Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5359, del 03-10-2006 (2006/11153)

Resolució de 19 de setembre de 2006 de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge per què s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5359

Data del DOGV
:   03-10-2006

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2006/11632


Data del document
:   19-09-2006

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * vigilància del medi ambient
    * impacte ambiental

Resolució de 19 de setembre de 2006 de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge per què s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. [2006/11858]  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat.  
En virtut d'això, he resolt:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat les declaracions d'impacte ambiental corresponent a l'expedients 022/04-AIA Puçol, 038/04-AIA Rocafort, 056/04-AIA Castelló, 229/04-AIA La Nucia, 233/04-AIA Genovés, 248/04-AIA Riola i 250/04-AIA Moncofa, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.  
València, 19 de setembre de 2006.. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient  
Expedient: 022/1113-EIA  
Títol: Pla parcial de millora del sector 6 del PGOU de Puçol (València)   
Promotor: Ajuntament de Puçol, empresa municipal Gespul SA  
Autoritat substantiva: Conselleria de Territori i Habitatge. Comissió Territorial d'Urbanisme.  
Localització: Terme municipal de Puçol, València  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte  
Els terrenys inclosos en el Pla parcial de millora del sector 6 de Puçol es troben actualment classificats en el PGOU vigent de Puçol com urbanitzable no programat d'ús residencial habitatge-protegit (superfície total 30.503,00 m²) i la resta com a vials de la xarxa primària i sòl no urbanitzable (7.936,23 m²). L'objecte del Pla parcial és la modificació d'aquesta classificació, creant un nou sector de 38.439,23 m² de sòl urbanitzable d'ús residencial, on s'inclouen els vials de la xarxa primària.  
Així la modificació del PGOU proposada pel Pla parcial consisteix en la redelimitació del sector i la modificació de la xarxa viària primària. La justificació d'aquesta redelimitació és la següent:  
. Queda una franja de terreny sense definició i una part de la ronda prevista pel PGOU, que si no s'inclou en una redelimitació del sector 6, sempre serà un sobrant de difícil execució. Per tant es proposa que tot aquest terreny passe a ser del sector 6 amb l'objecte de millorar l'ordenació establida en el PGOU.  
. La modificació de la xarxa primària viària consisteix en la inclusió de l'avinguda de Catalunya entre la Ronda i el carrer Muntanya Negra, justificant-se amb la connexió d'aquest tram amb el carrer Muntanya Negra i el vial B3 (ronda de circumval·lació oest) que són xarxa primària, formant d'aquesta manera un triangle en l'interior del qual es troba l'equipament municipal.  
. Finalment la utilització dels 20 m d'amplària necessària del camí ramader assagador de Sagunt, com a vial de la xarxa primària sense aprofitament, seguint amb la funció que desenvolupa actualment, sense alterar ni condicionar la utilització de la sendera per al seu fi.  
Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Localització  
L'actuació proposada es localitza en la part nord del nucli urbà de Puçol. Els límits més destacats de l'actuació comprenen els punts següents:  
. Al nord: Eix de la ronda nord separadora del sòl urbanitzable amb sòl no urbanitzable. Es tracta d'una zona sense urbanitzar, ocupada per camps de cultiu de cítrics i el paratge conegut com camí dels Molins.  
. Al sud: Línia sensiblement paral·lela a 16 metres de l'alineació existent en Av. Catalunya.  
. A l'oest: Vora exterior de la ronda oest, que afronta amb sòl no urbanitzable amb protecció (horta).  
. A l'est: Límit amb terrenys del sector 7 terciari.  
Planejament vigent i proposat  
El planejament urbanístic vigent en el municipi de Puçol és el Pla general d'ordenació urbana que va ser aprovat definitivament el 28 de juny de 1995.   
Segons es desprén de l'estudi d'impacte ambiental, el Pla parcial reclassifica una xicoteta part del seu àmbit d'actuació (aproximadament 2.000 m²) de sòl no urbanitzable sense cap protecció especial (comú), que no estava inclosa en el sector 6 del vigent PGOU (superfície total 30.503,00 m²) ni en la ronda general per la part oest del nucli urbà i altres vials prevists per tal PGOU (resta de superfície, aproximadament 5.936,23 m²).  
Zonificació del sector i usos  
En la superfície total del sector, d'acord al Pla parcial, es realitzarà la següent assignació d'usos:  
. Xarxa primària: 9.431,93 m²  
. Zona residencial: 14.062,50 m²  
. Zones verdes: 3.045,77 m²  
. Equipaments: 4.061,02 m²  
. Xarxa viària: 14.944,80 m²  
L'ús global o preferent del sector és residencial, de densitat mitjana. Els usos i condicions de l'edificació en el sector vindran regulats per l'article 8.2 Nucli Nou de les normes urbanístiques del PGOU amb les excepcions següents:  
. Serà obligat disposar d'una plaça d'aparcament per habitatge.  
. L'edificabilitat és la prevista en el Pla parcial: 1,44 m²/m².  
. Es permet l'edificació aïllada en parcel·la tant unifamiliar com plurifamiliar. En aquest cas, no s'aplicarà la profunditat màxima edificable i les distàncies mínimes a límits de l'edificació seran de 3 m en tots els casos, i no es permetran edificacions adossades a mitgera a excepció de les rampes d'accés a garatges.  
Per a esmenar les deficiències que s'havien posat de manifest per aquesta Direcció General al tractament del camí ramader denominat assagador de Sagunt, el promotor redacta un annex al Pla parcial del sector, que és aprovat per acord plenari de data 31 de gener de 2005. Entre altres modificacions, es revisa l'assignació de superfícies i l'edificabilitat del sector:  
. Xarxa primària sense aprofitament (camí ramader) 2.084,98 m²  
. Zona residencial: 14.611,77 m²  
. Zones verdes: 3.817,20 m²  
. Equipaments: 5.089,60 m²  
. Xarxa viària: 12.835.69 m²  
L'edificabilitat prevista passa a ser de: 1,74 m²/m², per a mantenir el nombre d'habitatges previst inicialment en el sector: 181 habitatges.  
En el Pla parcial també es justifica la desafecció de la reserva per a habitatges de protecció previstes, a causa del nombre d'habitatges de promoció pública realitzats a Puçol per l'empresa municipal Gespul SA i a causa del decreixement de l'habitatge protegit a la Comunitat Valenciana. Aquest aspecte no apareix en l'annex al pla mencionat.  
Subministrament d'aigua potable  
Pel que fa al proveïment d'aigua potable, aquest es realitzarà a través d'una xarxa mallada amb canonada de polietilé de diversos diàmetres:  
. La connexió es realitzarà en ronda existent al sud del polígon i en l'Av. Catalunya una amb (160 i l'altra (110 respectivament.  
. Carrer 1 i 2: Canonada (110 a un costat i a l'altre de la calçada (100 m .100 m) amb entroncament a canonada (110 d'Av. Catalunya (260 m) i canonada (160 de ronda nord (360 m).  
. Carrer 3: Canonada (110 a un costat i a l'altre de la calçada (100 m .100 m) amb entroncament d'idèntica manera que el carrer 1 i 2.  
. Carrer 4: Canonada (110 pel costat oest de la calçada (100m) amb entroncament de la mateixa forma que els carrers 1 i2.  
. Atzucat 1,2,3 i 4: Circuit a un costat i a l'altre del vial (110 (88 m) amb entroncament atzucat 1 i 3 a Av. Catalunya i els atzucats 2 i 4 a ronda Nord.  
. Ronda oest: Canonada (160 (200 m) amb entroncament a connexió amb canonada existent i continuació per ronda nord.  
. Hidrants: Es disposaran 2 hidrants contra incendis, un en la ronda nord i un altre en el carrer Muntanya Negra, separats aproximadament 250 m. Aquests hidrants aniran proveïts de protecció mecànica i antivandàlica. D'aquesta manera qualsevol construcció projectada dins de la UE disposarà del corresponent servei contra incendi.  
La velocitat màxima admissible de l'aigua en les conduccions serà d'1,50 m/seg admetent-se velocitats superiors en els trams curts i secundaris.  
Els passos de canonada sota calçada es protegiran amb tub de formigó vibrat i posterior farciment de formigó en massa H-175.  
Xarxa de sanejament  
En l'actualitat en la zona que s'ha d'urbanitzar no hi ha cap tipus de xarxa de sanejament, a excepció de les séquies de reg que confereixen un sistema especial de transport d'aigua en la comarca i amb canonada (30 que circula sensiblement per l'eix de l'Av. Catalunya.  
La xarxa de sanejament que s'ha d'executar és separativa, és a dir, recull les aigües de pluja i les aigües residuals en conduccions independents i les condueix fins a altres dos col·lectors, on dictamine l'Ajuntament. El diàmetre mínim de canonada que s'ha d'emprar serà de 250 mm per a les connexions d'albellons i connexions a parcel·les.  
En l'informe aclaridor de l'Ajuntament de Puçol de data 21 de juliol de 2004 s'afirma que la xarxa de clavegueram no discorre per la part del sector a reclassificar.  
Alternatives  
Únicament s'analitza com a alternativa en l'estudi d'impacte ambiental el manteniment com a sòl no urbanitzable de la parcel·la d'aproximadament 2.000 m² que es proposa reclassificar. Cal destacar que s'assegura que la zona intersticial que es pretén reclassificar es troba totalment delimitada per sòl urbanitzable, i s'argumenta basant-se en aquesta situació la necessitat de reclassificació dels terrenys a urbanitzables, a fi d'evitar la degradació del sòl actualment agrícola pel creixement urbanístic previsible.  
Tramitació administrativa  
Segons certificat de l'Ajuntament de Puçol, en sessió extraordinària del seu Ple de data 21 de juliol de 2003, s'aprova provisionalment la documentació d'esmena de deficiències del Pla parcial de millora del sector 6, presentada en data 6 de març de 2003 per l'empresa municipal GESPUL, SA, consistent en els annexos I, II, III, normes urbanístiques i plans numerats de l'1 al 9, que substitueixen als del mateix nom que van ser aprovats en data 26 d'abril de 2002.  
En data de 7 d'agost de 2003, l'Ajuntament de Puçol remet al Servei de Programació i Avaluació d'Impacte Ambiental, l'estudi d'impacte ambiental del Pla parcial de millora del sector 6 del Pla general de Puçol, una vegada esmenades les deficiències apreciades per la Comissió Territorial d'Urbanisme de data 30 de juliol de 2002.  
En data de 27 de febrer de 2004, l'Ajuntament de Puçol remet al Servei de Programació i Avaluació d'Impacte Ambiental, el Pla parcial de millora del sector 6 del Pla general ordenació urbana de Puçol una vegada esmenades les deficiències apreciades per la Comissió Territorial d'Urbanisme de data 30 de juliol de 2002.  
En data de 8 de març de 2004 es rep en la Conselleria de Territori i Habitatge, dirigit al director general de Gestió del Medi Natural, l'estudi d'impacte ambiental i el Pla parcial de millora del sector 6 del municipi de Puçol remés per la Direcció General d'Habitatge i Projectes Urbans, incoant-se el corresponent expedient per a la seua tramitació.  
Per a esmenar les deficiències que s'havien posat de manifest per aquesta Direcció General al tractament del camí ramader denominat assagador de Sagunt, el promotor redacta un annex al Pla parcial del sector, que és aprovat per acord plenari de data 31 de gener de 2005.  
Informació pública  
Segons certificat de data 26 de maig de 2003 del secretari de l'Ajuntament de Puçol, la nova documentació complementària del Pla parcial del sector 6 del Pla general de Puçol i l'estudi d'impacte ambiental corresponent a l'àrea redelimitada d'aquest sector han sigut sotmesos a informació pública mitjançant una Resolució de l'Alcaldia núm. 584/2003 de data de 7 de març de 2003, junt amb l'expedient que s'instrueix a aquest efecte, durant el termini de 20 dies hàbils comptats des del 3 al 28 d'abril ambdós inclusivament, havent-se inserit el corresponent anunci en el DOGV núm. 4.469 de 28 de març de 2003, així com en el tauler d'anuncis de l'Ajuntament i en el diari Levante de data 2 d'abril de 2003, havent-se cursat avís als titulars cadastrals de drets afectats per l'actuació proposada.  
Resum d'al·legacions  
Durant el termini d'informació pública es va presentar una al·legació pel Sr. Francisco José Rueda Pajarón. Aquesta al·legació proposa l'ampliació de l'àmbit del sector, ja que sol·licita la redelimitació d'aquest incorporant una parcel·la de la seua propietat destinada a vial. Aquesta al·legació no té caràcter ambiental.  
Peticions d'informació o documentació complementària  
En data 8 de juny de 2004, la Direcció General de Gestió del Medi Natural sol·licita a l'Ajuntament de Puçol que esmene la documentació entregada tenint en compte el camí ramader existent en el sector, a més de descriure el sistema de clavegueram, el mecanisme de gestió dels residus, les mesures correctores i el Programa de vigilància ambiental.   
En data 30 de setembre de 2004, la Direcció General de Gestió del Medi Natural informa l'Ajuntament de Puçol sobre els següents aspectes que hauran de ser ampliats i/o justificats abans de l'emissió de la declaració d'impacte ambiental:  
. Pla original del PGOU de 1995 en el que figuren els límits de l'àrea classificada en el seu dia com a urbanitzable. Determinació de l'ús a què es destinava.  
. Pla de classificació del sòl en l'àmbit objecte de modificació.  
. Sistemes de protecció a fi d'evitar la contaminació del medi hídric.  
. Document que justifique que la informació pública es va anunciar mitjançant edicte publicat en un diari d'informació general editat a la Comunitat Valenciana.  
. Respecte al camí ramader denominat assagador de Sagunt o del Vall de Jesús, el Pla parcial haurà de donar-li un tractament adequat en relació amb l'ordenació proposada del sector, i s'ha de solucionar la integració d'aquesta per raó de la Llei 3/95, de 23 de març, de camins ramaders.  
. Certificació de l'entitat de Sanejament que acredite la capacitat suficient per a tractar les aigües residuals.  
. Mecanismes de gestió dels diversos tipus de residus de la fase d'obres i dels resultants de l'exercici de l'activitat del sector. Viabilitat de la gestió i recollida selectiva dels residus d'acord amb el Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana.  
. Establiment en el Programa de vigilància ambiental de mètodes de control, freqüència i llindars que s'han d'aplicar en el seguiment de les mesures protectores i correctores durant les fases de construcció i funcionament.  
En data 17 de gener de 2005, la Direcció General de Gestió del Medi Natural requereix a l'Ajuntament de Puçol l'al·legació presentada pel Sr. Francisco José Rueda Pajarón durant el període d'informació pública, així com l'informe de contestació a aquesta realitzat per l'Ajuntament.  
Aquests oficis són contestats per l'Ajuntament de Puçol en les dates següents:  
. En data 21 de juliol de 2004 l'Ajuntament de Puçol remet informe aclaridor de contestació a l'ofici de data 8 de juny de 2004. En aquest informe s'indica que:  
. L'estudi d'impacte ambiental es refereix únicament a la zona del sector que s'ha ampliat (aproximadament 2.000 m² classificats actualment com a no urbanitzable), que es troba entre el sector 6 i la ronda oest, i que es destinarà a equipament educatiu-cultural.  
. Per l'esmentada zona no discorre cap camí ramader, encara que sí dins del sector i que el traçat d'aquest està previst en el Pla general vigent.  
. No es descriu la xarxa de clavegueram, ja que no discorre per l'àmbit descrit d'estudi, no obstant això, s'indica que en l'avantprojecte d'urbanització del sector, apartat L.3.1.7, es descriu aquesta.  
. Pel que fa a la gestió dels residus, les mesures protectores i correctores previstes i el Programa de vigilància ambiental, no s'afig cap informació respecte a la ja inclosa en l'estudi d'impacte  
. En data 5 de gener de 2005 l'Ajuntament de Puçol remet la documentació següent:  
. Pla original de classificació del sòl del Pla general de 1995, corresponent a l'àmbit objecte de modificació, en què figuren els límits de l'àrea classificada com a urbanitzable del sector 6. En aquest pla s'observa que aquest àmbit correspon a sòl no urbanitzable, encara que no s'aprecia clarament si està qualificat com a comú o protecció horta.  
. Certificat que acredita la informació pública.  
. Certificat de l'entitat de sanejament EPSAR.  
. En data 7 de febrer de 2005 l'Ajuntament de Puçol remet l'al·legació presentada pel Sr. Francisco José Rueda Pajarón, així com l'informe de contestació a la mateixa realitzat per l'Ajuntament. L'esmentada al·legació no té caràcter ambiental.  
. En data 25 de febrer de 2005 l'Ajuntament de Puçol remet la següent documentació en contestació a l'ofici de data 7 d'octubre de 2004:  
. Informe aclaridor de la tècnic redactora de l'estudi d'impacte ambiental relatiu als apartats 3r, 7é i 8é de l'ofici. En aquest informe s'insisteix en el fet que l'estudi d'impacte ambiental es limita únicament a la zona reclassificada de 2.000 m² de superfície, pel fet que la resta de l'àmbit del sector (36.418 m²) ja es trobava dissenyat en el vigent Pla general i ja comptava amb declaració d'impacte ambiental. Quant als mecanismes de protecció per a evitar la contaminació del medi hídric, es descriu la xarxa de clavegueram com una xarxa separativa, dimensionada tenint en compte el nombre màxim d'habitatges estimat, i es reitera que en l'apartat N.9.9.7 de l'avantprojecte d'urbanització del sector es descriu aquesta. Pel que fa als mecanismes de gestió dels diversos tipus de residus, es reitera la informació inclosa en l'estudi d'impacte, considerant que la zona reclassificada s'integrarà en un àmbit major de gestió, el sector 6 ja avaluat ambientalment. També s'indica que tots els residus generats hauran de gestionar-se, segons la seua naturalesa i característiques, d'acord amb la legislació vigent, és a dir en el cas de residus urbans o assimilables a urbans, s'utilitzaran els mateixos canals de gestió implantats actualment en la població. Per la seua banda, els residus generats en obra es gestionaran conforme les obligacions que estableix la legislació vigent (possiblement mitjançant l'eliminació d'aquests en un abocador controlat). Quant a l'establiment del Programa de vigilància ambiental, tan sols es remet novament a l'estudi d'impacte, i es concreta que durant la fase de desenvolupament del pla, els aspectes concernents a les mesures preventives i correctores derivades del compliment de les ordenances municipals i de la legislació sectorial d'aplicació vigent s'incorporaran al preceptiu projecte d'urbanització i es valoraran i proveiran pressupostàriament les despeses derivades del seu compliment.   
. Annex de modificació al Pla parcial del sector, aprovat per acord plenari de data 31 de gener de 2005, per a esmenar les deficiències referides al tractament del camí ramader denominat assagador de Sagunt. En aquest annex es realitzen canvis a la memòria inicial del Pla parcial i a l'escrit de modificacions presentat per Gespul, SA, el 6 de març de 2003, que es fonamenten en la consideració de l'amplària necessària de 20 m del camí ramader com a xarxa primària sense aprofitament, justificant que no altera ni condiciona en absolut la utilització de la sendera per al seu fi, per raó de la Llei 3/95, de 23 de març, de camins ramaders. Aquesta consideració modifica la superfície computable (ara 36.354,25 m²), ja que a la superfície total (38.439,20 m²) cal descomptar-li el referit camí ramader (2.084,98 m²), per la qual cosa no serà necessari diferenciar les xarxes viàries entre primàries i secundàries. També es modifica per tant l'edificabilitat prevista en el Pla parcial, que passa a ser d'1,74 m²/m², però mantenint-se el nombre d'habitatges inicial.  
Informes sectorials  
Informe de camins ramaders  
L'expedient inclou informe favorable amb condicionat, de data 3 de juny de 2005, de la Unitat de camins ramaders del Servei de Medi Ambient de la Direcció Territorial de València, respecte del Pla parcial del sector 6 del municipi de Puçol junt amb la documentació addicional presentada pel mateix Ajuntament, en relació al tractament del camí ramader assagador de Sagunt al Puig o els Valls de Jesús afectat pel procediment urbanístic del sector 6. En aquest informe s'exposa que la promoció d'un Pla parcial que afecte el domini públic d'un camí ramader és d'aplicació el que disposa l'article 12 de la vigent Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders; per a la qual cosa, i als efectes del document de planejament hauria de tenir idèntics efectes als de la seua delimitació, podent-se desafectar els sobrants alienables si així ho disposa la classificació d'aquest, d'acord amb allò que s'ha preceptuat per la Llei 4/2003, de 10 d'abril, de patrimoni de la Generalitat Valenciana.  
No obstant això, i en aplicació del que disposa a aquest efecte en l'article 17, apartat f), de la Llei 6/1994, de 15 de novembre, reguladora de l'activitat urbanística, el camí ramader afectat pot ser perfectament assimilat als espais lliures de la xarxa primària estructural, amb independència dels terrenys dedicats als usos dotacionales públics als que obliga la normativa urbanística, i deixant al marge altres afeccions viàries existents com camins agrícoles o carreteres.  
Per tot això, i considerant que l'assagador de Sagunt al Puig o els Valls de Jesús va ser legalment classificat segons CAPA, de data 27 d'abril de 1988, amb una amplària legal de 37,50 m (necessaris 20,00 m) . i s'ha d'haver-se tingut en compte en l'esmentat acte administratiu tots els seus antecedents històrics . i sense que existisca constància de la presentació en el seu dia cap d'al·legació en la manera prevista en la legislació vigent en aquell moment.  
Vista la proposta presentada per la mercantil GESPUL, SA: es constata l'adequat tractament del camí ramader classificat .assagador de Sagunt al Puig o els Valls de Jesús. junt amb la compensació patrimonial del sobrant alienable d'aquest que a posteriori hauria d'explicitar-se .mitjançant document públic. la necessària subrogació de l'Ajuntament per al seu manteniment .mitjançant un acord del Ple, per exemple. amb la senyalització preceptiva de camins ramaders que s'indica a continuació:  
. Segons Resolució de 26 d'abril de 1988 de la Direcció General de Producció Agrària, per la qual s'estableixen les normes per a la senyalització dels camins ramaders (senyals de primer ordre, tipus cartells), de la manera següent:  
1. Material: qualsevol que garantisca l'adequada conservació i rigidesa d'aquest.  
2. Dimensions: 350 X 500 mm, amb un marge del 10% en cada dimensió.  
3. Alçària des de terra: entre 1,50 i 2,50 m.  
4. Colors: lletres negres sobre fons blanc, barrat de prohibició en roig.  
5. Lletres: 6 centímetres d'alçària i 1 centímetre de grossor, recomanant-se el tipus lletra Helvètica .Light'Condensed.  
. Segons la Llei 3/95 de camins ramaders .article núm. 16.1. Les comunicacions rurals i, en particular, el desplaçament de vehicles i maquinària agrícola hauran de respectar la prioritat del pas dels ramaders, evitant la desviació d'aquests o la interrupció prolongada de la seua marxa. Amb caràcter excepcional i per a ús específic i concret, les comunitats autònomes podran autoritzar la circulació de vehicles motoritzats que no siguen de caràcter agrícola, quedant exclosos els camins ramaders en el moment de transitar el ramat i aquells altres que revisten interés ecològic i cultural.  
En aquest cas es podrà emprar el senyal de prohibició (R-100), amb la inscripció EXCEPTE VEHICLES AGRÍCOLES I AUTORITZATS (segons l'article 16.1 de la Llei 3/95)  
. Segons el reglament general de circulació .article núm. 66.2. les canals o passos de bestiar de caràcter general s'assenyalaran per mitjà de plafons complementaris amb la inscripció CANAL, que es col·locarà davall del senyal PAS D'ANIMALS DOMÈSTICS (P-23), recollida en l'article núm. 149 d'aquest reglament, amb el seu pla corresponent perpendicular a la direcció de la circulació i al costat dret d'aquesta de manera fàcilment visible per als conductors dels vehicles afectats.  
L'esmentada senyalització haurà de ser complementada amb els corresponents senyals de limitació de velocitat.  
Informe de l'entitat de sanejament  
L'entitat de sanejament EPSAR acredita la capacitat suficient per a tractar aigües residuals. En aquest Informe s'afirma que l'EDAR de l'Horta Nord de la Pobla de Farnals, que dóna servei a aquest municipi, està dissenyada per a tractar 18.000 m³/dia, però que la mitjana de l'any en curs és de 27.345 m³/dia. També s'indica que hi ha un projecte de construcció d'una nova depuradora, pel qual s'incrementa la capacitat de tractament fins a 30.000 m³/dia. Segons les dades aportades pel sol·licitant, el cabal generat previst és de 115,8 m³/dia. Finalment es conclou que en el cas que l'urbanitzador decidisca sol·licitar en un futur la connexió a un sistema públic, l'entitat de sanejament informa la viabilitat del tractament en l'esmentada EDAR de les aigües residuals generades pel desenvolupament del sector 6 residencial de Puçol si es compleixen una sèrie de condicionants, entre els quals destaca que l'abocament generat pel desenvolupament urbanístic de referència haurà de complir amb els límits d'abocament establits en l'ordenança municipal d'abocaments o, si no n'hi ha, en el model d'ordenança d'abocaments de l'entitat de sanejament. A aquests efectes l'urbanitzador haurà de preveure que abans del punt de connexió, ha de disposar una arqueta de registre de la mateixa tipologia que la que figura en el model d'ordenança d'abocaments de l'entitat de sanejament, dotada a més de guies per a la instal·lació d'una mitjalluna que permeta la desconnexió de l'abocament.  
Afeccions legals  
En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la xarxa Natura 2000, no s'ha constatat l'existència en l'àmbit d'actuació de llocs d'interés comunitari denominats LIC, proposats per a formar part de la xarxa Natura 2000 ni ZEPA designades per a formar part de la xarxa Natura 2000. Tampoc apareixen espais naturals protegits de la Generalitat Valenciana (parc natural, paratge natural, paratge natural municipal, reserva natural, monument natural, lloc d'interés i paisatge protegit), zones humides catalogades, microreserves vegetals, forests d'utilitat pública o gestionats per l'administració.  
Únicament cal ressenyar la presència en el terme de Puçol de part del paratge natural de la marjal dels Moros, el qual és al seu torn LIC, ZEPA i zona humida catalogada. Aquest espai es troba a una distància aproximada d'1,7 km de l'àrea d'actuació, però l'existència de séquies pròximes a l'àrea d'actuació que es dirigeixen cap a l'esmentada marjal determina que hagen de tenir-se en compte certes precaucions.   
Tampoc hi ha rambles ni llits d'aigua, regulats pel Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'aigües.  
Cal destacar que per la zona central de l'àmbit del sector 6, encara que no en la parcel·la que s'estudia la seua reclassificació, discorre el camí ramader denominat assagador de Sagunt al Puig o els Valls de Jesús.   
