Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 6210, del 19-02-2010 (2010/1823)

RESOLUCIÓ de 3 de febrer de 2010, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis de Turís, Requena, Monforte del Cid i Agost.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6210

Data del DOGV
:   19-02-2010

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2010/1823


Data del document
:   03-02-2010

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Monforte del Cid
    * Turís
    * Agost
    * Requena
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 3 de febrer de 2010, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis de Turís, Requena, Monforte del Cid i Agost. [2010/1823]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, el qual estableix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjudici de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental s'haurà de publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 117/07-AIA Turís, 113/07-AIA Requena, 116/07-AIA Monforte del Cid i 124/07-AIA Agost.  
València, 3 de febrer del 2010.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 117/07-AIA  
Títol: Explotació bovina de llet  
Promotor: Hermanos Soler Crespo, CB  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Turís  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat per a la legalització de l'explotació de boví de llet  
Localització: Partida Calderona, polígon 26, parcel·la 107 i 108, terme municipal de Turís (València)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a la legalització d'una explotació de vaquí de llet. Les principals característiques de l'explotació es resumeixen a continuació:  
L'activitat se centra en l'obtenció de llet, i disposa de les instal·lacions necessàries per a l'extracció d'aquesta, i a la recria de vedells. La capacitat de la granja, segons la informació més recent que aporta el promotor, és de 132 animals de recria i 400 animals reproductors. Està localitzada a les parcel·les 107 i 108. Les instal·lacions inclouen diversos coberts, sala de munyiment i lleteria.   
Les zones on roman el bestiar correspon a àrees pavimentades, on s'utilitza llit de palla. Es calcula una producció de fem de 51,2 t/setmana, que queda amuntegat a les parcel·les 100 i 104 (localitzades a la zona de policia del barranc Calderona), es volteja cada dos dies per a propiciar la fermentació aeròbia, i es proposa el tancament d'aquesta zona amb mur de 50 cm per a evitar la fuita de lixiviats cap al barranc, proporciona, a més, al terreny un lleuger pendent per a dirigir els possibles lixiviats cap a basses de decantació. Segons l'estudi d'impacte ambiental, no es necessita solera impermeable al femer, amb la consideració que el terreny aporta la impermeabilització necessària de manera natural, encara que la caracterització edafològica que s'inclou en dos documents aportats no justifica l'execució d'un femer sense solera impermeable.  
Les aigües residuals s'aplicaran en el reg d'alfals cultivat a la parcel·la 99, amb una superfície de 7,2 hg.  
S'estima una mitjana de 2 m³/dia d'aigües residuals procedents de l'activitat, a les quals es disminuirà el contingut de sòlids en suspensió mitjançant la construcció de tres basses de decantació de 3 m³, i bassa general de 100 m³ impermeabilitzades, i s'instal·larà en aquesta última una bomba tipus Venturi d'injecció d'aire que accelere les reaccions aeròbies de la fermentació. S'aplicarà, a més, producte comercial com a tractament addicional de les aigües residuals. Tota les basses tindran un talús 1/1 per a permetre l'entrada de tractor pala per a netejar els fangs acumulats.  
Malgrat que hi ha constància d'un escrit de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer al promotor, en data 7 de maig de 2002, sobre iniciació de procediment sancionador en què se li acusa d'«...efectuar abocament, sense la preceptiva autorització administrativa, d'aigües residuals procedents dels lavabos de granja bobina al llit del barranc de Calderona i abocament sobre el terreny dels lixiviats procedents d'un abassegament de fem que hi ha a la zona de policia del barranc Calderona - terme municipal de Turís (València), en el document titulat Avaluació de les possibles conseqüències sobre el domini públic hidràulic per l'abassegament de fem vaquí s'indica que, d'una banda, el tipus de terreny (argilós) impedirà la percolació d'aquest, mentre que aquest mateix document explica el poder depurador del terreny, que permetria la no-afecció a l'aqüífer subjacent ja que s'aconseguiria una depuració del 40% en cada metre de la zona no saturada, aconseguint en els 5 primers metres reduir al 100% els compostos contaminants del lixiviat.  
Es detecta, segons el que s'ha exposat, contradiccions en la informació aportada relatives a la dinàmica dels lixiviats al terreny. D'altra banda, la consideració d'utilitzar el terreny com a depurador de les aigües residuals és inadmissible, ja que, a més de no haver-se justificat aquesta propietat del terreny adequadament, la pràctica repetida d'abassegament de residus en aquest sòl acabaria minorant-ne la capacitat filtradora, la qual cosa, unida a l'incompliment de l'article 55 de la Llei 6/2003, de 4 de març, de la Generalitat de ramaderia de la Comunitat Valenciana, fa necessari projectar i construir un femer en l'explotació.   
En data 18 de desembre de 2006, es realitza una visita de camp on es comprova que:  
- Les parcel·les d'abassegament de fem no s'han tancat tal com s'indicava en la documentació tècnica.  
- Les aigües residuals són conduïdes a basses de decantació, tancades. Únicament s'han construït dues de les quatre proposades (tres de decantació i una altra d'emmagatzemament), sense disposar de sistema de ventilació per a facilitar la fermentació. La primera bassa de decantació roman col·lapsada amb fem, mentre que la segona emmagatzema els lixiviats procedents de la primera, els quals tenen l'aspecte de romandre estancats un llarg període de temps.  
L'explotació es localitza a uns 1.000 m del nucli urbà de Turís.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient.  
L'expedient s'inicia el 3 de març de 2003, amb la remissió, per la Comissió d'Activitats Qualificades d'aquesta Conselleria, de projecte d'activitat i estudi d'impacte ambiental.  
Com a antecedent a l'esmentat expedient, en data 29 de juny de 1999, la Comissió d'Activitats Qualificades remet el projecte d'activitat i l'expedient municipal. En data 6 d'agost de 1999 se sol·licita a l'Ajuntament de Turís la presentació de l'estudi d'impacte ambiental, el qual es rep en data 25 de gener de 2000. El 23 de març de 2003 es comunica tant al promotor com a l'Ajuntament, l'inici de la informació pública, que es resol sense la presentació d'al·legacions. En data 15 de maig de 2000 la Comissió d'Activitats Qualificades remet la sol·licitud de devolució de l'expedient emesa per l'Ajuntament de Turís, ja que dels informes municipals es desprén que l'expedient incompleix les ordenances municipals pel que fa a distàncies a límits i entre granges. Per tot això, en data 16 de juny de 2000 es torna l'expedient a activitats qualifiques i se'n suspén la tramitació.  
En data 3 de març de 2003, la Comissió d'Activitats Qualificades remet el projecte d'activitat, l'estudi d'impacte ambiental i l'expedient municipal.  
