Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 2302, del 04-07-1994 (1994/831874)

ORDRE de 15 de juny de 1994, de la Conselleria d'Educació i Ciència, per la qual es modifica l'Ordre de 21 de maig de 1985, de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, per la qual es regula el Pla de Reciclatge en Valencià del professorat que exerceix les seues funcions en l'àmbit de l'ensenyament no universitari de la Comunitat Valenciana.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**DEROGADA**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/o/1994/06/15/(1)/dof/vci/html**

### Dades del document

Número de DOGV
:   2302

Data del DOGV
:   04-07-1994

Secció del DOGV
:   DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   1994/831874


Data del document
:   15-06-1994

Organisme emissor
:   Conselleria de Educació i Ciència

Tipus de document
:   Ordre

Anàlisi jurídica

ORDRE de 15 de juny de 1994, de la Conselleria d'Educació i Ciència, per la qual es modifica l'Ordre de 21 de maig de 1985, de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, per la qual es regula el Pla de Reciclatge en Valencià del professorat que exerceix les seues funcions en l'àmbit de l'ensenyament no universitari de la Comunitat Valenciana. [94/4524]  
L'Ordre de 21 de maig de 1985 (DOGV núm. 257, de 3 de juny de 1985) estableix les matèries que integren els diferents nivells dels dos cicles dels cursos de reciclatge, així com la seua distribució horària i els programes són els que figuren als seus annexos I i II.  
La implantació de la LOGSE i l'aplicació dels decrets dels currículums de la Comunitat Valenciana incorporen al marc jurídic autonòmic -Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana, Llei d'ús i Ensenyament del Valencià i Llei de Consells Escolars- unes prescripcions en matèria de llengües que obliguen a establir els mitjans perquè tots els alumnes assolesquen un objectiu primordial: el domini de les dues llengües oficials, valencià i castellà. Assolir aquest objectiu planteja al conjunt del professorat dels nivells no universitaris un repte que, encara que no és totalment nou, sí demana un nou Pla de Formació Lingüístico-tècnica en Valencià del professorat no universitari en general i del professorat de llengües en particular.  
Amb aquest nou pla, l'administració educativa vol aconseguir que tot el professorat, tal com indica l'article 23 de la Llei d'ús i Ensenyament del Valencià, posseesca el saber (coneixements orals i escrits) i el saber fer (la formació tècnico-pedagògica) en valencià, que possibiliten els procediments i les estratègies metodològiques d'intervenció en funció del programa d'educació bilingüe que cada centre aplica.  
Per tot això, fent ús de les funcions previstes en l'article 35 de la Llei del Govern Valencià.  
ORDENE:  
Primer  
L'estructura del nou Pla de Formació Lingüístico-tècnica en Valencià del professorat no universitari i el currículum de les diverses matèries que l'integren són els que s'especifiquen als annexos I i II d'aquesta ordre.  
Segon  
Aquest pla de formació lingüístico-tècnica consta de dos cicles. Un primer que comprèn els nivells de capacitació lingüística: domini oral, elemental i mitjà; i un dels mòduls de formació tècnica següents: 1, 2, 3, 4, 5 o 6. Un segon cicle que comprèn el nivell superior de capacitació lingüística i un dels mòduls de formació tècnica següents: 7 o 8.  
DISPOSICIó DEROGATòRIA  
Queden derogats els articles 4 i 5, la disposició final i els annexos I i II de l'Ordre de 21 de maig de 1985.  
DISPOSICIó FINAL  
1. La Conselleria d'Educació i Ciència, expedirà el corresponent Certificat de Capacitació o el Diploma de Mestre en Valencià, a aquells professors que exerceixen les seues funcions en els nivells d'ensenyament no universitari i que acredite estar en possessió del certificat corresponent, respectivament, al nivell mitjà o al nivell superior dels cursos de «Lingüística Valenciana i la seua didàctica» expedits per la Universitat d'Alacant, Universitat Jaume I de Castelló de la Plana i la Universitat de València-Estudi General.  
