Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5950, del 09-02-2009 (2009/1049)

Convocatòria de concurs per a la gestió indirecta i adjudicació del Programa d'Actuació Integrada del Sector S 1.2 del Pla General de Cox.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5950

Data del DOGV
:   09-02-2009

Secció del DOGV
:   V. ANUNCIS - B) LICITACIÓ I ADJUDICACIÓ DE CONTRACTES

Número del document
:   2009/1049


Data del document
:   28-01-2009

Organisme emissor
:   Ajuntament de Cox

Tipus de document
:   Licitació

Descriptors 

:   * Cox
    * pla d'urbanisme
    * administració local
    * licitació
    * contracte d'obres

Convocatòria de concurs per a la gestió indirecta i adjudicació del Programa d'Actuació Integrada del Sector S 1.2 del Pla General de Cox. [2009/1049]  
De conformitat amb el que disposa l'article 132.1 de la Llei 16/2005, Urbanística Valenciana, s'anuncia la convocatòria de concurs per a la selecció d'agent urbanitzador del sector S 1.2 del Pla General d'Ordenació Urbana de Cox (Alacant).   
A este efecte, el Ple de l'Ajuntament d'esta localitat va adoptar en la sessió del 27 de gener de 2009 el següent acord, pel que fa a la seua part dispositiva:  
Primer  
Iniciar el procediment per a la gestió indirecta del Programa d'Actuació Integrada del Sector S 1.2 del Pla General d'Ordenació Urbana de Cox.   
Segon  
Aprovar les bases particulars reguladores del concurs per a la gestió indirecta i adjudicació del programa d'actuació integrada corresponent al subsector S 1.2 del Pla General d'Ordenació Urbana de Cox.   
Tercer  
Ordenar, de conformitat amb l'article 132 de la Llei Urbanística Valenciana, la publicació de l'anunci de concurs de l'indicat procediment, que s'inserirà al tauler d'anuncis de l'Ajuntament de Cox, en el Diari Oficial de la Unió Europea i en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana. L'anunci de concurs no podrà inserir-se en este últim abans de la data en què s'envie a la Comissió Europea perquè es publique en el Diari Oficial de la Unió Europea.   
A. Entitat adjudicadora del programa  
Ajuntament de Cox (Alacant)  
Domicili: plaça de la Glorieta, núm. 1, Cox (Alacant) CP 03366.  
Telèfon: 274 082 338.  
Fax: 154 428 657.  
· Adreça electrònica: wwmtjjmieasb@vkdjgde.fke  
B. Bases generals  
Ordenança municipal de l'Ajuntament de Cox (Alacant) reguladora de les bases generals municipals per a l'adjudicació de programes, i reguladora de totes aquelles qüestions jurídiques, econòmiques i administratives que afecten tant el procediment d'adjudicació com el desplegament i l'execució dels programes d'actuació integrada per mitjà de gestió indirecta, aprovades pel Ple de l'Ajuntament en la sessió de data 28 de juliol de 2006 i publicades en el Butlletí Oficial de la Província d'Alacant de data 4 d'octubre de 2006.  
C. Bases particulars  
Les bases particulars reguladores del concurs del procediment per a la gestió indirecta del programa d'actuació integrada corresponent al sector S 1.2 del Pla General d'Ordenació Urbana de Cox van ser aprovades per acord plenari de data 27 de gener de 2009, i es transcriuen literalment amb el contingut següent:  
Bases particulars reguladores del concurs per a la gestió indirecta i adjudicació del Programa d'Actuació Integrada del Sector S 1.2.  
I. Objecte del contracte  
Este contracte té com a objecte el desplegament i l'execució del programa d'actuació integrada que s'especifica en estes bases particulars, en les quals es regulen les condicions de caràcter tècnic, jurídic, econòmic i administratiu, per a la selecció d'una proposta de programa d'actuació integrada i d'un urbanitzador per al desenvolupament urbanístic del sector S 1.2 del Pla General d'Ordenació Urbana de Cox.   
II. Règim jurídic (art. 286.1.d del Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística)  
Este contracte té naturalesa jurídica especial, i en tot el que no preveuen estes bases particulars, s'aplicaran la Llei 16/2005, de 30 de desembre, de la Generalitat, Urbanística Valenciana i el Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística, aprovat pel Decret 67/2006, de 19 de maig, del Consell de la Generalitat, i les bases generals de programació.  
S'aplicaran de forma supletòria les disposicions incloses en el títol IV del llibre II del Text Refós de la Llei de Contractes de les Administracions Públiques, aprovat pel Reial Decret Legislatiu 2/2000, de 16 de juny, i les establides en el reglament general de la llei esmentada, aprovat pel Reial Decret 1098/2001, així com les normes que regulen la contractació administrativa de les entitats locals que s'hi apliquen.  
En cas de contradicció entre els documents contractuals adés esmentats, l'ordre de prelació serà el següent: bases particulars de programació, bases generals de programació i contracte per al desplegament i l'execució del programa d'actuació integrada.  
III. Ordenació urbanística vigent (art. 131.2.a Llei Urbanística Valenciana)  
Es tracta del sector que originàriament es denominava en el Pla General S.1 amb ús residencial terciari i que, després d'una modificació puntual, es va dividir el sector en dos, que es van denominar sectors S 1.1 i S 1.2, conservant ambdós el mateix ús. El sector S 1.1 actualment està amb les obres d'urbanització executades al 90% aproximadament. La cabuda del sector S 1.2 és de 3.49 ha en la fitxa de planejament i gestió del sector, però segons el mesurament real del sector la cabuda és de 5,23 ha; d'això es dedueix que en la fitxa de planejament hi ha un error material quant a la cabuda, ja que la delimitació definida en el Pla General no es modifica.  
IV. Memòria de necessitats i objectius del programa d'actuació integrada (art. 131.2.b Llei Urbanística Valenciana)  
1. Memòria de les necessitats  
Haurà de justificar-se en la proposta de programació la necessitat d'abordar un desenvolupament urbà harmònic, sota un nou model que signifique una oferta de desenvolupament immobiliari, residencial, terciari i industrial d'alta qualitat, aprofitant al màxim les condicions naturals i d'accessibilitat del territori.  
Els programes han d'incloure les previsions necessàries per a complir els següents objectius mínims:  
1. Objectius de la programació  
a) Gestionar la transformació jurídica de les finques afectades pel programa. En este sentit l'urbanitzador estarà obligat al que seguix:  
- Demanar dels corresponents registres (de la Propietat i Cadastre), tota la informació de les finques i titulars de drets i deures inclosos en l'actuació.  
- Fitar i delimitar les parcel·les aportades a la reparcel·lació amb caràcter previ a la redacció del projecte.  
- Si n'hi hažefectuar un estudi fefaent de les parcel·les semiconsolidades, amb proposta de solució en els termes que preveu el capítol III del títol I de la Llei Urbanística Valenciana.  
- Presentar per a la seua aprovació el projecte de reparcel·lació.  
- Pagar als creditors nets abans que la reparcel·lació accedisca al Registre de la Propietat.  
- Inscriure en el Registre de la Propietat les noves finques resultants, especialment les destinades al domini públic.  
- Fer constar en el Registre de la Propietat les afeccions existents (carreteres, ferrocarril, barrancs i altres).  
- Cancel·lar les finques cadastrals aportades a la reparcel·lació i inscriure les resultants en el Cadastre.  
- Qualssevol altres actuacions necessàries per a la transformació jurídica de les finques afectades.  
b) Urbanitzar completament el sector que constitueix l'objecte del programa i realitzar les obres públiques addicionals que calguen, amb subjecció a les previsions temporals i econòmiques del programa (definint-se, en general, aquelles obres necessàries per a garantir els serveis urbanístics i la seua connexió amb les infraestructures generals).  
c) Connectar i integrar adequadament la urbanització amb les xarxes d'infraestructures d'energia, comunicacions i serveis públics existents. Per a això haurà de fer el següent:  
- Aportar informes de les administracions sectorials les competències del qual resulten afectades per l'actuació (carreteres, xarxa ferroviària, domini públic hidràulic, domini públic marítim i terrestre i altres).  
- Presentar, si és el cas, estudis i informes favorables per a realitzar les connexions amb les companyies subministradores corresponents (llum, aigua, gas, telefonia i altres).  
- Incloure en el projecte d'urbanització la construcció de les següents obres complementàries que calguen.  
d) Complementar les infraestructures i espais públics o reserves dotacionals en el que calga per a no minvar ni desequilibrar els nivells de qualitat, quantitat o capacitat de serveis existents i exigibles reglamentàriament.  
e) Obtindre els sòls dotacionals públics de l'àmbit de l'actuació a favor de l'administració gratuïtament. A estos efectes:  
- L'urbanitzador efectuarà la seua inscripció en el Registre de la Propietat i traslladarà a l'administració el corresponent certificat acreditatiu d'això.  
- Els entregarà en perfectes condicions, una vegada concloses les obres d'urbanització, alçat la corresponent acta d'entrega.  