Els camins ramaders queden regulats, en tot l'estat espanyol, per la Llei 3/95, de 23 de març, de camins ramaders (BOE núm. 71, 24/03/1995). Amb anterioritat la Llei 11/1994, de 27 de desembre, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana ja protegia genèricament tots els camins ramaders presents en el territori.  
En els camins ramaders s'haurà d'assegurar el manteniment de la integritat superficial d'aquests camins, la idoneïtat dels itineraris i dels traçats, junt amb la continuïtat del trànsit ramader i la resta d'usos complementaris i compatibles amb aquest.  
Com s'ha exposat anteriorment, l'esmentat camí ramader ha sigut considerat en el planejament proposat, mitjançant un annex modificatiu al Pla parcial aprovat per acord plenari de data 31 de gener de 2005, com a vial seguint amb la funció que desenvolupa actualment, incloent l'amplària necessària de 20 m del camí ramader com a xarxa primària sense aprofitament. En l'expedient s'inclou informe favorable amb condicionat, de data 3 de juny de 2005, de la Unitat de camins ramaders del Servei de Medi Ambient de la Direcció Territorial de València, on es constata l'adequat tractament del camí ramader classificat, si es duen a terme una sèrie de condicionants ja mencionats.  
Consideracions ambientals  
L'actuació proposada es localitza en la part nord del nucli urbà de Puçol, confrontant amb el nucli urbà. L'àmbit de l'actuació correspon en la seua major part a sòl urbanitzable no programat ús residencial, corresponent al sector 6 del vigent PGOU del municipi de Puçol, i a vials ja prevists en tal Pla general, el qual compta amb la corresponent declaració d'impacte ambiental.  
El Pla parcial proposat reclassifica aproximadament 2.000 m² de sòl no urbanitzable, que no estava inclosa en el sector 6, i que queden rodejats per la ronda general de la part oest del nucli urbà i altres vials prevists en el PGOU.  
L'àmbit del Pla parcial, incloent l'àrea que s'ha de reclassificar, està constituïda per cultius de tarongers, alguns d'ells abandonats, d'escàs valor ambiental, i no existeix en la zona valors de vegetació o fauna rellevants.  
Realitzades les consultes a la informació temàtica de la COPUT i del MAGNA de l'Institut Geològic i Miner d'Espanya (IGME), es constata que la litologia present en la zona està conformada per cantells, graves, arenes i llims. Es tracta de depòsits quaternaris, concretament mantells de torrentera, d'argiles roges amb nivells de cantells.  
Després de l'anàlisi de la cartografia temàtica de la COPUT es dedueix que els aspectes ambientals més significatius són:  
. Es tracta de terrenys agrícoles amb capacitat agronòmica molt elevada.  
. La vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers presenta grau mitjà. L'adequació urbanística d'aquesta categoria de terrenys és compatible amb els usos residencials intensius i extensius, presentant limitacions per als usos industrials. Qualsevol activitat o ús en aquestes zones ha de tenir resolt el tractament controlat dels seus residus.  
. Els terrenys inclosos en el sector no tenen risc de lliscament o despreniment. Tampoc hi ha cap tipus de risc d'inundació. Pel que fa al risc d'erosió actual tot l'àmbit correspon a risc molt baix, i el d'erosió potencial a risc baix.  
Quant al paisatge afectat, els cultius de tarongers es distribueixen de manera uniforme en una superfície molt extensa, per la qual cosa es considera que la seua eliminació en la zona que s'ha de reclassificar del sector, confrontant al nucli urbà i rodejada de vials, no suposa una afecció important i evita el risc que es convertisca en una àrea degradada, ja que el difícil aprofitament en la seua nova situació pot provocar l'abandó d'aquests.  
Pel que fa a l'explotació dels recursos naturals (proveïment d'aigua potable, depuració d'aigües residuals i gestió de residus) no es preveu un increment apreciable a causa de la ubicació de l'ús dotacional en la parcel·la de 2.000 m² que es pretén requalificar en l'àmbit del sector, per la qual cosa s'hauran de solucionar en la manera prevista en el PGOU del municipi i en el Pla parcial i avantprojecte del sector. En aquest sentit cal destacar que segons l'informe de l'entitat de sanejament EPSAR, és viable el tractament en l'esmentada EDAR de les aigües residuals generades pel desenvolupament del sector 6 residencial de Puçol (cabal generat esperat de 115,8 m³/dia) si s'executa el projecte previst de construcció d'una nova depuradora per a incrementar la capacitat de tractament fins a 30.000 m³/dia, i si es compleixen els condicionants d'abocament mencionats en el certificat de l'entitat de sanejament.  
Pel que fa als jaciments arqueològics o etnogràfics, no se'n té constància de l'existència de cap en l'àmbit d'actuació, després de consultar el PGOU del municipi de Puçol, la declaració d'impacte ambiental d'aquest (on s'especifiquen els jaciments i béns inventariats en el terme municipal segons informes de les Unitats d'arqueologia i Eenologia) i després de la consulta a la cartografia temàtica de la COPUT.  
Després de l'estudi de l'àmbit afectat per l'activitat proposada es conclou que no s'afecta espais protegits, ni hàbitats o espècies de flora o fauna d'especial interés, o altres valors ambientals rellevants.   
Per tant, com a conclusió es desprén que la reclassificació dels terrenys que constitueixen una àrea residual de cultius rodejada per vials i confrontant amb el sector 6 residencial i el nucli urbà, no suposarà un perjudici important per als valors ambientals del medi.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu Reglament.  
En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/89, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'Òrgan ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
Segons l'article 5é del Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/89, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'Òrgan ambiental per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.  
Segons l'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tant i a la vista de tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Pla parcial de millora del sector 6 de Puçol, el promotor del qual és l'Ajuntament de Puçol, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte al compliment dels següents condicionants:  
1. Es garantisca la construcció d'una nova depuradora o que siga ampliada l'existent, de manera que s'incremente la capacitat de tractament, ja que segons el certificat de l'entitat de sanejament EPSAR, l'EDAR de l'Horta Nord de la Pobla de Farnals que dóna servei a aquest municipi, no estava dissenyada per a tractar els cabals mitjans que es van tractar durant l'any 2004.  
Per a poder connectar amb el sistema de sanejament i depuració públic, l'abocament generat pel sector 6 haurà de complir amb els límits d'abocament establits en l'ordenança municipal d'abocaments o, si no n'hi ha, en el model d'ordenança d'abocaments de l'entitat de sanejament a fi de preservar la integritat del sistema de sanejament i la qualitat de l'efluent. A aquests efectes l'urbanitzador haurà de preveure que abans del punt de connexió, ha de disposar d'una arqueta de registre de la mateixa tipologia que la que figura en el model d'ordenança d'abocaments de l'entitat de sanejament, dotada a més de guies per a la instal·lació d'una mitjalluna que permeta la desconnexió de l'abocament.  
En tot cas, els abocaments d'aigües residuals i pluvials, hauran d'ajustar-se al que disposa la normativa específica vigent i en particular al Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'aigües.  
2. S'hauran de complir les observacions incloses en l'informe de la Unitat de camins ramaders del Servei de Medi Ambient de la Direcció Territorial de València per a l'adequat tractament del camí ramader classificat assagador de Sagunt al Puig o els Valls de Jesús, és a dir realitzar la compensació patrimonial del sobrant alienable de la mateixa que a posteriori haurà d'explicitar-se .mitjançant document públic. i la necessària subrogació de l'Ajuntament per al seu manteniment .mitjançant un acord del Ple . amb la senyalització preceptiva de camins ramaders ja descrita, que s'indica en la figura adjunta.  
3. Respecte a la gestió dels residus sòlids, l'Ajuntament haurà de fer-se càrrec de la seua gestió complint el Pla zonal de residus, la Llei 10/1998 de 21 d'abril, de residus de la Comunitat Valenciana, el Reial decret 1481/2001, de 27 de desembre, pel qual es regula l'eliminació de residus mitjançant abocador i la Llei 10/2000, de residus de la Comunitat Valenciana.  
4. S'haurà d'evitar efectuar qualsevol procés de contaminació a les séquies presents en la zona d'actuació, que puga afectar la marjal dels Moros.  
El Programa de vigilància ambiental haurà d'incloure una campanya d'anàlisi de l'aigua de les séquies que travessen o es troben confrontants al sector 6, prenent-se per a això mostres aigües amunt i avall d'aquest. Aquestes anàlisis s'efectuaran de manera mensual durant l'execució de les obres de construcció del sector i els resultats d'aquestes serviran per a establir mesures correctores encaminades a la no-contaminació de les aigües que finalment aboquen a la marjal.  
5. El material necessari per a realitzar l'esplanada del sector haurà de provenir de pedrera o zona de préstec autoritzada, havent de disposar de certificat en què s'especifique l'origen dels materials, es justifique el volum necessari i la capacitat de la zona de préstec per a atendre la demanda generada. Ha de disposar de les autoritzacions sectorials preceptives.  
6. La terra vegetal extreta durant la fase de moviment de terres, i que siga susceptible d'aprofitament, es mantindrà en condicions agrícoles adequades i es destinarà al farciment de les zones verdes previstes en l'actuació, o si no n'hi ha a altres àrees del municipi on siga susceptible la utilització d'aquesta.  
7. Si durant l'execució del projecte es trobaren restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el titular haurà de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura, Educació i Esports de manera immediata, i adoptar les mesures preventives pertinents amb vista a la protecció i conservació daquestes, i de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
Tercer  
Es notifica a les parts interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 28 de juny de 2005. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient  
Expedient: 038/9817-IDF  
Títol: Pla parcial i Homologació modificativa del sector Bovalar de Rocafort (València)   
Promotor: Ajuntament de Rocafort, Urbanitzador Urbanite SL  
Autoritat substantiva: Conselleria de Territori i Habitatge  
Localització: Terme municipal de Rocafort, València, comarca de l'Horta Nord. Paratge el Bovalar. Límits:  
Nord: c/ Gregorio Ordóñez  
Sud: prolongació del carrer Convent  
Est: c/ Dolores Ferrada; Nicolás Alonso; Constitució i Ernest Lluch  
Oest: límit del terme municipal de Godella  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte  
L'objectiu de l'homologació és la incorporació al procés urbanitzador residencial d'uns terrenys situats a l'oest del terme municipal de Rocafort, al paratge denominat el Bovalar, classificats com a sòl no urbanitzable en el vigent Pla general d'ordenació urbana (PGOU), amb una superfície de l'àrea de repartiment de 144.910 m², que es proposa qualificar com a sòl urbanitzable residencial. També es pretén l'obtenció del sòl no urbanitzable dels terrenys que se situen al costat de l'av. Mossén Sorribes, que tenen la qualificació de sistemes generals d'espais lliures GEL (antiga terminologia) o xarxa primària d'espais lliures, amb una superfície de 17.585.00 m². Per tant, el total de la superfície inclosa en l'àmbit del sector és de 162.495 m².  
Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
La programació urbanística comprén la creació de diversos àmbits de desenvolupament. En primer lloc, es tracta de construir dues tipologies diferents d'habitatges: una d'alta qualitat representada per l'habitatge unifamiliar i una altra de qualitat mitjana disposada en edificació tancada a fi de dotar Rocafort d'una àmplia oferta. Les dades generals figuren a continuació:  
Superfície de l'àrea de repartiment 162.495,00  
Superfície total del sector 144.910,00  
Superfície computable del sector 144.910,00  
IEB 0,4990  
IER 0,4990  
Edificabilitat total 72.313,86  
Nombre total d'habitatges 557,00  
Densitat (habitatges/ha) 39,00  
Nombre d'habitants 1.671,00  
Habitants/habitatge 3,00  
Xarxa primària zones verdes no computable .-  
Xarxa secundària viària computable 45.896,83  
Xarxa primària equipaments adscrita .-  
Està prevista la construcció de diverses zones verdes i enjardinades, dedicades a l'oci, gaudi, exercici esportiu i esplai de la població. En concret s'estima una superfície de 15.210,59 m², distribuïts de la manera següent:  
SJL 14.130,05 m²  
SAL 1.144,62 m²  
TOTAL 15.274,67 m²  
El PAI està constituït per una retícula de carrers perpendiculars als carrers Dolores Ferrada i Nicolás Alonso i altres que en prolongar la trama viària de la UA-13, marquen tot el sector. Tancant la vora oest del sector, i a manera de cornisa urbana, es dissenya una albereda amb zona verda de passeig i calçada de doble sentit de circulació.  
Les àmplies zones verdes se situen, una en l'entramat viari nord i una altra coincidint amb l'entrada oest de Rocafort i després de la rotonda de distribució del trànsit.  
Els carrers interiors són de 10 metres i els perimetrals:  
Prolongació c/ Nicolás Alonso: 12 metres  
Albereda perimetral: 24 metres  
Aquest entramat dóna origen a 11 illes residencials i 2 illes dotacionals.  
Les illes residencials es divideixen en 3 per a edificació tancada, i 8 per a habitatges unifamiliars de baixa densitat.  
Atesa la proximitat del sector amb les zones residencials limítrofes, es possibilita la connexió dels serveis que s'han d'implantar amb els ja existents.  
En el context de dotacions d'infraestructures d'equipaments, s'ha projectat una zona destinada al desenvolupament de l'equipament esportiu.  
Planejament vigent i proposat  
El planejament urbanístic vigent al municipi de Rocafort és el Pla general d'ordenació urbana que va ser aprovat definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme el 3 de maig de 1990.  
L'àmbit d'actuació està compost per dues zones:  
Al nord, un sector de SNU que prolongaria la denominada unitat d'execució núm. 13 del PGOU de Rocafort fins al límit del terme municipal de Godella.  
A partir de l'anterior i cap al sud, un sector de SNU amb dues franges diferenciades. d'una part la franja de SNU que el PGOU de Rocafort classifica com de protecció de vora, i que es troba adossada al nucli urbà de Rocafort. D'una altra i completant la zona fins a l'actual terme municipal de Godella, una franja de SNU de protecció agrícola.  
La classificació d'ambdues té la seua conseqüència en l'abans i el després de la culminació de l'expedient de redelimitació de termes entre Rocafort i Godella. Respecte de la primera franja, aquesta ve considerada i determinada en el PGOU de Rocafort. La vora urbana occidental queda considerada com a no urbana, atesa la seua reduïda superfície, l'irregular traçat i l'escassa entitat d'aquesta, i es dóna la circumstància que aquest pla preveu la possibilitat, quan culmine l'expedient de redelimitació de termes amb Godella, d'adoptar les solucions encaminades a un tractament de vora adequat a la percepció de cornisa urbana.  
La classificació de l'altra franja de terreny és conseqüència de l'aprovació de la redelimitació de termes de Rocafort i Godella. Amb data 29 de desembre s'aprova mitjançant el Decret 363/1995, del Consell, la segregació i agregació recíproca de porcions dels termes de Rocafort i Godella. En aquest, Rocafort adquireix les porcions de sòl que ara s'inclouen com a part de l'àmbit d'actuació amb la mateixa classificació que Godella mantenia en el seu PGOU: sòl no urbanitzable de protecció agrícola.  
Pel que fa a la zona proposada com a PJL, segons el plànol del planejament vigent inclòs en l'homologació, està qualificada com a SNU per a espais lliures (parcs, jardins, zones verdes).  
L'àmbit objecte de l'homologació limita al:  
Nord: sòl urbà corresponent a la UE núm. 13 de Rocafort  
Sud: límit del terme municipal de Godella  
Est: sòl urbà corresponent al terme municipal de Rocafort, nucli consolidat  
Oest: terme municipal de Godella  
Zonificació i usos del sector  
L'ús global que s'estableix per al sector: ús residencial. Els usos incompatibles que s'estableixen per al sector són ús industrial i ús magatzem.  
En l'actuació prevista es localitzen usos residencials, terciaris, esportius i dotacionals, associats a les següents zones d'ordenació urbanística:  
. Zona RB residencial el Bovalar d'ús dominant residencial. es qualifiquen així els terrenys destinats a la construcció d'edificacions residencials amb tipologies d'edificació tancada (EDC) i unifamiliar (aïllada UFA i en filera UFH), com també els espais lliures privats associats a aquelles.  
. Zona SAD d'equipament administratiu-institucional: es qualifiquen així els terrenys destinats a albergar equipaments institucionals i dependències administratives pertanyents a la xarxa secundària d'equipaments públics.  
. Zona SRD d'equipaments esportiu recreatiu: es qualifiquen així els terrenys destinats a albergar equipaments esportiu recreatiu pertanyents a la xarxa secundària d'equipaments públics.  
Zona PQL, SAL i SJL jardins: jardins pertanyents a la xarxa primària i secundària de zones verdes públiques.  
Zona PRV/SRV xarxes viàries primària i secundària: constituïda per calçades, voreres, carril bici, àrees d'aparcament i la resta d'elements funcionals de la xarxa viària de nova planta.  
QUADRE DE SUPERFÍCIES  
SAD 5.745,87 m²sb  
SRD 5.187,40 m²sb  
SAD-2 64,00 m²sb  
TOTAL EQUIPAMENTS 10.997,27 m²sb  
SJL-1 2.958,02 m²sb  
SJL-2 5.364,71 m²sb  
SAL-1 1.144,62 m²sb  
SJL-3 1.992,18 m²sb  
SAL-2 1.239,61 m²sb  
SJL-4 2.511,45 m²sb  
TOTAL DE SJL 15.210,59 m²sb  
ILLA 8-BYJ 9.250,12 m²sb  
ILLA 5-IMQ 60.779,04 m²sb  
ILLA 5-PLN 7.127,79 m²sb  
ILLA 5-QYZ 1.666,42 m²sb  
ILLA 9-GYH 3.577,26 m²sb  
ILLA 6-MYR 2.297,49 m²sb  
ILLA 5-NCB 6.144,59 m²sb  
ILLA 6-CUI 9.823,68 m²sb  
ILLA 3-EXL 7.164,51 m²sb  
ILLA 9-EDCp 756,88 m²sb  
ILLA 8-FWK 7.861,55 m²sb  
ILLA 9-EDCp 1.291,48 m²sb  
ILLA 5-YUO 9.036,72 m²sb  
ILLA 9-EDCp 1.027,78 m²sb  
TOTAL PARCEL·LES 72.805,31 m²sb  
XARXA VIÀRIA SJL-1 7.512,46 m²sb  
XARXA VIÀRIA SJL-2 2.495,31 m²sb  
XARXA VIÀRIA 35.889,06 m²sb  
TOTAL XARXA VIÀRIA 45.896,83 m²sb  
SUPERFÍCIE SECTOR 144.910,00 m²sb  
RP ZONA VERDA 17.585,00 m²sb  
ÀREA DE REPARTIMENT 162.495,00 m²sb  
A manera de resum, la proposta d'urbanització comprendria 162.495 m², de sòl brut d'àrea de repartiment, on la superfície d'espais lliures representa una cinquena part de la superfície total, la qual cosa segons s'afirma en l'estudi d'impacte ambiental, dóna idea de l'esponjament visual i alta qualitat de vida que es produirà en el futur nucli de població.  
Total superfície edificable residencial 72.243,00 m² sostre  
Índexs d'edificabilitat: en l'àmbit de l'àrea de repartiment, ens trobem amb la superfície que comprén el sector i amb la superfície que està inclosa en l'àrea de repartiment i exclosa del sector.  
IEB: 0,498538 m²sostre/m²sòl  
IER: 0,498538 m²sostre/m²sòl  
Les reserves de sòl per a dotacions públiques, tant primàries com secundàries, vénen establides detalladament en el Reglament de planejament de la Comunitat Valenciana.  
. Xarxa primària de parcs públics:  
En l'actuació està prevista una superfície de 17.585,00 m² per a la xarxa primària de parc.  
. Xarxa secundària de sòl dotacional:  
En l'actuació es reserven 15.274,67 m² zones verdes.  
En l'actuació es reserven 10.997,27 m² d'equipaments.  
En l'actuació es reserven entre viaris de circulació rodada i de vianants, com també els aparcaments annexos una superfície de 45.896,83 m² sòl.  
Total sòl dotacional de la xarxa secundària: 45% / 144.910 m²s = 61.586,75 m²  
Pel que fa a les previsions de trànsit no es preveuen usos lucratius que generen un trànsit intens. No obstant això, per a donar servei a tots aquests usos, s'ha dissenyat una xarxa viària folgada i dotada d'aparcaments públics en quantitat suficient.  
. Altres condicions  
Com a mesures complementàries addicionals, l'actuació assumirà l'obtenció de sòl de la xarxa primària de parcs que ascendeixen a 17.585,00 m².  
En tot cas, segons s'indica en l'estudi d'impacte ambiental, aquestes són les obligacions complementàries que aquesta proposta d'actuació assumeix com a part del procés de participació pública en les plusvàlues generades per la mateixa, afegint el 10% de l'aprofitament tipus, tal com prescriu la LRAU.  
Subministrament d'aigua potable  
El proveïment d'aigua, durant la fase d'explotació per a usos urbans procedirà de la connexió amb Aigües de València.  
Segons l'estudi d'impacte ambiental, el consum urbà, considerant una dotació mitjana de 350 l/hab /dia, 3 habitants per habitatge i 557 habitatges, serà de 584 m³/dia, que més 10 m³/dia de la zona SRD i 40 m³/dia de la zona SAD, fan un total de 634 m³/dia, és a dir 231.410 m³/any.  
El consum de zones verdes, s'estima en 5.000 m³/ha/any, que considerant la superfície de 1,527 ha d'aquestes zones, implica un consum de 7.637 m³/any, és a dir de 21 m³/dia.  
Per tant, es preveu un consum anual total de recursos hídrics de 239.047 m³/any, és a dir, 655 m³/dia.  
Sanejament d'aigües  
Segons l'estudi d'impacte ambiental, s'ha definit i dissenyat una xarxa col·lectora separativa, de desguàs d'aigües pluvials per efecte de condicions meteorològiques en situació de gota freda, pròpia i freqüent a la tardor. Aquesta xarxa preservarà la zona en qüestió de possibles riscs d'inundació. Així les aigües pluvials es recolliran i canalitzaran al barranc dels Frares. L'estimació d'aigües pluvials recollides en el sector és de 12.541 m³/any.   
Està prevista la connexió de la xarxa de sanejament amb l'EDAR Carraixet l'Horta Nord.  
D'altra banda, segons l'informe de l'arquitecte tècnic municipal, de data 18 de juliol, on s'allisten les determinacions del PGOU de Rocafort que s'hauran de tenir en compte per a redactar el projecte d'urbanització, en l'apartat de sanejament, s'indica que la xarxa serà separativa, però que de manera transitòria, atés que la xarxa existent en Rocafort és unitària, els trams de nova planta que es realitzen amb sistema separatiu hauran de disposar en el punt més baix de la xarxa de pluvials d'un sistema de pous filtrants.  
Alternatives  
En l'estudi d'impacte ambiental s'inclouen 4 alternatives entre les previstes en l'avantprojecte d'urbanització:  
. Alternativa núm. 1. Es preveuen dues solucions, situar la depuradora en l'àmbit del sector o utilitzar l'EDAR del Carraixet on s'aboquen les aigües de Rocafort. Aquesta última solució evitaria el dispendi econòmic i les olors que causarien greu impacte ja que el sector el Bovalar està pròxim al centre de Rocafort.  
. Alternativa núm. 2. En l'avantprojecte s'ha definit una xarxa col·lectora i de desguàs d'aigües pluvials intenses com a efecte de condicions meteorològiques en situació de gota freda per a minimitzar el possible risc d'inundació. Amb aquestes aigües recollides i canalitzades, s'estableixen 3 subalternatives:  
. Derivar el conjunt d'aigües pluvials mitjançant xarxa de canalització subterrània a la canalització existent de la conca de desguàs d'aigües pluvials que desemboca al barranc dels Frares.  
. Derivar directament a l'EDAR amb l'objectiu de ser tractades i reutilitzades per al reg (xarxa unitària).  
. Com el conjunt d'aigües residuals urbanes i les aigües pluvials són excedentàries per al reg del sector, es pot pensar a utilitzar aquestes aigües tractades en l'EDAR per a la recarrega de l'aqüífer mitjançant injecció.  
. Alternativa núm. 3. En totes les zones dedicades a la revegetació, enjardinament, zones verdes, etc., s'utilitzarà planta autòctona mediterrània. Açò implica menors necessitats hídriques amb el consegüent estalvi d'aigua de reg.  
. Alternativa núm. 4. La metodologia utilitzada en aquests dissenys verds serà del tipus jardí mediterrani i a un nivell, establint plantes autòctones mediterrànies. Així s'eliminarà el risc d'introducció de plagues o malalties exòtiques. També es potenciarà l'equilibri entre les plagues i insectes beneficiosos, amb el consegüent estalvi econòmic en tractaments fitosanitaris, com també una millora ecològica.  
En l'estudi d'impacte ambiental es proposen les alternatives núm. 2-a), núm. 3, núm .4. Pel que fa a la núm. 1 s'adopta la solució d'abocar les aigües fecals a la xarxa municipal per a depurar-les en l'EDAR del Carraixet.  
Tramitació administrativa  
Segons certificat de l'Ajuntament de Rocafort de data 12 de gener de 2004, en sessió extraordinària de l'Ajuntament Ple de data 25 de juliol de 2003, s'acorda seleccionar la segona alternativa tècnica i l'ordenació continguda en el Pla parcial presentats per la mercantil URBANITE SL (maig 2003), amb subjecció al compliment de determinades condicions, i s'aprova provisionalment el programa per al desenvolupament de l'actuació integrada sector Bovalar, homologació modificativa, pla parcial i estudi d'impacte ambiental i adjudicar l'execució d'aquest a la mercantil URBANITE SL. També es requereix l'urbanitzador perquè en el termini de 15 dies lliure a l'Ajuntament la documentació completa corregida i amb les condicions incloses en l'acord.  
En data de 20 de febrer de 2004 es rep en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental de la Direcció General del Medi Natural, l'estudi d'impacte ambiental relatiu a l'Homologació i pla parcial del sector Bovalar del municipi de Rocafort, remés per la Secció de Planejament dels Serveis Territorials de València, a efectes que s'emeta la corresponent declaració d'impacte ambiental.  
1. Informació pública  
Segons certificat de data 12 de gener de 2004 de la secretària de l'Ajuntament de Rocafort, l'alternativa tècnica del programa d'actuació integrada del sector residencial el Bovalar va ser sotmesa a informació pública en la notaria del Sr. Alfredo Granell Dasí, mitjançant el corresponent anunci en el DOGV núm. 4473, de 3 d'abril de 2003. La documentació inclou memòria del PAI, estudi d'impacte ambiental, homologació modificativa, pla parcial i avantprojecte d'urbanització. En aquest anunci s'inclou la relació de les parcel·les amb propietari, o adreça fiscal, desconegut.  
Segons el mateix certificat, es va publicar l'anunci de la informació pública l'1 d'abril de 2003 en el diari El Mundo.  
