Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9968, del 29-10-2024 (2024/10350)

RESOLUCIÓ de 11 de setembre de 2024, de la Direcció General d’Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental per la qual s’ordena la publicació de la declaració ambiental i territorial estratègica de la modificació puntual del Pla general de Callosa d’en Sarrià i l’ordenació detallada de l’àmbit Anibits-Margequivir, en el terme municipal d’Alacant. Expedient 89/4580-UWW.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9968

Data del DOGV
:   29-10-2024

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2024/10651

CVE
:   CTAN-S-9192-38318

Data del document
:   11-09-2024

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Infraestructures i Territori

Tipus de document
:   Resolució

De conformitat amb l’article 56.8 del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d’aprovació del text refós de la Llei d’ordenació del territori, urbanisme i paisatge, el qual establix la publicació de la declaració ambiental en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*,

RESOLC

Publicar, en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*, la declaració ambiental i territorial estratègica corresponent a l’expedient 89/6993-UGD Callosa d’en Sarrià (Alacant).

«Declaració ambiental i territorial estratègica

Tràmit: Avaluació ambiental de la modificació puntual del PG per a la creació del sector Anibits-Margequivir i definició detallada de la seua ordenació

Promotor: Ajuntament de Callosa d’en Sarrià

Autoritat substantiva: Comissió Territorial d’Urbanisme d’Alacant

Localització: Terme municipal de Callosa d’en Sarrià

Expedient: 089 - 2015 - EAE

La Comissió d’Avaluació Ambiental, en la sessió duta a terme el 29 de juliol de 2022, va adoptar el següent

Acord:

Vista la proposta de la declaració ambiental i territorial estratègica de la modificació puntual del Pla general de Callosa d’en Sarrià i l’ordenació detallada de l’àmbit Anibits-Margequivir, en els termes següents:

A la vista de la data d’informació pública (detallada més avant) i d’acord amb el que establix la disposició transitòria primera, punt 2, del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d’aprovació del text refós de la Llei d’ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (TRLOTUP), a este pla es pot aplicar la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d’avaluació ambiental, desplegada a la Comunitat Valenciana pel mencionat TRLOTUP.

L’objecte de la declaració ambiental territorial i estratègica és avaluar la integració dels aspectes ambientals en la proposta de pla o el programa subjecte a avaluació ambiental estratègica ordinària de conformitat amb el TRLOTUP. Per a fer-ho, s’haurà de verificar tot el procediment seguit i analitzar els impactes que es deriven per l’aplicació del pla, i establir, si és el cas, les condicions finals que s’hi hagen d’incorporar abans de l’aprovació.

El 29 de juliol de 2021 es presenta, en l’oficina de correus, la documentació certificada de la proposta la modificació puntual del pla general relativa a la creació de sòl urbanitzable en el sector Anibits-Margequivir i a la definició de la seua ordenació detallada, d’este municipi, amb la finalitat que es procedisca a l’emissió de la declaració ambiental i territorial estratègica (DATE). Després de diversos requeriments, la documentació es va completar el 15 de novembre i el 21 de desembre de 2021.

Expedient d’avaluació ambiental i territorial:

–  Estudi ambiental i territorial estratègic

– Resultats del pla de participació pública.

– Còpia dels informes rebuts a les consultes efectuades.

– Al·legacions presentades durant el termini establit legalment.

– Document de participació pública en què se’n sintetitzen els resultats i es justifica com s’han pres en consideració en la proposta de pla o programa.

– Descripció de com s’han integrat en el pla o programa els aspectes ambientals, funcionals i territorials, i de com s’han pres en consideració el document d’abast i l’estudi ambiental i territorial estratègic.

– Descripció de la previsió dels efectes significatius sobre el medi ambient que es deriven de l’aplicació del pla (en l’EATE).

– Certificat de l’acord d’aprovació de la proposta de pla.

Proposta de pla: ordenació estructural (juliol-setembre-octubre de 2021)

• Memòria justificativa

• Memòria informativa

• Plànols d’informació

• Plànols d’ordenació

• Normes urbanístiques

• Fitxa de planejament i gestió

• Informe de viabilitat econòmica

• Informe de sostenibilitat econòmica

• Pla de seguiment: annex II. Objectius i criteris ambientals estratègics

• Pla de seguiment: annex III. Indicadors

Proposta de pla: ordenació detallada.

• Memòria informativa i plànols (coincidixen amb l’arxiu d’ordenació estructural).

• Memòria justificativa (coincidix amb l’arxiu d’ordenació estructural)

• Plànols d’ordenació.

• Ordenances generals i particulars d’usos, edificació i ordenació.

• Fitxes de la zona d’ordenació.

• Annex dels vials: pendents i seccions

Estudis complementaris (àmbit del terme municipal):

• Estudi de paisatge (octubre de 2021)

• Estudi d’alternatives

• Estudi de mobilitat sostenible (annex EATE)

• PAM. Risc sísmic (annex EATE)

• Definició d’infraestructura verda (annex EATE)

Estudis complementaris (àmbit del sector):

• Disponibilitat de recurs hídric

• Estudi acústic (octubre de 2021)

• Annex d’inundabilitat (annex EATE)

• Estudi de trànsit

• Annex de risc de lliscament (annex EATE)

• Estudi d’integració paisatgística

• Reserva de vivendes de protecció pública

• Annex justificatiu amb perspectiva de gènere

• Afecció forestal i prevenció d’incendis (annex EATE)

• Estudi del patrimoni cultural (annex EATE)

• Estudi de reserves docents

• Estudi de reserves de cementeri

• Estudi d’afeccions a la Xarxa Natura 2000 (annex EATE)

A) Anàlisi del procés d’avaluació

Les dates més rellevants del procés d’avaluació ambiental que s’ha seguit són:

|  |  |
| --- | --- |
| Presentació de la sol·licitud d’inici i del document consultiu | 28.04.15 |
| Emissió del document d’abast de l’estudi ambiental i territorial estratègic. | 27.04.17 (\*) |
| Primera participació pública i consultes del pla durant un període mínim de 45 dies. Publicació en el DOGV: | 13.05.21 |
| Ple municipal d’aprovació de la proposta de pla | 28.07.21 |
| Primera sol·licitud d’emissió del DATE (documentació incompleta) | 29.07.21 |
| Segona participació pública i consultes del pla durant un període mínim de 20 dies. Publicació en el DOGV: | 14.10.21 |
| Ple municipal d’aprovació de la nova documentació incorporada al pla | 13.11.21 |
| Última sol·licitud d’emissió del DATE (documentació completa) | 21.12.21 |

  

(\*) La vigència del document d’abast s’ha prorrogat fins al 29 de juliol de 2021.

B) Anàlisi de l’estudi ambiental i territorial estratègic

B.0) Antecedents. Planejament vigent. Alternativa 0

El planejament vigent en el municipi el constituïx la revisió del pla general aprovada definitivament en la sessió duta a terme el 8 de març de 2006 per la Comissió Territorial d’Urbanisme i per la resolució de la directora general d’Ordenació del Territori, de 15 de maig de 2007 (expedient 356.01 AIA amb DIA del 17.03.04).

Este pla general delimitava el sector 14 Anibits-Margequivir. En la DIA emesa no es donava viabilitat a este sector, sinó que s’indicava que calia classificar-lo com a SNU d’especial protecció; no obstant això, posteriorment, el 3 de desembre de 2004, després d’unes al·legacions interposades per l’Ajuntament, es va emetre una resolució que la modificava i amb la qual es donava el vistiplau al sector, amb la condició de dur a terme la seua avaluació ambiental posterior.

En data 20 de novembre de 2014, el Tribunal Superior de Justícia de la CV va dictar una sentència que anul·lava la part del pla general referent al sector 14, ja que esta avaluació no s’havia produït. Conseqüentment, fins ara, este àmbit no disposa d’ordenació urbanística, tot i que convé tindre en compte que en el pla general anterior, de 1989, esta zona es considerava com a SNU de protecció agrícola paisatgística.

Abans d’esta sentència, l’Ajuntament va remetre a l’òrgan ambiental el projecte d’urbanització del sector perquè l’avaluara, i es va emetre un document d’abast el 23 de maig de 2014 (expedient 132/13 CON).

La revisió del pla general aprovada en 2006 preveu quatre classes de sòl urbanitzable en funció de la situació i tipologia. La primera conforma el rebliment del nucli urbà fins a la ronda urbana. La segona també reblix el nucli urbà, però cap al vessant de la serra d’Almèdia. La tercera se situa al voltant d’esta serra.

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| *Classe* | *Nom* | *Superfície* | *Vivendes* | *Hab.* |
| 1 | S-1 Aixara Fondo | 72.951,18 | 291 | 780 |
| 1 | S-2 Arxova | 97.793,81 | 391 | 1.044 |
| 1 | S-3 Armaig | 68.300,00 | 273 | 729 |
| 1 | S-4 Micleta Colomer | 84.688,00 | 338 | 904 |
| 1 | S-5 Colomer Era | 40.932,00 | 163 | 437 |
| 1 | S-6 Peita | 112.620,00 | 450 | 1.202 |
|  | Subtotal 1 | 477.284,99 | 1.909 | 5.096 |
| 2 | S-7 La Casella | 15.393 | 25 | 67 |
| 2 | S-8 Colomina | 87.907 | 132 | 352 |
| 2 | S-9 Rodeta | 33.352 | 53 | 142 |
|  | Subtotal 2 | 136.652,00 | 210 | 561 |
| 3 | S-12 Almeida II | 69.909 | 91 | 243 |
| 3 | S-13 Pinets | 86.694 | 113 | 301 |
| 3 | S-15 Maus | 125.941 | 164 | 437 |
|  | Subtotal 3 | 282.544,00 | 368 | 981 |
|  | Total | 896.480,99 | 2.487 | 6.638 |

  

(En l’annex I es localitzen geogràficament els sectors)

La quarta classe de sòl urbanitzable està conformada pels sectors aïllats en el terme. Durant la vigència dels planejaments anteriors es van aprovar tres Plans parcials. Estos corresponen al PP Santa Clara (15 d’octubre de 1976), situat al costat del sector 14; al PP Sierra Verde (17 de febrer de 1998) i al PP Almèdia (20 de juliol de 1991). El primer i l’últim estan consolidats per l’edificació, aproximadament, d’un 70 %, i l’altre, aproximadament, d’un 15 %; entre els tres ocupen una extensió aproximada de 286.181 m². El sector 14, que es va anul·lar, s’incloïa en esta classe. Abastava una extensió d’1.675.579 m², se li atorgava una edificabilitat de 0,21 m²/m² i una densitat de 13 viv/ha, de manera que hi cabien un màxim de 2.178 vivendes per a 5.815 habitants.