En data 17 d'abril de 2003 el Jutjat Contenciós Administratiu número 2 de València sol·licita la remissió a aquest jutjat de l'expedient, la qual es remet el 25 d'abril de 2003.  
En data 7 de desembre de 2004 se sol·licita al promotor, a través de l'Ajuntament, ampliació de la documentació presentada, relativa a:  
- Aportar informació que indique si la superfície actual construïda es correspon amb la declarada en la documentació aportada i amb l'autoritzada en l'autorització prèvia de la COPUT, ja que s'ha consultat la cartografia disponible en aquesta Secretaria Autonòmica i sembla que difereixen.  
- Pel fet que l'expedient es refereix a una legalització, i la documentació està visada fa anys (11 d'abril de 1996 per al projecte d'activitat i 22 de desembre de 1999 per a l'estudi d'impacte ambiental), actualitzar la documentació presentada, sobretot pel que fa a la gestió de la granja, fent especial èmfasi en la gestió del fem a l'explotació, com també en la destinació final d'aquest.  
En data 2 de gener de 2006 es requereix al promotor la documentació sol·licitada anteriorment, i se li adverteix que el procediment instat, per causes imputables a ell, es troba paralitzat i incurs en caducitat si en el termini de tres mesos no es du a terme l'activitat necessària per a prosseguir la tramitació.  
En data 9 de febrer de 2006 es rep l'ampliació sol·licitada dins del termini establit.  
En data 9 de maig de 2006 la directora general de Gestió del Medi Natural dicta Resolució de caducitat per a l'expedient, la qual és notificada a l'interessat en data de 29 de maig de 2006.  
En data 28 de juny de 2006 té entrada en el Registre recurs d'alçada contra la resolució de caducitat de l'expedient, on justifica la presentació de l'ampliació dins del termini establit legalment i considera la necessitat de deixar sense efecte la declaració de caducitat.  
En data 27 de setembre de 2006 la directora general de Gestió del Medi Natural dicta resolució en què s'estima la pretensió formulada en el recurs d'alçada interposat pel promotor contra la resolució de caducitat dictada el 9 de maig de 2006, i s'acorda la reobertura de l'expedient per no tractar-se d'una causa imputable a la persona interessada, ja que aquest va presentar dins del termini i en la forma escaient la documentació sol·licitada.  
2. Resum de les al·legacions  
Les consideracions ambientals plasmades en l'al·legació fan referència a la circulació de la matèria orgànica lliurement arrossegada per les pròpies aigües residuals i per les pluges, cap al camí, les parcel·les limítrofes i al camí de Vinyar; no té xarxa d'evacuació d'aigües residuals; no presenta mesures correctores relatives a les olors que genera el fem emmagatzemat en l'explotació, al qual s'associa també la presència de vectors.  
Les al·legacions es preveuen al llarg de la declaració d'impacte ambiental i en els condicionants establits al final d'aquesta.  
3. Sol·licitud d'informes sectorials i documentació complementària  
L'expedient municipal conté la documentació següent:  
- Informe favorable de l'aparellador municipal.  
- Informació pública amb la presentació d'una al·legació de caràcter ambiental.  
- Informe favorable del perit industrial municipal, rectificat en data 20 de maig de 2000, amb l'emissió d'informe desfavorable a la compatibilitat urbanística del projecte, pel fet que l'explotació incompleix les ordenances municipals pel que fa a distàncies a límits i entre granges.  
En la documentació complementària presentada pel promotor, s'inclou:  
- Justificació de l'autorització prèvia per a les parcel·les 107 i 108 dictada en data 2 d'abril de 1998. El fonament de dret tercer cita que «no s'observa l'existència de domini públic, àrees inundables o altres fites geogràfiques fixades per reglaments o plans, que exigisquen allunyar d'aquests la construcció o situar-les per zones minorant l'ocupació territorial o protegint el domini públic, el paisatge o la natura, excepte el que indica l'informe emés per la Conselleria de Medi Ambient amb data 26 de juny de 1997, en el qual es precisa que per afectar el domini públic del camí ramader assegador de la Calderona o de Tras-Sierra», aquest s'ha preservar en tot el vessant oest.  
- Autorització prèvia per a la vinculació de tres coberts a les parcel·les 107 i 108 concedida en data 20 de juliol de 2001.  
- Informe relatiu a l'avaluació de les possibles conseqüències sobre el domini públic hidràulic per l'abassegament de fem vaquí.  
- Informe agronòmic d'utilització d'aigües residuals per a reg del cultiu presentat davant de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en data 9 de juliol de 2002.  
- Informe sobre els possibles lixiviats generats en l'emmagatzemament del fem procedent d'una explotació de vaquí de llet.   
No s'ha presentat fins al moment autorització d'abocament de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
Afeccions legals  
El sòl on s'ubica l'explotació es qualifica com a sòl no urbanitzable de protecció ramadera, segons normes subsidiàries de planejament municipal.  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
El municipi de Turís no està considerat com a zona vulnerable segons el Decret 13/2000 de 25 de gener del Govern Valencià, pel qual es designen, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, determinats municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte. Identificació i valoració d'impactes.  
L'estudi d'impacte ambiental inclou una descripció del medi natural del municipi de Turís, i es fa referència a les característiques climàtiques, geomorfològiques, geològiques, edafològiques, hidrològiques, paisatgístiques i socioeconòmiques.  
L'explotació es localitza en una zona fortament antropitzada, dedicada a la ramaderia i altres activitats industrials, com també a l'agricultura de secà. L'explotació s'integra paisatgísticament a l'entorn d'aquesta.  
No es produeix afecció a comunitats botàniques o faunístiques d'especial interés ambiental o espècies protegides, endèmiques, en perill d'extinció o de distribució escassa o puntual en el context provincial de la Comunitat Valenciana.  
La zona on s'exerceix l'activitat no presenta valors ambientals rellevants. Els elements ambientals més destacables susceptibles de ser afectats pel projecte són: el sòl i l'aigua, per la contaminació associada a la incorrecta gestió en la mateixa explotació de residus orgànics o durant la utilització de les aigües residuals depurades; i l'aire, per emissió d'olors associades a la fermentació de residus orgànics i presència d'animals principalment.  
Segons la cartografia temàtica de la Conselleria de Territori i Habitatge, tant l'accessibilitat com la vulnerabilitat d'aqüífers és baixa.  
La identificació i la valoració dels impactes s'ha realitzat a partir d'una matriu qualitativa, per a l'activitat projectada, per a la mateixa activitat d'engreix o per a activitat nul·la. Es considera irrellevant les fases d'activitat alternativa i activitat nul·la analitzades ja que l'expedient tracta de legalitzar l'activitat que hi ha.  
