Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5239, del 12-04-2006 (2006/4050)

Resolució de 29 de març de 2006 de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5239

Data del DOGV
:   12-04-2006

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2006/4050


Data del document
:   29-03-2006

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Monòver
    * Alcora, l'
    * Venta del Moro
    * Santa Pola
    * Turís
    * Torreblanca
    * impacte ambiental

Resolució de 29 de març de 2006 de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. [2006/X4050]  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1.302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1.131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, estableixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, estableixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
En virtut d'això, he resolt:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent als expedients 015/04-AIA Venta del Moro, 192/03-AIA Torrevieja, 242/04-AIA Monòver, 327/04-AIA Elx, Santa Pola, 238/55-YIN N'Alcora, 324/00-LEG M'Alcora, 033/04-AIA Torís i 409/03-AIA Torreblanca, Vilanova d'Alcolea, Benlloch, Alcalá de Xivert, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.  
València, 29 de març de 2006.. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 15/04-AIA  
Títol: Legalització i ampliació de l'explotació porcina d'encebament  
Promotor: Eladio Montés Maranchón  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Venta del Moro (València)  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat per a la legalització i ampliació de l'explotació porcina d'encebament  
Localització: Partida El Trena, polígon 60, parcel·les 80 i 81, del terme municipal de Venta del Moro (València)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a la legalització i ampliació d'una explotació porcina, les característiques, de la qual segons la documentació aportada, són:  
L'explotació està constituïda per tres naus, dos d'elles legalitzades, amb capacitat per a 530 porcs d'encebament, i una tercera sense legalitzar, amb capacitat per a 320 porcs. Amb l'ampliació proposada es pretén construir una quarta nau, amb capacitat per a 1.500 porcs.  
La superfície de les parcel·les és de 4,8677 ha. La superfície construïda actualment ocupa 756 m². La nau que s'ha de construir ocuparà una superfície de 1.305 m². La resta de la superfície de les parcel·les està ocupada per vinya i olivera en producció.  
L'activitat consistirà en l'encebament de porcs, els quals romandran en l'explotació, des dels 18-20 kg, i romandran fins a aconseguir un pes de 100 kg de pes viu. Es realitzaran 2,5 cicles/any.  
Es generarà un total de 5.052 m³ de purí/any. El purí quedarà retingut en fosses de purins (no s'hi aporta informació relativa a la capacitat de les fosses). Una vegada tractat, el purí generat en l'explotació serà destinat com a adob orgànic en camps de cultiu. Es necessita un total de 100,2 ha de superfície agrícola on aplicar el purí com a adob orgànic (Reial decret 324/00, d'ordenació de les explotacions porcines), disposant d'un total de 97,41 ha, de les quals s'ha facilitat contracte d'acceptació dels propietaris de les esmentades parcel·les a l'aplicació de purins.  
La identificació cadastral de les parcel·les on s'aplicarà purins, es recull a continuació: en el terme municipal de Venta del Moro, polígon 24, parcel·la 101; polígon 31, parcel·la 517; polígon 38, parcel·la 56-a, 64, 89-a; polígon 40, parcel·la 32; polígon 41, parcel·la 11; polígon 43, parcel·la 101; polígon 46, parcel·la 38-a; polígon 53, parcel·la 159-a; polígon 56, parcel·la 206; polígon 62, parcel·la 83; polígon 38, parcel·la 47-a; polígon 38, parcel·la 116; polígon 38, parcel·la 48-a; polígon 41, parcel·la 63; polígon 42, parcel·la 154; polígon 46, parcel·la 11-a, 11-b, 245; polígon 60, parcel·la 79-a, 79-b; polígon 23, parcel·la 89, 90; polígon 38, parcel·la 97; polígon 40, parcel·la 15-a; polígon 41, parcel·la 52, 108, 134, 137, 190; polígon 42, parcel·la 18; polígon 46, parcel·la 46, 48, 61-b, 61-c, 61-d, 205; polígon 23, parcel·la 13; polígon 24, parcel·la 51, 52, 53, 107, 108; polígon 41, parcel·la 135; polígon 42, parcel·la 79, 206; polígon 43, parcel·la 24; polígon 37, parcel·la 45; polígon 38, parcel·la 16, 90-a; polígon 40, parcel·la 49, 56, 144-a; polígon 42, parcel·la 71; polígon 62, parcel·la 38-a; polígon 58, parcel·la 77; polígon 60, parcel·la 35, 80-a, 81; polígon 14, parcel·la 97-a, 164-b; polígon 15, parcel·la 76; polígon 16, parcel·la 84-a, 84-b; polígon 27, parcel·la 98, 99; polígon 30, parcel·la 2, 4-a; polígon 40, parcel·la 13; polígon 47, parcel·la 23-b; polígon 49, parcel·la 4-a; polígon 15, parcel·la 74-a, 74-d, 74-e, 74-f, 74-h; polígon 46, parcel·la 17, 246. En el terme municipal de Requena, aldea de Las Monjas, polígon 135, parcel·la 386, 412-a.  
De la relació de parcel·les aportades pel promotor s'han exclòs aquelles que actualment corresponen a matoll, forest per a fusta o terreny incultivat segons la classificació que en la documentació cadastral municipal s'assigna a cada una d'elles.  
Entre les mesures higienicosanitàries aplicades en l'explotació, s'inclou l'existència de tela antiocells en finestres i buits de l'explotació de manera que s'impedeix l'accés de vectors a l'interior d'aquesta. Es disposa de tanca perimetral, encara que no existeix de gual sanitari.  
Els cadàvers que es generen en l'explotació són retirats per una empresa gestora autoritzada a aquest efecte (s'hi aporta declaració d'assegurança).  
El subministrament d'aigua potable procedeix d'un pou en la mateixa explotació.  
El nucli urbà més pròxim (aldea Los Cojos), es troba a més d'1,5 km de l'explotació.  
En la documentació aportada no s'inclou informació relativa a la capacitat d'emmagatzematge de purins en fosses. Segons el Reial decret 324/00, d'ordenació de les explotacions porcines, la capacitat d'emmagatzematge de purí en l'explotació haurà de ser com a mínim per a la producció d'almenys tres mesos. Aqueixa capacitat d'emmagatzematge s'aconseguirà amb les fosses i bassa d'emmagatzematge de purins.  
Tramitació administrativa  
2. Informació pública. Remissió de l'expedient.  
L'expedient es va iniciar el 27 de febrer de 2004, amb la remissió per la Direcció Territorial de Territori i Habitatge, del projecte d'activitat, estudi d'impacte ambiental i expedient municipal.  
La informació pública s'ha realitzat mitjançant la publicació en el BOP núm. 153, de 30 de juny de 2003, com també als veïns confrontants a l'explotació, amb la presentació d'al·legacions.  
3. Resum de les al·legacions  
S'han presentat quatre al·legacions a l'actuació. Tres d'elles, de semblant contingut, corresponen a veïns confrontants a l'explotació, fan al·lusió a l'abocament dels purins de la granja a una parcel·la perduda que hi ha molt prop de l'aldea de Los Cojos, i prou a prop del depòsit d'aigua potable que abasteix a l'esmentada aldea, sent irrespirable l'aire per les olors emeses, sol·licitant que es prenguen les mesures necessàries encaminades a evitar els abocaments incontrolats, i evitar a més el risc de contaminació d'aqüífers.  
La quarta al·legació, fa referència a les molèsties que pateix un complex turístic pròxim a l'explotació, sobretot per l'emissió d'olors de l'explotació, com també pels abocaments reiterats que produeix l'explotació, i que pot arribar a contaminar el pou d'aigua potable d'aquest complex turístic.  
El sòl no urbanitzable comú pot albergar, prèvia obtenció de l'autorització urbanística corresponent, activitats ramaderes com la que ens ocupa. Respecte a l'afecció al medi pot minimitzar-se si es gestiona adequadament l'explotació, s'adopten les mesures higienicosanitàries legalment establides, i es gestiona així mateix correctament el purí com a adob orgànic. En tot cas, a l'hora d'aplicar el purí com a adob orgànic en camps de cultiu, hauran d'adoptar-se les indicacions relatives a distàncies previstes en l'article 5.B. del Reial decret 324/00, d'ordenació de les explotacions porcines, el qual indica: Respectar com a distància mínima, en la distribució de fem sobre el terreny, la de 100 metres, respecte a altres explotacions del grup primer, i 200 metres, respecte a les explotacions incloses en la resta dels grups definits en l'article 3.B) i als nuclis urbans. En relació amb els cursos d'aigües, es respectarà el que estableix el Reglament de domini públic hidràulic, que desenvolupa els títols preliminar I, IV, i VI i VII de la Llei 29/1985, de 2 d'agost, d'aigües, aprovat pel Reial decret 849/1986, d'11 d'abril, i el que disposen els diversos plans hidrològics de conca.   
La Llei 10/1998, de residus aplicable a qualsevol tipus de residu, és exceptuable, entre altres, als residus produïts en les explotacions agrícoles i ramaderes consistents en matèries fecals i altres substàncies naturals no perilloses quan s'utilitzen exclusivament en el marc de les explotacions agràries. En allò que s'ha reglat en el Reial decret 261/1996, de 16 de febrer, sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda pels nitrats procedents de fonts agràries i segons queda establit en la disposició addicional cinquena, referent a residus agraris, i en la que es considera que utilitzar residus agrícoles i ramaders com a fertilitzant agrícola, no implica una operació d'abocament, a l'efecte establit en l'article 92 de la Llei 29/1985, de 2 d'agost, d'aigües, en el qual s'indica que: S'entén per contaminació l'acció i efecte d'introduir matèries o formes d'energia, o induir condicions en l'aigua que de manera directa o indirecta impliquen una alteració perjudicial a la seua qualitat en relació amb altres usos posteriors o amb la funció ecològica d'aquesta. La gestió incorrecta dels residus ramaders genera contaminació en el domini públic hidràulic. La Llei d'aigües prohibeix amb caràcter general:  
. Acumular residus sòlids, runes i substàncies siga quina siga la procedència d'aquests i el lloc en què es depositen que constituïsquen o puguen constituir un perill de contaminació per a les aigües o el seu entorn.  
. Efectuar accions sobre el medi físic o biològic afecte l'aigua, que constituïsquen o puguen constituir una degradació d'aquest.  
. Exercici de les activitats dins dels perímetres de protecció, fixats en els plans hidrològics, quan pogueren constituir un perill de contaminació o degradació del domini públic hidràulic.  
Pel que està prohibit l'abocament i requereix autorització administrativa de l'organisme de conca.  
Informes sectorials  
L'expedient municipal recull els informes següents:  
. Informe favorable arquitecte municipal.  
. Informació pública amb la presentació d'al·legacions.  
. Informe favorable del cap local de sanitat.  
. Autorització prèvia de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial.  
Afeccions legals  
El sòl on s'exerceix l'activitat qualifica com a sòl no urbanitzable comú, segons normes subsidiàries municipals.  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat  
En l'estudi d'impacte ambiental no s'han identificat els elements ambientals susceptibles de ser afectats pel projecte, incloent-se un succint apartat dedicat a la descripció de l'inventari ambiental, en el qual s'inclou medi biòtic, abiòtic, cultural i socioeconòmic.  
L'explotació es localitza en una zona agrícola de secà dedicada predominantment al cultiu de la vinya, intercalada de superfície forestal constituïda per taques aïllades formades per masses boscoses de pi blanc (Pinus halepensis) principalment.  
La zona on s'exerceix l'activitat, no presenta valors ambientals rellevants, sent els elements ambientals més destacables susceptibles de ser afectats pel projecte: el sòl i l'aigua, per la contaminació associada a la incorrecta gestió en la pròpia explotació de purins o durant la utilització d'aquests com a adob orgànic; i l'aire, per emissió d'olors associades a la fermentació de residus orgànics I presència d'animals principalment.  
2. Identificació i valoració d'impactes  
Els impactes identificats en l'estudi d'impacte ambiental estan referits tant a la fase de construcció com a la de funcionament. Els impactes més destacables, que poden ocasionar-se durant la fase de funcionament s'inclouen a continuació:  
. Impacte sobre l'aire, per emissió d'olors associades als purins generats en l'explotació i emmagatzemats en les fosses de purins fins a l'extracció d'aquests.  
. Impacte sobre l'aigua, per contaminació química d'aigües subterrànies, associada a fugues en les fosses de purins, abocaments incontrolats o mala aplicació i maneig dels productes sanitaris utilitzats en l'explotació.  
. Impacte sobre el sòl, per alteració de les seues propietats químiques, associada a abocaments incontrolats.  
No s'ha utilitzat cap mètode establit per a la valoració d'impactes, considerant-los en general de magnitud lleu, proposant una sèrie de mesures correctores tant per a la fase de construcció com per a la de funcionament, sense vinculació directa amb els impactes descrits.  
2. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i Programa de vigilància ambiental  
Entre les mesures correctores proposades, tant per a la fase de construcció com per a la de funcionament, s'inclou les següents:  
. Amb l'objecte d'evitar possibles filtracions que pogueren produir-se durant l'emmagatzematge dels purins, totes les fosses col·lectores de purins estaran adequadament impermeabilitzades.  
. En l'accés a l'explotació es disposarà de gual sanitari o si no n'hi ha, equip desinfectant a pressió.  
. En tots els buits de les naus s'instal·larà tela antiocells.  
Les mesures correctores recollides en l'estudi d'impacte ambiental, hauran d'ampliar-se amb l'adopció dels condicionants recollits en aquesta declaració d'impacte ambiental. Pel que fa al tractament del purí prèvia a l'aplicació d'aquest en camp, haurà de sotmetre's a tractament microbiològic en fossa, de manera que disminuïsca la seua càrrega contaminant i se'n millore les propietats fisicoquímiques com a adob orgànic.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I, apartat 1. H.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tant i a la vista de tot l'anterior i de la proposta tècnica acceptable de declaració d'impacte ambiental emesa per l'àrea d'avaluació ambiental, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent   
Declaració d'Impacte Ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció `prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, l'ampliació de l'explotació porcina d'encebament, situada en el terme municipal de Venta del Moro (València), promoguda per Eladio Montés Maranchón, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
. Previ a l'obtenció de la llicència d'activitat, haurà de presentar-se davant l'òrgan substantiu i davant la Direcció General de Gestió del Medi Natural, còpia de la inclusió del pou de reg en el registre d'aigües o concessió atorgada per l'organisme de conca.  
. Previ a l'obtenció de la llicència d'activitat, haurà de presentar-se davant l'òrgan substantiu i davant la Direcció General de Gestió del Medi Natural, justificació de la disponibilitat de 3 ha de superfície agrícola cultivada, on aplicar el purí, que complemente la presentada, i que assegure disposar de terreny agrícola suficient per a poder aplicar el purí com a adob orgànic.  
. La instal·lació disposarà de bassa de fem encerclada i impermeabilitzada, de manera que s'evite el risc de filtració i contaminació de les aigües superficials i subterrànies, assegurant que s'impedisquen pèrdues per vessament o per inestabilitat geotècnica, amb la grandària precisa per a poder emmagatzemar la producció del menys tres mesos, que permeta la gestió adequada dels mateixos.  
. S'utilitzarà sistema protector que impedisca l'accés de vectors a les naus, tal com malla metàl·lica o semblant.  
. Es disposarà a l'entrada de l'explotació de sistema de desinfecció de les rodes dels vehicles que accedisquen a l'explotació.  
. El purí serà tractat amb complex bacterià, de manera que en millore les propietats com a adob orgànic, alhora que disminuïsca la seua càrrega contaminant, així com l'emissió d'olors. Es comprovarà l'eficàcia del tractament de purins i es modificarà la seua manipulació o se substituirà per un altre tractament si se n'observa la ineficàcia amb la correcta manipulació d'aquest. Amb aquest fi, haurà de dur a terme anàlisi abans de començar el tractament que servisca com a blanc. Aquestes anàlisis hauran de presentar-se davant aquesta Direcció General en cas de ser requerides, podent-se aplicar, en cas de ser necessari, les correccions oportunes al tractament. Entre els paràmetres que s'han d'analitzar es trobaran com a mínim: pH, conductivitat, sòlids en suspensió, DBO5, DQO, N total, N amoniacal, P, K, coliformes totals, coliformes fecals i estreptococs fecals.  
. A l'hora d'utilitzar el purí com a fertilitzant, es limitarà la zona d'aplicació a camps de cultiu i pastius no naturals, evitant les proximitats de corrents d'aigua, rius, rierols, barrancs, etc., així com fonts, conduccions subterrànies d'aigua i altres possibles focus de contaminació. No se superarà la quantitat de 170 kg de N/ha i any. S'haurà, preferentment, de soterrar immediatament per a evitar les possibles pèrdues de nitrogen amoniacal.   
. S'haurà de gestionar l'eliminació de cadàvers conforme a allò que s'ha estipulat en el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell, de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà.  
. La distància de les parcel·les on s'aplicarà el purí respecte a altres explotacions porcines, nucli urbà o cursos d'aigua, s'ajustarà al que estableix el Reial Decret 324/2000, de març de 2000, pel qual s'estableixen les normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines.  
. Es comunicarà a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.  
Segon  
Notificar als interessats que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.   
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.   
València, 2 de març de 2005.. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 192/03-AIA  
Títol: Homologació i Pla parcial sector S-27 La Coronelita  
Promotor: Ajuntament de Torrevieja  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Torrevieja  
Localització: Terme municipal de Torrevieja  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista  
L'objecte del projecte és la reclassificació del sector S-27 La Coronelita de sòl no urbanitzable a urbanitzable mitjançant l'aprovació de la corresponent homologació modificativa del PGOU de Torrevieja.  
El perímetre del sector està delimitat en els límits nord i oest d'aquest per importants eixos viaris com són la CV-95 i l'autopista Alacant-Cartagena, la resta dels seus límits corresponen amb límits d'altres sectors del terme municipal d'Orihuela   
La superfície total del sector és de 288.545 m² distribuïts mitjançant el corresponent Pla parcial de la manera següent:  
. Sòl residencial: 132.528 m²  
. Sòl terciari: 20.918 m²  
. Zones verdes: 35.708 m²  
. Equipaments: 17. 60.510 m²  
. Xarxa viària: 60.510 m²  
. Xarxa protecció viari: 21.568 m²  
Mitjançant l'esmentada homologació es pretén urbanitzar un sector que ocupa una lloma la conca visual de la qual està dirigida a les Salinas de Torrevieja. El model d'urbanització desenvolupat és de tipus turístic de baixa densitat, amb una edificabilitat de 0,3 m²/m² es preveuen 1.298 habitatges, i s'arriba als 45 habitatges/ha.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública  
En data 28 de maig de 2003 l'Ajuntament de Torrevieja va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental (EIA) corresponents a l'Homologació i Pla parcial sector S-27, La Coronelita.  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant de la Homologació i Pla parcial sector S-27, La Coronelita, ha sigut sotmés a informació pública mitjançant un anunci publicat en el DOGV núm. 8613 de data 24 de maig de 1999, i no s'hi han presentat al·legacions.  
2. Peticions d'informes sectorials i documentació complementària  
En data 26 de setembre de 2003 es va sol·licitar a l'Ajuntament de Torrevieja ampliació de documentació amb l'objecte de completar aquells aspectes de l'estudi d'impacte ambiental que no havien sigut tractats.  
En data 23 d'abril de 2004 es va rebre contestació, on queden esmenats tots els punts que havien motivat l'esmentada ampliació, excepte dos epígrafs que són contestats amb posterioritat, i es va rebre escrit en data 2 d'agost de 2004.  
En l'esmentada contestació es van aportar els documents següents:  
. Informe emés per AGAMED, en data 23 de gener de 2003, empresa encarregada de la gestió de la xarxa de sanejament, on assenyalen la necessitat d'ampliar i millorar l'estació de bombament de Llac Jardí, per a no minvar la capacitat d'evacuació dels col·lectors generals dels habitatges i locals del terme municipal de Torrevieja.  
. Informe emés per PROAMBIENTE, empresa dedicada a la recepció, tractament i eliminació de residus sòlids urbans, on assenyalen el seu compromís de recepció dels residus sòlids inerts no perillosos assimilables a urbans, originats per la labors d'urbanització.  
Informe emés per sanejament d'aigües, en data 3 d'abril de 2003, empresa dedicada a la depuració de les aigües residuals, on textualment es diu:   
La viabilitat del tractament de l'EDAR de Torrevieja de les aigües residuals generades pel desenvolupament del Sector S-27 La Coronelita del SNUP d'aquest municipi sempre que es complisca amb els següents condicionants:  
1. En el seu dia, l'urbanitzador del desenvolupament urbanístic haurà de realitzar la corresponent sol·licitud de la connexió efectiva. Les obres necessàries per a la connexió de les aigües residuals a les infraestructures públiques s'efectuaran pel peticionari al compte i risc d'aquest.  
2. En tot cas, l'abocament generat pel desenvolupament urbanístic de referència haurà de complir amb els límits d'abocament establits en l'ordenança municipal d'abocaments o, si no n'hi ha, en el model d'ordenança d'abocaments de l'entitat de sanejament a fi de preservar la integritat del sistema de sanejament i la qualitat de l'efluent. A aquests efectes l'urbanitzador haurà de, abans del punt de connexió, disposar una arqueta de registre de la mateixa tipologia que la que figura en el model d'ordenança d'abocaments a la xarxa municipal de clavegueram editat per aquesta entitat de sanejament, dotada a més de guies per a la instal·lació d'una arqueta de bagants que permeta la desconnexió de l'abocament.  
3. Perquè es puga realitzar la connexió efectiva, hauran d'estar executades les actuacions d'ampliació de la planta previstes.  