2. Aquesta ordre entrarà en vigor el mateix dia de la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
València, 15 de juny de 1994  
El conseller d'Educació i Ciència,  
JOAN ROMERO I GONZáLEZ   
Estructura dels cursos de lingüística valenciana i la seua didàctica del Pla de Formació Lingüístico-Tècnica en Valencià del professorat que exerceix les seues funcions en el nivell no universitari.  
Els coneixements en valencià comprenen una capacitació lingüística i una formació tècnica:  
PRIMER CICLE  
Capacitació lingüística   
Nivell: Domini oral  
Llengua, sociolingüística i literatura 100 hores  
Nivell: Elemental  
Llengua, sociolingüística i literatura 85 hores  
Nivell: Mitjà  
Llengua, sociolingüística i literatura 85 hores  
Al llarg d'aquest primer cicle els alumnes han de cursar obligatòriament 50 hores corresponents a un dels mòduls de formació tècnica següents:  
- Mòdul 1: adquisició del llenguatge oral i escrit.  
Infantil i Primer Cicle de Primària 50 hores  
DOMINI ORAL  
OBJECTIUS  
Fer que l'alumnat siga capaç de:  
1. Comprendre discursos orals de la vida diària.  
2. Comprendre textos orals dels mitjans de comunicació i dels àmbits acadèmic i literari.  
3. Comprendre discursos escrits en la varietat estàndard, pertanyents a l'àmbit de la comunicació interpersonal.  
4. Comprendre discursos escrits, de caràcter formal, que es produeixen als àmbits institucional, acadèmic, periodístic i literari.  
5. Expressar-se oralment, mitjançant textos breus, coherents, internament cohesionats, i adequats a les diverses finalitats i situacions comunicatives quotidianes.  
6. Utilitzar el llenguatge com a instrument per a la revisió i l'adquisició de nous aprenentatges.  
7. Reflexionar sobre els mecanismes de la llengua en els plans fonològic, morfosintàctic, lèxico-semàntic i textual.  
8. Reconèixer la diversitat de variants diatòpiques de la llengua com a fet consubstancial i enriquidor de les llengües.  
9. Desenvolupar actituds positives envers la normalització de la llengua en tots els àmbits d'ús, a partir del coneixement crític de la situació sociolingüística.  
CONTINGUTS PER NUCLIS.  
I. LA COMPRENSIó I LA PRODUCCIó DE DISCURSOS.   
1. Comprensió i producció de textos pertanyents a l'àmbit de la comunicació interpersonal.  
2. Comprensió i producció de textos breus pertanyents als àmbits acadèmic, periodístic i literari.  
3. Comprensió i producció de textos amb diverses intencions comunicatives.  
4. Producció de textos en situació de comunicació oral formalitzada, atenent a finalitats diferents.  
5. Comprensió de textos escrits mitjançant la identificació del tema del text, la finalitat de l'escrit, la intenció de l'emissor.  
6. Anàlisi de la importància de signes gràfics, índexs numèrics, dibuixos i elements no lingüístics que acompanyen el text explicatiu.   
7. Desenvolupament de les microhabilitats que integren l'habilitat d'escoltar.  
8. Identificació dels trets caracteritzadors d'un text oral propi de la varietat estàndard i d'un text oral dialectal en la varietat diatòpica de l'entorn de l'alumnat.  
II. EL DISCURS LITERARI.  
1. Lectura i interpretació de contes literaris d'autors del segle XX.  
2. Lectura en veu alta d'un text teatral, enunciat amb fluïdesa i correcció.  
3. Identificació dels trets dialogats que perduren en la rondalla de caire popular: l'estil directe, l'estil indirecte i l'estil indirecte lliure.  
4. Identificació d'alguns elements configuradors de la narració en el conte literari o en la rondalla popular.   
5. Reconeixement de la importància de la descripció com a element enriquidor de la rondalla.   
6. Reconeixement del paper que pot tenir la dramatització dels contes populars i de les rondalles en l'educació i en l'aprenentatge de llengua en alumnes en edat escolar.   
7. Reconeixement de l'existència de la gestualitat com un element subjacent a la pròpia comunicació humana i potenciador dels elements dramàtics d'un relat.  