En data 16 d'abril de 2003, la mercantil Promociones CAGISA, SL, sol·licita la pròrroga del període d'informació pública per vint dies addicionals, de conformitat amb l'article 46.4 de la LRAU, a fi de presentar una alternativa tècnica substancialment distinta.  
També en data 16 d'abril de 2003, la mercantil Gestión y Promoción Espai Verd, SL, sol·licita la pròrroga del període d'informació pública per vint dies addicionals, de conformitat amb l'article 46 de la LRAU, a fi de presentar una alternativa tècnica substancialment distinta.  
Arran d'aquestes sol·licituds i segons certificat de l'Ajuntament de Rocafort de data 12 de gener de 2004, l'alcalde-president va resoldre, en data 16 d'abril de 2003, prorrogar per un període de vint dies hàbils addicionals el període d'informació pública de l'alternativa tècnica del programa d'actuació integrada el Bovalar del PGOU de Rocafort, condicionada al pagament d'una caució. Aquesta pròrroga es va anunciar en el tauler d'anuncis de l'Ajuntament després d'aquest pagament.  
2. Resum d'al·legacions  
Durant el termini d'informació pública, segons consta en l'expedient, es van formular 7 al·legacions. Les esmentades al·legacions en general no tenen caràcter ambiental.  
En data 13 de juny de 2003, la mercantil Promociones CAGISA, SL, en qualitat de proponent d'alternativa tècnica i proposició juridicoeconòmica, en el termini dels 10 dies següents a l'obertura de pliques formula, entre altres, al·legacions respecte a:  
. S'afirma també que proposen una xarxa de sanejament amb canonades corrugades de PVC amb recobriment de formigó, de més qualitat que les de tub de formigó sobre llit d'arena. A més l'esmentada xarxa de sanejament és separativa, amb connexions separades de pluvials i fecals. S'afirma que l'alternativa d'URBANITE SL no presenta cap tipus de càlcul per al predimensionament de la xarxa de sanejament ni la de pluvials.  
. L'alternativa de Promociones CAGISA SL sí que aplica el PATRICOVA a la zona que s'ha d'urbanitzar.  
En data 22 de juny es presenta informe de l'arquitecte tècnic municipal favorable a l'avantprojecte presentat per URBANITE, SL, per major definició dels serveis urbanístics, per presentar menor desenvolupament del trànsit rodat a favor del de vianants i menor termini d'execució.  
En data 18 de juliol es presenta informe de l'arquitecte tècnic municipal, on es relacionen les determinacions del PGOU de Rocafort que s'hauran de tenir en compte per a redactar el projecte d'urbanització. Cal destacar que en l'apartat de sanejament s'indica que la xarxa serà separativa, però que, de manera transitòria, atés que la xarxa existent en Rocafort és unitària, els trams de nova planta que es realitzen amb sistema separatiu hauran de disposar en el punt més baix de la xarxa de pluvials d'un sistema de pous filtrants. També que estan prohibides les línies elèctriques aèries de qualsevol tensió sobre sòl urbà i de qualsevol altre servei de distribució.  
En data 22 de juliol es presenta informe de l'assessor jurídic municipal, que com a conclusió proposa l'aprovació provisional de l'alternativa tècnica presentada per URBANITE per assignar menor edificabilitat al sector, amb les modificacions que es proposen.  
En data 22 de juliol es presenta informe de l'arquitecte tècnic municipal, que proposa l'aprovació provisional de l'alternativa tècnica d'URBANITE SL, amb les condicions que es proposen en l'informe i en l'informe jurídic.  
3. Peticions d'informació o documentació complementària  
. En data 22 de novembre de 2004, el director general de Gestió del Medi Natural sol·licita a l'Ajuntament de Rocafort que complete els següents aspectes de l'estudi d'impacte ambiental i de la documentació urbanística entregada:  
. El sector Bovalar es desenvolupa sobre un sòl afectat parcialment per risc d'inundació. De conformitat amb el PATRICOVA s'haurà d'elaborar un estudi d'inundabilitat de major detall que el mateix PATRICOVA, havent d'obtenir l'informe favorable del Servei d'Ordenació Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge. Es justificarà que l'abocament d'aigües pluvials del sector al barranc dels Frares no incrementarà significativament el risc d'inundació en els termes municipals de Rocafort i Godella, conforme a l'article 21.3 de la NU del PATRICOVA.  
. La Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià va remetre a aquesta Conselleria en data 27 de juliol de 2004 un informe vinculant desfavorable a l'estudi d'impacte ambiental. S'haurà de demanar l'informe favorable en compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, de patrimoni cultural valencià.  
. S'hauran d'adjuntar els certificats que justifiquen la disponibilitat de recursos hídrics, la gestió de residus sòlids urbans i inerts, com també la capacitat de depuració d'aigües residuals.  
L'Ajuntament de Rocafort remet al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge, en data 13 d'abril de 2005, la documentació que s'indica a continuació:  
1. Document de la mercantil MANUEL GARCÍA FERRER, SL, com a gestor de residus sòlids urbans i inerts, en coneixement del desenvolupament urbanístic del sector residencial el Bovalar, certificant capacitat i suficiència de la gestió de residus sòlids urbans i inerts.  
2. Informe de Sanejament d'Aigües sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració de Carraixet l'Horta Nord, per a admetre els cabals d'aigües residuals generats pel desenvolupament urbà del sector el Bovalar de Rocafort. En aquest informe, a partir de la informació disponible remesa pel sol·licitant i de l'estudi del disseny i funcionament de l'actual depuradora, aquesta entitat comunica el que següeix:  
. L'EDAR de Carraixet l'Horta Nord dóna servei a aquest municipi i està dissenyada per a tractar 25.056 m³/dia. Actualment accedeixen cabals superiors diàriament.  
. S'estan executant les obres d'ampliació de la planta depurada, per les quals s'incrementa la capacitat de tractament de la planta existent fins a 40.000 m³/dia.  
. Segons les dades aportades pel sol·licitant, el cabal generat previst és de 500,4 m³/dia.  
Com a conclusió, i per al cas en què l'urbanitzador responsable d'executar l'actuació decidisca no resoldre el sanejament i depuració de les aigües residuals que genere i vaja a sol·licitar en un futur la connexió a un sistema públic, aquesta entitat de sanejament informa la viabilitat del tractament en l'EDAR de Carraixet l'Horta Nord de les aigües residuals generades pel desenvolupament urbà del PAI el Bovalar de Rocafort, sempre que es complisca amb els següents condicionants:  
. En el seu dia, l'urbanitzador responsable d'executar l'actuació haurà de realitzar la corresponent sol·licitud de la connexió efectiva. Les obres necessàries per a la connexió de les aigües residuals a les infraestructures públiques s'hauran d'efectuar pel peticionari al seu compte i risc.  
. En tot cas, l'abocament generat pel desenvolupament urbanístic de referència haurà de complir amb els límits d'abocament establits en l'ordenança municipal d'abocaments o, si no n'hi ha, en el model d'ordenança d'abocaments de l'entitat de sanejament a fi de preservar la integritat del sistema de sanejament i la qualitat de l'efluent. A aquest efecte l'urbanitzador haurà de preveure que abans del punt de connexió, ha de disposar una arqueta de registre de la mateixa tipologia que la que figura en el model d'ordenança d'abocaments a la xarxa municipal de clavegueram editat per aquesta entitat de sanejament, dotada a més de guies per a la instal·lació d'una arqueta de bagants que permeta la desconnexió de l'abocament.  
. Perquè es puga realitzar la connexió efectiva, hauran d'estar executades les actuacions d'ampliació de la planta actualment en execució.   
3. Informe del Grup Aigües de València, SA sobre capacitat i suficiència de proveïment d'aigua. En aquest informe, en relació amb el subministrament d'aigua potable en el PAI el Bovalar de Rocafort, s'indica el que segueix:  
. AIGÜES DE VALÈNCIA, SA, com a empresa distribuïdora d'aigua potable en el municipi de Rocafort, és coneixedora de desenvolupaments urbanístics, o ha rebut sol·licituds relatives la capacitat i suficiència del subministrament, necessàries per a la tramitació d'aquests desenvolupaments urbanístics.  
. El progressiu increment de les demandes en el terme municipal i davant de les dificultats per al subministrament amb la infraestructura existent, a fi de poder ser ateses tant les actuals com les de futur, AIGÜES DE VALÈNCIA, SA ha redactat un pla director del proveïment d'aigua potable per a la zona.  
. En el Pla director del subsistema hidràulic que ha redactat Aigües de València, SA està inclòs el PAI el Bovalar de Rocafort.  
. Amb l'execució de les obres definides en el Pla director, el subministrament d'aigua potable al PAI el Bovalar seriosa perfectament viable, amb la particularitat que en els punts més alts, els projectes d'edificació hauran d'incloure grups propis d'impulsió.  
. Amb anterioritat a l'execució de les obres del pla director, s'haurà d'haver satisfet l'aportació econòmica per part del promotor del PAI corresponent, d'acord amb l'esquema de finançament que establisca l'Ajuntament de Rocafort.  
En data 22 de juny de 2005, l'empresa URBANITE SL, remet una còpia del Text refós de l'estudi d'impacte ambiental del PAI del sector residencial el Bovalar a Rocafort (València), en el qual es conté .entre altres. informe favorable de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià a fi de completar l'expedient d'impacte ambiental.  
Informes sectorials  
Informes sobre el patrimoni cultural valencià  
. En data 27 de juliol de 2004, el director general de Patrimoni Cultural Valencià emet un informe desfavorable en fer-se necessària una prospecció arqueològica.  
. En data 15 de juny del 2005, el director general de Patrimoni Cultural Valencià comunica a l'interessat el que segueix:  
Mitjançant escrit d'aquest Centre Directiu de data 13 de juliol de 2004 s'informa desfavorablement els efectes patrimonials la documentació aportada en estimar-se imprescindible la prospecció arqueològica de l'àmbit de l'actuació per a calibrar la possible incidència d'aquesta sobre el patrimoni d'aquesta naturalesa, no atenent-se al temps les exigències de la protecció dels elements etnològics que en aquest expressament es referenciaven.  
En data posterior es realitza la prospecció arqueològica de l'àrea d'actuació i en data 26.10.2004 s'aporta memòria d'aquesta a aquesta Direcció General amb vista a la seua preceptiva avaluació patrimonial.  
Mitjançant escrit del Sr. Juan Bautista Gabriel Botella de data 11 de maig de 2005 s'aporta a aquest centre directiu dues còpies del text refós de l'estudi d'impacte ambiental del PAI sector residencial el Bovalar a Rocafort a l'efecte de l'emissió de l'informe previst en l'article 11 de la Llei 4/98, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
Vist el que disposa l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià i en l'exercici de les competències que atribueix a la Conselleria de Cultura, Educació i Esport la referida llei sectorial i dins d'aquesta les que el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, i després d'haver demanat l'oportú informe dels serveis tècnics, se substància l'informe vinculant legalment previst en els termes següents:  
La prospecció arqueològica realitzada no ha localitzat restes de cultura material antiga ni de jaciment arqueològic en l'àrea d'explotació. Des de la consideració del patrimoni etnològic la incidència també es revela com nul·la ja que l'únic edifici de certa rellevància: Vil·la Carmen, serà conservat en una de les zones verdes.  
Així doncs, vist el precepte indicat i de conformitat amb l'informe dels serveis tècnics s'emet informe favorable a l'efecte patrimonial l'estudi d'impacte ambiental del PAI sector residencial el Bovalar a Rocafort.  
Aquest informe es contrau a aquest estudi d'impacte ambiental en els termes en què s'ha descrit l'actuació literalment i gràficament amb el segell d'autorització en totes i cadascuna de les pàgines del document, en prova de conformitat, amb l'expressa advertència que si com a conseqüència de la incidència d'altres legislacions sectorials i protectores, es produïren variacions respecte a la proposta ara informada, haurà de sotmetre's aquesta de nou a l'informe vinculant establit en l'article 11 de la Llei 4/98, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
Amb vista de garantir el compliment de les mesures preventives o correctores estrictament patrimonials establides en aquest informe haurà de remetre's a aquesta administració tutelar còpia de la declaració d'impacte de l'actuació tan prompte com es pronuncie.  
Informe sobre l'estudi d'inundabilitat  
En data 15 de juny de 2005 es rep informe del Servei d'Ordenació Territorial referent a l'estudi d'inundabilitat dels terrenys compresos en el sector residencial el Bovalar en el terme municipal de Rocafort, amb el contingut següent:  
1. Vist l'informe de data 5 de maig de 2005 emés per al Comissaria d'Aigües de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer del sector el Bovalar de Rocafort en què s'indica el següent:  
. La zona d'estudi, es troba a la zona VC 16: barranc de Rocafort (o dels Frares), classificada de risc 1 i 6 pel PATRICOVA. Els riscs d'inundació s'han concretat i modificat respecte als del PATRICOVA amb un estudi detallat de la zona, i so'ha presentat una nova classificació de riscos recollida en el plànol núm. 3.  
. La solució proposada per a eliminar el risc i protegir el sector, consisteix en la desviació i canalització del barranc del Bovalar pel límit del terme municipal, proposant una solució mixta de manera que es recull en un llit convencional els cabals inferiors al període de retorn de 100 anys, i disposa d'un jardí en talús suau cap al llit per a recollir les inundacions extraordinàries, per a períodes de retorn de 500 anys. Solució que, inicialment, sembla adequada.  
. No obstant l'anterior, cal significar al respecte:  
Que no es troba en execució ni en projecte la conducció de 50m³/s del barranc dels Frares al Palmaret.  
b) En les conclusions s'afirma que l'increment de cabal a causa de la urbanització és irrellevant atesa la grandària d'aquesta respecte al total de la conca. La canalització proposada naturalment canvia, encara que siga lleugerament, la magnitud total i el punt d'abocament en una zona que actualment ja es considera de risc 1.  
c) El nou traçat del llit que es planteja per al barranc del Bovalar i el corresponent trasllat de les seues zones de protecció (zones de servitud i policia: article 6 i següents del Text refós de la llei d'aigües), implica que propietaris de parcel·les que actualment no es troben afectats per les esmentades zones, passen a estar-ho, la qual cosa suposa una limitació als seus béns i drets. Situació que haurà de comunicar a la Comissaria d'Aigües de Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
. En el moment que l'actuació afecte el domini públic hidràulic o la seua zona de policia, haurà d'ajustar-se al que disposa la normativa vigent. (Text refós de la llei d'aigües i disposicions que la desenvolupen). Igualment s'haurà d'obtenir autorització prèvia per a l'abocament de les aigües pluvials, com també, si és el cas, si es preveu realitzar captacions d'aigua superficial subterrània.  
2. Vist que l'estudi d'inundabilitat està subscrit per un tècnic competent, tal com ho avala el corresponent visat del col·legi professional (article 16.2 normativa del PATRICOVA), per la qual cosa cal suposar que els resultats de la modelització i les conclusions a què s'arriba són correctes.  
3. Vist que l'estudi d'inundabilitat concreta a una escala major el risc establit pel PATRICOVA el que permet verificar amb major precisió la incidència d'aquest amb el planejament.  
4. Vistes les mesures estructurals proposades en l'estudi d'inundabilitat que garanteixen la no-inundabilitat futura del sector consistents en el que següeix:  
. Execució d'una canalització pel límit de terme municipal per a un cabal de 38,2 m³ corresponent a un període de retorn de 500 anys. Es proposa una solució mixta de manera que es reculla en un llit convencional els cabals inferiors al període de retorn de 100 anys (24,4 m³/s), disposant un jardí en talús suau cap al llit per a acomodar les inundacions extraordinàries.  
. El canal principal s'ha adoptat amb l'ample i profunditat de l'actual provisional, però amb secció rectangular en formigó de 6 x 1,5 m i pendent del 0,002. Es completa la canalització aigües amunt, entre el sector el Bolavar i la carretera de Bétera, en previsió de futures urbanitzacions, mitjançant una secció rectangular de 6 m però adoptant un pendent de 0,0167 que és la del terreny i un dissipador d'energia de ressalt hidràulic.  
5. Vist que el PATRICOVA estableix que el planejament, en cap cas, podrà donar lloc a un increment significatiu del risc en el terme municipal ni en els municipis confrontants, circumstàncies que no queden degudament acreditades en aquest estudi. Tan sols s'indica que l'actuació no altera les condicions d'inundabilitat aigües avall ja que el règim hidràulic és lent i que l'increment de cabal a causa de la urbanització proposada és irrellevant, però no es justifica que no es produeix un increment significatiu del risc en termes establits en l'article 13 de la normativa del PATRICOVA.  
Aquest informe conclou:  
S'emet un informe condicionat a l'aprovació de l'estudi d'inundabilitat del sector el Bovalar de Rocafort, en considerar parcialment complides les previsions contingudes en el Pla d'acció territorial sobre prevenció del risc d'inundació de la Comunitat Valenciana (PATRICOVA). Aprovació de l'estudi que es considerarà subsumida en el seu moment, en la de l'instrument de planejament que habilita l'actuació (homologació i pla parcial). A més han de constar en l'acord aprovatori les següents condicions, el compliment de les quals haurà de verificar l'Ajuntament:  
. Atés que el nou traçat de llit que es planteja per al barranc del Bovalar implica traslladar les zones de servitud i policia al terme municipal veí de Godella, haurà de sol·licitar la conformitat amb el mateix i comunicar l'esmentada circumstància a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
. En quant aquesta actuació afecte el domini públic hidràulic o la zona de policia, haurà d'ajustar-se al que disposa la normativa vigent. (Text refós de la llei d'aigües i disposicions que la desenvolupen). Igualment s'haurà d'obtenir autorització prèvia per a l'abocament de les aigües pluvials, com també, si és el cas, si es preveu realitzar captacions d'aigua superficial o subterrània.  
Així mateix, haurà de justificar davant del Servei d'Ordenació Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge que el desenvolupament proposat no comporta un increment significatiu del risc d'inundació en els termes establits en l'article 13 de la normativa del PATRICOVA.  
Altres informes  
Els altres informes sectorials de l'entitat de proveïment, sanejament i de l'empresa gestora de residus ja han sigut recollits en apartats anteriors.  
Afeccions legals  
En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la xarxa Natura 2000, no s'ha constatat l'existència en l'àmbit d'actuació de llocs d'interés comunitari denominats LIC, proposats per a formar part de la xarxa Natura 2000 ni ZEPA designades per a formar part de la xarxa Natura 2000. Tampoc apareixen espais naturals protegits de la Generalitat Valenciana (parc natural, paratge natural, paratge natural municipal, reserva natural, monument natural, lloc d'interés i paisatge protegit), zones humides catalogades, microreserves vegetals, forests d'utilitat pública o gestionats per l'administració.  
Sí que es poden trobar afectats per l'actuació llits d'aigua o rambles pertanyent al domini públic hidràulic, el qual està regulat pel Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text refós de la llei d'aigües.  
Com s'indica en l'informe sobre l'estudi d'inundabilitat de data 15 de juny de 2005 del Servei d'Ordenació Territorial, i en l'informe de data 5 de maig de 2005 emés per la Comissaria d'Aigües de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer el sector El Bovalar de Rocafort, es troba en la zona VC 16: barranc de Rocafort (o dels Frares), classificada de risc 1 i 6 pel PATRICOVA.   
La solució proposada per a eliminar aquest risc i protegir el sector, consisteix en la desviació i canalització del barranc del Bovalar pel límit del terme municipal.  
El nou traçat del llit que es planteja per al barranc del Bovalar i el corresponent trasllat de les seues zones de protecció (zones de servitud i policia: article 6 i següents del Text refós de la llei d'aigües), implica que propietaris de parcel·les que actualment no es troben afectats per les esmentades zones, passen a estar-ho, la qual cosa suposa una limitació als seus béns i drets. Situació que haurà de ser acceptada pel terme municipal veí i comunicada a la Comissaria d'Aigües de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
Per tant, i pel fet que l'actuació proposada afecta el domini públic hidràulic o la seua zona de policia, haurà d'ajustar-se al que disposa la normativa vigent. (Text refós de la llei d'aigües i disposicions que la desenvolupen). Així s'haurà d'obtenir autorització per part de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per al projecte proposat.  
Igualment s'haurà d'obtenir autorització prèvia de la CHJ per a l'abocament de les aigües pluvials, la reutilització de les aigües depurades del sector per al reg de zones verdes, així com, si si és el cas, es preveu realitzar captacions d'aigua superficial o subterrània.   
En l'informe sobre l'estudi d'inundabilitat del Servei d'Ordenació Territorial recorda que el PATRICOVA estableix que el planejament, en cap cas podrà donar lloc a un increment significatiu del risc d'inundació en el terme municipal ni en els municipis confrontants, circumstàncies que no queden degudament acreditades en l'estudi d'inundabilitat presentat. Tan sols s'indica que l'actuació no altera les condicions d'inundabilitat aigües avall ja que el règim hidràulic és lent i que l'increment de cabal a causa de la urbanització proposada és irrellevant, però no es justifica que no es produeix un increment significatiu del risc en termes establits en l'article 13 de la normativa del PATRICOVA.  
Pel que fa al patrimoni arqueològic, etnològic, històric i cultural la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, exigeix en l'article 11 taxativament: .... els estudis d'impacte ambiental relatius a qualsevol classe de projectes, públics o privats, que puguen afectar béns immobles de valor cultural hauran d'incorporar l'informe de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural aquest informe vincularà l'òrgan que haja de realitzar la declaració d'impacte ambiental..  
En l'expedient s'inclou aquest informe favorable a l'estudi d'impacte ambiental emés pel director general de Patrimoni Cultural Valencià, on s'indica que després de la realització de la prospecció arqueològica no es va localitzar cap resta de cultura material antiga ni de jaciment arqueològic en l'àrea d'estudi, i que la incidència sobre el patrimoni etnològic és nul·la, ja que l'únic edifici de certa rellevància, Vil·la Carmen, serà conservat en una de les zones verdes.  
Consideracions ambientals  
L'actuació proposada es localitza en la part occidental del nucli urbà de Rocafot, confrontant amb el nucli urbà i amb el terme municipal de Godella.   
La morfologia de l'àrea que s'ha d'ocupar és de forma allargada, adaptant la silueta irregular d'aquesta en els seus límits nords i est a la trama de nucli urbà i en el sud i oest a la línia de final de terme.  
L'àmbit del Pla parcial, està constituït per una plana de terrenys agrícoles confrontant amb el nucli urbà, amb una sèrie de vil·les disperses i amb una topografia en suau pendent descendent de nord a sud.   
En el terç meridional, els cultius estan abandonats, per la qual cosa els terrenys estan coberts de vegetació nitròfila i ruderal, principalment gramínies (Hordeum sp., Avena sp., Orizopsis sp., Poa sp., etc), fenoll (Foenicum vulgare), i altres plantes ruderals com Brassica nigra, Ditrichia viscosa, Conyza sp, etc. En algunes zones, pròximes a xicotets llits o terrenys amb higromorfia temporal, apareixen esbarzers (Rubus sp.), alguns peus xicotets de lledoner (Celtis australis), figuera (Ficus carica), ricí (Ricinus communis). En aquesta zona cal destacar la presència actualment d'una zona d'instal·lacions auxiliars i d'abassegament de materials, a causa de la construcció d'uns habitatges veïns a l'àmbit del pla parcial. També és ressenyable l'existència d'una canalització artificial, amb llit de terreny natural, coincident aproximadament amb el límit occidental del sector i el límit amb el terme municipal de Godella, que recull el desguàs de pluvials de l'entrada de la carretera de Bétera i que desemboca en el barranc dels Frares, una miqueta més amunt que el límit sud del sector. El traçat d'aquesta canalització es representa en el plànol núm. 4 del pla parcial i en el plànol núm. 03 de l'estudi d'impacte ambiental. A partir d'aquesta canalització provisional s'executarà el definitiu, amb l'ample i profunditat de l'actual però amb secció rectangular en formigó de 6 x 1,5 m i pendent del 0,002.  
En aquesta zona hi ha alguns punts d'abocament incontrolat de fems i residus inerts que hauran de ser retirats i transportats a un bocador autoritzat.  
Confrontant a la carretera que travessa el sector hi ha un abocador clausurat que constitueix una àrea prou degradada, per l'escassa cobertura vegetal junt amb un erm en millor estat. Aquesta zona coincideix amb part de la rotonda d'entrada des de la carretera de Bétera i sòl classificat com a SLJ-3.  
El terç central del sector predominen els cultius de tarongers en bon estat, al costat de les edificacions disperses de les vil·les. En aquesta zona apareixen exemplars d'arbratge adult .obviats en l'estudi d'impacte ambiental-, tant natural com ornamental, sobretot pins blancs (Pinus halepensis), al costat de casuarines, pins canaris i pinyoners, cedres, palmeres, etc. Molts d'aquests peus presenten dimensions i port singular, superant els 30 cm de diàmetre i els 15 m d'alçària, i tenen per tant elevat valor ornamental i ambiental. La major part d'ells se situen en l'àrea on està prevista la zona verda SJL-2, i per la qual cosa hauran de ser conservats en elles, sense que siguen danyats durant la fase de construcció. Pel que fa als que se situen en les zones previstes com a habitatges unifamiliars aïllats (UFA M-7 i M-2) o en filera (UFH M-8 i M-3), se n'ha de procurar la integració en les zones enjardinades de les esmentades parcel·les sempre que això siga possible, fins i tot trasplantar aquells peus que tinguen viabilitat. Hi ha un rodal d'arbratge que seria totalment afectat per un vial, al sud-oest de l'illa UFA M-2, per la qual cosa hauria de preveure's la possibilitat de replantejar aquest vial lleugerament cap al nord.  
En el terç septentrional predominen els terrenys agrícoles abandonats, amb peus dispersos d'ametlers, lledoners i oliveres, la majoria d'escassa grandària i en mal estat. També hi ha cultius de tarongers en explotació i un xicotet rodal d'arbratge pròxim a uns habitatges.  
La ubicació de les edificacions i de la major part de l'arbratge referit es reflecteix en el plànol núm. 06, Edificacions de l'estudi d'impacte ambiental.  
Hi ha dues línies elèctriques aèries que se soterren després de travessar el sector, una als voltants de l'abocador clausurat i una altra en el terç septentrional. Aquestes línies hauran de ser subterrànies quan discórreguen per sòl urbà, conforme al que estableix el PGOU de Rocafort.  
Els terrenys que se situen a la vora de l'av. Mossén Sorribes, que tenen la qualificació de sistemes generals d'espais lliures, GEL, corresponen a hortes, algunes amb casetes i cabanyes, i a erms, i existeix una zona extensa degrada en la part més pròxima al nucli urbà.  