. Informe emés per la Mancomunidad de los Canales del Taibilla, en data 20 de febrer de 2003, organisme encarregat del proveïment d'aigua potable al sector, on textualment es diu:  
6. pel que fa a recursos hidràulics, en els últims anys hidrològics, les necessitats que s'han d'atendre han superat als recursos assignats, la qual cosa ha requerit l'aportació de recursos de caràcter excepcional per a atendre els corresponents dèficits. L'esmentada situació deficitària continuarà l'any hidrològic actual.  
7. En aquests moments es troben en execució els contractes de concessió atorgats pel Ministeri de Medi Ambient per a la construcció i explotació de les dessaladores del Nuevo Canal de Cartagena i del Canal d'Alacant, la posada en servei de la qual resoldrà la greu situació actual.  
8. En el període 2003-2006 està prevista l'execució de les noves instal·lacions previstes en el programa d'inversions del Pla hidrològic nacional amb la denominació Ampliació dessaladores, els recursos de la qual garantiran en el mitjà termini la demanda prevista en la planificació hidrològica.  
En data 7 de juny de 2004 es va rebre informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, on s'informava que:  
Des de la consideració del patrimoni arquitectònic i arqueològic que puga veure's afectat en l'àmbit afectat per l'ordenació no hi ha béns de valor patrimonial.  
No obstant això, des de l'òptica del patrimoni etnològic, l'estudi d'impacte ambiental haurà de completar-se amb la incidència de l'ordenació sobre el patrimoni etnològic ... per la qual cosa de conformitat amb l'informe dels serveis tècnics s'informa desfavorablement els efectes patrimonials la referida ordenació fins que no s'atenga el condicionant d'índole etnològic dalt referenciat, sotmetent la corresponent proposta a l'avaluació d'aquesta Direcció General.  
En data 12 de gener de 2005 es va rebre informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, on basant-se en informes presentats per l'Agrupació d'interés urbanístic del sector 27 La Coronelita, davant l'esmentada Direcció General i que esmenaven les deficiències que van motivar l'anterior informe desfavorable de data 7 de juny de 2004, es declara que:  
D'aquesta manera se superen els impediments patrimonials ressenyats en l'informe patrimonial precedent emés, per la qual cosa de conformitat amb l'informe dels serveis tècnics s'informa favorablement als efectes patrimonials la referida ordenació.  
Afeccions legals  
Segons els informes rebuts, l'estudi d'impacte ambiental i de les investigacions realitzades, cal assenyalar que existeix, per part de les obres projectades, afecció a sòl forestal.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació  
L'àrea de sòl que ens ocupa presenta una estructura de bancals totalment abandonats que anteriorment van estar plantats de cultius de secà (oliveres i garroferes). La resta del sector conserva, molt alterades, unes condicions pròpies d'àrees de muntanyes veïnes, amb presència d'algunes espècies pròpies de la vegetació climàtica i algunes zones de pi blanc que formen xicotets bosquets molt degradats a causa de l'absència de tractaments silvícoles en els últims anys. Es tracta de sòls de reduïda capacitat agrícola amb espècies pròpies de la vegetació climàtica que hauran de ser conservades com ara el margalló, l'ullastre, el coscoll, el llentiscle i l'arç negre.  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants  
La morfologia del terreny és un dels aspectes que més directament es veurà impactat, a causa dels moviments de terres necessaris per a la urbanització dels terrenys.  
La hidrologia superficial, podria veure's afectada com a conseqüència de la retirada de la coberta vegetal, i la seua substitució per una superfície llisa, la qual cosa augmentaria la vessament superficial.  
Pel que fa a la qualitat de les aigües, tant superficials com subterrànies, aquestes també poden veure's afectades pels abocaments d'aigües residuals sense depuració prèvia, o per l'abocament de residus sòlids.  
Un altre greu problema és l'augment de la demanda d'aigua que la urbanització del territori genera (abastiment nous habitatges, enjardinaments, etc), sobretot en zones deficitàries com és el cas que ara ens afecta.  
Per a finalitzar, un altre impacte a tenir en compte és l'acústic, provocat pel trànsit rodat al pas d'aquest per la A-37 i CV-95 en les proximitats del sector, i que pertorbaria les condicions d'assossec públic dels futurs residents del sector.  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el Programa de vigilància ambiental  
Com a mesures protectores i correctores que eviten o minimitzen els efectes negatius causats, cal destacar:  
. El bosquet de pineda amb sotabosc mediterrani (llentiscle, coscoll, margalló, aromàtiques, ...) localitzat en la zona meridional es destinarà a zona verda.  
. Els peus de llentiscle, margalló, coscoll, ginebre, arç negre, olivera i garrofera es respectaran i hauran de ser conservats in situ, ja siga mitjançant la inclusió d'aquests en les zones verdes d'ús públic o en les d'ús privatiu de les parcel·les previstes. Quan això no puga ser així seran trasplantades a altres àrees verdes del sector.  
. En els nous enjardinaments s'utilitzaran espècies autòctones de la comarca com palmera, garrofera, olivera, romaní, etc., i queda prohibit l'ús d'espècies exòtiques i de gespa per l'alt consum hídric d'aquestes. S'utilitzaran tècniques de xerojardineria, s'utilitzaran sistemes de reg localitzat i alta freqüència.  
. La tipologia constructiva serà d'acord amb el medi i integrada en el paisatge, i es prescindirà d'elements estranys i impactants sobre el medi. Especialment no es permetran les teulades de pissarra o metàl·liques, ni les cobertes amb una inclinació superior a 40º.  
. El tancament perimetral de les parcel·les atendrà a les següents característiques: pedra natural caravista combinada amb elements vegetals (tanques), evitant en tot moment la presència d'elements exòtics o estranys.  
Durant l'execució de les obres hauran d'aplicar-se les mesures següents:  
. Quan existisquen moviments de terres es realitzaran regs periòdics per a evitar-hi la generació de pols.  
. La maquinària propulsada per motors de combustió interna haurà d'anar dotada amb els oportuns silenciadors.  
. S'evitarà qualsevol abocament (olis, etc.) al sòl.  
. El sòl de bona qualitat extret en les obres s'estendrà en les zones verdes i enjardinades.  
. Els residus d'obres seran transportats a un abocador controlat d'inerts.  
. Els treballs es realitzaran dins d'un horari en què no produïsquen molèsties per al benestar i la tranquil·litat de la població.  
. En l'enllumenat públic s'utilitzaran instal·lacions de baix consum junt amb un sistema intel·ligent que permeta l'apagat parcial de determinats punts de llum a certes hores de la nit. S'evitarà la contaminació lluminosa mitjançant sistemes de pantalles que impedisquen la projecció de llum cap amunt i cap arrere.  
Pel que fa al Programa de vigilància ambiental tindrà com a objecte establir un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental. Amb aquest fi es proposen els controls següents:  
. Control de pols sobre la vegetació adjacent.  
. Control de l'aparició de processos erosius.  
. Control dels abocaments de residus d'obres, plantacions, etc.  
. Control de nivells sonors en edifici habitat més pròxim.  
. Control dels nivells de les emissions de gasos i partícules dels motors de combustió interna utilitzats en les obres.  
. Control del compliment de les ordenances i normatives urbanístiques.  
. Control de les espècies arbòries i arbustives utilitzades en la constitució de la zona verda, així com del seu correcte transport i manipulat prenent les mesures oportunes per a la major supervivència d'aquestes.  
Finalment, el Programa de vigilància ambiental haurà de fixar amb una certa periodicitat la realització d'informes en els quals s'informarà del compliment del programa així com els efectes derivats de l'aplicació de les mesures correctores i del grau de correspondència d'aquests efectes amb què van ser prevists en l'estudi d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 8-g) de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.  
L'expedient ha observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tant, i a la vista de tot l'anterior i de la proposta acceptable de declaració d'impacte ambiental formulada pel cap del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i el cap de l'Àrea d'avaluació ambiental, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'Impacte Ambiental  
Primer  
Estimar favorable, només als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, l'Homologació i Pla parcial sector S-27 La Coronelita, promogut per l'Ajuntament de Torrevieja, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establits en l'apartat segon.  
Segon  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'hi estableixen les següents:  
1. Segons informe remés a aquest Servei per l'entitat de Sanejament d'Aigües, en data 3 d'abril de 2003, i les conclusions del qual s'han exposat en l'apartat 2. Peticions d'informes sectorials i documentació complementària, abans de realitzar la connexió efectiva a la xarxa de sanejament, haurà d'ampliar-se la capacitat de l'EDAR de Torrevieja.  
2. Segons informe remés a aquest servei per la Mancomunidad de los Canales del Taibilla, en data 20 de febrer de 2003, i les conclusions de la qual s'han exposat en l'apartat 2. Peticions d'informes sectorials i documentació complementària, abans de realitzar la connexió efectiva a la xarxa de proveïment, hauran d'estar en servei les dessaladores del Nou Canal de Cartagena i del Canal d'Alacant.  
3. Durant l'execució de les obres no es desenvoluparan treballs nocturns que puguen perjudicar el descans de la població que habita els nuclis més pròxims a aquestes, tant per impactes sonors com per vibracions o elevada lluminositat. Al mateix temps, les obres hauran de paralitzar-se en els períodes de nidificació i cria de les espècies animals que es troben en les proximitats de l'àrea d'actuació, respectant l'ornitofauna que no sols nidifica en el parc, sinó que es concentra en les llacunes en l'època hivernal. En aqueix sentit, i basant-se en els estudis de camp relacionats amb la fauna que s'hagen efectuat, es requerirà informe al director . conservador del Parc Natural de les Llacunes de la Mata i Torrevieja amb la intenció de contrastar l'adequació dels períodes assenyalats.  
4. El projecte d'execució haurà d'aprofundir en els paràmetres de control de la contaminació acústica i atmosfèrica (nivell de decibels i de partícules en suspensió), indicant al mateix temps els instruments de mesura que s'utilitzaran en els controls.  
5. A les mesures de control de la il·luminació recollides en la documentació presentada s'afegirà la localització dels bàculs de llum en l'anell exterior de les rotondes i en els vores del vial, amb l'objecte d'evitar que la fauna accedisca als punts de trànsit rodat a la recerca d'aliment, en quedar-se en la perifèria d'aquests.  
6. Es realitzarà una recollida i gestió selectiva dels residus generats durant les obres d'urbanització i edificació. Els residus que tinguen la consideració inerta seran traslladats a un abocador autoritzat. La resta dels residus generats durant les obres seran gestionats per empreses autoritzades conforme a les característiques fisicoquímiques d'aquests.  
7. Es recorda al promotor la prohibició de realitzar qualsevol abocament o abassegament no autoritzat en la zona. En tot cas, s'hauran d'identificar les zones on es realitzarà l'emmagatzematge temporal de materials i productes que s'han d'emprar i dels residus generats fins a la recollida d'aquests per una empresa autoritzada, dins de la parcel·la objecte del projecte, havent de ser emplaçades a l'abric dels vents dominants i disposant les mesures preventives necessàries per a evitar l'afecció a les zones confrontants. Així mateix, es recorda que els canvis d'oli, filtres i qualsevol altre residu de manteniment de maquinària i vehicles hauran de ser adequadament gestionats per un taller o gestor de residus tòxics i perillosos adequadament autoritzat.  
8. Els materials de farciment (terraplens i pedraplens) que foren necessaris per a l'execució del projecte, s'obtindran de préstecs i/o pedreres existents i legalment autoritzades.  
9. L'abocament de pluvials, de manera excepcional, es realitzarà a la xarxa de clavegueram ja que no sembla existir una xarxa específica per a aquest tipus d'aigües, tot això amb la intenció d'evitar l'aportació d'aigües de vessament que pogueren contenir algun tipus de substància o compost contaminant a la Laguna de Torrevieja. No obstant això, perquè aquesta connexió siga viable, haurà d'estimar-se el volum d'aportació en funció de les dades climàtiques disponibles i sol·licitar a l'entitat explotadora de l'estació depuradora d'aigües residuals informe de capacitat de la instal·lació per a fer front a l'esmentat increment de l'afluent. En el supòsit en què la instal·lació resultara incapaç de tractar les pluvials es procedirà a l'ampliació d'aquesta.  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental..  
València, 9 de març de 2005.. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 242/04-AIA  
Títol: Homologació i Pla parcial sector Gran Monòver  
Promotor: Ajuntament de Monòver  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme d'Alacant  
Localització: Terme municipal de Monòver  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista  
L'objecte del projecte és l'homologació d'una àrea de sòl no urbanitzable de 308.896 m² en el terme municipal de Monòver, situada en la partida de La Alquebla-Ravalet, per a la programació d'aquesta com a sòl urbanitzable.  
El conjunt del territori considerat té els límits següents:  
. Nord: assagador Matamoros  
. Est: camí Matamoros, frontera amb el sòl urbanitzable no programat, sector el Ravalet  
. Sud: camí de La Romana i camí existent.  
Oest: vial de xarxa primària que discorre a la vora del cim del pujol sud-oest.  
El viari perimetral proposat modifica el traçat i la secció de la assagador de Matamoros i del camí de La Romana a fi d'adequar-los a la densitat de trànsit a generar per l'actuació.  
La connexió amb el nucli urbà es resol, a través de sòl urbanitzable no programat El Ravalet, mitjançant una glorieta, ja prevista pel Pla general en la intersecció dels camins de Matamoros i de La Romana.  
La xarxa d'aigua potable es connectarà a la conducció de proveïment que discorre entre els pous i els depòsits de Chinorla. La xarxa d'aigües residuals es connectarà amb la xarxa existent en el sector de SUNP, zona del pavelló. La xarxa de reg s'integra en la xarxa viària prevista i es connecta amb la xarxa existent aigües avall del sector.  
La qualificació detallada del sòl, que resulta de l'ordenació efectuada mitjançant el Pla parcial, és la següent:  
. Sòl residencial: 199.477 m²  
. Sòl terciari: 5.769 m²  
. Vials i aparcament: 58.107 m²  
. Zones verdes: 13.311 m²  
. Equipaments: 17.746 m²  
. Parc públic: 13.128 m²  
En el sòl destinat a ús residencial es preveu la construcció de 836 habitatges de tipologia unifamiliar aïllada, amb una equivalència de 2.650 persones.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública  
En data 3 de juny de 2004 la Direcció Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge d'Alacant va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental (EIA) corresponents a l'Homologació del sector Gran Monòver.  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant de l'homologació del sector Gran Monòver, ha sigut sotmés a informació pública mitjançant un anunci publicat en el DOGV núm. 4683 de 3 de febrer de 2004, i s'ha presentat una al·legació per part del senyor Isidro Vidal Martínez, on exposa que l'actuació proposada permet l'eliminació d'una plantació d'ametlers ecològiques i vàries oliveres centenàries, així com una extensa pinada, realitat que ha omés l'agent urbanitzador per quant qualifica com d'erm la parcel·la de la seua propietat.  
2. Peticions d'informes sectorials i documentació complementària  
En data 18 de febrer de 2005 es va sol·licitar a l'Ajuntament de Monòver ampliació de documentació, on se'ls demanava que analitzaren altres alternatives tècnicament viables i sempre atenent a criteris ambientals.  
En data 22 de febrer de 2005 es va rebre contestació, on s'analitzen altres alternatives i es justifica raonadament la solució proposada, quedant per tant esmenat el motiu de l'ampliació.  
En data 28 de febrer de 2005 es va rebre de la Direcció Territorial d'Alacant de la Conselleria de Territori i Habitatge, certificat sobre la capacitat de proveïment d'aigua potable al sector Gran Monòver per part d'AQUALIA SA, concessionària del Servei Municipal d'Aigües.  
Afeccions legals  
Segons els informes rebuts, l'estudi d'impacte ambiental i de les investigacions realitzades, cal assenyalar que existeix, per part de les obres projectades, afecció al camí ramader assagador Matamoros.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació  
L'àrea de sòl que ens ocupa presenta un relleu molt suau, drenada per un sistema de barrancs que excaven els sòls argilosos del Keuper. Encara que el pendent està comprés entre el 7 i el 15%, hi ha bancals aterrassades amb murs de contenció fets de pedra seca adaptats per la mà de l'home per a l'explotació agrícola.  
La vegetació està formada en la menor part d'aquesta per cultiu de secà abandonat, sense cap tipus de cultiu, també apareixen escasses superfícies de pi blanc, tot just un 5% de la superfície d'aquesta.  
Hi ha una antiga finca de labor, l'Alquebla, que s'integra, manté i respecta en el pla parcial, i es comptabilitza la seua superfície edificada en l'edificabilitat assignada al corresponent terreny.  
També hi ha afecció a l'assagador de Matamoros, que s'integra en l'àmbit del sector a partir de l'eix actual d'aquesta, i el camí del mateix nom amb el camí de la Romana.  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants  
La morfologia del terreny és un dels aspectes que més directament es veurà impactat, a causa dels moviments de terres necessaris per a la urbanització dels terrenys.  
La hidrologia superficial, podria veure's afectada com a conseqüència de la retirada de la coberta vegetal, i la substitució d'aquesta per una superfície llisa, la qual cosa augmentaria l'escorrentia superficial.  
Quant a la qualitat de les aigües, tant superficials com subterrànies, aquestes també poden veure's afectades pels abocaments d'aigües residuals sense depuració prèvia, o per l'abocament de residus sòlids.  
Un altre greu problema és l'augment de la demanda d'aigua que la urbanització del territori genera (abastiment nous habitatges, enjardinaments, etc), sobretot en zones deficitàries com és el cas que ara ens afecta.  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el Programa de vigilància ambiental  
Com a mesures protectores i correctores que eviten o minimitzen els efectes negatius causats, cal destacar:  
. Es mantindrà la casa de La Alquebla amb la pinada existent per a ús educatiu icultural.  
. Hauran d'assegurar-se el proveïment d'aigua potable, la correcta eliminació i depuració de les aigües residuals i eliminació dels residus sòlids urbans.  
. Revegetació de talussos i superfícies nues.  
. Subjecció de talussos i construcció de drenatges que eviten l'afonament d'aquests.  
. Durant l'execució de les obres hauran d'aplicar-se les mesures següents:  
. Quan existisquen moviments de terres es realitzaran regs periòdics per a evitar la generació de pols.  
. La maquinària propulsada per motors de combustió interna haurà d'anar dotada amb els oportuns silenciadors.  
. S'evitarà qualsevol abocament (olis, etc.) al sòl.  
. El sòl de bona qualitat extret en les obres s'estendrà en la zones verda i enjardinades.  
. Els residus d'obres seran transportats a un abocador controlat d'inerts.  
Els treballs es realitzaran dins d'un horari en què no produïsquen molèsties per al benestar i la tranquil·litat de la població.  
Pel que fa al programa de vigilància ambiental tindrà com a objecte establir un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental. Amb aquest fi es proposen els controls següents:  
. Control de pols sobre la vegetació adjacent.  
. Control de l'aparició de processos erosius.  
. Control dels abocaments de residus d'obres, plantacions, etc.  
. Control de nivells sonors en edifici habitat més pròxim.  
. Control dels nivells de les emissions de gasos i partícules dels motors de combustió interna utilitzats en les obres.  
. Control del compliment de les ordenances i normatives urbanístiques.  
. Control de les espècies arbòries i arbustives utilitzades en la constitució de la zona verda, així com del correcte transport i manipulat d'aquestes prenent les mesures oportunes per a la seua major supervivència.  
Finalment, el programa de vigilància ambiental haurà de fixar amb una certa periodicitat la realització d'informes en els quals es comunicarà el compliment del programa així com els efectes derivats de l'aplicació de les mesures correctores i del grau de correspondència d'aquests efectes amb què van ser prevists en l'estudi d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 8-g) de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.  
L'expedient ha observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tant, a la vista de tot l'anterior i de l'informe de l'assistència tècnica d'impacte ambiental, es formula la següent proposta de declaració d'impacte ambiental:  
Declaració d'Impacte Ambiental  
Primer  
Estimar favorable, només als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, l'Homologació i Pla parcial sector Gran Monòver, promogut per l'Ajuntament de Monòver, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establits en l'apartat segon.  
Segon  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'hi estableixen les següents:  
1. Prèviament a l'aprovació definitiva del projecte, haurà de presentar-se davant la Comissió Territorial d'Urbanisme, un informe favorable de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, sobre la no-afecció del projecte a béns culturals i/o patrimonials en compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
2. Prèviament a l'aprovació definitiva del projecte, haurà d'acreditar-se, davant la Comissió Territorial d'Urbanisme, la capacitat de depuració de l'EDAR actual i si no n'hi ha, la reserva corresponent per a l'ampliació d'aquesta d'acord amb les expectatives del projecte presentat, segons informe i condicions de l'òrgan competent en la matèria.  
3. Atesa l'afecció al camí ramader assagador de Matamoros, haurà d'iniciar-se, prèviament al començament de les obres, la tramitació del corresponent expedient de modificació davant la Direcció Territorial de Territori i Habitatge d'Alacant, i obtenir l'autorització corresponent d'acord amb la Llei 3/95, de 23 de març, de camins ramaders.  
4. A causa de la baixa permeabilitat dels terrenys, per tractar-se d'un sòl argilós i per tant poc permeable, l'aigua de pluja serà canalitzada a través d'una xarxa separativa d'aigües pluvials i abocada al llit més pròxim.  
5. El projecte d'urbanització incorporarà un estudi específic d'integració paisatgística en què s'inclouran les mesures correctores sobre restauració i revegetació de les àrees que vagen a quedar despullades, així com dels talussos generats, en els que, a més, caldrà fixar-se molt especialment que aquestes mesures, o altres addicionals que hagueren de prendre's, siguen efectives contra l'erosió d'aquests.  
6. Durant l'execució de les obres no es desenvoluparan treballs nocturns que puguen perjudicar el descans de la població que habita els nuclis més pròxims a aquestes, tant per impactes sonors com per vibracions o elevada lluminositat.  
