compliment de les mesures preventives o correctores estrictament patrimonials establides en este informe, cal remetre a esta administració tutelar una còpia de la declaració d'impacte de l'actuació tan prompte com esta es pronuncie.»  
- Parc eòlic Tejo I:   
«La documentació presentada correspon a una addenda a l'estudi d'impacte ambiental en què s'arreplega l'impacte que el projecte de referència pot causar sobre el patrimoni.  
Una vegada revisat l'estudi i consultat l'inventari de patrimoni arquitectònic d'interés historicoartístic de la província de València, redactat en 1979 pel Ministeri de Cultura, pel que fa al municipi afectat no hi ha constància de l'existència de cap element arquitectònic que es puga veure afectat per l'actuació.  
La prospecció arqueològica va localitzar un nou jaciment arqueològic denominat El Moral que sembla que correspon al període epipaleolític (9000-7000BP). D'una altra banda, va arreplegar les afeccions als jaciments inventariats presents en l'àrea d'estudi, que són La Cárcama, Cueva de la Cárcama y El Moral. Així mateix, arreplega l'afecció als jaciments d'El Raidón, Caseruchos de los Moros i Corral del Pimiento, que pertanyen al parc eòlic Tejo II però que es poden veure afectats per les obres de construcció del parc Tejo I per l'ampliació de camins, instal·lació de rases o de la subestació. En els resultats de la prospecció arqueològica s'arreplegava una sèrie d'actuacions arqueològiques com a mesures correctores. Estes mesures es resumixen en la realització d'estudis de detall previs dels jaciments afectats, la realització de sondejos arqueològics de comprovació i el seguiment arqueològic de la totalitat de les obres que comporten moviments de terres. L'informe va insistir especialment en la possibilitat de desplaçar l'emplaçament dels aerogeneradors i instal·lacions que pogueren afectar el patrimoni arqueològic.  
Amb anterioritat es va indicar que la ubicació dels aerogeneradors 1, 2, 3, 4 i 5 de l'alineació 1 no es considerava adequada. Estos aerogeneradors afecten directament un jaciment que, per les seues característiques, pot tindre la consideració de bé d'interés cultural. Per tot això, es considera necessari que tant les actuacions previstes com els estudis de detall havien de tindre en compte esta apreciació i intentar evitar per tots els mitjans la instal·lació d'estos elements.  
La totalitat de les mesures anteriorment expressades en l'informe de la memòria de la prospecció patrimonial prèvia han sigut incorporades a l'addenda presentada, incloent-hi la reubicació dels 5 aerogeneradors de l'alineació 1.  
Cal recordar que qualsevol troballa d'índole arqueològica ha de ser comunicada immediatament a l'administració competent i que l'incompliment d'esta obligació pot ser objecte de sanció.  
Des de la consideració del patrimoni etnològic s'ha constatat la presència en l'àmbit de diversos elements d'esta índole, corrals, casetes, fites de pedra i altres en mal estat, quasi arruïnats.  
La majoria són elements de poc interés i alguns se'n veuran afectats de forma indirecta o directa. D'entre els afectats segons la taula d'afeccions, cal destacar-ne perquè encara estan drets i no arruïnats, els corrals TII6, TII20 i TII17. Estos elements s'han de documentar seguint el model de fitxa etnològica d'esta direcció general davant de la possible afecció o desaparició.  
Amb tot, s'arrepleguen diverses mesures correctores, com l'abalisament i el jalonament temporal de tots els elements per a no ser afectats i, inclús, per a evitar qualsevol impacte directe, que no és el cas, poder canviar la ubicació d'aerogeneradors i instal·lacions. Igualment, es compartix el seguiment etnològic proposat durant l'execució de les obres per a supervisar les mesures correctores anteriors.  
  
En l'estudi d'impacte esmentat s'arrepleguen les mesures correctores anteriors, encara que no s'han presentat les fitxes etnològiques dels elements que seran afectats, ja que estes seran realitzades durant la pròxima intervenció arqueològica i etnològica sol·licitada per a les actuacions necessàries per a la protecció dels elements etnològics i jaciments arqueològics documentats.»  
- Parc eòlic Tejo II:   
«La documentació presentada correspon a una addenda a l'estudi d'impacte ambiental en què s'arreplega l'impacte que el projecte de referència pot causar sobre el patrimoni.  
Una vegada revisat l'estudi i consultat l'inventari de patrimoni arquitectònic d'interés històric artístic de la província de València, redactat en 1979 pel Ministeri de Cultura, pel que fa al municipi afectat no hi ha constància de l'existència de cap element arquitectònic que es puga veure afectat per l'actuació.  
La prospecció arqueològica va localitzar dos nous llocs amb presència de material lític en superfície no coneguts i que van ser denominats Cerro del Ardalejo i El Moral II. D'altra banda, va arreplegar les afeccions als jaciments inventariats presents a l'àrea d'estudi, que són Corral del Pimiento, Caserucho de los Moros, El Raidón i Castillo de Raidón. En els resultats de la prospecció arqueològica s'arreplega una sèrie d'actuacions arqueològiques com a mesures correctores. Estes mesures poden resumir-se en la realització d'estudis de detall previs dels jaciments afectats, la realització de sondejos arqueològics de comprovació i el seguiment arqueològic de la totalitat de les obres que comporten moviments de terres. L'informe remarca la possibilitat de desplaçar l'emplaçament dels aerogeneradors i instal·lacions que puguen afectar el patrimoni arqueològic.  
  
L'addenda a l'estudi aportada arreplega la totalitat de les mesures plantejades en l'informe de la prospecció arqueològica.  
Cal recordar que qualsevol troballa d'índole arqueològica ha de ser comunicada immediatament a l'administració competent i que l'incompliment d'esta obligació pot ser objecte de sanció.  
Des de la consideració del patrimoni etnològic s'ha constatat la presència en l'àmbit de corrals, coberts, pous i barraques. Tots s'han documentat parcialment i es presenta una taula d'afecció a estos de les diferents obres del parc eòlic, els aerogeneradors, rases, subestació i diferents camins.  
Amb tot, s'arrepleguen diverses mesures correctores, com l'abalisament i el jalonament temporal de tots els elements per a no ser afectats i, inclús, per a evitar qualsevol impacte directe. Igualment, es compartix el seguiment etnològic proposat durant l'execució de les obres per a supervisar els treballs de les obres en totes les instal·lacions de la línia elèctrica, de la mateixa manera, en el cas excepcional que s'afecten alguns dels elements etnològics, hauran de ser objecte d'un estudi exhaustiu abans de la desaparició.  
En l'estudi d'impacte esmentat, en l'apartat 5.2, sobre mesures preventives i correctores que cal aplicar sobre el patrimoni etnològic, i en el 5.5 s'arrepleguen les mesures descrites anteriorment per al seu compliment durant l'execució de les obres.»  
Informes dels ajuntaments.  
Dels informes sol·licitats als ajuntaments inclosos en la zona 9 es va rebre resposta dels següents:  
Ajuntament de Requena  
Rebut el 5 de maig de 2008.  
En relació amb la consulta formulada per la Direcció General de Gestió del Medi Natural, l'Ajuntament de Requena es ratifica en les al·legacions que van ser presentades durant el procés d'informació pública del pla especial de la zona 9.  
La major discrepància de l'Ajuntament es troba en el fet que la ubicació triada per a la instal·lació dels deu parcs eòlics en tota la zona 9 és la que més impacte presenta, tant per al paisatge com per a la flora i fauna del terme municipal. En les al·legacions es descriuen àmpliament els danys a la vegetació, flora, fauna, paisatge i patrimoni que suposa instal·lar els parcs eòlics de Juan Navarro, Tejo I i Tejo II.   
  