Els impactes més rellevants estan associats principalment als residus generats, com ara fem, aigües residuals, cadàvers, i les restes d'aplicació veterinària, per l'emissió d'olors i per la contaminació de sòl i aigua.  
2. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental  
De les mesures preventives i correctores incloses en l'estudi d'impacte ambiental cal destacar:  
- Per a evitar la infiltració de lixiviats a capes profundes del terreny, s'ha de pavimentar l'àrea de repòs i exercici dels animals, i se'ls donarà una lleugera inclinació cap a cubetes impermeables on es dessecaran de manera natural.  
- Les aigües de neteja de la dependència de munyiment i dels coberts de repòs s'han de recollir i aportar al fem ja retirat.  
- Es projecta la construcció de femer, amb cubeta de recollida de lixiviats, amb capacitat per a emmagatzemar la producció de fem de tres setmanes.  
- Els cadàvers han de ser retirats per una empresa gestora autoritzada a aquest efecte.  
- Les aigües fecals procedents dels lavabos es canalitzaran a pou filtrant. Segons el promotor, està clausurat, i no queda justificada la destinació d'aquesta aigua.  
Les mesures correctores proposades no coincideixen amb les pretensions del ramader manifestades en documents posteriors presentats davant d'aquesta Secretaria Autonòmica.  
El programa de vigilància ambiental proposa controls d'estat del paviment de les instal·lacions on romanen els animals per a assegurar-ne la impermeabilitat.  
Les mesures correctores associades a la gestió del fem com també les relatives a la gestió de les aigües residuals han de modificar-se. Amb aquest fi, ha de preveure's la construcció de femer amb solera impermeable, mentre que per a la gestió de les aigües residuals ha de disposar-se d'autorització d'abocament. Aquestes mesures que s'han d'adoptar es desenvolupen en els condicionants recolllits en aquesta declaració d'impacte ambiental.  
L'activitat es considera viable, des del punt de vista ambiental, sempre que les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental es modifiquen i amplien amb l'adopció dels condicionants recollits en aquesta declaració d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 1.h.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 8.3.c) del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, a només l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la legalització de l'explotació de vaquí de llet, situada a la partida Calderona, polígon 26, parcel·la 108, terme municipal de Turís (València) promoguda per Hermanos Soler Crespo, CB, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:   
1. Prèviament a la concessió de la llicència ambiental, s'ha de presentar l'autorització d'abocament concedida per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer. En el cas que siga denegada l'esmentada autorització, el promotor ha de tramitar l'autorització d'abocament a l'EDAR municipal, per a la qual cosa ha de disposar de dipòsit impermeabilitzat i estanc per a emmagatzemar temporalment aquestes aigües, i han de ser retirades tal com s'indique en l'EDAR municipal.  
2. Prèviament a l'obtenció de la llicència ambiental, ha de disposar-se de justificació legal de l'autorització d'aprofitament d'aigua potable (inclusió en el Registre d'Aigües de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en cas de tractar-se de pou, o justificació del contracte amb la xarxa de proveïment municipal).  
3. S'ha de disposar de gual sanitari a l'explotació o sistema de desinfecció equivalent, tanca perimetral i la resta de mesures higienicosanitàries exigides en la legislació vigent en la matèria.  
4. Tal com estableix la Llei 6/2003, de 4 de març, de la Generalitat, de ramaderia de la Comunitat Valenicana, l'explotació ha de disposar de femer. El femer ha de ser de formigó impermeabilitzat amb parets d'alçària suficient per a contenir la producció d'un mes. S'ha de conferir a la solera un determinat pendent per a conduir els possibles lixiviats que pogueren generar-se a cubeta, podent-se de nou incorporar al muntó.  
5. Prèviament a la concessió de la llicència ambiental, ha de justificar-se la destinació del fem, la superfície agrícola total necessària, la identificació cadastral de les parcel·les, cèdules cadastrals, cultiu i programa d'adobat, tenint en compte en qualsevol cas que només pot emprar-se sobre superfície agrícola.  
6. Els residus sòlids assimilables a residus sòlids urbans han de ser transportats a un abocador autoritzat.  
7. Els residus zoosanitaris infecciosos i químics que es produïsquen en l'explotació han de ser manipulats i emmagatzemats degudament, i s'han d'acumular en contenidors homologats a aquest efecte i retirats per un gestor autoritzat.  
8. L'eliminació de cadàvers ha de gestionar-se conforme al Reial decret 1429/2003, de 21 de novembre, pel qual es regulen les condicions d'aplicació de la normativa comunitària en matèria de subproductes d'origen animal no destinats al consum humà.  
9. S'ha de comunicar a aquesta Secretaria Autonòmica qualsevol modificació que es produïsca en la gestió de residus.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 7 de juny de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 113/07-AIA  
Promotor: Aldesa Construcciones SA  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de la Conselleria d'Empresa, Universitat i Ciència  
Objecte del projecte: Préstec denominat Sepes II, per a extraure roques emprades en la construcció de la línia del tren AVE, tram San Antonio de Requena  
Localització: Parcel·les 366, 367, 371 i 372 del polígon 16 del municipi de Requena (València)  
Ref. òrgan substantiu: MIEXPA.2006/18 (JGG/aan)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques del projecte  
El préstec Sepes II es projecta per a subministrar conglomerats amb matriu d'arenes i llims a les obres de construcció de la plataforma de la línia ferroviària de l'AVE, al tram de San Antonio de Requena.  
Els terrenys adquirits amb aquesta finalitat ocupen una extensió de 55.127 m², tot i que la superfície d'extracció és menor.  
L'explotació es dissenya mitjançant bancs de 8 m d'alçària, bermes de 5 m i talussos individuals amb una inclinació de 45º.  
Com que el camí ramader assegador del Peñón o de Clérigos passa pel límit occidental de les parcel·les 367, 371 i 372, es deixen uns 20 metres de terreny a un costat i a l'altre d'aquest, així resulten dues zones proposades per a l'explotació i denominades A i B.  
La producció mensual és d'uns 10.500 m³ de tot-u. El volum de roques geotècnicament desaprofitables és desconegut, s'ha suposat del 10%.  
L'extracció s'efectua mitjançant retroexcavadora de cadenes de 3 m³ i 200 CV; per a la càrrega i labors auxiliars s'empra una carregadora frontal de pneumàtics de 4 m³ i 250 CV, el transport es realitza amb dos camions de 15 m³. S'empra un camió cisterna per a regar.  
Les roques desaprofitables s'empren per a reduir el pendent dels talussos individuals a menys de 30º respecte de l'horitzontal, i formar bermes finals de 3 metres d'ample. Els bancs de restauració posseeixen 5 metres d'alçària i es construeixen per capes amb una carregadora frontal de cadenes. Les labors de restauració es realitzen amb un tractor agrícola.  