7. Es realitzarà una recollida i gestió selectiva dels residus generats durant les obres d'urbanització i edificació. Els residus que tinguen la consideració inerta seran traslladats a un abocador autoritzat. La resta dels residus generats durant les obres seran gestionats per empreses autoritzades conforme a les característiques fisicoquímiques d'aquests.  
8. Es recorda al promotor la prohibició de realitzar qualsevol abocament o abassegament no autoritzat en la zona. En tot cas, s'hauran d'identificar les zones on es realitzarà l'emmagatzematge temporal de materials i productes que s'han d'emprar i dels residus generats fins a la recollida d'aquests per una empresa autoritzada, dins de la parcel·la objecte del projecte, havent de ser emplaçades a l'abric dels vents dominants i disposant les mesures preventives necessàries per a evitar l'afecció a les zones confrontants. Així mateix, es recorda que els canvis d'oli, filtres i qualsevol altre residu de manteniment de maquinària i vehicles hauran de ser adequadament gestionats per un taller o gestor de residus tòxics i perillosos adequadament autoritzat.  
Els materials de farciment (terraplens i pedraplens) que foren necessaris per a l'execució del projecte, s'obtindran de préstecs i/o pedreres existents i legalment autoritzades.  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 9 de març de 2005.. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 327/04-AIA  
Títol: Artèria a Santa Pola  
Promotor: Gas Natural SDG  
Autoritat substantiva: Direcció General d'Energia, Conselleria d'Infraestructures i Transport  
Objecte: Implantació d'un gasoducte per a proveïment de diversos nuclis residencials en la franja litoral d'Elx i Santa Pola   
Localització: Municipis d'Elx i Santa Pola  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista  
La longitud de la canalització total projectada és de 14.583 metres, dels quals 7.884 metres discorreran pel terme municipal d'Elx i 6.699 metres pel de Santa Pola. Tota ella ha aprofitat corredors d'infraestructures ja existents, la qual cosa ha contribuït a minimitzar la generació de noves afeccions ambientals.  
D'acord amb l'estudi d'impacte ambiental (EIA), el traçat es materialitza amb canonades d'acer i polietilé (PE), en manejar-se diàmetres de 200 i 250 mm. S'inicia en el ramal a Viveros El Altet, de Gas Natural, SDG. Des d'aquest punt discorre, vorejant el Saladar d'Aigua Amarga, tot i això dins de l'àrea pròpia de la zona humida, cap a la carretera N-332, la qual abandona a l'altura del nucli de l'Altet. Des d'aquest punt es dirigeix cap a la costa per camins existents. D'aquesta manera, després d'aproximar-se als Arenals del Sol i Gran Alacant, el seu traçat reprén el paral·lelisme amb la carretera nacional N-332. Aquesta circumstància implica que l'afecció a la zona humida els Bassars . Clot de Galvany es veja molt minimitzada, tot i que sí que puga donar-se al seu perímetre de protecció. No obstant això, aquesta zona humida és incorporada, i ampliada en l'extensió d'aquesta, a la zona LIC Illa de Tabarca, la qual sí que és, llavors, afectada pel traçat, la qual cosa haurà de ser presa en consideració en posteriors apartats d'aquesta declaració d'impacte ambiental (DIA).  
Ja en el terme municipal de Santa Pola, el traçat transcorre majorment en paral·lel a la carretera nacional N-332, per a morir en una zona verda pròxima a la ronda de Santa Pola. És en aquest últim tram en què es generen les majors afeccions a forest d'utilitat pública i sòl forestal, mentre discorre per la part occidental de la serra de Santa Pola.  
2. Alternatives  
Pel que fa a les alternatives plantejades, l'estudi d'impacte ambiental s'ha referit que han sigut dues les opcions estudiades, denominades, així mateix, A i B. S'ha indicat, no obstant això, que els traçats d'ambdues estaven subjectes a una sèrie de condicionants tècnics i administratius que, òbviament, han restat graus de llibertat a la definició d'aquests.  
Les opcions a què es fa referència comparteixen traçat, amb excepcions puntuals, fins més enllà de la urbanització Gran Alacant, on el corresponent a l'opció A discorre a 15 metres de la vora oriental de la carretera nacional N-332, mentre que el de l'opció B busca la carretera C-3317, pròxima a les Salines de Santa Pola.   
Amb tot, l'alternativa finalment seleccionada ha sigut la A, la qual cosa s'ha argumentat per raó de la menor longitud d'aquesta, la qual cosa, al temps, suposa menor superfície afectada i menor nombre d'ecosistemes afectats.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública  
En data 18 d'octubre de 2004 es va rebre, procedent dels Serveis Territorials d'Energia d'Alacant (DG Energia . Conselleria d'Infraestructures i Transport), el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental (EIA) corresponents al projecte Artèria a Santa Pola.  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del projecte bàsic Artèria a Santa Pola, ha sigut sotmés a informació pública mitjançant anunci publicat en el Butlletí Oficial de la província d'Alacant, núm. 189, de data 17 d'agost de 2004, com també en el DOGV núm. 4.819, de data 13 d'agost de 2004, i s'ha presentat una única al·legació per part de l'Ajuntament de Santa Pola, la qual, a efectes d'aquesta declaració, no tenia contingut ambiental.   
Informes sectorials  
Es passa a continuació a fer un breu resum de la informació obtinguda dels informes rebuts.  
. En data 22 de novembre de 2004, la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià va emetre un informe en què s'especificava que els diversos informes tècnics, previs a l'emissió de l'informe vinculant de l'esmentada Direcció, havien considerat que l'actuació, des del punt de vista patrimonial, és compatible.  
Afeccions legals  
D'acord amb el contingut de l'estudi d'impacte ambiental i altres fonts consultades, cal assenyalar que existeix, per part de les obres projectades, afecció a les següents servituds legals:  
. D'acord Llei d'aigües 29/1985, modificada per la Llei 46/99, s'afecta el domini públic hidràulic.  
. Per raó de la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders, hi ha afecció als trams dels camins ramaders sendera de Colores, assagador de Ballesteros i assagador del Castillo.  
. Segons l'Acord de 10 de setembre de 2002, del Govern Valencià, d'aprovació del Catàleg de zones humides de la Comunitat Valenciana, hi ha afecció a les zones humides núm. 11, els Bassars . Clot de Galvany, i núm. 38, Saladar d'Aigua Amarga.  
. Segons allò que s'ha especificat en la proposta del Govern Valencià (Acord d'aprovació de 10 de juliol de 2000), per a formar part de la xarxa Natura 2000 de la Directiva hàbitats (92/43/CEE), s'afecta els Llocs d'interés comunitari denominats Illa de Tabarca.  
D'acord amb la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat Valenciana, forestal de la Comunitat Valenciana, hi ha afecció a forest pública.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació  
L'estudi d'impacte ambiental ha definit dues unitats ambientals amb què ha modelitzat el medi afectat. Aquestes unitats han sigut les que s'apunten a continuació, i de les quals es realitza una breu síntesi al voltant de les que són les característiques més significatives d'aquestes. Abans, no obstant, s'entrarà a descriure aquelles que els són pròpies a ambdues unitats ambientals.  
Des del punt de vista bioclimàtic, la zona se situa en el pis termomediterrani d'ombroclima semiàrid. Per això, la vegetació potencial és la pròpia de la sèrie termomediterrània murcianoalmerienc i de Las Alpujarras de Pistacia lentiscus o llentiscle, (Chamaeropo-Rhamneto lycioidis sigemntum), en la faciació típica semiàrida d'aquesta. Des del punt de vista edafològic, els sòls s'han caracteritzat com ardisòls (concretament calciorthids).  
. Unitat del sector prelitoral, amb presència d'aiguamolls, dunes i arenals, fortament antropitzada: Es caracteritza per estar constituïda per materials quaternaris de geomorfologia predominantment plana.   
S'alternen les àrees de cultiu amb presència d'aiguamolls, zones de dunes i arenals. Es destaca que, si bé no hi ha llits superficials, la presència d'un sistema de circulació subàlvea afavoreix l'existència de zones humides. Ha de precisar-se que, en el cas actual, aquestes zones humides són la núm.11, els Bassars . Clot de Galvany (inclosa de la zona LIC Illa de Tabarca, referenciada per l'EIA), i núm. 38, Saladar d'Aigua Amarga, així recollides en el Catàleg valencià de zones humides.  
Respecte a la vegetació i la fauna, atesa la forta antropització de la zona, s'indica que aquests valors ambientals només són destacables en les àrees protegides abans comentades, on es destaquen hàbitats associats a saladars (vegetació anual de salicornia, 1310; estepes salines mediterrànies, \*1510; matolls halòfils, 1420; pastius salins, 1410), si bé es fa referència a altres punts d'aportació menor en aquest sentit.   
. Unitat del sector de muntanya mediterrània amb repoblacions forestals, sobre materials miopliocens, al llarg de la CN-332. Els materials geològics que caracteritzen la unitat ara descrita són, fonamentalment, depòsits moderns del neogen i del quaternari. Per això es troben, de manera generalitzada, depòsits amb llims, arenes, graves i terres més o menys argiloses. Es tenen terrenys relativament elevats, de relleu suau.  
S'han descrit dos barrancs, com són el de Catarra i el del Fondó.  
La vegetació actual està composta per repoblacions de pi blanc i matoll de garriga baixa i oberta.  
Respecte al patrimoni cultural, l'EIA s'ha referit a l'existència de set espais d'interés arqueològic, a més de destacar-se el molí de Calera com a element d'interés historicoartístic.  
Finalment, vol assenyalar-se que, si bé el gasoducte s'aproxima molt al parc natural de Salinas de Santa Pola, d'acord amb la cartografia consultada no hi ha aquesta afecció.  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants  
Sota aquest epígraf es pretén fer insistència en els efectes generats per l'actuació que, d'entre els estudiats en l'EIA, presenten major rellevància.  
L'EIA ha determinat que els factors del medi que podran veure's més afectats per l'actuació seran els sòls, vegetació, fauna i medi socioeconòmic (sobre aquesta no s'entrarà, en tant s'ha estimat que l'actuació tindrà conseqüències positives sobre aquest factor).  
El risc d'incendi derivat d'operacions de soldadura s'ha considerat que no es donarà, ja que aquestes es duran a terme en l'interior d'una coberta mòbil que cobrisca la totalitat del tren de soldadura.  
Ens centrarem primerament en les pertorbacions pròpies de la fase de construcció i en les conseqüències més excel·lents de cada una d'elles en aquest cas concret:  
. Generació de pols durant les operacions de moviment de terres i trànsit de maquinària d'obra (moderat).  
. Generació de sorolls, en especial en les proximitats de nuclis residencials com són Gran Alacant i Arenales del Sol (moderat). S'ha entés que no hi ha impacte d'aquesta naturalesa sobre la fauna estant.   
. El sòl patirà compactacions fruit del pas de la maquinària d'obra (sever). Es recorda que la pista de treball tindrà un ample de 10 metres.   
. Pèrdua de tapissos vegetals per obertura de pistes de treball, especialment en les zones de vegetació halòfila (anual de salicornia) i en el contorn de la forest de Santa Pola afectada (l'estudi d'impacte ambiental ha determinat els punts singulars d'interés ambiental (PSIA), sent aquests un total de 9, en els que la sensibilitat a aquestes afeccions serà major).  
. Afecció a camins ramaders  
Pel que fa a les pertorbacions que es generaran durant la fase d'explotació, aquestes seran molt escasses, atesa l'entitat de l'actuació ja en aquesta fase. Cal fonamentalment referir-se a l'impacte que es derivarà de la servitud que la instal·lació genera, mentre impedeix, en una franja de 4 metres d'ample, amb eix central coincident amb el de la canonada, el cultiu o desenvolupament d'espècies amb profunditat de treball inferior a 50 cm.  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental  
L'estudi d'impacte ambiental ha previst les mesures correctores que són d'habitual aplicació en obres per a la implantació de gasoductes, com és el cas. Aquestes s'encaminen a minimitzar els impactes derivats de les accions que són inherents a la construcció d'aquest tipus d'infraestructures viàries. S'ha procedit igualment amb els impactes propis de la fase d'explotació.   
Algunes de les així recollides s'apunten a continuació:  
. Retirada selectiva, abassegament i posterior restitució dels nivells edàfics superficials.  
. Descompactació de sòls afectats per pas de maquinària d'obra.  
. L'afecció a la vegetació en aquells punts que presenten major sensibilitat (PSIA, d'acord amb l'estudi) serà controlada per un assistent tècnic ambiental, responsable del Programa de vigilància ambiental, qui, en aquestes àrees i de manera prèvia al desbrossament, determinarà l'amplària de pista compatible amb els valors de l'entorn, establint altres cauteles que puguen suscitar-se.  
. Es compensarà econòmicament la pèrdua de productivitat agrícola dels sòls d'aquesta naturalesa pels quals discórrega el gaseoducte.  
. Les operacions d'obra generadores de major contaminació acústica es restringiran a la franja horària compresa entre les 08h i 20h.  
. S'ha establit la realització d'un control arqueològic durant les operacions de moviment de terres.  
. S'ha incorporat un programa de revegetació satisfactori al fi perseguit per aquest.  
S'ha establit un programa de vigilància ambiental suficient, si bé s'incidirà que aquest es complemente amb disposicions que posteriorment, i en la part dispositiva d'aquesta DIA, s'especificaran.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 7 de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental  
L'expedient ha observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tant i a la vista de tot l'anterior i de la proposta tècnica acceptable de declaració d'impacte ambiental emesa per l'àrea d'avaluació ambiental, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'Impacte Ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte Artèria a Santa Pola, promogut per la Gas Natural SDG, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establits en l'apartat segon.  
Segon  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'hi estableixen les següents:  
. Els diversos documents del projecte de construcció (memòria, plans, plec de prescripcions tècniques i pressupost) incorporaran tots els aspectes concernents a les mesures protectores i correctores incloses en l'estudi d'impacte ambiental, així com els derivats d'aquests condicionants, tot això amb el grau de detall necessari per a la contractació i execució conjunta d'aquests amb la resta de les obres. Així, el pressupost del projecte de construcció incorporarà, preferentment en una única partida, totes les unitats d'obra que es referisquen a les mesures correctores que s'han d'emprendre.  
També es valoraran i proveiran pressupostàriament totes les despeses derivades del Programa de vigilància ambiental.  
El magatzem de residus perillosos, el parc de maquinària, en general, qualssevol instal·lacions auxiliars, només podran localitzar-se fora dels perímetres de protecció de les zones amb protecció ambiental-administrativa definides en l'apartat d'afeccions ambientals. Igualment, no podran situar-se en l'entorn més immediat de la serra de Santa Pola.  
Pel que fa a l'esmentat magatzem de residus perillosos, haurà d'estar cobert mitjançant teulada, a fi que no s'hi generen arrossegaments de contaminants per les aigües pluvials. Els residus de naturalesa fluida s'emmagatzemaran en recipients estancs que se situaran en l'interior d'una cubeta impermeable, prou dimensionada.   
Quant al parc de maquinària i altres instal·lacions auxiliars, si fóra el cas, només podran localitzar-se sobre superfícies impermeables que, a més, estiguen adequades per a la recollida de possibles abocaments accidentals. Aquestes superfícies no podran quedar contingudes pel perímetre de protecció de les zones humides identificades, ni ser contributives a aquestes ni al parc natural de les Salinas de Santa Pola. No s'admetrà l'abocament directe d'efluents vinguts de les anteriors plantes auxiliars a cap dels barrancs descrits en la unitat ambiental núm. 2, així identificat per l'estudi d'impacte ambiental, excepte tractament previ.  
En les zones humides afectades es emprendran mesures complementàries relatives al maneig de material granular, ja siguen àrids o inerts. Així, es disposaran parapets que eviten que, en els casos en què els vents siguen desfavorables, es produïsca transport de matèria pulverulenta en direcció a les zones més sensibles d'aquelles. Els abocaments de terra, runes, etc, es realitzaran des d'alçàries inferiors a 1 metre, i s'usaran mànegues de descàrrega en els casos de major risc. Es procedirà al tapat de les caixes dels camions, humectació d'arreplegues i llavatge de rodes de vehicles i maquinàries quan abandonen la zona d'obres.  
Dins del Programa de vigilància ambiental, i sempre que s'afecte zones amb protecció ambiental com les zones humides o LIC assenyalades anteriorment, es procedirà al següent:  
. Emissió d'informe per part de l'assistència tècnica ambiental (així definida en l'EIA) de manera prèvia al començament de les obres, i remissió d'aquest a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge d'Alacant per al seu vistiplau. Aquest haurà de referir-se, com a mínim, a la ubicació de les instal·lacions auxiliars, i les seues repercussions sobre el medi més immediat a les mateixes, així com s'especificaran les espècies que s'han de disposar durant les operacions de revegetació, tot això haurà d'obtenir el vistiplau de l'esmentada Direcció Territorial de Territori i Habitatge d'Alacant.  
. Emissió mensual d'informe per l'assistència tècnica ambiental i remissió d'aquest a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge d'Alacant per al seu vistiplau. Hauran de tractar-se les afeccions a les zones protegides, així com descripció de quants impactes, de caràcter no previsible en l'actual fase, hagueren pogut sorgir, i mesures empreses per a la correcció d'aquests.  
. Una vegada finalitzada l'obra, i dins dels sis primers mesos següents, es presentarà davant la Direcció Territorial de Territori i Habitatge d'Alacant, informe acompanyat de reportatge fotogràfic sobre l'aplicació de les mesures de restauració i revegetació executada.  
. En vista de l'afecció a camins ramaders que es donarà, haurà d'iniciar-se, prèviament al començament de les obres, la tramitació del corresponent expedient de modificació o reposició de pas davant la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València, i obtenir l'autorització corresponent d'acord amb la Llei 3/95, de 23 de març, de camins ramaders. Així mateix se sol·licitarà la descatalogació dels terrenys pertanyents a forest d'utilitat pública.  
. Si durant l'execució de les obres es trobara presència de restes arqueològiques, el fet s'informarà de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, de manera immediata, adoptant les mesures pertinents amb vista a la protecció i conservació d'aquestes, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
Així mateix, prèviament a l'aprovació definitiva del projecte, es requerirà que s'informe favorablement aquest per part de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, en informe preceptiu emés pel mencionat organisme, en compliment de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 9 de març de 2005.. La directora general de Gestió del Medi Natural: M Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 238/04-AIA  
Promotor: ATOMIZADAS DE ALCORA, SA. (AMIZALSA)  
Autoritat substantiva: Unitat Territorial d'Energia de la Conselleria d'Infraestructures i Transport.  
Objecte projecte: Instal·lació de planta de cogeneració a gas natural.  
Localització. Camí Regatell s/n, polígon 13 parcel·la núm. 9001, en sòl urbà industrial (SUI-4C) del municipi de l'Alcora (Castelló)  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
Atomizadas de Alcora, SA projecta en la seua fàbrica de terra atomitzada una planta de cogeneració que li permetrà exportar a la xarxa energia elèctrica a més de subministrar a la indústria i d'utilitzar en el procés industrial l'energia tèrmica generada, i reduir així el cost de l'energia utilitzada al mateix temps que s'obté un millor aprofitament de la font energètica (gas natural) en la planta.  
2. Descripció de les característiques més rellevants de les construccions o de l'activitat del projecte.  
La planta de cogeneració s'instal·larà en l'interior de la fàbrica de terra atomitzada i funcionarà en paral·lel amb la xarxa elèctrica. Es posarà una turbina de 6.908 kW de potència elèctrica que utilitzarà com a combustible el gas natural.  
L'energia elèctrica que es produïsca serà superior a la necessitada en la indústria, sent per tant exportada a la xarxa l'excedent de l'energia elèctrica.  
En la fàbrica per al seu règim continu de treball (24h/dia) disposen de tres atomitzadors, que funcionen al llarg de l'any de dues formes: amb l'atomitzador núm. 3 només unes 6.840 hores i el núm. 3 juntament amb el núm. 2 la resta del temps (988 h). L'altre atomitzador (núm. 1) s'usa únicament en moments de desocupació o avaries dels altres dos. Cada atomitzador té tres cremadors (a gas natural) que subministren les seues necessitats tèrmiques (a 650 ºC) de treball.  
L'energia tèrmica continguda en els gasos de fuita de la turbina s'aprofitarà en el procés d'assecament de la barbotina en els atomitzadors, reduint així el consum del gas natural en els cremadors, ja que les necessitats tèrmiques de treball dels atomitzadors són superiors a les obtingudes dels gasos de fuita.  
La turbina, situada en la nau de procés, estarà sobre suport antivibratori i embolicada amb un envoltant d'insonorització.  
En el bypass d'eixida de gasos de fuita de la turbina a l'atmosfera, en situacions de no ser recuperats pels atomitzadors, tindrà un silenciador instal·lat per a atenuar el nivell de soroll produït pels gasos. Els conductes de distribució de gasos als atomitzadors estaran aïllats tèrmicament amb capes de fibra ceràmica i de llana de roca.  
Tots els elements de la unitat compressora del sistema d'aire comprimit estan instal·lats en l'interior d'una cabina insonoritzada.  
Al costat de la sala de la turbina se situarà el transformador, trifàsic, en bany d'oli, i es dotarà la zona amb ventilació forçada mitjançant equips de baix nivell de soroll.  
Tramitació administrativa  
En data 4 d'octubre de 2004 es rep de la Unitat Territorial d'Energia a Castelló la documentació consistent en el projecte elèctric (visat núm. 2806 de 29.9.04) i l'estudi d'impacte ambiental (visat núm. 2807 de 29.9.04), i dóna a conéixer que en breu remetrà els resultats d'exposició pública.  
En data 8.02.05 arriben de la Unitat Territorial d'Energia els resultats de l'exposició pública de la documentació, realitzada mitjançant anunci publicat en el Butlletí Oficial de la Província de Castelló d'1/01/05 i en el DOGV del 17.12.2004, i no es presentaren al·legacions durant el període d'informació pública segons certificat de data 1.02.05 del cap de l'Àrea d'Energia de la Direcció General d'Energia.  