Ajuntament de Gestalgar  
Rebut el 12 de maig de 2008.  
Com a resposta a la consulta, l'Ajuntament de Gestalgar remet un informe de l'arquitecte municipal en què posa de manifest la necessitat de tindre en consideració la presència d'espais vitals i de nidificació d'aus protegides en la zona d'actuació d'eixe terme municipal. Així mateix, considera desfavorable el traçat de la línia elèctrica d'evacuació perquè travessa l'abric rupestre de Las Clochas, declarat Patrimoni de la Humanitat.  
Ajuntament d'Utiel  
Rebut el 21 d'agost de 2008.  
L'Ajuntament d'Utiel no fa cap objecció a l'estudi d'impacte ambiental de les instal·lacions eòliques de la zona 9.  
Afeccions legals o ambientals   
1. Espais naturals protegits.   
a) El traçat del sistema d'evacuació del parc eòlic Chera afectaria l'extrem sud-est del PORN de Chera - Sot de Chera, aprovat pel Decret de 16 de febrer de 2007, del Consell.  
b) Una gran part de la zona eòlica 9 es troba inclosa en l'àmbit territorial del LIC Sierra Negrete.  
2. Cuevas. En l'àmbit de la zona eòlica 9 es troben catalogades les cavitats següents:  
- Sima de las Palomas (terme de Chiva)  
- Cueva de la Pedriza (terme de Requena)  
- Cueva del Barranco Hondo (limítrofa amb la zona, amb una població important de quiròpters)   
3. Parc geològic de Chera.   
Impulsat per la Diputació provincial de València en col·laboració amb la Universitat de València i amb l'Ajuntament de Chera, es va crear el parc geològic de Chera a fi de donar a conéixer els valors geològics de la comarca de Requena-Utiel, que en bona part se sintetitzen a l'àrea de Chera. L'objectiu del parc era la selecció d'itineraris atractius des de diversos punts de vista, ecològic, paisatgístic i, especialment, geològic. Els itineraris III i IV (Burgal i Lomas del Orao) es troben inclosos o molt pròxims al parc eòlic Chera i la seua línia d'evacuació.  
  
4. Microreserves. En l'àmbit de la zona estan declarades les microreserves de flora següents:  
- Fuente de la Puerca (encara que està en zona no apta, s'esmenta perquè és limítrofa amb l'alineació del parc eòlic Chera)  
- Fuente del Barranco de la Gota   
- Las Callejuelas (limítrofa amb l'alineació A1 del parc eòlic Tejo I)  
- Cañada Honda   
5. Vies pecuàries.   
En l'àmbit dels parcs es poden veure afectades les vies pecuàries següents:  
a) Parc de Cerro Pelado:   
- Vereda de Portugal, de 20,89 metres d'amplària legal (termes de Fuenterrobles i Camporrobles)  
b) Bicuerca Experimental:   
- Cañada Real núm. 12 o de Cuenca, de 75,22 m d'amplària legal (terme de Camporrobles)  
c) Bicuerca: totes al terme de Camporrobles   
- Cañada núm. 12 o de Cuenca, de 75,22 m d'amplària legal   
- Cañada Real de la Serranía o de Hortolá, de 75,22 m d'amplària legal  
- Colada del Camino Viejo de Cuenca, de 12,50 metres d'amplària legal  
d) Cabezo del Fraile  
- Cordel de la Torre, de 37,5 m. d'amplària legal (terme d'Utiel)   
e) Negrete II  
- Colada del Charco Tizón y Lontanar, de 10 m d'amplària legal (terme d'Utiel)  
f) Chera  
- Azagador de la Tejería, de 15-25 m d'amplària legal (terme de Siete Aguas)  
- Cordel de Aragón, de 37,5 m d'amplària legal (terme de Buñol)  
g) Tejo II  
- Azagador del Pantanillo y de la Fuente del Garbanzo, de 15-25 m d'amplària legal (terme de Siete Aguas)  
Quant al sistema d'evacuació corresponent al corredor seleccionat, les vies pecuàries que es podrien veure afectades són:  
- Vereda de Caudete, de 20 m d'amplària legal   
- Colada del Chaco Tizón o Lontanar, de 10 m d'amplària legal   
- Cañada Real de San Juan, de 75 m d'amplària legal   
- Cordel del Peñón o de los Clérigos, de 37,5 m d'amplària legal   
- Cañada Real de las Cabañas, de 35-75 m d'amplària legal   
6. Terrenys forestals i forests d'utilitat pública  
La pràctica totalitat dels terrenys inclosos en l'àmbit de la zona 9 són terrenys forestals, i una part important es troben catalogats com d'utilitat pública, amb la denominació següent:  
- V095 Sierra Negrete  
- V3015V095 Sierra Negrete  
- V043 el Monte   
- V050 Caídas del Río Túria  
- N73960830D087 Burgal y Otros   
- V068 Malacara  
- V3007V068 Malacara  
- V3012V067 Sierra de Chera  
- V1046V146 Fuente del Sapo  
- V3003V066 La Cabaña Malacara y el Quixal   
- V1045V147 Las Callejuelas y Pozo Torrentino   
7. Patrimoni cultural.  
En tots els parcs hi ha un alt nombre d'elements patrimonials d'interés que es poden veure afectats; s'han realitzat els estudis arqueològics corresponents i s'han proposat les mesures correctores pertinents per a evitar els impactes comptant amb els informes vinculants de la Conselleria de Cultura, llevat del parc eòlic Chera i del sistema d'evacuació.   
  
8. Classificació i qualificació urbanística.  
El Pla Eòlic de la Comunitat Valenciana, que té caràcter de pla d'acció territorial sectorial, aprovat per mitjà de l'Acord de 26 de juliol de 2001 del Consell de la Generalitat Valenciana, establix en principi les possibles àrees de compatibilitat de l'ús eòlic amb el preexistent; no obstant això, és el pla especial el que fixa definitivament el seu àmbit i, per tant, les àrees en què resultarà compatible l'ús eòlic.   
  
Cal observar les limitacions de caràcter urbanístic per la proximitat a sòl urbà o urbanitzable, en principi, als parcs de Cerro Pelado, Bicuerca Experimental, Negrete II, Juan Navarro i Tejo II.  
  
9. PLISE (Pla d'Infraestructures de Seguretat i Emergències de la Comunitat Valenciana).  
S'hi inclou la base aèria de prevenció i extinció d'incendis de Siete Aguas, situada a l'est dels parcs Tejo I i Tejo II.   
Consideracions ambientals   
En primer terme, cal assenyalar que el projecte, entenent com a tal el conjunt de les infraestructures necessàries per a posar en funcionament les instal·lacions eòliques de la zona 9 (aerogeneradors, rases per a les línies elèctriques interiors, accessos interiors i exteriors, subestacions, línies elèctriques aèries d'evacuació de l'energia generada i la resta d'obra civil associada), constituïx des del punt de vista d'avaluació ambiental un projecte únic, com es desprén de la mateixa normativa del Pla Eòlic de la Comunitat Valenciana (article 13), independentment que l'autorització administrativa i, per tant, la seua tramitació corresponga a diversos òrgans de l'Administració autonòmica.   
  
Per això, el pronunciament de la viabilitat del projecte de les instal·lacions eòliques no es pot realitzar parcialment, sinó que ha de ser avaluat globalment considerant la totalitat de les alternatives viables, sense perjuí que siga necessària una avaluació posterior sobre els aspectes de detall que es concretaran com a resultats d'estudis més detallats o bé per estar pendents de procediments administratius no realitzats o en curs.  
  