El sòl no urbanitzable comú se subdividix en tres classes, i es possibilita, per a la classe I (de 3.576.432 m²), la reclassificació mitjançant els plans parcials.

B.1) Resum del document d’abast

B.1.1) Informació territorial

El municipi de Callosa d’en Sarrià es troba en la comarca de la Marina Baixa, té una superfície de 34,25 quilòmetres quadrats i comptava, l’any 2014, amb una població de 7.370 habitants. Confronta amb els termes d’Altea, Bolulla, el Castell de Guadalest, Xaló, la Nucia, Polop i Tàrbena.

El relleu del terme està marcat pel curs dels dos rius que el travessen, l’Algar i el Guadalest, i està envoltat per les serres d’Aitana, Bèrnia i la Xortà. Hi destaca la zona humida de les Fonts de l’Algar.

L’economia del municipi es basa en l’agricultura, en què destaca el cultiu del nispro, amb denominació d’origen. En els últims anys s’està intentant impulsar el sector turístic.

Els accessos al municipi es produïxen per la CV-755, que procedix de l’AP-7 des d’Altea, i per la CV-715, des de la CV-70, que prové de la Nucia.

El sector Anibits-Margequivir es definix com un àmbit situat a l’est del nucli urbà i del terme municipal, que confronta amb el terme d’Altea. Pel sud discorre la carretera CV-755, de titularitat autonòmica. Per l’extrem nord-oest discorre la via pecuària de l’assagador de Segarra. Està travessat pel barranc de Segarra.

B.1.2) Alternatives proposades

Es va estudiar la capacitat d’acolliment del terme municipal amb la definició d’àrees excloïbles, àrees no recomanables i àrees amb viabilitat condicionada. Dins d’estes últimes s’estudien 4 emplaçaments possibles, dels quals s’ha triat, finalment, com a més adequat, el del sector Anibits-Margequivir.

La superfície total del perímetre d’actuació abasta els 1.491.640 m². En esta superfície s’inclou una bossa de sòl forestal, llits de barrancs, un tram de via pecuària i el sector de sòl urbanitzable. La superfície d’este últim assolix els 1.369.140 m², en què s’albergaran 1.522 vivendes (uns 3.200 h) i un hotel amb 100 habitacions. A més, s’inclouran dos camps de golf: un de 18 forats i un altre de pràctiques, els quals, junts, ocupen 524.409 m².

Respecte a l’àmbit de sòl urbanitzable que va ser anul·lat pels tribunals, al nord hi ha una zona que s’exclou del sector i es classifica com a SNU de protecció d’hàbitats d’interés. A continuació, de nord a sud, es col·locaria una franja residencial de baixa densitat, una zona residencial de densitat mitjana en la qual s’intercalaria el camp de golf i l’SNU forestal i, en la zona més al sud i de menor elevació, s’emplaçaria una zona residencial d’alta densitat, amb usos terciaris o de servicis i amb accés des de la CV-755.

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| *Ús* | *Superfície* | *Edif (m²t/m²s)* | *Ocupació* | *Altures* |
| Residencial DA | 72.665 | 0,80 | 75 % | 4 |
| Residencial DM | 292.954 | 0,60 | 75 % | 3 |
| Residencial DB | 181.767 | 0,40 | 50 % | 2 |
| Terciari | 68.151 | 0,3 a 0,80 | 75 % | 3 |
| Equipament | 21.790 |  |  |  |
| Camp de golf | 524.409 |  |  |  |
| Zona verda | 90.017 |  |  |  |
| Viari | 91.782 |  |  |  |
| Total | 1.343.535 (\*) |  |  |  |

  

(\*) discrepància en la superfície respecte d’altres punts de la memòria (1.369.140 m²).

En la mitat nord de la zona edificada es crearà una zona de més qualitat, denominada «complex immobiliari», en la qual els vials interiors seran privats i no cedibles a l’Administració.

Per a donar viabilitat a l’actuació fora del sector calia dur a terme uns projectes amb les avaluacions de cada un: Adequació de la carretera de les Fonts de l’Algar, la connexió d’aigua potable, la connexió d’aigua de reg i la connexió amb la xarxa de sanejament.

B.1.4) Resum de les determinacions que cal tindre en compte, assenyalades en el document d’abast

Després d’analitzar els informes rebuts, els antecedents i els condicionants ambientals de la proposta, es va redactar l’apartat F del document d’abast, el qual conclou que:

«Els criteris establits en la documentació presentada per a la determinació de la capacitat d’acolliment de l’actuació en el territori, materialitzats en els denominats «nivells de restricció», són contraris al model territorial i a les DEUT del pla general vigent i discordants amb les directrius de l’ETCV relatives al paisatge, el patrimoni natural i els espais forestals, així com les relatives a l’ocupació racional i sostenible del sòl i, en particular, amb la directriu 79 «Infraestructura verda i creixement de sòl per a ús residencial».

...

Conseqüentment, l’alternativa seleccionada, d’acord amb estos criteris (alternativa 3 «sector Anibits-Margequivir»), no resulta acceptable en l’aspecte mediambiental, ja que els dos terços septentrionals del sector delimitat afecten terrenys amb un alt valor paisatgístic i ambiental evidenciats per la pertinença simultània al paisatge de rellevància regional PRR-23 «Depressions i serra de la Vall de Gallinera», a Castell de Castells,

i a la Xarxa Natura 2000 de la LIC de les serres de Ferrer i Bèrnia, i per tant, cap intervenció pot afectar els valors protegits.

…

D’altra banda, l’extensió del sector i la ubicació en la zona Anibits-Margequivir és contrària a les especificacions de la legislació ambiental, territorial i urbanística:

• Per l’excessiu segellament de sòl, per l’afecció al sòl de característiques forestals, per l’afecció paisatgística, pels grans pendents d’algunes zones i perquè hi ha altres alternatives d’emplaçament en el pla general sense necessitat d’afectar la Xarxa Natura 2000 (s’afecta hàbitats d’interés comunitari característics del LIC).

• Pel model de ciutat plantejat, que contravé l’article 7 de la LOTUP i l’article 6 de la Llei 6/2011, de mobilitat, pel fet d’agreujar la conurbació i per promoure la dependència i utilització del vehicle privat.

• Perquè les directrius del pla general no permeten reclassificacions si no s’han desenrotllat parcialment els sòls urbanitzables actuals, i perquè l’estudi d’alternatives dut a terme és contrari a les seues determinacions.

En el cas que es considere que les directrius que van fonamentar el model territorial vigent no responen a la realitat territorial del municipi i s’opte per una revisió del planejament actual, els creixements previstos hauran d’ajustar-se, en tot cas, als límits de segellament de sòl establits per l’ETCV i a les directrius sobre noves peces aïllades d’ús residencial.

Dels informes sectorials emesos es desprén la necessitat d’elaborar un estudi de paisatge, un estudi acústic, un estudi de demandes hídriques, la justificació de les reserves dotacionals educatives, un estudi de trànsit, un pla de mobilitat i un pla d’actuació municipal davant del risc sísmic.».

B.2) Continguts concordes amb el document d’abast

S’aporta la justificació de l’adequació al document d’abast en l’EATE i en un document específic.

L’anàlisi d’esta adequació s’analitza més avant, en l’apartat D.

B.3) Continguts concordes amb l’annex VII del TRLOTUP

La documentació presentada conté tots els epígrafs i continguts descrits en l’annex VII, encara que amb denominacions diferents i en diversos documents. En este sentit:

• L’EATE conté els apartats a, b, c, d, e, f, h, i i j.

• Com a annexos a l’EATE s’incorpora el resum no tècnic (apartat k).

• En altres annexos s’amplien el pla de seguiment (apartat j), l’estudi d’alternatives (apartat i) i els objectius i criteris ambientals estratègics (apartat e).

• En la documentació independent s’aporta la incidència de l’actuació en el model territorial i en les determinacions de l’ETCV (apartat g).

B.4) Estudi d’alternatives. Descripció de l’alternativa triada

B.4.1) Estudi d’alternatives

S’ha presentat un annex específic relatiu a les alternatives previstes i la justificació de la seleccionada, el contingut de la qual es resumix a continuació:

A més de l’alternativa 0, es preveuen altres quatre emplaçaments possibles.

Es du a terme una selecció d’emplaçaments sobre la base de criteris paisatgístics de preservació del paisatge de rellevància regional PRR-22, amb la descripció de la forma tècnica per a esta selecció.

• Alternativa 1: situada a 1 km a l’oest del nucli, entre la serra d’Almèdia i el riu Guadalest. Es descarta per la poca superfície que té, per l’orografia molt irregular i el risc afegit al LIC, que crea una possible conurbació amb el nucli urbà.

• Alternativa 2: al nord-est del nucli, al límit del terme municipal. Es descarta per la poca superfície que té, pels moviments de terra necessaris i per la poca connectivitat.

• Alternativa 4: en l’extrem sud-est del terme, pròxim a la confluència dels rius Algar i Guadalest. Es descarta per la poca superfície que té, per la topografia complicada i per l’afecció social a causa de la productivitat agrícola amb què compta.

Per a la selecció de l’alternativa 3 com la més adequada, s’ha ponderat la vegetació, el paisatge, els espais protegits, la geomorfologia, la dimensió, les infraestructures actuals i l’acceptabilitat social.