En data 15 de desembre de 2004 es rep de l'Ajuntament de l'Alcora el projecte de planta de cogeneració, estudi d'impacte ambiental i l'expedient administratiu de sol·licitud de la llicència d'activitat en què consten els informes tècnics favorables i resultats del tràmit d'exposició sense al·legacions.  
Peticions d'informes sectorials i documentació complementària  
En data 15 d'octubre del 2004 s'efectua consulta al Servei de Protecció de l'Ambient Atmosfèric de la Direcció General de Qualitat Ambiental d'aquesta Conselleria, i reb la contestació el 15.12.04.  
Informes sectorials  
El Servei de Protecció de l'Ambient Atmosfèric sobre la documentació presentada, informa el següent:  
Respecte a l'emissió de contaminants a l'atmosfera, la documentació revisada es correspon amb una indústria catalogada, segons l'annex II del Decret 833/1975, com a grup B, per estar inclosa en l'epígraf 2.2.1. Central tèrmica convencional de potència inferior a 50 MW.  
En la documentació aportada s'indica que les emissions atmosfèriques són de tipus continu. En funcionament normal dels atomitzadors els gasos de fuita no s'aboquen directament a l'atmosfera sinó que s'introdueixen dins d'aquests per a aprofitar el seu calor residual. Les derivacions directes a l'atmosfera únicament es produeixen circumstancialment en cas d'emergència. No obstant això, a l'hora d'estimar les emissions a l'atmosfera es consideren les concentracions de contaminants produïdes per la combustió del gas natural (correspondrien amb les emissions directament a l'atmosfera) i per això, no té en compte que en entrar en contacte els gasos de fuita amb l'argila (en els atomitzadors), es produirà l'emissió de partícules a l'atmosfera. Per a caracteritzar correctament les emissions que es produiran s'hauria d'estimar les emissions que es produiran en els atomitzadors quan utilitzen els gasos de fuita del turbogenerador.  
Pel que fa a l'estimació de les emissions realitzades:  
Contaminant Estimació Límit emissió  
 Decret 833/1975  
 (epígraf 27)  
SO2 < 1000 mg/Nm³ 4300 mg/Nm³  
NO2 < 500mg/Nm³ (243 ppm) 300 ppm  
CO < 625 mg/Nm³ (500 ppm) 500 ppm  
Partícules 0 150 mg/Nm³  
Atés que en el turbogenerador s'empra gas natural com a combustible, la concentració estimada de SO2 és massa elevada.  
Les concentracions de NO2 i CO estimades, pràcticament es corresponen amb els límits establits en el Decret 833/1975. Tenint en compte, que aquests valors daten del 1975 i que actualment hi ha diferents tècniques que permeten reduir aquestes emissions, les concentracions que s'han d'emetre hauran de ser inferiors a les estimades.  
Pel que fa al càlcul de la xemeneia del turbogenerador, cal assenyalar que el valor CMA,, utilitzat en el càlcul de CM, concentració màxima a nivell del sòl com mitja de 24 h, es troba derogat.  
Atés que no s'inclou el pla de perfil, on quede representada la xemeneia del turbogenerador, s'hauria d'indicar si hi ha obstacles de major alçària a una distància inferior a deu vegades l'alçària de la xemeneia, que puguen dificultar la dispersió dels contaminants.  
El principal focus de contaminació atmosfèrica, d'aquest tipus d'indústria, no és el procés de cogeneració. Atesa l'activitat d'aquest tipus d'empreses el principal agent contaminant són les partícules, originades generalment per l'emmagatzematge a l'aire lliure i trasbals de la matèria primera, argiles. Per això, per a avaluar l'impacte que aquest tipus d'activitat causa sobre el medi atmosfèric, han de ser considerats tots els focus d'emissió de partícules a l'atmosfera.  
Aquest servei considera que els límits que se'ls hauria d'exigir a les fàbriques d'argila atomitzada i productes ceràmics són:  
Tipus de   
contaminant Condicions Límit  
Partícules Genèric 30 mg/Nm³  
 Existents, amb sistema corrector 50 mg/Nm³  
NOx (expre- Gasos de procés 250 mg/Nm³  
ssats com Cogeneració 800 mg/Nm³  
NO2)   
SO2 Genèric 25 mg/Nm³  
 Combustibles amb elevat   
 contingut en sofre Estudi justificatiu  
Fluorurs Genèric 10mg/Nm³  
(expressats Forns cocció Qv< 3.000   
com HF) Nm³/h i Qm < 0,1 kg./h 30 mg/Nm³  
O2 (ref) 18%  
Soroll  
En el projecte presentat s'identifiquen les principals fonts de soroll: turbina, compressor de gas i l'aerorefrigerador. Així mateix, s'estableixen una sèrie de mesures que garantiran que en l'interior de la planta (fora de les sales que contenen els focus de soroll) el nivell acústic diari no sobrepassarà els 70 dB(A) i el nivell sonor en el veïnat no serà superior a 45 dB(A).  
S'han de complir els límits d'emissió acústica establits en l'annex II de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Comunitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica, per als nivells de recepció externs en zones d'ús industrial: 70 dB(A) durant el dia i 60 dB(A) durant la nit. Si hi ha una zona residencial pròxima a la instal·lació, s'haurà de garantir que els nivells de recepció en l'esmentada zona, originats per l'activitat de la indústria, siguen inferiors a 55 dB(A) durant el dia i 45 dB(A) durant la nit.  
D'acord amb la Llei 7/2002, s'hauran de realitzar auditories acústiques almenys cada 5 anys, a fi de comprovar que no se superen els nivells sonors en els punts on se situa el receptor més pròxim.  
L'esmentada auditoria haurà de ser realitzada per una entitat col·laboradora en matèria de qualitat ambiental per al camp de la contaminació acústica. Els seus resultats es faran constar en el llibre de control que haurà d'estar a disposició de l'administració competent.  
Es conclou que, atés que l'activitat principal de la indústria és l'atomització d'argila i els gasos de fuita generats en el sistema de cogeneració són aprofitats en els atomitzadors, és necessari realitzar uns anàlisi exhaustiva de les emissions que s'originaran en aquests atomitzadors i comprovar que no se sobrepassen els límits proposats en aquest informe.  
Documentació complementària  
En data 17 de desembre de 2004 se sol·licita ampliació de l'estudi d'impacte ambiental amb relació a les indicacions previstes en l'informe del Servei de Protecció de l'Ambient Atmosfèric que és adjuntat.  
En dates 7 i 25 de gener de 2005 es reben, respectivament, l'annex I i l'annex II a l'estudi d'impacte ambiental en contestació al que sol·licita.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat  
La planta de cogeneració objecte d'avaluació generarà principalment emissions gasoses, soroll i, en menor grau, residus i efluents industrials. Per la tipologia de l'activitat i l'antropització del lloc on es projecta la seua execució, perquè és en una zona d'ús industrial amb altres indústries de ceràmiques pròximes, els elements ambientals més directament afectats pel desenvolupament del projecte de cogeneració seran els propis del medi natural inert o abiòtic (aire, sòl i aigua), ja que els del medi biòtic (flora, fauna, .), perceptual i social, a priori, es veuran molt lleument afectats.  
En l'estudi d'impacte ambiental (EIA) es preveu una breu descripció del medi que és concretada en la topografia, micrometereologia i els elements biòtics de l'entorn, i igualment breu en els elements que constitueixen el medi ambient social.  
La indústria se situa a una altitud de 200 m sobre el nivell del mar en els voltants del pantà de María Cristina, l'entorn del qual està envoltat de xicotetes llomes les elevacions de les quals no impedeixen la influència dels vents predominants de llevant. Un aspecte que s'ha de tenir en compte a causa de la proximitat al pantà, pel sud de la parcel·la industrial, és el risc de contaminació d'aquest llit davant els abocaments accidentals de residus perillosos; també s'ha de considerar la possible afecció al nucli de població per l'emissió de contaminants a l'atmosfera.  
2. Identificació i valoració dels impactes  
La instal·lació de la planta de cogeneració ve justificada en l'apartat d'alternatives on es presenten i avaluen les diferents tecnologies viables per a la generació d'energia elèctrica, com a centrals hidràuliques, tèrmiques, nuclears, cogeneració i eòlica.  
Identificats i valorats els efectes que genera la instal·lació de cogeneració, en l'estudi d'impacte ambiental, es determina que tindran una incidència negativa les emissions gasoses, abocaments de residus perillosos (oli usat), soroll i vibracions.  
En el funcionament de l'activitat de cogeneració es produeixen gasos amb una temperatura de 482º C per la combustió del gas natural en la turbina, aquests gasos seran aprofitats energèticament i alliberats a l'atmosfera a través dels atomitzadors o de forma excepcional, en cas d'emergència, s'evacuen directament per xemeneia de bypass.  
Les emissions de contaminants resultants de la combustió corresponen als òxids de carboni, nitrogen i als hidrocarburs incremats. A aquestes emissions cal agregar-li la d'emissió de partícules dels gasos pel seu pas a través dels atomitzadors que les arrosseguen del material que s'ha d'assecar.  
Respecte a les emissions de contaminants generades, tenint en compte els límits de les concentracions de contaminants indicats pel Servei de Contaminació Atmosfèrica, s'estableix en els annexos a l'estudi d'impacte ambiental que segons les especificacions del fabricant de la turbina l'emissió de CO és molt inferior al nivell màxim permés, mentre que l'emissió màxima de NO2 (calculada amb un 7'8% de O2) en el escapament és 500 mg/Nm³ que equival a 243 ppm. En la composició del gas natural no hi ha presència de sofre i per tant no és possible la formació de SO2.  
Els nivells obtinguts en els últims mesuraments realitzats en l'any 2002 en els tres atomitzadors de la indústria, reflectides en el llibre de registre d'emissions en cada focus emissor adjuntat a l'annex, són: un màxim de 33'53 mg/Nm³ de partícules emeses amb sistema corrector; 35 mg/Nm³ de NOx (NO2) de gasos de procés i 0 mg/Nm³ de SO2 i de HF, genèric.  
Soroll. Durant el funcionament de la planta de cogeneració diversos equips com turbina, compressor de gas, aerorefrigerador, els gasos d'escapament, són focus generadors de soroll que requereixen l'aplicació de mesures correctores. Les vibracions que emeten els equips (turbogenerador, compressor) poden influir en l'emissió de sorolls  
Com a residus perillosos generats en l'activitat de la central es considera, principalment pel seu volum, l'oli de lubricació gastat (uns 1.000 a l'any) que és retirat en el mateix moment de fer el canvi per una empresa gestora autoritzada. Un altre residu líquid és el generat en la neteja del compressor que s'estima una producció anual per dues neteges d'uns 200 litres.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental  
1. Com a mesures correctores proposades a fi de minimitzar els efectes negatius detectats i procurar que el resultat final siga admissible en el medi, es defineixen les següents:   
. L'oli usat serà recollit habitualment en bidons per a la posterior evacuació d'aquests a planta de tractament. Els olis de lubricació de la planta de cogeneració seran lliurats a una empresa gestora autoritzada de la seua recollida.   
Altres residus perillosos que es generaran en el funcionament de la planta de cogeneració i que s'han de tenir en compte juntament amb l'oli usat són els draps bruts, filtres, envasos buits residuals, bateries, o altres obtinguts durant l'habitual manteniment de les instal·lacions i equips. Tots aquests residus han de ser gestionats correctament, recollits i emmagatzemats en lloc adequat fins a l'espera de la retirada d'aquests per les respectives empreses gestores autoritzades.  
. Per a evitar la dispersió i filtració de l'oli de la turbina davant els possibles vessaments accidentals, es preveu un sistema de retenció I recollida (arqueta i trapa).  
. A l'emissió de contaminants a l'atmosfera, amb concentracions inferiors als límits establits pel Servei de Contaminació Atmosfèrica, s'estableix la instal·lació d'una xemeneia (bypass) de 20 metres d'altura per a assegurar la dispersió de les emissions evacuades directament a l'atmosfera (sense el seu aprofitament calorífic pels atomitzadors); no existint, a una distància inferior a 200 metres de la xemeneia, obstacles de major alçària que puguen dificultar la dispersió dels contaminants.  
Els atomitzadors tenen instal·lats filtres de mànegues com a mesures correctores a les emissions evacuades per aquests.  
. El soroll procedent de la instal·lació serà atenuat mitjançant mesures aplicades a les distintes fonts de soroll: El turbogrup estarà allotjat en un envoltant resistent a l'aigua i tèrmicament aïllat que atenua el so; instal·lació de silenciadors en l'eixida dels gasos; el compressor de gas confinat en una sala específica per a aquest i els aerorefrigeradors amb ventiladors de baix nivell de soroll. Amb les mesures esmentades garanteixen que el nivell màxim que s'aconsegueix en els límits de la propietat és inferior a 60 dB(A), màxim admissible en una zona industrial en horari nocturn, d'acord amb la Llei 7/2002, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica. I, no es garanteix nivells inferiors als establits, en no existir cap zona residencial en un radi d'1 km a la fàbrica.  
. L'adopció de solucions i dispositius per a reduir o evitar el màxim de les vibracions de la turbina i compressor.  
2. Programa de vigilància ambiental  
En l'estudi d'impacte ambiental i annex s'estableix com a vigilància ambiental un control anual de les emissions realitzat per un organisme col·laborador amb l'administració (OCA), i els mesuraments realitzats anualment s'anoten en el llibre de registre que es disposarà per a cada focus emissor de contaminants de la contaminació, en compliment de l'Ordre de 18 d'octubre de 1976.  
Respecte al soroll, es realitzaran mesuraments de les immissions acústiques a la posada en marxa per a comprovar les mesures d'aïllament executades, com també la realització d'auditories acústiques cada 5 anys d'acord amb la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Comunitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta. Annex I apartat 2 f) del Decret 162/90.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article cinqué del Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.  
4. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Declaració d'Impate Ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte d'instal·lació de cogeneració de gas natural per a la fàbrica de terra atomitzada de l'empresa Atomizadas de Alcora, SA. (AMIZALSA) ubicada en el Camí Regatell s/n, polígon 13 parcel·la núm. 9001, sòl urbà industrial (SUI-4C) del municipi de l'Alcora (Castelló), sempre que es desenvolupe complint el que estableix l'apartat segon d'aquesta resolució.  
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. Els olis usats dels sistemes de lubricació, els possibles vessaments, filtres, bateries usades, envasos buits, i en general qualsevol altra substància que puga ser catalogada com a residu perillós, seran adequadament emmagatzemats, etiquetats i entregats a un gestor autoritzat, segons la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus.  
2. Per ser productor de residus perillosos, l'empresa està subjecta a tot el que disposa la Llei 10/2000, de residus. És a dir, si produeixen menys de 10 t/any ha d'inscriure's En el Registre de xicotets productors de residus perillosos, o de ser superior a aquesta quantitat haurà de sol·licitar autorització com a productor de residus perillosos (han de considerar-se el conjunt dels residus produïts tant d'aquesta instal·lació com de l'activitat industrial) en la Conselleria de Territori i Habitatge.  
3. Els equips de transferència de massa d'aigua en corrent d'aire amb producció d'aerosols, que hi haja en aquesta instal·lació, han de complir el que disposa el Decret 173/2000 de 5 de desembre, del Govern Valencià, pel qual s'estableixen les condicions higienicosanitàries que han de reunir aquests equips per a la prevenció de la legionel·losi, i en l'Ordre conjunta, de 22 de febrer de 2001, de les conselleries, sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de Medi Ambient i Sanitat sobre el protocol de neteja i desinfecció dels equips esmentats.  
4. Aquesta activitat, considerada en el Catàleg d'activitats potencialment contaminants de l'atmosfera del grup B que s'indica en l'annex II del Decret 833/75, haurà de complir allò que s'ha disposat per a aquestes activitats en el títol VI del decret esmentat (Règim especial d'activitats potencialment contaminants de l'atmosfera), en l'Ordre de 18 d'octubre de 1976 sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera i respectiva legislació vigent.  
5. L'activitat disposarà d'un llibre de registre per cadascun dels focus emissors de contaminants (per cada xemeneia) segons el model que apareix en l'annex IV de l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, on s'anotaran tots els mesuraments periòdics d'autocontrol de les emissions a l'atmosfera. El Llibre de registre es troba disponible en els Serveis Territorials de la Conselleria de Territori i Habitatge. Així mateix presentarà correctament emplenada l'adaptació de l'enquesta que apareix en l'annex V de la mencionada ordre, la qual igualment es troba disponible en els mencionats Serveis Territorials.  
6. Les xemeneies d'emissió de contaminants (la de bypass i les d'atomitzadors) disposaran dels orificis que possibiliten la presa de mostres dels paràmetres contaminants en l'emissió i d'accessibilitat a aquests mitjançant una infraestructura fixa, segons s'indica en l'Ordre de 18 d'octubre de 1976.  
7. Quant als nivells d'emissió de contaminants que no s'han de superar, en aplicació de les millors tecnologies disponibles, seran els indicats pel Servei de Contaminació Atmosfèrica d'aquesta Conselleria en el seu informe recollit en aquesta resolució.  
8. Els resultats del programa de vigilància ambiental determinaran si s'han d'implementar les mesures correctores adoptades per a prevenir la contaminació acústica.  
En tot cas, es complirà el que estableix el títol IV, capítol II, Condicions acústiques de les activitats comercials, industrials i de serveis, i en el títol II, capítol II, Nivells de pertorbació, de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana de protecció contra la contaminació acústica.  
9. Quant al programa de vigilància ambiental que s'elabore, entre els seus apartats, constaran les accions següents:   
. Mesuraments de les emissions de NOx (NO2), SO2, HF, CO, CO2 i partícules, realitzades per una OCA i en compliment del Decret 833/75, de protecció de l'ambient atmosfèric, ja que és una activitat classificada en l'annex II del Catàleg d'indústries potencialment contaminants de l'atmosfera.  
. Mesuraments d'autocontrol de les emissions de NOx, CO i partícules realitzades igualment per una OCA, en tots i cada un dels focus, una vegada cada any.  
. Auditories acústiques realitzades per una entitat col·laboradora de l'administració o organisme de control autoritzat, a més del control proposat a la posada en marxa, amb una periodicitat del menys cada cinc anys, d'acord amb l'article 37 de la Llei 7/2002.  
10. Altres condicionants ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació, com podrien ser els derivats de la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, i al Decret 40/2004, de 5 de març, del Consell de la Generalitat, pel qual es desenvolupa el règim de prevenció i control integrats de la contaminació a la Comunitat Valenciana.  
11. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de ser comunicada a la Conselleria de Territori i Habitatge, Direcció General de Gestió del Medi Natural, la qual establirà, si escau, l'aplicació de noves mesures correctores.  
12. Caldrà ajustar-se a qualsevol altra condició de caràcter ambiental que establisca en el seu moment la Unitat Territorial d'Energia de la Conselleria d'Infraestructures i Transports mitjançant la preceptiva autorització administrativa.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 10 març de 2005.. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 324/04-AIA  
Títol: Indústria per a la fabricació de revestiments ceràmics  
Promotor: IBEROALCORENSE, SA  
Autoritat substantiva: Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana  
Localització: Ctra. Castelló-l'Alcora (C-232), s/n, del terme municipal de l'Alcora (Castelló)  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte  
IBEROALCORENSE, SA, és una indústria del sector ceràmic. Les instal·lacions que projecten en la ctra. Castelló-l'Alcora (C-232), s/n, al pas d'aquesta pel terme municipal de l'Alcora (Castelló), es dedicaran específicament a la fabricació de revestiments ceràmics (taulellet esmaltat), amb una capacitat de producció tal, que es converteixen en un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva l'obtenció de l'autorització ambiental integrada, motiu pel qual es redacta el projecte avaluat.  
Característiques més rellevants de les construccions o de l'activitat  
IBEROALCORENSE, projecta la fabricació de revestiments ceràmics en una parcel·la qualificada com a sòl urbà d'ús industrial, apta per a indústria pesant, segons el PGOU del municipi de l'Alcora. Malgrat d'això, no es disposa de xarxa de sanejament per a l'evacuació d'aigües residuals. La parcel·la té una superfície de 106.231 m², dels quals, aproximadament, 43.500 m² es destinen a la planta de producció i 3.150 m² a oficines administratives, i queda lliure la resta de la parcel·la.  
La parcel·la seleccionada afronta al nord amb la C-232 Castelló-l'Alcora i a l'oest, est i sud, amb altres activitats del mateix sector industrial, i es troba pròxima a l'embassament de Maria Cristina. S'estima una capacitat de producció anual de 2.310.000 m² de taulellets esmaltats.  
En el procés industrial d'aquesta, l'empresa utilitza com a matèries primeres bàsicament argila atomitzada i esmalts ceràmics (processats per subministradors externs), a banda del consum d'aigua, electricitat i gas natural. Les etapes del procés de monococció són les següents: descàrrega i emmagatzematge en sitges de l'argila atomitzada, premsat, eixugat, esmaltat i cocció, per a finalitzar amb l'embalatge i emmagatzematge del producte acabat.  
En funció del procés productiu, en la planta es poden identificar les seccions següents:  
. Recepció i preparació de matèries primeres.  
. Premses i assecadors.  
. Preparació d'esmalts  
. Esmaltadores.  
. Cocció.  
Com a serveis generals, es tenen equipaments auxiliars: laboratoris, centre de transformació d'electricitat, tractament d'aigües i gasos, magatzem de residus, oficines, compressors, etc.  
Tramitació administrativa  
En data 13 de setembre de 2004 es rep, remés per l'Àrea d'avaluació ambiental, el projecte bàsic, el seu annex, una Avaluació integrada acreditativa del compliment de la legislació ambiental aplicable, i l'estudi d'impacte ambiental del projecte de referència, al mateix temps que s'informa que transcorregut el període d'exposició al públic, amb anunci en el DOGV número 4.809 de data 30 de juliol de 2004, no s'hi van presentar al·legacions.  