L'examen d'alternatives, d'acord amb el que establix el Pla Eòlic, ha de comprendre la totalitat de la zona eòlica que cal desenrotllar. En este punt, s'ha de subratllar que no s'ha inclòs cap alternativa per a la ubicació de parcs eòlics a la zona apta amb prescripcions situada a l'oest de Siete Aguas, quan en el projecte presentat els parcs amb més potència que cal instal·lar es trobaven en esta zona, i allí mateix es troba el parc Sierra de Cabrera, per la qual cosa es disposa de recurs aprofitable. L'examen d'alternatives es considera incomplet, sense que això supose cap diagnòstic sobre el valor d'esta àrea.   
En conseqüència, l'avaluació ambiental s'efectua sobre la proposta de desenrotllament exposada a informació pública modificada, a proposta del promotor, en l'aprovació provisional del pla especial i, posteriorment, en les addendes de l'estudi d'impacte ambiental sobre l'afecció al patrimoni, i en resulta un total de 10 parcs, 214 aerogeneradors i 321 MW, així com el corredor seleccionat (a escala 1:10.000) sobre el qual es grafia el traçat del sistema d'evacuació.   
En primer terme cal realitzar una sèrie de matisacions o aclariments al supòsit establit com a punt de partida per a l'anàlisi d'alternatives de la selecció d'emplaçaments (punt 5 de l'estudi d'impacte ambiental), en què s'indica:  
«No correspon ací analitzar les alternatives a la mateixa energia eòlica ni a la zona eòlica considerada, ja que això ha sigut objecte d'anàlisi i qualificació en l'avaluació d'impacte ambiental del Pla Eòlic de la Comunitat Valenciana, que es configurava com un autèntic pla d'acció territorial.»  
Precisament, una de les determinacions més importants del Pla Eòlic de la Comunitat Valenciana ha sigut, en primer lloc, la de definir les àrees o zones eòliques del territori de la Comunitat susceptibles de desenrotllament eòlic (entre les quals la que ens ocupa: zona 9) i, en segon lloc, la de classificar el territori de les zones catalogades en funció de la seua aptitud per a la instal·lació i funcionament de parcs eòlics, definint tres categories d'aptitud: zones no aptes, zones aptes amb compliment de prescripcions i zones aptes.  
El Pla Eòlic es va tramitar com un pla d'acció territorial de caràcter sectorial per a l'ordenació de la instal·lació d'infraestructures eòliques en l'àmbit de la Comunitat Valenciana.  
L'abast de la valoració efectuada per a la determinació de l'aptitud del territori es va ajustar a l'escala de treball del pla (1:100.000) i als 6 criteris d'exclusió i 5 criteris de prescripció establits. Les determinacions de l'aptitud del territori establides en el Pla Eòlic són únicament concloents per a les zones no aptes que s'hi delimitaden, i es posposava (com una de les estratègies per a complir els objectius ambientals del pla) la determinació de l'aptitud definitiva de les zones aptes i aptes amb prescripcions a una valoració ambiental en la fase de desenrotllament, és a dir, a l'obligatorietat de realitzar un estudi d'impacte ambiental corresponent al pla energètic i al pla especial de cada zona.   
  
L'escala i l'àmbit del pla eòlic oferia un marc idoni per a l'avaluació i la reducció de l'impacte acumulatiu sobre el paisatge a nivells que no sobrepassaren la capacitat de càrrega del territori, i d'això resultava una determinació prescriptiva consistent en la limitació del nombre d'aerogeneradors en cada una de les zones, les 15 zones delimitades.   
  
Tal com s'indica en la documentació presentada pel promotor, s'ha produït un notable avanç tecnològic en la fabricació dels aerogeneradors, i actualment es tendix a la instal·lació de turbines de més potència unitària que comporten una minimització del conjunt de l'obra civil dels parcs. Este nou escenari que ens permet la millor tecnologia disponible ha de tendir a una optimització del recurs eòlic sense sobrepassar l'ocupació i la capacitat d'acollida del territori.  
  
El procediment seguit per a l'autorització de les instal·lacions eòliques en l'àmbit de la Comunitat Valenciana s'ajusta, des del punt de vista de l'avaluació ambiental, al que es coneix com a avaluació en cascada, és a dir, a la realització d'avaluacions successives en cada moment del procés, cada una amb un abast diferent, identificant en cada fase tant el grau d'incertesa i/o les dificultats dels aspectes avaluats com els aspectes que han de ser avaluats en les següents.   
  
Per tant, recordarem en primer lloc les consideracions efectuades en l'estudi d'impacte ambiental del Pla Eòlic per a la zona 9 (en què la valoració ambiental i l'aplicació dels criteris d'exclusió i prescripció presentaven deficiències importants) i, a continuació, analitzarem el grau d'adequació:  
«En la zona de Fuenterrobles i Camporrobles s'ha ampliat com a zona no apta la superfície de muntanya amb vegetació formada per pineda i carrascar, que presenta les mateixes característiques que la zona ja exclosa en el pla, vessant est de la serra de la Bicuerca. Per a la resta de l'àrea potencial, s'ha observat que hi ha zones de matoll i carrascar dispers que han de proposar-se com a zona apta amb prescripcions (vessant oest de la serra de la Bicuerca, pic Rocha del Cabetero, Atalaya del Sabinar i La Pinarona - Cerro Pelado).  
La mitat occidental de l'àrea és molt homogènia, amb una presència freqüent de carrasques, roures valencians, freixes, etc., i és difícil la delimitació d'àrees pures d'estes formacions. No obstant això, s'han delimitat les àrees en què estes espècies es donen de forma més abundant que, a més, constituïxen àrees importants per a grans rapaços, són espais significatius per les seues característiques morfològiques i que s'han de considerar com a zones no aptes. Les zones que cal considerar com a no aptes són:  
Una superfície que comprén la Sierra Atalaya i la Loma de la Pinada, que connectaria per El Cantalar amb la serra del Negrete i s'estendria pel Cerro de Don Gil cap al sud-est fins a la carretera VV-6222.  
  
La serra que comprén des de Casas de Medina fins al pic Navarro.  
Vessant est de la serra d'Utiel.  
Els terrenys corresponents al terme de Loriguilla i l'àrea muntanyosa oest de Chera i els terrenys de Requena fins al riu Reatillo.  
  
Finalment, el pantà de Buseo i el seu entorn, inclosa la serra d'Enmedio.  
La resta de la serra d'Utiel, que envolta i rodeja les àrees descrites com a no aptes perquè presenten característiques molt semblants, serà considerada zona apta amb prescripcions i espai d'especial sensibilitat(\*) perquè presenta característiques molt semblants.»  
  
En la mitat oriental de l'àrea potencial, les zones aptes, grafiades en el pla forestal com a àrees cremades, són àrees predominantment de matoll format majoritàriament per espècies rebrotadores amb exemplars aïllats de carrasca i, per tant, hauria de modificar-se a zona apta amb prescripcions.  
En les proximitats de l'àrea potencial, al terme municipal de Cheste es troba la cova del Barranco Hondo, que alberga una important població de quiròpters.  
La consideració d'especial sensibilitat per als espais que presenten característiques molt pròximes a les definides amb criteris d'exclusió, a fi de recalcar-ne el valor. Estos espais apareixen grafiats en una sèrie específica de plans de l'estudi d'impacte ambiental del Pla Eòlic.  
  
Les àrees grafiades com a zones aptes d'especial sensibilitat es corresponen amb les àrees on s'ubiquen els parcs de Negrete I, Negrete II i Juan Navarro, ubicats en l'àmbit del LIC Sierra Negrete. Sobre el terreny s'ha confirmat l'existència d'extenses formacions de carrascar, amb diferents graus de maduresa, que es veurien afectades per les alineacions projectades i les seues infraestructures associades i, en conseqüència, seria procedent l'aplicació del criteri núm. 5 d'exclusió del Pla Eòlic.  
Al parc de Juan Navarro, les formacions vegetals presenten un grau de cobertura elevat i en una etapa de desenrotllament bastant avançada en què alternen i es mesclen les pinedes de pi blanc (Pinus halepensis) amb carrascars (Quercus rotundifolia). Estos últims es presenten sovint com a sotabosc de les pinedes. El grau de desenrotllament, la cobertura i l'estat de conservació de les formacions vegetals, l'alternança de terrenys forestals i valls agrícoles, així com l'elevada integració dels nuclis de població en l'entorn, conformen un paisatge de qualitat molt elevada. Hi ha, a més, espècies de fauna amenaçades, com ara el talpó de Cabrera (Microtus cabrerae), l'ofegabous (Pleurodeles waltl) i la granota pintada bètica (Discoglossus jeanneae) al paratge de Las Aguazuelas, on s'han realitzat intervencions, dins del programa LIFE, de recuperació d'hàbitats d'amfibis. Este paratge podria veure's afectat per la rasa de les línies d'evacuació subterrània de les alineacions A3 i A4 a l'ST Juan Navarro.  
  
També hi ha una població de talpó de Cabrera (Microtus cabrerae) al paratge de La Boquera del Tormillo, molt pròxim al camí pel qual projecta la rasa d'evacuació a l'ST Negrete, provinent dels parcs Negrete I i Negrete II i en l'entorn de l'ST de Negrete.   
  