Realitzades les consultes a la informació temàtica de la COPUT i del MAGNA de l'Institut Geològic i Miner d'Espanya (IGME), es constata que la litologia present en la zona està conformada principalment per llims. Es tracta de depòsits quaternaris, col·luvions, d'argiles roges amb còdols. Una xicoteta porció al nord-oest correspon a calcàries i margues, i presenten una major permeabilitat.  
Després de l'anàlisi de la cartografia temàtica de la COPUT es dedueix que els aspectes ambientals més significatius són:  
. Es tracta de terrenys que en la major part d'aquests presenten capacitat agronòmica elevada.  
. La vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers és mitjana, si bé en l'extrem nord-oest la vulnerabilitat és de grau alt. Així, la totalitat del sector pot albergar usos residencials des del punt de vista de la contaminació de les aigües subterrànies, i hi ha limitacions per als usos industrials. Qualsevol activitat o ús en aquestes zones ha de tenir resolt el tractament controlat dels seus residus i abocaments. En la zona amb grau alt no és recomanable l'ús residencial intensiu, estant previstes en aqueixa àrea habitatges unifamiliars aïllats. Per tant l'ordenació proposada és adequada en aquest sentit, si es garanteix el tractament adequat dels abocaments generats.  
. La major part del sector no presenta risc d'inundació excepte, com ja s'ha indicat anteriorment, al terç sud on es presenta risc baix d'inundació i una xicoteta superfície en l'extrem septentrional amb risc 1, on la freqüència d'inundació és elevada presentant-se aquesta amb calats alts, superiors a 80 cm, la qual cosa pot comportar danys importants. Per aquests motius s'ha d'aprovar l'estudi d'inundabilitat de manera prèvia a l'aprovació del projecte, conforme al que estableix el PATRICOVA.  
. En relació a l'accessibilitat potencial als recursos hídrics, en tot l'àmbit d'estudi és de grau mitjà. Les variables emprades per a la determinació de l'accessibilitat als recursos hídrics són: la disponibilitat de recursos hídrics, la qualitat dels recursos, el rendiment de les captacions, l'alçària d'elevació i l'accessibilitat territorial. D'aquestes es considera ressenyable la baixa disponibilitat de recursos hídrics que determina l'existència de llits estacionals, o aqüífers penjats molt reduïts (< 1km²).  
. Els terrenys inclosos en el sector no tenen risc de lliscament o despreniment.  
. Pel que fa al risc d'erosió actual tot l'àmbit es correspon amb risc molt baix o baix, i el d'erosió potencial a risc baix i moderat.  
Pel que fa al paisatge afectat, els cultius de tarongers i els erms es distribueixen de manera uniforme en una superfície extensa en tota la zona, per la qual cosa es considera que l'eliminació d'aquests en el sector, confrontant al nucli urbà, no comporta una afecció important i evita el risc que apareguen àrees degradades per abandó de cultius o abocaments incontrolats de residus, com ja ocorre en alguns llocs. Cal destacar la presència puntual, associada a les vil·les existents, d'arbratge adult de grans mides que, en la mesura que siga possible, ha de preservar-se, ja que constitueixen un element valuós del paisatge de la zona.  
Pel que fa a l'explotació dels recursos naturals (proveïment d'aigua potable, depuració d'aigües residuals i gestió de residus) es preveu un increment apreciable a causa del desenvolupament i funcionament del nou sector, per la qual cosa s'hauran de solucionar en la forma indicada en els informes sectorials corresponents, i en la forma prevista en el PGOU del municipi. En aquest sentit cal destacar que segons l'informe de l'entitat de sanejament, és viable el tractament en l'EDAR de Carraixet l'Horta Nord de les aigües residuals generades pel desenvolupament urbà del PAI el Bovalar de Rocafort (cabal generat esperat de 500,4 m³/dia) quan estiguen finalitzades les actuacions d'ampliació de la planta actualment en execució, amb una capacitat de tractament fins a 40.000 m³/dia, i si es compleixen els condicionants d'abocament mencionats en el certificat de l'entitat de sanejament.  
A més, en l'avantprojecte s'ha definit una xarxa col·lectora i de desguàs d'aigües pluvials intenses com a efecte de condicions meteorològiques en situació de gota freda per a minimitzar el possible risc d'inundació. Aquestes aigües pluvials, es derivaran mitjançant una xarxa de canalització subterrània a la canalització existent de la conca de desguàs d'aigües pluvials que desemboca en el barranc dels Frares. Aquesta solució ha de ser autoritzada per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, s'ha de documentar que no comporta un increment del risc d'Inundació en la zona de risc 1 del PATRICOVA situada aigües avall del sector, com s'estableix en l'informe del Servei d'Ordenació Territorial. D'altra banda segons l'informe de l'arquitecte municipal, hauria de col·locar-se un sistema de pous filtrants en el punt més baix de la xarxa de pluvials.  
Pel que fa a la gestió de residus, segons document de la mercantil MANUEL GARCÍA FERRER, SL, gestora municipal de residus, se certifica la capacitat i suficiència de la dita empresa per a la gestió de residus sòlids urbans i inerts.  
També s'ha de considerar que hi ha una sèrie de séquies que discorren per l'àmbit del sector, tal com es reflecteix en el plànol núm. 05 de l'estudi d'impacte ambiental. En aquest plànol s'indiquen les parcel·les confrontants al sector, en les quals ha de mantenir-se el sistema de reg.  
Després de l'estudi de l'àmbit afectat per l'activitat proposada es conclou que no s'afecten espais protegits, ni hàbitats o espècies de flora o fauna d'especial interés, o altres valors ambientals rellevants.   
Per tant, com a conclusió es desprén que la reclassificació dels terrenys que constitueixen en la seua major part una àrea de cultius i erms, confrontant al nucli urbà, no comportarà un perjudici important per als valors ambientals del medi, si s'adopten les mesures i precaucions oportunes.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, del 15 d'octubre del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/89, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. Segons l'article 5é del Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/89, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.  
4. Segons l'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tant i a la vista de tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:  
Declaració d'Impacte Ambiental  
Primer  
S'estima acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, l'Homologació modificativa i el Pla parcial del sector residencial el Bovalar de Rocafort (València), el promotor del qual és l'Ajuntament de Rocafort, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada fins al moment, i es complisquen els condicionants establits a continuació.  
Segon  
Condicionants previs al desenvolupament del projecte:  
1. S'hauran d'esmenar i tenir en compte totes les consideracions incloses en l'informe de l'estudi d'inundabilitat del sector el Bovalar de Rocafort emés pel Servei d'Ordenació Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge el 15 de juny de 2005. Tal com queda condicionada l'aprovació de l'estudi d'inundabilitat, han de constar en l'acord aprovatori les següents condicions, el compliment de les quals haurà de verificar l'Ajuntament:  
. Atés que el nou traçat de llit que es planteja per al barranc del Bovalar implica traslladar les zones de servitud i policia al terme municipal veí de Godella, haurà de sol·licitar la conformitat amb aquest i comunicar la esmentada circumstància a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
. En allò que aquesta actuació afecte el domini públic hidràulic o zona de policia, haurà d'ajustar-se al que disposa la normativa vigent. (Text refós de la llei d'aigües i disposicions que la desenvolupen). Igualment, s'haurà d'obtenir autorització prèvia de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a l'abocament de les aigües pluvials, com també, si és el cas, si es preveu realitzar captacions d'aigua superficial o subterrània.  
. Així mateix, haurà de justificar davant del Servei d'Ordenació Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge que el desenvolupament proposat no comporta un increment significatiu del risc d'inundació en els termes establits en l'article 13 de la normativa del PATRICOVA.  
2. El desenvolupament del sector residencial El Bovalar de Rocafort queda condicionat al fet que estiguen executades i finalitzades les actuacions d'ampliació de l'EDAR de Carraixet l'Horta Nord que dóna servei a aquest municipi, de manera que se n'incremente la capacitat de tractament, ja que segons el certificat de l'entitat Sanejament d'Aigües, l'esmentada EDAR no estava dissenyada per a tractar els cabals que actualment tracta.  
Per a poder connectar amb el sistema de sanejament i depuració públic, en el seu dia, l'urbanitzador responsable d'executar l'actuació haurà de realitzar la corresponent sol·licitud de la connexió efectiva. Les obres necessàries per a la connexió de les aigües residuals a les infraestructures públiques s'efectuaran pel peticionari al seu compte i risc. A més, l'abocament generat pel sector residencial el Bovalar haurà de complir els límits d'abocament establits en l'ordenança municipal d'abocaments o, si no n'hi ha, en el model d'ordenança d'abocaments de l'entitat de sanejament a fi de preservar la integritat del sistema de sanejament i la qualitat de l'efluent. A aquest efecte l'urbanitzador haurà de preveure que abans del punt de connexió, ha de disposar una arqueta de registre de la mateixa tipologia que la que figura en el model d'ordenança d'abocaments de l'entitat de sanejament, dotada a més de guies per a la instal·lació d'una arqueta de bagants que permeta la desconnexió de l'abocament.  
3. Segons l'informe de l'arquitecte municipal .on es relacionen les determinacions del PGOU de Rocafort que s'hauran de tenir en compte per a redactar el projecte d'urbanització. en l'apartat de sanejament s'indica que la xarxa serà separativa, però que de manera transitòria, ja que la xarxa existent en Rocafort és unitària, els trams de nova planta que es realitzen amb sistema separatiu disposaran d'un sistema de pous filtrants en el punt més baix de la xarxa de pluvials. Aquest aspecte haurà de ser inclòs en el projecte d'urbanització, ja que no es té constància de la inclusió d'aquests pous en el disseny de la xarxa de pluvials.  
Es considera necessari que finalment la Confederació Hidrogràfica del Xúquer autoritze el Projecte d'urbanització, pel fet que afecta el domini públic hidràulic o la seua zona de policia. També aquest organisme haurà d'autoritzar l'abocament de les aigües pluvials al barranc dels Frares o de Bovalar, com també, si és el cas, la reutilització de les aigües depurades del sector per a reg o si es prevera realitzar captacions d'aigua superficial o subterrània.  
4. Pel que fa al proveïment d'aigua potable, amb l'execució de les obres definides en el Pla director, el subministrament d'aigua potable al PAI el Bovalar serà viable, per la qual cosa hauran d'estar executades aquestes obres de forma prèvia al desenvolupament del sector.  
5. En l'informe emés pel director general de Patrimoni Cultural Valencià, s'adverteix que si com a conseqüència de la incidència d'altres legislacions sectorials i protectores, es produïren variacions respecte a la proposta informada, haurà de sotmetre's aquesta de nou a l'informe vinculant establit en l'article 11 de la Llei 4/98, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
Si durant l'execució del projecte es trobaren restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el titular haurà de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura, Educació i Esports de manera immediata, adoptant les mesures preventives pertinents amb vista a la protecció i conservació d'aquestes, i de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
6. S'han de retirar els residus detectats en la zona d'actuació i traslladar-los a un abocador autoritzat.  
7. El material necessari per a realitzar l'esplanada del sector haurà de provenir de pedrera o zona de préstec autoritzada, i ha de disposar de certificat en què s'especifique l'origen dels materials, es justifique el volum necessari i la capacitat de la zona de préstec per a atendre la demanda generada. Havent de disposar de les autoritzacions sectorials preceptives.  
8. La terra vegetal extreta durant la fase de moviment de terres, i que siga susceptible d'aprofitament, es mantindrà en condicions agrícoles adequades i es destinarà al farciment de les zones verdes previstes en l'actuació, o si no n'hi ha a altres àrees del municipi on siga susceptible la utilització d'aquesta.  
9. Cal destacar la presència en el terç central del sector, en les entrades d'algunes de les vil·les o al costat de les mateixes edificacions, d'exemplars d'arbratge adult, tant natural com ornamental, de dimensions i port singular, superant en molts casos els 30 cm de diàmetre i els 15 m d'alçària, i que tenen per tant elevat valor ornamental i ambiental. Es tracta principalment de pins blancs (Pinus halepensis), juntament amb altres espècies menys comunes com a casuarines, pins canaris, pins pinyoners, cedres, etc. Molts d'aquests peus se situen en l'àrea on està prevista la zona verda SJL-2 i alguns en la franja perimetral confrontant amb el terme municipal de Godella. Aquests peus hauran de ser conservats in situ en condicions adequades, sense que siguen danyats durant la fase de construcció.  
S'haurà d'estudiar la possibilitat de replantejar el traçat del vial situat entre SJL-2 I UFH M-8 de manera que no s'afecte l'arbratge existent en aqueixa zona. Pel que fa a l'arbratge que se situa en les zones previstes per a habitatges unifamiliars aïllats (UFA M-7 i M-2) o en filera (UFH M-8 i M-3), se'n procurarà la integració en les zones enjardinades de les esmentades parcel·les sempre que siga possible, mitjançant l'adequat disseny detallat de les edificacions i jardins. Quan això no siga possible, es plantejarà trasplantar a zones pròximes adequades aquells peus que puguen tenir viabilitat.  
10. Hi ha una sèrie de séquies que discorren per l'àmbit del sector de les quals se serveixen parcel·les confrontants en què ha de mantenir-se el sistema de reg ja que continuen amb el mateix ús. Per tant haurà d'assegurar-se el manteniment del sistema de reg per a les esmentades parcel·les en les condicions actuals o s'establirà un sistema alternatiu.  
11. Per a l'enjardinament de les zones verdes i la restauració de terrenys afectats per l'actuació, s'hauran d'emprar espècies vegetals autòctones típiques del paisatge mediterrani. Per a l'elecció d'espècies s'hauran d'emprar els criteris establits respecte d'això en l'estudi d'impacte ambiental. Entre altres s'hauran d'emprar les següents espècies, depenent de la ubicació:  
Pinus halepensis pi blanc  
Ceratonia siliqua garrofera  
Quercus rotundifolia carrasca  
Olea europaea olivera  
Populus alba àlber blanc  
Populus nigra xop  
Celtis australis lledoner  
Tamarix sp. tamariu  
Crataegus monogyna arç blanc  
Púnica granatum magraner  
Viburnum tinus llorer bord  
Chamaerops humilis margalló  
Myrtus communis murta  
Erica multiflora bruc  
Rosmarinus officinalis romaní  
Thymus vulgaris timó  
12. S'hauran d'incloure en el programa de vigilància ambiental les labors d'abalisament de la zona d'obres i l'assenyalament dels exemplars arboris que s'hagen de tallar o trasplantar, la vigilància de les obres per a assegurar que no resulte danyat l'arbratge existent, com també, si és el cas, el control i seguiment de les labors de trasplantament que s'hi puguen proposar.   
13. Els aspectes concernents a les mesures preventives i correctores derivades del compliment de les ordenances municipals, de la legislació sectorial d'aplicació vigent, les mesures establides en aquest condicionat, les establides en l'estudi d'impacte ambiental i les labors de vigilància que s'han d'incloure en el programa de vigilància ambiental, s'hauran d'incorporar al preceptiu projecte d'urbanització i s'hauran de valorar i proveiran pressupostàriament les despeses derivades del compliment d'aquestes.  
Tercer  
Es notifica a les parts interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 28 de setembre de 2005. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 56/04-AIA  
Títol: Modificació número 6 del Pla general d'ordenació urbana de Castelló de la Plana  
Promotor: Ajuntament de Castelló de la Plana  
Autoritat substantiva: Conselleria de Territori i Habitatge  
Objecte: Reclassificació de sòl no urbanitzable a urbanitzable residencial principalment  
Localització: Castelló de la Plana  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista  
La modificació que s'ha plantejat sobre l'ordenació actualment vigent consisteix en la reclassificació de sòl no urbanitzable comú a sòl urbanitzable, en els sectors proposats denominats 24-SU-R i 27-SU-R, els quals es destinarien a ús residencial (habitatges protegits), generant un nou desenvolupament al voltant de 6.000 habitatges, així com de sòl no urbanitzable comú a no urbanitzable dotacional. En conjunt, la modificació afecta una superfície aproximada de 129 ha.   
Vol indicar-se que, a efectes territorials, l'actuació pot ser descrita com un conjunt inconnex de bosses, més o menys marginals, de sòl no urbanitzable comú. Això afavoreix, s'entén, la seua reclassificació en tant s'insereixen en un entramat urbanístic major com és l'àrea urbana de Castelló de la Plana.  
L'àmbit de la modificació es materialitza, principalment, en els espais següents:  
. Sector proposat 24-SU-R: Els seus límits són l'antic traçat ferroviari, la ronda nord, el llit del riu Sec i la prolongació del carrer Rosa M. Molas, tots ells elements de la xarxa primària.  
. Sector proposat 27-SU-R: els seus límits són la ronda de circumval·lació, la Quadra Segona, el camí de Collet i el camí de la Penyeta Roja.  
. Zones que s'han d'incloure en la xarxa primària:   
Zona dotacional ID-CM/824: 40.052 m²  
Zona dotacional ID-CM/825: 44.857 m²  
Zona dotacional RD-DE/568: 113.064 m²  
Vials adjacents als anteriors  
Zona de xarxa viària estructural (ronda de circumval·lació): 126.928 m²  
Tramitació administrativa  
En data 9 de desembre de 2003 va tenir entrada en aquesta Conselleria, procedent de l'Ajuntament de Castelló de la Plana, documentació tècnica i estudi d'impacte ambiental corresponents a la modificació número 6 del Pla general d'ordenació urbana de Castelló de la Plana.  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant de la modificació número 6 del Pla general d'ordenació urbana de Castelló de la Plana, ha sigut sotmés a informació pública mitjançant un anunci publicat en el Butlletí Oficial de la província núm. 150, d'11 de desembre de 2003, en el Diari Oficial de la Generalitat núm. 4654 de data 19 de desembre de 2003, com també en un diari no oficial, havent-se presentat al·legacions sense que aquestes tingueren caràcter ambiental a l'efecte d'aquesta dia.   
Afeccions legals  
D'acord amb el contingut de l'estudi d'impacte ambiental, cal assenyalar que hi ha afecció a les següents servituds legals:  
. D'acord amb la Llei d'aigües 29/1985, modificada per la Llei 46/99, s'afecta domini públic hidràulic.  
. D'acord amb la Llei 3/95, de 23 de març, de camins ramaders, existirà afecció a les senderes del Camí Caminàs i de la Pujada de Borriol.  
Consideracions ambientals  
Els valors més rellevants susceptibles d'afectar-se són el que s'enumeraran i descriuran, de manera breu, a continuació. Així mateix, caldrà ajustar-se als impactes de què aquests poden ser objecte a raó de la reclassificació dels terrenys, a més de comentar-se les mesures correctores més ressenyables d'entre les disposades per a la mitigació o anul·lació d'aquells.   
El fet que altres mesures correctores disposades per l'EIA no siguen comentades en aquest apartat, per ser habituals dels processos de reclassificació de sòls i actuacions consegüents, no les relega a un segon pla, sent igualment necessàries que aquelles a què ara es farà referència, i igualment exigible el seu trasllat als documents de gestió dels sectors i superfícies generats a partir de la modificació núm. 6 ara avaluada.  
L'ús del sòl, en tant de valor ambiental, es veurà fortament afectat, ja que els terrenys afectes per l'actuació patiran un canvi en aquest, passant de l'ús agrícola actual, si bé s'assenyala en l'EIA que aquesta activitat té reduïda vigència actualment, a l'ús residencial de manera predominant. En tot cas, no pot oblidar-se que el sòl afectat per la modificació ha sigut descrit per l'EIA com conformat per entisoles i inceptisoles. Atenent la cartografia temàtica de la Conselleria d'Infraestructures i Transport, la capacitat d'ús del sòl, des del punt de vista agrícola, és molt elevada en la part aquest del nucli urbà de Castelló, on queden inclosos els sectors 24-SU-R, així com sòls dotacionals corresponents a la ronda viària i a l'espai comercial. No obstant això, també els sòls més occidentals mereixen la catalogació d'alta capacitat d'ús, sent ací on s'ubiquen les zones de major superfície, com són el sector 27-SU-R i resta d'àrees de caràcter dotacional.  
Amb tot, l'actuació suposarà la pèrdua irreversible dels valors anteriors. Aquesta pèrdua s'ha entés, per part de l'EIA, com un impacte d'intensitat alta, entre altres atributs. És per això pel que s'ha establit que es recupere la terra vegetal a fi que es destine a les zones verdes que es crearan a l'abric del procés urbanitzador que es desencadenarà després de la modificació objecte d'avaluació. Es vol assenyalar que pot entendre's que la vocació dels terrenys implicats en l'actuació proposada és clarament la residencial, entre altres usos propis de l'entorn urbà, atés que, com ja s'ha comentat anteriorment, es tracta de bosses de sòl en el perímetre de la ciutat de Castelló, per la qual cosa són aquests, i no altres, els llocs naturals de creixement de l'esmentada ciutat.  
Respecte a la hidrologia superficial, és aquest un dels factors ambientals que mereixen major atenció en el cas present. En l'àmbit que és objecte de modificació destaca, d'una banda, la presència de dos barrancs els quals presenten risc d'inundació. A fi de realitzar una caracterització ajustada a la situació real, l'EIA ha incorporat un estudi d'inundabilitat el qual es recolza en un estudi hidrològic dels barrancs del Sol i de Canters, també inclòs entre la documentació aportada. Les zones a què s'ha referit l'anàlisi practicada per l'estudi comentat han sigut les corresponents al sector denominat 27-SU-R, el qual queda en l'àrea d'influència del barranc del Sol, i la zona de xarxa viària estructural (ronda de circumval·lació).  
D'altra banda, el sector 24-SU-R i la zona dotacional destinada a espai comercial pateixen d'un risc d'inundació 2 i 6 respectivament, d'acord amb el PATRICOVA, derivat de la presència del riu Sec. No obstant això, es recull en l'EIA el fet que ja estan començades les obres de la canalització de l'esmentat riu, amb les quals es pretén minimitzar el risc comentat.  
Respecte als dos barrancs mencionats, mereixen ser ressenyats en aquesta DIA en tant aquests són objecte de correcció parcial per part de la modificació. Ambdós barrancs, contributius del riu Sec, conflueixen actualment en un punt sota la carretera N-340, presentant risc d'inundació en els trams anteriors a aquesta confluència d'acord amb la documentació que s'ha aportat (pla 6.0 de l'estudi d'inundabilidad). A fi d'eliminar el risc comentat en els trams de barranc de què es parla, s'han disposat sengles desviacions. No obstant això, hi ha discrepàncies entre les desviacions proposades per l'EIA i l'estudi d'inundabilitat. Així, mentre en l'EIA es parla que la desviació del barranc del Sol consisteix a fer-lo discórrer superposat amb la Quadra Segona, en el cas de l'estudi d'inundabilitat es té que la correcció proposada mor al riu Sec des d'una canalització que transcorrerà per un vial paral·lel a la carretera comarcal 238.  
En tot cas, està plantejada la variació dels seus llits localment, sent, tant en la proposta de l'EIA com de l'estudi d'inundabilitat, d'escassa entitat. Amb tot, cal referir-se que ambdós barrancs, contributius del riu Sec, continuaran sent-ho posteriorment a les correccions comentades, encara quan en punts distints. Per això, des del punt de vista ambiental, s'entén que no hi ha una afecció rellevant a l'escorriment superficial de la zona. No obstant això, si bé l'entorn és eminentment urbà, les possibles desviacions proposades per als barrancs, especialment el del Sol, es presumeix que no suposaran una greu afecció a l'entorn ambiental, és necessari detenir-se en el fet que la pèrdua d'un tram del llit actual del barranc del Sol, el qual discorre inserit en una pastilla de sòl urbanitzable d'acord amb el planejament vigent, suposarà la desaparició de l'ecosistema present en aquest, la qual cosa contribueix a sostenir la necessitat que es realitze, per a la curta proposta per al barranc del Sol, un informe d'impacte ambiental, el qual haurà d'estimar, entre les seues consideracions ambientals, la magnitud de l'impacte que suposa la pèrdua del tram de barranc que passarà a quedar en desús, així com els recursos naturals que aquest pug albergar a fi de preservar-los de posteriors desenvolupaments urbanístics.   
Ara bé, al marge que siga ambientalment assumible l'afecció a les condicions de drenatge superficial de la zona, serà el Servei d'Ordenació del Territori el que, com a competent en la matèria, haurà de pronunciar-se pel que fa a la idoneïtat de l'actuació proposada sobre els barrancs, en tant que aquesta pretén la reducció o anul·lació del risc d'inundació que es dóna en algunes de les zones implicades per la modificació puntual. Així mateix, serà la Confederació Hidrogràfica del Xúquer la que, finalment, podrà autoritzar l'esmentada actuació.  
És destacable, finalment i en referència a tots els llits de què s'ha parlat, que, reconeguts els riscs d'inundació existents i establides les mesures pertinents per a la seua minimització, l'EIA ha assenyalat que, no obstant això, no es podran concedir llicències d'obertura o cèl·lules d'habitabilitat abans que es troben finalitzades les obres de canalització d'aquests llits.   
Respecte al proveïment d'aigua potable per a les noves zones que s'han de desenvolupar, aquest ha quedat certificat per la Sociedad de Fomento Agrícola Castellonense (FACSA), concessionària de l'esmentat servei de proveïment d'aigua potable de Castelló de la Plana.  
La gestió dels residus sòlids urbans que es generaran ha sigut certificada per l'empresa adjudicatària de tal servei, açò és Fomento de Construcciones y Contratas, SA.  
Així mateix, FACSA Aiguas Residuales garanteix, mitjançant certificat, la capacitat de tractament de l'EDAR de Castelló per als nous efluents que puguen generar-se. Ha d'assenyalar-se que la xarxa de sanejament serà separativa.  
Els camins ramaders els traçats dels quals es veuen parcialment inclosos en l'àmbit de la modificació puntual núm. 6, com són les senderes del Camí Caminàs i de la Pujada de Borriol, no veuran afectades les seues condicions, d'acord amb l'EIA el qual fonamenta aquesta consideració en la informació aportada pels Serveis Territorials de Castelló, de la Conselleria de Territori i Habitatge. En tot cas, es recorda que possibles afeccions futures en el marc de la modificació ara realitzada hauran d'observar la Llei 3/95, de 23 de març, de camins ramaders.  
Finalment, per allò que respecta al patrimoni cultural present en les zones objecte de modificació urbanística, l'EIA ha adjuntat un estudi arqueològic i còpia de la sol·licitud d'estudi previ arqueològic a la Conselleria de Cultura, Educació i Esport. D'acord amb l'estudi esmentat, cabria una campanya arqueològica en la zona dotacional denominada espai comercial, açò és, la més oriental de les que componen la modificació puntual del planejament.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 8-g) de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental  
L'expedient ha observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental per a l'execució de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent   
Declaració d'Impacte Ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la modificació número 6 del Pla general d'ordenació urbana de Castelló de la Plana, promogut per l'Ajuntament de Castelló de la Plana, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establits en l'apartat segon.  