Una vegada seleccionat l’emplaçament, es procedix a estudiar diverses alternatives de l’ordenació detallada amb la tria, com a criteri principal, de l’afecció als hàbitats, i en segon lloc, els llits, els quals actuen com a corredor ambiental, així com dels pendents del terreny i el sòl incendiat.

B.4.2) Objectius

• Desplegar les directrius estructurals del planejament vigent. Analitzar i definir els elements mereixedors de protecció.

• Aconseguir un model de creixement econòmic respectuós amb el medi ambient que oferisca possibilitats al municipi per a entrar en el teixit econòmic de la comarca.

• Crear una actuació turística d’alta qualitat, en què l’ús residencial es complemente amb servicis terciaris de caràcter hoteler, de restauració i assistencial.

B.4.3) Infraestructura verda

D’acord amb l’article 4.4 del TRLOTUP, la planificació urbanística i territorial haurà de definir i caracteritzar la infraestructura verda, amb caràcter previ a l’ordenació d’usos i activitats en el territori.

Els elements que la conformen i els seus connectors s’arrepleguen en el plànol d’ordenació O.3. S’hi inclouen els elements a escala regional (zona humida i zona de protecció d’esta, LIC/ZEPA, paisatge de rellevància regional i arbres monumentals) i a escala municipal (espais protegits de l’SNU, espais de valor cultural, espais públics i xarxa de corredors). S’ha elaborat un annex específic sobre esta matèria.

B.4.4) Descripció de l’alternativa seleccionada (segons la documentació)

Un dels requisits del document d’abast era adaptar la quantitat de sòl tancat fins als límits establits per l’ETCV. Per este motiu es procedix a:

• Desclassificar alguns sectors previstos en el planejament vigent i que no s’han desenrotllat: els sectors S-12 Almèdia II, S-13 Pinets, S-15 Maus, i Micleta industrial (vegeu-ne la localització en l’annex I), amb la condició que puguen reclassificar-se quan es consoliden parcialment la resta de sectors.

• Suspendre temporalment el desenrotllament d’altres sectors fins que es complisquen certes condicions de consolidació.

• Recalcular les quantitats previstes en l’ETCV, de manera que s’obtinguen uns límits de 752.567 m² per a ús residencial, i 233.827 m² per a activitats econòmiques.

– La superfície del sector anul·lat pels tribunals era d’1.699.377 m². El nou sector tindrà una superfície de 876.532 m², i els 828.409 m² restants seran sòl no urbanitzable (nota: són dades de la memòria justificativa, en què la suma, que és 1.704.941, no quadra, així com tampoc la quantia del document d’abast).

Se li adjudica un índex d’edificabilitat bruta de 0,2198 m², en el qual l’ús global residencial tindrà 134.952,78 m²t, i l’ús compatible terciari, 57.776,01 m²t. La densitat de vivendes serà de 40 viv/ha (unes 960 vivendes, en les quals s’estima que cabran 2.573 habitants).

Es preveuen dos elements de la xarxa primària, inclosos en el sector, amb una superfície total de 35.920 m² corresponents a la rotonda en la CV-755 i a la connexió amb les Fonts de l’Algar. A més, al sector s’adscriuen dos elements de la xarxa primària, de manera que es conforma l’àrea de Repartiment AR25, de 916.981 m²; estos són una zona educativa i una altra esportiva que sumen 40.449 m² i se situen pròximes al nucli urbà. A més, com a condició per al desenrotllament del sector, s’adjudiquen altres 4 elements de la xarxa primària, de 83.473 m², aliens a l’àrea de repartiment, ja que s’obtindran per expropiació (parc Maus, parc Pinets, camí de Segarra i recreatiu Torreta).

Respecte al pla general, les quanties que resulten són:

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| *(sup. en m²)* | *Pla general aprovat* | *Modificació* |
| Sòl urbà | 691.926 | 691.926 |
| Sòl urbanitzable | 3.453.993 (\*) | 2.184.959 |
| Sòl no urbanitzable | 25.708.489 | 84.137.263 |
| Total | 68.062.184 | 79.104.155 |

(\*) Nota: inclou el sector 14 Anibits, que va ser anul·lat per sentència. Per a ajustar-se a esta quantia assenyalada en la memòria justificativa cal que este sector tinga una superfície d’1.716.329 m².

Els sòls urbanitzables es dividixen en:

|  |  |
| --- | --- |
|  | *Sup. m²* |
| Residencial en execució (1) | 286.181 |
| Residencial detallat (2) | 617.365 |
| Industrial/ter. detallat (3) | 252.867 |
| Residencial no detallat (4) | 916.981 |
| Industrial/ter. no detallat (5) | 111.565 |
| Total | 2.184.959 |

(1) Urbanitzacions Santa Clara, Sierra Verde, Almèdia

(2) Aixara Fons, Arxova, Armaig, Micleta Colomer, Colomer Era, Peita, la Casella, Colomina, Rodeta

(3) Armaig 2, Micleta Saforna

(4) Anibits-Margequivir

(5) Planet

S’ha procedit a estimar el potencial poblacional del pla, amb el resultat d’un total de 17.810 habitants. Per a fer-ho, s’ha considerat una capacitat del sòl urbà i dels tres sectors urbanitzables en execució de 9.352 habitants, la qual, en la resta de sòls urbanitzables, és de 8.458 habitants (s’inclouen els 2.573 del sector Anibits).

La població en el municipi, l’1 de gener de 2021, és de 7.522 habitants.

En el sòl no urbanitzable s’introduïxen noves zones corresponents als àmbits que s’incloïen dins del sector de sòl urbanitzable S-14 en el PG 2006, les quals ara en queden fora. En este sentit, es delimita la ZRP-NA-H de protecció d’hàbitats, la ZRP-AF-C de protecció de llits i la ZRC-AG comú agrícola.

Per a adequar-se al planejament del municipi d’Altea, en la part nord-est s’establix una franja d’SNU com a transició, amb l’ús residencial que es pretén implantar.

En els quadros superficials de la memòria justificativa s’inclou tot el sòl no urbanitzable amb les denominacions adaptades al TRLOTUP (nota: no s’inclou el ZRC-AG, que sí que apareix en els plànols):

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Comú de classe I ZRC-I | 5.120.056 | Especialment protegit |  |
| Agrícola de classe II ZRC-II | 8.654.550 | Forests ZRP-M | 00.445.777 |
| Turístic mitjana TM ZRC-TM | 1.231.227 | Paisatgístic ZRP-P-P | 372.098 |
| Total comú | 80.605.862 | Llits ZRP-AF-C | 1.978.896 |
| Reserva per a xarxa viària | 1.093.095 | Hàbitats ZRP-NA-H | 446.478 |
| Reserva abocador d’inerts | 35.651 | Total protegit | 15.630.620 |
| Total de reserva | 1.128.746 | Total SNU | 80.052.450 |

  

S’indica la relació d’articles de les normes urbanístiques vigents que serien aplicables en estes zones.

Es produïxen diversos canvis en les normes urbanístiques:

• Com que la zona ZRP-NA-H de protecció d’hàbitats és nova, es redacta un nou article, 18 bis, per a esta.

• Els articles 13 i següents introduïxen la nova denominació de zones en l’SNU.

• L’article 11 es modifica per a adequar la programació i les superfícies.

• S’introduïxen els articles 112 a 116 relatius a infraestructura verda, paisatge, ocupació racional del sòl i política pública de sòl.

En resum, en relació a l’ordenació detallada:

L’actuació es planteja sobre la base d’una ocupació integrada en el territori i comprén la construcció d’una zona residencial amb oferta de diferents tipologies, un hotel, una àrea de vil·les de luxe associada a l’activitat de l’hotel (100 habitacions), l’oferta de sòl terciari relacionat amb el lloguer de vivendes de llarga estada per a persones d’edat avançada i una àrea ludicoesportiva conformada per les instal·lacions esportives. Un gran palmerar presidix l’accés principal al complex turístic en l’eixida de la rotonda de la carretera comarcal d’Altea la Vella a Callosa d’en Sarrià.

Es deixa fora del sector els àmbits afectats per hàbitats, els llits dels barrancs, juntament amb una franja de protecció, i el sòl que va patir els efectes d’un incendi. Es modificarà el traçat de la via pecuària, de 12.995 m².

La part més alta es destinarà a l’ús residencial unifamiliar, de manera aïllada, la qual envoltarà la zona d’ús terciari principal (ús hoteler). En la zona intermèdia es disposaran els equipaments i els usos residencials de densitat mitjana per a vivenda protegida. En la part més baixa se situarà una altra zona terciària i de servicis (esportiva/comercial) i una zona residencial plurifamiliar en un bloc aïllat.

La part alta conformarà un complex immobiliari privat, d’accés restringit, amb urbanització pròpia. En l’entrada del complex hi haurà un pàrquing subterrani per a deixar tots els vehicles de combustió i intercanviar-los per vehicles d’energies renovables (el camp de golf s’ha eliminat).

La reserva d’ús escolar es distribuirà en dos parcel·les: SQE1, de 16.175 m², i SQE2, de 10.788 m². Les zones verdes se situaran en quatre parcel·les: SVJ1.a, SVJ1.b, SVJ1.c i SVJ2.

Les superfícies més representatives de l’ordenació finalment proposada són:

|  |  |
| --- | --- |
| *Superfícies m²* | |
| Residencial | 246.148 |
| Residencial del complex | 344.485 |
| Terciari (hoteler) | 43.347 |
| Terciari (servicis) | 38.669 |
| Superfície privada | 719.184 |
| Zones verdes (SVJ) | 22.622 |
| Equipaments (SQE) | 26.963 |
| Xarxa viària primària | 31.655 |
| Xarxa viària secundària | 39.229 |
| Superfície pública | 120.469 |
| Total | 839.653 (\*) |

(\*) Les superfícies no quadren amb les que s’han descrit anteriorment

Els dos elements etnològics inclosos en el catàleg es preservaran i se’ls donarà valor.