Altres valors que acreixen la qualitat dels emplaçaments dels parcs Negrete I, Negrete II i Juan Navarro són la nidificació d'una parella d'àguila reial (Aquila Chrysaetos) al paratge denominat Fuente del Águila, al límit entre el parc Negrete I i Negrete II, i la localització de diversos espais vitals i de cria d'espècies de rapaços de caràcter forestal, com l'àguila calçada i àguila serpera al parc de Juan Navarro i Negrete II.   
Així mateix, d'acord amb la valoració de l'aptitud del territori per a albergar instal·lacions eòliques del Pla Eòlic, el vessant est de la serra de la Bicuerca es qualifica com a zona no apta. El parc denominat Bicuerca proposa un tram de l'alineació A1 (aerogeneradors 1 a 7) sobre zona no apta amb les mateixes característiques que les alineacions A i C, que han sigut rebutjades perquè estan incloses en zona no apta i per dificultats constructives.   
L'aplicació dels criteris d'exclusió establits en el Pla Eòlic continua en vigor i han de ser aplicats en la seua fase de desenrotllament. No obstant això, a la zona 9 resulta crucial la consideració del relleu i l'accessibilitat en la determinació de la viabilitat ambiental dels emplaçaments.   
  
Una idea de la complexitat del relleu de l'àrea es pot extraure de l'esquema tectònic regional d'acord amb els mapes geològics d'Espanya 1:50.000, corresponents als fulls de Chulilla, Requena, Utiel Cheste i Chelva).  
L'àrea on s'emplaça la zona eòlica 9 i el seu sistema d'evacuació es dividix en dos dominis estratigràfics i tectònics desiguals: el domini terciari subhoritzontal o lleugerament plegat (per on discorre majoritàriament el sistema d'evacuació) i el domini mesozoic amb directrius ibèriques ben determinades (sobre el qual s'emplacen els parcs eòlics proposats).  
L'estructura general del mesozoic (sobre la qual s'ha delimitat l'àrea potencial oriental) està definida per tres grans alineacions ibèriques: al SE, l'anticlinal de la serra de Juan Navarro; al centre, el gran sinclinal de la serra d'en medio; i al NE, l'anticlinal de Sot de Chera, totes amb complexos enllaços entre si. L'esquema ibèric així definit queda tallat per un sistema de falles transversals clarament apreciables, entre les quals es destaquen notablement les que determinen la Fosa de Chera.  
  
A l'extrem nord-oest d'esta àrea eòlica potencial, el llarg anticlinal de la serra de Juan Navarro s'atenua notablement i se solapa amb el miocé, i apareix una àrea d'estructura cretàcica xicoteta (Cruz de San Sebastián) amb un relleu menys complex que la resta de l'àrea.  
  
L'àrea eòlica occidental comprén les estructures mesozoiques de la serra de la Bicuerca i del Cerro Pelado, les dos de directriu clarament ibèrica, i la cubeta sinclinal entre les dos ocupada per materials terciaris i quaternaris (per on discorre la línia elèctrica entre les subestacions ST Cerro Pelado i ST Bicuerca).  
Esta gran complexitat tectònica de la zona dóna com a resultat un relleu amb un estil característic de l'àrea, consistent en grans crestes subverticals o bolcades, de directriu ibèrica, que es complica localment en molts dels emplaçaments seleccionats: cims molt reduïts, inexistents o amb molts alts i baixos, vessants accentuats o molt accentuats sovint coronats per murs subverticals. L'escala dels mapes de l'avantprojecte inclòs en el pla energètic (escala 1:10.000) no reflectix la intricada topografia que s'aprecia perfectament sobre el terreny en gran part dels parcs. Es pot afirmar que les dificultats constructives i, com a conseqüència, els impactes residuals d'una gran part de les propostes efectuades estan infravalorats en l'estudi d'impacte ambiental de la zona 9. En este sentit, és freqüent en els parcs de Juan Navarro, Chera, Tejo I i Tejo II que en una mateixa corda hi haja trams rebutjats per dificultats constructives i trams seleccionats. Cal considerar, a més, que els emplaçaments més complexos per a albergar les alineacions d'aerogeneradors requerixen també la construcció de nous vials amb una longitud considerable.  
  
Basant-se en les consideracions anteriors, s'enumeren a continuació els emplaçaments i/o posicions rebutjades, amb indicació del motiu específic:  
Parc de Bicuerca.   
- Alineació A1; aerogeneradors 1 a 7, els dos inclosos, per dificultats constructives i per estar inclòs en zona no apta (tal com s'ha indicat anteriorment).   
Parc Cabezo del Fraile. Alineació A4: aerogenerador 12 per dificultats constructives.  
Parc Chera complet.  
- Alineacions A1, A2, A3 i A4: dificultats constructives i incloses en el radi de 2.000 metres d'un niu d'águila de panxa blanca (Hieraaetus fasciatus).  
- Alineació A5: dificultats constructives, afecció a exemplars de roure valencià (Quercus faginea), inclosa en el radi de 2.000 metres d'un niu d'águila de panxa blanca (Hieraaetus fasciatus).  
- Alineació A7 per microreserva limítrofa.  
- A més, la línia elèctrica afecta elements patrimonials declarats Bé d'Interés Cultural (pintures rupestres del jaciment del Barranco de Las Clochas).  
Parc Tejo I  
- Alineacions A1, A2 i A3: dificultats constructives tant en accessos com en cim.  
Parc Tejo II  
- Alineació A1 i A2: dificultats constructives.   
En previsió que fóra degudament justificada l'absència d'alternatives a què es fa referència en l'informe d'ordenació sostenible del medi i s'opte pel desenrotllament dels parcs situats en l'àmbit del LIC, s'ha efectuat una avaluació d'acord amb els criteris generals aplicats en l'àrea i els principis rectors de l'avaluació ambiental (prevenció, precaució i mínim impacte ambiental) dels emplaçaments, amb indicació de quins són rebutjats a continuació. La resta podrien ser acceptats des del punt de vista ambiental, després de l'anàlisi del projecte constructiu corresponent.   
Parc de Juan Navarro complet i el sistema d'evacuació que s'hi associa.   
Per totes les raons apuntades adés, l'emplaçament de Juan Navarro es considera en conjunt d'una qualitat molt elevada. Presenta, a més, dificultats constructives, especialment en les alineacions A1 i A3 i, per tant, no resulta un emplaçament compatible amb l'ús eòlic.  
  
Parc Negrete I   
- Alineacions A3, A4 i A5: presenten dificultats constructives o accessos excessivament llargs en relació amb la capacitat de l'emplaçament.   
- Alineació A2: aerogeneradors 16 a 19, els dos inclosos, per trobar-se a una distància menor de 1.000 m d'un niu d'àguila reial.  
  
Parc Negrete II  
- Alineació A1: aerogenerador 1, per existència de murs subverticals, pendents pocs favorables.  
- Alineació A2: aerogenerador 3, per pendent poc favorable.  
- Alineació A3: aerogeneradors 7 i 8 per trobar-se en el radi de 1.000 metres d'un niu d'àguila reial.  
- Alineació A3: aerogeneradors 20 a 26, els dos inclosos, pendent longitudinal elevada.  
A continuació, s'indiquen els aspectes que cal tindre en compte en els projectes constructius dels parcs que es consideren viables, totalment o parcialment. S'obvien les consideracions especifiques relatives al patrimoni cultural, ja que han sigut detallades i condicionades en els informes vinculants corresponents de la Conselleria de Cultura i que han sigut transcrits en l'apartat dels informes sectorials.   
Les afeccions derivades del sistema d'evacuació i les consideracions que, si és el cas, hagen de ser tingudes en compte en la valoració del traçat definitiu, es consignen en el parc o parcs a què va associat cada tram.   
Parc eòlic Cerro Pelado   
El parc de Cerro Pelado ha sigut redissenyat a fi d'evitar l'afecció al jaciment denominat de Las Hoyas, eliminant un aerogenerador de l'alineació A1 i desplaçant els aerogeneradors a la vora sud del perímetre del jaciment, tal com es reflectix en el plànol 5.2 (mesures correctores) de l'addenda de les modificacions. No obstant això, les modificacions de les infraestructures associades (camins i rases) no s'han reflectit en el plànol i, per tant, haurà de ser concretat en el projecte constructiu corresponent.   
D'altra banda, la remodelació realitzada per a evitar les afeccions al patrimoni pot incidir negativament en l'afecció a la sendera de Portugal, de 20,89 m d'amplària legal, d'acord amb la classificació de vies pecuàries del terme de Camporrobles. Una situació Idèntica es té amb l'aerogenerador 10 de l'alineació A1 i amb l'ST Cerro Pelado, que afecta la sendera de Portugal, de 20,89 m d'amplària legal, d'acord amb la classificació de les vies pecuàries del terme municipal de Fuenterrrobles.  
  