Segon  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'hi estableixen les següents:  
. Prèviament a l'aprovació definitiva de la modificació núm. 6 del PGOU de Castelló, haurà d'obtenir-se informe del Servei d'Ordenació del Territori de la Conselleria de Territori i Habitatge, el qual, en exercici de les seues competències, podrà delimitar l'abast del risc d'inundació d'acord amb la modificació proposada, així com la idoneïtat de les desviacions també proposades per als llits dels barrancs del Sol i Canters. Les conclusions de l'esmentat informe, en allò que tinga relació amb aspectes ambientals com ara l'escorriment o xarxa de drenatge superficial de les zones implicades, hauran de ser enteses com a condicionants propis de la part dispositiva d'aquesta declaració d'impacte ambiental.  
Així mateix, en atenció a les consideracions realitzades en anterior apartat d'aquesta DIA, haurà de realitzar-se, dins del Programa de vigilància ambiental establit per l'EIA i de manera prèvia a l'aprovació definitiva de la modificació núm. 6, un informe de caràcter ambiental al voltant de les conseqüències ambientals que poden derivar-se per al tram del barranc del Sol que quedarà abandonat, fruit de la desviació del seu llit. Aquesta anàlisi haurà de centrar-se a concretar la pèrdua dels ecosistemes existents en l'esmentat tram, no obstant fortament antropitzat, així com de l'inventari de recursos naturals presents en aquest que pogueren veure's amenaçats per futurs desenvolupaments urbanístics, entre altres possibles criteris d'anàlisi. Es procedirà, finalment, a la consideració de les conclusions de l'informe de manera que aquestes, si són rellevants, puguen traslladar-se als documents urbanístics pertinents (fitxa de gestió, si fóra el cas, o altres), així com es remetrà a la Direcció General de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
. En vista de l'afecció a camins ramaders que es donarà, a raó dels usos que, derivats de l'ordenació detallada, podran donar-se, a aquest respecte haurà de demanar-se informe de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de Castelló, a fi que aquesta puga pronunciar-se al voltant de si aquests usos són acords al que disposa la Llei 3/95, de 23 de març, de camins ramaders.   
. Prèviament a l'aprovació definitiva del projecte, es requerirà que s'informe favorablement aquest per part de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, en informe preceptiu emés pel mencionat organisme, en compliment de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte ambiental.  
València, 2 de juny de 2005. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 229/5162-WFC   
Títol: Homologació modificativa i Pla parcial del sector la Serreta en el municipi de la Nucia.  
Promotor: Ajuntament de la Nucia  
Autoritat substantiva: Ajuntament de la Nucia i CTU   
Localització: A l'est del terme municipal, confrontant amb el terme municipal de l'Alfàs del Pi i limitant al nord amb la CV-760 (Altea . la Nucia), al sud amb un barranc, a l'est amb el camí de l'Ermita, sòl urbanitzable no programat . 1 El Captivador I cim de la Serreta i a l'oest amb la CV-70 (Benidorm . la Nucia)  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
L'objecte del projecte és crear un nou sector de sòl urbanitzable d'ús residencial, amb una superfície que ascendeix a 2.770.466 m².  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
El sector presenta ordenació detallada, incloent un camp de golf de caràcter públic i una previsió aproximada de 3.600 nous habitatges, dels quals 35 seran de protecció oficial, resultant compatibles els usos comercials, hotelers, terciaris i dotacionals. L'edificabilitat màxima per a l'ús característic ascendeix a 451.806 m²t (0'17 m²t/ m²s), I es redueix fins als 79.730 m²t (0'03 m²t/ m²s) per als usos compatibles. La densitat màxima és de 13 habitatges per hectàrea.  
L'àmbit d'afecció es correspon amb sòls no urbanitzables, alguns d'ells considerats com a sistemes generals i de protecció de llits pel vigent instrument de planejament, el Pla general d'ordenació urbana aprovat per la Comissió Territorial d'Urbanisme d'Alacant en data 27 de juliol de 1988.  
La xarxa primària a càrrec del sector ascendeix a 1.228.403 m², dels quals 639.505 m² són de parc públic, 296.492 m² de jardins públics, 104.128 m² de xarxa viària, 97.060m² d'infraestructures i 387.708 m² d'equipament esportiu, inclosa la possibilitat de camp de golf.  
La proposta de desenvolupament es vertebra inicialment en la construcció d'un nou vial que unirà la carretera CV-760 Altea . la Nucia amb la CV-70 Benidorm . la Nucia, i que previsiblement alliberarà el nucli urbà de gran part del trànsit rodat que actualment suporta. Aquest vial té caràcter previ al del primer projecte presentat, afectant per tant a la valoració d'aquest en relació amb la situació inicial o alternativa zero.  
No obstant això, al llarg del procediment d'avaluació d'impacte ambiental s'han requerit diverses modificacions que han motivat canvis substancials en el projecte inicialment presentat. Segons consta en els informes evacuats per aquesta Administració i després de diverses reunions conjuntes amb els redactors de l'estudi d'impacte ambiental, els responsables municipals i els Serveis Territorials d'Alacant, resulta necessària la protecció i conservació de la formació natural arborada de pineda de Pinus halepensis afectada pel sector, únic nucli de pineda adulta més o menys continu en el terme municipal de la Nucia, protector d'una manera insubstituïble de terrenys fàcilment erosionables, i únic refugi d'entitat de la fauna de la zona. A més, en el cas que ens ocupa, cal ressaltar la inviabilitat de transplantar o crear una formació de pineda adulta amb tota el seua confrontació de sotabosc en les proporcions afectades.  
És per això, que es modifica la proposta a fi de preservar la massa de pineda compacta existent sobre terrenys forestals, mitjançant la renúncia expressa a la construcció del golf en aquells sòls que afecten la massa arbòria en el seu conjunt i, al seu torn, necessàriament, es proposa un nou traçat de l'anterior eix viari estructural del sector, que no diseccione en dues meitats la pineda a protegir i conservar, i que no supose una major i definitiva fragmentació de la vegetació. El nou traçat, compleix la seua funció com a variant del nucli urbà i articula la unió entre la carretera CV-760 Altea . la Nucia amb la CV-70 Benidorm . la Nucia.  
Es pretén aprofitar la iniciativa de desenvolupament per a la integració de la pedrera La Serreta, que es qualifica com a equipament públic de la xarxa primària i es preveieu la implantació en ell d'un depòsit d'aigües residuals depurades per a destinar-les a reg. Al mateix temps, s'aposta per l'ampliació del poliesportiu i del cementeri municipal.  
Atés que el vigent instrument de planejament del municipi de la Nucia és el Pla general d'ordenació urbana de 1988, en 2003 es va presentar un projecte d'homologació global modificativa d'aquest amb el principal objectiu de renovar una xarxa d'infraestructures obsoleta. No obstant l'anterior, la Comissió Informativa d'Urbanisme va acordar la necessitat de tramitar novament l'instrument de rang municipal sota la figura del Pla general, i es va produir llavors una certa ralentització municipal davant de la deficient situació de l'oferta d'habitatges respecte a la demanda, la massificació de les vies de comunicació, la insuficiència de les xarxes d'infraestructures, etc. D'aquesta manera, l'Ajuntament de la Nucia va articular el projecte ara avaluat a fi d'escometre la reclassificació de sòl necessària per a sustentar l'augment de l'oferta de l'habitatge, l'obtenció pública d'aquelles xarxes de comunicacions i serveis l'execució de la qual resulten imprescindibles i la d'aquells elements de la xarxa primària de dotacions públiques d'urgent implantació, tot això en coordinació amb la revisió del Pla general d'ordenació urbana i en el marc del model territorial establit en el document d'homologació global modificativa.  
3. Alternatives  
En l'estudi d'impacte ambiental s'afirma que el promotor va presentar diferents alternatives referents al disseny del projecte o actuació, basant-se en l'estudi de capacitat d'acollida elaborat. Respecte a les possibles alternatives d'ubicació s'afirma que no s'han presentat.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública  
L'Ajuntament de la Nucia va remetre en data 8 de juliol de 2004 l'estudi d'impacte ambiental i la documentació urbanística, i en data 23 de setembre de 2004 l'expedient administratiu referent a l'Homologació i pla parcial sector la Serreta, incoant-se el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
L'estudi d'impacte ambiental de l'Homologació i pla parcial sector la Serreta, juntament amb la resta de la documentació tècnica, es van sotmetre al corresponent tràmit d'informació al públic mitjançant anuncis publicats en el Diari Oficial de la Generalitat núm. 4724, de data 1 d'abril de 2004 i en el diari Las Provincias, de data 31 de març de 2004.  
A més, en data 26 d'abril de 2004 el senyor alcalde . president decreta prorrogar per vint dies addicionals el termini de presentació d'alternatives tècniques en el procediment de programació del sector la Serreta.  
Durant el període d'informació pública es van presentar 72 al·legacions, algunes d'elles fora de termini, segons consta en el certificat emés per secretari de l'Ajuntament de la Nucia, acompanyat en l'expedient administratiu municipal per la certificació d'aprovació provisional per acord del Ple de data 18 de juny de 2004.  
Posteriorment, amb data 10 de juny de 2005, el Ple de l'Ajuntament de la Nucia, acorda aprovar les modificacions introduïdes en l'ordenació estructural i detallada del sector la Serreta, segons consta en el certificat emés pel secretari de l'Ajuntament de la Nucia.  
2. Resum de les al·legacions  
De les al·legacions presentades, només una incorpora aspectes relacionats amb l'impacte ambiental del projecte, concretament sobre determinats béns patrimonials i culturals, per al que haurà de tenir-se en compte el preceptiu informe de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià.  
3. Peticions d'informes i documentació complementària  
S'han considerat els informes sol·licitats a la Direcció Territorial d'Alacant durant la tramitació de l'expedient d'Homologació global modificativa del PGOU de la Nucia que va ser iniciat en aquesta Direcció General amb l'expedient 409/02-AIA, i que el mateix Ajuntament va sol·licitar la seua paralització.  
Durant la tramitació de l'expedient s'ha requerit a l'Ajuntament de la Nucia a través de reunions mantingudes amb els tècnics la inclusió en l'expedient de l'estudi d'impacte ambiental específic del camp de golf elaborat a aquest efecte, a fi de disposar de la informació de l'actuació amb el major detall possible, sense que per això s'eximisca el camp de golf d'una avaluació d'impacte ambiental pròpia, conforme al que estableix el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/89, d'impacte ambiental.  
Amb data 13 d'octubre de 2004 l'Ajuntament va presentar en aquesta Conselleria l'estudi d'impacte ambiental específic del camp de golf sol·licitat, tal com s'ha indicat anteriorment.   
Amb data 22 de novembre de 2004 a l'Ajuntament va remetre a aquesta Conselleria certificats emesos pel secretari del Consorci per a l'abastiment d'aigües i sanejaments de la Marina Baixa, on es troba inclòs el municipi de la Nucia, pel cap de la planta de transferència de residus sòlids urbans a Benidorm gestionada per la mercantil URBASER SA, i pel cap de servei d'Aqualia, SA, com a empresa concessionària del Servei municipal d'abastiment d'aigua potable i clavegueram de la Nucia, tot això a efectes de justificació de disponibilitat de recursos hídrics suficients, capacitat de gestió de residus i capacitat de tractament de les aigües residuals.  
Amb data 21 de desembre de 2004, s'efectua consulta a l'Àrea de Recursos Forestals de la Direcció Territorial d'Alacant, sobre l'afecció d'un àmbit de la proposta a terrenys forestals amb valor ecològic i protector, acompanyat de pla adjunt i, al seu torn, es comunica a l'Ajuntament de la Nucia la necessitat reconsiderar i ajustar l'ordenació proposada, amb data 23 de desembre de 2005.  
Amb data 7 de març de 2005, la Direcció Territorial de Territori i Habitatge d'Alacant, remet informe en relació amb les afeccions a terrenys forestals del Pla parcial sector Serreta i informe complementari agrupant els terrenys forestals en 4 categories bàsiques, que es tracen al seu torn en pla adjunt, i dels quals es trasllada, amb data 2 d'abril de 2005, a l'Ajuntament de la Nucia, a fi de les consideracions i modificacions oportunes en la documentació presentada.  
Amb data 10 de juny de 2005, i després de diverses reunions en aquesta Direcció General i amb tècnics De la Direcció Territorial d'Alacant, l'Ajuntament de la Nucia remet nova documentació urbanística, una vegada introduïdes les modificacions i rectificacions requerides.  
Finalment, amb data 17 de març de 2005, la Direcció Territorial de Territori i Habitatge d'Alacant, remitent informe relatiu a la nova proposta urbanística Pla parcial sector la Serreta, que afirma estar d'acord amb l'inventari ambiental i les conclusions de l'estudi de la capacitat d'acollida de l'estudi d'impacte ambiental i, al seu torn, amb les conclusions preliminars referents a la presència d'algeps i comunitats vegetals que s'han de preservar. Afig en referència als terrenys forestals no afectats per l'edificabilitat del sector, haver manifestat, en conversacions amb l'Ajuntament de la Nucia, la possibilitat d'establir mecanismes de gestió mitjançant els quals passarien a titularitat publica municipal els terrenys forestals delimitats com P/QL1, comprenent una superfície aproximada de 65 ha, amb la qualificació de sòl no urbanitzable, que posteriorment es podrien declarar d'utilitat pública atenent a les característiques que posseeixen. Finalment l'escrit conclou informant favorablement sobre les afeccions sobre els terrenys forestals exteriors a la delimitació P/QL1, havent-se de respectar aquells terrenys forestals no urbanitzables d'especial protecció i aquells inclosos en la Directiva 92/43/CEE d'hàbitats. I es condiciona tot això a l'establiment previ dels mecanismes de gestió oportuns mitjançant els quals els terrenys P/QL1 passen a ser de titularitat pública, amb l'objectiu futur de procedir a la seua declaració com a forest d'utilitat pública.  
Afeccions legals  
No hi ha llits naturals d'aigua amb cabal permanent en l'àmbit d'estudi i el seu entorn més pròxim, però sí que es detecten, producte de la morfologia del terreny, xarxes naturals d'evacuació d'aigües d'escorriment de caràcter prou heterogeni i amb estructura dendrítica excavada sobre materials detrítics quaternaris i margues amb algeps triàsics.  
Tangent a la superfície proposada s'identifica com a barranc principal el conegut com el Barranquet, amb direcció sud-oest . nord-est, arrancant en les voltants del cementeri municipal i recollint escorriments superficials d'una gran conca de recepció que inclou les llomes que conformen un ampli sector de la parcel·la d'estudi, caracteritzant-se a més per tenir uns marges ben diferenciats en determinades zones com a conseqüència de les característiques dels materials sobre els quals s'encaixa i per la presència de bancals cultivats en altres, la qual cosa permet disminuir la intensitat de l'energia de l'escorriment superficial. Puntualment, aquests cultius arriben a envair la secció natural d'aquest.  
Si bé queda molt allunyat de la zona d'estudi, en la documentació presentada es reconeix la importància del riu Guadalest en l'entorn comarcal, riu del qual, el barranc del Barranquet n'és tributari. La torrencialitat de les precipitacions que queda patent a partir de les dades i les conclusions presentades en l'apartat de descripció climàtica fa necessari elevar la importància de la conca de recepció d'aquest barranc pels aportaments fluvials i de sediments, resultant extremadament rellevant de cara a minimitzar possibles efectes naturals adversos, especialment aigües avall, la conservació en les capçaleres de formacions vegetals ben estructurades, circumstància aquesta que no s'aconsegueix sinó amb l'adequada integració o preservació de zones de llits i àrees vegetals importants en els marges i riberes.  
Consultades altres possibles afeccions legals del projecte no s'ha observat relació directa d'aquest sobre llocs d'interés comunitari, microreserves, cavitats, camins ramaders, forests d'utilitat pública i jaciments arqueològics.  
No obstant l'anterior, consta en la documentació consultada petició d'informe de l'Ajuntament de la Nucia a l'òrgan competent en matèria de protecció de béns patrimonials que en primera instància presentara la necessitat d'esmenar una sèrie de deficiències per part de l'interessat i que, segons l'expedient remés, resta informe definitiu alhora que l'Ajuntament de la Nucia va remetre nova documentació a fi d'omplir l'esmentat requeriment d'esmena de deficiències.  
Consideracions ambientals  
1. Com ja s'ha comentat, l'estructura tectònica i el conseqüent reflex d'aquesta en la morfologia de la zona és prou complexa si s'atén a la presència de plegaments, fallaments i basculaments.  
Açò afavoreix la presència de materials diversos en superfície, representatius de la major part de què conformen la columna estratigràfica regional de la zona i destacant les argiles i margues del triàsic, les margues miocèniques i els depòsits detrítics quaternaris.  
Les primeres ofereixen grossàries variables i discontinuïtat com a conseqüència de factors tectònics, apareixent principalment en l'extrem nord i en l'extrem nord-est, concretament en l'aflorament que s'estén cap al nord del municipi i cap a l'Alfàs del Pi. Les segones, pròpies de les formacions TAP, presenten potències destacables i es localitzen en el centre i en el sud del sector, estenent-se fins a l'activitat extractiva existent. Els últims conformen les estructures típiques de peu de muntanya, així com els materials detrítics d'arrossegament producte de l'erosió de la xarxa fluvial, apareixent en la resta del sector.  
2. Geomorfològicament cal considerar la zona d'estudi com a terrenys moderadament cavallonats (amb pendents màximes del 15%, puntualment sobrepassades en alguns talussos) on els materials més erosionables o menys consolidats han contribuït al fet que l'efecte d'arrossegament dels escorriments superficials provoque embarrancaments com els ja descrits en aquest document, si bé pel caràcter predominantment tectònic els processos erosius no fan sinó retocar lleument les diverses morfoestructures.  
3. Per la seua banda, tant la documentació consultada com el treball de camp constata l'absència de punts d'interés geològic o restes paleontològiques que puguen suposar un interés didàctic, científic, patrimonial, museístic, etc.  
4. Les principals conseqüències derivades de les característiques geològiques són:  
. Els riscs d'erosió, que irrompen amb importància en les àrees de talussos i zones de materials poc consolidats.  
. La vulnerabilitat dels aqüífers, que en aquest cas no presenta factors limitants per al desenvolupament dels usos prevists conegudes les propietats impermeables dels materials en superfície.  
. La distribució erràtica dels materials, amb formacions heterogènies quant a grossàries i característiques fisicoquímiques, que poden comprometre la seua capacitat portant produint seients diferencials que afecten el comportament de les estructures encara que de manera poc significativa de cara al risc d'afonament.  
. El col·lapse del terreny allí on predominen les formacions de margues amb algeps del keuper, que sí que pot arribar a produir seriosos problemes de fonamentació i estabilitat de les estructures.  
. Presència de clorurs i/o sulfats, que requereixen d'un tractament previ perquè les fonamentacions no vegen minvada la seua capacitat portant.  
Inestabilitat de terrenys, afectant també les àrees ocupades pel keuper, al nord de la parcel·la d'estudi, a les àrees d'alternança de nivells durs i blans amb forts pendents per descalçament del peu del talús, a l'est, i a la zona de l'activitat extractiva, no sols pels moviments de terra realitzats sinó per la confluència d'altres factors que pogueren alterar l'estabilitat del terreny.  
5. Si bé el risc d'inundació podria no dependre exclusivament de les característiques morfològiques, atenent a l'extens estudi presentat que aborda a xicoteta escala la identificació d'aquest factor s'han identificat diverses àrees susceptibles d'albergar inundacions de caràcter puntual tant en el temps com en superfície, i altres de singular interés per a l'evacuació de les aigües d'escorriment, totes elles dependents de la configuració del terreny en compte de les propietats hidrològiques de la zona d'estudi. Conseqüentment, en l'estudi d'impacte ambiental se suggereixen i cartografien determinades àrees en què haurien d'extremar-se les precaucions en aqueix sentit, evitant per un costat l'ocupació per determinats usos al mateix temps que s'adopten mesures d'estabilitat de talussos i correcció hidrologica-forestal, alhora que el PATRICOVA no reconeix risc d'inundabilitat algun atenent a l'escala de treball del mateix.  
6. S'ha elaborat, finalment, una cartografia de riscs que ve a orientar, i en altres casos a limitar, les possibilitats d'ordenació del sector de cara a evitar futurs compromisos establits entre els usos prevists i els riscs ambientals que caracteritzen la situació actual o bé que pogueren venir produïts com a conseqüència de les sinergies del desenvolupament urbanístic previst. Tot açò es plasma finalment en l'apartat de mesures correctores específiques.  
7. La valoració de la flora s'ha realitzat sobre les categories UICN, PV, LIS, PN, CE i AR, definint en una primera fase una sèrie d'unitats de paisatge en l'àrea d'estudi i identificant les formacions fitosociològiques més representatives.  
Com resultat, es reconeix la representació dels quatre estadis de l'evolució de la vegetació climàcica (màquia litoral, espartar, timoneda calcícola / gipsícola i lastonar), però amb un estat de conservació i desenvolupament molt diferent depenent de les diverses àrees.  
Les unitats de paisatge identificades són novament quatre, representades segons els tipus de vegetació, usos del sòl i accidents geogràfics per la massa forestal, el matoll/timoneda, els cultius abandonats.erms i els cultius en explotació.  
Resulta necessari indicar que és el matoll/timoneda la formació que representa l'etapa dominant de la vegetació en el territori, i que dins d'aquesta es destaca la presència de l'espècie gipsícola Teucrium lepicephalum, endemisme exclusiu de la província d'Alacant i declarada d'interés comunitari per la Directiva hàbitat 92/43 pel seu caràcter d'endemisme restringit i per conformar part de l'hàbitat d'interés comunitari emmarcat dins de la vegetació gipsícola ibèrica (Gypsophiletalia) a més de ser l'espècie que caracteritza a l'associació endèmica de la Marina Baixa Helianthemo racemosi . Teucrietum lepicephali. Aquesta formació s'ha identificat en les vessants del barranc del Barranquet sobre margues i algeps triàsics i en part del Tossal del Captivador, podent trobar-se, encara que de manera poc probable, en altres àrees si s'atén a l'època de l'any en què es van realitzar els treballs de camp, segons s'indica en l'estudi d'impacte ambiental.  
Les zones de cultiu actiu, per la seua banda, presenten règims tant de secà com de regadiu, apareixent produccions de cítrics, olivera, nispro, garrofera i ametler. El valor que pot atorgar-se a aquestes àrees no ve associat a les característiques del sòl, que presenta més prompte una escassa capacitat agrària amb problemes puntuals d'erosió i desequilibris físics, ni a la importància de les formacions fitosociològiques, sinó pel paper o potencial agrobiològic que exerceixen.  
8. Així, es presenta una valoració de les diverses unitats de paisatge vegetal on resulta important destacar la que fa referència a una part de la massa forestal (subàrees 1, 2 i 3), que presenta un hàbitat en un estat de conservació bo que fa rellevant la seua integració o manteniment de les condicions actuals, reforçant-se aquesta postura per la presència de Teucrium lepicephalum i al matoll/timoneda gipsícola, la protecció o de la qual integració també s'ha de tenir en compte.  
9. L'estudi d'impacte ambiental afirma que en general, no s'aprecia en la documentació remesa un interés general per a la conservació del conjunt de la vegetació si s'atén al grau de fragmentació amb diverses qualitats ecològiques i estats de conservació, però sí almenys ha d'apostar-se per la integració o conservació parcial o total d'aquelles unitats de paisatge vegetal el valor ecològic de la qual siga significatiu, tal com ja s'ha comentat. D'altra banda, les aportacions realitzades a partir del Pla forestal de la Comunitat Valenciana no vénen sinó a constatar l'enfocament de l'estudi d'impacte ambiental, reconeixent-se la vocació forestal de la zona i la seua importància de cara a la contenció dels fenòmens erosius i al control del règim de vessaments, principalment.  
10. En relació amb la fauna, l'estudi d'impacte ambiental justifica la descripció concreta d'espècies paraigua en compte de recórrer a extensos llistats del món animal màximament quan la zona d'estudi es correspon amb un ambient agroforestal que presenta una gran potencialitat per a albergar una elevada biodiversitat. L'anàlisi tira una diferència substancial respecte a altres àrees més pròximes o amb una relació topològica distinta en l'entorn comarcal, concloent que els desenvolupaments proposats no vindrien a alterar la qualitat faunística que ve condicionada per la relativa proximitat d'un lloc d'interés comunitari com és el de les serres d'Aitana, Serrella i Puig Campana.  
11. S'informa en l'estudi d'impacte ambiental que la zona afectada per la reclassificació no ha sigut afectada per incendis forestals.  
12. S'ha aportat una valoració paisatgística del projecte, que dividiria la zona d'actuació en tres unitats ben diferenciades (cultius i zones antropitzades, barranc del Barranquet i zona d'influència, i llomes del sud-est). Estudiada la potencialitat visual del sector s'identifiquen diversos punts més o menys pròxims de l'entorn (fins a 3 km.) en els que resultaria necessari considerar el seu impacte a l'hora del disseny i ordenació del sector.  
13. Igual que s'ha dividit l'àmbit de l'actuació en distintes subzones atenent a diversos criteris ambientals en l'estudi d'impacte ambiental s'identifiquen una sèrie (3) de microunitats ambientals (atesa l'extensió de la proposta)  
14. Dins d'aqueixes unitats o microunitats ambientals s'identifiquen a més diverses categories, entre les quals cal destacar les àrees d'alt interés ambiental. Les esmentades àrees serien mereixedores en si mateixes d'una especial protecció, però considerant les preexistències i els condicionants previs derivats de les actuacions antròpiques tant en l'interior del sector com en el seu entorn més immediat l'estudi d'impacte ambiental justifica la minimització de l'esmentada pretensió permetent dinamitzar el procés regeneratiu, protector i d'optimització respecte al desenvolupament sostenible del municipi. D'aquesta manera s'aborda la integració i viabilitat del projecte, adaptant-se a les condicions inicials, en relació amb els riscs d'estabilitat del sòl, la presència de vegetació gipsícola i l'elevat interés que per a la conservació presenten determinades masses forestals, però sense oblidar les edificacions preexistents i la construcció d'un nou vial vertebrador que travessarà l'àrea diagonalment en direcció est . nord. L'opció triada per a la conservació . integració de les esmentades àrees passa per la restricció de l'aprofitament residencial dedicant-les a zones d'esplai públic com ara parcs, àrees de recreació, zones esportives, passejos, etc.  
El projecte suposa un increment substancial de la demanda hídrica per a consum humà respecte de la situació actual si s'atén que la capacitat d'ocupació del sector és fins i tot major que el cens actual d'habitants en el municipi de la Nucia. En la documentació presentada s'ha aportat certificat expedit per òrgan amb competències en la matèria de distribució de recursos hídrics informant favorablement la suficiència d'abastiment d'aigua potable per als desenvolupaments urbanístics prevists, sense que s'hagen aportat valors quantitatius sobre el recurs disponible i necessari per a satisfer la noves demandes hídriques.  