La zona B s'explota i restaura simultàniament, començant pel NE.  
Als talussos es realitza una sembra mecanitzada de: Brachypodium retusum, Festuca rubra, Stipa tenacissima, Anthyllis cytisoides, Ononis tridentata, Moricanda arvensis, Centrantus ruber, Spartium junceum, Rosmarinus officinalis i Ulex parviflorus. Les espècies Stipa tenacissima i Anthyllis cytisoides també es planten. Els exemplars de Rosmarinus officinalis, Rhamnus lycioides i Ulex parviflorus es planten.  
La plaça de pedrera se sembra de Lolium rigidum, Melilotus officinalis, Agropirum cristatum, Medicago sativa, Cynodon dactylon, Coronilla juncea, Asphodelus fistulosus i Atriplex halimus. Les cinc primeres espècies dominen sobre la resta. El terreny queda preparat per a la posterior implantació d'un cultiu de secà.  
El personal laboral està compost per 4 operaris, que treballen des de les 8:00 fins a les 20:00 en dos torns.  
2. Alternatives ambientals  
No hi ha altres alternatives ambientals, sinó una justificació de l'emplaçament triat. No s'ha tingut en compte que el barranc de la Palleta divideix en dues parts la zona d'explotació A.  
Tramitació administrativa  
1. Tramitació  
El Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de València remet, en data 9 de maig de 2007, l'estudi d'impacte ambiental (conté el pla de restauració), el projecte d'explotació i el document de síntesi, de la sol·licitud d'autorització d'explotació de recursos de la secció A, denominada Sepes II, per a sotmetre l'esmentat projecte a avaluació d'impacte ambiental.  
2. Informació pública  
El Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial va sotmetre l'expedient a informació pública i va publicar, a aquest efecte, un anunci en el DOCV núm. 5477, de 26 de març de 2007, una vegada transcorregut el termini de 30 dies hàbils, no s'hi van presentar al·legacions.  
3. Peticions d'informació o documentació complementària  
No s'ha sol·licitat informació complementària.  
Afeccions legals mediambientals  
Entre les parcel·les discorre el camí ramader denominat assegador del Peñón o de Clérigos, camí aprovat el 20 d'octubre de 1971 i de 37,50 metres d'amplària legal. Tot i que el promotor renuncia de manera expressa a circular amb la maquinària i vehicles pel camí ramader (apartat 4.37.7.9. Camins ramaders, pàgina 80 de l'estudi d'impacte ambiental i apartat 7.1.9 Protecció d'elements naturals), per a accedir al lloc seria necessari circular o bé creuar algun dels dos camins ramaders següents: l'assegador Real de San Juan de 75 metres d'ample legal i aprovat el 20 d'octubre de 1971, i l'assegador del Prado, de 37,50 metres d'amplària legal i aprovat el 20 d'octubre de 1971.  
El barranc de Palletas discorre pel centre de la zona d'extracció A i la divideix en dues parts.  
Consideracions ambientals  
Elements que poden veure's afectats de manera important pel projecte de l'activitat  
La zona d'extracció A (parcel·la 366) restaurada no s'integra geomorfològicament en el seu entorn, ja que adquireix una forma espacial prismàtica i deprimida, les corbes de nivell de la qual es disposen perpendicularment a les del terreny verge que l'envolta.  
Pel centre de la zona d'extracció A discorre el barranc de Palletas. El relleu natural de la parcel·la és suau, ja que el pendent és de 5º, però una vegada explotada i restaurada, el llit adquireix un pendent de 25º en tan sols 17 metres de recorregut horitzontal.   
Els camins ramaders assegador del Peñón o de Clérigos, l'assegador Real de San Juan i l'assegador del Prado constitueixen un entramat de camins tal que per a accedir al préstec és necessari circular per algun d'aquests o, com a mínim, creuar-los.   
2. Identificació i valoració dels impactes   
No ha sigut tingut en compte l'impacte crític causat al barranc de Palletas.  
No s'ha identificat ni valorat l'impacte que pot causar-se als camins ramaders assegador del Peñón o de Clérigos, l'assegador Real de San Juan i l'assegador del Prado.  
Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.   
A banda de les mesures correctores que figuren en l'estudi d'impacte ambiental, s'afigen en l'apartat segon d'aquesta declaració prescripcions que les complementen.   
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix, segons el que preveu l'apartat 3c.1 de l'annex I, del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, i concordants del reglament d'aquesta.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.  
3. L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.  
4. L'article 8.3.c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tant, en vista de tot l'anterior i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable la zona d'explotació denominada B i desfavorable l'explotació de la parcel·la 366 (perquè afecta el barranc de Palletas i, a més, el terreny restaurat no s'integra geomorfològicament en el seu entorn) del projecte d'explotació i Pla de restauració de la sol·licitud d'autorització d'explotació del préstec Sepes II, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de les autoritzacions administratives prèvies que hi siguen preceptives, sempre que el projecte d'explotació i el Pla de restauració de la zona B es desenvolupe segons les mesures correctores i altres prescripcions establides en l'apartat segon d'aquesta declaració.  
Segon  
La zona B ha de complir les condicions següents:  
1. Aquesta declaració ha d'estar disponible en l'explotació a la disposició del personal de vigilància i inspecció d'aquesta Conselleria.  
2. Abans d'iniciar l'explotació s'ha de col·locar una barrera tallavents de dos metres d'alçària mínima per tot el perímetre, en comptes de la tanca perimetral.   
3. Abans d'iniciar els treballs, l'equip redactor ha de lliurar una llista resum del programa de vigilància ambiental, d'extensió inferior a huit fulls, a l'autoritat administrativa substantiva i al contractista.  
4. El promotor renuncia de manera expressa a circular amb la maquinària i vehicles pel camí ramader assegador del Peñón o de Clérigos (apartat 3.88.9.1. Camins ramaders, pàgina 80 de l'estudi d'impacte ambiental i apartat 7.1.9 Protecció d'elements naturals). No obstant això, el titular ha d'obtenir de la Direcció Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge, òrgan administratiu competent per raó de la matèria, l'autorització per a efectuar les connexions, interseccions o circular per l'assegador del Peñón o de Clérigos, l'assegador Real de San Juan i l'assegador del Prado. En tot cas, el promotor ha de donar compte d'aquesta prescripció a l'òrgan competent en camins ramaders abans d'iniciar les obres.  
5. Per tal de reduir la durada temporal de les emissions a les proximitats de la casa pròxima a la parcel·la 367, l'explotació de la zona ha de començar pel nord-est. La restauració dels terrenys s'ha d'iniciar pel mateix lloc, abans que s'haja explotat el 60% de la superfície d'extracció.  
6. Durant la jornada laboral s'ha de realitzar el nombre de regs necessari per a mantenir humits els camins per on circule la maquinària, com també les superfícies desproveïdes de sòl i vegetació.  