8. Identificació d'altres recursos retòrics que dinamitzen la narració de caire popular (l'entonació, el ritme, les onomatopeies, ...).   
III. LA REFLEXIó LINGÜíSTICA.  
Aquest nivell se centrarà en l'anàlisi i producció dels textos que responen a:  
1. Actes comunicatius d'ús social.  
2. Actes comunicatius amb funció metalingüística i d'ordenació del discurs.  
3. Actes comunicatius amb funció expressiva: expressar sentiments i estats emotius.  
4. Actes comunicatius amb funció informativa: informacions i opinions.  
3. Expressar-se oralment i per escrit mitjançant textos coherents, internament cohesionats, correctes gramaticalment i adequats a les diverses finalitats i situacions comunicatives.  
4. Utilitzar el llenguatge com a instrument per a l'adquisició de nous aprenentatges.  
5. Valorar les obres rellevants de la tradició literària i interpretar textos literaris del segle XX.  
6. Reflexionar sobre els mecanismes de la llengua en els plans fonològic, morfosintàctic, lèxico-semàntic i textual.  
7. Reconèixer la variació com a fet consubstancial a totes les llengües i analitzar críticament els diversos usos socials de les llengües del nostre entorn.  
8. Desenvolupar actituds positives envers la normalització de la llengua en tots els àmbits d'ús, a partir del coneixement crític de la situació sociolingüística.  
CONTINGUTS PER NUCLIS  
I. LA COMPRENSIó I LA PRODUCCIó DELS DISCURSOS  
1. Comprensió i producció de gèneres de textos pertanyents als diferents àmbits d'ús.  
2. Comprensió i producció de discursos: informatius, prescriptius, predictius, lúdics i argumentatius.  
3. Comprensió i producció de textos d'acord amb unes determinades seqüències textuals: narratives, descriptives, expositives, instructives.  
4. Producció de diferents tipus de textos escrits tot seguint les operacions de planificació, textualització i revisió.  
5. Producció de textos escrits que suposen un tractament o reelaboració de la informació.  
6. Comprensió de textos escrits mitjançant la utilització de l'estratègia lectora adequada.   
7. Desenvolupament de les microhabilitats que integren l'habilitat d'escoltar.  
8. Identificació en textos orals de diferents registres i usos socials de la llengua.  
9. Identificació dels trets caracteritzadors d'un text oral propi de la varietat estàndard i d'un text oral dialectal en la varietat diatòpica dels alumnes.  
10. Lectura en veu alta d'un text amb fluïdesa i correcció.  
11. Producció de textos en situació de comunicació oral formalitzada.  
II. EL DISCURS LITERARI  
1. Lectura i interpretació d'autors i obres rellevants de la tradició literària en la nostra llengua, amb incidència especial en la narrativa del segle XX.  
2. Identificació d'alguns dels elements configuradors de la narració literària.  
3. Utilització d'informacions sobre el context històric i cultural que siguen significatives en l'anàlisi i interpretació del text literari.  
4. Reconeixement de l'existència d'instàncies externes a l'obra literària que mitjancen entre l'obra i el lector i que en condicionen la recepció.  
5. Coneixement del fons bibliogràfic i documental a què poden accedir ensenyants i alumnes en edat escolar en la pròpia zona: biblioteques públiques, centres de professors, secció literària de revistes i diaris, etc.  
III. LA REFLEXIó LINGÜíSTICA  
- Procediments lingüístics que inscriuen el text en el seu context de situació.  
1. Procediments lingüístics per marcar la presència d'emissor i de receptor dins del text.  
2. Procediments lingüístics que inscriuen el text en el temps i l'espai de l'enunciació.  
3. Procediments d'impersonalització: «se» impersonal, plural de cortesia...  
4. La modalitat oracional com a manifestació de la intenció comunicativa.  
- Procediments lingüístics relacionats amb la cohesió interna del text.  
5. ús de l'el·lipsi com a procediment de cohesió. ús de l'el·lipsi de subjecte quan el tema es manté constant.  