- Els transformadors d'energia elèctrica es consideraran equipament privat i s'entregaran a la companyia subministradora. Tant el sòl necessari per a implantar-los com el seu cost hauran de ser assumits per tots els propietaris afectats.  
f) Obtindre l'aprofitament que legalment corresponga, amb destinació al patrimoni públic del sòl a favor de l'administració actuant de forma gratuïta.  
g) Ordenar el repartiment equitatiu de les càrregues i beneficis de l'actuació entre els afectats. (L'Ajuntament, en els supòsits en què pertoque el deure de cessió previst en l'article 13.6 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge, haurà d'establir els criteris de valoració i la seqüència per a fer efectiu el deure.)  
h) Establir terminis per a edificar els solars resultants de l'actuació urbanitzadora, incloent un cronograma en què s'indique expressament el termini d'edificació dels terrenys propietat de l'urbanitzador o d'altres propietaris adherits a la seua iniciativa de programa.  
3. El programa podrà incloure, si és procedent, altres objectius complementaris el cost dels quals siga assumit per l'urbanitzador sense transferir-lo als propietaris de terrenys afectats, com ara la realització, sota les condicions i els terminis específics, d'obres particulars que revisten especial interés social, o la implantació d'instal·lacions recreatives o esportives privades, o d'obres públiques accessòries susceptibles de concessió i que, per raons tècniques, hagen d'executar-se juntament amb les principals del programa, o l'execució de programes de restauració paisatgística o d'imatge urbana dins de l'àmbit del programa, d'acord amb les directrius establides en la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge. L'edificació dels terrenys propietat de l'urbanitzador o d'altres propietaris adherits a la seua iniciativa en terminis més breus que els establits pel programa amb caràcter general es considera sempre objectiu complementari del programa.   
V. Paràmetres urbanístics (art. 131.2.c Llei Urbanística Valenciana)  
La fitxa de gestió per al S 1.2 és la definida segons la modificació puntual de sòl urbanitzable no detallat S 1 del Pla General d'Ordenació Municipal Urbana de Cox (Alacant), el resum de la qual és:  
Classe de sòl: sòl urbanitzable no detallat.  
Superfície del sector - 3,49 ha  
Usos globals: residencial i terciari.  
Tipologia: illa tancada densa.  
Edificabilitat bruta (IEB): 1,05 m²/m² (amb 0,63 m²T/m²S per a usos residencials i 0,42 m²T/m²S per a usos terciaris).  
Densitat màxima d'habitatges 40 hab./ha  
Aprofitament tipus: coincident amb edificabilitat bruta.  
Unitats d'execució: una.  
Gestió: segons la LUV.  
Altres condicionants: articles 132 al 140, ambdós inclusivament, de la normativa urbanística.  
VI. Criteris i objectius territorials (art. 131.2.d Llei Urbanística Valenciana)  
Els objectius i els criteris de l'ordenació del territori es plasmaran en el pla parcial d'ordenació que, entre altres documents, integrarà l'alternativa tècnica, i que es concretaran en els següents:   
- Integració en el conjunt dels sistemes estructural i infraestructural del municipi de Cox.   
- Control de les característiques ambientals del paisatge urbà, per mitjà del plantejament d'un adequat sistema d'altures edificables, basant-se en les característiques d'imatge urbana del conjunt de les illes de cases, resolent els conflictes plantejats als fronts de contacte entre àrees consolidades de diferent altura. Delimitació de parcs públics, zones esportives, centres docents i dotacions d'ús públic necessaris per a augmentar la qualitat de vida de la població de Cox.   
- Recórrer a tècniques d'ordenació que tinguen una incidència directa en la millora de les condicions d'habitabilitat i qualitat de vida.   
- Enquadrar les solucions proposades en un urbanisme d'austeritat, adequant les previsions a les possibilitats econòmiques reals del municipi.  
- Aplicar sistemes de gestió senzills adequats a la infraestructura tècnica de l'Ajuntament i que permeten el repartiment equitatiu de beneficis i càrregues derivats del planejament.  
VII. Criteris d'ordenació urbanística (art. 131.2.d Llei Urbanística Valenciana)  
1. El pla parcial que, si pertoca, millore l'edificabilitat prevista en el Pla General haurà de preveure les mesures compensatòries a favor del municipi de Cox.  
2. Adequació a l'ordenació estructural. El sector S 1.2 haurà d'urbanitzar totalment la xarxa primària, tant la viària que la delimita, com la xarxa primària de zones verdes, i es garantirà així la incorporació al context global del territori.  
VIII. Objectius d'edificació privada (art.131.2.e Llei Urbanística Valenciana)  
Les condicions de les parcel·les edificables, el volum i la forma dels edificis, les condicions estètiques de l'edificació, així com la reserva d'aparcaments, seran els establits en els instruments de planejament que hi siguen aplicables.  
S'estableix l'obligació de simultaniejar la urbanització i l'edificació en el percentatge mínim establit en l'apartat G) de l'annex I.  
S'estableix la reserva mínima per a la construcció d'HPO del 15%.  
IX. Prescripcions tècniques dels documents d'ordenació i gestió (art. 131.2.f Llei Urbanística Valenciana)  
Els documents tècnics d'ordenació i gestió que hauran de ser presentats per l'aspirant a urbanitzador són els següents:   
· Programa d'actuació integrada: articles 124, 125, 126 i 127 de la LUV.  
· Pla parcial: articles 65, 66, 67, 68 de la LUV.  
· Projecte d'urbanització: articles 150 a 157 de la LUV.  
· Projecte de reparcel·lació: articles 169 a 181 de la LUV.  
X. Prescripcions tècniques del projecte d'urbanització (art. 131.2.h Llei Urbanística Valenciana)  
El projecte d'urbanització haurà de definir els detalls tècnics amb una precisió suficient perquè puga ser executat, eventualment, sota la direcció d'un tècnic diferent del redactor original, havent de complir el que estableix l'article 52 del Text Refós de la Llei de Contractes de les Administracions Públiques. No podrà modificar les previsions del pla que desenvolupa. En cap cas, podrà incloure determinacions sobre ordenació, règim del sòl o de l'edificació. Inclourà tots els documents assenyalats en l'article 156.1 de la Llei Urbanística Valenciana i en l'article 350 del Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística.  
El projecte d'urbanització s'ha d'adaptar a l'ordenança de normes municipals per a l'execució de les obres d'urbanització al terme municipal de Cox d'Alacant, aprovades definitivament pel Ple de l'Ajuntament, en la sessió de 29 de juliol de 2008, i publicades en el Butlletí Oficial de la Província número 156, de data 14 d'agost de 2008.  
Els sectors de sòl urbanitzable que es desenvolupen a l'empara del Pla General, o de les seues modificacions, hauran de resoldre les actuacions de sanejament corresponents de conformitat amb el que disposa la vigent Llei 16/2005, Urbanística Valenciana, que estableix, en l'article 124, que són objectius imprescindibles i complementaris del programa:  
a) Connectar i integrar adequadament la urbanització amb les xarxes d'infraestructura, d'energia, comunicacions i serveis públics existents.  
b) Complementar les infraestructures i espais públics o reserves dotacionals en el que calga per a no minvar ni desequilibrar els nivells de qualitat, quantitat o capacitat de serveis existents i exigibles de forma reglamentària.   
Així, els agents urbanitzadors hauran d'optar per:  
1. Realitzar les infraestructures necessàries executant un sistema de depuració propi i adequat als desenvolupaments a què donarà servei.  
2. Sol·licitar la connexió al sistema públic de sanejament.  
En l'un i l'altre supòsit, l'article 59, paràgraf 1, subapartat b) del ROGTU assenyala que els costos que cada propietari ha d'assumir en l'execució d'una unitat d'actuació inclouen, entre altres conceptes, les obres de sanejament, que comprenen col·lectors generals i parcials, connexions, albellons i claveguerons per a aigües pluvials i estacions depuradores, en la proporció que afecte la unitat d'actuació.  
Les comissions territorials d'urbanisme fan efectives les exigències establides en la Llei Urbanística Valenciana, el ROGTU i el II Pla director de Sanejament per per mitjà de la sol·licitud a l'entitat de sanejament d'un informe preceptiu sobre la solució proposada, en cada desenvolupament, al sanejament i depuració.  
Si s'opta per la primera opció, els urbanitzadors assumiran totes les despeses derivades de la construcció de la depuradora; caldrà, en tot cas, adequar-se als paràmetres marcats per l'EPSAR i complir els objectius legals de sanejament i depuració d'aigües.  
En cas que els urbanitzadors opten per la segona opció hauran de sol·licitar, en primer lloc, un informe a l'EPSAR a l'efecte de determinar si la depuradora en qüestió té o no capacitat per a assumir els nous cabals ocasionats per l'actuació urbanística i d'esta forma determinar les millores o ampliacions ocasionades per l'actuació urbanística, i així determinar les millores o ampliacions que hauran d'efectuar-se amb caràcter previ a la connexió.  
Si l'informe de capacitat esmentat fóra favorable, la persona interessada haurà de tramitar la sol·licitud formal de connexió al sistema públic de sanejament. Això suposarà per a l'urbanitzador l'obligació de facilitar la informació requerida a este efecte per esta entitat pública i el pagament del suplement d'infraestructures corresponent per a respondre a les despeses del tractament dels nous cabals a l'efecte que no es minven ni desequilibren els nivells de capacitat de l'EDAR a la que connecten, ni a la qualitat del procés de depuració d'esta.   
S'ha d'incloure en el projecte d'urbanització l'informe emés per l'EPSAR, entitat de sanejament d'aigües de la Conselleria de Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, en relació amb la capacitat del sistema de sanejament i depuració del sector.  