S’exclouran de la urbanització els sòls amb pendent mitjà superior al 50 %.

Es farà la connexió amb les infraestructures actuals:

• Infraestructures viàries: en la CV-755 es construirà una rotonda de la qual partiran dos vials. Un, conduirà a les Fonts de l’Algar (CV-vial 2 i CV-vial 3), i l’altre recorrerà tot el sector i el vertebrarà (CV-vial 1, CV-vial 4 i CV-vial 5).

• Xarxa de sanejament: es connectarà amb l’EDAR d’Altea per mitjà del col·lector general municipal de la CV-755. Serà un sistema separatiu.

• Aigua potable: des de la rotonda es bombarà fins a un depòsit situat en un punt de cota alta. Des d’este es proveirà tot el sector. Un segon subministrament es farà des de la carretera de les Fonts de l’Algar.

• Aigua de reg: s’usarà aigua depurada procedent de l’EDAR d’Altea.

• Energia elèctrica: des de la subestació de la Nucia, mitjançant la línia de mitjana tensió. S’implantaran diversos centres de transformació i la línia de baixa tensió discorrerà per davall de la vorera. Totes les línies que travessen el sector se soterraran.

C) Avaluació del resultat de les consultes fetes i de quina manera s’han pres en consideració

C.1) Fase d’exposició pública

S’ha sotmés dos vegades a participació pública; la primera, anunciada en el DOGV del 13 de maig de 2021, en què es van presentar 4 al·legacions. Sobre estes al·legacions es va informar en el ple, en la sessió del 21 de juliol de 2021, i totes s’han estimat parcialment:

L’al·legació número 9 manifesta que s’ha justificat deficientment l’àmbit finalment delimitat, a més de la desclassificació injustificada del sector Pinets i la creació d’un «gueto» amb les vivendes protegides, per la qual cosa haurien de traslladar-se al sector Pinets, així com la variació del traçat de la via pecuària.

L’al·legació número 8 indica l’incompliment de la LOTUP, de la Llei 6/2011, de la Sentència del Tribunal Constitucional 134/2019, relativa a l’afecció sobre la Xarxa Natura 2000, i la no consideració del canvi climàtic, entre altres.

L’al·legació número 6 assenyala que el projecte és contrari als criteris de creixement de la LOTUP i l’ETCV, també assenyala la innecessària ocupació d’espai de la Xarxa Natura 2000, a més de l’afecció a hàbitats protegits i a béns d’interés cultural.

L’al·legació número 10 incidix, entre altres qüestions, en la presentació d’estudis antiquats, en el deficient estudi d’alternatives, en l’incompliment del document d’abast i en la vinculació del PATFOR, a més de l’enfocament d’esta al·legació en un sentit similar a l’anterior.

Durant el segon període de participació pública (DOGV 14.10.21) no es van presentar al·legacions dels particulars.

Cal indicar que una vegada sol·licitada l’emissió de la DATE per part de l’Ajuntament, l’al·legant núm. 8 va presentar un escrit en la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental, en el qual es denuncia l’aplicació incorrecta de la LOTUP i la caducitat del document d’abast.

C.2) Fase de consulta a administracions afectades realitzada per l’òrgan promotor

L’Ajuntament, durant la fase d’informació pública, va sol·licitar consultes a diverses administracions, i va rebre els informes de les següents:

Sol·licitud d’informe de l’administració pública consultada

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| *Sol·licitud* | *Informe* | *Administració pública consultada* |
| 03.05.21 |  | Direcció Territorial d’Agricultura i Medi Ambient (acústica) |
| 03.05.21 |  | Direcció Territorial d’Agricultura i Medi Ambient (agricultura-ramaderia) |
| 03.05.21 |  | Direcció Territorial d’Agricultura i Medi Ambient (forestal-vies p.) |
| 03.05.21 |  | Direcció Territorial d’Agricultura i Medi Ambient (afecció a Xarxa Natura) |
| 03.05.21 |  | Subdirecció General de Medi Natural: afecció a la Xarxa Natura |
| 30.04.21 |  | Subdirecció General d’Ordenació del Territori i Paisatge: PATRICOVA  Subdirecció General d’Ordenació del Territori i Paisatge: ETCV  Subdirecció General d’Ordenació del Territori i Paisatge: Paisatge |
| 30.04.21 |  | Direcció General d’Obres Públiques, Transport i Mobilitat:  • Servei de Planificació  • Servei de Mobilitat |
| 29.04.21 | 11.06.21 | Servei Territorial d’Urbanisme |
| 28.04.21 | 21.10.21 | Entitat de Sanejament d’Aigües (EPSAR) |
| 30.04.21 |  | Conselleria d’Educació, Investigació, Cultura i Esport:  DG de Cultura i Patrimoni.  Servei d’Infraestructures Educatives |
| 30.04.21 | 06.05.21  19.10.21 | Agència Valenciana d’Emergències |
| 29.04.21 |  | DG de Vivenda i Regeneració Urbana |
| 06.05.21 | 20.05.21  10.11.21 | Secretaria Autonòmica de Turisme |
| 05.05.21 | 30.09.21 | Confederació Hidrogràfica del Xúquer |
| 12.05.21 | 07.07.21  08.07.21 | Ecologistes en Acció |
| 05.05.21 | 01.07.21 | Associació Callosa Sostenible |
| 05.05.21 |  | Consorci d’Aigües de la Marina Baixa |
| Diversos | S’indica en parèntesi | Municipis confrontants: Altea (02.07.21), Benissa (23.07.21, 26.10.21), Xaló, Tàrbena, Bolulla, el Castell de Guadalest (18.05.21), Polop (14.05.21), la Nucia. |

  

Durant el segon període de participació pública (de 20 dies) es van consultar les empreses subministradores següents:

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| *Firma d’ofici* | *Informe* | *Empresa subministradora* |
| 07.10.21 |  | Consorci Aigües de la Marina |
| 07.14.21 |  | Red Eléctrica de España |

  

D’estos informes, destaquen els següents:

– L’Ajuntament d’Altea informa que l’actuació afectaria negativament el seu municipi, tenint en compte la magnitud dels efectes paisatgístics, ambientals, de mobilitat, de recursos i en infraestructures, previsibles. Específicament, s’assenyala la saturació de l’EDAR i del seu col·lector, l’increment de trànsit en la CV-755 i l’N-332 i la conurbació amb el sector Santa Clara (a menys de 500 metres).

– L’Ajuntament de Benissa informa desfavorablement l’actuació pel fet de considerar-la incompatible amb els valors ambientals i paisatgístics de la serra de Bèrnia.

– El director general de Turisme informa que, des del punt de vista de la normativa de turisme, l’ordenació proposada és compatible.

– L’Agència Valenciana de Seguretat i Resposta a les Emergències assenyala la necessitat d’elaborar un PAM davant del risc d’incendis forestals i un altre davant del risc sísmic (el que s’aporta no complix els requisits formals i de procediment per a considerar-lo com a tal).

– L’EPSAR ha emés un informe sobre la capacitat del sistema i la depuració, del qual es poden destacar les qüestions següents:

• Les aigües residuals es depurarien en l’EDAR d’Altea, que està dissenyada per a tractar 12.000 m³/dia i que compta amb un cabal actual de 10.065 m³/dia, tot i que en el període estival se sobrepassa puntualment la capacitat.

• En la planificació d’obres es preveu la millora del sistema, per la qual cosa podria donar servici als 1.275 m³/dia requerits pel sector.

L’informe conclou que actualment l’aigua residual no pot tractar-se per l’EDAR d’Altea, però que, no obstant això, quan acaben les obres de millora ja podria utilitzar-se.

– El 30 de setembre de 2021 la Confederació Hidrogràfica va emetre un informe en què assenyalava:

• L’actuació suposa l’ocupació de la zona de policia del barranc de Segarra, del barranc del Gat i dels afluents d’estos, respectant la zona de servitud (qualsevol activitat requerirà autorització).

• Es prohibixen els abocaments d’aigües susceptibles de contaminar. L’abocament de les aigües pluvials requerirà autorització.

• L’àmbit de la modificació no es troba estudiat en el sistema nacional de cartografia de zones inundables (SNCZI). S’haurà d’aportar l’estudi d’inundabilitat en el qual es determine la zona de flux preferent i la zona inundable associada a un període de retorn de 500 anys. Una vegada determinades estes zones podrà haver-hi un pronunciament sobre la viabilitat del sector.

• Segons l’estudi aportat, l’actuació requerirà 584.408 m³/any (inclou el reg del camp de golf). Per a poder pronunciar-se sobre la disponibilitat del recurs es necessita l’informe del Consorci d’Aigües de la Marina Baixa.

Arran d’este procés de participació pública, l’òrgan promotor va modificar la proposta d’ordenació (aprovada en el ple del 5 d’octubre de 2021). Els informes rebuts posteriorment van ser informats pel tècnic municipal, el 15 de novembre de 2021.

Després de la sol·licitud de DATE, el 21 de desembre de 2021, l’Ajuntament ha remés els informes següents:

|  |  |
| --- | --- |
| *Informe* | *Administració pública consultada* |
| 10.11.21  04.06.21  11.11.21  27.05.21 | Direcció Territorial d’Alacant (Conselleria d’Agricultura, Desenvolupament Rural...)  • Matèria agronòmica  • Matèria forestal  • Matèria acústica  • Matèria d’hàbitats i espècies protegides |
| 23.11.21 | Direcció General d’Obres Públiques, Transports i Mobilitat: Servei de Mobilitat Urbana |
| 11.11.21 | Servei Territorial d’Urbanisme |
| 08.11.21 | Subdirecció d’Ordenació del Territori i Paisatge. (ETCV) |

  

La Direcció Territorial ha informat sobre l’estudi acústic i ha assenyalat que, en cas que la parcel·la destinada a ús dotacional públic educativocultural es destine a ús docent, l’afecció sonora s’haurà d’estudiar més detalladament. En la parcel·la TER 2, al costat de la futura rotonda de la CV-755, se superen els nivells de qualitat sonors durant la nit. A més, s’indica que s’adoptaran mesures per a garantir una bona qualitat acústica en la LIC i la ZEPA confrontant.