Després de l'estudi de l'Avaluació integrada acreditativa del compliment de la legislació ambiental aplicable, s'aprecia que es tracta d'una espècie d'auditoria ambiental en què es conclou que el projecte compleix la legislació ambiental aplicable pel que fa a les aigües i el soroll, amb alguna carència en matèria d'emissions atmosfèriques i residus perillosos.  
Igualment, en data 14 de setembre de 2004 es rep, remés per l'Ajuntament de l'Alcora, el certificat del secretari de l'Ajuntament de l'Alcora en què s'assenyala que transcorregut el període d'informació pública no s'hi van presentar al·legacions.  
Atés completa la documentació remesa, es procedeix a incoar expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
Afeccions legals  
La indústria sol·licita l'autorització ambiental integrada que atorga la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
D'acord amb els articles 18, 19 i 20 de l'Ordre de 9 de setembre de 2003, de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual es desenvolupa el Decret 119/2003, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, les competències en matèria de control integrat de la contaminació, qualitat d'aigües, seguiment i control d'aquest recurs, protecció atmosfèrica i acústica, i el seguiment, control i gestió de residus s'atribueixen a la Direcció General de Qualitat Ambiental.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que escaiga obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Consideracions ambientals  
Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat  
La fabricació de paviments i revestiments ceràmics requereix elevats consums d'aigua i energia, originant al mateix temps emissions atmosfèriques, soroll, residus sòlids i líquids, i aigües residuals. Concretament, en aquesta cas, part dels consums d'aigua, la generació de residus i les emissions atmosfèriques es repartiran entre les instal·lacions en què s'elabore el paviment i les instal·lacions dels subministradors externs en què s'elaboren l'argila atomitzada i l'esmalt ceràmic.  
La indústria es troba recollida en l'epígraf 2.10.2. Fabricació de productes d'argila per a la construcció, taulellets, material refractari i articles de porcellana, ceràmica fina i gres, del Catàleg d'activitats potencialment contaminants de l'atmosfera, de l'annex ll del Decret 833/75, de 6 de febrer, que desenvolupa la Llei 38/1972, de protecció de l'ambient atmosfèric.  
Igualment, la fabricació de taulellets i taulells de ceràmica es troba recollida en l'annex l del Reial decret 9/2005, de 14 de gener, pel qual s'estableix la relació d'activitats potencialment contaminants del sòl i els criteris i estàndards per a la declaració de sòls contaminats.  
Respecte al sòl i les aigües, cal assenyalar que es projecta la ubicació de la indústria en una zona sense risc d'inundació, de baixa/mitjana vulnerabilitat a la contaminació de les aigües subterrànies i de mitjana/alta accessibilitat potencial als recursos hídrics, tot això d'acord amb la Cartografia temàtica de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports de la Generalitat Valenciana.  
Atés que es projecta l'execució de la planta en un emplaçament anteriorment ocupat per una altra indústria, en un voltant industrial totalment antropitzat, els elements ambientals més directament afectats pel desenvolupament d'aquesta podrien ser els propis del medi inert o abiòtic, ja que el medi biòtic, perceptual i social es veurà molt lleugerament afectat.  
Pel que fa a la generació de residus durant el funcionament normal i manteniment de la indústria, es projecta l'emmagatzematge temporal d'aquests, fins a la seua recollida per un gestor extern. Per aquest motiu, només s'avaluarà la gestió intracentre dels residus i l'existència de gestors autoritzats per a la recollida dels residus produïts, ja que en tractar-se de gestors autoritzats, la gestió externa ja hauria d'haver sigut avaluada ambientalment.  
També és ressenyable que es projecta l'abocament zero d'aigües residuals sanitàries i industrials, que en el primer cas són depurades i reutilitzades junt amb les industrials en atomitzadors externs.  
Identificació i valoració d'impactes durant la fase de funcionament  
L'estudi d'impacte ambiental es duu a terme partint de les premisses que la instal·lació objecte de projecte és productora de residus i que es classifica dins del grup B segons l'annex ll del Catàleg d'indústries potencialment contaminants de l'atmosfera del Decret 833/75, de protecció de l'ambient atmosfèric. Així, i durant la fase d'explotació, es considera que les accions que poden generar impactes .els factors d'impacte. seran únicament la generació d'emissions gasoses, residus, sorolls i vibracions, sent per tant els elements ambientals susceptibles de ser afectats els propis del medi atmosfèric, ja que s'assenyala que la instal·lació no produirà cap abocament sòlid o líquid.  
Es conclou que després de l'adopció de les corresponents mesures preventives o correctores, l'impacte de l'execució i entrada en funcionament de la planta de cogeneració és compatible, i no es necessiten mesures correctores per a recuperar les condicions originals després del cessament de l'actuació.  
Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del Programa de vigilància ambiental.  
Com ja s'ha comentat, després de l'estudi de l'Avaluació integrada acreditativa del compliment de la legislació ambiental aplicable, aportada pel promotor, s'aprecia que es tracta d'una espècie d'auditoria ambiental en què es conclou que el projecte compleix la legislació ambiental aplicable pel que fa a les aigües i el soroll, amb alguna carència en matèria d'emissions atmosfèriques i residus perillosos. Aquestes carències no s'esmenen en la posterior redacció de l'estudi d'impacte ambiental, concretament en el seu apartat Impactes i mesures correctores adoptades, on no es projecta l'adopció de les necessàries mesures preventives i/o correctores, fent meres observacions en titular.  
1. Contaminació acústica. Vibracions.  
S'adjunta l'avaluació de l'afecció acústica produïda per la indústria de referència, duta a terme per una ECA. En ella, es conclou que cap dels punts mesurats supera els límits en els nivells de recepció externs fixats en l'annex ll, taula 1 de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de protecció contra la contaminació acústica.  
Probablement, aquests càlculs s'han realitzat tenint en compte les cobertes, o que en els paraments verticals hi ha portes i finestres. No obstant això, aquestes mateixes portes i finestres se suposen obertes quan es tracta de justificar la ventilació de les instal·lacions.  
2. Contaminació atmosfèrica.  
Les emissions atmosfèriques contaminants del procés de fabricació de revestiments ceràmics tal com es planteja, és a dir, en absència d'atomització i fritatge in situ, poden dividir-se bàsicament en:  
. Els gasos procedents de la de combustió de gas natural en el forn i els assecadors (bàsicament NO, NO2, CO, CO2).  
. Les boires procedents de les línies d'esmaltació (pols humida).  
. Les partícules procedents de les premses, tremuges, sitges i cintes transportadores (partícules d'argila atomitzada).  
Es detallen diversos focus d'emissió de contaminants atmosfèrics, dos d'ells, d'abocament directe: la ximenera del forn i les ximeneres dels dos assecadors, i els altres tres a través de sistemes de tractament de gasos per via seca, concretament, filtres de mànegues. Es tracta dels filtres de mànegues per al tractament de les emissions procedents de les línies d'esmaltació, de les emissions recollides per boques d'aspiració estratègicament situades en la secció de recepció i trasbals de matèries primeres (tremuges, sitges i cintes transportadores carenades) i premsat, i un tercer filtre per a la neteja de la zona de premsat.  
Per a assegurar l'eficaç dispersió dels contaminants, en l'estudi d'impacte ambiental es proposa per al forn una xemeneia de 800 mm de diàmetre i una alçària de 12 m, i per als assecadors de 600 mm de diàmetre i 12 m d'alçària. Només dos dels filtres de mànegues constitueixen en si mateixos focus d'emissió, ja que l'efluent del filtre per a la neteja de la zona de premsat es condueix a un dels altres filtres. Aquests, disposen de xemeneies per a l'abocament dels gasos tractats, amb alçàries que oscil·len entre els 6 i 7 metres i diàmetres que oscil·len entre els 384 i els 600 mm. Segons s'indica, en tots els casos es tracten de tirs forçats. No s'aporta l'alçària de les edificacions pròximes o confrontants.  
Quant a l'emmagatzematge, en aparença s IBEROALCORENSE no se li aplicarà el que disposa l'article 51 del Decret 833/75, referent a l'emmagatzematge a l'aire lliure de materials a granel pulverulents, ja que no s'emmagatzemarà en aquestes condicions cap tipus de material.  
Pel que fa al transport, i per damunt de les emissions procedents dels motors de combustió, estan les procedents del transport d'àrids pulverulents. Respecte d'això, s'assenyala que durant la fase de funcionament els camions banyera carregats amb argila atomitzada aniran coberts. S'entén que la simple vigilància del mode en què es transporten aquests materials redueix en gran manera els possibles impactes derivats del seu transport (envelats i cuidant la neteja dels elements del camió).  
Finalment, es disposarà d'una màquina escombradora per a mantenir net el sòl de la fàbrica en el seu conjunt, i sobretot en aquells punts on no hi arribe l'acció de l'aspiració manual anteriorment citada.  
La indústria es troba recollida en el grup B, del Catàleg d'activitats potencialment contaminants de l'atmosfera, de l'annex ll del Decret 833/75, de 6 de febrer, que desenvolupa la Llei 38/1972, de protecció de l'ambient atmosfèric. Per això, i com a mesura preventiva de la contaminació, es projecta la confecció del llibre de registre d'emissions, amb la mesura de les emissions de cada un dels focus emissors de contaminants segons el model que apareix en l'annex lV de l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera, realitzades per un organisme de control autoritzat. Així mateix, s'indica que els focus disposen d'orificis que possibiliten la presa de mostres dels paràmetres contaminants en l'emissió i es té accessibilitat als mateixos segons s'indica en l'esmentada Ordre.  
3. Usos de l'aigua i contaminació hídrica  
L'abastiment d'aigua de la indústria procedeix d'una captació subterrània autoritzada per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer a la Comunitat de Regants del Pou de l'Esperança per a l'extracció d'un volum d'aigua que s'ha de repartir entre dos usos: agrícola i industrial. No s'aporta informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer sobre la disponibilitat i compatibilitat de l'increment del consum d'aigua per a ús industrial que pot suposar la implantació de la indústria avaluada amb les previsions de la concessió aportada, garantint la no-afectació o menyscabament a altres usos existents legalment implantats.  
La parcel·la disposa de xarxa separativa per a la recollida d'aigües pluvials i residuals, encara que no es troba connectada a la xarxa municipal de sanejament. No obstant això, segons s'indica, únicament s'hi aboquen les aigües pluvials, sent zero l'abocament d'aigües residuals.  
Així, les aigües pluvials de cobertes són recollides mitjançant canalons i conduïdes a través de baixants cap a una xarxa de col·lectors soterrats, on també conflueixen les aigües pluvials de vessament, recollides mitjançant albellons. L'abocament de pluvials recollides mitjançant aquesta xarxa, es verifica en la cuneta d'una carretera pròxima, sense especificar-se aquest punt en la documentació avaluada. En tot cas, s'assenyala que s'ha sol·licitat el permís d'aquest abocament, i està en tramitació.  
Les aigües residuals produïdes per l'empresa són les aigües de procés industrial i les aigües sanitàries. Les aigües sanitàries es recullen i tracten en dues depuradores biològiques compactes. En la documentació presentada hi ha contradiccions quant a la destinació de l'efluent d'aquestes depuradores. No queda clar si l'efluent d'aquestes depuradores s'envia a EDAR o s'emmagatzema junt amb les aigües residuals industrials per a l'enviament d'aquest a un atomitzador, en tot cas, no es realitzarà abocament en tant no estiga disponible la connexió a la xarxa municipal de sanejament.  
En l'estudi d'impacte ambiental s'indica que les aigües residuals de procés, procedents de la secció de preparació d'esmalts i de les línies d'esmaltat, així com les procedents de la neteja de les instal·lacions i equips es recullen a través de canaletes disposades al llarg de les instal·lacions, a través de les quals discorren per gravetat cap a arquetes, des de les quals es bomben a dues basses impermeables d'emmagatzematge, dotades d'agitadors de pales. Aquestes aigües, si és el cas junt amb l'efluent de les depuradores biològiques d'aigües sanitàries, s'emmagatzemen fins a la recollida i transport d'aquestes a un atomitzador.  
Els equips per al tractament de gasos són per via seca, de manera que no generen aigües residuals.  
4. Contaminació del sòl.  
Aquest apartat està íntimament relacionat amb l'anterior per quant que l'afecció sobre les aigües podria desembocar en la contaminació del sòl i viceversa.  
A pesar de tractar-se d'una activitat potencialment contaminant del sòl, en la documentació presentada no s'avalua aquest aspecte, i s'hi assenyala únicament que la solera és llisa sense solució de continuïtat i no esvarosa, permetent una perfecta neteja.  
No es detallen les condicions de les zones d'emmagatzematge de matèries primeres i residus. Tampoc de les zones d'esmaltat, canaletes, arquetes i sistemes de recollida de vessaments. Segons s'hi indica, les basses per a l'emmagatzematge seran impermeables.  
5. Residus generats.  
Durant el seu funcionament normal i manteniment, la indústria genera tota una sèrie de residus: olis lubricants esgotats, filtres d'oli, envasos contaminats, absorbents, matèries fora d'especificació, fluorescents, bateries usades, sòlids retinguts en els filtres de mànegues, paper i cartó contaminat, teles de pantalles, guants i màscares, aerosols, fangs de depuració, etc. Es proposa emmagatzemar els residus temporalment en contenidors especials, sense rebre cap tractament, en una zona projectada a aquest efecte en l'interior d'una nau industrial adossada a la principal, fins a la recollida d'aquests per un gestor autoritzat. Els fangs de depuració es recolliran directament de les depuradores biològiques.  
6. Programa de vigilància ambiental.  
Es presenta un programa de vigilància ambiental centrat en la periodicitat i mode en què s'han de dur-se a terme la mesura de les emissions i immissions gasoses i el control de la generació i gestió de residus. S'obvia el soroll ambiental.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, ja que tal com estableix l'apartat l) del grup 4 de l'annex 1 de la Llei 6/2001, de 8 de maig, de modificació del Reial decret legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental, les instal·lacions per a la fabricació de productes ceràmics mitjançant enfornat, en particular, teules, rajoles, rajoles refractàries, taulellets, gres o porcellana, amb una capacitat de producció superior a 75 tones per dia o una capacitat d'enfornada de més de 4 metres cúbics i més de 300 quilograms per metre cúbic de densitat de càrrega per forn, es troben sotmeses al tràmit de declaració d'impacte ambiental.  
En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tant, a la vista de tot l'anterior i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:  
Declaració d'Impacte Ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte per a la instal·lació d'una indústria per a la fabricació de revestiments ceràmics, promogut per IBEROALCORENSE, SA, que s'ha d'implantar a la ctra. Castelló-l'Alcora (C-232), s/n, del terme municipal de l'Alcora (Castelló), en els termes que estableix el projecte, annex a aquest i l'estudi d'impacte ambiental, sempre que es complisquen les condicions següents:  
1. Totes les substàncies que puguen ser catalogades com a residus, seran adequadament emmagatzemats i entregats a un gestor autoritzat, segons la Llei 10/2000 de 12 de desembre de residus.  
2. Pel que fa a la zona d'emmagatzematge de residus perillosos:  
. Es tractarà d'una zona pavimentada, coberta, ventilada, amb sistemes que permeten la retenció i recollida d'abocaments accidentals, i de fàcil accés de manera que es minimitze el risc d'accidents en la càrrega/descàrrega dels diversos residus.  
. Per a l'emmagatzematge de residus líquids o que per l'alt contingut líquid d'aquests puguen generar abocaments es disposarà de cubetes o sistema de recollida que garantisquen el confinament i posterior recollida dels possibles vessaments. Cada cubeta o recipient de recollida de vessaments accidentals ha de tenir com a mínim el volum de l'envàs més gran o el 10% del total (la major d'ambdues quantitats). Les cubetes hauran de ser individuals per a cada tipus de residus la mescla dels quals en cas de vessament comporte augment de la seua perillositat o en dificulten la gestió.  
3. S'haurà de disposar de sistemes per a la retenció i recollida de possibles vessaments en les zones de preparació d'esmalts i esmaltat. Les canaletes, arquetes i sistemes per a la recollida i retenció de vessaments i aigües residuals hauran de ser cecs i trobar-se impermeabilitzats.  
4. El titular de la instal·lació estarà obligat a remetre periòdicament a la Direcció General de Qualitat Ambiental l'informe de situació especificat en el Reial decret 9/2005, de 14 de gener, pel qual s'estableix la relació d'activitats potencialment contaminants del sòl i els criteris i estàndards per a la declaració de sòls contaminats.  
5. Es disposarà de l'adequada quantitat d'absorbent no inflamable per a resoldre els xicotets vessaments accidentals. L'absorbent contaminat es gestionarà segons la naturalesa del vessament.  
6. Els resultats del programa de vigilància ambiental determinaran si s'han d'implementar les mesures correctores adoptades per a prevenir la contaminació acústica (obertures per a ventilació dotades de silenciadors, etc.) haurà de complir-se el que estableix el títol lV, capítol ll, Condicions acústiques de les activitats comercials, industrials i de serveis, i el títol ll, capítol ll, Nivells de pertorbació, de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana de protecció contra la contaminació acústica. En tot cas, l'activitat industrial haurà de dur-se a terme amb les finestres i els accessos a les naus tancats.  
7. L'alçària de les xemeneies haurà de ser clarament superior a la d'edificis o estructures pròximes o confrontants, de manera que no es produïsquen turbulències que dificulten la dispersió (efecte esclat).  
8. L'activitat haurà de disposar d'un llibre de registre per cada un dels focus emissors de contaminants segons el model que apareix en l'annex lV de l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera, on han d'anotar-se tots els mesuraments periòdics d'autocontrol de les emissions a l'atmosfera. El llibre de registre es troba disponible en els Serveis Territorials de la Conselleria de Medi Ambient. Així mateix hauran de presentar correctament omplida l'adaptació de l'enquesta que apareix en l'annex V de la mencionada Ordre, la qual igualment es troba disponible en els esmentats Serveis Territorials.  
9. Pel que fa al Programa de vigilància ambiental, haurà de constar de les accions:  
. Mesuraments de les emissions de NO, NO2, CO, CO2 i partícules, realitzades per un organisme de control autoritzat a la posada en marxa i cada tres anys, ja que l'activitat es troba classificada com a grup B segons l'annex ll del Catàleg d'indústries potencialment contaminants de l'atmosfera del Decret 833/75, de protecció de l'ambient atmosfèric.  
. Mesuraments d'autocontrol de les emissions de NO2, CO i partícules realitzades per un centre qualificat o per la mateixa empresa una vegada cada any.  
. Mesuraments del soroll ambiental en l'entorn immediat de la parcel·la de l'activitat, o en l'interior d'habitatges o instal·lacions que pogueren estar pròximes o confrontants. Aquests mesuraments han de realitzar-se per organismes col·laboradors de l'administració tant a la posada en marxa, com almenys cada cinc (5) anys, d'acord amb l'article 37 de la Llei 7/2002.  
. S'asseguraran les condicions d'operació d'acord amb el que estableix el projecte d'execució i l'estudi d'impacte ambiental, comprovant que les mesures preventives i correctores proposades s'han realitzat i es troben en bon estat de funcionament. Aquestes mesures es completaran amb les proposades en la resolució d'impacte ambiental.  
. El titular de la instal·lació estarà obligat a remetre a la Direcció General de Qualitat Ambiental l'informe de situació especificat en el Reial decret 9/2005, de 14 de gener, pel qual s'estableix la relació d'activitats potencialment contaminants del sòl i els criteris i estàndards per a la declaració de sòls contaminats.  
. Elaboració anual de l'informe de situació especificat en el condicionant 4).  
. El programa de vigilància ambiental proposat pel promotor amb les addicions ací detallades, es remetrà anualment a la Direcció General de Gestió del Medi Natural.  
10. Altres condicionants ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació.  
11. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a la Conselleria de Territori i Habitatge, Direcció General de Gestió del Medi Natural, que establirà si escau l'aplicació de noves mesures correctores.  
Segon  
Notificar als interessats que contra aquesta resolució, per ser acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no es pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 10 de març de 2005.. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient  
Expedient: 33/04 AIA  
Títol: Declaració d'interés comunitari de la instal·lació del celler Baronia de Torís al terme municipal de Torís (València)  
Promotor: Celler Baronia de Torís  
Autoritat substantiva: Conselleria de Territori i Habitatge  
Localització: Terme municipal de Torís, partida el Calauet, polígon cadastral 5 del terme municipal de Torís (València), parcel·les núm. 542, 670, 677, 712, 713, 730, 751, 1068, 1126, 1137 i 1144  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
L'objecte del projecte és la declaració d'interés comunitari de la instal·lació de celler Baronia de Torís al terme municipal de Torís (València)  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Es proposa el trasllat de l'activitat industrial dedicada a l'elaboració de vins duta a terme per La Baronia de Torís Coop. V. a l'exterior del nucli urbà, a uns terrenys classificats com a sòl no urbanitzable no protegit, i utilitzar amb aquest fi una declaració d'interés comunitari.   
L'actuació que es pretén, té com resultat l'ocupació d'un espai rural, la qual cosa es tradueix en una ocupació irreversible del sòl per l'asfaltat de nous vials, construcció d'edificis, patis i jardins.  
Durant la fase de construcció es procedirà a la neteja i desbrossament de les zones que s'han d'ocupar, excavacions i moviments de terra per a l'adequació del relleu, abassegament de materials, construcció i moviment de vehicles.  
L'ocupació provoca la pèrdua directa i irreversible del sòl, vegetació i capacitat agrològica.  
Les emissions durant la fase de construcció són fums de vehicles, pols, sorolls i abocaments.  