El nombre d'aerogeneradors definitiu del parc quedarà supeditat al resultat de les intervencions de l'informe de la Conselleria de Cultura sobre els elements d'interés patrimonial, especialment sobre el jaciment de Las Hoyas, a l'existència de la via pecuària de 20,89 m d'amplària legal, d'acord amb la classificació dels termes de Camporrobles i Fuenterrobles, que es pot veure afectada pels aerogeneradors 13 i 10 de l'alineació A1 i per l'ST Cerro Pelado.   
El projecte constructiu inclourà, a més de tots els aspectes relacionats amb l'obra civil del parc a escala detallada, la valoració ambiental de les alternatives per a l'accés a alineació A2 i la justificació de la solució adoptada.   
Parc eòlic Bicuerca   
D'altra banda, és necessari assenyalar que en la posició de l'aerogenerador 11 confluïxen tres vies pecuàries: el final de la Cañada Real de la Serranía o d'Hortolá, de 75,22 metres d'amplària, i l'inici de la Cañada Real núm. 12 de Cuenca, així com la carrerada del Camino Viejo de Cuenca, de 12,5 metres d'amplària, d'acord amb la classificació del terme de Camporrobles. En conseqüència, haurà de ser estudiat amb detall en el projecte constructiu la ubicació de l'aerogenerador 11 de l'alineació A1.  
Un altre aspecte de l'obra civil que ha de ser cuidadosament estudiat és la distribució de l'alineació A2 i la seua infraestructura associada, ja que tant del traçat de l'accés proposat com de la distribució dels aerogeneradors, a causa del relleu del turó, poden derivar-se impactes notables i de difícil correcció. En este sentit, es considera que és necessari estudiar alternatives de disseny conjunt quant a l'accés dels aerogeneradors situats sobre Cerro Cardete dels parcs Bicuerca i Bicuerca Experimental, i la redistribució i atenció en el disseny de l'obra civil de les infraestructures situades al Cerro Cardete a fi de minimitzar-ne els efectes negatius.  
Esta modificació resulta, a més, convenient per a evitar l'afecció directa a l'hàbitat de l'ofegabous (Pleurodeles waltl).  
Parc de Bicuerca Experimental   
A més de les consideracions efectuades al parc de Bicuerca, cal assenyalar la possible afecció de l'aerogenerador 10 de l'alineació A2 sobre la Cañada Real núm. 12 o de Cuenca, de 75,22 metres d'amplària legal, d'acord amb la classificació de vies pecuàries.   
Parc de Cabezo del Fraile   
La subestació a què s'evacua l'energia generada al parc Cabezo del Fraile, encara que està inclosa en el parc eòlic Negrete, es troba en realitat en l'entorn del parc de Cabezo del Fraile. Ateses les circumstàncies en relació amb la viabilitat d'este parc (ressenyades anteriorment), es considera convenient incloure la subestació en este parc i desplaçar la subestació a un emplaçament menys visible, considerant en tot cas que en l'entorn es localitza una població de talpó de Cabrera (Microtus cabrerae).   
Una part important de les posicions se situen sobre aèries tallafocs amb un pendent longitudinal en alguns trams notable, que s'incrementa considerablement fora i, per tant, l'àmbit del pla especial en estos emplaçaments ha d'estar restringit a una amplària màxima de 50 metres a cada costat, en previsió que puntualment els vials de les alineacions necessiten un recorregut major per a suavitzar el pendent longitudinal del camí. No obstant això, amb caràcter general, les infraestructures han d'estar ubicades sobre les zones tallafocs, que són les de menys pendent.   
Es tindrà en compte en el projecte constructiu l'existència en l'àmbit del parc del Cordel de la Torre, de 37,5 m, d'acord amb la classificació del terme d'Utiel.   
Parc de Tejo I (alineació A4) i Tejo II (alineacions A3 i A4)  
L'alineació A4 (d'acord amb les modificacions realitzades en l'addenda de patrimoni, és a dir amb 6 aerogeneradors) del parc Tejo I i les alienacions A3 i A4 resulten en principi emplaçaments amb relleu menys desfavorable i, per tant, amb menys dificultats constructives. Les formacions vegetals presenten una qualitat mitjana i, en conseqüència, amb les mesures correctores pertinents definides en el projecte constructiu podrien ser acceptables des del punt de vista ambiental.   
  
No obstant això, hi ha diversos aspectes importants que no han sigut avaluats, que generen incertesa en la valoració de l'impacte ambiental i, per tant, en la seua viabilitat, i resultan necessari analitzar-los amb més detall.  
En primer terme, l'alineació a4 es troba en la mateixa direcció que la pista d'aterratge de la base aèria de prevenció i extinció d'incendis de Siete Aguas, que forma part del PLISE (Pla d'Infraestructures de Seguretat i Emergències de la Comunitat Valenciana). La distància entre la vora oest de la pista d'aterratge i l'aerogenerador més oriental de l'alineació esmentada és d'uns 1.500 m. En l'estudi d'impacte ambiental no ha sigut valorada la interferència amb els cons d'aproximació o qualsevol altre aspecte relacionat amb la funcionalitat de la infraestructura.  
  
En segon terme, cal indicar que l'estudi preoperacional d'avifauna no ha mostrejat l'alineació A3, a pesar que en este estudi s'identifica l'alineació sobre un territori d'àguila serpera, que d'altra banda va ser observada en este emplaçament durant una de les visites de camp efectuades a la zona.  
En tercer lloc, i no per això menys important, l'accés al parc Tejo II es realitza a través dels accessos principals del parc Tejo I: camí del Rebollar a Las Casas de Matutano i camí de nou traçat que baixa de l'alineació A1 d'este parc cap al paratge Pozo Raidón. Estos accessos han sigut rebutjats per dificultats constructives   
  
Una vegada estudiada la viabilitat de les alienacions assenyalades, en relació amb els aspectes indicats en els paràgrafs anteriors, caleria reestudiar el traçat de la línia elèctrica, ja que el corredor proposat té un impacte ambiental considerable. Es proposa, respecte d'això, l'anàlisi d'una alternativa consistent en el desplaçament cap a l'oest (ajustant-lo al camí entre el Rebollar i Las Casas de Matutano), de manera que es connecte amb els suports 99 o 100 de la línia ST Negrete - ST Requena unificant la línia, a partir d'este punt, fins a la subestació ST Requena, la qual cosa reduiria considerablement l'impacte en este tram. No obstant això, en l'examen d'alternatives assenyalat s'haurà de considerar que en els enclavaments agrícoles limítrofs amb el camí a Las Casas de Matutano es localitzen poblacions de talpó de Cabrera.   
  
Part dispositiva en l'apartat de protecció de l'avifauna  
S'estudiaran cuidadosament les modificacions necessàries per al disseny de les infraestructures associades als parcs per a evitar qualsevol alteració de les espècies de fauna terrestre amenaçada en l'àrea, d'acord amb l'informe del Servici de Biodiversitat, d'acord amb les concrecions de l'apartat de consideracions ambientals de la part dispositiva d'esta resolució.   
Consideracions jurídiques   
- El projecte examinat constituïx, segons el que es preveu en l'annex I de l'apartat 8g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament.  
- En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental.   
- L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribuïx a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions i estimacions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental.   
- L'article 1 del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, del Consell, pel qual es modifica l'article 16.2 del Decret 131/2007, de 27 de juliol del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.   
Per tot això i, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer   
Estimar no acceptable, des del punt de vista ambiental, les infraestructures eòliques proposades com a oferta al desenrotllament de la zona 9 del Pla Eòlic de la Comunitat Valenciana, promogut per Renomar, que a continuació es detallen:  
- Parc eòlic Juan Navarro complet i tram del sistema d'evacuació comprés entre l'ST Juan Navarro - entroncament amb Ap. 69 de la L/ST Negrete - ST Requena.  
- Parc eòlic Negrete I  
Alineacions A3, A4 i A5 i la seua infraestructura associada (camins, rases i plataformes de muntatge).  
En relació amb la subestació i planta de formigó situades vora la carretera CV-390, caldrà ajustar-se a allò que s'ha especificat en el punt 2.2 de l'apartat tercer de la part dispositiva d'esta resolució.   
- Parc Negrete II  
Aerogenerador 1 de l'alineació A1  
Aerogenerador 3 de l'alineació A2 i la seua infraestructura associada (camins, rases i plataformes de muntatge)   
Aerogeneradors 7 i 8 de l'alineació A3 i la seua infraestructura associada (camins, rases i plataformes de muntatge)   
Aerogeneradors 20 a 26 (els dos inclosos) de l'A3 i la seua infraestructura associada (camins, rases i plataformes de muntatge)   
- Parc eòlic Chera complet i tram del sistema d'evacuació de la línia ST Chera - ST Requena comprés entre l'ST de Chera i l'Ap. 30.  
  