Els serveis urbanístics que s'han de tindre en compte per a la redacció del projecte d'urbanització són:  
X Paviments de calçada i de vianants (segons dimensions   
 mínimes establides en l'article 131 ROGT)  
X Aparcaments en via pública  
X Espais lliures, mobiliari urbà i senyalització  
X Xarxes de distribució d'aigua potable.  
X Xarxa de reg automàtic.  
X Xarxa d'hidrants.  
X Xarxa de clavegueram per a aigües residuals  
X Xarxa d'evacuació d'aigües pluvials  
X Distribució d'energia elèctrica  
X Distribució de gas   
 (que s'ha de coordinar amb la companyia subministradora)  
X Distribució de telecomunicacions  
X Enllumenat públic.  
X Jardinera i arbratge  
   
Haurà de resoldre's l'enllaç de tots els serveis amb els generals de la població. Haurà de demostrar-se la capacitat de la xarxa projectada, així com la de la xarxa a què es connecta.   
Per al dimensionat de la xarxa d'enllumenat haurà de realitzar-se estudi lumínic que garantisca els nivells establits per la legislació vigent.  
Qualsevol projecte que es presente per a la seua aprovació per l'administració haurà d'haver consensuat les diferents xarxes de subministrament de serveis amb les companyies subministradores, sense que posteriorment puguen argumentar-se canvis de criteri per a establir retaxacions, llevat que això es demostre documentalment.  
Els projectes d'urbanització inclouran els documents indicats en l'article 156 LUV i articles 349 i 350 ROGTU.  
Condicions tècniques mínimes per al desenvolupament del projecte i l'execució de la urbanització.  
1. General  
El projecte d'urbanització haurà d'estar visat per l'organisme corresponent.  
Totes les xarxes de serveis es disposaran soterrades i es preveurà el desmuntatge de les que es troben aèries.  
Haurà de preveure's una partida per a control de qualitat dels materials i de la seua posada en obra, que incloga la realització dels assajos pertinents a cada element d'obra i el certificat de qualitat de cada element instal·lat. Estos assajos seran els següents:  
1.1. Subbase de saorra natural.  
Pròctor modificat. NLT-107. Un assaig cada 1.000 m².  
Límits d'Attenberg. NTL-105-91/160-91. Un assaig cada 2.000 m².   
1.2. Base de llasts artificials.  
Pròctor modificat. NLT-107. Un assaig cada 1.000 m².  
Límits d'Attenberg. NTL-105-91/160-91. Un assaig cada 2.000 m².   
1.3. Base granular per a voreres.  
Pròctor modificat. NLT-107. Un assaig cada 1.000 m².  
Límits d'Attenberg. NTL-105-91/160-91. Un assaig cada 2.000 m².   
1.4. Mescles bituminoses.  
Granulometria. NLT-150/NLT-151. Un assaig cada 3.000 m².   
Assaig Marshall, determinació de la densitat aparent i ruptura de provetes. NLT-159. Un assaig cada 3.000 m².  
1.5. Formigó en voreres i calçades.  
Con d'Abrams i ruptura a compressió. JGD 7963, BFN 8561, UNE 83616. Un assaig cada 400 m³.  
1.6. Rastells.  
Resistència a compressió. WMK-8073. Un assaig cada 1.000 m.  
Absorció d'aigua. YFP-4661. Un assaig cada 1.000 m.  
Resistència a flexió. DIN-483. Un assaig cada 1.000 m.  
1.7. Taulells en voreres.  
Resistència a compressió. CYN-2701. Un assaig cada 1.000 m².  
Absorció d'aigua. XGC-2657. Un assaig cada 1.000 m².  
Resistència a flexió. YRT-2771. Un assaig cada 1.000 m².  
1.8. Canonades de sanejament.  
Assaig de xafada. UNE-88419. Un assaig cada 1.000 m.   
Prèviament a la connexió amb la xarxa general i al tapat de les rases, serà obligatòria la realització d'una prova de càrrega de la canonada per a comprovar que no hi ha fuites en la conducció. Per a això es procedirà al taponat del final de la canonada previ a la connexió amb la xarxa general i posteriorment esta s'omplirà amb aigua, fins a la cota més alta d'esta. En este moment s'haurà de sol·licitar la inspecció dels serveis tècnics municipals, els quals comprovaran la no-existència de fuites així com l'execucio correcta de la instal·lació, i s'estendrà acta de comprovació sense la qual no es rebran les obres.  
Finalitzada l'obra caldrà presentar les actes d'acceptació de les instal·lacions de cada empresa subministradora dels diferents serveis urbanístics així com de l'acta de la correcta execució del sanejament.  
2. Col·lectors  
La xarxa de col·lectors serà separativa almenys en alguns carrers principals de la unitat d'actuació, la qual cosa implica que hauran d'executar en part de la xarxa de sanejament, una xarxa de pluvials sempre coordinades pels serveis tècnics municipals. En qualsevol cas haurà de justificar-se adequadament la idoneïtat de la xarxa unitària en la resta del sector.  
El projecte haurà de comptar amb un estudi hidrològic o de cabals d'aportació (segons siga xarxa d'aigües pluvials o residuals) i un estudi hidràulic que justifique les solucions adoptades.  
El pendent mínim per a col·lectors d'aigües residuals serà de 0,5%, i s'adjuntaran els perfils tant per a la xarxa de pluvials com per a la de residuals.  
Es preveurà un pou de registre cada 40 m com a màxim, fent coincidir les connexions domiciliàries al col·lector amb estos pous; d'una altra manera s'utilitzaran peces especials com puguen ser clips d'elastòmers que asseguren la connexió correcta de les connexions amb la canonada general.  
Els tubs seran de polietilé d'alta densitat (PEAD), de polièster reforçat amb fibra de vidre (PRFV), de PVC o de polipropilé (PE), corrugats exteriorment i interior llis, o de formigó, de resistència suficient per als esforços a què estaran sotmesos a curt i llarg termini.   
El farciment de les rases es realitzarà per capes no superiors a 25 cm de grossària amb grau de compactació del 95% del pròctor modificat.  
En el cas d'utilitzar formigó per als pous de registre i embornals este serà per a ambient adequat de la zona.  
Les tapes de registre i les reixetes dels embornals seran de la classe apropiada (EN 124) a la situació d'estes.  
Tots els embornals seran sifònics.  
3. Aigua potable  
Les canalitzacions d'abastiment d'aigua seran de polietilé d'alta densitat per a una pressió de 10 atmosferes.  
La solució proposada per a la xarxa d'abastiment del projecte d'urbanització haurà de tindre el vistiplau dels serveis municipals així com la valvuleria utilitzada.   
Es projectarà un hidrant a distància segons normativa vigent, en superfície pública i estos seran de superfície de columna seca amb 2 boques de 45 mm i 1 de 70 mm.  
El farciment de les rases es realitzarà per capes no superiors a 25 cm de grossària amb grau de compactació del 95% del pròctor modificat.  
4. Gas  
En tots els projectes d'urbanització s'inclourà xarxa de gas, bé per mitjà d'un conveni amb l'empresa subministradora de gas a la població o bé per mitjà de l'execució d'esta per part dels promotors de la urbanització.  
El farciment de les rases es realitzarà per capes no superiors a 25 cm de grossària amb grau de compactació del 95% del pròctor modificat.  
5. Telecomunicacions  
Es projectarà una canalització de xarxa de telecomunicacions per mitjà d'un prisma conjunt per a les operadores evitant d'esta manera una excessiva ocupació del sòl i haurà de tindre el vistiplau de les empreses subministradores.  
El farciment de les rases es realitzarà per capes no superiors a 25 cm de grossària amb grau de compactació del 95% del pròctor modificat.  
6. Esplanada  
El projecte d'urbanització haurà de contindre els perfils de rasants i terreny existents necessaris per a executar-lo.  
Una vegada desbrossat i net el terreny sobre el qual s'executara l'esplanada, es realitzarà un refinament del sobreeixidor i compactació del fons de caixa eliminant restes de fonamentacions existents i d'elements fora de rasant.  
L'anivellació del terreny es realitzarà per mitjà de terres de préstec amb material seleccionat segons classificació PG-3, compactant en capes de grossària màxima 25 cm amb grau de compactació del 95% del pròctor modificat.  
Es disposarà d'una capa de 20 cm de saorra natural i una altra capa de 20 cm de saorra artificial, ambdós compactades al 98% del pròctor modificat.  
7. Aglomerat asfàltic  
La rasant final de la calçada haurà de tindre pendent un pendent transversal de prop del 2%.  
L'aglomerat s'executarà en dos capes, una capa de base de grossària 5 cm de binder aglomerat en calent tipus G-20 i una altra capa de rodament de 5 cm de grossària de blinder aglomerat en calent tipus S 12, amb els regs d'adherència i emprimació corresponents.  
Els àrids utilitzats per a les anteriors capes seran silicis o porfírics.   
8. Formigó en soleres  
Si en algun cas es projectaren soleres, s'executaran per mitjà d'una solera d'HA-20 de grossària mínim 15 cm i amb juntes de dilatació cada 4 m.  
9. Taulells, rastells i rigoles  
El pendent de les voreres serà de l'1%.  