La superfície total de l'actuació és de 80.382 m², dels quals 33.800 estaran destinats a construccions, aparcaments, patis i carrers interiors, zones enjardinades, futures ampliacions i naus; altres 10.000 m² es destinaran al cultiu de vinya experimental i la resta de la parcel·la es conservarà en l'estat natural d'aquesta.  
Les naus disposaran de tancaments de plafons prefabricats de formigó i coberta de teula. Sent els tancaments de la resta d'edificis de fàbrica de blocs lluïts i pintats, amb coberta de teula.  
Es tancarà la parcel·la mitjançant un mur de fàbrica de blocs, lluïts i pintats de 2 m d'alçària.  
Es projecta una connexió d'aigua potable de 1.000 metres de longitud.  
Es projecta una línia de mitjana tensió de 300 metres de longitud i un centre de transformació.  
Durant la fase d'explotació el procés és el següent: recepció de la verema, presa de mostres, descàrrega en els descarregadors de pati, premuda i eliminació de la rapa, maceració, escorriment i premsatge en la nau de veremes, fermentació, estabilització i filtratge del vi; criança, embotellament i paletització, emmagatzematge i expedició.  
Durant aquesta mateixa fase es produeixen els efectes següents:  
. Emissions de fums de vehicles, tant per l'entrada de matèria primera com per l'eixida del producte elaborat, amb augment del nivell sonor.  
. Per l'activitat es produeix emissió de CO2 (contínua) i olors en depòsits exteriors.  
. Els residus assimilables als residus sòlids urbans seran recollits per una empresa municipal i portats a un abocador.  
. Les aigües residuals urbanes i l'aigua de llavatge de les instal·lacions i vessaments ocasionals, seran tractades en la depuradora abans de ser evacuades.  
La matèria orgànica és recollida en contenidors, juntament amb els fangs del reactor biològic de depuració, per a l'aprofitament d'aquests com a adob orgànic.  
1. Alternatives  
Es presenta estudi d'alternatives per part del promotor, per la sol·licitud d'informació, realitzada pel director general de Gestió del Medi Natural, en data 19 d'agost de 2004.  
En l'esmentada ampliació de l'estudi d'impacte ambiental es conclou que la ubicació elegida és l'adequada, després de realitzar un estudi d'alternatives, atenent a les condicions següents:  
Proximitat al nucli urbà, per a facilitar l'accés al personal i socis de la cooperativa  
Proximitat a les vies de comunicació  
Per a l'elecció de l'ordenació, es van analitzar tres alternatives distintes a fi de trobar una nova ubicació per a les instal·lacions del celler.  
Es van descartar altres dues alternatives en què hi ha gran quantitat d'edificacions rurals disseminades cosa que feia difícil reunir la superfície necessària; a més l'alternativa que es va prendre com a solució es trobava en terreny de capacitat agrològica baixa classe D, antic terreny de cultiu de secà, actualment abandonat.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública  
En data 16 de gener de 2004 la Direcció Territorial d'urbanisme remet estudi d'impacte ambiental a falta de la documentació tècnica la qual és remesa en data 25 de juny de 2004, incoant-se el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
El mencionat estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el diari Las Provincias, de data 20 de setembre de 2004 i en el DOGV núm. 4843, de 16 de setembre de 2004.  
Durant el període d'informació pública no es van presentar al·legacions, segons consta en certificat emés per la Comissió Territorial d'Urbanisme en data 15 de desembre de 2004.  
2. Aportacions d'informació o documentació complementària  
Una vegada començat el tràmit d'avaluació d'impacte ambiental, en data 19 d'agost de 2004, el director general de Gestió del Medi Natural va realitzar una sol·licitud d'informació al promotor, a fi d'esmenar algunes deficiències detectades en l'estudi de la documentació aportada. Com a resposta a aquesta sol·licitud i amb data, de registre d'entrada, 10 de novembre de 2004 es rep en la Conselleria de Territori i Habitatge documentació aportada pel promotor.  
Amb data 14 de febrer de 2005, es comunica al promotor que vista la documentació presentada en data 10 de novembre de 2004, se li informa dels aspectes que el promotor haurà d'ampliar o justificar abans de l'emissió de la declaració d'impacte ambiental:  
S'haurà de presentar informació gràfica mitjançant perfils transversals, representant la situació actual i la futura una vegada implantada l'actuació, indicant els volums de desmunt i terraplenament, els talussos, reflectint les actuacions projectades amb les cotes més significatives, com també les mesures d'integració paisatgística i de restauració.  
Les característiques fisicoquímiques de les aigües residuals una vegada depurades.  
. Quant a fangs, es considera poc desenvolupat el tractament d'aquests, indicant que la seua destinació és per a ús agrari en els camps d'experiències. Es realitzarà una valoració tant quantitativa com qualitativa dels fangs resultants, tractament i destinació d'aquests.  
. Pel que fa al programa de vigilància ambiental es considera poc desenvolupades les mesures que s'han de prendre pel que fa al control i seguiment dels residus, en supeditar aquest a la implantació d'un sistema de gestió ambiental NORMA UNE-EN-ISO 14917. S'especificaran les mesures que s'han d'adoptar derivades de la implantació d'aquest sistema de gestió, per a conéixer la idoneïtat d'aquestes.  
Amb data, de registre d'entrada, 18 de febrer de 2005 es rep en la Conselleria de Territori i Habitatge la següent documentació aportada pel promotor:  
. Document d'ampliació de l'estudi d'impacte ambiental del projecte de trasllat d'activitat del celler La Baronia de Torís.  
. Annex 1. Apartats del procediment ambiental del projecte de norma UNE / EN / ISO 14341.  
. Annex 2. Perfils transversals.  
Afeccions legals  
No es produeix cap tipus d'afecció sobre espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, zones humides, ZEPA, LIC proposats per a formar part de la xarxa Natura 2000, microreserves vegetals, forests d'utilitat pública o gestionats per l'administració, ni camins ramaders.  
Consideracions ambientals  
1. La parcel·la on se situaran les noves instal·lacions és una vessant amb pendent al sud-oest, abancalada amb antics cultius de secà, ametlers, garroferes i oliveres, amb algunes taques de matoll i bosquets de pi blanc.  
S'indiquen les mesures que s'han de prendre per a evitar una alteració paisatgística, com ara excavacions perquè les instal·lacions industrials queden immerses en el tossal, desnivells del terreny en forma d'aterraments per a reduir talussos i afavorir la integració en el paisatge.  
S'aporten els plànols dels perfils transversals dels desmunts i terraplens que s'han de realitzar en les obres projectades.  
Es presenten plànols en què queda grafiada la protecció de talussos amb sembra de llavors autòctones de cereals, herbàcies i nanofaneròfits. Es protegeixen els talussos amb escullera i es planten carrasques, llentiscles, coscolls, oliveres i garroferes, de manera que l'impacte visual quede atenuat, en quedar les instal·lacions integrades en el paisatge.  
2. Explotació dels recursos naturals  
. Depuració d'aigües residuals: Les aigües residuals generades seran tractades en l'EDAR, les dades característiques de disseny i dimensionament són:  
. El cabal de disseny és de 30 m³/dia amb una DQO de 16.000 mg/l.  
. El cabal punta serà de 45 m³/dia.  
Els fangs produïts s'estimen entre 20-30 m³/any. S'han de destinar a ús agrari, i es fa insistència en el fet que es complirà el Reial decret 1310/1990, pel qual es regula la utilització dels fangs de depuració en el sector agrari.  
. Els afluents hauran de complir la legislació vigent (RDL 11/1995 i RD 509/1996, en les quals s'estableixen les normes aplicables al tractament de les aigües residuals urbanes)   
S'aporten les dades dels afluents de depuració, de manera que siga apte per a l'abocament a llit vigilat o per al seu ús per al reg. S'indiquen els valors límits dels paràmetres següents:  
. característiques organolèptiques  
. característiques fisicoquímiques  
. característiques químiques  
. substàncies tòxiques i indesitjables  
. característiques biològiques.  
. Gestió de residus: es dóna una descripció de les característiques dels residus generats i de la gestió actual que se'n fa.   
Es va presentar la documentació acreditativa de les dues entitats gestores dels residus:  
. Empresa Hijos de Ramón Torres, SA., encarregada dels residus tipus: cartó vidre, plàstic i residus d'oficina.  
. Empresa Innovación i Gestión Medioambiental, SA.; encarregada dels residus d'envàs, envasos perillosos, i residus de laboratori.  
En la documentació aportada s'indiquen els valors límit de concentració de metalls, que s'ajusten al Reial decret 1310/1990 de 29 d'octubre, i que han de complir els fangs de depuració per a poder ser utilitzats amb fins agraris. S'indica que en el cas que se sobrepassen aquests valors s'evacuaran, després de l'assecament previ, a un abocador controlat.  
. Respecte al programa de vigilància ambiental es presenta un procediment ambiental d'implantació de la norma UNE / EN / ISO14001   
La metodologia consta de quatre capítols en què s'explica:  
1. Procediment ambiental per a la gestió de residus per part del personal del celler, amb aquest fi es marca un procediment de registre de residus i es donen unes responsabilitats.  
2. Procediment mitjà ambiental de per a la detecció, control, i correcció de les no-conformitats.  
3. Procediment ambiental per a establir la metodologia, monitorització i mesurament de les activitats (anàlisi d'emissions atmosfèriques, anàlisi d'abocaments, mesurament de sorolls, consums d'aigua), productes i processos.  
3. Procediment ambiental per a establir la correcta gestió dels registres ambientals generats pel SGMA del celler La Baronia de Torís.  
Consideracions finals  
Després de l'estudi de la documentació aportada, i una vegada contrastat el contingut amb la requerida, es conclou que:  
. L'afluent abocat haurà de complir les directives 97/271/CEE i la Directiva 98/15/CEE; s'aporten dades dels valors límit de les característiques fisicoquímiques dels afluents depurats que es té com a objectiu aconseguir.  
. Respecte als fangs produïts s'aporten les dades dels valors límit de concentració de metalls que, segons el Reial decret 1310/1990, de 29 d'octubre, pel qual es regula la utilització dels fangs de depuració en el sector agrari, es poden utilitzar amb fins agraris.  
Segons l'article 6.1 del Reial Decret 1.310/1990, els ens locals i la resta de titulars, si és el cas, d'estacions depuradores d'aigües residuals facilitaran a l'òrgan competent de la comunitat autònoma corresponent i amb periodicitat anual la informació següent:  
a) Les quantitats de fang produïdes i la destinació d'aquestes, amb especificació d'aquells fangs que s'utilitzen en l'activitat agrària.  
b) La composició i les característiques dels fangs produïts i els destinats a l'activitat agrària, establida amb la freqüència i sobre els paràmetres que es recullen en l'annex II A, utilitzant els mètodes analítics i de mostratge definits en els annexos II A i II C de l'esmentat reial decret.  
c) El tipus de tractament realitzat sobre els fangs de depuració tal com es defineixen en l'article 1r, b).  
d) Els noms i adreces dels destinataris dels fangs tractats i les zones d'utilització d'aquests.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.G del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tant, i a la vista de tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'Impacte Ambiental  
Primer   
S'estima acceptable, a l'efecte ambiental, i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la declaració d'interés comunitari de la instal·lació de celler Baronia de Torís al terme municipal de Torís (València), sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.  
Segon   
Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:  
1. Es presentarà l'autorització de l'organisme de conca per a l'abocament de les aigües depurades a llit públic, l'afluent abocament haurà de complir el Reial decret 849/1986, d'11 d'abril, pel qual s'aprova el Reglament del domini públic hidràulic i les directives 97/271/CEE i 98/15/CEE.   
2. Pel que fa als fangs produïts i l'adequació d'aquests a l'ús agrari, s'haurà de complir el que indica l'article 6.1 del RD 1.310/1990, de 29 d'octubre, pel qual es regula la utilització dels fangs de depuració en el sector agrari. Prèviament a l'aplicació dels fangs amb fins agrícoles, s'hauran de caracteritzar aquests per a conéixer-ne la viabilitat i, en el cas de no complir el que s'ha indicat, s'haurà de realitzar una adequada gestió d'aquests, mitjançant transport a un abocador controlat.   
3. Amb caràcter anual, i com a complement al programa de vigilància ambiental, es realitzarà un informe, que es remetrà l'últim mes de l'any a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València, que preveja els aspectes següents:  
. Resultats de les característiques fisicoquímiques de les analítiques realitzades de l'aigua una vegada depurada, amb periocitat mensual.  
. Caracterització tant qualitativa com quantitativa dels fangs produïts i gestió realitzada d'aquests.  
. Comprovació de les mesures correctores i integració paisatgística.  
4. S'incorporarà com a mesura de minimització de l'impacte paisatgístic . visual, una pantalla vegetal mitjançant la plantació de Pinus halepensis davant els depòsits d'emmagatzematge, assegurant el manteniment d'aquesta mitjançant sistemes de reg per degoteig, aspersió etc.  
5. S'haurà de presentar informe vinculant de la Direcció General de Patrimoni de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, sobre la conformitat del projecte amb la Normativa de protecció del patrimoni cultural valencià, d'acord a l'article 11 de la Llei 4/1998.  
Tercer   
Es notifica a les parts interessades que contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte definitiu en via administrativa no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart   
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 11 de març de 2005.. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 409/03.AIA  
Títol: Nova carretera des de Torreblanca a les instal·lacions aeroportuàries  
Promotor: Conselleria d'Infraestructures i Transport  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Infraestructures i Transport  
Objecte: Implantació d'una carretera de nova planta que canalitze el trànsit que s'establirà entre les futures instal·lacions aeroportuàries de Castelló i la zona costanera pròxima a Torreblanca  
Localització: Torreblanca, Vilanova d'Alcolea, Benlloch, Alcalà de Xivert (Castelló)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista  
La carretera proposada, identificada com a convencional i de caràcter interurbà, discorre des d'una rotonda que s'ha de construir en els voltants de les instal·lacions aeroportuàries, i una altra, en aquest cas elevada, la qual permet la connexió amb l'accés a l'autopista A-7 i la carretera N-340, situada ja en els voltants del nucli urbà de Torreblanca. Queda definida per un eix principal, de calçada única, de 14 quilòmetres de longitud aproximada, sent la velocitat de projecte de 80 km/h (carretera convencional C-80). Transcorre en un entorn predominantment forestal i agrícola, d'orografia accidentada. Això ha motivat un gran nombre d'obres conduents a garantir la permeabilitat territorial i hidràulica de la zona.  
Si bé normalment no sol, en el context de la declaració d'impacte ambiental, fer-se referència a l'estudi de trànsit que incorporen els projectes de carreteres, en aquesta ocasió s'ha considerat rellevant el mateix, des del punt de vista ambiental, mentre podrà tenir conseqüències posteriors en el contingut dispositiu d'aquesta declaració. Es té, doncs, que, atés que la via proposada enllaça la zona costanera de Torreblanca amb les instal·lacions aeroportuàries, encara no construïdes, aquesta recollirà els fluxos següents:  
. Trànsit actualment circulant per la carretera CV-145 entre Torreblanca i Vilanova d'Alcolea.  
Trànsit generat per les futures instal·lacions aeroportuàries entre les esmentades instal·lacions i la connexió a Torreblanca amb la carretera N-340 i l'autopista AP-7.  
. Trànsit induït (CV-10 i AP-7, principalment).  
L'anterior ha portat a estimar una IMD de 4987 vh/dia. És tot això el que ha condicionat el disseny de la carretera proposada, les característiques tècniques més sobreïxents del qual, des del punt de vista mediambiental, es resumeixen a continuació.  
No obstant això, abans d'entrar en la síntesi de les característiques més ressenyables de l'actuació, vol apuntar-se, d'acord amb l'estudi d'impacte ambiental, el fet que les incerteses existents a fi de determinar amb suficient exactitud les intensitats de trànsit que, finalment, suportarà la nova via, han portat a conferir major amplitud a determinats paràmetres geomètrics, de manera que, en el futur, siga factible modificar-ne la tipologia per a transformar-la en una carretera de major capacitat (en concret en via ràpida, la qual cosa s'aconseguiria amb actuacions molt puntuals sobre el traçat ara proposat).  
La secció tipus de la infraestructura projectada, 7/12, està constituïda per dos carrils de 3.5 metres, vorals de 2.5 metres i bermes de 0.5. Puntualment, allí on es disposa carril per a vehicles lents, la plataforma arriba als 16.50 metres.  
La secció transversal està composta per capa base granular FUIG-25, de 25 cm, capa asfàltica de base amb mbc G-25, de 13 cm, capa asfàltica intermèdia amb mbc D-20, de 6 cm, i capa de rodament amb mbc S-12, de 6 cm també.  
El pendent màxim disposat serà del 6%. atés l'accidentat del terreny, es generaran terraplens i desmuntes de certa entitat, els quals, per altres, implicaran un moviment de terres important. Açò no obstant, no es recull en aquest apartat, ja que es torna sobre això en el corresponent a la discussió d'alternatives.  
El traçat projectat destaca per l'alt nombre de viaductes que requereix per a salvar tant infraestructures existents com barrancs i tàlvegs. Els llums oscil·len entre els 62 metres (els més nombrosos) i els 152 metres, a excepció de dos d'ells, els quals s'han dissenyat amb taulers d'una sola obertura de 29,08 metres de llum.  
La il·luminació de la via es farà mitjançant l'ús de llums de vapor de sodi d'alta pressió, en general, i d'halogenurs metàl·lics.  
1. Alternatives  
Pel que fa a les alternatives plantejades, finalment s'han estudiat tres possibles traçats, havent-se denominat l'alternativa núm.1 com a centre, la núm. 2 com a nord i la núm. 3 com a sud. A continuació es realitzarà una breu descripció d'aquelles característiques definitòries d'aquestes majorment destacables, sempre des del punt de vista de les seues implicacions ambientals.  
L'alternativa núm.1 discorre des de la rotonda que permet l'accés a les futures instal·lacions aeroportuàries fins a la seua connexió amb la carretera N-340, al nord de Torreblanca. El seu traçat es presenta com a escassament sinuós, conformat per un conjunt d'alineacions rectes i revoltes de radis molt amplis que, en les proximitats del futur aeroport, s'acosta a la façana sud d'aquest.  
L'alternativa núm. 2 aprofita el corredor de l'actual carretera CV-145 (durant una longitud aproximada de 8,5 km, si bé puntualment, fruit de l'ajust als nous paràmetres geomètrics, s'abandona l'esmentat corredor), mentre que la núm. 3 discorre per un corredor existent al sud de l'alternativa núm.1, de manera que convergeix al traçat d'aquesta última en el seu tram mitjà per a, posteriorment, passar ambdós a compartir traçat.  
En la taula que s'acompanya a continuació es recullen les dades més rellevants, relatives a les tres alternatives comentades, les quals s'extrauen d'entre les especificades en la documentació aportada:  
 Alternativa Alternativa Alternativa   
 núm.1 núm..2 núm..3  
Longitud total (m) 13.820 14.678 14.888  
Sup. viaductes en eix ppal. (m²) 10.480 9.750 15.005  
Superfície d'ocupació (m²) 086.408 288.613 638.744  
Volum de terra veg. (m³) 54.858 60.599 60.180  
Volum de terraplé (m³) 781.151 1.342.617 1.145.830  
Volum de desmunte (m³) 1.162.745 792.207 1.725.756  
Si bé la taula aportada és prou explícita per si mateixa, l'estudi ha matisat l'aparent contradicció que denota el major moviment de terres de l'alternativa núm. 2, la qual, es recorda, consistia en l'aprofitament de l'actual traçat de la CV-145, enfront del menor moviment de l'alternativa núm.1. Això ha sigut explicat d'acord amb la transcripció que ara s'acompanya:   
el fet que, en general, els moviments de terra siguen superiors en l'alternativa núm. 2 respecte l'alternativa núm.1 es deu al fet que encara que en aquesta segona alternativa es tracte d'aprofitar la plataforma existent de la CV-145, aquest aprofitament no s'aconsegueix de manera satisfactòria a causa fonamentalment, com ja s'ha mencionat, dels radis de curvatura i pendents mínimes exigits per a la nova carretera a projectar. Aquest motiu, junt amb el fet que la carretera actual discorre en molts trams a mitja vessant dificultant la seua ampliació de plataforma i millora de les revoltes, fa que la previsible disminució del moviment de terres que s'han de generar per aquesta alternativa quede àmpliament contrarestada per l'increment de longitud del traçat d'aquesta.  
Amb tot, l'estudi ha assenyalat, en funció de les característiques funcionals, econòmiques, de seguretat i ambientals dels traçats proposats, que, d'entre totes les alternatives plantejades, és la denominada centre, açò és, aquella a què referim com núm.1, la més apta per a la seua execució.  
Deixant de banda l'anterior i en centrar-se en els avantatges ambientals que ofereixen les tres opcions aportades, cal recordar que l'alternativa núm. 3 implica una afecció molt més tangencial a una de les àrees de nidificació de l'esparver cendrós que la que es deriva de l'alternativa núm.1, i que no existeix en el cas de la núm. 2. Açò suposarà que l'alternativa núm.1 haurà d'incloure, entre les característiques definitòries d'aquesta i a efectes de comparació entre opcions de traçat, l'adopció de mesures correctores d'entitat.  
En tot cas, al llarg d'aquesta declaració d'impacte ambiental es posarà de manifest que l'estudi ha assumit els impactes més crítics de quants es deriven de l'alternativa núm.1, mentre ha entés que, a efectes ambientals, la menor generació de terraplens i desmuntes, el menor moviment de terres global, la millor compensació de terres en el mateix, la menor longitud de traçat i menor afecció a sòls cultivats (usos del sòl), són, entre altres, justificació suficient per a avalar la major idoneïtat ambiental de la mencionada alternativa número 1.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública  
En data 30 de març de 2004 la Conselleria d'Infraestructures i Transport va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental (EIA) corresponents al projecte Nova carretera des de Torreblanca fins a les instal·lacions aeroportuàries.  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del projecte bàsic Nova carretera des de Torreblanca fins a les Instal·lacions aeroportuàries, ha sigut sotmés a informació pública mitjançant un anunci publicat en el Boletín Oficial del Estado núm. 84, de data 7 d'abril de 2004, així com en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 4737, de 22 d'abril de 2004, i s'hi han presentat les següents al·legacions i informes:  
. Informe de la demarcació de carreteres del Ministeri de Foment.  