- Parc Tejo I  
Alineacions A1, A2 i A3 i la infraestructura associada (camins, rases i plataformes de muntatge)  
- Parc Tejo II   
Alineacions A1 i A2 i la infraestructura associada (camins, rases i plataformes de muntatge)  
- Parc eòlic Cabezo del Fraile   
Aerogenerador 12 de l'alineació A4 i la infraestructura associada (camins, rases i plataformes de muntatge)  
- Parc eòlic Bicuerca   
Aerogeneradors 1 a 7 (els dos inclosos) de l'alineació A1 i la infraestructura associada (camins, rases i plataformes de muntatge)   
  
  
Segon  
Fins que no es justifiquen tots i cada un dels condicionants establits en l'informe del Servici d'Ordenació Sostenible del Medi, no es poden considerar acceptables, des del punt de vista ambiental, les infraestructures eòliques proposades com a oferta al desenrotllament de la zona 9 del Pla Eòlic de la Comunitat Valenciana, promogut per Renomar, que a continuació es detallen:  
- Parc eòlic Negrete I  
Aerogeneradors 9 a 15, els dos inclosos, de l'alineació A2 i la seua infraestructura associada (camins, rases i plataformes)  
- Parc eòlic Negrete II   
Aerogenerador 2 de l'alineació A1.  
Aerogeneradors 4, 5 i 6 de l'alineació A2   
Aerogeneradors 9 a 19, els dos inclosos, de l'alineació A3  
Les justificacions requerides i, si és el cas, el projecte constructiu parcial o total de les alineacions ressenyades en este apartat haurà de ser objecte d'avaluació ambiental i de resolució complementària a esta declaració d'impacte ambiental.  
  
Tercer   
Estimar acceptable, des del punt de vista ambiental, l'execució de l'oferta de desenrotllament d'instal·lacions eòliques de la zona 9 del Pla Eòlic de la Comunitat Valenciana als parcs o emplaçaments no inclosos en els apartats primer o segon de la part dispositiva d'esta resolució, sempre que s'ajuste als condicionants següents:  
  
1. A la formulació d'una resolució complementària del sistema d'evacuació a l'ST de Requena, sobre el traçat definitiu ajustat al corredor seleccionat (escala 1:10.000), d'acord amb la planimetria inclosa en l'estudi d'impacte ambiental presentat el dia 13 de novembre de 2007, amb les excepcions assenyalades en l'apartat primer i en el punt 2,2 d'este mateix apartat respecte de la línia d'evacuació entre l'ST Tejo i l'ST Requena de la part dispositiva d'esta resolució i després d'omplir els tràmits previstos en la legislació sectorial d'impacte ambiental.  
  
2. Emplaçaments de les instal·lacions   
a) La ubicació dels aerogeneradors, el traçat de les rases, de les subestacions i dels vials d'accés, tant interiors com exteriors, i la resta d'obra civil associada seran, en principi, els descrits o grafiats en la documentació remesa el 13 de novembre de 2007, excepte en els elements modificats eliminats en l'aprovació provisional del pla especial o en les addendes de l'estudi d'impacte ambiental d'afecció al patrimoni (presentades el 19 de maig de 2008 amb informe favorable de la Conselleria de Cultura amb data juliol de 2008), amb les excepcions o matisacions que es detallen en punt següent i, en tot cas, supeditats als replantejaments necessaris per a evitar afeccions de la superfície pertanyent a vies pecuàries, a elements d'interés patrimonial assenyalats en les addendes arqueològiques o detectats fortuïtament o a l'existència de flora endèmica, amenaçada o d'interés.   
  
b) Basant-se en les especificacions de l'apartat de consideracions ambientals de la part dispositiva d'esta resolució, les excepcions o matisacions a què es referix el punt anterior són:  
- Parc eòlic Cerro Pelado  
El nombre d'aerogeneradors definitiu del parc quedarà supeditat al resultat de les intervencions de l'informe de la Conselleria de Cultura sobre els elements d'interés patrimonial, especialment sobre el jaciment de Las Hoyas, a l'existència de la via pecuària de 20,89 m d'amplària legal, d'acord amb la classificació dels termes de Camporrobles i Fuenterrobles, que es pot veure afectada pels aerogeneradors 13, 10 de l'alineació A1 i per l'ST Cerro Pelado.   
El projecte constructiu inclourà, a més de tots els aspectes relacionats amb l'obra civil del parc a escala detallada, la valoració ambiental de les alternatives per a l'accés a alineació A2 i la justificació de la solució adoptada.  
- Parcs eòlic Bicuerca i Bicuerca Experimental   
S'estudiarà una alternativa en el disseny dels camins i de les rases que unifique l'accés a les alineacions A2 dels dos parcs, a fi d'evitar impactes a la fauna amenaçada i minimitzar l'impacte visual de les infraestructures situades a Cerro Cardete.  
Així mateix, s'estudiarà la redistribució dels aerogeneradors de l'alineació A2 del parc de Bicuerca.  
- Parc eòlic Cabezo del Fraile  
S'analitzarà la reubicació de la subestació ST Negrete i de la planta de formigó a emplaçaments menys importants visualment, considerant que en l'entorn es localitzen poblacions de talpó de Cabrera (Microtus cabrerae) i l'existència de la via pecuària Cordel de la Torre, de 37,5 m d'amplària legal classificada.   
- Parc eòlics Tejo I i Tejo II  
La viabilitat de les alineacions A4 del parc Tejo I i les alineacions A3 i A4 del parc Tejo II quedarà condicionada a l'anàlisi i valoració dels aspectes següents:  
Possible interferència amb la base aèria de Siete Aguas.  
Trobada d'un accés alternatiu al projectat (Rebollar - Casas de Matutano) que siga ambientalment acceptable.  
Que es completen els estudis d'avifauna sobre l'alineació A3.  
c) Es presentarà davant de l'Àrea d'Avaluació Ambiental d'esta direcció general, almenys amb dos mesos d'antelació a la data prevista per al replantejament definitiu, els projectes d'execució de la totalitat dels emplaçaments considerats viables, d'acord amb les especificacions dels punts anteriors, sobre els quals es formularà una resolució complementària.  
El projecte constructiu s'elaborarà tenint en compte:   
El resultat de la totalitat de les actuacions que, en cada cas, siguen necessàries per a determinar l'afecció al patrimoni requerides en els informes emesos per la Conselleria de Cultura en cada un dels parcs sobre les addendes a l'estudi d'impacte ambiental sobre afecció al patrimoni cultural.  
Les possibles afeccions i alternatives existents a escala detallada, d'acord amb les especificacions assenyalades en el punt anterior.  
L'escala gràfica del projecte tindrà un nivell mínim de detall 1:2.000 i inclourà plans topogràfics de planta, transversals i longitudinals del condicionament dels vials d'accés als parcs, el traçat i disseny definitius dels vials interiors, de les rases, de les plataformes de muntatge, fonamentacions, ubicació de les subestacions, de la planta de formigó, etc. i les mesures correctores o protectores per a la prevenció d'incendis (apartat 5.6), d'acorda mb els criteris establits en l'informe emés pel Servici de Prevenció d'Incendis d'esta conselleria. En la documentació gràfica es consignaran els jaciments existents i el seu perímetre corresponent, les vies pecuàries existents en l'àmbit dels parcs i la vegetació d'interés, a fi que tots estos elements queden degudament preservats de les obres per mitjà del jalonament corresponent des del moment del replantejament.   
  