Els rastells utilitzats seran de doble capa de desgast havent de col·locar sobre llit de formigó HM15.  
Les rigoles seran prefabricades de formigó sobre llit de formigó HM15.  
La pavimentació de les voreres serà d'acord amb l'existent en la contornada de la zona a urbanitzar, bé amb taulells de terratzo per a ús exterior de 40 x 40 cm, no obstant això, per a l'aprovació final es comprovarà el model municipal en vigor.   
En tot moment l'espai dissenyat serà accessible i hi haurà d'existir una amplària lliure de pas major o igual a 1.50 m.  
Es projectaran rampes d'accés per a persones de mobilitat reduïda tal com marca la normativa d'accessibilitat en el medi urbà en vigor, Ordre del 9 de juny de 2004 de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
10. Jardineria  
Tot projecte que continga algun tipus de jardineria haurà d'incloure una xarxa soterrada que preveja el reg de tots els elements de jardineria projectats, un comptador i un automatisme per mitjà del qual es puga programar les hores de reg desitjades.  
Els escocells en voreres hauran de cobrir-se amb elements tipus reixeta metàl·lica o de fosa de manera que puguen ser xafats.  
L'obertura del clot es realitzarà per tota la superfície de l'escocell, a una profunditat mínima d'1 m, amb aportació d'almenys 1 m³ de nova terra fèrtil i 5 kg d'adob orgànic.  
L'arbre se situarà enmig de l'escocell i tots comptaran amb un tutor de fusta que els referme en el seu creixement.  
11. Senyalització viària  
Tant la senyalització horitzontal com la vertical que s'ha d'incorporar en el projecte d'urbanització hauran d'estar consensuades amb la policia local.  
Els pals de les senyalitzacions verticals hauran de ser d'alumini.  
12. Mobiliari urbà  
Per qüestions de manteniment el mobiliari que s'haurà d'incloure en els projectes d'urbanització haurà de ser el mateix que l'utilitzat per la brigada municipal d'obres en la població.   
Qualsevol element de mobiliari urbà que continga fusta haurà de tindre el certificat FSC.  
S'instal·larà una paperera en cada front de vorera amb una interdistància de 60 m.  
Els espais lliures es dotaran de bancs, fonts de beure, arbratge i zones de jocs infantils amb paviment per a esmorteir l'impacte de goma.  
13. Centre de transformació  
Haurà d'indicar-se l'emplaçament del centre o centres de transformació, destinats a subministrar energia elèctrica en baixa tensió.  
14. Previsió de càrregues  
Pel fet que cada vegada són mes els habitatges que instal·len aire condicionat i perquè la zona que s'ha d'electrificar no es quede subdimensionada, d'acord amb el Reial Decret 842/2002, pel qual s'aprova el vigent Reglament de Baixa Tensió, i seguint les prescripcions de la instrucció ITC-BT-10, referent a la previsió de càrregues per a subministraments en baixa tensió, i prenent com a previsió de potència en grau elevat almenys la meitat dels habitatges projectables.  
En zones del projecte que no estiguen definides els habitatges, però se'n coneix l'edificabilitat, per a obtindre el nombre d'habitatges, a l'efecte de càlcul, s'haurà d'estimar una superfície construïda de 90 m².   
S'haurà de posar en contacte amb la companyia subministradora d'energia Iberdrola Distribució Elèctrica, SAU, per a firmar el conveni i plans específics si pertoca.  
Les alimentacions en baixa tensió (connexió) es realitzaran en el sistema d'instal·lació subterrània d'acord amb la norma tècnica per a instal·lacions d'enllaç en edificis destinats preferentment a habitatges NT-IEEV, encara que es consultarà amb l'empresa distribuïdora Iberdrola Distribución Eléctrica, SAU.  
15. Enllumenat públic  
Per a la instal·lació tant de les columnes com de les lluminàries dels vials i de les zones de vianants, haurà de posar-se en contacte amb els serveis tècnics municipals per a l'elecció del model, que en qualsevol cas s'haurà d'evitar la contaminació lumínica. No obstant això, es descriuen a continuació les recomanacions dels Serveis Tècnics Municipals, STM:  
Tipus de zona i lux mínims:  
Zona tipus 1: carrers amb gran activitat comercial i alta densitat de trànsit (60 lux).  
Zona tipus 2: carrers amb alta densitat de trànsit (50 lux).  
Zona tipus 3: carrers amb poca activitat comercial o cap i baixa densitat de trànsit (30 lux).  
Zona tipus 4: places de vianants (30 lux).  
Rases:  
Se seguirien les prescripcions de la ITC-BT-09 del vigent REBT.  
Conductors:  
Se seguirien les prescripcions de la ITC-BT-09 del vigent REBT.  
Columnes:  
Les columnes d'enllumenat públic ubicades als vials seran de color o de xapa d'acer galvanitzats en calent pintades amb el RAL que definisquen els STM en zones concretes. Es proposarà un model en el projecte d'urbanització.  
Lluminàries:  
Les lluminàries a triar per a les zones destinades a trànsit seran lluminàries que no produïsquen contaminació lumínica, seran IP-65, classe I o II, amb reflector d'alumini, amb armadura o carcassa d'alumini, tancament amb vidre pla temperat, fixació vertical, amb equip d'encesa d'alt factor i equip de reducció de flux de doble nivell per punt de llum, el model serà proposat per l'urbanitzador i aprovat pels STM.   
Les lluminàries seran de fabricant de prestigi reconegut, per la qual cosa s'indicarà el model de la lluminària i fabricant als STM abans de la instal·lació.  
Làmpades:  
Les làmpades a utilitzar en vials destinats a trànsit rodat seran de 150 W o 250 W de vapor de sodi d'alta pressió VSAP per a equip d'encesa d'alt factor i doble nivell.  
La làmpada a utilitzar en el vial de vianants o places seran de 150 W d'HMC halogenurs metàl·lics ceràmics per a equip d'encesa d'alt factor i equip de reducció de flux doble nivell.  
Les làmpades seran de fabricant de reconegut prestigi pel que s'indicarà el model de la làmpada i fabricant als STM abans de la seua instal·lació.  
Disposició dels punts de llum:  
Com a norma general es tindrà en compte els següents paràmetres.  
Geometria del carrer:  
Per a l'altura del punt de llum es tindrà en compte l'ample del carrer i l'altura de l'arbratge si n'hi haguera.  
Amb estes dades quedarà definida la disposició geomètrica dels punts de llum.  
  
   
On: A= Ample del carrer i H = Altura del punt de llum.  
Els STM podran modificar els paràmetres orientatius segons la zona que calga il·luminar.  
Arquetes:  
Tots els punts d'enllumenat públic hauran de tindre l'arqueta normalitzada, juntament amb aquest, per a permetre el pas del o dels circuits elèctrics i connexió des d'esta al punt de llum. Esta podrà ser de fosa o preferentment de polièster.  
Arquetes de polièster:  
Les arquetes seran normalitzades i estaran formades per marc, tapa i calaix de polièster. Les dimensions d'esta seran 455 x 455 x 560 mm. La superfície de tapa serà antilliscant. El grau de protecció serà IP-X6. El grau de protecció d'impacte serà d'almenys un IK10. El grau de penetració serà com a mínim d'IP-2X. El tancament de la tapa es realitzarà per mitjà de quatre caragols Allen d'acer inoxidable A2 de M8x16. Les entrades de l'arqueta previstes per a tubs estaran dissenyades de tal forma que eviten l'entrada de formigó darrere de la instal·lació del tub. El nivell d'aïllament elèctric serà del menys 18 kV/mm. El color serà gris fosc XMH0662. L'arqueta serà un calaix desplegable prefabricat en material termoplàstic amb allotjaments per a quatre tubs en cada una de les seues cares i de, almenys, 90, 110 i 160 mm de diàmetre, que garantisquen la cota mínima de 0,4 al nivell del sòl d'acord amb el REBT. El calaix disposarà d'un fons de drenatge amb orificis no superiors a 5 mm de diàmetre. Així mateix es trobaran també altres orificis de 20 mm de diàmetre, per a la col·locació de les piques de presa de terra.  
Arquetes de fosa:  
Es podran instal·lar arquetes de fosa si estan ja instal·lades en la zona o si els STM ho permeten.  
Circuits i tubs:  
Cada circuit tindrà una protecció per a contactes indirectes que anirà a càrrec d'un diferencial tetrapolar de 300 mA de sensibilitat superimmunitzat. La protecció contra sobrecàrregues i curtcircuits anirà a càrrec d'un interruptor magnetotèrmic tetrapolar d'intensitat d'acord amb la càrrega que en depén, per circuit. S'instal·larà igualment un contactor tripolar per a l'obertura i tancament automatitzada, per circuit. El control de l'obertura i tancament del circuit de comandament del doble nivell es realitzarà amb contactor bipolar, per circuit. Igualment i per circuit s'instal·laran tres interruptors unipolars un per cada fase per a labors de seguretat en el manteniment.  
La instal·lació es realitzarà amb una línia subterrània en tot el traçat amb conductors unipolars de coure amb aïllament 0,6/1 kV sota tub (secció mínima 6 mm²) en sistema de distribució trifàsic amb neutre. S'instal·larà un circuit per tub d'acord amb la ITC-BT-09 del vigent REBT. El o els circuits de l'enllumenat seran distribuïts des d'un quadre de mesura, comandament i protecció normalitzat d'acord amb el REBT en el qual s'instal·larà igualment un rellotge astronòmic crepuscular.  