. Informe de l'Ajuntament d'Alcalà de Xivert.  
. Acord plenari de l'Ajuntament de Torreblanca.  
. Una al·legació presentada per Áridos Sanz Marín, SL.  
. Onze al·legacions sense contingut mediambiental.  
1. Resum d'al·legacions  
En virtut d'allò que s'ha especificat en informe del cap de la divisió de carreteres adjunt a la informació remesa per l'autoritat substantiva, i com ja s'ha mencionat en l'apartat anterior, durant el període d'informació pública s'han presentat informes i al·legacions el contingut del qual se sintetitza a continuació, ressenyant-se que açò mateix només es farà amb els que, d'entre aquells, tinguen caràcter ambiental.  
. Informe de l'Ajuntament d'Alcalà de Xivert: Es refereix que part del traçat discorre sobre terrenys classificats com a sòl no urbanitzable de protecció forestal, i s'hi indica que, sobre aquests, no està permés l'ús de les instal·lacions projectades, d'acord amb les normes urbanístiques.  
La resposta donada per la Conselleria d'Infraestructures i Transport condueix, després d'una consistent argumentació legalista, a desestimar l'al·legació referida.  
Acord plenari de l'Ajuntament de Torreblanca: la major part dels aspectes assenyalats en l'acord es refereixen a problemàtiques de permeabilitat territorial suscitades pel traçat proposat. Així mateix s'assenyala la necessitat evitar l'efecte presa de la carretera en el cas que poguera produir-se la ruptura de la bassa de reg del Pou de Raspall.  
La resposta donada per la Conselleria d'Infraestructures i Transport es refereix que no es produirà efecte presa, en tant en el tram en qüestió la carretera discorrerà en desmunte. Així mateix, les problemàtiques detectades al voltant de la permeabilitat transversal de la via seran solucionades en el projecte de construcció.  
1. Peticions d'informes sectorials i documentació complementària  
En data 18 de maig de 2004 es va sol·licitar ampliació del contingut de l'estudi d'impacte ambiental, la qual se centrava en la necessitat aprofundir en l'anàlisi i comparació rigorosa d'alternatives.   
En data 18 de maig de 2004 es va efectuar consulta al Servei de Conservació i Gestió de la Biodiversitat de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
En data 1 de juliol de 2004 es va efectuar consulta als organismes següents:  
. Direcció Territorial de Territori i Habitatge de Castelló.  
. Ajuntaments d'Alcalà de Xivert, Benlloch, Vilanova d'Alcolea i Torreblanca.  
. Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport.  
Informes sectorials  
Es passa a continuació a fer un breu resum de la informació obtinguda dels informes que s'assenyalaven en el punt anterior.  
. En data 6 de juliol de 2004 es rep resposta a la sol·licitud d'ampliació de continguts de l'EIA. Es va aportar un estudi d'alternatives que comprenia gran nombre de variables que, habitualment, es preveuen en estudis d'aquesta naturalesa. El contingut final s'ha explicat en anterior apartat.  
. Es va rebre escrit del Servei de Conservació i Gestió de la Biodiversitat en data 3 de juny de 2004. D'aquest informe són destacables els aspectes que es transcriuen a continuació:  
La part inicial de la carretera que ara es projecta (...) afecta un coscollar esguitat de carrasques de gran valor com a zona de nidificació de l'esparver cendrós, coneguda com El Valentí. Atesa l'afecció ja realitzada per les obres de l'aeroport a l'hàbitat de l'espècie i en compliment de la declaració d'impacte ambiental d'aquest aquesta taca hauria de respectar-se en la seua totalitat. Amb aquest fi seria necessari modificar aquest tram i fer-lo discórrer uns 250 metres a l'esquerra, per l'antic camí del Mas de Botiguer fins a empalmar amb la carretera Vilanova-Torreblanca en la zona del corral de Rediu, (...).  
(...). En el que concerneix a la flora i fauna, l'alternativa sud (després denominada núm.1 en l'ampliació sol·licitada) discorre per terrenys solitaris i ben conservats que haurien de ser preservats d'aquestes afeccions, per tenir gran valor per a la fauna silvestre; (...). En referència a la fauna, l'informe al qual s'està fent referència assenyala l'existència d'un niu d'àguila marcenca la localització del qual, per raons de seguretat, s'obvia en aquesta resolució.  
En un altre ordre de coses, cal comentar que l'estudi d'impacte ambiental presentat pel promotor no preveu cap mesura correctora o compensatòria de l'afecció a la fauna silvestre(...) a pesar de mencionar la possible afecció a l'esparver cendrós i destacar que: l'àrea de nidificació de les rapaços en general resulta molt vulnerable enfront d'actuacions fortament impactants en el medi com poden ser les carreteres o pistes. (...).  
S'apunta, finalment, que l'esparver cendrós (Cyrcus pygargus) està catalogat com a espècie vulnerable (Catàleg valencià d'espècies de fauna amenaçades, Decret 32/2004, de 27 de febrer).  
. La Direcció Territorial de Territori i Habitatge de Castelló ha remés diversos informes en resposta a la consulta que es realitzara des del Servei d'Avaluació de l'Impacte Ambiental.  
El primer dels esmentats informes va tenir entrada en la Conselleria de Territori i Habitatge en la data de 26 de juliol de 2004. S'hi referia als aspectes que s'assenyalen a continuació:  
. Camins ramaders: Es veuen afectats els camins ramaders Cordel del Paso Real, de 37,61 metres d'ample legal, i Camí Vell de Castelló, d'ample legal 8 metres.  
. Forest d'utilitat pública: se afecta la forest d'utilitat pública CS-1.032 Santa Bárbara, en concret a dos de les seues masses conegudes com El Saldonet i Balsaenrail.  
. Es fa referència a la necessitat adoptar mesures conduents a minimitzar l'impacte sobre la zona de nidificació de l'esparver cendrós (Cyrcus pygargus) recordant-se el seu estatus d'espècie vulnerable, d'acord amb el Catàleg valencià d'espècies de fauna amenaçades (Decret 32/2004, de 27 de febrer).  
El segon dels informes va tenir entrada en la Conselleria de Territori i Habitatge en la data de 6 d'agost de 2004, referint-se, el seu contingut, a l'existència d'un niu d'àguila marcenca molt pròxim a la traça proposada (la localització de la qual no s'exposarà ara), alhora que s'adverteix sobre la presumible afecció a dues noves zones de possible ocupació per part de l'esparver cendrós.  
L'últim dels escrits va ser rebut en data 17 d'agost de 2004. Aquest complementava amb noves dades i informació gràfica a l'anterior.  
. La Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport va remetre informe favorable en data 28 de desembre de 2004. L'esmentat informe es va referir a la necessitat que, durant les labors pròpies del moviment de terres es duguera a terme un seguiment arqueològic, a més que es procedisca a documentar el patrimoni etnològic identificat per l'informe arqueològic existent d'acord amb la fitxa d'inventaris de béns etnològics de la Comunitat Valenciana de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià.  
Afeccions legals  
D'acord amb els informes rebuts i del contingut de l'estudi d'impacte ambiental, cal assenyalar que existeix, per part de les obres projectades, afecció a les següents servituds legals:  
. D'acord amb la Llei d'aigües 29/1985, modificada per la Llei 46/99, s'afecta domini públic hidràulic.  
. Per raó de la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders, hi ha afecció als camins ramaders Cordel del Paso Real i Cabanera Camí Vell de Castelló.  
. D'acord amb la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat Valenciana, forestal de la Comunitat Valenciana, hi ha afecció a forest pública.  
Pel que fa a la classificació i qualificació del sòl, hi ha afecció a sòl no urbanitzable amb protecció en el terme d'Alcalà de Xivert (protecció forestal) i Benlloch (protecció agrícola i protecció paisatgística i ecològica). La resta del traçat discorre, tot ell, sobre sòl no urbanitzable comú.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació  
. Geomorfologia, Geologia i Edafologia  
El relleu de la zona en què s'emplaça l'actuació que es proposa està constituït per superfícies cavallonades, de vessants esteses i crestes arredonides. Si bé no es tracta d'un relleu abrupte, presenta una morfologia prou ondulada com perquè l'obra necessite importants viaductes a fi de garantir la funcionalitat i seguretat de la via projectada.  
S'indica, en l'estudi, que la presència de materials calcaris és predominant en la zona, tant de forma massiva (calcàries cretàcies), com blanes (margues cretàcies I miocenes).  
Els sòls de la zona s'han descrit com a terrosos o terrós-rogencs amb horitzó d'humus molt poc desenvolupat i amb freqüent aparició de crosta calcària.   
D'altra banda, d'acord amb la cartografia temàtica existent respecte d'això, editada per la CIT, en general la capacitat d'ús del sòl és baixa, a excepció d'escasses àrees en què s'estima com moderada.  
. Règim hidrològic  
L'estudi s'ha referit a l'existència de llits menors en la zona d'actuació, els quals, després de perdre el seu llit, desemboquen en el riu de les Coves de Sant Miquel.  
Respecte a la hidrogeologia de la zona, l'estudi s'ha referit a la dinàmica del sistema aqüífer núm. 56 de manera àmplia. No obstant això, no és aquest un factor rellevant en el cas de l'actuació que es preveu. Cal, únicament, advertir que la vulnerabilitat és alta en el tram de carretera més pròxim a Torreblanca.  
. Vegetació  
La vegetació potencial de la zona ve determinada per la posició ambigua de la zona d'actuació en quant es refereix al pis bioclimàtic que ocupa. Així, l'estudi adverteix sobre que la referida zona se situa en una àrea que, podria dir-se, és transició entre el pis mesomediterrani i el termomediterrani. Amb tot, es destaca la idoneïtat de la carrasca culminada en extens alzinar.  
Respecte a la vegetació actual, l'estudi ha realitzat una divisió en subambients, d'acord amb les espècies que els poblen i el grau d'inclusions agrícoles. Així, s'han distingit sis d'aquests subambients, com són la garriga, la garriga amb inclusions, la garriga degradada amb inclusions de Pinus halepensis, la garriga degradada amb peus dispersos de Pinus halepensis i la garriga degradada amb inclusions de Pinus halepensis. Així mateix, s'han ressenyat, en aquells casos en què s'ha donat, inclusions de Ceratonia siliqua i Olea europaea.   
. Fauna  
La fauna de la zona ha sigut caracteritzada segons tres unitats faunístiques o biòtops definits, com són matoll i cultius abandonats, cultius i zones antropitzades i, finalment, zones boscoses. S'han estudiat les diferents espècies que els ocupen, atenent a les quatre conegudes classes (amfibis, rèptils, aus i mamífers).  
Amb tot, l'estudi s'ha fixat, majorment, en la descripció de l'avifauna, i, d'aquesta, ha destacat la presència de l'esparver cendrós (Circus pygargus), perquè el traçat proposat travessa una de les seues zones de nidificació en el seu tram més pròxim a la instal·lació aeroportuària. Ha d'assenyalar-se que, en la província de Castelló, la població reproductora es localitza en dos nuclis diferenciats, un en zona litoral, com és el del Prat de Cabanes-Torreblanca, i un altre interior, Vilanova d'Alcolea-Benlloch, la qual cosa, en termes relatius, revalora i aguditza l'afecció a aquest àmbit.  
. Paisatge  
S'han distingit dues unitats paisatgístiques preponderants, com són les alineacions muntanyoses i el fons de vall. Cal destacar-se la major naturalitat de la primera, encara quan està coberta per grans extensions de pi blanc de repoblació, enfront de la relativa antropització del segon, derivada de l'activitat agrícola que en ella es dóna.  
. Camins ramaders  
L'estudi ha especificat l'existència de dos camins ramaders en l'entorn més immediat a la traça proposada, com són el Cordel del Paso Real, que és tallat perpendicularment pel traçat en el PK 6+420 i Cabanera Camí Vell de Castelló, que intercepta el citat traçat en el pk 12+760.  
. Patrimoni cultural  
A aquest respecte es recorda el que s'ha dit en anterior apartat: La Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport va remetre informe favorable en data 28 de desembre de 2004. L'esmentat informe es va referir a la necessitat que, durant les labors pròpies del moviment de terres es duguera a terme un seguiment arqueològic, a més de procedir-se a documentar, el patrimoni etnològic identificat per l'informe arqueològic existent, d'acord amb la fitxa d'inventaris de béns etnològics de la Comunitat Valenciana de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià.  
. Riscs  
L'estudi ha descrit dos riscs preponderants presents en la zona d'actuació. Aquests han sigut el risc d'erosió i el sísmic. En el segon, per la poca transcendència d'aquest, no s'entrarà en aquesta declaració. El primer es tracta a continuació.  
L'estudi ha aportat una figura en què, de manera aproximada, pot advertir-se, encara que siga com a noció, que la traça proposada discorre sobre terrenys subjectes a problemes erosius. No obstant això, vol, per a major profunditat, fer-se referència al risc d'erosió potencial que presenta l'àrea implicada. Així, es té que pràcticament tota ella està exposada a nivells d'erosió potencial molt alta, d'acord amb la cartografia de la CIT. Es posa de manifest, així, l'alta sensibilitat del territori afectat per l'actuació a qualssevol accions d'obra que s'executaren per a la realització d'aquella .  
D'altra banda, encara quan l'estudi no s'ha referit a això, ha de ressenyar-se el risc de lliscament existent en certs punts del traçat, especialment en el tram més pròxim a Torreblanca. Així mateix, la generació de talussos sobre materials margosos podrà comportar una descompressió, d'altra banda usual, que conduïsca a la generació de fractures en coronació, generant-se un risc abans inexistent en superfície.  
1. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants  
Sota aquest epígraf es pretén fer insistència en els efectes generats per l'actuació que, d'entre els estudiats en l'estudi d'impacte ambiental, presenten major rellevància.  
Ens centrarem primerament en les pertorbacions pròpies de la fase de construcció i en les Conseqüències més sobreïxents de cada una d'elles en aquest cas concret. Així, l'estudi ha valorat com a:  
. Moderats: impactes derivats per diferents accions d'obra sobre els factors ambientals sòl, flora, fauna i paisatge, entre altres.  
Severs: els derivats del moviment de terres sobre la vegetació i de la destrucció de vegetació sobre el paisatge.  
Respecte a l'esparver cendrós (Circus pygargus), s'adverteix, en l'estudi, sobre la necessitat protegir les àrees d'alimentació d'aquest, açò és, les agrícoles, fins i tot més que les pròpies de reproducció, i que les accions d'obra poden implicar la deserció i abandó de nius per part dels exemplars adults.  
Pel que fa a les pertorbacions que es generaran durant la fase d'explotació, les més destacables en aquest cas són les que s'enumeren i valoren a continuació:  
. L'impacte vingut de l'emissió de sorolls en fase d'explotació s'ha estimat com a moderat.  
. L'impacte sobre el factor sòl és valorat com a moderat.  
. L'impacte generat sobre el paisatge és considerat com a moderat.  
. L'impacte generat sobre els usos del sòl és considerat com a moderat.  
D'aquest últim impacte vol destacar-se l'apunt realitzat en l'estudi respecte als seus efectes en l'entorn, el qual diu que: ...a més, aquesta alteració (en referència a la presència de la infraestructura) tindrà un efecte d'inducció clar sobre l'entorn, obrint possibilitats de la seua propagació a través d'aquest, com a conseqüència del mateix fenomen en si, i de les circumstàncies territorials que ho emmarquen: proximitat a nuclis de població, i classificacions urbanístiques favorables a la materialització de canvis en els usos actuals.   
Quant a la fauna, l'estudi no ha considerat que aquesta es veja afectada per la presència de la infraestructura, desestimant, amb això, l'evident efecte barrera generat per la via. A açò cal fer-se la consideració que segueix.  
De l'estudi de trànsit a què s'ha fet referència en anterior apartat es desprén, així mateix, que l'actual traçat de la CV-145 disminuirà de forma molt important el seu IMD. Així, si bé l'efecte barrera apareixerà sobre els terrenys en què es localitze la nova traça, disminuirà granment en el corredor corresponent a la mencionada CV-145. Amb tot, es tindrà, que la fragmentació del territori, en conjunt, romandrà aproximadament constant, i es generarà un desplaçament del comentat efecte barrera (entés aquest com un impacte ambiental englobat dins de la fragmentació d'hàbitats). Açò vol explicar-se basant-se en el Sistema espanyol d'indicadors ambientals. Aquest sistema, concebut pel Ministeri de Medi Ambient segons l'estructura P-S-R, proposa, dins de la subàrea d'indicadors relatius a biodiversitat, els que es mostren en la taula que segueix:  
Atributs que s'han de valorar Indicadors  
PRESSIÓ Pressió sobre els hàbitats Increment de carreteres per unitat de superfície  
 Pressió sobre les espècies Introducció d'espècies de vertebrats  
ESTAT Conservació dels hàbitats Índex de fragmentació  
 Conservació de les espècies Introducció d'espècies de vertebrats  
RESPOSTA Mesures de conservació d'hàbitats Espais protegits que disposen de PORN  
 Mesures de conservació d'espècies Espècies en perill amb plans de recuperació  
Inversió en conservació   
D'entre els anteriors, cal detindre's, a efectes del que pretén explicar-se en aquesta declaració d'impacte ambiental, en l'indicador de pressió denominat, increment de carreteres per unitat de superfície, el qual estima l'increment anual de quilòmetres de xarxa per unitat de superfície expressada en quilòmetres quadrats, i que té la forma matemàtica següent:   
longitudn . longitudn-1  
..........  
àrea  
Sent longitudn la longitud (km) de les carreteres asfaltades l'any n, longitudn-1 la longitud (km) de les carreteres asfaltades l'any anterior, i àrea la superfície del país. Podria dir-se que l'indicador en qüestió està expressant el comportament que té la tangent en cada punt a una suposada revolta que expressara l'increment de quilòmetres de carretera anual respecte a la superfície del país, és a dir, la primera derivada d'aquesta revolta. Açò, podria dir-se que des d'un punt de vista marginalista, es pot interpretar com que l'indicador persegueix dilucidar si l'afany constructiu de carreteres va en augment, s'estabilitza o, al contrari, decreix (i és que no podria entendre's que és negatiu executar nous quilòmetres de carretera, per la qual cosa només cap la lectura anterior, la qual cosa, a més, ve referendat per l'Acció COST 341 la qual es planteja, com un dels seus objectius, establir com ha de créixer la xarxa d'infraestructures de transport sense augmentar la fragmentació d'hàbitats).  
No obstant això, s'entén que seria adequat aplicar l'indicador tal com està expressat, però distingint aquells quilòmetres que transcorren per l'interior de zones protegides (detraient tots els quilòmetres que transcorren en túnel o viaducte), per àrees naturals o seminaturals exemptes de protecció administrativa i per àrees urbanes (per exemple, variants). En definitiva, cabria concloure's que el problema de la fragmentació d'hàbitats per part de les carreteres no radica tant en l'increment del nombre de quilòmetres de carretera anual com en la qualitat ambiental d'aquests.  
Amb tot, en tornar al cas que ens ocupa, s'ha volgut argumentar a favor que la realització de la nova carretera entre Torreblanca i les instal·lacions aeroportuàries, si bé des de l'enfocament propi de l'indicador de pressió descrit implicaria una acció no desitjable, amb les matisacions fetes a aquest, pot concloure's que, en funció de la forma en què s'execute el traçat, tindrà una incidència major o menor en els hàbitats circumdants. És per tot pel que s'entén que no pot exagerar-se la contribució a la fragmentació d'hàbitats que es derivarà de la nova carretera objecte d'avaluació ambiental, si bé haurà d'estudiar-se molt a fons la qualitat ambiental de cada un dels quilòmetres que constitueixen el traçat que s'ha d'executar, i establir totes les mesures se entenguen oportunes que per a minimitzar la fragmentació d'hàbitats de què es parla.  
D'un altre costat, després de l'execució de la nova carretera, i en funció d'allò que s'ha comentat fins ací, el ferm de la CV-145 estarà exposat a una càrrega de trànsit molt reduïda el que condueix a entendre'l com un ferm fortament sobredimensionat. D'aquesta manera, i a fi de minimitzar l'efecte barrera generat per les infraestructures que coexistiran en l'àrea, serà interessant que determinats trams d'aquell a què ara es fa referència siguen objecte d'una substitució del seu ferm per altres amb propietats ambientals molt més marcades, a fi d'aconseguir que aquests, açò és els trams amb ferm renovat, es convertisquen en verdaders passos de fauna a nivell.  
Així mateix, atés que es generaran volums procedents de la demolició dels trams de ferm referits, aquests, els quals han de ser considerats com un recurs, i no com un residu, i que per això són denominats com a RAP (Reclaimed Asphalt Pavement) en la bibliografia internacional, podran ser utilitzats en la construcció dels ferms de la carretera de nova planta que és objecte d'avaluació ambiental. Açò contribuirà a disminuir els volums d'àrid verge i betums de nova fabricació, alhora que evitarà contribuir a la reducció de la vida dels abocadors susceptibles de rebre el material demolit o fresatge.  
En aquest sentit, es recorda la possibilitat recollida en l'article 098.4.7.1 del PG-3, del qual es transcriu part: Els àrids que s'han d'emprar en les mescles bituminoses en calent podran ser naturals o artificials sempre que complisquen les especificacions recollides en aquest article.  