7. S'ha de regar el front durant les operacions de càrrega.  
8. S'ha de col·locar una mànega indicadora de la direcció del vent en un punt elevat dels préstecs.   
9. Els regs de manteniment durant els anys primer i segon s'han de realitzar en els mesos de juny, juliol, agost i setembre.   
10. Una vegada conclosa la restauració, la zona ha de quedar lliure de qualsevol tancament per a garantir el trànsit de la fauna pels terrenys.  
11. Si encara posant en pràctica les mesures correctores de les emissions de partícules, als cultius adjacents i la casa pròxima s'acumula una capa de pols, llavors el promotor els regarà per a netejar-los; ho ha de fer amb la freqüència necessària que garantisca l'absència de pols.  
12. S'han d'incloure com a punts de mostratge dels nivells de recepció interns del nivell sonor LE dB(A), un al costat de la casa pròxima a la parcel·la 367 i altres a les proximitats de les construccions pròximes.  
13. Els informes del programa de vigilància ambiental que es mencionen en les pàgines 155 i 156 de l'estudi d'impacte ambiental s'han de lliurar a l'autoritat minera.  
14. Les reparacions i el manteniment de la maquinària s'han de realitzar a tallers externs a l'explotació o bé s'ha de condicionar una zona ensostrada i impermeabilitzada per a portar-les a terme. Els residus perillosos s'han d'envasar en dipòsits homologats degudament segregats per tipus, identificats i etiquetats. Han de disposar de safates o cubetes que garantisquen el confinament i posterior recollida de possibles vessaments accidentals. Els esmentats residus s'han de lliurar en un termini no superior a sis mesos a un gestor autoritzat. Queda sense efecte la llavada de vehicles del programa de vigilància ambiental, que figura en l'últim paràgraf de la pàgina 160 de l'estudi d'impacte ambiental.  
15. En el cas que es realitzen esmenes edàfiques amb llots compostats procedents de depuradora, cal ajustar-se al que disposa el Reial decret 1310/1990, de 29 d'octubre, pel qual es regula la utilització dels llots de depuració al sector agrari. Tots els documents de control que exigeix aquesta normativa han de ser remesos a l'autoritat substantiva minera per a l'autorització d'aquesta, amb caràcter previ a l'ús d'aquests i cada vegada que s'utilitzen noves remeses.  
Tercer   
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 27 de juny de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 116/07-AIA  
Promotor: UTE Copcisa - Copasa  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial d'Alacant de la Conselleria d'Empresa, Universitat i Ciència.  
Objecte del projecte: Material de préstecs denominat PR-1 per a extraure roques emprades en la construcció de la línia del tren AVE, subtram entre Monforte del Cid - l'Alcoraia.  
Localització: Parcel·les 79, 80, 81, 82, 83, 84, 88, 89, 95 i 101 del polígon 4, del municipi de Monforte del Cid.  
Ref. òrgan substantiu: MIEXPA/2006/5  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques del projecte  
La UTE Copcisa - Copasa és la unió d'empreses adjudicatària per a la construcció de la plataforma de l'AVE, al subtram de Monforte del Cid - l'Alcoraia, de 7,9 quilòmetres de longitud.  
La traça de l'AVE s'eleva per damunt de la cota del terreny, per la qual cosa és necessari construir els nuclis dels terraplens, i són els préstecs PR-1 la font de subministrament de les roques necessàries, que s'estimen en uns 214.672 m³. Les reserves de préstecs són d'uns 500.000 m³ i estan constituïdes per graves polimíctiques dipositades en un con de dejecció quaternari.  
Els préstecs se situen dins del perímetre delimitat per les parcel·les cadastrals 79, 80, 81, 82, 83, 84, 88, 89, 95 i 101 del polígon 4, del municipi de Monforte del Cid, que comprén una superfície de 218.590 m², dels quals 100.000 m² corresponen a la superfície l'autorització d'explotació de la qual se sol·licita, en la qual s'inscriu l'àrea d'extracció efectiva de 64.000 m²  
.La superfície on es desenvolupa l'actuació disposa de l'informe final favorable de Patrimoni cultural valencià i el certificat favorable, emés per l'Ajuntament de Monforte del Cid, per a l'ús extractiu del sòl, conforme estipula la legislació vigent respectiva.  
Per al desbrossament, decapatge del sòl i restauració s'empra un buldòzer D-7, l'extracció es realitza sense voladures i mitjançant una retroexcavadora de 75 CV i una carregadora frontal CAT 966. Les roques es transporten en un dúmper de 15 tones. S'empra un camió cisterna per a regar els camins i la revegetació.  
Els bancs d'explotació són de 5 metres d'altura màxima, amb una amplària de banc de 6 a 7 metres. El terreny es restaura amb bancs d'alçària variable, de fins a 4 metres d'alçària, i es restableix el relleu original descendent.  
La producció diària és d'uns 2.000 m³ a 3.000 m³ i la vida útil dels préstecs és d'uns 18 mesos.  
Les espècies vegetals seleccionades per a repoblació són: Anthyllis cytisoides, Medicago sativa, Retrama sphaerocarpa, Rosmarinus officinalis, Brachypodium phoenicoides, Dactylis glomerata, Festuca arundinacea i Rhamnus lycioides. Les espècies arbustives es planten als talussos dels bancs i les herbàcies per tota la superfície explotada. Una vegada assolida la repoblació de les espècies mencionades s'hi plantaran vinyes.   
El personal laboral es compon d'un equip d'operaris subcontractat i 4 persones adscrites a UTE Copcisa - Copasa.  
2. Alternatives ambientals  
El titular no menciona altres préstecs, ni descriu els valors ambientals d'aquests, de manera que resulte factible l'elecció ambiental del més idoni.  
El promotor justifica l'elecció dels préstecs PR-1 basant-se en el fet que no afecta: espais naturals protegits, hàbitats d'interés comunitari, domini públic hidràulic, zona de policia de llits, terreny forestal, aus estepàries, poblacions a menys de 500 metres de distància, infraestructures viàries, habitatges aïllats, camins ramaders i valors patrimonials. Addueix que les roques dels préstecs posseeixen les característiques idònies per al tipus d'aplicació a què se les destina.  
L'equip tècnic redactor estima que hi ha dues opcions de restauració: a) restaurar els terrenys una vegada esgotades les reserves, b) restaurar-los simultàniament amb l'explotació. Consideren que l'opció b és la més adequada.  
Tramitació administrativa  
1. Tramitació  
El material de préstecs va tenir una fase de consultes anteriors amb el número d'expedient 63/06-CON, i van quedar definides i particularitzades les característiques ambientals i els criteris de restauració per a l'elaboració de l'estudi d'impacte ambiental i el pla de restauració dels préstecs.  