6. ús de la pronominalització com a procediment anafòric o catafòric.  
3. Anàlisi i producció de textos d'acord amb unes determinades seqüències textuals: narratives, descriptives, expositives, instructives i argumentatives.  
4. Anàlisi i utilització d'unes mateixes seqüències textuals amb finalitats diferents:  
- Narrar per a informar / narrar per a convèncer / descriure per a informar / descriure per a prescriure / descriure per a predir / descriure per a convèncer / exposar per a informar / exposar per a explicar / exposar per a convèncer.  
5. Producció de diferents tipus de textos escrits seguint les operacions de planificació, textualització i revisió.  
6. Obtenció d'informació a partir de la consulta de fonts documentals.  
7. Identificació en textos escrits i orals dels usos del llenguatge que manifesten discriminació envers les persones o grups socials; especialment els que manifesten la presència d'estereotips sexistes, racistes o classistes.  
8. Identificació en textos escrits i orals de la informació transmesa implícitament.  
9. Comprensió de textos orals propis de diferents àmbits d'ús, emesos en la varietat estàndard i en les varietats diatòpiques pròpies d'altres zones geogràfiques, identificant-ne els trets caracteritzadors principals.  
10. Producció de textos orals en la varietat estàndard, sense la presència de barbarismes i amb l'ús adequat del vocabulari específic.  
11. Producció de textos en situació de comunicació oral formalitzada.  
II. EL DISCURS LITERARI   
1. Identificació dels gèneres literaris i de les principals obres representatives de cadascun, amb incidència especial en el s. XX.  
2. Identificació de diferents subgèneres narratius i dels autors i obres més representatius.  
3. Identificació i manipulació de diferents procediments narratius.  
4. Reconeixement de les principals característiques del llenguatge teatral.  
5. Utilització en l'anàlisi de textos d'informacions sobre el context històric i cultural que siguen significatives per a la interpretació del text literari.  
6. Reconeixement del contingut ideològic, manifest o implícit, de les obres literàries en relació amb els valors de la societat actual.  
7. Coneixement de les principals obres, autors i col·leccions adreçades al públic infantil i juvenil.  
III. LA REFLEXIó LINGÜíSTICA.  
- Procediments lingüístics que inscriuen el text en el seu context de situació.  
1. Procediments d'impersonalització: ús de la construcció amb «hom».  
2. Fórmules de tractament personal: tu, vostè, vós.  
3. Procediments de modalització epistèmica, deòntica i apreciativa: perífrasis verbals de probabilitat i obligació, adjectivació, adverbis.  
- Procediments lingüístics relacionats amb la cohesió interna del text.  
4. ús de mots pertanyents al mateix camp lèxic, camp semàntic o camp ideològic com a procediment per cohesionar un text.  
5. El manteniment de la referència i el salt semàntic.  
6. Alternança: perfet d'indicatiu/imperfet de subjuntiu; present d'indicatiu/present de subjuntiu amb verbs que regeixen subjuntiu en la completiva.  
7. ús del gerundi per expressar la simultaneïtat o un fet anterior.  
8. ús de construccions amb infinitiu per expressar la simultaneïtat o fets immediatament anteriors.  
9. Reconeixement dels diferents valors que pot expressar l'arxiconnector «i».  
10. L'expressió de les relacions de causa-conseqüència.  
11. L'expressió de les relacions condicionals i concessives.  
12. L'ús de signes gràfics i d'índexs numèrics o alfabètics per ordenar la informació.  
13. Els signes de puntuació i la seua funció cohesionadora dins del text.  
- àmbit de l'oració i de la paraula   
Fonologia i ortografia:  
14. Vocalisme: fenòmens de contacte; aprofundiment en l'ortografia; neutralitzacions.  
6. Sistematitzar les reflexions sobre l'estructura interna de la llengua i sobre les seues condicions d'ús.  
7. Valorar la problemàtica que comporta el procés de normalització lingüística al nostre entorn, a partir de l'anàlisi dels processos de normativització i d'estandardització, així com de les mesures legislatives existents o possibles.  