En el cas de tindre únicament un circuit elèctric, per cada rasa discorreran com a mínim dos tubs i un quedarà de reserva. És a dir:  
nre. de circuits = n  
nre. de tubs per rasa = n+1  
Posada a terra:  
Totes les instal·lacions, siga quin siga el material de les columnes o bàculs disposaran d'esta instal·lació.  
La posada a terra dels suports es realitzarà per connexió a una xarxa de terra comuna per a totes les línies que partisquen del mateix quadre de mesura, comandament i protecció que s'executarà d'acord al REBT. Es clavarà un picot 1,5 m de cu en posició vertical de 14 mm de diàmetre per cada suport de lluminària com a mínim.  
L'enllaç de l'elèctrode de posada a terra amb cada suport de lluminària es realitzarà per mitjà de cable unipolar aïllat, de tensió assignada 450/750 V, amb recobriment de color groc verd, i secció mínima de 16 mm² de cu.   
Fonaments:  
El fonament de les columnes serà de formigó en massa de resistència característica Rc=250 kg/cm² format per un dau de dimensions de A d'ample i B de profunditat, amb 4 perns d'ancoratge d'acer galvanitzat, longitud L i diàmetre del pern M.  
Portaran un tub de plàstic corrugat d'un diàmetre mínim de 63 mm embotit al formigó, que comunicarà el forat central de la laca base de la columna amb l'exterior de la cara lateral on estiga instal·lada la canalització d'alimentació, a fi que es puguen parar els cables des de l'arqueta d'entroncament i de la presa de terra a l'interior de la columna.  
Les dimensions mínimes del dau de fonamentació d'acord amb l'altura de la columna seran:  
  
   
Directrius per part de l'Ajuntament en el grau d'acabat que han de tindre les zones verdes perquè puguen ser rebudes.  
Totes les zones verdes que s'estan desenvolupant o es desenvolupen en un futur, i que hagen de ser rebudes per part de l'Ajuntament de Cox, hauran de contindre com a mínim els punts següents:  
1. Prèviament a l'execució de les zones verdes, el promotor haurà de presentar a l'Ajuntament, una memòria que incloga plànols del disseny de la zona verda, perquè siguen avaluats pels Serveis Tècnics Municipals. En la memòria hauran d'aparéixer tots els elements a col·locar, inclòs l'enllumenat públic, etc.  
2. Voreres que contornegen la zona verda han d'estar totalment acabades amb la col·locació de taulells (pastilla) hidràuliques tipus Ajuntament i les seues corresponents barbacanes (rebaixos en vorera) per a accés. La pastilla tipus és la de color gris, de 50 tacs, com l'existent al carrer Joan XXIII. A les barbacanes es col·locaran pastilles antilliscants (punta de diamant).  
3. Jardineria. Aportació de terres vegetals i col·locació d'arbratge i espècies vegetals, amb posterior col·locació de mantell de plàstic negre gros i capa de 7 cm de grava de color normalment roig. Vegeu redona de zona de pavelló Col·legi Públic Mare de Déu de les Virtuts.  
4. Reg. Es disposarà de xarxa de regatge gota a gota amb programador automàtic que s'instal·larà a l'interior de la caseta d'obra.  
5. Caseta per a allotjament de capçal de reg, programador automàtic, comptador d'aigua, quadre amb tres bases d'endoll, interruptor magnetotèrmic i interruptor de protecció diferencial. La caseta semblant a l'existent en la zona verda de l'institut.  
6. Les zones de passeig es delimitaran per mitjà de rastell de cantells roms, i s'executaran paviment terrenc de 6 cm de grossària amb arena tipus La Nucia. Este paviment es col·locarà sobre base de saorra natural. L'arena és de color groc blanc, semblant a l'existent en les noves zones verdes de Redován.  
7. Es crearà una zona de jocs per a xiquets amb equipament de jocs infantils, amb sòl de goma per a protecció contra caigudes.  
8. Es dotaran d'enllumenat públic amb els fanals necessaris per l'interior. Consultar tipus amb serveis tècnics de l'Ajuntament.  
9. Es dotaran de bancs, papereres i altres mobles urbans que siguen necessaris. Consultar tipus amb Ajuntament.  
10. Instal·lació necessària per a connectar des del punt d'aigua potable fins a conduir-ho a la caseta on s'ubica l'equip autònom que controla el regatge gota a gota.  
11. Per a aquelles zones verdes de superfície menor o igual a 1.000 m² quadrats s'empedraran en un percentatge mínim del 60% del total de la superfície.  
XI. Preu de licitació (art. 286.1.h del Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística)  
El preu de licitació, que servix exclusivament de base per al càlcul de la garantia provisional, d'acord amb el que preveu l'art. 140.1 de la Llei Urbanística Valenciana, és el de 948.780 €.  
XII. Terminis de desplegament i execució del programa (art. 131.2.i Llei Urbanística Valenciana i art. 286.1.i del Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística).  
No s'estableixen terminis màxims per a l'execució de les actuacions. L'aspirant a urbanitzador podrà establir-los en la seua proposta sobre els apartats següents:   
A) Termini màxim per a la presentació del projecte de reparcel·lació.  
B) Termini màxim per a l'execució de les obres d'urbanització comptador des de la selecció de l'empresari constructor.  
C) Termini màxim d'edificació dels solars comptador des de la recepció de les obres d'urbanització.  
XIII. Capacitat per a ser urbanitzador  
1. Podran participar en el concurs per a la selecció i l'adjudicació d'este programa d'actuació integrada totes les persones, naturals o jurídiques, espanyoles o estrangeres, que tinguen plena capacitat d'obrar, siguen o no propietàries dels terrenys afectats i reunisquen les condicions de solvència econòmica i financera, tècnica i professional exigibles segons estes bases.  
2. En cap cas podran ser urbanitzadors ni promoure programes d'actuació integrada les persones en què concórrega alguna prohibició de contractar de les previstes en l'article 20 del Text Refós de la Llei de Contractes de les Administracions Públiques.  
XIV. Solvència econòmica i financera (art. 131.2.m Llei Urbanística Valenciana)  
La justificació de la solvència econòmica i financera de l'urbanitzador s'acreditarà per un o alguns dels mitjans següents:  
a) Informe d'institucions financeres o, si és procedent, que justifique l'existència d'una assegurança d'indemnització per riscos professionals.  
b) Si es tractara de persones jurídiques, presentació dels comptes anuals o d'extracte d'estos, en el cas en què siga obligatori publicar-los en la legislació del país on l'aspirant a urbanitzador estiga establit.  
c) Declaració sobre el volum global de negocis i, si és procedent, sobre el volum de negocis relacionat amb el desenrotllament i la promoció d'actuacions semblants que són objecte de concurs, corresponent com a màxim als tres últims exercicis.  
d) En el cas d'agrupacions d'interés urbanístic, haurà d'acreditar la formalització de la seua constitució en escriptura pública i inscripció en el Registre d'Agrupacions d'Interés Urbanístic, així com el que disposa l'apartat 1.c de l'article 144 de la LUV.   
XV. Solvència tècnica i professional (art. 131.2.m Llei Urbanística Valenciana)  
1. La justificació de la solvència tècnica i professional de l'urbanitzador s'acreditarà per un o més dels mitjans següents:  
a) Presentació d'una relació dels programes d'actuació integrada, o instruments o contractes relacionats amb el planejament i la gestió urbanística semblants, promoguts i gestionats pel concursant.  
b) Indicació de l'equip tècnic, estiga o no integrat en l'estructura organitzativa de l'urbanitzador, que participarà en la gestió del programa d'actuació integrada, i especialment dels responsables del control de qualitat.  
c) Titulacions acadèmiques i professionals del personal de direcció de l'urbanitzador.  
d) Declaració que indique la mitjana anual de personal, amb menció, si és el cas, del grau d'estabilitat en l'ocupació i la plantilla del personal directiu durant els tres últims anys.  
e) Declaració del material, instal·lacions i equip tècnic amb què compte l'urbanitzador per al compliment dels seus compromisos.  
f) Declaració de les mesures adoptades per a controlar la qualitat durant el desplegament i l'execució del programa d'actuació integrada, incloent els mitjans d'estudi i investigació de què es dispose.  
g) Declaració de les mesures de gestió mediambiental que el concursant està disposat a aplicar durant el desplegament i execució del programa d'actuació integrada.  
2. Si per raons justificades en cada cas concret l'urbanitzador no estiguera en condicions de presentar la documentació sol·licitada per l'Ajuntament, podrà acreditar la seua solvència tècnica i professional basant-se en la solvència d'altres entitats, amb independència dels vincles jurídics que tinguen establits entre ells, havent de demostrar en este cas davant de l'Ajuntament que comptarà amb els mitjans necessaris per a l'execució del programa d'actuació integrada, presentant els compromisos o els documents d'anàloga naturalesa que hagen subscrit entre ambdós. L'anterior s'aplicarà, en tot cas, quan concórrega a la licitació una agrupació d'interés urbanístic.  
3. La justificació de la solvència tècnica i professional de les agrupacions d'interés econòmic, unions temporals d'empreses o altres agrupacions de persones naturals o jurídiques que decidisquen concórrer conjuntament al concurs podrà basar-se en els requisits de solvència d'almenys un dels seus membres.  