Respecte de la depuració de les aigües residuals, es desprén finalment la intenció de connectar amb l'EDAR de Benidorm, informant-se favorablement per part del Consorci per a abastiment d'aigües i sanejaments de la Marina Baixa. No obstant això, la capacitat de l'EDAR no ha sigut adequadament justificada en el document avaluat.  
Respecte a la gestió dels residus sòlids urbans l'empresa concessionària URBASER SA, de la planta de transferència de RSU a Benidorm, ha emés un certificat on afirma disposar de capacitat suficient per a gestionar els residus sòlids urbans que es generen en el Pla parcial La Serreta. No obstant això, no s'ha acreditat adequadament la gestió dels residus sòlids inerts que es generaran durant les labors d'urbanització i d'edificació.  
15. No s'ha incorporat en la documentació cap referència tècnica que permeta avaluar la consideració del projecte respecte de la inclusió d'un camp de golf, tot això des d'un punt de vista ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.G del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent  
Declaració d'Impacte Ambiental  
1. S'estima acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, l'Homologació modificativa i Pla parcial del sector La Serena en el municipi de la Nucia (Alacant), promogut pel mateix Ajuntament, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental duent-se a terme les mesures correctores contingudes en aquest i en el seu Programa de vigilància ambiental, tot això sempre que no entren en contradicció amb els condicionants d'obligat compliment establits en l'apartat segon de la present resolució  
2. Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:  
. Haurà d'acreditar-se, davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme, la no-afecció del projecte a béns culturals i/o patrimonials d'acord amb la informació que posseeix la Conselleria de Cultura, Educació i Esport obtenint l'informe favorable en relació amb el compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià. En el cas que aquest informe resultara desfavorable, així haurà d'entendre's també la present declaració d'impacte ambiental.  
. Haurà d'acreditar-se, davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme, mitjançant informe favorable de l'organisme de conca competent, l'existència d'aigua potable en quantitat i qualitat suficient per a proveir la població i els usos complementaris sense cap perjudici per als usos actuals. De la mateixa manera s'acreditarà la capacitat de depuració de l'EDAR a la qual es pretén connectar els col·lectors d'aigües residuals i si no n'hi ha, la reserva corresponent per a la seua ampliació d'acord amb les expectatives del projecte presentat, segons informe i condicions de l'òrgan competent en la matèria.  
. Considerar el camp de golf previst en la urbanització únicament com un ús previst en la normativa urbanística del sector, no existint cap compromís sobre la tramitació posterior de tal projecte en el que es refereix tant a la seua viabilitat com a la seua distribució i requerint, per a l'aprovació definitiva d'aquest, el procediment d'avaluació d'impacte ambiental establit per la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, així com pel seu desplegament reglamentari.  
. L'eix viari estructural que travessa el sector d'est a nord haurà, en els trams coincidents amb l'edificació residencial, d'incorporar les mesures correctores adequades, com puguen ser pantalles acústiques vegetals, artificials o altres, que garantisquen que els nivells de soroll que s'aconsegueixen en els habitatges es troben dins dels valors admissibles establits en la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica.  
. Els residus que es generen de qualsevol tipologia hauran de ser gestionats d'acord amb la seua legislació sectorial i si és el cas a la planificació que en desplegament del Pla integral de residus s'establisca per la Generalitat Valenciana.  
. En particular per als residus de construcció i demolició de les obres d'urbanització es requerirà un acord previ amb un gestor autoritzat per a aquest tipus de residus amb caràcter previ a l'autorització de les obres. L'Ajuntament exigirà a les empreses encarregades entregar, després de la realització de les obres, certificats de recepció de residus sòlids inerts per part d'abocadors o empreses autoritzades per a la gestió d'aquest tipus de residus.  
. Hauran de preveure's, en la urbanització, llocs per a la col·locació de contenidors per a la recollida selectiva dels diversos tipus de residus que vénen tractant-se habitualment a la Comunitat Valenciana en quantitat suficient per a adequar el projecte presentat al Pla integral de residus.  
. S'obtindrà, prèviament al desenvolupament del sector, l'autorització d'abocament per part de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, de les aigües pluvials que es preveuen abocar sobre els barrancs.  
. La terra vegetal extreta durant la fase de moviment de terres, i que siga susceptible d'aprofitament, es mantindrà en condicions agrícoles adequades i es destinarà al farciment de les zones verdes previstes en l'actuació, o si no n'hi ha a altres àrees del municipi on siga susceptible la utilització d'aquesta.  
. Les terres que s'utilitzen per al terraplenament del sector procediran de préstecs autoritzats. Si fóra necessari l'obertura de nous préstecs, hauran de ser tramitats adequadament i obtinguda l'autorització pertinent, així com, la corresponent declaració d'impacte ambiental.  
. Serà necessària la reposició de tots els serveis i infraestructures de reg afectats i funcionalment necessaris per part de l'urbanitzador, mitjançant l'adequada integració de la Séquia Mare i la seua senda amb cada àrea del sector. Amb aquest fi, haurà d'obtenir-se autorització prèvia dels titulars de la séquia, que establiran els condicionants tècnics per a les possibles obres de millora del traçat i de les condicions de canalització, havent de discórrer preferentment per terrenys de caràcter no natural, i d'acord amb el seu valor patrimonial, compatibilitzant les actuacions amb les obres d'urbanització.  
. Serà necessari el soterrament de les línies elèctriques d'alta tensió que travessen el sector, aprofitant en la massa de pineda, l'aclarida produïda pel traçat d'una les línies, sota un vial de vianants d'accés a recorreguts preexistents, i de servei i manteniment del parc públic del sector.  
. Amb caràcter previ la concessió de llicència d'obres a l'agent urbanitzador, es procedirà a un reconeixement de camp, i informe corresponent per part de tècnics de la Direcció Territorial de Medi Ambient, en aquelles zones d'algeps on potencialment pogueren localitzar-se espècies de la comunitat gipsícola. En cas de detectar-se presència d'aquestes espècies vegetals durant el mostratge, o una vegada iniciades les obres d'execució, es procedirà a la traslocació d'aquestes a aquelles altres àrees del sector protegides a fi de conservar aquestes comunitats vegetals.  
. S'aplicaran totes i cada una de les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental que no entren en contradicció amb les proposades en els epígrafs anteriors d'aquesta declaració, havent d'incorporar aquestes en les normes urbanístiques i en els plans d'ordenació.  
. El promotor, com a responsable del Programa de vigilància ambiental (PVA), tant en la seua execució com en les seues despeses, disposarà una direcció ambiental d'obra, i si no n'hi ha la direcció d'obra, la qual es responsabilitzarà de l'adopció de les mesures correctores, de l'execució de l'esmentat programa i de l'emissió dels informes tècnics periòdics sobre el compliment de les mencionades mesures correctores, de les disposicions d'aquesta declaració i del tractament de quants nous impactes ambientals, no identificats i de caràcter no previsible, pogueren succeir.   
. És un requeriment d'aquesta direcció general que la proposta presentada integre les àrees a preservar, delimitades en el procediment d'avaluació d'impacte ambiental, com a zones verdes de caràcter natural. La Comissió Territorial d'Urbanisme, a proposta de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial, és l'òrgan competent per a emetre dictamen resolutori sobre l'aprovació definitiva del sòl del planejament de millora proposat, d'acord amb la legislació vigent, i per tant, determinar la classificació definitiva dels sòls ordenats.  
3. Es notifica a les parts interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
4. Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 20 de juny de 2005. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient  
Expedient: 233/04 AIA  
Títol: Pla general d'ordenació urbana de Genovés  
Promotor: Ajuntament de Genovés  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme de València   
Localització: Terme municipal de Genovés, València  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte  
El projecte es denomina Pla general d'ordenació urbana de Genovés (València).  
L'objecte del projecte és el canvi de l'instrument de planejament, de les normes subsidiàries de 1988 vigents fins ara en el municipi, al Pla general plantejat.  
L'objecte del Pla general és augmentar la superfície de sòl urbà i sòl urbanitzable tant residencial com industrial, a causa de les necessitats de creixement experimentades en el municipi de Genovés, les quals han provocat l'esgotament de les vigents normes subsidiàries i la necessitat d'abordar el plantejament d'un nou model territorial.  
Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Aquest municipi disposa fins a l'aprovació del Pla general, objecte actualment d'elaboració, de normes subsidiàries que van resultar aprovades definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme en sessió celebrada en data 31 de maig de 1988.  
El Pla general preveu un augment de 74,53 ha de sòl urbà i en aproximadament 2 ha de sòl no urbanitzable, i disminueix en 76 ha el sòl urbanitzable.  
Quadres comparatius de superfícies. (Normes subsidiàries de 1988 i Pla general plantejat)  
CLASSIFICACIÓ SÒL NN SS HA   
SÒL URBÀ 29.95   
SÒL URBANITZABLE 95.60   
 Residencial 86.90   
 Industrial 8.7   
SÒL NO URBANITZABLE 1394.45   
 Equipament 2.55   
 Protecció especial 805   
 Equipament privat 1.15   
 Ús agropecuari 38.40   
 Comú 547.35   
TOTAL TERME MUNICIPAL 1520   
CLASSIFICACIÓ SÒL PLA GENERAL   
SÒL URBÀ 104.48   
 Residencial 93   
 Industrial 11.48   
SÒL URBANITZABLE 19.17   
 Residencial 12.99   
 Industrial 6.18   
SÒL NO URBANITZABLE 1396.3   
 Forestal 574.58   
 Conservació natura 46.14   
 Hidràulic 63.77   
 Catàleg 3.75   
 Genèric i afecció legislació sectorial 699.3   
 Parc públic 8.76   
TOTAL TERME MUNICIPAL 1520   
De les 1.520 ha de superfície total del terme municipal de Genovés, seguint els criteris que estableix la LRAU en l'article 17, aquest Pla general estableix les següents classes de sòl:  
. Sòl urbà: 104,48 ha  
. Sòl urbanitzable: 19,17 ha  
. Sòl no urbanitzable: 1.396,3 ha  
Sòl urbà  
El Pla general estableix la classificació del sòl urbà des de la perspectiva del grau d'urbanització i del grau de consolidació per l'edificació, i això s'identifica amb els grans nuclis homogenis on es compleixen en termes amplis les esmentades condicions de consolidació per edificació i urbanització, i deixant al marge supòsits de caràcter aïllat.  
Els nuclis que constitueixen el sòl urbà d'aquest Pla estan formats pel nucli urbà residencial de Genovés i el seu polígon industrial, el casc d'Alboi i el seu voltant, Pino Grande, Pi Chico i la zona de Los Arcos confrontant a sòl urbà del terme municipal de Xàtiva.  
Sòl urbanitzable  
El Pla ho defineix com aquell que, no tenint la consideració d'urbà o de no urbanitzable, puga ser objecte de transformació en els termes establits en la legislació urbanística i en el planejament. Aquest Pla classifica com a sòl urbanitzable el sòl que s'ajusta, en principi, a les previsions de creixement existents, tant residencials com industrials.  
S'estableixen sis unitats d'execució en el sòl urbanitzable immediat, dos residencials d'extensió del nucli de Genovés, dos industrials d'extensió del polígon i dos per a completar els nuclis residencials de Pino Grande i Pino Chico.  
Sòl no urbanitzable  
La classificació com a sòl no urbanitzable, conforme a l'estratègia territorial adoptada i el que estableix la legislació aplicable, pretén preservar aquest tipus de sòl de l'acció urbanitzadora distingint els diversos tipus de sòl:  
. Sòl no urbanitzable de protecció afecció legislació sectorial (SNU-PA): inclou els sòls que serveixen de suport a la xarxa de comunicacions bàsica com són carreteres, xarxa de camins existents, camins ramaders, xarxa bàsica de serveis i ferrocarril.  
. Sòl no urbanitzable de protecció catàleg (SNU-PC): comprén l'entorn dels jaciments arqueològics i qualsevol altre que poguera aparéixer amb independència del tipus de sòl en què es trobe.  
. Sòl no urbanitzable de protecció conservació natura (SNU-PN): Àmbits o paratges que en funció del singular valor ambiental d'aquest, de la naturalesa existent i paisatgístic, han de ser preservats de qualsevol actuació que supose una modificació del bé que es protegeix.  
. Sòl no urbanitzable de protecció forestal (SNU-PF): En aquest sòl s'inclouen els terrenys que per la seua importància mediambiental han de preservar-se de tota acció transformadora, sent el seu fi essencial el fet de ser suport d'activitats forestals o cinegètiques, queden prohibits tots els usos que no estiguen directament vinculats al bé que s'ha de protegir.  
. Sòl no urbanitzable de protecció hidràulica (SNU-PH): Aquest sòl inclou terrenys i àrees afectades per restriccions en l'ús com a conseqüència de La seua proximitat a llits naturals o artificials, i en general, totes aquelles sobre les quals siga aplicable el que disposa el Reglament de Policia de Llits i del Domini Públic Hidràulic.  
. Sòl no urbanitzable de protecció genèrica (SNU-PG): Té com a missió preservar les característiques naturals del territori si bé, tenint en compte el seu menor valor mediambiental, i atesa la seua estructura socioeconòmica municipal, ha de ser capaç d'albergar, amb un tractament selectiu, les edificacions a què es refereixen els articles 7 i 8 de la Llei 4/92.  
Les zones d'ordenació tenen caràcter estructural i queden relacionades de la manera següent:  
a) En sòl urbà i urbanitzable:  
a.1 Ús dominant residencial (R)  
. Zona de nucli històric (NUH)  
. Zona d'ampliació del nucli (ACA)  
. Zona d'eixample (ENS)  
. Zona de habitatges adossats (ADO)  
. Zona de habitatges aïllats (AIS)  
. AIS-0, AIS-1, AIS-2, AIS-3.  
a.2 Ús dominant industrial (IND)  
. Zona industrial en illa (INM)  
b) En Sòl No Urbanitzable:  
. Protecció afecció legislació sectorial (SNU-PA)  
. Protecció catàleg  
. Protecció conservació natura  
. Protecció forestal  
. Protecció hidràulica  
. Protecció genèrica  
3. Alternatives  
Aquest aspecte no s'ha inclòs en l'estudi d'impacte ambiental.  
Tramitació administrativa  
En data 29 d'abril de 2004 la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València remet a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, l'estudi d'impacte ambiental junt amb la documentació tècnica, incoant-se el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
Informe de la secretària de data 6 de setembre de 2002, de l'Ajuntament en què s'acorda: sotmetre a informació pública el PGOU junt amb el seu EIA. Sol·licitar els preceptius informes a la Conselleria de Sanitat, Conselleria d'Educació i Ciència, així com als departaments i òrgans de les administracions públiques competents. Sol·licitar als municipis confrontants de Xátiva, Lloc Nou d'En Fenollet, Barxeta i Benigánim, l'evacuació del corresponent dictamen donant-los termini d'un mes per a pronunciar-se.  
En data 13 de setembre de 2002, l'Ajuntament remet la notificació de l'acord del Ple de data 6 de setembre de 2002 dirigida a:  
. Ajuntament de Xàtiva  
. Ajuntament de Barxeta  
. Ajuntament de Benigànim  
. Ajuntament de Lloc Nou d'en Fenollet  
. Conselleria de Cultura, Educació i Ciència  
. Conselleria de Sanitat   
. COPUT  
. Diputació de València.  
. Conselleria de Medi Ambient  
. CHJ  
. RENFE  
L'Ajuntament, en data 13 de febrer de 2004, acorda l'aprovació provisional del PGOU i l'estudi d'impacte ambiental d'aquest, amb les rectificacions derivades de l'estimació parcial o total de les al·legacions presentades.   
1. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental del Pla general d'ordenació urbana de Genovés es va exposar al públic, junt amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el en el DOGV núm. 4338, de 18 de setembre de 2002 i en el periòdic Las Provincias de 23 de setembre de 2002.  
Durant el període d'informació pública es van presentar de 62 al·legacions segons consta en certificat emés per l'Ajuntament de Genovés el 2004.  
L'Ajuntament en ple de data 27 de juny del 2003, acorda aprovar el document d'informe d'al·legacions presentades al PGOU.   
2. Resum de les al·legacions  
De les seixanta-dues al·legacions presentades en resposta a la informació pública cap d'elles es considera de caràcter ambiental. Quatre d'elles van ser estimades totalment, trenta-dos parcialment i les vint-i-cinc restants van ser desestimades.  
3. Peticions d'informació o documentació complementària  
En data 6 de maig de 2005, l'Àrea d'Avaluació Ambiental de la Direcció General de Gestió del Medi Natural remet escrit a l'Ajuntament de Genovés, informant que després de revisar la documentació aportada s'han d'ampliar o justificar diversos aspectes de l'estudi d'impacte ambiental:  
. Pel que fa als tràmits d'informació pública, s'ha de presentar còpia de les al·legacions presentades, tal com es recull en l'article 21 del Reial decret 162/1990, de 15 d'octubre del Consell de la Generalitat.  
. S'haurà de realitzar una previsió del volum d'aigua potable necessari i s'ha de presentar certificat de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, sobre la disponibilitat d'aigua en qualitat i quantitat suficient, per a garantir el proveïment de la totalitat de l'aigua demandada arran del desenvolupament del Pla general.  
. Es presentarà certificat de l'entitat gestora sobre la capacitat o la previsió de les infraestructures necessàries per a garantir la depuració de la totalitat de les aigües residuals generades en el municipi amb el desenvolupament del Pla General.  
. Quant als residus sòlids urbans s'indicarà el volum futur i característiques d'aquests en desenvolupar-se les actuacions previstes en el Pla general. A més s'haurà d'obtenir el certificat de l'entitat gestora dels residus sobre la capacitat de gestió d'aquests.  
. S'haurà de presentar informe vinculant de la Direcció General de Patrimoni de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural valencià, d'acord a l'article 11 de la Llei 4/1998.  
. Aclariment del tracte que s'ha de donar al camí ramader assagador d'Alacant afectat per l'actuació.   
En data 25 de maig de 2005, com a contestació a l'escrit realitzat per la Direcció General de Gestió del Medi Natural en data 6 de maig de 2005, l'Ajuntament remet:  
. Certificat de l'empresa gestora de l'aigua potable, afirmant la capacitat per a assumir l'augment del cabal consumit arran del desenvolupament del Pla general.  
. Certificat de l'empresa Fomento, assumint la capacitat per a recollir l'augment del volum dels RSU generats.  
. Certificat de GIRSA on comunica que els RSU generats seran tractats en la planta de Guadassuar.  
Com a ampliació a la documentació remesa en data 25 de maig de 2005, l'Ajuntament envia en data 10 de juny de 2005, a la Direcció General del Medi Natural, còpia de les al·legacions presentades, certificat de l'entitat de gestora de les aigües residuals i informe aclaridor sobre el tracte que s'ha de donar al camí ramader assagador d'Alacant.  
Informes sectorials  
. Informe de Fomento Construcciones y Contratas de data 11 de maig de 2005, en què es fa una estimació del volum generat per habitant i dia, i en el qual afirma la capacitat per a realitzar les ampliacions necessàries per a la recollida dels residus, generats com a conseqüència del desenvolupament del Pla general.  
. Informe d'EGEVASA (companyia subministradora d'aigua potable del municipi) de data 10 de març de 2005, que afirma posseir cabals necessaris i capacitat de les xarxes de subministrament, per a poder proveir d'aigua potable la població prevista com a conseqüència del desenvolupament del Pla General.  
. Informe de GIRSA (gestió integral de residus sòlids) de data 24 de maig de 2005, en el qual es comunica que tots els residus generats en el municipi de Genovés, seran tractats en la planta de Guadassuar.  
. Informe de l'entitat de sanejament d'aigües de data 6 de juny de 2005, concloent afirmativament sobre la viabilitat del tractament en l'EDAR de Genovés de les aigües residuals generades pel desenvolupament del PGOU, havent de complir una sèrie de condicionants:  
. En el seu dia, el promotor del desenvolupament urbanístic haurà de realitzar la corresponent sol·licitud de la connexió efectiva. Les obres necessàries per a la connexió de les aigües residuals a les infraestructures públiques s'efectuaran pel peticionari al seu compte i risc.  
. En tot cas, l'abocament generat pels desenvolupaments urbanístics a què done lloc el PGOU haurà de complir amb els límits d'abocament establits en l'ordenança municipal d'abocaments o, si no n'hi ha, en el model d'ordenança d'abocaments de l'entitat de sanejament a fi de preservar la integritat del sistema de sanejament i la qualitat de l'efluent. A aquests efectes els urbanitzadors hauran de preveure que abans del punt de connexió, ha de disposar una arqueta de registre de la mateixa tipologia que la que figura en el model d'ordenança d'abocaments de la xarxa municipal de clavegueram editat per aquesta entitat de sanejament, dotada a més de guies per a la instal·lació d'una mitjalluna que permeta la desconnexió de l'abocament. Així mateix, en la connexió de la zona industrial a més de disposar de l'esmentada arqueta de registre, s'haurà de preveure la construcció sobre l'esmentada arqueta d'una caseta que permeta la instal·lació d'equips de mesura en continu, tancada amb clau.  
. Perquè es puga realitzar la connexió efectiva, i atés el funcionament actual de l'EDAR, hauran d'executar-se les actuacions d'ampliació de la planta necessàries a fi d'adequar-la per al tractament del nou cabal generat.  
. Amb anterioritat a l'execució de la connexió, s'haurà d'ingressar a l'entitat de sanejament la quantitat resultant de 530.305 euros, als efectes del qual haurà d'establir-se, si és el cas, l'oportú conveni entre l'entitat de sanejament i l'Ajuntament de Genovés.  
Afeccions legals  
1. En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la xarxa Natura 2000, part de l'àrea corresponent al LIC Curs mitjà del riu Albaida, afecta una xicoteta superfície localitzada en l'extrem sud-oest del terme municipal, aquesta zona es troba qualificada en el Pla general com a sòl no urbanitzable de protecció de natura.  
2. No existeixen ni ZEPA ni microreserves de flora en l'àmbit d'estudi.  
3. En el municipi segons l'Inventari de jaciments arqueològics de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, estan inventariats un total de 2 jaciments arqueològics: Església Mare de Déu dels Dolors i Solana de Penya-roja. El voltant dels terrenys corresponent als jaciments es troba qualificat com de protecció de catàleg (SNU-PC)  
4. En referència a la presència de camins ramaders, en el municipi hi ha tres camins ramaders: assagador d'Alacant de 37,5 m d'amplària i 6.600 m de longitud, assagador del Camí Vell de Benigánim de 10 m d'amplària i 3300 m de longitud i assagador de Barxeta de 10 m d'amplària i 2.500 m de longitud.  
L'assagador d'Alacant queda afectat per sòls industrials en l'oest del nucli urbà i per terra residencials de Pino Grande, encara que en la documentació remesa per l'Ajuntament, garanteixen la no-modificació del traçat, facilitant-se el trànsit ramader, l'ús públic, a més de respectar l'ample legal i la continuïtat d'aquesta, segons la Llei 3/95, de camins ramaders.  
Els camins ramaders queden inclosos dins del sòl no urbanitzable de protecció afecció legislació sectorial (SNU-PA).  
5. En el municipi de Genovés hi ha dues forests d'utilitat pública: forest d'utilitat pública catalogada amb el número V-86, de propietat municipal i denominat Ombria de la Font de Millares i forest d'utilitat pública de la Generalitat Valenciana, catalogada amb el número V-153 denominat Port de Benigánim.   
Aquestes dues forests es troben qualificades com de protecció forestal.  
6. Es troben registrats entre l'any 1993 al 2003 un total de 7 incendis en el terme municipal, aspecte que no ha sigut considerat en l'estudi d'impacte ambiental. Cap de les zones afectades per aquests 7 incendis és objecte de reclassificació pel Pla general.  
7. Hi ha una pedrera al terme municipal denominada Lloma de Genovés amb número d'inscripció 1.207 i que disposa en l'actualitat d'autorització per a l'extracció d'argiles.  
Consideracions ambientals  
1. La zona del curs del riu Albaida presenta un risc d'inundació alt ben sovint mitjà, que correspon a zones que pateixen inundacions amb un període de retorn entre 25 i 100 anys. Aquest risc converteix la zona en desaconsellable per a l'edificació, i és qualificada com d'especial protecció.  
2. El risc de lliscament i despreniment és baix o nul en les zones qualificades com a urbanes o urbanitzable pel Pla general.  
3. La vulnerabilitat de les aigües subterrànies presenta un nivell baix en la zona que s'estén des de la ciutat cap al riu Albaida i un nivell mitjà en la zona nord-occidental del terme.  
4. El risc d'erosió, tant actual com potencial, es descriu com baix o molt baix en tot el terme municipal.   
5. El terme municipal de Genovés es troba segons el mapa geocientífic de València, en una zona catalogada com de risc sísmic alt.  
6. Explotació dels recursos naturals.  
Aigua potable  
El proveïment municipal d'aigua potable està gestionat per l'empresa EGEVASA, com a empresa concessionària del servei.  
La infraestructura amb què compta aquest servei està composta principalment per dos pous que presten el servei de proveïment al nucli urbà de Genovés i Alboy: Pou del barranc de la Creu i pou de la Moteta; i un pou per a l'abastiment de Pino Grande i Pino Chico: Pou de la beata Inés. Actualment la població abastida és d'aproximadament de 2.322 habitants, i és el volum consumit estimat de 524.043 m³/any.  
L'Ajuntament presenta certificat de l'empresa EGEVASA, assegurant la capacitat de cabals d'aigua potable i xarxes suficients per a assumir l'increment de necessitats generades pel desenvolupament del Pla general.  
7. Sanejament i depuració d'aigües residuals   
Tant en el nucli urbà de Genovés, com en el d'Alboy compten amb una xarxa de clavegueram per al posterior tractament d'aquestes, mentre que en les àrees residencials d'edificacions aïllades no es disposa de l'esmentada xarxa, per la qual cosa es recorre a la utilització de fosses sèptiques o depuradores individuals. Es fa una estimació del volum generat actualment i futur, i segons certificat de l'entitat de sanejament d'aigües, hi ha viabilitat de tractament de les aigües residuals generades pel desenvolupament del Pla general.   
8. Gestió de residus  
Per al tractament dels residus sòlids urbans es disposa de servei de recollida de fems i envasos lleugers, sent l'encarregada d'aquest servei l'empresa Fomento de Construcciones i Contratas SA. L'empresa encarregada de la gestió de cartó i paper és GIRSA i la del vidre és ECOVIDRIO.  
Es fa un càlcul dels volums de RSU, paper, cartró i vidre de l'any 2001. Dels volums de residus que es generaran, únicament es fa menció a què hauran de ser gestionats per l'Ajuntament, i estan els productors obligats al compliment de l'ordenança municipal respecte d'això.  