El titular remet el 15 de maig de 2007 la documentació, a través del Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial d'Alacant, consistent en estudi d'impacte ambiental, projecte d'explotació, pla de restauració i document de síntesi, a més de documents necessaris per a cobrir els continguts mínims exigits per la legislació vigent.  
Amb data 15 de maig de 2007 es rep una segona còpia de la documentació a través de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge a Alacant.  
2. Informació pública  
El Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial d'Alacant va sotmetre l'expedient a informació pública i va editar, a aquest efecte, un anunci en el DOCV núm. 5477, de 26 de març de 2007; una vegada transcorregut el termini de 30 dies hàbils, no es van presentar al·legacions.  
3. Peticions d'informació o documentació complementària  
S'han realitzat consultes al Servei d'Ordenació Sostenible del Medi (Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial) i al Servei de Conservació de la Biodiversitat (Direcció General de Gestió del Medi Natural) d'aquesta Conselleria durant la fase de la consulta de l'expedient 63/06-CON.  
Informes sectorials  
Els informes remesos pel Servei d'Ordenació Sostenible del Medi i el Servei de Conservació de la Biodiversitat indiquen que dins del perímetre d'explotació no hi ha espècies protegides de fauna i flora o formacions vegetals d'especial interés, per la qual cosa informen favorablement.  
Afeccions legals ambientals  
D'acord amb la informació cartogràfica i ambiental continguda en els sistemes d'informació geogràfica de la Conselleria de Territori i Habitatge, i els informes sectorials remesos, el projecte no presenta afeccions legals sobre valors ambientals protegits per la legislació vigent.  
Consideracions ambientals  
1. Elements que poden veure's afectats de manera important pel projecte de l'activitat  
L'explotació dels préstecs ocasiona impactes sobre l'atmosfera per les emissions de pols i sorolls, en menor grau sobre la qualitat de les aigües superficials a causa de la posada en suspensió de les partícules per l'escorrentia, amb menor probabilitat sobre les aigües subterrànies en el cas que percolaren els fluids del manteniment dels vehicles i maquinària; a més causa temporalment la desaparició del sòl, la vegetació i la fauna locals mentre es restauren els terrenys. L'impacte amb menor efecte el constitueix l'augment de trànsit, ocasionat en circular els camions pels camins rurals, atés el curt recorregut i la baixa densitat de circulació.  
D'entre tots els impactes mencionats destaquen les emissions de pols per ser una zona àrida de relleu pla.  
2. Identificació i valoració dels impactes   
El promotor ha identificat i valorat adequadament els impactes.   
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental   
En general, les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental són idonis per a la prevenció i correcció dels impactes mencionats; no obstant això, en l'apartat segon d'aquesta declaració s'adjunten algunes prescripcions que les complementen.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix, segons el que preveu l'apartat 3.c.1 de l'annex I, del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, i concordants del Reglament d'aquesta.  
2.En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.  
3. L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.  
4. L'article 8.3.c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tant, en vista de tot l'anterior i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de les autoritzacions administratives prèvies que hi siguen preceptives, el Projecte d'explotació de l'autorització d'explotació del material de préstecs PR-1 i el Pla de restauració d'aquest, sempre que el projecte es desenvolupe segons les mesures correctores i les prescripcions establides en l'apartat segon d'aquesta declaració.  
Segon  
Per a l'execució de l'esmentat projecte s'han de complir les condicions següents:  
1. Aquesta declaració ha d'estar disponible en l'explotació a la disposició del personal de vigilància i inspecció d'aquesta Conselleria.  
2. Segons les dades contingudes en la documentació, per a omplir parcialment el buit miner fa falta l'aportació de 92.981 m³ de roques procedents de l'excavació de la traça de l'AVE, que són litologies ben conegudes per endavant.   
Amb caràcter previ a la resolució que adopte l'autoritat administrativa substantiva en mineria, el rebliment amb aquestes roques ha de ser autoritzat per l'autoritat administrativa substantiva en matèria de residus.  
A aquest efecte, el titular del residu ha de sol·licitar a la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge la declaració de les roques foranes com a residu inert adequat per a la destinació i ubicació proposats, segons estipula l'article 7 del Decret 200/2004, d'1 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual es regula la utilització de residus inerts adequats en obres de restauració, condicionament i rebliment, o amb finalitats de construcció.   
El promotor està obligat a presentar a l'autoritat substantiva minera la resolució de la Direcció General de Qualitat Ambiental dels residus inerts emprats en restauració. En el cas de ser negativa l'esmentada resolució així ha d'entendre's aquesta declaració.  
3. Els talussos de banc restaurats han de posseir un pendent màxim de 30º respecte de l'horitzontal.  
4. L'abassegament del material edàfic no ha de sobrepassar l'alçària d'1,50 metres; s'ha de sembrar de gramínies i lleguminoses, i s'ha de regar quinzenalment.   
5. La dosi de sembra ha de ser doble de la mostrada en la pàgina 15 del pla de restauració; la suma de les dosis individuals ha de ser de 200 kg/ha.  
6. Durant la jornada laboral s'ha de realitzar el nombre de regs necessari per a mantenir humits els camins per on circulen la maquinària i el dúmper.  
7. La velocitat de circulació dels vehicles per les pistes o camins ha de quedar limitada a 30 km/hora.  
8. S'ha de col·locar una mànega indicadora de la direcció del vent en un punt interior dels préstecs.  
9. S'han de col·locar barreres tallavents de dos metres d'alçària mínima, han d'anar orientades a sobrevent i perpendicularment a la direcció més freqüent del vent, i s'han de situar protegint els cultius existents, les construccions i la bassa de reg pròxima.   
10. La reposició de malls s'ha de realitzar trimestralment com a mínim.  
11. Si encara posant en pràctica les mesures correctores, als cultius adjacents i la casa de labor s'acumula una capa de pols, llavors el promotor haurà de regar aquests per a netejar-los; ho ha de fer amb la freqüència necessària que garantisca l'absència de pols.  
12. S'ha de construir una bassa de decantació a l'extrem oriental dels préstecs, a pocs metres del camí, de manera que l'escorriment sobreïsca aigua clara cap a la cuneta del camí. Les dimensions de la bassa han de ser les adequades a l'escorriment que travessa els préstecs, i considerar un període de retorn de 25 anys. La bassa s'ha de mantenir neta de sediments fins a dos anys després de finalitzada la restauració.  
13. Els camins locals pels qual circule habitualment la maquinària i els camions han de ser conservats i reparats per compte del promotor.  