XVI. Garanties  
1. Els que desitgen participar en el procediment de licitació d'un programa d'actuació integrada hauran de constituir en la forma i als efectes previstos en el Text Refós de la Llei de Contractes de les Administracions Públiques, una garantia provisional equivalent al 2% de l'estimació aproximada de les càrregues del programa, IVA no inclòs, la qual puja a la quantitat que s'estableix en la base XI.  
2. La garantia provisional respondrà del manteniment de les propostes de programa pels licitadors fins a l'adjudicació, i de la proposta de l'adjudicatari fins a la formalització del contracte per al desplegament i l'execució dels programes d'actuació integrada.  
3. La garantia provisional serà confiscada a aquells licitadors que retiren injustificadament la seua proposició abans de l'adjudicació definitiva.  
4. La garantia definitiva, a constituir en la forma i als efectes previstos en el Text Refós de la Llei de Contractes de les Administracions Públiques, s'estableix en un 10% del valor de les càrregues d'urbanització, IVA no inclòs, del programa d'actuació integrada aprovat. S'ingressarà en termini màxim de 15 dies comptador des de la notificació de l'acord d'aprovació i adjudicació del programa.  
5. Procedirà elevar la garantia definitiva al 20% en els supòsits d'aprovació de programes d'actuació integrada en els quals les càrregues urbanístiques es troben incurses en presumpció de temeritat calculada en els termes establits en la legislació de contractes de les administracions públiques.  
XVII. Presentació de proposicions  
1. Els que desitgen prendre part en la licitació hauran de presentar en el Registre General de l'Ajuntament de Cox, en horari de 09.00 a 14.00 hores, de dilluns a divendres, en el termini de tres mesos comptadors des de l'endemà a la data d'enviament de l'anunci de concurs al Diari Oficial de la Unió Europea les seues proposicions, integrades per tres sobres, identificats al seu exterior amb la indicació de la licitació a què concórreguen i firmats pel licitador o persona que el represente i indicant el nom i cognoms o raó social del proponent amb la següent documentació en idioma castellà:  
Sobre B. Denominat d'alternativa tècnica i acta notarial de protocol·lització, expressarà la inscripció: «Alternativa tècnica i acta notarial de protocol·lització del programa d'actuació integrada de l'àmbit d'actuació S 1.2 de Cox», es presentarà obert i contindrà l'acta notarial de protocol·lització i sotmetiment a informació pública de la documentació que integra l'alternativa tècnica.  
Sobre C. Proposició juridicoeconòmica, es presentarà en sobre tancat, i expressarà la inscripció: «Proposició juridicoeconòmica del programa d'actuació integrada de l'àmbit d'actuació S 1.2 de Cox».  
La documentació que es troba en poder d'estos sobres serà objecte de valoració a l'efecte d'aprovació del programa i adjudicació de la condició d'urbanitzador.  
Sobre A. Es presentarà amb el títol de Documentació i contindrà la documentació següent:  
A. Si hi concorreguera una societat mercantil, haurà de presentar còpia de l'escriptura de constitució inscrita en el Registre Mercantil. Si es tracta d'una agrupació d'interés urbanístic, es presentarà còpia de l'escriptura pública de constitució, així com inscripció en el Registre d'Agrupacions d'Interés Urbanístic dependent de la conselleria competent en urbanisme.  
B. Els que compareguen o firmen proposicions en nom d'un altre o en representació de societat o persona jurídica, presentaran escriptura de poder inscrita, si és el cas, en el registre mercantil o registre públic corresponent.  
C. Quan l'oferent actue en nom propi i siga empresa individual, haurà de presentar DNI o fotocòpia legalitzada d'este.  
D. Resguard acreditatiu si haguera constituït la garantia provisional en els termes exigits en la base XVI.  
E. Declaració responsable de no estar incurs en cap de les prohibicions per a contractar establides per la legislació reguladora de la contractació administrativa, incloent el trobar-se al corrent en el compliment de les obligacions tributàries i amb la seguretat social imposades per les disposicions vigents.  
F. Els documents que acrediten els requisits de solvència tècnica i professional, econòmica i financera.  
G. Els concursants estrangers hauran d'adjuntar una declaració de sotmetiment exprés a la jurisdicció dels jutjats i tribunals espanyols de qualsevol ordre, per a totes les incidències que, de manera directa o indirecta, pogueren sorgir durant el procediment d'adjudicació i durant el desplegament i l'execució del programa d'actuació integrada, amb renúncia expressa, si és procedent, al fur jurisdiccional estranger que poguera correspondre'ls.  
H. Declaració jurada o acta notarial acreditativa d'haver-se practicat o intentat practicar els avisos a què es referix l'article 134.4.  
En tot cas, amb caràcter previ a l'adjudicació, l'Ajuntament requerirà a l'adjudicatari proposat la justificació documental íntegra d'estes situacions.  
1. En cas de concórrer a la licitació unes quantes empreses, compromeses en la constitució d'una unió temporal, cada una d'elles haurà d'acreditar la seua personalitat jurídica i capacitat, indicant els noms i les circumstàncies dels empresaris que subscriuen les proposicions, la participació de cada una d'estes, i designant la persona o entitat que, durant la vigència del contracte, ha de tindre la representació de la unió davant de l'administració, així com el compromís formal de constituir-se en unió temporal d'empreses en cas que resulten adjudicataris.  
2. Cada concursant no podrà presentar més d'una proposició, ni formular-hi variants. Tampoc podrà subscriure cap proposta en unió temporal amb altres si ho ha fet individualment o figurar en més d'una agrupació. L'incompliment d'estes normes donarà lloc a la no-admissió de totes les propostes de programa presentades per este.  
3. Si l'últim dia del termini de presentació de proposicions coincidira amb dissabte, diumenge o festiu, el termini es prolongarà fins al següent dia hàbil.  
4. Així mateix, els licitadors hauran d'incorporar a les seues propostes de programa una acta notarial acreditativa del sotmetiment a informació pública pel termini d'un mes dels documents establits en l'article 293.1 i 307 del Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística. A este efecte, els concursants protocol·litzaran els documents assenyalats anteriorment per mitjà d'acta autoritzada per un notari amb competència territorial en el municipi afectat i depositarà una còpia d'estos en la seu de l'Ajuntament, exposant-los al públic pels seus propis mitjans, inserint un anunci en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana i en un diari no oficial d'àmplia difusió a la localitat, només a l'efecte de la presentació d'al·legacions.  
XVIII. Contingut mínim de l'alternativa tècnica  
L'alternativa tècnica del programa d'actuació integrada tindrà el contingut següent:  
a) Identificació del document de planejament que regule l'ordenació detallada que cal desenvolupar, si este estiguera ja aprovat amb anterioritat a este concurs. En qualsevol altre cas, l'alternativa tècnica haurà d'anar acompanyada necessàriament d'un document de planejament que incloga una proposta d'ordenació detallada per a l'àmbit d'actuació.  
b) Àmbit de l'actuació. Es permetrà la redelimitació de l'àmbit territorial a programar per part de l'alternativa tècnica en les condicions establides en l'apartat M de l'annex I. En defecte de previsió expressa, únicament tindrà lloc quan tinga com a objecte l'ampliació de la xarxa primària i secundària prevista en el planejament vigent. En tot cas, s'ha d'assegurar el suplement de dotacions de xarxa primària i de xarxa secundària que exigisca l'ampliació i la seua deguda integració en l'estructura urbanística del pla.  
c) Justificació del compliment de les condicions d'integració de l'actuació amb l'entorn.  
d) Existència o no d'agrupació d'interés urbanístic i, si és el cas, estatuts i acords socials d'esta.  
e) Terminis que es proposen per al desenvolupament de l'actuació, determinant tant el corresponent a les obres d'urbanització com a les obres d'edificació dels solars resultants.  
f) Projecte d'urbanització.  
g) Enunciat dels objectius complementaris que es proposen d'acord amb el que disposa la Llei Urbanística Valenciana, amb indicació expressa, si és el cas, dels compromisos d'edificació simultània a la urbanització que estiga disposat a assumir per damunt del mínim legal.  
h) Mesures de control de qualitat i compliment de les normes de qualitat ambiental, si és el cas.  
i) Inventari preliminar de construccions, plantacions i instal·lacions la demolició del qual, destrucció o eradicació exigisca la urbanització.  
g) Estimació preliminar i general d'aquelles despeses d'urbanització variables l'import del qual, fins i tot sent transferible als propietaris, no es puga determinar per la concurrència d'ofertes.  
k) Si la proposta de programa modificara l'ordenació estructural, haurà d'incorporar la documentació establida per a estos supòsits en la Llei Urbanística Valenciana.  
Juntament amb l'alternativa tècnica s'acompanyarà còpia del resguard de la sol·licitud davant de la conselleria competent de la cèdula territorial d'urbanització, en el que cas que es presente pla parcial de millora que modifique l'ordenació estructural.   
XIX. Proposició juridicoeconòmica  
1. La proposició juridicoeconòmica haurà d'incloure necessàriament la documentació relativa als aspectes següents:  
A) Regulació de les relacions de l'urbanitzador i els propietaris i, en particular, la modalitat de retribució al promotor i informació suficient que permeta als propietaris conéixer les conseqüències econòmiques que comporte per a ells la proposta i l'elecció de cada modalitat de retribució.  