L’informe en matèria forestal es remet als informes anteriors, emesos el 6 de febrer de 2006 i el 20 de juliol de 2010, en els quals es requeria l’elaboració d’estudis i l’adopció de mesures relatius a la hidrologia, als canvis d’ús del sòl, a la vegetació i la fauna, així com a l’elaboració d’un pla de prevenció d’incendis. L’assagador de Segarra, amb una amplària de 6-8 metres, discorre per dins del sector, motiu pel qual ha d’atendre’s la legislació vigent (Llei 3/1995, Llei 3/2014 i Instrucció de 13 de gener de 2012).

El tècnic de protecció d’espècies ha informat desfavorablement a causa de la destrucció dels valors ambientals que havien dut a incloure la zona en la Xarxa Natura 2000. Indica que hi ha hàbitats d’interés comunitari i que és àrea vital de l’àguila de panxa blanca, catalogada com a vulnerable, per la qual cosa el seu hàbitat es troba protegit.

La Direcció Territorial ha informat que no s’han apreciat efectes negatius sobre l’activitat agrícola.

El Servei Territorial d’Urbanisme ha informat que l’ordenació estructural i la detallada han de formalitzar-se en documents independents, ja que són aprovats per òrgans distints (Generalitat i ajuntament). A més, assenyala que hauran d’elaborar-se fitxes de zona per a l’SNU afectat, justificar les reserves dotacionals i les condicions de la xarxa viària, i eliminar les referències a la normativa derogada i les referències a les determinacions del pla general, ja que es troba anul·lat en este àmbit.

També assenyala la falta de documentació i la memòria justificativa en la participació pública. L’ordenació del sector es va modificar respecte a la sotmesa a participació pública i a les consultes (mitjançant l’acord plenari de 25 de febrer de 2021), per la qual cosa l’absència de memòria justificativa impedix conéixer i valorar les modificacions proposades, entre les quals les reserves dotacionals.

El Servei de Mobilitat Urbana informa que la proposta no complix les determinacions de la Llei 6/2011, de mobilitat. Esta qüestió es descriu més detalladament en l’apartat D següent.

La Subdirecció General d’Ordenació del Territori i Paisatge ha informat que la proposta no resulta compatible amb les determinacions de l’ETCV. Esta qüestió es descriu més detalladament en l’apartat D següent.

Com a resposta a estos informes, el 16 de desembre de 2021 l’Ajuntament elabora un informe en el qual assenyala que l’informe sobre espècies està elaborat amb una documentació antiquada, la qual sí que consta en la memòria.

Justifica que s’ha elaborat una nova justificació de l’ETCV i se sol·licita una reunió amb el Servei de Mobilitat.

C.3) Fase de consulta a les administracions afectades per l’òrgan ambiental

Presentada la sol·licitud d’emissió de la DATE, en virtut del que s’establix en l’article 56.5 TRLOTUP i l’article 24.5 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d’avaluació ambiental, este òrgan ambiental va realitzar consultes a:

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| *Consulta* | *Informe* | *Administració pública consultada* |
| 29.11.21 | 08.02.22 | Director general de Medi Natural i Avaluació Ambiental:  - Afecció a la Xarxa Natura 2000 |
| 29.11.21 | (\*) | Director territorial d’Agricultura i Medi Ambient (acústica) |
| 29.11.21 | (\*) | Director territorial d’Agricultura i Medi Ambient (Forestal - Vies Pecuàries) |
| 29.11.21 | 26.01.22  14.12.21  15.12.21 | Directora general de Política Territorial i Paisatge, en matèria de:  - Ordenació del Territori (ETCV)  - PATRICOVA  - Infraestructura Verda / Paisatge |

  

(\*) aportats posteriorment per l’Ajuntament. S’han descrit en l’apartat anterior.

– El director general de Medi Natural i Avaluació Ambiental assenyala que el pla tindrà repercussions sobre la integritat de l’espai Xarxa Natura 2000.

– La Subdirecció General d’Ordenació del Territori i Paisatge ha tornat a informar que la proposta no resulta compatible amb les determinacions de l’ETCV.

– El Servei de Gestió Territorial ha informat que la proposta es troba afectada per risc d’inundació i que requerix l’elaboració d’un estudi d’inundabilitat amb els preceptes regulats en el PATRICOVA.

– El Servei d’Infraestructura Verda i Paisatge assenyala que per a poder emetre un informe favorable s’han d’introduir una sèrie de modificacions i ajustos.

Estes qüestions es descriuen amb més detall en l’apartat D següent.

D) Anàlisi de la previsió dels impactes significatius per l’aplicació del pla

D.0. Principis generals assenyalats en el DAEATE.

«Els criteris establits en la documentació presentada per a la determinació de la capacitat d’acolliment de l’actuació en el territori, materialitzats en els denominats «nivells de restricció» són contraris al model territorial i a les DEUT del pla general vigent i discordants amb les directrius de l’ETCV relatives al paisatge, el patrimoni natural i els espais forestals, així com les relatives a l’ocupació racional i sostenible del sòl i en particular en la directriu 79 «Infraestructura verda i creixement de sòl per a ús residencial», que establix:

1. El primer condicionant dels nous desenrotllaments residencials és la capacitat d’acolliment del territori determinada en funció de la conservació dels valors ambientals paisatgístics, econòmics i culturals i la integritat dels processos associats a estos materialitzats en la infraestructura verda.

2. La planificació territorial i urbanística haurà de definir la infraestructura verda amb caràcter previ a l’anàlisi i determinació de les necessitats de sòl per a desenrotllaments residencials futurs.

Conseqüentment, l’alternativa seleccionada d’acord amb estos criteris (alternativa 3 «sector Anibits-Margequivir») no resulta ambientalment acceptable, ja que els dos terços septentrionals del sector delimitat afecten terrenys amb un elevat valor paisatgístic i ambiental evidenciats per la pertinença simultània al paisatge de rellevància regional PRR-23 «Depressions i serra de la Vall de Gallinera a Castells de Castells i al LIC», la Xarxa Natura 2000 «LIC serres de Ferrer i Bèrnia», i per tant, cap intervenció pot afectar els valors protegits.

...

Per tant, en aplicació de la directriu 41 «Principis directors del patrimoni natural» i de la directriu 42 de l’ETCV «Criteris per a la gestió territorial del patrimoni natural», i en particular en el que s’indica en el punt 8 d’esta (garantir en els termes establits per la legislació ambiental la prevalença de la protecció

dels valors naturals significatius sobre altres estratègies sectorials que puguen entrar en conflicte amb esta protecció, especialment en matèria d’ordenació del territori i gestió dels recursos naturals) els dos terços septentrionals del sector formen part inseparable d’unitats ambientals que conformen la infraestructura

verda a escala supramunicipal pels seus valors intrínsecs. Per tant la classificació i qualificació urbanística assignada pel planejament municipal ha de ser tal que es garantisquen els valors ambientals protegits.»

D.1. Infraestructura Verda i Paisatge

– DAEATE: «En relació amb el valor paisatgístic, els terrenys del sector inclosos en el PPR-23, d’acord amb la documentació del PAT d’infraestructura verda i paisatge, formen part dels sistemes agroforestals i de paisatges de relleu singular de les serres de Ferrer i Bèrnia, que van ser considerats com a elements i àrees significatius o característics de la infraestructura verda que s’ha de preservar en l’àmbit del PRR-23. Esta valoració ha sigut validada per l’informe emés pel Servei d’Infraestructura Verda i Paisatge».

– Per a analitzar esta afecció el promotor del pla ha presentat un estudi de paisatge.

– El 15 de desembre de 2021 el Servei d’Infraestructura Verda i Paisatge ha emés el seu últim pronunciament en el qual conclou que «per a l’emissió d’informe favorable en matèria d’infraestructura verda i paisatge [...] es requerix la introducció en el pla de les modificacions i ajustos exposats en este informe».

– D’este informe, de manera resumida, es poden extraure les determinacions següents:

• L’ordenació proposada en 2021 continua afectant elements de la IV regional, la qual cosa no s’ha mencionat, perquè com a criteri general els sòls que constituïxen la infraestructura verda de la Comunitat Valenciana han de ser preservats de la urbanització.

• ... es considera necessari que, en els barrancs que estan incorporats a la IV, se’ls done continuïtat i connectivitat amb la resta de la IV. S’ha de definir la IV urbana, en continuïtat amb la resta de la IV, mitjançant les zones verdes i els recorreguts per als vianants.

• Els sòls edificables al nord de l’actuació recauen sobre sòls amb forts pendents i afectats per diversos elements de la IV (ZEPA, LIC, PRR, llits), i afecten masses arbòries de pi mediterrani.

• ... ha de reduir-se la superfície del sector, limitant-se el seu àmbit sols a l’extrem sud, no inclòs en àmbits d’elements de la IV, i ja confrontant amb desenrotllaments urbans actuals i amb vies principals de comunicació, deixant així lliure la superfície al nord del sector, tot això en compliment de l’article 4.5 (funcions de la IV) del TROLUP, i d’acord amb els criteris d’ocupació racional del sòl, article 7 del TROLUP.

– Els errors detectats en l’estudi de paisatge es referixen a:

• La no senyalització del límit de l’àmbit d’actuació en les imatges.

• El mètode utilitzat per a obtindre el coeficient de visibilitat.

• La menysvaloració de les unitats de paisatge.

• La identificació i valoració dels recursos paisatgístics.

• Falta d’eficàcia normativa de les normes d’integració paisatgística.

• La tipologia edificatòria triada.

• La no concordança de les imatges de les edificacions amb les ordenances de l’edificació.