14. Les reparacions i manteniment de la maquinària s'han de realitzar a tallers externs a l'explotació o bé es s'ha de condicionar una zona coberta i impermeabilitzada per a portar-les a terme. Els residus perillosos s'han d'envasar en dipòsits homologats degudament segregats per tipus, identificats i etiquetats. Han de disposar de safates o cubetes que garantisquen el confinament i posterior recollida de possibles vessaments accidentals. Els esmentats residus s'han de ser lliurats a un gestor autoritzat en un termini no superior a 6 mesos.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret s'estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 7 de juny de 200.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 124/07-AIA  
Promotor: UTE Copcisa - Copasa  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial d'Alacant, de la Conselleria d'Empresa, Universitat i Ciència  
Objecte del projecte: Material de préstecs denominat Soldive per a extraure àrids per a la construcció de la línia de l'AVE  
Localització: Parcel·les 115, 116 i 117 del polígon 8 del municipi de Monforte del Cid: parcel·la 9 del polígon 42, del municipi d'Agost.  
Ref. òrgan substantiu: MINES/jd/am - MIEXPA/ 2006/4  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques del projecte   
Els préstecs d'àrids Soldive se situa en un turó de vessants suaus, la porció nord-est del qual es troba dins del municipi d'Agost i la porció sud-oest restant al municipi de Monforte del Cid. Una part de l'extrem nord-est es troba explotada parcialment, a la resta hi ha vegetació arbustiva.  
Els usos dels terrenys són complementaris per a l'explotació de pedreres, tant al municipi d'Agost com al de Monforte del Cid, d'acord amb la normativa vigent de planificació urbanística i territorial, per la qual cosa es permet l'extracció d'àrids.  
Els préstecs disposen de l'informe final favorable de Patrimoni Cultural Valencià.  
La construcció de la via de l'AVE requereix l'ús de 80.000 m³ de roques procedents dels préstecs Soldive per a formar la coronació de la plataforma.  
La superfície de la sol·licitud d'autorització dels préstecs Soldive és d'uns 28.991 m², la superfície d'explotació és de 12.613 m² amb unes reserves de 158.000 m³. El període de producció dura uns 12 mesos, a un ritme de producció diari de 2000 a 3000 m³.  
Les roques dels préstecs estan constituïdes per arenes llimoses amb graves subarredonides.   
A la zona no hi ha llits d'aigua.  
L'extracció es realitza mitjançant una carregadora frontal CAT 966 i una retroexcavadora de 75 CV. La distància de transport és de tan sols 150 metres fins a la traça de l'AVE i per a l'al·luvió s'empren dos dúmpers de 15 t. S'utilitza un buldòzer de cadenes tipus D7 per al desbrossament, el decapatge del sòl i treballs de restauració; també s'empra un camió cisterna de 5 m³.  
El turó s'explota descendentment, des de la cota 265,57 m fins a la 253 m, mitjançant dos bancs de 5 metres d'alçària, més un banc de 2 metres d'alçària situat a la menor cota, les bermes tenen una amplària de 6 a 7 metres; cada banc es restaura a continuació de l'esgotament. L'explotació dels àrids fa desaparéixer poc menys de la meitat del turó.  
La posició final i forma dels bancs d'explotació esgotats coincideix amb la dels bancs de restauració, per la qual cosa no cal realitzar un remodelatge d'aquests.  
El personal treballa 8 hores diàries i està compost per una subcontracta de 6 operaris encarregada del maneig de la maquinària i 4 persones del la UTE Copcisa - Copasa.  
2. Alternatives ambientals  
El promotor afirma haver estudiat altres dues ubicacions més, a banda de la seleccionada, però es desconeixen, ja que no les ha presentades. En la documentació tan sols es justifica la selecció dels préstecs Soldive.  
Tramitació administrativa  
1. Tramitació  
Els préstecs van tenir una fase de consultes anteriors amb el número d'expedient 68/06-CON, i van quedar definides i particularitzades les característiques ambientals i els criteris de restauració per a l'elaboració de l'estudi d'impacte ambiental i el pla de restauració.  
El titular remet el 15 de maig de 2007 la documentació, a través del Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial d'Alacant, consistent en estudi d'impacte ambiental, projecte d'explotació, pla de restauració i document de síntesi, a més d'altres documents necessaris per a cobrir els continguts mínims exigits per la legislació vigent.  
Amb data 15 de maig de 2007 es rep una segona còpia de la documentació a través de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge a Alacant, la qual està constituïda per un exemplar de l'estudi d'impacte ambiental, document de síntesi, pla de restauració i documents adjunts.  
2. Informació pública  
El Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial d'Alacant va sotmetre l'expedient a informació pública i va publicar, a aquest efecte, un anunci en el DOCV núm. 5477, de 26 de març de 2007; una vegada transcorregut el termini de 30 dies hàbils, no s'hi van presentar al·legacions.  
3. Peticions d'informació o documentació complementària  
Durant la tramitació de la consulta 68/06-CON es van realitzar consultes al Servei de Conservació i Gestió de la Biodiversitat (Direcció General de Gestió del Medi Natural), al Servei d'Ordenació Sostenible del Medi (Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial), com també a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge, a Alacant.  
Informes sectorials   
- Direcció Territorial de Territori i Habitatge  
La Direcció Territorial indica que a l'indret hi ha un ecosistema que bé podria correspondre a la clau 5330 Matolls termomediterranis i preestèpics, que es troba protegit pel Reial decret 1193/1998, de 18 de juny (transposició jurídica de la directiva d'hàbitats).  
La vegetació que hi ha està composta per les espècies següents: Diplotaxis harra, Anthyllis terniflora, Rhamnus lycioides, Thymus moroderi, Sideritis leucantha, Teucrium carolipaui i Teucrium capitatum.   
Les espècies Thymus moroderi, Sideritis leucantha, Teucrium carolipaui i Teucrium capitatum es troben enumerades en l'annex III de l'Ordre de 20 de desembre de 1985, de la Conselleria d'Agricultura i Pesca, sobre protecció d'espècies endèmiques o amenaçades.  
Per tot l'esmentat anteriorment, considera més adequat prendre les roques d'altres pedreres, o hauria de preservar-se part de l'enclavament, ja que és una illa al mig dels cultius, trenca la monotonia del paisatge, dóna diversitat, enriqueix i dóna refugi a la fauna.   
També informa que no passen camins ramaders per l'esmentat préstec.   
- Servei d'Ordenació Sostenible del Medi  
El Servei d'Ordenació Sostenible del Medi informa que el projecte no afecta directament espais de la xarxa Natura 2000, LIC, zones humides, ZEPA, àmbits relacionats amb la Directiva 92/43/CEE del Consell, de 21 de maig de 1992 i la Directiva 2000/60/CE del Parlament Europeu i del Consell de 23 d'octubre de 2000, zones protegides per la Llei 11/94, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
Molt pròxim als préstecs hi ha els hàbitats d'interés comunitari la conservació dels quals requereix la designació de zones d'especial conservació de la Directiva 92/43/CEE del Consell, de 21 de maig de 1992, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la fauna i flora silvestres:  
Clau 1520 Vegetació gipsícola ibèrica (Gypsophiletalia), hàbitat prioritari.  