B) Expressió de les magnituds urbanístiques rellevants establides pel planejament que incidisquen en la determinació dels drets d'adjudicació.  
C) Acreditació de la titularitat i identificació gràfica i registral dels terrenys, dins de l'àmbit de l'actuació i a disposició de l'urbanitzador, siguen de la seua propietat o d'altres propietaris amb què tinga contracte suficient, que hagen de quedar afectes, amb garantia real inscrita en el Registre de la Propietat, al compliment de les obligacions pròpies del dit urbanitzador, en ocasió de la firma del contracte, per a assegurar l'execució dels objectius imprescindibles o complementaris del programa. L'afecció es traslladarà a les finques de resultat que s'adjudiquen després de la reparcel·lació.  
D) Descripció dels següents elements economicofinancers relatius a les càrregues urbanístiques:  
a) Pressupost de licitació de l'obra d'urbanització: amb l'abast previst en l'article 168.1.a i b de la Llei Urbanística Valenciana.  
b) Cost de projectes: cost de redacció i direcció dels projectes tècnics, especificant cada projecte, que es refereix l'article 168.1.c de la Llei Urbanística Valenciana.  
c) Despeses de gestió: despeses de gestió de l'urbanitzador, calculats en un percentatge del que represente la suma de les partides corresponents a conceptes anteriors.  
d) Benefici de l'urbanitzador: benefici empresarial de l'urbanitzador, calculat en un percentatge de la suma dels conceptes expressats en els apartats anteriors, que, en cap cas, podrà superar el 10%.  
e) Càrregues d'urbanització: càrregues d'urbanització que l'urbanitzador es compromet a repercutir, com a màxim, als propietaris afectats pels conceptes anteriorment expressats.  
f) Coeficient de canvi: part alíquota de l'aprofitament objectiu, expressada en tant per un, que correspon a l'urbanitzador en concepte de retribució en sòl per les càrregues d'urbanització, aplicable respecte als propietaris acollits a la dita modalitat de retribució.  
g) Preu del sòl a l'efecte de canvi: preu del sòl a què, en coherència amb el coeficient de canvi, es descomptaran de les càrregues d'urbanització els terrenys d'aquells propietaris que retribuïsquen amb ells a l'urbanitzador.  
h) Finançament: condicions de finançament oferides per l'urbanitzador per al pagament de les quotes d'urbanització aquells propietaris que acollits a estes, si és el cas, amb el suport d'una entitat financera degudament registrada.  
E) Informació sobre la possibilitat d'optar per la modalitat de retribució en diners, i mode, condicions i termini per a l'exercici d'eixa opció de retribució.  
F) Estimació preliminar de la repercussió unitària per metre quadrat de les despeses variables i de la indemnització individualitzada que corresponga als interessats per construccions i plantacions que hagen de desaparéixer o per altres conceptes.  
2. La proposició juridicoeconòmica es presentarà degudament firmada i datada.  
3. No s'acceptaran aquelles proposicions que tinguen omissions, errors o ratllades que impedisquen conéixer clarament tot allò que l'Ajuntament considere fonamental per a la proposició juridicoeconòmica.  
XX. Admissibilitat de variants (art. 131.2.g de la Llei Urbanística Valenciana)  
1. Únicament es consideraran variants les modificacions de caràcter tècnic i mai les de caràcter econòmic, sempre que, estes últimes no alteren substancialment l'ordenació urbanística proposta.  
2. No es consideraran variants, per la qual cosa seran admissibles en tot cas, les modificacions de l'àmbit territorial que suposen mers retocs o ajustos de detall en algun punt perimetral de l'actuació o de les seues connexions viàries, o quan el terreny afegit, per la seua escassa dimensió, no siga tècnicament susceptible de programació autònoma.  
3. En cas d'admetre's, cada aspirant a urbanitzador podrà presentar una única variant.  
4. La presentació d'una variant en cap cas legitimarà la presentació d'una nova proposició juridicoeconòmica.  
5. L'Ajuntament podrà triar, entre l'alternativa original i la variada, aquella que millor satisfaça els interessos públics, i se li aplicarà la proposició juridicoeconòmica formulada i sense poder modificar en cap cas el contingut de les bases particulars.  
6. No s'entendrà com a alternativa tècnica l'avanç de planejament que formule qui inste la iniciació del procediment de programació. En conseqüència, l'aspirant esmentat podrà presentar alternativa tècnica, que no es considerarà variant del seu avanç de programació, tot això amb respecte al que disposen les bases generals i particulars que regulen el procediment.  
XXI. Criteris d'adjudicació (art. 286.1.j del Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística)  
Tenint en compte que cal fer les valoracions basant-se en l'article 312.2.b del Reglament, que diu així «en cas de programes les alternatives tècniques de les quals únicament continguen ordenació detallada en desplegament de l'ordenació estructural establida en el planejament general, la puntuació de l'alternativa tècnica representarà entre un 60% i un 70% de la valoració en relació amb la proposició juridicoeconòmica, que representarà entre un 40% i un 30% i l'article 132,3 del Reglament «la fixació del concret percentatge per les bases particulars, es fonamentarà en la complexitat del planejament a desenvolupar, en l'ús a implantar i en les altres circumstàncies tècniques que siga necessari ponderar. A estos efectes, en programes l'ús característic del qual siga el residencial, la importància relativa de la puntuació de l'alternativa tècnica se situarà en la meitat superior de les escales percentuals establides en el número anterior, mentre que en aquells programes l'ús característic dels quals siga l'industrial o el terciari se situarà en la meitat inferior». En cas que no siga un pla parcial de millora els criteris són els de l'article 135 i concordants de la LUV.  
Respecte a l'alternativa tècnica (60 punts)  
312.5.a) Qualitat tècnica de l'ordenació: (50%) 30.  
312.5.b) Resolució adequada de la integració de l'actuació en el seu entorn: (10%) 6.  
312.5.c) Millor estructuració de dotacions públiques i espais lliures i qualitat d'estes: (10%) 6.  
312.5.d) Qualitat tècnica del projecte d'urbanització, i en particular de les seues solucions de connexió.  
Qualitat de materials: (10%) 6.  
312.5.f) Objectius complementaris. Inversió en programes de restauració paisatgística o d'imatge urbana (10%): 6.  
312.5.g) Terminis d'execució, compromís d'edificació simultània, compromisos addicionals voluntaris (10%): 6.  
Respecte a la proposició juridicoeconòmica (40 punts)  
313.1.a) Cost d'urbanització: 14.  
313.1.b) Valoració de terrenys a l'efecte de coeficient de canvi per al pagament en espècie. Oferta de compra de sòl a propietaris indemnitzacions benefici urbanitzador (55%): 22.  
313.1.c) Garanties complementàries (2,5%): 1.  
- Acords amb els propietaris per a la forma de pagament, amb facilitats de pagament (5%): 2.  
 - Solvència econòmica i professionals (2,5%): 1.  
XXII. Adjudicació del programa (art. 137 de la LUV i art. 286.1.g del Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística)  
Si l'alternativa tècnica incorpora plans que modifiquen l'ordenació estructural l'aprovació municipal s'entendrà provisional. L'acord d'adjudicació s'entendrà, en tot cas, condicionat a l'aprovació definitiva.   
Amb anterioritat a la firma del contracte amb l'Ajuntament l'adjudicatari del programa d'actuació integrada haurà de presentar resguard acreditatiu si haguera constituït la garantia definitiva en els termes que preveu la base XVI d'estes bases particulars i aportar el certificat positiu de trobar-se al corrent de les seues obligacions tributàries i amb la Seguretat Social.   
De conformitat amb el que disposa l'article 285 del Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística i en les bases generals aprovades per l'Ajuntament de Cox, s'establix una taxa per la tramitació de programes d'actuació integrada i actuacions que porten causa de l'adjudicació d'estos, per un import de l'1% del pressupost d'execució material del projecte d'urbanització, que es determinarà i liquidarà amb l'acord d'adjudicació del programa, i s'haurà de pagar l'import a favor de l'Ajuntament en el termini d'un mes a partir de la notificació de l'acord d'aprovació definitiva i adjudicació del programa d'actuació integrada.  
XXIII. Formalització del contracte   
1. En el termini d'un mes a partir de la notificació de l'acord d'aprovació definitiva i adjudicació del programa d'actuació integrada a l'adjudicatari, es procedirà a la formalització en document administratiu del contracte per al desplegament i l'execució del programa d'actuació integrada. El document de formalització serà firmat per l'alcalde, l'urbanitzador i el secretari de la corporació a l'efecte de fedatari públic, annexant a este un exemplar de les bases particulars de programació.  
2. El contracte podrà elevar-se a escriptura pública quan ho sol·licite alguna de les parts. En tot cas, les despeses derivades del seu atorgament seran assumits per l'urbanitzador.  
3. Si per causa imputable a l'urbanitzador no poguera formalitzar-se el contracte dins del termini indicat, l'Ajuntament podrà acordar-ne la resolució, seguint a este efecte el procediment establit en la Llei de Contractes de les Administracions Públiques.  