També podran emprar-se com a àrids, el material procedent del reciclat de mescles bituminoses en calent en proporcions inferiors al deu per cent (10%) de la massa total de mescla.  
L'impacte acústic, durant la fase d'explotació, s'ha avaluat basant-se en una estimació de caràcter molt genèric, com ha sigut l'aplicació d'un model matemàtic (Sánchez Blanco, CEDEX, 2002) per a una secció hipotètica, en condicions desfavorables, per a una distància al focus de 25 metres. El més desitjable és que s'haguera realitzat un mapa de sorolls, de manera que el model matemàtic s'adaptara a les múltiples variables que intervenen en la caracterització del soroll, i s'obtenira una sèrie de línies isòfones que hagueren permés conéixer la magnitud del nivell en segons quines distàncies al focus lineal que representa la carretera.   
En tot cas, es diu que al voltant del PK 12+750 hi ha un nucli industrial que no es veurà afectat, en funció dels valors de nivell sonor continu equivalent diürn i nocturn obtinguts amb la simplificació abans comentada. S'entén, no obstant això, que la forma en què s'ha estudiat l'impacte no garanteix un coneixement mitjanament rigorós de la situació que es generarà en l'esmentat entorn industrial.  
1. Consideracions sobre les mesures correctores i el Programa de vigilància ambiental  
L'estudi d'impacte ambiental ha previst les mesures correctores que són d'habitual aplicació en obres lineals, com és el cas. Aquestes s'encaminen a minimitzar els impactes derivats de les accions que són inherents a la construcció d'aquest tipus d'infraestructures viàries. S'ha procedit igualment amb els impactes propis de la fase d'explotació.   
A continuació, doncs, només es farà referència a aquelles mesures correctores derivades de la particularitat del projecte ara avaluat, entrant, així mateix, a comentar només aquelles més significatives.  
. S'han generat 24 desmuntes dels quals l'estudi ha destacat dos d'ells, un de 25 metres d'alçària i 480 metres de longitud, en roca calcària, i un altre de 22 metres d'alçària i 300 metres de longitud, en conglomerats. La totalitat dels desmuntes que es practicaran presenten talussos diferents, perquè s'han triat aquests en funció dels materials en què seran excavats.   
Per a evitar l'erosió dels talussos que s'executen, l'estudi ha establit la revegetació d'aquests. S'entén que aquesta mesura es pretén aplicar als terraplens, i no als talussos de desmunte. Per això, és necessari que, en funció d'aquests talussos, dels materials geològics constitutius dels desmuntes i de les alçàries d'aquests, s'establisquen mesures conduents a evitar els processos erosius comentats, als que poden seguir els solcs, valls, etc. Aquestes mesures podran ser tant cunetes de guarda com a bermes en contrapendent.   
Així mateix, s'han disposat farciments en els punts baixos, a fi d'impedir l'acumulació d'aigües superficials d'escorriment, Atés que l'entitat dels encreuaments no mereixia la disposició d'una obra de pas. Posteriorment, es procedirà a la revegetació i condicionament paisatgístic dels punts baixos, ja emplenats.  
. L'estudi hi ha previst localitzar les instal·lacions auxiliars d'obra en dos punts distints. Un en la part occidental del traçat, al voltant del PK 2+900, ocupada per garriga amb inclusions de pi blanc de repoblació, i una altra al voltant del PK 10+250, dins d'una àrea de cultiu rodejada de garriga amb peus dispersos de pi blanc.  
No obstant això, d'una banda, la localització de la zona d'instal·lacions que s'han de situar al voltant del PK 2+900, s'aproxima molt a l'àrea de reproducció de l'esparver cendrós. De fet, com s'indica més tard en aquesta declaració, s'ha delimitat l'afecció a l'esmentada àrea, i amb referència en el traçat proposat, al tram comprés entre els PK 0+000 i 2+600. Per això, situar les instal·lacions auxiliars (s'entén que s'està parlant de parc de maquinària, planta d'insistència, etc) en el PK 2+900 és contradictori amb la mesura correctora que limita els treballs en el tram abans citat a aquell període que no coincidisca amb l'època reproductiva de l'esparver cendrós. Es diu que és contradictori en tant que el període de permanència i activitat de les instal·lacions auxiliars, les quals es presumeix donaran un servei a gran part del traçat, se solaparà, necessàriament, amb el referit període de reproducció. Per tot això és convenient allunyar, el més possible, les instal·lacions auxiliars de la zona de reproducció comentada.  
D'altra banda, la zona destinada a instal·lacions auxiliars més pròxima a Torreblanca, podria localitzar-se en un punt en què la vulnerabilitat hidrogeològica és alta, a la vista de la cartografia temàtica existent. Es vol recalcar que és una de les escasses zones en què, al llarg del traçat, es manifesta el risc citat.  
Amb tot, encara quan el que segueix no implique el rebuig categòric a les anteriors, s'entén necessari que s'identifiquen aquelles àrees confrontants a la traça que s'estimen òptimes a l'ús pretés, açò és, a la ubicació de les instal·lacions auxiliars. Així, es preferiran aquelles àrees que, en conjunt, presenten millors aptituds en els paràmetres territorials que s'enumeren a continuació:  
. Allunyament a les àrees reproductives del Cyrcus pygargus. L'allunyament mínim es recomana que siga d'un quilòmetre, i no es pot localitzar, en cap cas, en l'interior d'aquelles.  
. Grau d'antropització. Es preferiran superfícies de cultiu abandonades a les que estan en ús; aquestes últimes a les superfícies forestals i, dins d'aquestes, les de garriga a les que alberguen vegetació arbòria, ja siga natural o de repoblació.  
. Vulnerabilitat dels recursos hídrics subterranis. Es preferiran aquelles zones que presenten menor vulnerabilitat.  
. Distància a llits. La mínima distància serà de 200 metres.  
. Distància a nuclis urbans.   
Una vegada seleccionades les zones de major idoneïtat, podrà triar-se, d'entre elles, aquelles que s'ajusten als millors criteris tècnics, d'acord amb les necessitats pròpies de la fase constructiva. Igualment, en la/les superfície/s finalment seleccionada/es es disposaran les mesures necessàries per a minimitzar els possibles impactes que pogueren generar-se, en funció d'aquesta ubicació final.  
. Respecte a les espècies, tant vegetals com animals, més rellevants d'entre les presents en la zona, açò és el Chamaerops humilis (margalló) i Cyrcus pygargus (esparver cendrós) respectivament, s'ha disposat, per al primer, delimitar la zona afectada per les obres així com procedir al transinsubordinació d'aquells exemplars que es vegen afectats directament, en el marc de les posteriors labors de revegetació que es desenvoluparan. Per a l'esparver cendrós s'ha establit que es limitaran les operacions de rebuig i desbrossament, excavacions, moviments de terres i voladures durant l'època de cria d'aquesta rapaç. Això es durà a terme en l'àmbit comprés pels PK 0+000 i 2+600.  
. En el PK 6+420 hi ha disposat un pas de fauna de dimensions 4x4 metres. Aquest pas de fauna es presumeix que té el seu origen en la reposició de pas per al camí ramader amb què, en aquell punt, es produeix l'encreuament. No obstant això, del pas no es justifiquen ni les seues dimensions ni, la qual cosa és més important, la ubicació d'aquest, la qual hauria de ser fruit d'un estudi sobre les pautes de comportament d'aquelles espècies per a les que es disposa. Cal recordar, així mateix, que cada espècie té uns requeriments distints tant a les dimensions com als materials dels passos de fauna, per la qual cosa és molt important que es fixen aquests extrems. En cas contrari, no es pot assumir que un pas inferior, per si mateix i disposat amb la finalitat de permetre el trànsit de bestiar, siga considerat com a pas de fauna.  
Cal indicar, respecte a la permeabilitat de la via, que el fet que s'hagen disposat viaductes, en compte de terraplens, garanteix un major respecte als corredors fluvials que són, al temps, els llits afectats.  
No obstant això, l'Acció COST 341, Fragmentació d'hàbitats causada per infraestructures de transport, destaca la importància d'impactes com l'efecte barrera i l'aïllament poblacional per damunt, fins i tot, de la mortalitat d'individus per atropell o la pèrdua de qualitat dels hàbitats per sorolls, contaminació, il·luminació, etc. És per això pel que és necessari establir mesures correctores per a minimitzar aquest important impacte, més enllà del pas de fauna disposat en el PK 6+420, l'ús del qual al fi comentat s'ha qüestionat abans.   
. Es comprovaran els nivells de soroll, tant diürns com nocturns, durant la fase d'explotació. Aquesta mesura correctora no s'ha recollit en el pressupost de la partida destinada a sufragar les mesures correctores implementades per l'estudi.  
. S'ha aportat un programa de revegetació en el que s'han indicat les superfícies a revegetar (talussos, farciments funcionals, localització de parc de maquinària i instal·lacions auxiliars, vessants de barranc baix estructures i glorietes),   
. El camí ramader Cordel del Paso Real, que és tallat perpendicularment pel traçat en el PK 6+420, serà reposat mitjançant un pas inferior, i la Cabanera Camí Vell de Castelló, que intercepta l'esmentat traçat en el PK 12+760, es reposa mitjançant un encreuament a nivell senyalitzat degudament.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 3-b) de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental  
L'expedient ha observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tant i a la vista de tot l'anterior, formule la següent  
Declaració d'Impacte Ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte Nova carretera des de Torreblanca fins a les instal·lacions aeroportuàries (Castelló), promogut per la Direcció General d'Obres Públiques de la Conselleria d'Infraestructures i Transport, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establits en l'apartat segon.  
Segon  
. Els diversos documents del projecte de construcció (memòria, plans, plec de prescripcions tècniques i pressupost) incorporaran tots els aspectes concernents a les mesures protectores i correctores incloses en l'estudi d'impacte ambiental, així com els derivats d'aquests condicionants, tot això amb el grau de detall necessari per a la seua contractació i execució conjunta amb la resta de les obres.   
També es valoraran i proveiran pressupostàriament totes les despeses derivades del Programa de vigilància ambiental.  
. Els materials de farciment i les llasts que foren necessàries per a l'execució del projecte, s'obtindran de préstecs o pedreres existents i legalment autoritzades. En cas de noves obertures se sotmetran aquestes, amb caràcter previ a la seua utilització, al procediment de declaració d'impacte ambiental.   
De la mateixa manera, el lloc que es trie com a abocador o runam, si no es tracta d'un abocador de residus adequadament identificat i legalitzat, s'haurà de sotmetre, abans de la utilització d'aquest, al procediment d'estimació d'impacte ambiental.  
. En consideració als continguts dels informes rebuts a raó de les consultes efectuades, durant l'execució de les obres es jalonaran les àrees que s'especifiquen a continuació, atesa la seua sensibilitat ambiental des del punt de vista de l'afecció a la fauna:  
. PK 4+600 al PK 6+400   
. PK 0+000 al PK 3+000  
El jalonament proposat no podrà excedir els 25 metres d'amplària a cada costat de l'eix principal del traçat, i queda absolutament prohibit l'accés de maquinària d'obra i personal relacionat amb aquesta més enllà del límit disposat.  
. La carretera CV-145, com s'ha comentat en anteriors apartats, quedarà subjecta a un trànsit molt esporàdic, una vegada es pose en servei la nova carretera ara avaluada. Per això, i sempre a fi de contribuir a minimitzar la fragmentació del territori en què s'emmarquen ambdues infraestructures, s'estableix que les labors de manteniment del ferm que se suscitaran amb el temps no podran, en principi, preveure la reposició de capes bituminoses del mateix, i s'hauran d'emprar, sempre, materials dotats de característiques adequades per al pas de fauna i per a la fàcil integració paisatgística i mediambiental d'aquests.   
. En atenció a la proposta recollida en l'informe del Servei de Conservació i Gestió de la Biodiversitat, la qual es recorda es referia que: La part inicial de la carretera que ara es projecta (...) afecta un coscollar esguitat de carrasques de gran valor com a zona de nidificació de l'esparver cendrós, coneguda com El Valentí. Atesa l'afecció ja realitzada per les obres de l'aeroport a l'hàbitat de l'espècie i en compliment de la declaració d'impacte ambiental del mateix, aquesta taca hauria de respectar-se en la seua totalitat. Amb aquest fi seria necessari modificar aquest tram fent-lo discórrer uns 250 metres a l'esquerra, per l'antic camí del Mas de Botiguer fins a empalmar amb la carretera Vilanova-Torreblanca en la zona del corral de Rediu, s'entén que el projecte de construcció ha d'atendre aquesta solució en la manera que es descriu a continuació:   
S'evidencia que el traçat inicial de l'alternativa 2 (condicionament de la carretera CV-145), entre els seus PK 1+100 i 3+300, pot ajustar-se a la sol·licitud plantejada pel Servei de Conservació i Gestió de la Biodiversitat, en tant s'aproxima majorment a l'àrea ocupada per les instal·lacions aeroportuàries. Així, s'hi estableix que l'alternativa 1 finalment triada, la qual al voltant del PK 3+400 d'aquesta és pràcticament tangent a l'alternativa 2, substituïsca el seu tram inicial, açò és el comprés entre els PK 0+000 i 3+400 (aproximadament) pel tram inicial de l'alternativa 2 (que es delimita, ara, entre el seu PK 0+000 i el voltant del punt de tangència descrit). La numeració és la corresponent a l'estudi d'alternatives inclòs en l'ampliació de documentació sol·licitada. Amb aquesta fusió entre les dues alternatives, si bé no és possible satisfer el requeriment pronunciat pel Servei de Conservació i Gestió de la Biodiversitat d'ajustar el traçat al camí del Botiguer, per quant, en este cas, s'afectaria l'àmbit de l'aeroport (declaració d'impacte ambiental de la Secretaria General de Medi Ambient del Ministeri de Medi Ambient, de data 22 de febrer de 2001), sí s'aconsegueix la màxima aproximació al límit sud d'aquest, alhora que s'assegura que els paràmetres geomètrics del traçat de la via no es veuen alterats de manera significativa.  
. Durant l'execució de les obres es procurarà, en la mesura que siga possible, que les activitats s'exercisquen en horari diürn. En tot cas, no podran executar-se treballs nocturns en les zones pròximes a nuclis residencials, i correspon delimitar aquestes zones a la direcció ambiental de les obres.  
. Hauran d'executar-se cunetes de guarda en aquells talussos de desmunte que, per les característiques dels materials que els constituïsquen, evidencien un major risc d'erosió. Així mateix, s'hauran de disposar bermes d'ample no major a 1.5 metres en aquells talussos de desmunte que superen els 5 metres d'alçària, i es procedirà a revegetar aquestes mateixes amb vegetació arbòria autòctona.  
. En el sistema d'enllumenat de la carretera no es permetrà la disposició de llums que no siguen de vapor de sodi d'alta pressió o vapor de sodi de baixa pressió.   
. Haurà de redactar-se un annex al projecte de construcció, sempre de manera prèvia al començament de les obres, que haurà de preveure, com a mínim, els punts que s'especifiquen a continuació, recordant-se que hauran de ser traslladats, posteriorment, al plec de prescripcions tècniques particulars i pressupost de l'esmentat projecte de construcció:  
Entre el PK 0+000 i 2+600, sobre la modificació abans enunciada, s'haurà de realitzar un estudi exhaustiu al voltant a les afeccions que es derivaran sobre la zona de nidificació de l'esparver cendrós (Cyrcus pygargus) afectada. A aquest fi, s'estudiarà la possibilitat de rebaixar la cota de la carretera, a fi d'afavorir que la carretera discórrega majorment en trinxera, així com la possibilitat d'establir falsos túnels, perseguint amb açò anul·lar puntualment l'impacte global de la carretera, tot això entre altres possibles mesures correctores que s'han de disposar. L'anàlisi de mesures a què ara es fa referència haurà, en el marc del projecte ara referit, de fer-se d'acord amb les directrius que determine el Servei de Conservació i Gestió de la Biodiversitat de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
. L'espai de temps, així com l'àmbit territorial, que les obres hagen de romandre interrompudes a raó de la coincidència d'aquestes amb els períodes de reproducció d'espècies com ara a l'esparver cendrós (Cyrcus pygargus) i l'àguila marcenca (Circaetus gallicus), haurà de ser determinat per la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de Castelló de manera prèvia a la firma de l'acta de comprovació de replantejament, per la qual cosa se sol·licitarà informe a l'esmentada Direcció Territorial.  
. Com s'ha explicat en l'apartat, consideracions sobre les mesures correctores i el Programa de vigilància ambiental, la localització prevista per a les instal·lacions auxiliars no sembla, en principi, adequada pels motius exposats en el citat apartat. Així, haurà de realitzar-se un estudi de possibles emplaçaments d'acord, com a mínim, amb les consideracions allí exposades així com amb els paràmetres territorials que s'han fixat en l'apartat mencionat. Així mateix, hauran de fixar-se els extrems següents:  
. Ubicació definitiva de les instal·lacions auxiliars (plantes mòbils d'insistència d'àrids, plantes de producció de mescles bituminoses, etc) fruit de l'estudi d'emplaçament realitzat.  
. Origen del proveïment d'aigua per al llavat d'àrids, i autoritzacions (si és el cas).  
Previsió de tractament posterior realitzat a l'aigua de llavat o altres efluents generats (el que inclourà, com a mínim, la disposició d'una bassa de decantació), forma d'abocament i ubicació del mateix.   
Els olis, filtres o qualsevol altre residu procedent del manteniment de la maquinària i vehicles, hauran de ser adequadament gestionats per un taller o gestor autoritzat de residus tòxics i perillosos. En el cas que el parc de maquinària es localitze en una àrea no preparada a aquest efecte, aquesta haurà d'anar proveïda d'una solera impermeable acabada amb pendents que dirigisquen possibles efluents contaminants a cunetes o canalitzacions, proveïdes d'arquetes cegues prou dimensionades, per a la posterior retirada i tractament d'aquests.  
. S'establirà l'adequació de les obres de drenatge com a passos per a amfibis, rèptils i xicotets mamífers, amb la ubicació, dimensions i característiques dels referits passos, de manera que s'assegure la duplicitat funcional. Així mateix, se seleccionaran passos inferiors equidistants (per exemple els de camins ramaders) els quals hauran de comportar una franja d'un metre d'ample, com a mínim, en la qual no es disposarà ferm sinó materials aptes per al creixement vegetal i el trànsit de fauna.  
En línia amb allò que s'ha explicat en anterior apartat, el traçat de la CV-145 serà estudiat per a, sobre això, disposar passos de fauna de qualsevol tipologia, entre els que s'inclouen passos a nivell, els quals consistiran en l'alçament del ferm i adequació d'aquest al trànsit de la fauna local. Tant açò com allò que s'ha expressat en l'anterior paràgraf es farà en coordinació amb el Servei de Conservació i Gestió de la Biodiversitat.  
Tot l'ara requerit persegueix contribuir a la minimització de la fragmentació d'hàbitats del territori en què s'inscriuen tant la CV-145 com la carretera de nova planta.  
. Es realitzarà un estudi acústic de l'entorn de la traça, d'acord amb la llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica. S'inclourà cartografia, a escala adequada, en la qual se situen les isòfones llindar assenyalades per l'esmentada legislació, establint-se en conseqüència, i si és el cas, les mesures correctores oportunes. En aquest sentit, s'estableix que sempre seran preferibles els dics de terra vegetats a les pantalles rígides (absorbents o reflectors). Es pressupostarà la campanya acústica que es duga a terme durant la fase d'explotació.  
. El promotor, com a responsable del Programa de vigilància ambiental (PVA), tant en l'execució d'aquest com en les seues despeses, disposarà una direcció ambiental d'obra la qual es responsabilitzarà de l'adopció de les mesures correctores, de l'execució de l'esmentat Programa i de l'emissió dels informes tècnics periòdics sobre el compliment de les mencionades mesures correctores, de les disposicions de la present declaració i del tractament de quants nous impactes ambientals, no identificats i de caràcter no previsible, pogueren succeir. Així mateix, els informes tècnics, la freqüència i continguts dels quals han sigut fixats en l'àmbit de l'estudi d'impacte ambiental, hauran de satisfer, com a mínim, l'esquema donat al mateix PVA, referint-se a la totalitat dels aspectes per aquest assenyalats, i posant els controls periòdics en aquell marcats en referència amb els valors llindar també allí especificats.  
. Atesa l'afecció als camins ramaders assenyalats en anterior apartat, haurà d'iniciar-se, prèviament al començament de les obres, la tramitació del corresponent expedient de reposició de pas davant la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de Castelló, obtenint l'autorització corresponent d'acord amb la Llei 3/95, de 23 de març, de camins ramaders. Així mateix, haurà de sol·licitar-se a la referida Direcció Territorial la descatalogació dels terrenys afectes corresponents a forest d'utilitat pública.   
. Caldrà ajustar-se als condicionants establits en l'informe favorable emés per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, als quals s'ha fet referència en anterior apartat d'aquesta declaració. Així, si durant l'execució de les obres i durant el seguiment arqueològic proposat per l'esmentada Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià en l'informe d'aquesta, el qual se circumscriu a les operacions de moviment de terres, s'hi trobara presència de restes arqueològiques, el fet s'informarà de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, de manera immediata, adoptant les mesures pertinents amb vista a la protecció i conservació d'aquestes, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
Si durant la fase d'execució de les obres aparegueren coves, avencs o altres cavitats subterrànies, aquestes es paralitzaran en l'entorn de les mateixes, i s'informarà d'això de manera immediata a la Direcció Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge a Castelló, i encarregant, per part del promotor, a personal especialitzat, la realització d'un estudi geològic i biològic de la cavitat per a determinar el seu interés i avaluar les mesures necessàries per a evitar-ne l'afecció.  
El resultat de l'estudi i de les mesures que s'han d'adoptar serà presentat davant la Direcció Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge a Castelló per a l'aprovació d'aquest, si escau.  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 10 de març de 2005.. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepció Maroto Álvarez.