Es detallarà la ubicació, en coordenades UTM, de cada un dels aerogeneradors, així com la denominació definitiva a fi d'unificar dades i facilitar la labor del programa de vigilància ambiental.   
d) La reubicació dels aerogeneradors i de la subestació que calga realitzar amb posteritat a la formulació de la resolució complementària dels projectes constructius s'haurà de realitzar, si és el cas, dins de l'àmbit del pla especial i d'acord amb els criteris de delimitació que es marquen en l'apartat 2.1 anterior, i es comunicaran a esta direcció general per mitjà d'un informe extraordinari.  
Els aerogeneradors que no puguen ser reubicats hauran de ser eliminats.   
3. L'inici de les obres quedarà supeditat a:  
- La formulació de la resolució complementària a esta declaració d'impacte ambiental favorable sobre el sistema d'evacuació de la zona 9 a l'ST de Requena, d'acord amb el que establix el punt 1 anterior.  
  
- La formulació de la resolució complementària a esta declaració d'impacte ambiental favorable sobre els projectes constructius, el contingut dels quals s'ha especificat en l'apartat 2 anterior.  
4. En la documentació amb eficàcia normativa (tant gràfica com escrita) caldrà fer les modificacions següents:  
L'àmbit del pla especial per als aerogeneradors i subestacions (àrea en què es declaren compatibles les instal·lacions eòliques) s'ajustarà a les alineacions considerades aptes en esta resolució, eliminant expressament els parcs, alineacions i/o posicions que s'han considerat no aptes per afecció a l'avifauna, per afecció a la vegetació, paisatge, etc.   
  
Així mateix, l'àmbit del pla especial per als accessos i rases quedarà supeditat a les variacions que hagen de realçar-se, d'acord amb les especificacions del punt 2.2 anterior.  
L'amplària fixada de l'àmbit de pla especial (200 metres) es reduirà com a mínim a la mitat, ja que comprén zones de vessant amb pendents acusats; és preferent la realització de les obres ajustades a les àrees tallafocs o a les zones de menys pendent.   
Per tant, l'amplària màxima de l'àmbit del pla especial per a les alineacions dels aerogeneradors serà de 50 metres a un costat i a l'altre. Esta franja formarà, en tot cas, partix dels 1.000 metres de zona d'afecció que es declara d'acord amb l'article 25 de la normativa del Pla Eòlic Valencià, aprovat per mitjà de l'Acord de 26 de juliol de 2001, del Conselll de la Generalitat Valenciana, i exclourà en tot cas:  
  
- Les àrees declarades no aptes en el Pla Eòlic de la Comunitat Valenciana.  
- Qualsevol superfície que es trobe a menys de 1.000 m de sòl classificat com a urbà o urbanitzable en el planejament urbanístic vigent del municipi en qüestió.   
- Les vies pecuàries classificades limítrofes amb les alineacions o la subestació transformadora o que travessen les alineacions d'aerogeneradors.  
- La superfície inclosa en el perímetre de protecció d'elements patrimonials d'interés inventariats o determinada per l'òrgan competent després de la prospecció arqueològica corresponent.  
5. Les mesures preventives i correctores proposades en el capítol 13 de la memòria general de la zona 9 i el capítol 9 de cada un dels parcs eòlics i la de la documentació complementària presentada seran complementades amb les que es detallen a continuació:  
a) Mesures de protecció de qualitat de l'aire i prevenció del soroll  
  
- Els vehicles de transport de material, en la fase de construcció, circularan amb les caixes cobertes de lona.  
- Mesures de prevenció de la contaminació acústica en la fase de construcció.  
- S'efectuarà un manteniment periòdic dels silenciosos dels escapaments, rodaments, engranatges i mecanismes en general de tota la maquinària que intervinga en l'obra.  
- La realització de voladures com a mètode d'excavació s'utilitzara puntualment i només en els supòsits en què no hi haja tècniques alternatives. En este cas, es comunicarà per mitjà d'un informe extraordinari esta circumstància a fi de determinar la necessitat d'aplicació de mesures preventives o correctores addicionals.  
b) Protecció del sistema hidrològic i hidrogeològic   
Durant les obres, en la fase de moviment de terres es realitzarà un seguiment amb la finalitat de detectar formacions càrstiques d'interés (coves, dolines, avencs, etc.). Davant de qualsevol troballa d'esta naturalesa es detindran els treballs, s'establirà un perímetre d'afecció i es comunicarà, per mitjà d'un informe extraordinari, a l'Àrea d'Avaluació Ambiental d'esta direcció general a fi de valorar-ne la importància i emetre'n un informe, atenent el que establix l'article 16 de la Llei 11/94, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.   
c) Protecció al patrimoni  
Sense perjuí de les accions que s'hagen de dur a terme per a evitar l'afecció a jaciments inventariats i/o detectats, d'acord amb les addendes a l'estudi d'impacte ambiental sobre afecció al patrimoni (que han rebut informe favorable de la Conselleria de Cultura al juliol de 2008) i amb els informes vinculants emesos per la Conselleria de Cultura, i en el punt 2.2, durant les obres es realitzarà una vigilància permanent de manera que, si hi apareixen jaciments arqueològics o paleontològics, se suspendran obligatòriament els treballs, s'establirà un perímetre de protecció i es notificarà immediatament a la Conselleria de Cultura.  
  
d) Protecció de la fauna   
- Si la fase d'obres comprén totalment o parcialment l'època de nidificació de rapaços forestals, es verificarà l'existència de nius en una franja de 500 metres a un costat i a l'altre de les alineacions projectades, al voltant de la planta de formigó i de la zona d'ubicació de la subestació, a fi d'establir la limitació en l'execució de les obres que garantisquen l'èxit de la reproducció. Estes limitacions s'establiran per a l'obra civil de qualsevol naturalesa que es trobe a una distància igual o inferior a 500 metres dels punts de nidificació detectats i serà aplicable entre els mesos de març a juny, els dos inclosos.   
  
- S'estudiaran cuidadosament les modificacions necessàries per al disseny de les infraestructures associades als parcs (camins, rases i subestacions) per a evitar qualsevol alteració de les espècies de fauna terrestre amenaçada en l'àrea, d'acord amb l'informe del Servici de Biodiversitat, i amb les localitzacions assenyalades en l'apartat de les consideracions ambientals de la part expositiva d'esta resolució.  
  
e) Protecció del sòl i la vegetació   
- Durant la fase de construcció, el condicionament tant dels camins d'accés als parcs com els vials interiors no sobrepassarà els 4,5 metres (exceptuant les cunetes, els sobreamples dels revolts i els eixamplaments per a l'encreuament de maquinària, que distaran almenys 500 metres entre ells i es faran coincidir amb alguna de les plataformes habilitades per a les instal·lacions dels aerogeneradors). En cap cas, els vials interiors tindran un ample superior als vials d'accés principals.  
  
- Les dimensions de plataformes, fonamentacions, subestació, àrees d'arreplega, planta de formigó, etc. es reduiran al mínim imprescindible per a l'execució de l'obra i per a complir les mesures de seguretat exigides en la legislació sectorial.   
- La restauració ambiental comprendrà la totalitat de les superfícies afectades, incloent-hi els talussos i terraplens residuals generats en la fase de construcció, d'acord amb el que s'establix en els apartats corresponents de l'estudi d'impacte ambiental.   
- Si fóra necessària la utilització de materials (tant àrids com terra vegetal) no provinents de la mateixa excavació de les obres (sabates, plataformes, rases, etc.) s'obtindran de pedreres autoritzades, i l'eliminació de materials sobrants s'efectuarà a un abocador inert legalitzat. Si no hi ha pedreres o abocadors legals en l'entorn de l'obra, caldrà tramitar k'estudi d'impacte ambiental corresponent d'acord amb el que preveu el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, i l'Orde de 3 de gener de 2005, de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'establix el contingut mínim dels estudis d'impacte ambiental.  
  
- Es tindrà en compte l'informe remés pel Servici de Prevenció d'Incendis, de 29 maig de 2009, relatiu al concepte de seguretat provada en línies elèctriques d'evacuació d'energia en parcs eòlics.  
  
f) Protecció contra incendis  
S'aplicaran totes les mesures apuntades en l'informe del Servici de Prevenció d'Incendis, tant en la fase de construcció com en la de funcionament, i es consignarà en els projectes constructius (punt 2.2) els aspectes següents:  
- La situació específica dels depòsits d'aigua com a reforç dels sistemes d'extinció terrestre, així com les seues característiques.   
  