– En el mateix informe es determina l’incompliment de l’article 8 TRLOTUP referit als criteris generals d’ordenació i integració paisatgística i es considera que es podrien haver triat altres alternatives d’ubicació amb menys afeccions paisatgístiques i territorials, com per exemple en sòls agrícoles, ja molt antropitzats, de manera que no s’afecte sòls en estat natural.

Igualment, s’assenyala que «les construccions projectades en l’actuació tindran un efecte significatiu sobre el paisatge, perquè seran visibles des de molts punts i afectaran la identitat i el caràcter d’un espai natural amb importants valors mediambientals i paisatgístics pels seus relleus, la seua diversitat ecològica i morfològica,

la seua proximitat a la mar, la seua imponent presència en la vall, i l’existència de nombrosos hàbitats i espècies de flora i fauna».

D.2. Xarxa Natura 2000. Espècies protegides

DAEATE: «En relació amb els valors ambientals, tal com s’ha indicat anteriorment, la cartografia d’hàbitats a escala 10.0000, elaborada per l’òrgan gestor de la Xarxa Natura 2000, ha ratificat que els hàbitats que van motivar la declaració del LIC no sols existien en l’àmbit del sector, sinó que es troben en bon estat de conservació en la superfície coincident amb el paisatge de rellevància regional, i s’han detectat també altres formacions vegetals que per la seua raresa i singularitat incrementen el valor ambiental de l’entorn».

Com a annex de l’EATE, el promotor del pla ha presentat un annex de Xarxa Natura en què es realitza l’avaluació detallada de repercussions sobre esta xarxa.

El 8 de febrer de 2022 el director general del Medi Natural i Avaluació Ambiental emet una resolució de declaració de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000, en la qual es descriu l’estudi realitzat d’esta documentació, realitza la justificació sobre l’afectació apreciable del pla a la integritat del lloc i conclou, per tant, que el pla tindrà repercussions sobre la integritat de l’espai de la Xarxa Natura 2000, i considera:

• Que no s’ha justificat adequadament la inexistència de solucions alternatives a la proposta.

• Que no s’han justificat les raons imperioses d’interés públic de primer orde que puguen justificar l’execució del projecte.»

De la valoració realitzada en esta resolució es pot extraure:

• «[...] la norma de gestió actualment en tramitació per a estos establix l’objectiu general de «Mantindre o millorar la distribució, la superfície, la cobertura i les funcions específiques de cada un dels hàbitats en el moment d’entrada en vigor de la norma de gestió. Amb caràcter general, es permetrà l’evolució natural dels tipus d’hàbitats a altres comunitats de la successió, sempre que estos canvis no es deguen a alteracions provocades directament o indirectament per l’activitat humana». És evident que, en cas que es duga a terme el projecte, este objectiu es vorà directament compromés, especialment pel que respecta a alguns hàbitats (com el 9540, de pinedes mediterrànies de pins mesogeus endèmics) la superfície afectada dels quals en l’àmbit de l’actuació ha de considerar-se com a significativa: segons l’estudi, «esta formació es distribuïx per 57 ha del sector Anibits-Margequivirn [...]».

• «... Tampoc sembla adequat considerar la singularitat limitada dels hàbitats afectats, àmpliament representats a la Comunitat Valenciana, com un factor significatiu a l’efecte de valorar la rellevància de l’afecció, ja que van ser precisament estos hàbitats els que van motivar la designació del lloc [...]».

• «ha de tindre’s en compte la relació funcional entre els diferents hàbitats presents en la zona, en molts casos corresponents (com de fet es reconeix en el mateix estudi d’afeccions) a diferents etapes ecològiques de successió, i les funcions de la qual es vorien compromeses».

• I acaba concloent que «[...] es considera que no pot assegurar-se que el desenrotllament de l’actuació no causarà perjuí a la integritat del LIC «Serres del Ferrer i Bèrnia»; per tant, ha d’aplicar-se el principi de cautela [...]».

D.3. Segellat de sòl. Ordenació territorial

– DAEATE: «D’altra banda l’extensió del sector i la ubicació en la zona Anibits-Margequivir és contrària a les especificacions de la legislació ambiental, territorial i urbanística:

• Pel segellament excessiu del sòl, per l’afecció al sòl de característiques forestals, per l’afecció paisatgística, pels elevats pendents d’algunes zones, perquè hi ha altres alternatives d’emplaçament en el pla general sense necessitat d’afectar la Xarxa Natura 2000 (s’afecta hàbitats d’interés comunitari característics del LIC).

• Pel model de ciutat plantejat, que contravé l’article 7 de la LOTUP i l’article 6 de la Llei 6/2011, de mobilitat, pel fet d’agreujar la conurbació i per promoure la dependència i utilització del vehicle privat.

• Perquè les directrius del pla general no permeten reclassificacions si no s’han desenrotllat parcialment els sòls urbanitzables actuals, i perquè l’estudi d’alternatives dut a terme és contrari a les seues determinacions.

En el cas que es considere que les directrius que van fonamentar el model territorial vigent no responen a la realitat territorial del municipi i s’opte per una revisió del planejament actual, els creixements

previstos hauran d’ajustar en tot cas els límits de segellament de sòl als establits per l’ETCV i a les directrius sobre noves peces aïllades d’ús residencial [...]».

– Entre la documentació aportada s’inclouen diversos informes elaborats pel promotor en matèria d’ordenació del territori, que justifiquen el compliment de l’ETCV.

– Des de l’emissió del DAEATE, la Subdirecció General d’Ordenació del Territori i Paisatge ha emés dos informes en matèria d’ordenació del territori, un el 8 de novembre de 2021 i el segon el 26 de gener de 2022.

• En el primer, s’assenyalen les quanties de creixement màxim establides per l’ETCV i que són coincidents amb les que s’assenyalen en el DAEATE. Per a este municipi s’obté una superfície de creixement residencial de 282.537 m² i per a activitats econòmiques de 148.616 m², si bé les dos podrien incrementar-se un 50 % i justificar-ho sobre la base dels criteris de les directrius 86.2 i 101.2 de l’ETCV.

Estes quanties ja se superen amb els sòls actualment delimitats en el planejament vigent, per la qual cosa afegir 940.238 m² del sector Anibits-Margequivir incrementaria la seua superació.

Quant a la ubicació aïllada del sector l’ETCV únicament les admet de manera excepcional segons una sèrie de criteris que en este cas no es complixen:

«a) Ordenació d’acord amb un cert grau de diversitat, és a dir, d’integració d’usos i activitats compatibles.

b) Compatibilitat amb la infraestructura verda del territori.

c) Possibilitat d’integració física i funcional amb la trama urbana actual.

d) Previsió de connexions amb la trama urbana actual mitjançant sistemes no motoritzats, i en transport públic quan la dimensió de la població ho requerisca.»

L’informe conclou que la proposta «no resulta compatible amb les determinacions de l’Estratègia territorial de la Comunitat Valenciana, per incomplir-se les directrius relatives als creixements màxims de sòl i a les noves peces urbanes aïllades d’ús residencial».

• En el segon informe analitza els arguments justificatius utilitzats pel promotor perquè es considere una superfície de creixement major.

Es justifica que els arguments utilitzats quant a superfície màxima d’ocupació i increment de la taxa de creixement demogràfic no són vàlids. A més s’indica que no s’han justificat els criteris abans mencionats per a considerar la ubicació aïllada com a excepcional.

Per tot això, conclou reiterant el que s’indica en l’informe de 8 de novembre de 2021 i no considera la proposta compatible amb les determinacions de l’ETCV.

– A més del que indica la Subdirecció General d’Ordenació del Territori i Paisatge a l’efecte de compliment de l’ETCV, en estos informes cal realitzar algunes puntualitzacions més.

• S’indica que la superfície de sòl urbanitzable es reduïx i passa de 3.453.993 m² a 2.184.959 m², la qual cosa és errònia. En els 3.453.993 s’inclou la superfície del sector 14, que va ser anul·lat per sentència, per la qual cosa no cal considerar-la. Segons les estimacions realitzades en l’actualitat, el planejament vigent preveu 1.737.664 m², per tant, si ho comparem amb la nova proposta (classificació del sector Anibits i desclassificació dels sectors Almeida II, Pinets i Maus), que suposa 2.184.959 m², es produïx un increment de sòl segellat i no una disminució.

(Nota: l’eliminació del sector Micleta destinat a activitats econòmiques sí que suposa una disminució respecte al planejament vigent, ja que passa de 514.837 a 364.432 m², però esta disminució continua sent insuficient respecte als 148.616 m² considerats per l’ETCV).

• A més dels criteris establits en l’ETCV s’havien de complir els continguts en la LOTUP i els que es van indicar en el DAEATE:

«Prioritzarà la culminació dels desenrotllaments existents i les actuacions de rehabilitació i renovació urbana enfront de les noves ocupacions del territori.".

«Optarà de manera preferent pels teixits urbans compactes enfront dels dispersos, llevat que la realitat territorial i la seua adequació paisatgística no ho permeten.»

«Evitarà els urbanitzats continus i la conurbació de municipis, preservarà corredors lliures d’edificació i d’urbanització entre els diferents nuclis urbans».

«Afavorirà l’ús del transport públic i la mobilitat no motoritzada, i coordinarà la planificació de les infraestructures de comunicació amb la dels sòls de nova transformació».

• El fet de suspendre temporalment la programació d’altres sectors fins que es complisquen unes certes condicions de consolidació no es considera un criteri vàlid a l’efecte de segellament de sòl.

La classificació d’un sòl com a urbanitzable suposa la seua aptitud per a la seua urbanització després de la seua programació (article 28.4 TRLOTUP) i el que es pretén evitar és que precisament es produïsca esta transformació del sòl. La suspensió temporal de la programació no evita que el sòl es transforme i perda les seues funcions biològiques, per la qual cosa el que s’ha de produir és la desclassificació de sòl.

Actualment, el municipi ja presenta un problema per prevore un segellament excessiu de sòl, per la qual cosa proposar noves reclassificacions de sòl agreujaria encara més la qüestió perquè no pot considerar-se com a ambientalment sostenible.