8. Analitzar les mesures necessàries a l'àmbit escolar, pel que fa l'ús de la llengua com a instrument d'aprenentatge i com a vehicle de comunicació entre els diferents estaments educatius, per poder aconseguir els objectius lingüístics prescrits al currículum oficial.  
CONTINGUTS PER NUCLIS.  
I. LA COMPRENSIó I LA PRODUCCIó DELS DISCURSOS.  
1. Anàlisi i producció de textos, orals i escrits, procedents de diferents àmbits d'ús, especialment de l'àmbit acadèmic i dels discursos orientadors i reguladors de l'opinió i de la conducta, tot identificant-ne els procediments -lingüístics i no lingüístics- emprats per a transmetre la informació, així com per a crear estats d'opinió.  
2. Interpretació de textos pertanyents tant a la varietat estàndard com a diferents varietats diatòpiques i diacròniques, tot identificant-ne els principals trets caracteritzadors.  
3. Anàlisi i producció de discursos amb finalitats diferents: informatius, prescriptius, predictius, lúdics i argumentatius.  
4. Anàlisi i producció de textos d'acord amb unes determinades seqüències textuals predominants.  
5. Anàlisi i producció de textos que exemplifiquen el fet que unes mateixes seqüències textuals poden estar al servei de finalitats diferents:  
\* Textos d'estructura narrativa amb la intenció d'informar.  
\* Textos d'estructura descriptiva amb la intenció de prescriure.  
\* Textos d'estructura expositiva amb la finalitat d'informar.  
\* Textos d'estructura expositiva amb la intenció d'explicar.  
\* Textos d'estructura expositiva escrits amb la intenció de defensar una opinió.  
\* Textos expositius amb la intenció de prescriure.  
6. Producció de diferents tipus de textos escrits tot seguint les operacions de planificació, textualització i revisió.  
7. Identificació en un text, si s'escau, de les característiques culturals, sociològiques i ideològiques de l'emissor, i també de les circumstàncies de lloc i de temps en què el text s'ha produït.  
8. ús adequat de diferents tipus de diccionaris i llibres de consulta per al disseny d'activitats didàctiques.  
9. Coneixement de les manifestacions del sistema gènere-sexe en l'activitat comunicativa i anàlisi crítica dels comportaments verbals discriminatoris en els diversos àmbits d'ús.  
10. Reconeixement del diferents mitjans per transmetre informació de manera implícita, bé siga mitjançant el trencament de les lleis del discurs, bé siga mitjançant l'ús de la pressuposició lingüística.  
11. Producció de textos orals en la varietat estàndard, sense la presència de barbarismes i amb l'ús adequat del vocabulari específic d'acord amb el context de situació.  
12. Producció de textos en situació de comunicació oral formalitzada.  
II. EL DISCURS LITERARI   
1. Coneixement dels trets identificadors dels grans períodes en la història de la literatura.  
2. Coneixement d'autors i obres significatives dels diferents períodes i gèneres mitjançant la lectura, anàlisi i interpretació de textos literaris.  
3. Identificació dels canvis experimentats en els diferents gèneres des de l'època medieval a l'actualitat.  
4. Anàlisi crítica dels diferents factors polítics, econòmics i sociolingüístics que han condicionat al llarg de les diferents etapes històriques la recepció i valoració de l'obra literària en la nostra llengua.  
5. Anàlisi dels principals trets del llenguatge poètic.  
6. Lectura i interpretació de textos situats en la frontera entre el que és literari i el que no ho és.  
7. Anàlisi dels avantatges i els problemes que plantegen els diferents enfocaments de l'ensenyament de la literatura.  
III. LA REFLEXIó LINGÜíSTICA  
- Procediments lingüístics que inscriuen el text en el seu context de situació.  
MòDUL 1. ADQUISICIó DEL LLENGUATGE ORAL I ESCRIT. INFANTIL I PRIMER CICLE DE PRIMàRIA.  
I. OBJECTIUS  
1. Conèixer els programes d'educació bilingüe aplicables als diferents contextos lingüístics de la Comunitat Valenciana.  
2. Repercussió dels programes d'educació bilingüe dins el disseny particular del programa, el projecte curricular i el projecte de normalització lingüística del centre.  