XXIV. Dictamen del Consell del Territori i Paisatge (art. 286.1.c del Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística) i del Consell Jurídic Consultiu de la Comunitat Valenciana (art. 94.4 de la LUV)  
En els supòsits establits en la Llei Urbanística Valenciana haurà de demanar-se l'informe del Consell del Territori i Paisatge.  
Així mateix haurà de demanar-se informe favorable del Consell Jurídic Consultiu en el cas que el pla parcial de millora comporte una qualificació o ús urbanístic diferents de les zones verdes o espais lliures.   
XXV. Compliment  
1. El contracte s'entendrà complit amb motiu de l'adequada execució de la totalitat de les prestacions incloses, extingint-se una vegada l'urbanitzador haja procedit al seu total compliment per mitjà de la recepció de les obres d'urbanització a favor de l'Ajuntament.  
2. Una vegada finalitzades les obres d'urbanització, l'urbanitzador realitzarà oferiment formal a l'Ajuntament de la recepció de les obres d'urbanització, prèvia remissió per l'urbanitzador de totes les certificacions d'obres, les factures emeses per l'empresari constructor i la documentació que justifique el pagament efectiu de les obres.  
3. Perquè puga operar la recepció definitiva de les obres, de forma tàcita o expressa, haurà d'haver-se liquidat prèvia i definitivament el programa.  
4. L'Ajuntament disposarà d'un termini de tres mesos per a inspeccionar les obres d'urbanització i, si és el cas, requerir a l'urbanitzador l'esmena d'aquelles deficiències observades, amb indicació del termini per al seu compliment, que es consignarà en una acta de recepció provisional. A l'acte de recepció assistiran, en tot cas, un facultatiu designat per l'Ajuntament, el facultatiu encarregat de la direcció de les obres, l'urbanitzador i el contractista, ambdós assistits, si ho consideren oportú, per un facultatiu.  
Una vegada esmenades les deficiències observades, l'Ajuntament alçarà una acta de recepció definitiva que acreditarà el compliment del contracte i la seua extinció, començant llavors el termini de garantia.  
5. La recepció de les obres d'urbanització s'entendrà produïda als tres mesos del seu oferiment formal a l'Ajuntament sense resposta administrativa expressa, o des que queden obertes a l'ús públic.  
6. El termini de garantia serà de dotze mesos des del moment que s'entenguen rebudes per l'Ajuntament. Durant eixe període, el contractista respondrà dels defectes constructius que es manifesten.  
Finalitzat este període, pertocarà la devolució de les garanties prestades per l'adjudicatari.  
XXVI. Resolució  
1. Són causes de resolució del contracte les previstes en el Text Refós de la Llei de Contractes de les Administracions Públiques, així com les derivades de la incapacitat legal sobrevinguda de l'urbanitzador i les altres previstes en la legislació general aplicable a les seues relacions amb l'administració.  
2. Són també causes de resolució del contracte les següents:  
a) La mort o incapacitat sobrevinguda de l'urbanitzador o l'extinció de la seua personalitat jurídica.  
b) La declaració de fallida, de suspensió de pagaments, de concurs de creditors o d'insolvent fallit en qualsevol procediment o l'acord de quitament i espera.  
c) La falta de prestació en termini de la garantia definitiva.  
d) La no-formalització del contracte en termini.  
e) La demora injustificada en el compliment dels terminis fixats en les bases generals i particulars de programació, i la resta de terminis establits en la Llei Urbanística Valenciana i les normes que la despleguen.  
f) La inactivitat injustificada de l'urbanitzador durant un període de sis mesos consecutius o nou alterns en el desplegament i l'execució del programa d'actuació. S'entendrà produïda la inactivitat o l'abandonament quan el desplegament i l'execució del programa d'actuació haja deixat de desenrotllar-se o no es desenrotlle amb la regularitat adequada o amb els mitjans humans o materials precisos per a la seua normal execució en termini. No obstant això, quan es done este supòsit, l'Ajuntament, abans de procedir a la resolució, requerirà a l'urbanitzador perquè regularitze la situació en el termini de cinc dies comptador del requeriment, llevat que la precisió de la seua execució exigisca un termini major.  
g) La imposició d'alguna sanció a l'urbanitzador per infraccions urbanístiques o mediambientals greus o molt greus en relació amb l'àmbit programat serà causa de resolució del contracte. A este efecte, es requerirà que la resolució del corresponent expedient sancionador haja guanyat fermesa o posat fi a la via administrativa.  
h) L'obstaculització per l'urbanitzador de l'exercici dels drets i deures urbanístics dels afectats per la programació.  
S'entén inclòs dins d'esta causa de resolució l'incompliment per l'urbanitzador de l'obligació de facilitar informació perquè els propietaris puguen optar per la modalitat de retribució i perquè estos puguen exercitar plenament els drets que la Llei Urbanística Valenciana els atorga.  
i) La resolució anticipada de l'adjudicació per a la seua gestió directa per causa justificada d'interés públic, sense perjuí de les compensacions econòmiques a què això done lloc i que haurà d'avaluar l'acord corresponent.  
j) La suspensió de llicències en l'àmbit programat, l'aprovació de plans o projectes incompatibles amb el desenrotllament del programa, així com les resolucions administratives que impedisquen prosseguir-lo o en paralitzen el desenrotllament material o econòmic per inactivitat de l'administració durant més de sis mesos i de manera rellevant, tenint dret l'urbanitzador a instar la resolució amb les compensacions procedents.  
k) La renúncia de l'urbanitzador davant d'una retaxació de càrregues fundada en causa legal que implique un increment de l'import de les càrregues previst en la proposició juridicoeconòmica superior al 20%.  
l) La realització per l'urbanitzador de pràctiques manifestament restrictives de la competència en el mercat immobiliari relacionades amb el programa d'actuació. S'entendrà per pràctiques manifestament restrictives de la competència la inobservança de les regles d'exclusió d'entitats en la selecció de l'empresari constructor, els acords de repartiment de mercat i aquelles altres que, d'alguna altra manera, defrauden o falsegen la lliure competència.  
m) El descobriment de condicions territorials no tingudes en compte en acordar el programa d'actuació i que facen legalment inviable la prossecució d'esta, sense perjuí de les compensacions que procedisquen, si és el cas, o de la possibilitat d'esmenar les seues previsions, si això fóra possible, sense desvirtuar-les substancialment.  
n) Incórrer el contractista, durant la vigència del contracte en alguna de les prohibicions de contractar previstes en l'article 20 de la Llei de Contractes de les Administracions Públiques.  
o) Les reiterades deficiències en l'execució del contracte.  
p) L'incompliment greu dels deures essencials de l'urbanitzador directament imposats per esta llei.  
q) L'incompliment d'alguns dels compromisos oferits.  
r) La caducitat del programa per transcurs del termini total per a escometre-ho i, si és el cas, la pròrroga.  
s) El mutu acord entre l'Ajuntament i l'urbanitzador, sense perjuí de les indemnitzacions que, si és el cas, procedisquen en benefici dels propietaris de terrenys o altres afectats.  
t) La subcontractació total o parcial de prestacions que siguen objecte del contracte sense la amb l'autorització prèvia expressa de l'Ajuntament.  
u) La suspensió, per causa imputable a l'Ajuntament, de la iniciació del contracte per un termini superior a sis mesos a partir de la data assenyalada en este per al seu començament.  
v) El desistiment o la suspensió del contracte per un termini superior a un any acordada per l'Ajuntament.  
3. Per a la resolució del contracte entre l'Ajuntament i l'urbanitzador serà preceptiva la prèvia emissió d'informe favorable pel Consell del Territori i el Paisatge.  
4. L'Ajuntament, al resoldre l'adjudicació, podrà acordar que l'urbanitzador continue l'execució del programa sota les seues mateixes condicions, durant el temps indispensable per a evitar perjuís a l'interés públic.  
5. La resolució de l'adjudicació s'acordarà per l'Ajuntament, amb audiència prèvia a l'urbanitzador per un termini de 10 dies hàbils. Sense perjuí de les responsabilitats econòmiques que procedisquen, això determinarà la cancel·lació de la programació i la subjecció de l'àmbit de l'actuació al règim del sòl urbanitzable sense programació.  
XXVII. Prerrogatives de l'administració (art. 286.1.e del Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística)  
L'Ajuntament té totes les prerrogatives que, en general, reconeix la legislació de contractes de les administracions públiques, entre elles, les d'interpretar este contracte administratiu especial, resoldre els dubtes que oferisca el seu compliment, modificar els termes de l'adjudicació per causes imprevistes o no previstes en les presents bases i que siguen d'interés públic, acordar-ne la resolució i determinar-ne els efectes.  
XXVIII. Jurisdicció competent (art. 286.1.f del Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística)  
És competent l'ordre jurisdiccional contenciós administratiu per a conéixer de les qüestions que puguen suscitar-se en la preparació, la resolució, i l'execució del contracte administratiu especial entre l'administració i l'agent urbanitzador seleccionat en pública concurrència.  
Es fa constar que amb data 28 de gener de 2009 s'ha enviat l'anunci de concurs al Diari Oficial de la Unió Europea».  
Tot el que es publica per a coneixement general d'acord amb el que disposa l'article 132.2 de la Llei 16/2005, de 30 desembre, Urbanística Valenciana, publicada en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de 31 desembre de 2005, número 5167.  
Cox, 28 de gener de 2009.- L'alcalde: Carmelo Rives Fulleda.