S'aporta certificat de l'empresa Fomento de Construcciones i Contratas SA, assumint la capacitat per a les ampliacions necessàries de recollida de residus, així com de GIRSA assumint la seua gestió en la planta de Guadassuar.  
9. La vegetació que existeix en l'actualitat està formada per coscollars amb llentiscle i matolls, en els relleus muntanyosos no transformats per a l'agricultura. Pel que fa a les zones agrícoles els cultius que predominen són els fruiters de regadiu i els herbacis de regadiu.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.G del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tant i a la vista de tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule el següent  
Declaració d'Impacte Ambiental  
Primer   
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte Pla general d'ordenació urbana de Genovés (València) promogut per l'Ajuntament de Genovés, sempre que el mateix es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.  
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels següents condicionants:  
1. S'haurà de presentar informe vinculant de la Direcció General de Patrimoni de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, sobre la conformitat del projecte amb la Normativa de Protecció del Patrimoni Cultural Valencià, d'acord a l'article 11 de la Llei 4/1998.  
Tercer   
Es notifica a les parts interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart   
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 21 de juny de 2005. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 248/04-AIA  
Promotor: Ajuntament de Riola   
Autoritat substantiva: Conselleria de Territori i Habitatge. Comissió Territorial d'Urbanisme de València.  
Objecte del projecte: Pla general d'ordenació urbana  
Localització: Terme municipal de Riola   
Descripció del projecte  
L'ordenació projectada, d'acord amb el document aprovat provisionalment, proposa:   
1) Com a sòl urbà la superfície que el planejament vigent classificada com a sòl urbà i sòl urbanitzable, diferenciant dues zones de qualificació:  
. Nucli antic (NA)   
. Zona d'eixample (ENS)   
2) Com a sòl urbanitzable es projecten:  
. Amb ordenació detallada (SUB/P)  
. Dues unitats d'execució d'ús residencial situats al sud del nucli urbà que comprenen en la seua totalitat la superfície de sòl urbanitzable no desenvolupat per a la ubicació de magatzems (segons planejament vigent) i el sòl no urbanitzable fins a la ronda sud de connexió de la VV-1101 amb la V-1105. Representen una superfície 69.399,25 m².  
. Un sector d'ús industrial magatzems, situats a uns 450 metres a l'oest del nucli urbà, que suposen la reclassificació de sòl urbanitzable, amb una superfície de 103.455,00 m².  
. Sense ordenació detallada . (SUB/NP)  
Es projecten quatre sectors d'ús residencial situats a l'oest i nord de l'actual nucli urbà amb una superfície total de 194.669,75 m².  
S'estima que el Pla general té capacitat per a 420 nous habitatges el que representa un increment potencial de població de 1.064 habitants (la població del cens de 2001 és de 1.672 habitants)   
3) Com a sòl no urbanitzable es classifica la resta del terme municipal, i es qualifica al seu torn en :  
. Sòl no urbanitzable de Règim Comú general (RC) Es correspon amb les àrees cultivades de cítrics situades del sòl urbanitzable, limitat per vials de la xarxa primària.   
. Sòl no urbanitzable de protecció agrícola (PA) la resta d'àrees de cultiu de cítrics   
. Sòl no urbanitzable de protecció ecològica i mediambiental (PM). Es correspon amb la part del terme municipal que forma part de la zona humida Marjal i Estany de la Ribera sud del riu Xúquer.  
. Sòl no urbanitzable de protecció d'Infraestructures i de domini públic. Inclou els camins ramaders, el domini públic hidràulic del riu Xúquer i vies de comunicació de la xarxa primària .  
En aquesta categoria s'incorpora a la xarxa primària, a més del traçat aprovat en el projecte Ronda sud de Riola i condicionament del tram Polinyà de Xúquer-.Riola (VV-1101), una ronda nord   
Tramitació administrativa  
L'expedient va ser incoat amb la remissió des de la Comissió Territorial d'Urbanisme de València, el 21 de setembre de 2004, de la documentació tècnica aprovada provisionalment pel Ple de l'Ajuntament, adjuntat fotocòpia del certificat d'aprovació provisional, que es va produir en sessió extraordinària del Ple de l'Ajuntament de 22 de desembre de 2003 (no s'especifica en l'esmentat certificat ni la publicació de l'anunci ni el període d'informació pública)   
El dia 14 d'abril de 2004 es va rebre nova documentació de l'Ajuntament de Riola, composta per:  
. Informe referent a la capacitat de suficiència de la xarxa d'abastiment d'aigua   
. Informe sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració de Riola. Polinyà-Fortaleny-Benicull per a admetre cabals d'aigües residuals generats pel projecte del Pla general de Riola   
. Fotocòpia de les al·legacions formulades en el període d'informació pública.   
El 15 d'abril de 2005 es va rebre, de l'Àrea de Planificació i Ordenació Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge, informe sobre estudi d'inundabilitat.  
Al·legacions  
Segons certificat d'aprovació provisional es van presentar 10 al·legacions de particulars.   
D'aquestes es mencionen les de Rafael Collado i Herminia Fos Muñoz, que sol·liciten, entre altres aspectes, la reubicació cap a l'est del polígon industrial per a minimitzar l'impacte sobre els habitatges aïllats existents en l'entorn, al·legacions estimades i incorporades a l'aprovació provisional.  
També hi ha altres al·legacions que fan al·lusió al risc d'inundació del polígon industrial, i al valor del paisatge agrari, proposant la seua reubicació.   
Informes sectorials  
. Informe sobre estudi d'inundabilitat., de l'Àrea de Planificació i Ordenació del Territori de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
L'informe és favorable en considerar prou complides les previsions contingudes en el Pla d'acció territorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA) i en no existir inconvenient per part de l'organisme de conca, destacant de l'informe el punt següent:   
Vist que l'estudi d'inundabilitat, concreta el risc establit a escala regional pel PATRICOVA a una escala major (1:10.000) i que a més l'ordenació proposada és coherent en situar el sòl urbanitzable industrial i els sectors residencials en terrenys amb un nivell de risc baix (risc 6) mentre que en les zones amb nivell de risc alt (nivells 1 i 2) el PGOU classifica aquests terrenys com a sòl no urbanitzable de protecció d'infraestructures (zones de domini públic), protecció agrícola (arrossars) o de protecció mediambiental (aiguamolls).   
. Informe sobre recursos hídrics, de l'empresa HIDRA Gestió Integral de l'Aigua, SA,  
S'indica que el proveïment prové de la compra en alta a l'Ajuntament de Sueca, des del pou Aliño que està situat a Corbera, sent prou la font de subministrament sempre que la demanda a Sueca no augmente desaforadament .  
Quant a la xarxa de subministrament es considera insuficient per a atendre l'ampliació prevista en el Pla general d'ordenació urbana, apuntant les modificacions que l'Ajuntament haurà d'escometre, tant en configuració com en dimensions per a garantir l'adequat subministrament a l'actual nucli urbà i a la futura ampliació   
. Informe de l'entitat de Sanejament d'Aigües, de maig de 2004.  
Assenyala clarament que l'EDAR de Riola.Fortaleny-Polinyà-Benicull tracta cabals pròxims o fins i tot superiors al cabal de disseny (1400 m³/dia) segons els valors mitjans registrats l'any 2002 i 2003 (van ser de 1431 i 1347 m³/ dia respectivament) i que no es tenen previstes ampliacions de les instal·lacions. Per això els urbanitzadors hauran de resoldre el tractament de les aigües residuals, mitjançant la creació de les seues pròpies infraestructures públiques o costejant el suplement de les infraestructures existents, indicant en aquest últim cas, els condicionants que l'urbanitzador ha de complir a fi de no minvar ni desequilibrar els nivells de servei existents o desitjables.  
Afeccions legals   
. Espais naturals protegits. El terç nord del terme municipal s'engloba en l'àmbit del Pla d'ordenació de recursos naturals de la conca hidrogràfica de l'Albufera, aprovat mitjançant Decret 96/1995, de 16 de maig, del Govern Valencià.  
. Camins ramaders. Existeixen en l'àmbit del terme municipal dos camins ramaders classificatss,:   
. Assagador del camí dels Castelles de 4,5 m d'amplària legal   
. Assagador de les Barraques de 20,00 m d'amplària legal.   
. Domini públic hidràulic. El terme municipal es troba limitat al nord i nord-est pel riu Xúquer .  
. Patrimoni cultural. En l'inventari de patrimoni de la Conselleria de Cultura únicament consten tres elements de l'inventari immoble d'etnologia, que no han sigut inclosos en el catàleg d'edificis del Pla general. Aquests elements són :  
. Ajuntament  
. Cementeri   
. Cercle Riolenc   
. Zones humides. La meitat sud del terme municipal pertany a la zona humida denominada Marjal i Estany de la Ribera sud del riu Xúquer, segons Catàleg de zones humides aprovat per acord del Govern Valencià de 10 de setembre de 2002.  
. PATRICOVA. El terme de Riola es troba entre els que presenten un elevat risc d'inundació, d'acord amb la disposició addicional primera del Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana, aprovat definitivament mitjançant un Acord, de 28 de gener de 2003, del Consell de la Generalitat Valenciana.  
Consideracions ambientals   
Els camins ramaders, per ser béns de domini públic no municipal han de ser respectats en tota l'amplària legal classificada d'aquests, per tant ha d'estar reflectit en la normativa amb eficàcia normativa, tant gràfica com escrita, la traça i amplària legal, a fi de garantir el respecte de les servituds legals en l'execució dels sòls urbanitzables que confronten o són travessats per ells. En aquest cas els sòls urbanitzables que afecten trams de camins ramaders classificats són: el sòl urbanitzable amb ordenació detallada SUB/P.UE2 i el sòl urbanitzable sense ordenació detallada SUB/NP1-Res. situats al sud i nord respectivament de l'actual nucli urbà  
L'impacte més greu, que pot derivar-se del desenvolupament del Pla general projectat, és la impossibilitat de tractament de l'increment de volum d'aigües residuals en les instal·lacions existents, ja que la situació descrita en l'informe de l'entitat de sanejament de maig de 2004 (que tenien en compte les dades de funcionament de 2002 i 2003) ha empitjorat amb les dades de funcionament de 2004 en els quals se supera en més de 260 m³/dia el cabal de projecte. El punt d'abocament dels efluents depurats es realitza a la séquia del Mal Pas que travessa la zona humida Marjal i Estany de la Ribera sud del riu Xúquer.  
A això se suma la incertesa sobre l'existència de recursos hídrics suficients que garantisquen una adequada atenció a la demanda generada pel desenvolupament dels sòls urbanitzable tant residencials com industrials.  
Per això es considera necessari incorporar a les fitxes de planejament tots aquells condicionants que garantisca tant l'adequat tractament de les aigües residuals així com els recursos hídrics suficients.  
Quant a la normativa hi ha alguns aspectes que es considera necessari matisar a fi d'evitar impactes notables:  
. Sobre els usos permesos en sòl de protecció agrícola.   
. Sobre la normativa aplicable al control de la contaminació acústica  
. Sobre la inclusió de normes per a l'abocament a la xarxa municipal de clavegueram.  
. Sobre el tipus d'indústria admissibles en el polígon industrial projectat, tenint en compte les distància als nuclis urbans de Riola i Polinyà de Xúquer.   
S'ha pogut constatar que en l'inventari de béns immobles etnològics de la Conselleria de Cultura, Educació i Esports s'inclouen en el municipi de Riola tres edificis que no han sigut recollits en el Catàleg d'edificis protegits del Pla general .   
L'actual ubicació de l'ecoparc, en sòl no urbanitzable d'especial protecció ecològica i mediambiental, no es considera compatible amb l'esmentada qualificació per la qual cosa és necessari aplicar la corresponent mesura correctora consistent en la reubicació de les instal·lacions a sòl no urbanitzable de règim comú. No obstant l'anterior cal assenyalar que l'única zona adequada per a l'esmentada reubicació és l'entorn del cementeri, que presenta una vulnerabilitat de contaminació de les aigües subterrànies mitjana. La resta de sòl no urbanitzable comú presenten una vulnerabilitat a la contaminació de les aigües subterrànies alta.  
Entre els elements de la xarxa Primària el Pla general inclou una ronda nord la necessitat i justificació de la qual no s'ha trobat en la documentació presentada. En principi per a solucionar la desviació del trànsit del nucli urbà, hi ha un projecte aprovat de ronda sud i condicionament del tram Polinyà de Xúquer.Riola, promogut per la Diputació Provincial de València, que va obtenir declaració d'impacte ambiental favorable per Resolució del director general per al desenvolupament sostenible, de 26 de setembre de 1997, (exp. 376/96-AIA).   
Consideracions jurídiques   
. El projecte examinat constitueix, segons el que preveu l'annex I de l'apartat 8g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta.  
. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.   
. L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions i estimacions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.   
. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Declaració d'Impacte Ambiental  
Primer   
Estimar acceptable, des del punt de vista ambiental, el projecte de Pla general d'ordenació urbana el terme de Riola (la Ribera Baixa), sempre que s'ajuste a la documentació presentada i es complisquen els condicionants establits en el punt segon d'aquesta resolució.   
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels següents condicionants:   
En la documentació amb eficàcia normativa, tant gràfica com escrita (fitxes de planejament i plans d'ordenació) del sòl urbanitzable amb ordenació detallada SUB/P-P-HL.7 i del sòl urbanitzable sense ordenació detallada SUB/NP-1-Resid, s'especificarà l'existència dels camins ramaders afectats, incloent entre els condicionants previs a la programació, l'obligatorietat de respectar l'amplària legal del camí ramader afectat, segons el que preveu la Llei 3/95, de 23 de març de camins ramaders, per ser béns de domini públic no municipal,.   
El desenvolupament dels sòls urbanitzable amb ordenació o sense detallada quedarà supeditat a :   
2.1) La disponibilitat de recursos hídrics per a atendre la demanda de cada un dels sectors, degudament acreditada per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, com a òrgan de conca competent.  
2.2) La possibilitat real de tractament de l'increment del volum d'aigües residuals generat pels nous adoptant qualsevol de les alternatives següents:  
. Construcció i manteniment d'instal·lacions de tractament d'aigües residuals especifiques per a cada un dels sectors que s'ha de desenvolupar.   
Si s'opta per aquesta solució, es remetrà a aquesta Direcció General abans de la programació el sector, el projecte d'instal·lacions, adequat a la naturalesa i volum de les aigües residuals que s'han de tractar en cada cas i incloent els col·lectors i punt d'abocament, així com sistema de gestió d'aquestes   
. Connexió a l'EDAR mancomunada existent, i en aquest cas l'agent urbanitzador haurà de sol·licitar la connexió efectiva a l'Entitat pública de sanejament d'aigües residuals (EPSAR) d'acord amb els condicionants establits en l'informe emés per aquest organisme.  
Aquests condicionants s'inclouran en les corresponents fitxes de planejament com a mesures prèvies obligatòries per a la programació de cada un dels sectors  
Quant a la normativa urbanística hi ha alguns aspectes que han de ser matisats a fi d'evitar impactes notables:  
En el sòl no urbanitzable de protecció agrícola:  
. Els usos dotacionals establits com a permesos (article 4.8) s'admetran únicament i exclusivament si es justifica adequadament la impossibilitat d'ubicació en el sòl no urbanitzable de règim comú.  
. L'habitatge unifamiliar aïllat només estarà permés si està lligat a cultiu i constitueix el primer habitatge del titular de l'explotació agrícola.  
La normativa aplicable per al control de la contaminació acústica (article 5.100) és la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica.  
Els articles relatius a l'evacuació d'aigües residuals (articles 5.114 I 5.116) hauran d'incloure les ordenances municipals vigents i subsidiàriament el model d'ordenança d'abocament a la xarxa de clavegueram elaborat per l'entitat de sanejament, com a norma que regule l'abocament a la xarxa municipal de clavegueram.  
En la normativa especifica del sòl urbanitzable detallat unitat d'execució 3, la qualificació de l'ús industrial de magatzem haurà de ser limitada en funció de la distància als nuclis urbans de Riola I Polinyà de Xúquer, basant-se en els criteris sobre compatibilitat amb l'ús residencial i limitacions establits en la legislació vigent d'activitats qualificades.   
S'incorporarà al Catàleg d'edificis protegits, el patrimoni immoble inventariat per la Conselleria de Cultura que inclou tres edificis:  
. L'Ajuntament   
. El cementeri  
. El Cercle Riolenc  
Les instal·lacions de recollida selectiva de residus (Ecoparc), que se situen en sòl no urbanitzable d'especial protecció ecològica i mediambiental es reubicaran, en el termini el més breu possible, en sòl no urbanitzable de règim comú que tinga una qualificació de vulnerabilitat a la contaminació de les aigües subterrànies, igual o inferior a l'actual ubicació (zona del cementeri).  
No es considera, a efectes d'avaluació d'impacte, la ronda nord grafiada com a element de la xarxa Primària, per la qual cosa la seua execució haurà d'anar precedida, en tot cas, de la tramitació d'una declaració d'impacte ambiental en què s'incloga la justificació de l'obra així com les seues alternatives de traçat, estimant, en principi, com a alternativa més adequada el traçat perimetral al sòl urbanitzable projectat.   
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 març, d'impacte ambiental.  
València, 30 de juny de 2005. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 250/04-AIA  
Objecte del projecte: Homologació i pla parcial sector Bobalar, alternativa segona  
Promotor: Ajuntament de Moncofa  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló i Ajuntament de Moncofa  
Localització: Situat al sud del riu Belcaire en el terme municipal de Moncofa (Castelló)  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte  
L'objecte del projecte és una homologació modificativa de 271.638,15 m² que es reclassifiquen a sòl urbanitzable.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
L'actuació projectada se situa al sud del riu Belcaire afrontant a l'est amb el sector Belcaire Sud i amb el sòl urbà i a l'oest amb el camí de Viniesma I sòl no urbanitzable i al sud amb el camí de la carrerada de les Monges i sòl no urbanitzable.  
Els usos existents en la zona són, principalment, l'agrícola de regadiu (cítrics i horta),   
El planejament preveu una edificabilitat per al sector de 0'9 m²t/ m²s, amb un nombre màxim d'habitatges de 2.037 i un nombre d'habitants estimat en 7.333, sent la distribució de superfícies la següent:  
Zones verdes:36.789 m²  
Xarxa viària: 81.496 m².  
Equipaments: 50.544,14 m²  
Aparcaments: 11.770,50 m².  
Sòl dotacional públic (SD) és de 168.829,97 m².  
El model de desenvolupament respon a l'edificació intensiva amb grans espais lliures existint com a tipologia edificatòria la de bloc adossat en menor proporció i la de bloc exempt, i es pot aconseguir en aquest últim cas una alçària màxima total de fins a 46 m.   
Per al proveïment d'aigua potable, el municipi de Moncofa no disposa actualment de cabals per a proveir el sector. Segons certificat emés per l'empresa FACSA (Fomento Agrícola Castellonense, SA) en què s'indica que els recursos hídrics necessaris per al desenvolupament del sector suposa una dotació punta diària estimada en 2.153 m³. Indica que: les solucions adoptades per a la dotació prevista vénen detallades en el projecte de proveïment d'aigua potable a les noves zones urbanitzables del terme municipal de Moncofa, que garantirà la suficiència de recursos hídrics.  
Del que es desprén que resulta necessària l'execució d'una nova planta potabilitzadora d'aigua per osmosi inversa, que s'abastirà dels cabals d'aigua de reg corresponents a la superfície del sector, així com augment de la concessió de cabals que s'han d'extraure, amb l'autorització prèvia per la Confederació Hidrogràfica tant per al canvi d'ús com per a l'increment de la concessió si és el cas. No obstant això, en l'informe emés per FACSA el 24 de novembre de 2004, s'indica que tot i que el volum d'aigua extret dels pous actuals de reg no es coneix amb exactitud, les estimacions realitzades permeten avaluar que es tracta d'una quantitat semblant a les necessitats que s'han cobrir pel desenvolupament dels nous sectors a urbanitzar (Belcaire Nord, Belcaire Sud i Bobalar), sense necessitat d'augment de les extraccions.  
Respecte a les aigües residuals generades pel sector, ja que els actuals serveis municipals no resulten suficients, es preveu l'execució d'una nova EDAR a càrrec dels sectors urbanitzables, amb capacitat de tractament per a 108.330 habitants-equivalents, amb un volum de tractament en temporada alta de 20.000 m³/dia i tractament terciari per a 5.800 m³/dia amb destinació a aigua de reg.  
Pel que fa a la gestió dels residus sòlids, l'estudi d'impacte ambiental indica que els residus sòlids urbans seran posats a disposició de l'Ajuntament, per la qual cosa hauran de complir-se les ordenances de recollida i subsidiàriament el que estableix el Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana i pla zonal de la zona que el desenvolupa.  
L'Ajuntament emet un certificat en què indica que ha firmat un conveni de col·laboració amb diversos ajuntaments per a finançar les despeses d'emmagatzemament en l'abocador de Garrut, vigilància, transport i tractament fins a la planta autoritzada de residus sòlids generats en el municipi, que estarà en vigor fins a la posada en funcionament de les instal·lacions previstes en el pla zonal.  
En l'estudi d'inundabilitat relatiu a la desembocadura del riu Belcaire s'indica la necessitat construcció d'un passeig marítim sobreelevat que evite l'entrada d'aigua de mar en cas de temporal en la franja costanera situada al sud del riu Belcaire i que podria afectar el sector Bobalar.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública  
Per l'Ajuntament de Moncofa es remet memòria de programa i alternativa tècnica segona (homologació del sector, pla parcial del sector, estudi d'impacte ambiental i avantprojecte d'urbanització)  
Amb data 5 de novembre de 2004 l'Ajuntament de Moncofa va enviar el resultat de la informació pública (DOGV 23-06-2004) amb informe d'al·legacions en què es detallen aquestes, així com l'aprovació de l'alternativa tècnica segona.   
Les al·legacions presentades no tenen caràcter ambiental.   
2. Peticions d'informes i documentació complementària  
2.1. L'Ajuntament de Moncofa remet la següent documentació relacionada amb l'expedient:  
. En data 3 de novembre de 2004 aporta el document de modificació del concert previ i còpia de l'informe complementari favorable, de data 27 de setembre, de 2004 del concert previ del director general de Planificació i ordenació territorial d'aquesta Conselleria, en el qual s'inclou el sector Bobalar.  
El referit informe és favorable amb les observacions assenyalades en aquest.  
Segons s'indica, el nou Pla general haurà d'ajustar-se en la seua totalitat al que estableix la Llei 4/2004, de juny, d'ordenació del territori i de protecció del paisatge.  
El Pla general que s'elabore haurà de tenir en compte el que estableix l'article 85 de la Llei 6/1989, de 7 de juliol, d'ordenació del territori de la Comunitat Valenciana.  
Es considera que és possible continuar amb la tramitació de les actuacions sense esperar a l'aprovació definitiva del Pla general, sempre que s'acredite la seua compatibilitat amb el nou model territorial a establir per aquest últim. No obstant això, es fa també necessari que es complete la documentació mitjançant un document conjunt en què s'establisca l'ordenació estructural de cada actuació en relació amb l'ordenació estructural dels altres sectors, així com la suficiència dels accessos als nous sectors des de les principals vies de comunicació i que es garantisca, conjuntament per a tots ells, la suficiència de subministrament d'aigua potable i tractament de les residuals.  
S'indica també que l'ordenació del sòl urbanitzable del nou Pla general haurà de complir al que estableix l'article 62.1 de la LRAU que assenyala que disposa que tot el sòl urbanitzable ha de tenir un aprofitament tipus semblant o un valor urbanístic semblant. Per això és necessari que es justifique que els sectors de sòl urbanitzable que s'estan tramitant i que es recullen també en el document de concert previ del nou Pla general compleixen amb aquest precepte legal, la qual cosa és particularment necessària si es té en compte que dos d'aquests sectors tenen prevista una edificabilitat de 0,6 m²t/m²s mentres que els altres dos tenen una edificabilitat de 0,9 m²t/m²s. Aquesta justificació es va a fer també necessària per a poder aprovar les homologacions sectorials actualment en tramitació.  
. El 5 de novembre de 2004 remet documentació relativa al tractament de residus sòlids, aportant certificat respecte a la gestió dels residus sòlids i acompanyant l'estimació d'impacte ambiental del projecte de centre de valoració de residus no perillosos (residus de construcció i demolició i voluminosos).  
. El 9 de novembre de 2004 remet documentació relativa al subministrament d'aigua potable amb el projecte de proveïment d'aigua potable a les noves àrees urbanitzable del terme municipal de Moncofa, com també avanç de l'avantprojecte de nova estació depuradora d'aigües residuals i projecte de línia elèctrica subterrània des de l'estació transformadora fins al sector objecte del projecte.  
. El 18 de novembre de 2004 es remet escrit de FACSA (Fomento Agrícola Castellonense, SA) indicant que té en concessió el Servei d'Aigües Potables de Moncofa i certificant la suficiència de recursos hídrics per al sector basat en l'execució del projecte de proveïment anteriorment citat, indicant que la dotació punta diària estimada és de 2.153 m³/dia en l'actuació denominada Bobalar.  
2.2. El 23 de novembre de 2004 es va sol·licitar ampliació de documentació a l'Ajuntament en relació amb l'obtenció d'informe favorable de la Direcció General de Política Lingüística i patrimoni cultural valencià en compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià. Així com que acompanyaren informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer sobre la viabilitat tècnica d'obtenir les concessions d'aigua necessàries per a cobrir les necessitats hídriques que generaran els nous sectors urbanitzable (Belcaire Nord, Belcaire Sud i Bobalar).  
2.3. El 23 de novembre de 2004 es remet per l'Ajuntament sol·licitud d'aprovació de traçat de camí ramader a la Direcció Territorial de Castelló d'aquesta Conselleria per part dels redactors del pla parcial.  
2.4. El 24 de novembre de 2004 FACSA remet nova documentació complementària amb descripció dels pous utilitzats actualment pertanyents a l'aqüífer de la Plana de Castelló, indicant que encara que el volum d'aigua extret dels pous precitats no es coneix amb exactitud, les estimacions realitzades permeten avaluar que es tracta d'una quantitat semblant a les necessitats que s'han de cobrir pel desenvolupament dels nous sectors que s'han d'urbanitzar (Belcaire Nord, Belcaire Sud i Bobalar).  
2.5. La Direcció Territorial de Castelló informa amb data 30 de novembre de 2004, respecte al camí ramader el següent: Segons s'aprecia en aquests plans, el traçat longitudinal del camí ramader no es modificaria en transcórrer al llarg del que citen, camí de la carrerada de les Monges, denominació que consta en els plans cadastrals de rústica (SIG oleícola MAPA) com a finca o descompte núm. 9042 en el polígon 10, denominació i característiques de l'amplària entre 6 i 8 m que indiquen en el seu escrit els interessats, que difereixen de la que consta en la classificació dels camins ramaders del terme municipal de Moncofa, aprovada per OM de data 10/02/1970, publicada en el BOE de data 5/3/1970 i en el BOP de data 28/2/1970, en la qual figura classificat únicament el camí ramader assagador del camí Cabra, amb 10 m d'amplària, i que procedent del terme municipal de la Vall d'Uixó penetra a Moncofa en el que al llarg de 3.500 m l transcorre unida al camí de Cabres, portant com a eix el centre d'aquest en tota la seua longitud, fins al mar...  