3. Conèixer i analitzar el procés d'adquisició del llenguatge oral i escrit als diferents programes d'educació bilingüe en l'educació infantil i primària.  
4. Conèixer i analitzar el procés d'incorporació i adquisició de la segona llengua, segons el programa d'educació bilingüe.  
5. Valorar diverses metodologies a aplicar per al desenvolupament de cada programa d'educació bilingüe.  
6. Saber planificar l'activitat didàctica d'acord amb el programa d'educació bilingüe que es desenvolupe.  
7. Saber avaluar i analitzar el procés d'adquisició del llenguatge oral i escrit d'acord amb el programa.  
II. CONTINGUTS  
1. Definicions de llengua dominant/llengua minoritzada; llengua familiar/llengua d'aprenentatge; primeres i segones llengües.  
2. Raons de la normalització lingüística al centre.  
3. Apropiació del llenguatge-apropiació dels convencionalisme culturals.  
4. Adquisició del llenguatge oral, tant en situacions de comunicació contextualitzades com no contextualitzades i amb diferents interlocutors.  
5. Procés d'adquisició del llenguatge escrit.  
6. Adquisició del llenguatge escrit en situacions de comunicació contextualitzades i no contextualitzades.  
7. ús del valencià escrit en diferents tipus de textos significatius per a l'alumne (escolars i no escolars).  
8. Procés d'ensenyament-aprenentatge en relació als mètodes.  
9. La interacció personal en el procés constructius del llenguatge.  
10. ús del valencià en distintes situacions d'aprenentatge (projectes, tasques, àrees...)  
10. Estratègies didàctiques en la producció de textos orals i escrits.  
12. D'acord amb el programa d'educació bilingüe, criteris per a la seqüenciació dels continguts curriculars d'etapa.  
13. Orientacions per al seguiment i l'avaluació del procés d'adquisició del llenguatge oral i escrit de l'alumne.  
MòDUL 2. ENSENYAMENT I úS VEHICULAR DEL VALENCIà EN EL PRIMER CICLE DE PRIMàRIA.  
I. OBJECTIUS  
1. Actualitzar el coneixement sobre la didàctica de les llengües primeres i segones.  
2. Conèixer la caracterització de l'àrea: llengua i literatura (valencià o castellà).  
3. Analitzar la problemàtica que suposa el contacte de llengües en la determinació dels continguts de l'àrea en el primer cicle i en la intervenció pedagògica.  
4. Actualitzar els coneixements sobre la didàctica de la lectura i de l'escriptura.  
5. Descriure els coneixements previs previsibles sobre les llengües de l'alumnat del primer cicle de l'etapa primària.  
6. Desenvolupar criteris per a seleccionar els continguts idonis per al cicle i per a seqüenciar-los.  
7. Conèixer maneres diverses de presentar els continguts de manera contextualitzada en el primer cicle.  
8. Actualitzar els coneixements sobre la didàctica de la reflexió, sobre l'ús de la llengua com a mitjà per a millorar el propi ús i d'aproximar-se als coneixements explícits gramaticals i al domini ortogràfic.  
II. CONTINGUTS  
1. Text com a producte/text com a activitat discursiva. Una oposició fonamental per a situar la didàctica de les llengües.  
2. La triple vessant de l'educació lingüística: apropiació dels paràmetres de la situació comunicativa (físics i sòcio-institucionals);   
8. L'ensenyament de la comprensió lectora. Descripció de les estratègies que permeten comprendre els escrits segons escoles diverses. Conseqüències didàctiques.  
9. L'ensenyament d'una tercera llengua. Les interferències. L'aprofitament dels coneixements discursius com a coneixements previs en l'aprenentatge d'altres llengües. L'ensenyament integrat de llengües.  
10. Caracterització de l'alumnat del segon i tercer cicle des del punt de vista de l'aprenentatge lingüístic. Coneixements gramaticals implícits. Coneixements discursius. Aproximació a la seua capacitat de revisió dels textos. Coneixement divers de les llengües escolars. Contactes amb la tercera llengua i aprofitament didàctic.  