• Tal com s’indicava en el DAEATE, a més dels criteris que s’assenyalen en els informes mencionats, s’«haurà de complir ineludiblement la directriu 109.2, és a dir, que l’actuació ha de generar un impacte ambiental positiu ...».

• No s’ha trobat en la documentació presentada que s’haja justificat el compliment de les directrius de les DEUT del pla general per a poder reclassificar sòl:

«Es podran aprovar programes d’interés estratègic municipal sobre sòls qualificats com no urbanitzable tipus I en el present pla quan estiga programat i gestionat el 50 % dels sòls urbanitzables no detallats d’ús residencial».

En la memòria justificativa sí que s’aporta l’emmarcament dins de l’interés turístic i de la concordança amb els municipis confrontants, però este aspecte no és el que s’indicava en el DAEATE.

• El que la proposta puga compatibilitzar-se amb la legislació turística no significa que siga compatible amb l’ordenació territorial o amb la legislació ambiental. El turisme no és una de les matèries previstes en l’article 48 perquè siga considerada com a administració afectada.

D.4. Mobilitat

DAEATE: «La proposta vulnera els principis bàsics de la mobilitat sostenible i l’ocupació racional del sòl. Es promou la dependència i utilització del vehicle privat per a tota mena de desplaçaments fomentant la creació de gasos d’efecte d’hivernacle».

La documentació presentada incorpora un estudi de mobilitat sostenible. Es pretén limitar l’accés a vehicles contaminants i promoure la mobilitat no motoritzada en l’interior. Les àrees verdes actuaran com a embornal de CO?.

El Servei de Mobilitat Urbana ha emés un informe el 23 de novembre de 2011 en què conclou que la proposta no complix les determinacions de la Llei 6/2011, de mobilitat. Resumidament, els arguments utilitzats són:

• Tal com exposa l’article 6.1 de la Llei 6/2011, l’actuació únicament pot justificar-se per motius d’interés públic o de caràcter estratègic, una circumstància que no s’ha produït.

• Seria necessari reduir la dependència del vehicle privat per a tota mena de desplaçaments.

• Donades les característiques de l’actuació se’l consideraria un centre singular que necessitaria la redacció d’un pla de mobilitat.

• No es preveuen connexions per als vianants/ciclistes amb els nuclis urbans pròxims.

• Les zones d’ús hoteler han de localitzar-se al costat de parades de transport públic amb una freqüència de 15 minuts. L’ampliació de la línia L027 proposta i l’increment de la proposta de pas no està avaluada i hauria de ser a costa del promotor.

• L’actuació no pot considerar-se com a embornal de CO?, sinó tot el contrari.

• L’actuació sostenible és localitzar els desenrotllaments urbans al costat de teixits existents. Els moviments majoritaris es produiran amb l’exterior per compres, oci, treball i els interns són menys significatius.

– Si bé no s’indica en este informe, caldria també assenyalar la dificultat que suposaria desplaçar-se internament pel sector amb mitjans per a ciclistes i vianants a causa dels pendents dels vials proposats amb trams de fins a l’11,9 %.

Igualment, no s’han aportat estudis sobre la petjada de carboni que puguen verificar que els 22.622 m² de zones verdes propostes siguen suficients per a absorbir el CO? generat.

D.5. Risc d’inundació.

DAEATE: «L’actuació produïx un increment significatiu del risc d’inundació a causa de la disminució de la capacitat de drenatge del terreny, tant de les aigües caigudes sobre el sector com fora d’este. Per a estudiar-ho, hauria d’elaborar-se un annex d’inundabilitat que estudie les zones d’inundació dels barrancs que travessen el sector, la classificació del sòl que es donarà a estes zones, els condicionants d’ús del sòl al costat dels llits, i els condicionants que han de requerir-se al projecte d’urbanització quant al drenatge i a les estructures d’encreuament amb els llits.»

En la documentació s’ha aportat un annex d’inundabilitat entre els annexos de l’EATE. S’han exclòs de l’àmbit del sector els barrancs existents, i àmbits confrontants, i considerats com a sòl no urbanitzable ZRP-AF-C.

El Servei de Gestió Territorial ha emés un informe el 14 de desembre de 2021 en què conclou que l’actuació es troba afectada per risc d’inundació i requerix la presentació d’un estudi d’inundabilitat. Entre els arguments utilitzats per a arribar a esta es poden destacar:

• No s’aporta informació suficient per a discernir les afeccions ni concretar la incidència de les actuacions sobre l’escorrentia de la conca en els seus cursos mitjà i baix.

• «Augment significatiu del risc d’inundació per augment de la vulnerabilitat sobretot aigües avall del sector».

• «Els criteris en els quals s’ha de basar esta actuació són la prohibició de reclassificació del sòl no urbanitzable que comporte un increment de la problemàtica d’inundabilitat en les zones mitjanes i baixes».

• «Els sòls que permeten la recàrrega i emmagatzematge de recursos hídrics subterranis en bones condicions de qualitat i accessibilitat resulten estratègics […] la modificació proposada es troba classificada com a àrea estratègica 2, que determina les àrees del territori valencià amb afloraments de materials de molt alta i alta permeabilitat i en el subsol de les quals es desenrotlla una massa d’aigua subterrània amb estat global bo».

• «D’acord amb la Resolució de 12 de juny de 2020, sobre zones d’alta permeabilitat i bona qualitat de les aigües, es restringixen els usos i les activitats que impliquen un segellament significatiu del sòl o una contaminació possible de l’aqüífer; s’hauran de tindre en compte les mesures correctores necessàries per a evitar el segellament del sòl amb formigó i propiciar la plantació de vegetació que afavorisca la retenció d’aigua i la infiltració d’esta cap al subsol».

• Ha de complir-se l’article 17.3 PATRICOVA: «El planejament no podrà donar lloc a un increment significatiu del risc d’inundació en el seu terme municipal o en el d’altres municipis potencialment afectats, a excepció dels supòsits previstos en l’article 23 d’esta normativa. A este efecte, es considera que s’incrementa significativament el risc d’inundació si es produïx un increment significatiu de la perillositat d’inundació, en els termes de l’article 9 d’esta normativa, o s’incrementa significativament la vulnerabilitat davant de la inundació, de l’ús del sòl en una zona inundable».

D.6. Pendents elevats

DAEATE: «En la pàgina 131 del DIE s’aporta un plànol en què es taca en fosc les zones amb pendent superior al 50 % i resulten afectades zones que es pretenen urbanitzar. No obstant això, seria necessari que s’aportara un plànol assenyalant les corbes de nivell del sector, i sobre este marcar les zones amb pendents elevats, amb una escala més adequada a fi de realitzar les comprovacions pertinents (en el visor cartogràfic de la Conselleria s’ha comprovat que hi ha un major nombre de zones amb pendents superiors al 50 % que les que s’assenyalen en este plànol)».

La proposta de pla ha redelimitat el seu àmbit i eliminat les zones amb més pendent. S’ha inserit l’àmbit del sector en el visor cartogràfic de la Generalitat i s’ha activat la capa amb les zones de pendent elevat. En este plànol s’observa que segons este visor la major part de les zones amb pendent superior al 50 % s’han exclòs.

Així mateix, s’ha aportat un plànol amb els pendents dels vials, que oscil·len entre el 0,5 % i el 11,9 % i la figura 2.2 de l’EATE l’autor de la qual és l’Institut d’Estudis de la Terra, SL

Els pendents que apareixen en la cartografia estan realitzats amb poc grau de precisió a causa de l’escala de representació, per això s’indicava la conveniència de la presentació d’un plànol amb les corbes de nivell delimitades.

Este plànol és necessari per a poder determinar els pendents del nou viari, per la qual cosa el promotor ha de disposar d’este, però finalment ha decidit no incloure’l dins de la documentació del pla.

En l’esborrany del PAT de les comarques centrals (que es troba actualment en tramitació) i que afectaria este àmbit, es preveu que «es determinarà la prohibició de programar nous usos i activitats en el territori per als sòls amb pendents superiors a 25 %, sent només autoritzable la vivenda aïllada i integrada en el paisatge, en el rang de pendents 25 % - 30 %».

A causa de la falta d’aportació de documentació detallada sobre este tema, no s’ha pogut verificar que s’haja complit adequadament el que s’especifica en la normativa.

D.7. Recurs hídric

Fins a la data no ha quedat justificat que hi haja recurs per a poder subministrar a l’actuació.

La Confederació Hidrogràfica, el 30 de setembre de 2021, no ha pogut emetre l’informe favorable previst en l’article 25.4 del text refós de la Llei d’aigües, per la qual cosa és necessari que el Consorci d’Aigües de la Marina Baixa emeta el seu informe.

El municipi disposa de dos fonts de subministrament, un pou en la partida de Maus la disponibilitat de la qual és de 450.000 m³/any i l’aprofitament el titular del qual és este consorci, sent necessari que es concrete quin volum pot proporcionar.

S’ha elaborat un estudi de recursos hídrics en el qual s’han calculat les necessitats dels diferents usos, inclosa la xarxa d’hidrants contra incendis. També s’ha inclòs la xarxa de sanejament i la xarxa de pluvials (sistema separatiu).

Es fa menció als informes sobre la matèria emesos en procediments anteriors per la Confederació i el Consorci (entre els anys 2001 i 2011).

No obstant això, és necessari obtindre un pronunciament actualitzat sobre esta matèria atés que tracta d’un nou instrument urbanístic i que s’ha començat un nou procediment administratiu, per no assenyalar el temps transcorregut des d’estos pronunciaments.

D.8. Aigües residuals. Depuradora

S’ha proposat tractar les aigües residuals en l’EDAR d’Altea. No obstant això, esta EDAR no es pot utilitzar, en el seu estat actual, per a donar servici al sector, tal com ha informat l’EPSAR.

En un futur sí que podria ser utilitzada, però per a fer-ho seria necessari que les obres de millora del sistema estiguen finalitzades perquè en la data de l’informe de l’EPSAR únicament estan planificades.