Pel que basant-se en el que exposa anteriorment, en tractar-se d'una actuació urbanística, el promotor del Pla parcial i PDAI, s'atindrà al que disposen les normes urbanístiques vigents i en concret a l'article 17.1.F de la LRAU, aplicant-se de manera sectorial, com bé de domini públic de la Comunitat Valenciana, pel que fa a la integració del camí ramader en el PADI, la Llei 3/95, de 23 de març, de camins ramaders, i abans de l'aprovació de la seua execució, hauria de sotmetre's a informe, per l'òrgan competent de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
2.6. L'Ajuntament va remetre amb data 24 de gener de 2005 informe de la Unitat tècnica d'arqueologia de la Conselleria de Cultura en què s'indicava el següent:: com a conseqüència de la prospecció arqueològica i etnològica realitzada s'ha inclòs l'obligació d'aplicar el títol III de la Llei 4/1998, del patrimoni cultural valencià, en les parcel·les adjacents al camí de Cabres pel que no s'aprecien impediments per a aprovar l'homologació.  
S'adjunta document en què s'indica que es proposen les següents mesures correctores després d'haver-se dut a terme la prospecció arqueològica autoritzada per la Conselleria de Cultura: 1) vigilància arqueològica de les obres en les zones que dictamine la Direcció General de Patrimoni de la Conselleria de Cultura i 2) aquesta vigilància ha d'existir i ser particularment meticulosa en la zona al voltant del camí de Cabres en les parcel·les assenyalades en el pla adjunt.   
2.7. Amb data 10 de febrer de 2005 l'Àrea de planificació i ordenació del territori d'aquesta Conselleria remet informe del Servei d'Ordenació Territorial d'aquesta Conselleria relatiu a l'estudi d'inundabilitat del sector Bobalar de Moncofa:   
Vist l'informe de data 8 de febrer de 2005, emés per la Comissaria d'Aigües de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, sobre l'estudi d'inundabilitat corresponent al sector Bobalar de Moncofa, en el qual s'indica el següent:  
. L'àmbit de l'estudi es troba en la zona d'inundació VC01, marjal de Canet o de les Valls, classificada de risc 3 pel PATRICOVA.  
. L'estudi ha sigut realitzat d'acord amb les directrius establides en el PATRICOVA, i conté amb la documentació exigida per aquest i concreta el risc d'inundació amb major detall que altres estudis precedents.  
. L'estudi conclou amb la no-inundabilitat de l'àmbit i proposa unes mesures correctores per a millorar el drenatge en la zona (séquies de reconducció d'escorriments aigües amunt del sector, disposició de dues comportes en la séquia de l'Illa i recàlcul d'aquesta per al seu funcionament bidireccional).  
. En el moment que l'actuació urbanística afecte el domini públic hidràulic i/o zona de policia, haurà d'ajustar-se al que disposa la normativa vigent (text refós de la Llei d'aigües i disposicions que la desenvolupen).  
2. Vist que l'estudi d'inundabilitat està subscrit per un tècnic competent, tal com avala el corresponent visat del col·legi professional (article 16.2 normativa del PATRICOVA), per la qual cosa cal suposar que els resultats de la modelització i les conclusions a què s'arriba són correctes.  
3. Vist que l'estudi d'inundabilitat concreta el risc d'inundació previst en el PATRICOVA a escala major (1:5.000) i conclou que la zona d'estudi en la situació actual no té risc d'inundació, per la qual cosa no hi ha obstacle per a aprovar el desenvolupament urbanístic atesa la no-inundabilitat global de l'àmbit.  
4. Vist que l'estudi d'inundabilitat proposa les següents mesures correctores per a la millora general del drenatge de la zona:  
. Garantir l'adequada reconducció dels escorriments de l'àmbit situat aigües amunt del sector a la marjal per a restablir el flux natural modificat per la canalització del riu Belcaire i l'eliminació de la connexió entre la séquia de Ràfol i la séquia de Sanejament.  
. Disposar dues comportes en la séquia de l'Illa, així com el seu recàlcul per al funcionament bidireccional d'aquesta.  
5. Vist que en l'estudi d'inundabilidad conclou establint la no-inundabilitat del sector Bobalar i que recomana, com s'ha indicat, l'execució de les conduccions de canalització dels escorriments cap a la marjal d'Almenara, tant de la séquia de Ràfol fins a la séquia de Sanejament com en la séquia de l'Illa.  
Procedeix informar favorablement l'aprovació de l'estudi d'inundabilitat del sector Bobalar de Moncofa, en considerar-se prou complides les previsions contingudes en el Pla d'acció territorial sobre prevenció del risc d'inundació en la Comunitat Valenciana (PATRICOVA) i no existir inconvenient per part de l'organisme de conca. Aprovació de l'estudi que es considerarà subsumida en la de l'instrument de planejament que habilita l'actuació (pla parcial).  
Havent de constar en l'acord aprovatori l'obligatorietat d'executar a càrrec de l'actuació les mesures correctores previstes en l'estudi d'inundabilitat (séquies de reconducció d'escorriments aigües amunt del sector, disposició de dues comportes en la séquia de l'Illa i recàlcul d'aquesta per al seu funcionament bidireccional). També haurà d'incorporar la següent condició establida en l'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer:  
Quant a l'actuació urbanística afecte el domini públic hidràulic o zona de policia, haurà d'ajustar-se al que disposa la normativa vigent (text refós de la Llei d'aigües i disposicions que la desenvolupen).  
D'acord al procediment previst en la legislació d'impacte ambiental, es va efectuar consulta als organismes següents:  
. Servei de Conservació i Gestió de la Biodiversitat. Direcció General de Gestió del Medi Natural. Conselleria de Territori i Habitatge.  
. Servei de Planificació i Ordenació Sostenible del Medi. Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial. Conselleria de Territori i Habitatge.  
. Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació.  
. Àrea Residus de la Direcció General de Qualitat Ambiental.  
Informes sectorials  
Informes del Servei de Conservació i Gestió de la Biodiversitat:  
L'informe emés en data 16 de novembre de 2004 pel Servei de Conservació i Gestió de la Biodiversitat, indica que com a espècie de fauna catalogada (Decret 32/2004) només cal mencionar la possible presència de tortuga europea en la zona de l'Estanyol, emparada per la seua inclusió en el Catàleg de zones humides. Com a espècie de flora d'especial rellevància per a la conservació, ha de citar-se Silene cambessedessii, espècie que apareix únicament a les illes Pitiuses i en aquest tram de la costa de Castelló. Per a la seua protecció ja es va declarar una microreserva en el litoral del terme de Moncofa, ja prevista en el planejament. La presència d'aquesta espècie en altres zones del litoral ha de ser investigada, per al que ja s'han donat les oportunes instruccions als tècnics de conservació de flora a Castelló.  
Posteriorment des d'aqueix mateix Servei el 26 de novembre de 2004 es remet l'informe sobre el planejament urbanístic de Moncofa en relació amb els hàbitats representats en les àrees litorals pròximes a la desembocadura del Belcaire, fent referència a àrees situades fora del sector Bobalar en el front litoral per davant del sector Belcaire Sud.  
Planteja la idoneïtat de conservar la zona 4, com a ampliació de la zona 3 que, per la seua condició de DPMT, no serà transformada. Indicant que la decisió de conservar la zona ha de ser valorada en funció de les actuacions previstes en l'entorn circumdant. No tindrà sentit intentar conservar aquestes comunitats vegetals en un entorn completament transformat.  
Informe de l'Àrea de residus de la Direcció General de Qualitat Ambiental.  
El dia 3 de desembre de 2004, es rep informe de l'Àrea de residus el contingut del qual és el següent:  
El citat pla zonal, aprovat per Ordre del conseller de Medi Ambient de 18-01-2002 estableix que, per a l'àrea de gestió 2, a la qual pertany el municipi de Moncofa, una població de prop de 210.000 hab, per al que es dimensiona la capacitat de les instal·lacions de valoració i eliminació de residus urbans en 120.000 Tn/any.  
Les bases tècniques del concurs de projectes de gestió aprovats pel Consorci de l'Àrea de gestió 2 en data 16/07/2004 preveuen una capacitat de tractament de residus urbans de 120.000 t/any, incrementada en un 25% més (açò és, fins a 150.000 t/any) en règim continu, conseqüència d'increments poblacionals de les taxes de generació de residus.  
Per tant, atés que el previsible increment de població de Moncofa és de 45.000 hab, quelcom inferior al 25% del total de l'àrea de gestió 2 (52.500 hab), no hi hauria inconvenient a admetre els residus urbans derivats d'aquest creixement urbanístic de Moncofa, encara que ha de deixar-se constància que les instal·lacions se situarien pràcticament al 100% de la seua capacitat màxima.  
Informe de l'Àrea de planificació i ordenació del territori  
S'indica que no es fa cap consideració respecte d'això ja que entenen que els efectes ambientals que puguen derivar-se de les mencionades modificacions hauran d'avaluar-se dins del corresponent estudi d'impacte ambiental.  
Afeccions legals  
El projecte tramitat haurà de complir les legislacions sectorials per les quals es regulen les afeccions que el mateix produirà i que s'indiquen a continuació:  
. Zones humides: Acord de 10 de setembre de 2002, del Govern Valencià, d'aprovació del Catàleg de zones humides de la Comunitat Valenciana. El sector Belcaire Sud es troba inclòs en la conca d'afecció de la marjal i estanys d'Almenara, com a zona 4.A.  
. Els abocaments d'aigües residuals i pluvials, hauran d'ajustar-se al que disposa la normativa específica vigent i en particular al Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'aigües.  
. El nivell de soroll admissible estarà conforme amb el model d'ordenança municipal sobre la prevenció de la contaminació acústica (protecció contra sorolls i vibracions) elaborat a aquest efecte conjuntament per la Conselleria de Medi Ambient i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies.  
. El camí ramader assagador del camí de Cabra que formaria part de la xarxa primària de reserva de sòl de dotació pública.  
Consideracions ambientals  
Els principals impactes ambientals que es deriven de l'execució i funcionament del sector es deriven de:  
Afeccions a fauna i flora: Tenint en compte els informes emesos pel Servei de Gestió i Conservació de la Biodiversitat anteriorment exposats, es considera necessari estudiar amb detall en les èpoques idònies la possible presència de determinades espècies de fauna d'interés per a la conservació.   
A la vista dels resultats, s'hauran d'adoptar totes aquelles mesures i modificacions que resulten necessàries si és el cas.  
En relació amb la flora d'acord amb l'estudi l'actuació urbanística afecta exclusivament cultius de cítrics i horta i vegetació nitròfila i arvense associada a ells. Respecte a la vegetació de primera línia de costa l'actuació no l'afectaria directament, encara que el desenvolupament urbanístic podria repercutir indirectament i en aquest sentit respecte a aquesta caldrà ajustar-se al que s'establisca pel Servei de Gestió i Conservació de la Biodiversitat segons el que estableix la declaració d'impacte ambiental del sector Belcaire Sud.  
En el mateix sentit prèviament a la construcció del passeig marítim s'haurien d'efectuar estudis de detall en la franja costanera per a determinar si són necessàries mesures preventives i correctores o modificacions d'allò projectat.  
Risc d'inundació: Segons el PATRICOVA, el sector objecte del projecte es troba afectat per un risc d'inundació de nivell 3. L'estudi d'impacte ambiental estableix una sèrie de recomanacions per a disminuir el risc d'inundació del sector sud del sector a falta d'estudis de major detall. En l'informe del Servei d'Ordenació Territorial s'informa que l'estudi d'inundabilitat realitzat sobre el sector conclou que la zona d'estudi no té risc d'inundació i estableix una sèrie de mesures correctores respecte a la millora general del drenatge de la zona.  
Gestió de residus sòlids: la generació de residus pot ocasionar, si la gestió no és adequada, impactes paisatgístics, sobre el sòl, aqüífers, etc i fins i tot sent-ho requereixen d'infraestructures que generen un impacte territorial allí on s'implanten. Es produirà com a conseqüència del desenvolupament del sector un increment considerable en la producció de residus sòlids urbans, inerts, etc. Havent-se indicat per part de l'Ajuntament que es fa càrrec de la seua gestió fins que s'implanten les instal·lacions previstes en el pla zonal de residus.  
Subministrament d'aigua potable: el desenvolupament urbanístic projectat suposa un consum del recurs aigua de 2.153 m³/dia de què actualment no disposa l'Ajuntament de Moncofa, per la qual cosa resulta necessària l'execució d'una nova planta potabilitzadora d'aigua per osmosi inversa, que s'abastirà dels cabals d'aigua de reg corresponent a la superfície del sector, així com augment de la concessió de cabals que s'han d'extraure, amb l'autorització prèvia per la Confederació Hidrogràfica tant per al canvi d'ús com per a l'increment de la concessió. No obstant això, en l'informe de FACSA del dia 24 de novembre de 2004, s'indica que s'estima que amb els cabals actuals es disposarà de cabal suficient per al subministrament dels sectors de Belcaire Sud, Belcaire Nord i Bobalar.  
Cal indicar, així mateix, que l'execució del projecte de la planta potabilitzadora es troba vinculat a la viabilitat de l'abocament de la salmorra generada en el procés a través de la connexió a un salmueroducte que preveu l'execució d'un emissari submarí enfront de la desembocadura del riu Belcaire. La principal problemàtica que presenta l'execució d'aquest és que el front litoral de Moncofa està inclòs en la LIC d'Alguers de Burriana-Nules-Moncofa, que s'estén aproximadament fins a 3.000 m mar endins de la línia de costa. El projecte d'emissari es troba actualment en fase d'avaluació d'impacte ambiental i tramitació d'autorització d'abocament.  
La repercussió ambiental del desenvolupament urbanístic té com a conseqüència l'augment del consum dels recursos hídrics i la seua repercussió en l'aqüífer afectat, a més de les incidències ambientals derivades de l'execució de les infraestructures precitades. La planta potabilitzadora s'instal·larà sobre sòls agrícoles.  
Per això es considera necessària en l'avaluació de la planta potabilitzadora l'acreditació mitjançant les autoritzacions dels òrgans competents (Confederació Hidrogràfica del Xúquer, etc) la disponibilitat del recurs, igual que l'acreditació de no afectar negativament l'aqüífer de la Plana.  
Aigües residuals: Actualment les instal·lacions de depuració existents en el municipi de Moncofa no són capaces d'assumir el tractament de l'increment de població previst per l'execució del sector. Per això es preveu l'execució d'una nova EDAR a càrrec dels sectors urbanitzables, amb capacitat de tractament per a 108.330 habitants-equivalents, amb un volum de tractament en temporada alta de 20.000 m³/dia i tractament terciari per a 5.800 m³/dia amb destinació a aigua de reg (indica amb destinació a camp de golf i zones verdes).  
L'abocament de l'aigua residual depurada es té previst realitzar-lo al riu Belcaire a la cota de 13 m s n m, a 300 m de la desembocadura.  
Les instal·lacions previstes hauran de ser avaluades en el seu corresponent procediment d'avaluació d'impacte ambiental.  
Les aigües residuals que es generen per l'execució del sector poden tenir efectes ambientals adversos en cas de no gestionar-se adequadament, estimant-se que han d'adoptar-se mesures preventives i correctores addicionals a les ja previstes amb aquest fi. Atés que l'Ajuntament de Moncofa no disposa actualment d'ordenances d'abocament al clavegueram ajustades al model d'ordenança d'abocament al clavegueram municipal elaborat per l'entitat de sanejament i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies, s'haurà d'incorporar a la normativa del sector les exigències derivades d'aquesta.  
Excavació i terraplenaments: Comprén les operacions d'extracció, abassegament, terraplenament i moviment de terres en el mateix estudi d'impacte ambiental s'indica que aquesta acció afectarà el total de la superfície del sector i que el volum de terra que s'ha de moure serà molt important atés el condicionant d'inundabilitat en la zona, la qual cosa obliga a elevar tota la superfície afectada (a excepció de la zona de servitud de costes i del Belcaire) fins a la cota de la nova mota de canalització (4 metres). No obstant això, no s'efectua una estimació del volum de terra que resultarà necessari aportar i els llocs de préstec d'on es preveu l'extracció d'aquesta.  
Les repercussions ambientals d'aquestes accions són de caràcter territorial ja que suposa el consum de terres externes al sector, ja siga del mateix municipi o fora d'ell, a més de la generació de pols, sorolls, alteració del paisatge, etc.   
Canvi d'ús del sòl: L'actuació projectada transformarà una àrea dedicada pràcticament en la seua totalitat al cultiu de regadiu (cítrics i horta), provocant una pèrdua de sòl amb una capacitat agrològica elevada. En conseqüència, el sòl com a recurs es veurà seriosament afectat en una superfície aproximada de 27'1 hectàrees.  
En aquest sentit s'ha sol·licitat informe la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, entre altres aspectes, per si la zona agrícola inclosa en el sector haguera sigut objecte d'alguna subvenció i si és el cas els condicionaments que d'això es derivaren.  
Accions derivades del procés urbanitzador: Les incidències ambientals del model d'edificació intensiva es deriven de l'increment del nombre d'habitatges i per tant repercuteixen en una major pressió de població en el sòl referit, amb les conseqüències derivades d'augment de consum de recursos, augment en la generació de residus tant líquids com sòlids, augment de trànsit rodat, major consum d'energia, etc.  
L'augment d'edificabilitat que es projecta per a aquest sector (0'9 m²t/m²s) amb relació a altres sectors amb edificabilitat de 0'6 m² t/m²s, repercuteix per tant a més en un increment en alçària de les edificacions i alteració del paisatge en una conca visual àmplia.  
Es considera necessari en conseqüència justificar el compliment de l'article 62.1 de la LRAU en el qual s'indica que tot sòl urbanitzable tindrà un aprofitament tipus semblant o un valor urbanístic semblant als altres sectors, per les repercussions ambientals anteriorment citades que suposa l'augment en l'edificabilitat en aquest sector.  
Zona humida: El sector Bobalar quedarà a una distància aproximada de 140 m de la zona humida i LIC marjal i estanys d'Almenara existint en aqueixa franja ja algunes edificacions. Part del sector quedarà dins de la conca d'afecció de la referida zona humida. En l'estudi s'indica respecte a la repercussió sobre aquesta que l'existència del llindar del camí de les Monges i el recreixement d'aquest vial i el pendent de la urbanització prevista cap a la séquia de l'Illa fa poc probable que l'escorriment superficial d'aquest sector abaste la zona humida situada al sud i que introduïsca contaminants.  
En l'estudi d'inundabilitat reflectit en l'informe del Servei d'Ordenació Territorial es reflecteixen mesures correctores per a la millora general del drenatge de la zona.  
Respecte a la proximitat al límit de la zona humida es considera necessari establir una zona d'amortització d'impactes per a les actuacions que es proposen actualment, de manera que es reduïsca la pressió que s'exerciria sobre aquesta.  
L'estudi preveu mesures correctores per a minimitzar l'impacte sobre la zona humida pròxima.  
S'estima necessari que s'adopten mesures preventives respecte a les aigües pluvials que pogueren anar a la zona humida procedents del sector.  
Respecte a la possibilitat que en el sector se situen estacions de servei o instal·lacions que emmagatzemen substàncies o residus perillosos no s'estima convenient.  
L'estudi d'impacte ambiental preveu mesures preventives i correctores i programa de vigilància ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta (annex I, apartat 8.G del Decret 162/90).  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article cinqué del Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/89, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.  
4. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tant i a la vista de tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'Impacte Ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Projecte d'homologació modificativa i pla parcial del sector Bobalar alternativa segona de les normes urbanístiques del terme municipal de Moncofa (Castelló), promogut pel mateix Ajuntament, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental duent-se a terme les mesures correctores contingudes en aquest i en el seu programa de vigilància ambiental, tot això sempre que no entren en contradicció amb els condicionants d'obligat compliment establits en l'apartat segon d'aquesta resolució.  
Segon  
Com a condicionants addicionals que s'han de complir per a la realització de les obres i el funcionament de l'activitat, s'hi estableixen els següents:  
1. Respecte a la preservació dels valors naturals de fauna d'interés per a la conservació, hauran de realitzar-se estudis de detall per personal qualificat amb la supervisió i aprovació del Servei de Gestió i Conservació de la Biodiversitat a fi de determinar els punts següents:  
1.1. La presència de tortuga europea (Emys orbicularis) en les actuacions sobre les séquies del sector.  
1.2. Establiment, si és el cas, de mesures i modificacions resultat dels estudis, havent l'execució d'aquestes de disposar d'informe favorable del Servei de Gestió i Conservació de la Biodiversitat.  
Respecte a la construcció del passeig marítim s'efectuaran prèviament estudis detallats respecte a la vegetació i flora de la franja costanera, presència de Silene cambessedessii i diferents espècies de Limonium que aproximarien les comunitats vegetals a les estepes salines mediterrànies, amb les mateixes condicions respecte a la fauna, i a més s'obtindrà informe favorable de la Direcció General de Costes per a l'execució del passeig conforme al que estableixen els articles 112 i 117 de la Llei 22/88, de costes.  
2. Compliment de les condicions i observacions indicades en l'informe del Servei d'Ordenació Territorial d'aquesta Conselleria reflectits en aquesta declaració.  
3. Es crearà una zona d'amortització d'impactes en el límit sud de l'actuació pròxim al límit de la zona humida marjal i estanys d'Almenara, concentrant les zones verdes en aqueixa zona, com també les zones lliures d'edificació. La zona d'amortització, tenint en compte aquestes condicions comprendrà la major superfície possible de la conca d'afecció de la zona humida.  
S'haurà d'evitar efectuar qualsevol procés de contaminació que afecte especialment la zona humida marjal i estanys d'Almenara i a la seua conca d'afecció. En aquest sentit les aigües pluvials i de drenatge procedents del sector si es dirigeixen cap a la referida zona humida hauran de rebre un tractament que evite la introducció de contaminants en aquesta.  
En la conca d'afecció de la referida zona humida no se situaran estacions de servei ni instal·lacions d'emmagatzemament de substàncies o residus perillosos.  
4. Respecte a la gestió dels residus sòlids, l'Ajuntament haurà de fer-se càrrec de la seua gestió complint el pla zonal de residus, la Llei 10/1998, de 21 d'abril, de residus de la Comunitat Valenciana, el Reial decret 1481/2001, de 27 de desembre, pel qual es regula l'eliminació de residus mitjançant abocador i la Llei 10/2000, de residus, de la Comunitat Valenciana.  
5. Respecte al subministrament d'aigua potable, abans de l'inici de les obres d'urbanització, s'haurà d'obtenir de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer la concessió del volum d'aigua necessari, autorització del canvi d'ús de l'aigua que actualment es destina al reg per al proveïment de la població prevista en el sòl residencial proposat en el projecte, com també qualsevol increment de la concessió si és el cas. Així mateix s'haurà d'informar sobre els cabals que s'han d'extraure dels pous, la legalitat d'aquests i traçat de les conduccions per a la portada d'aigües en el cas de ser-ne necessària la construcció.  
Igualment, el projecte de la planta potabilitzadora per osmosi inversa haurà de disposar de les autoritzacions preceptives de l'organisme de conca d'acord amb el Reial decret 28 de juliol 1995, pel qual es regulen les instal·lacions de dessalatge d'aigua marina o salobre. I està vinculada l'execució del projecte a la correcta eliminació de la salmorra prevista en el projecte d'emissari submarí, mitjançant les autoritzacions corresponents d'autorització d'abocament i prèvia declaració d'impacte ambiental favorable d'aquest.  
6. Paral·lelament a l'execució del sector s'efectuaran les infraestructures previstes en matèria de depuració de les aigües residuals corresponents a aquest sector, de manera que es garantisca el ple funcionament de les instal·lacions en el moment de l'inici de l'ocupació d'aquest. Les infraestructures es realitzaran a càrrec del sector segons el que estableix la modificació del concert previ. La gestió de les instal·lacions de depuració d'aigües residuals previstes per als nous sectors urbanitzables es realitzarà per una entitat gestora que garantisca el funcionament correcte i manteniment de les instal·lacions.  
Per al funcionament correcte del sistema de sanejament es construirà, per a donar servei als usos prevists, una xarxa separativa de pluvials i residuals.  
S'haurà d'obtenir autorització d'abocament de les aigües residuals i pluvials per part de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
7. S'ajustaran les condicions d'abocament al clavegueram al model d'ordenança d'abocament a la xarxa de clavegueram municipal elaborat per l'entitat de sanejament i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies.  
8- El material necessari per al terraplenament del sector per a l'augment de la cota d'urbanització haurà de provenir de pedrera o zona de préstec autoritzada, havent de disposar de certificat en què s'hi especifique l'origen dels materials, es justifique el volum necessari i la capacitat de la zona de préstec per a atendre la demanda generada. I ha de disposar de les autoritzacions sectorials preceptives.  
La terra vegetal extreta durant la fase de moviment de terres, i que siga susceptible d'aprofitament, es mantindrà en condicions agrícoles adequades i es destinarà al farciment de les zones verdes previstes en l'actuació, o si no n'hi ha a altres àrees del municipi on siga susceptible la utilització d'aquesta.  
9. Respecte a les possibles afeccions als elements integrants del patrimoni historicoartístic, s'haurà de complir a l'informe emés per la Conselleria de Cultura anteriorment exposat. En tot cas es complirà al que estableixen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
10. Respecte a l'afecció al camí ramader assagador del Camí de Cabra es complirà el que estableix la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders, com també que s'ha indicat en l'informe de camins ramaders de la Direcció Territorial de Castelló d'aquesta Conselleria i reflectit en aquesta declaració.   
11. Amb caràcter anual, i com a complement al programa de vigilància ambiental l'Ajuntament realitzarà un informe, que es remetrà l'últim mes de l'any, a aquesta Direcció General i que preveja els aspectes següents:  
A) Volum i destinació final dels residus sòlids generats en el municipi al llarg de l'any.  
B) Volum i procedència dels recursos hídrics consumits pel municipi al llarg de l'any.  
C) Capacitat de depuració de l'EDAR en relació amb l'augment de la població, volum tractat, i qualitat i destinació final de l'efluent.  
12. Tots aquells projectes vinculats al desenvolupament del sector que es troben inclosos en els supòsits prevists en la legislació d'impacte ambiental hauran de sotmetre's al procediment d'avaluació d'impacte ambiental.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 9 de març de 2005. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.