11. Els programes d'educació bilingüe: ensenyament en valencià, immersió lingüística, incorporació progressiva.  
12. Condicionants per a la seqüenciació dels continguts (objecte, alumnat, decisions pedagògiques).  
13. La programació didàctica: globalització, relació de l'aprenentatge lingüístic amb altres àrees del coneixement, necessitat de contextualització dels continguts.  
14. La programació didàctica: vinculació de l'ús lingüístic a la gestió de l'aula en general, els usos lúdics i literaris en primària.  
15. La reflexió sobre la llengua en primària: l'ensenyament de la composició i de la comprensió lectora. L'ortografia i altres aspectes perifèrics.  
MòDUL 4. LLENGUATGES ESPECíFICS DE SECUNDàRIA.  
I. OBJECTIUS  
Objectiu general  
Aconseguir un domini receptiu i productiu suficient de la llengua en els tipus de textos més usuals dels camps científics i tècnics.  
Objectius específics.  
1. Assabentar l'alumne de la situació sociolingüística particular de la llengua i del fet de la varietat lingüística com a una realitat consubstancial a totes les llengües del món.  
2. Conscienciar l'alumne que, en utilitzar la llengua en situacions comunicatives d'ensenyament-aprenentatge, es fa necessària la utilització d'un llenguatge estàndard.  
3. Conscienciar l'alumne de la necessitat de seguir una sèrie de passos (planificació, producció i revisió) en les seues produccions per tal d'aconseguir discursos coherents, cohesionats i adequats.   
4. Aprofundir en la reflexió lingüística.  
5. Analitzar i estudiar els mecanismes de la formació de les paraules: derivació, composició, famílies de mots, préstecs, camps semàntics, lèxics, associatius,...  
6. Identificar els diferents tipus de diccionaris (general, enciclopèdic, de sinònims, d'antònims, d'equivalències o bilingüe, ideològic, ortogràfic, invers, etimològic) i vocabularis reconeixent els processos que intervenen en la seua elaboració.  
7. Valorar positivament l'ús dels vocabularis, diccionaris i materials de consulta com a eina d'enriquiment constant de la capacitat comunicativa, i com a ajut per a la comprensió i l'ortografia.  
8. Desenvolupar criteris que permeten el professorat de les distintes àrees del currículum escolar de la secundària, l'adquisició i apropiació del lèxic específic de la matèria.  
9. Desenvolupar l'esperit crític en consultar les fonts d'informació i aconseguir conscienciar, així, el professorat de la possibilitat de generar la terminologia específica dels propis estudis dotant-lo doncs, per a aconseguir-lo, dels mecanismes adients.  
10. Fer conscient l'alumne de les dificultats de l'estandardització amb què es troben els lexicòlegs.  
11. Comprendre i analitzar diversos tipus de textos tècnics i científics.  
12. Generar textos per descriure fenòmens, objectes o processos intel·lectuals.  
13. Adaptar les instruccions als coneixements del receptor i del missatge, en els textos científics i tècnics.  
14. Generar explicacions sobre un mateix tema amb diferents graus d'informació i complicació lèxica, en funció del receptor del missatge.  
15. Generar arguments en qualsevol procés d'investigació i estudi que permeten la solució d'un problema o la comprovació d'una determinada tesi.  
3. Ser conscients de la naturalesa diversa dels continguts escolars i sobretot dels continguts lingüístics.  
4. Tenir present la realitat sociolingüística territorial i el context educatiu escolar en l'elaboració d'un projecte curricular d'àrea coherent amb el programa d'educació bilingüe del centre, respectuós amb la diversitat lingüística i difusor de les actituds que permeten la superació de prejudicis lingüístics.  
5. Conèixer els mecanismes de transferència i d'interferència lingüística derivats del contacte de llengües en l'àmbit social i/o escolar i ser capaç d'elaborar propostes didàctiques per a intervenir-hi.  