- Les característiques de les àrees tallafocs, tant de nova obertura com la magnitud de l'ampliació de les existents així com el mode d'execució.   
- Concreció i proposta de les àrees que cal condicionar per a l'embarcament i desembarcament de les brigades helitransportades.   
Estes mesures estaran executades en el moment en què comence la fase de muntatge dels aerogeneradors.  
g) Si el desenrotllament de les obres o en la fase de funcionament de les actuacions previstes s'observen danys a tercers o impactes no detectats en esta avaluació d'impacte ambiental, s'estudiaran i es corregiran.  
6. En relació amb el programa de vigilància ambiental   
a) Es realitzarà control de l'avifauna durant la fase d'obres i es procedirà de forma semblant a la utilitzada a la zona 8 tramitada amb anterioritat. S'iniciarà en el moment de replantejament de les obres i finalitzarà en el moment en què les instal·lacions entren en funcionament.   
b) La metodologia per a la realització del pla de seguiment de la incidència per col·lisió dels parcs eòlics i línies elèctriques en la fauna (aus i quiròpters) s'ajustarà al protocol establit pel Servici de Biodiversitat d'esta direcció general. Incidirà o es complementarà en tot cas en els condicionants següents:   
- Es duran a terme experiments, en cada una de les estacions de l'any, de detectabilitat i permanència de cadàvers, a fi d'establir factors de correcció en la determinació de la mortalitat per col·lisió, tant per a les alineacions d'aerogeneradors com de la línia elèctrica.   
  
- Sense perjuí de la informació que s'incloga en l'informe anual, les dades de mortalitat o qualsevol incidència ressenyable corresponent a aus rapaces i de les espècies catalogades en el Catàleg Valencià d'Espècies de Fauna Amenaçades (Decret 32/2004, de 27 de febrer, del Consell de la Generalitat Valenciana), així com l'arreplega de cadàvers, es realitzarà d'acord amb el protocol elaborat a este efecte pel Servici de Biodiversitat d'esta conselleria.  
- El període de 5 anys proposat per a la realització del seguiment és el mínim imprescindible per a poder determinar la incidència dels parcs eòlics instal·lats i la continuïtat i metodologia de seguiment queden supeditades, per a la resta del període de funcionament de l'activitat, als resultats obtinguts en el període mínim.  
El pla de seguiment es reiniciarà per als aerogeneradors o trams de línia elèctrica que, transcorreguts sis mesos des de la posada en marxa de les instal·lacions eòliques i per qualsevol causa, s'hagen reubicat o modificat.   
- Si el programa de vigilància ambiental demostra, en el transcurs del temps, la perillositat de qualsevol dels aerogeneradors instal·lats, en relació amb la població de voltors o exemplars d'espècies d'avifauna incloses en el Catàleg Valencià d'Espècies de Fauna Amenaçada, serà aplicable l'article 34.4 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament que desplega l'article 7.2c de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.   
A l'efecte d'este article, el llindar crític serà determinat a partir de l'avaluació de les dades demanades en el pla de seguiment de la incidència de parcs eòlics i línies elèctriques en les aus i quiròpters, efectuada pel Servici de Conservació de la Biodiversitat.   
  
Les mesures protectores o correctores o les modificacions que calga aplicar, inclòs el desmantellament dels aerogeneradors en el cas d'impacte crític, es realitzarà a càrrec de l'empresa, sense que en cap cas es puga entendre que està subjecte a compensacions per part d'esta administració.   
c) Relació d'informes   
A més dels informes proposats per al control de la vigilància ambiental, durant la fase d'obres es presentaran informes ordinaris amb una periodicitat mensual en què es descriuran les actuacions que s'hagen dut a terme des de l'informe anterior, adjuntant-hi el reportatge fotogràfic corresponent.   
Si sorgix qualsevol incidència o imprevist (jaciments arqueològics o paleontològics, formacions càrstiques o qualsevol dada d'interés relativa a l'avifauna) es comunicarà a l'Àrea d'Avaluació Ambiental d'esta direcció general per mitjà d'un informe extraordinari.   
d) Es realitzarà un estudi sobre el grau d'acceptació de les instal·lacions eòliques per part de la població resident tant als nuclis urbans com a les edificacions aïllades, així com de la incidència sobre la socioeconomia de la zona i, en especial, sobre el turisme rural.  
  
L'estudi s'iniciarà en el moment del replantejament de les obres i s'estendrà almenys a un any després de l'entrada en funcionament de les instal·lacions eòliques. Les dades demanades durant la fase d'obres s'inclouran en l'informe núm. 2, és a dir, en acabar les obres de restitució dels terrenys prèvies a la revegetació.  
7. Mesures compensatòries ambientals i d'àmbit rural  
Es consideren adequades les mesures compensatòries proposades, encara que serà necessari concretar les del grup de millora dels valors naturals per mitjà d'un estudi específic, que es presentarà en el termini màxim d'1 any, comptador des de la posada en funcionament de les instal·lacions eòliques.   
  
Quart  
Es notifica a les persones interessades que contra esta resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè es puguen utilitzar els mitjans que, en defensa del seu dret, consideren pertinents.  
  
Quint   
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana esta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb les disposicions de l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 març, d'Impacte Ambiental. València, 29 de maig de 2009. La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
  
Resolució de correcció d'errades de la declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 31/02-AIA.   
Promotor: Renomar.  
Autoritat substantiva: Direcció General d'Energia. Conselleria d'Infraestructures i Transports.  
Objecte del projecte: instal·lacions eòliques de la zona 9 del Pla Eòlic de la Comunitat Valenciana.  
Localització: termes municipals de Fuenterrobles, Camporrobles, Caudete de las Fuentes, Sinarcas, Benagéber, Utiel, Chelva, Loriguilla, Chera, Sot de Chera, Gestalgar, Chiva, Requena, Siete Aguas i Buñol.  
  
S'ha detectat una errada en l'apartat primer de la part dispositiva de la declaració d'impacte ambiental formulada a les instal·lacions eòlica de la zona 9 per mitjà de la Resolució de 29 de maig de 2009.  
L'errada consistix en l'omissió de les posicions de l'alineació A2 del parc eòlic Negrete I (aerogeneradors 16 a 19, els dos inclosos), que es troben a una distància inferior a 1.000 m del punt de nidificació d'àguila reial.  
Si bé en la part expositiva, apartat de consideracions ambientals, s'enumeraven i es descrivien els emplaçaments que es rebutjaven, entre els quals s'incloïen els aerogeneradors ja mencionats (p. 75), per un error de transcripció no es van incloure en l'apartat primer de la part dispositiva.   
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule esta resolució:  
  
Primer  
S'esmena l'errada detectada en l'apartat primer de la part dispositiva de la declaració d'impacte ambiental de les instal·lacions de la zona 9, formulada per mitjà de la Resolució de 29 de maig de 2009, de manera que  
  
on diu:  
«- Parc eòlic Negrete I  
Alineacions A3, A4 i A5 i la seua infraestructura associada (camins, rases i plataformes de muntatge).  
En relació amb la subestació i planta de formigó situades vora la carretera CV-390 caldrà ajustar-se a les especificacions del punt 2.2 de l'apartat tercer de la part dispositiva d'esta resolució.»  
  
ha de dir  
«- Parc eòlic Negrete I  
Alineacions A3 A4 i A5 i la seua infraestructura associada (camins, rases i plataformes de muntatge).   
Aerogeneradors 16 a 19 (els dos inclosos) de l'alineació A2 i la seua infraestructura associada (camins, rases i plataformes de muntatge)  
En relació amb la subestació i planta de formigó situades vora la carretera CV-390, caldrà ajustar-se a les especificacions del punt 2.2 de l'apartat tercer de la part dispositiva d'esta resolució.»  
  
Segon  
Es notifica a les persones interessades que contra esta resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que, en defensa del seu dret, consideren pertinents.  
  
Tercer   
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana esta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb les disposicions de l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 març, d'Impacte Ambiental.   
  
València, 3 de juny de 2009.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.