Clau 5330 Matolls termomediterranis i preestèpics.  
Clau 6220 Zones subestèpiques de gramínies i anuals del Thero-Brachypodietea, hàbitat prioritari.  
Vista la documentació aportada i tenint en compte les característiques del projecte presentat i la ubicació d'aquest, afirmen que no és probable que s'exercisca cap tipus d'afecció negativa al medi ambient i per tant a algun dels hàbitats detallats anteriorment.  
El servei emet informe favorable al projecte, sempre que s'adopten les mesures preventives i correctores que siguen necessàries per a mitigar impactes i no afectar els hàbitats especificats.  
- Servei de Conservació i Gestió de la Biodiversitat  
El Servei de Conservació i Gestió de la Biodiversitat informa que no té constància de l'existència d'espècies protegides de fauna i flora o formacions vegetals d'especial interés.  
Afeccions legals ambientals  
D'acord amb la informació cartogràfica i ambiental continguda en els sistemes d'informació geogràfica de la Conselleria de Territori i Habitatge, i els informes sectorials demanats, el projecte no presenta afeccions legals sobre espais protegits per la legislació, amb l'excepció de les quatre espècies vegetals endèmiques: Thymus moroderi, Sideritis leucantha, Teucrium carolipaui i Teucrium capitatum, protegides en tot el territori de la Comunitat Valenciana per l'Ordre de 20 de desembre de 1985, de la Conselleria d'Agricultura i Pesca.  
Consideracions ambientals  
1. Elements que poden veure's afectats de manera important pel projecte de l'activitat  
L'efecte més destacat que comporta l'explotació del turó Soldive és la modificació geomorfològica d'aquest, la minva de l'ecosistema on viuen les espècies endèmiques i les emissions de pols cap a l'habitatge de labor pròxim.  
2. Identificació i valoració dels impactes   
Els impactes han sigut identificats i avaluats adequadament.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.   
Les mesures correctores i el pla de vigilància ambiental són adequats, encara que amb les matisacions i mesures complementàries que se citen en l'apartat segon d'aquesta declaració.  
És necessari recuperar les 4 espècies endèmiques mencionades anteriorment, per a la qual cosa es crearà un viver amb vista al seu posterior ús en la repoblació d'aquestes.   
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix, segons el que preveu l'apartat 3c.1 de l'annex I, del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, i concordants del Reglament d'aquesta.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.  
3. L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.  
4. L'article 8.3.c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tant, en vista de tot l'anterior i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de les autoritzacions administratives prèvies que hi siguen preceptives, el projecte d'explotació de l'autorització d'explotació de la secció A per a préstecs d'àrids denominat Soldive i el pla de restauració d'aquest, sempre que el projecte es desenvolupe segons les mesures correctores i altres prescripcions establides en l'apartat segon d'aquesta declaració.  
Segon  
Per a l'execució d'esmentat projecte s'han de complir les condicions següents:  
1. Aquesta declaració haurà d'estar disponible en l'explotació a disposició del personal de vigilància i inspecció d'aquesta Conselleria.  
2. Les espècies vegetals que s'han d'emprar en la restauració dels préstecs Soldive han de ser les següents: Diplotaxis harra, Anthyllis terniflora, Rhamnus lycioides, Thymus moroderi, Sideritis leucantha, Teucrium carolipaui i Teucrium capitatum. La repoblació de cada espècie ha d'aconseguir una densitat mitjana aproximada d'unes 25 plantes per cada 100 m², per la qual cosa s'ha d'ajustar conseqüentment la dosi de sembra o el marc de plantació, segons corresponga, el nombre de reconeixements in situ del pla de vigilància ambiental, com també la freqüència d'aquesta, per a assolir la densitat esmentada.  
3. Amb caràcter previ al desbrossament de la vegetació s'han de delimitar amb cinta plàstica i estaques les zones on hi haja espècies Thymus moroderi, Sideritis leucantha, Teucrium carolipaui i Teucrium capitatum i s'han de rescatar els exemplars i formar un viver, el qual s'ha d'emprar posteriorment per a restaurar els terrenys.  
4. L'abassegament del material edàfic no ha de sobrepassar l'alçària d'1,50 metres; s'ha de sembrar de gramínies i lleguminoses, i es s'ha de regar quinzenalment.   
5. Durant la jornada laboral s'ha de regar el nombre de vegades necessari per a mantenir humits els camins per on circule la maquinària, com també la superfície dels préstecs desproveïda de vegetació. Durant la càrrega s'ha de regar el front.  
6. La velocitat de circulació dels vehicles per les pistes o camins ha de quedar limitada a 30 km/hora.  
7. Al cim del turó Soldive s'ha de col·locar una mànega indicadora de la direcció del vent.  
8. S'ha de col·locar una barrera tallavents contínua, de 2 metres d'alçària mínima, al llarg del perímetre dels préstecs que mira a sobrevent; la barrera anirà orientada perpendicularment a la direcció del vent més freqüent. A l'habitatge de labor pròxim, s'hi col·locarà una barrera tallavents contínua de la mateixa alçària, la llargària d'aquesta ha de ser la necessària per a protegir-la de les emissions de pols.  
9. La reposició de malls s'ha de realitzar trimestralment com a mínim.  
10. Si encara posant en pràctica les mesures correctores, als cultius adjacents i la casa de labor s'acumula una capa de pols, llavors el promotor haurà de regar aquests per a netejar-los; ho ha de fer amb la freqüència necessària que garantisca l'absència de pols.  
11. Els camins locals pels quals circula habitualment la maquinària i els camions han de ser conservats i reparats per compte del promotor.  
12. Al turó hi ha una fita que separa geogràficament els municipis de Monforte del Cid i Agost. El promotor ha de realitzar, abans de començar els treballs, les actuacions que ordene respecte d'això l'administració competent per raó de la matèria.  
13. Les reparacions i manteniment de la maquinària s'han de realitzar en tallers externs a l'explotació o bé s'ha de condicionar una zona ensostrada i impermeabilitzada per a dur-les a terme. Els residus perillosos s'han d'envasar en dipòsits homologats degudament segregats per tipus, identificats i etiquetats. Han de disposar de safates o cubetes que garantisquen el confinament i posterior recollida de possibles vessaments accidentals. Els esmentats residus s'han de lliurar en un termini no superior a 6 mesos a un gestor autoritzat.  
Tercer   
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret s'estimen pertinents.  
Quart   
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'Impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 21 de juny de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.