6. Afavorir l'adquisició de coneixements teòrico-pràctics sobre la concepció didàctica de l'aprenentatge lingüístic basat en el desenvolupament d'estratègies que permeten l'augment de la competència comunicativa dels usuaris.  
7. Facilitar la programació d'objectius i de continguts literaris dins un disseny més general que s'entén, de forma prescriptiva, de llengua i literatura.  
8. Considerar l'avaluació com un element consubstancial al procés d'ensenyament-aprenentatge de les llengües.  
II. CONTINGUTS  
- Bases psicolingüístiques de l'aprenentatge de llengües  
1. Estratègies d'aprenentatge de les llengües.  
2. Contribució dels constructivisme.  
3. Els continguts en l'educació escolar: els conceptes, fets i principis; els procediments, les actituds, valors i normes.  
- Bases sociolingüístiques de l'aprenentatge de llengües  
1. Situació de l'ensenyament de les llengües en el sistema educatiu valencià.  
2. Models i programes d'educació bilingüe.  
3. Bases psicolingüístiques i sociolingüístiques d'un model educatiu per a un sistema escolar amb tres llengües.  
4. Les llengües i els parlants: les actituds lingüístiques.  
5. Transferències i interferències entre les llengües del currículum.  
- Didàctica de l'àrea de la llengua i la literatura  
1. La lingüística del text o gramàtica del discurs.  
2. Nivells de descripció d'un text. Propietats d'un text.  
3. Les tipologies textuals.  
4. Dimensions del concepte de competència comunicativa: competències lingüística, discursiva o textual, sociolingüística i estratègica.  
5. El tractament de les habilitats lingüístiques.  
6. El paper de la gramàtica en l'aprenentatge de les llengües.  
7. La literatura com a objecte d'aprenentatge.  
8. L'avaluació dins el procés d'ensenyament-aprenentatge de l'area de llengua i literatura.  
MòDUL 7. ENFOCAMENTS COMUNICATIUS EN L'ENSENYAMENT DEL VALENCIà.  
I. OBJECTIUS  
Objectiu general  
Desenvolupar criteris per a la programació, disseny i valoració crítica d'activitats de producció i comprensió -oral i escrita- dins d'un enfocament comunicatiu.  
Objectius específics  
1. Conèixer les implicacions didàctiques dels principals corrents metodològics en l'ensenyament-aprenentatge de llengües.  
2. Ser conscients de la necessitat de partir de situacions comunicatives d'ensenyament-aprenentatge a l'aula.  
3. Valorar les possibilitats que ofereix una tipologia de textos per a l'ensenyament-aprenentatge de la llengua des d'una perspectiva comunicativa.  
4. Tenir present el caràcter processual de la producció escrita a l'hora de treballar aquest aspecte a l'aula.  
5. Considerar la complexitat dels aspectes implicats en la producció oral en el tractament didàctic d'aquesta.  
6. Tenir en compte les estratègies que fa servir l'aprenent en el seu desenvolupament de la comprensió lectora.  
7. Relacionar la reflexió sobre les unitats lingüístiques i la seua funció amb el desenvolupament de la capacitat discursiva de l'alumne.  
8. Reconèixer i intervenir didàcticament sobre els prejudicis i estereotips lingüístics per tal de fomentar l'ús del valencià com a llengua de comunicació habitual.  
14. La planificació educativa en el model d'enriquiment d'educació bilingüe valencià (II): el projecte curricular de centre.  
15. Un enfocament conjunt de l'ensenyament del currículum: el disseny curricular integrat.  
16. L'ús vehicular d'una llengua com a mitjà privilegiat d'adquisició de competència lingüística i comunicativa. L'ús vehicular de la L1 i L2.  
17. Un enfocament de les ciències socials adreçat a promoure la consciència d'identitat i els valors històrics i culturals del poble valencià mitjançant el coneixement de l'entorn social i de la cultura pròpia, valorant-los com a quelcom propi i definitori en el marc de l'Estat i del context europeu.  
18. Les ciències naturals com a mitjà per a conèixer i interpretar la realitat natural, des d'una perspectiva ecològica i a través d'una .


Còpia Permalink ELI