En la fitxa del sector s’hauria d’incloure este condicionant. Estes obres hauran d’incloure el tractament terciari per a reutilitzar l’aigua tal com es proposa.

D.9. Residus urbans

No s’ha localitzat en la documentació com es pretenen gestionar els residus urbans.

En el disseny de l’ordenació detallada i en les seccions viàries no s’observa que s’haja realitzat una reserva de sòl per a situar els contenidors per a la gestió selectiva dels residus urbans.

Seria convenient que es preveja este espai, ja que podria afectar el nombre de places d’aparcament requerides pel TRLOTUP.

D.10. Canvi climàtic

Recentment s’ha aprovat la Llei 7/2021, de canvi climàtic i transició energètica (BOE 21.05.21), les determinacions de la qual afecten el present instrument de planejament segons establix la disposició transitòria tercera. En l’article 21 s’indica:

«Article 21.1. La planificació i gestió territorial i urbanística, així com les intervencions en el medi urbà, l’edificació i les infraestructures de transport, a l’efecte de la seua adaptació a les repercussions del canvi climàtic, perseguiran principalment els objectius següents:

a) La consideració, en la seua elaboració, dels riscos derivats del canvi climàtic, en coherència amb les altres polítiques relacionades.

b) La integració, en els instruments de planificació i de gestió, de les mesures necessàries per a propiciar l’adaptació progressiva i resiliència davant del canvi climàtic.».

Disposició final quarta: modificació del text refós de la Llei de sòl i rehabilitació urbana, aprovat pel Reial decret legislatiu 7/2015, de 30 d’octubre:

... En la consideració del principi de prevenció de riscos naturals i accidents greus en l’ordenació dels usos del sòl s’inclouran els riscos derivats del canvi climàtic, entre estos:

...

b) Riscos derivats d’esdeveniments meteorològics extrems sobre les infraestructures i els servicis públics essencials, com el proveïment d’aigua i electricitat o els servicis d’emergències.

En conseqüència, el canvi climàtic es considera un risc natural més l’afecció del qual ha de ser estudiada i previnguda pel pla.

Una de les al·legacions presentades segons indica la documentació es manifestava en este mateix sentit:

«El projecte no atén les necessitats de tindre en compte el canvi climàtic i la reducció de les emissions. No s’avalua la petjada de carboni de l’actuació ni es projecten mesures de mitigació o adaptació al canvi climàtic».

I segons indica la documentació, respecte a esta, es va acordar «estimar parcialment l’al·legació quant a l’adaptació de l’EATE a la Llei 21/2013, la Llei 7/2021 i els condicionants del DA».

En este sentit, s’ha disposat d’un indicador perquè en un futur es determinen els consums energètics per unitat de trànsit (petjada de carboni). No obstant això, faltaria aportar l’estudi en la situació actual, estimar les emissions generades pels desplaçaments, determinar el que suposaria l’eliminació de la vegetació actual i les aportacions de la nova que s’implante en les zones verdes.

D.11. Qüestions generals relatives al procediment i a la documentació

En l’anàlisi de l’expedient s’ha observat que s’han produït alguns errors: l’article 55 TRLOTUP regula el procés de participació pública i en este s’indica que el termini mínim serà de 45 dies, durant el qual s’ha de realitzar una consulta a les empreses subministradores.

Este error va ser comunicat el 13 d’agost de 2021 a l’Ajuntament perquè fora esmenat en un període de tres mesos i va ser respost el 15 de novembre de 2021 mitjançant correu certificat.

En la sol·licitud realitzada a les empreses subministradores consta un termini de 20 dies en lloc dels 45 dies que figuren en el TRLOTUP. Este termini coincidix amb el que es realitza en l’anunci publicat en el DOGV de 14 d’octubre de 2021.

L’informe del Servei Territorial d’Urbanisme d’11 de novembre de 2021 assenyala que:

«Resulta rellevant destacar que la documentació que ha sigut sotmesa a participació pública mitjançant l’acord de 5 d’octubre de 2021 no té memòria justificativa».

La memòria justificativa té data de juliol de 2021 (data d’aprovació pel ple); no obstant això, l’ordenació exposada al públic l’octubre de 2021 és distinta, amb altres valors superficials, i en la qual el càlcul de les reserves dotacionals no s’ha justificat.

En la documentació aportada s’indica que sí que constava esta memòria, però per la data de la memòria sembla que la que es va sotmetre a participació pública era una versió desactualitzada. Seria necessari que el secretari de l’Ajuntament certificara esta qüestió per a conéixer que s’ha realitzat correctament.

Si bé podria solucionar-se en fases posteriors, s’ha de fer menció al fet que no consten els informes de la Direcció General de Cultura i Patrimoni i del Servei d’Infraestructures Educatives relatius a l’afecció al patrimoni cultural (hi ha dos béns catalogats) i a la reserva de sòl escolar efectuada (s’ha de valorar tant la superfície com la localització i les característiques de les parcel·les).

Les aigües pluvials s’arreplegaran en una xarxa independent i s’abocaran en un barranc. No s’ha indicat el lloc per a este abocament.

Seria necessari incloure en la fitxa del sector que l’abocament al domini públic hidràulic requerirà l’autorització prèvia per part de la Confederació Hidrogràfica.

L’annex d’afeccions forestals i prevenció d’incendis forestals aportat assenyala que no està prevista la implantació de vivendes aïllades, la qual cosa és errònia perquè esta tipologia està prevista en les illes R.2 situades més al nord, confrontants amb el sòl forestal.

L’annex XI del TRLOTUP establix unes mesures de prevenció d’incendis que haurien de prevore’s en la normativa.

Hauria de revisar-se la quantia superficial del sector perquè varia en els diferents documents utilitzats (per exemple, en l’article 115 NU apareix 940.328 m², o vore l’apartat B.2 en què es manifesta).

No es pot canviar la denominació de les qualificacions del sòl no urbanitzable per a adaptar-la a la denominació de zones del TRLOTUP. Això podria fer pensar que el document s’ha adaptat a esta norma quan en realitat no ho està.

No obstant això, els àmbits nous que es creen sí que podran adoptar esta denominació, però serà necessari incloure les corresponents fitxes de zona i regular els usos permesos.

E) Accions de seguiment de l’aplicació del planejament

S’ha aportat un document específic denominat pla de seguiment. En este s’assenyala que s’elaborarà un primer informe de seguiment en el moment d’aprovar-se el pla que servisca de fita zero. En dos anys s’elaboraran informes amb una periodicitat anual i posteriorment passaran a ser quadriennals (nota: no s’indica qui elabora estos informes).

S’aporta un annex al pla de seguiment amb els indicadors relatius a la utilització racional del sòl, la protecció del medi natural (XN 2000), la prevenció de riscos (incendi, soroll, contaminació atmosfèrica), els recursos hídrics, el patrimoni cultural, els residus, els recursos energètics, l’entorn urbà, la infraestructura verda, el paisatge, la mobilitat i el transport urbà.

F) Acord d’emissió. Determinacions finals

De conformitat amb el que es disposa en l’article 56 del TRLOTUP, d’acord amb els fonaments que s’han exposat, es proposa emetre declaració ambiental i territorial estratègica desfavorable a la modificació puntual del Pla general de Callosa d’en Sarrià i ordenació detallada de l’àmbit Anibits-Margequivir, presentada per l’ajuntament d’este municipi, per considerar que d’acord amb les deficiències detallades en l’apartat D de la present DATE la proposta plantejada és inviable des de la perspectiva ambiental i territorial.

La declaració ambiental i territorial estratègica té naturalesa d’informe preceptiu i determinant i no és susceptible de cap recurs, sense perjuí dels que, si és procedent, es facen per via judicial contenciosa administrativa davant de la disposició de caràcter general que haja aprovat el pla o el programa; o bé, sense perjuí dels que es facen per via administrativa o judicial davant de l’acte, si és el cas, d’aprovació del pla o programa.

La declaració ambiental i territorial estratègica perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicada en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*, no s’ha procedit a l’adopció o aprovació del pla o programa en el termini màxim de dos anys des de la seua publicació, llevat que s’acorde la seua pròrroga en els termes que s’establixen en l’article 59 del TRLOTUP.

Esta declaració ambiental i territorial estratègica s’haurà de publicar en el DOGV i posar a la disposició del públic en la pàgina web de la Conselleria. Se’n donarà trasllat a l’òrgan promotor i a l’òrgan substantiu.

ANNEX I

![](https://dogv.gva.es/publicaciones/imagesSF/2024/10/14/1211468/31_1729589242838_4896846608516303953_imagen.png)

Òrgan competent

La Comissió d’Avaluació Ambiental és l’òrgan competent per a emetre la declaració ambiental i territorial estratègica a què es referix l’article 56.6 del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d’aprovació del text refós de la Llei d’ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de conformitat amb el que es disposa en l’article 3.1 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s’aprova el Reglament de l’òrgan ambiental de la Generalitat a l’efecte d’avaluació ambiental estratègica (plans i programes).

En vista de tot el que s’ha dit anteriorment, la Comissió d’Avaluació Ambiental acorda: emetre la declaració ambiental i territorial estratègica desfavorable de la modificació puntual del Pla general de Callosa d’en Sarrià i ordenació detallada de l’àmbit Anibits-Margequivir.

Notificar a les persones interessades que contra esta resolució, com que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, fet que no és un inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que, en el seu dret, es consideren pertinents.

La qual cosa notifique perquè se’n tinga coneixement i als efectes oportuns.

I se certifica amb anterioritat a l’aprovació de l’acta corresponent i a reserva dels termes precisos que deriven d’esta, tal com ho autoritza l’article 18.2 de la Llei 40/2015, d’1 d’octubre, de règim jurídic del sector públic.

València, 1 d´agost de 2022. El secretari de la Comissió d’Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.».

  

València, 11 de setembre de 2024

Miguel Ángel Ivorra Devesa

Director general d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental