Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5035, del 24-06-2005 (2005/7314)

DECRET 116/2005, de 17 de juny, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Pla de Recuperació de la Gavina Corsa a la Comunitat Valenciana.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**VIGENT**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/d/2005/06/17/116/dof/vci/html**

### Dades del document

Número de DOGV
:   5035

Data del DOGV
:   24-06-2005

Secció del DOGV
:   I. DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   2005/7314


Data del document
:   17-06-2005

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Decret

Descriptors 

:   * ocell
    * protecció de la fauna
    * legislació
    * espècie protegida

DECRET 116/2005, de 17 de juny, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Pla de Recuperació de la Gavina Corsa a la Comunitat Valenciana. [2005/M7314]
  
La gavina corsa (Larus audouinii) és una au marina endèmica del mar Mediterrani. Durant la dècada dels 70 la seua població mundial es xifrava en tan sols uns pocs milers de parelles. Actualment té uns efectius globals d'unes 20.000 parelles reproductores, gràcies als esforços realitzats en favor de la seua conservació.
  
Malgrat el seu recent i ràpid creixement poblacional, a la Comunitat Valenciana l'espècie presenta una situació molt desfavorable ja que la tradicional colònia de les Illes Columbretes es dirigeix veloçment cap a un horitzó d'extinció a curt termini després de 30 anys d'història, tal com queda justificat en l'annex II . En absència dels rebuigs de la pesca de l'arrossegament durant el període reproductor, les aus de les Illes Columbretes tendeixen a abandonar la colònia per a dirigir-se a àrees de millor qualitat, on hi ha major disponibilitat d'aliment. La reducció en el nombre de gavines corses a les Illes Columbretes deixa al seu torn desprotegits, davant de predadors facultatius com els gavinots argentats, als pocs individus que persisteixen en el seu interés reproductor. La recuperació de la colònia passa pel control a curt termini del nombre de gavinots argentats i per la recuperació d'una situació de major disponibilitat tròfica que l'actual.
  
Motius d'optimisme per a eludir l'extinció de l'espècie a la Comunitat Valenciana provenen de la recent colonització de l'Albufera de València per l'espècie, on un xicotet nucli de 6 parelles es va reproduir l'any 2003 a partir d'un grup d'aus allí alliberades anys enrrere. Aquesta colonització imprevista i la gran relació entre distintes colònies recorda que l'espècie s'estructura en una metapoblació (població de poblacions) en la qual tenen gran importància les zones actualment no ocupades. També cal assenyalar la recent colonització de la Llacuna de Torrevieja, on almenys 25 parelles es reprodueixen el 2005. Una de les zones susceptibles d'albergar l'espècie a la Comunitat Valenciana és l'illot de Benidorm on la Generalitat desenvolupa actuacions per a promoure l'establiment d'una nova colònia des de 1999.
  
La gavina corsa és una espècie catalogada en perill d'extinció pel Decret 32/2004, del Consell de la Generalitat, pel qual es crea i regula el Catàleg Valencià d'Espècies de Fauna Amenaçades, i s'estableixen categories i normes per a la seua protecció.
  
La necessitat legal d'aprovar un règim de protecció per a la gavina corsa, previst en l'article. 31.2 de la Llei 4/1989, de 27 de març, de conservació dels espais naturals i de la flora i fauna silvestres, i en l'article 4 del Decret 32/2004, de 27 de febrer, del Consell de la Generalitat, es reforça per la responsabilitat de la Generalitat a mantenir la presència de l'espècie en la Comunitat Valenciana, actuant de pont i corredor segur entre les poblacions de les Balears, Catalunya i del sud-oest del Mediterrani.
  
Atés que el model de pla de recuperació pel qual s'ha optat és de caràcter purament normatiu, s'ha elaborat un annex a aquest que conté la resta dels continguts mínims que s'estableixen tant en la Llei 4/1989, de 27 de març, de Conservació dels Espais Naturals i de la Flora i Fauna Silvestres, com en el Catàleg Valencià d'Espècies de Fauna Amenaçades.
  
Per tot això, a proposta del conseller de Territori i Habitatge i amb la deliberació prèvia del Consell de la Generalitat, en la reunió del dia 17 de juny de 2005,
  
DECRETE
  
Article 1. Objecte
  
1. En compliment del que disposa l'article 4. a) del Decret 32/2004, de 27 de febrer, del Consell de la Generalitat, pel qual es crea i regula el Catàleg Valencià d'Espècies de Fauna Amenaçades, i s'estableixen categories i normes per a la seua protecció, és objecte d'aquest decret, amb caràcter general, establir el Pla de recuperació de la gavina corsa a la Comunitat Valenciana, a l'efecte d'assegurar la seua presència futura en el medi natural, ordenar les accions necessàries per a expandir les seues poblacions, allunyar l'espècie del perill d'extinció i promoure aquesta espècie com a emblema de la conservació del medi marí.
  
Són objectius particulars els següents:
  
- Garantir la pervivència de la colònia de les Illes Columbretes, les Llacunes de la Mata i Torrevieja i l'Albufera.
  
- Fomentar i promoure noves colònies de cria de l'espècie a la Comunitat Valenciana.
  
- Garantir l'existència de condicions adequades per a la hivernada i moviments prenupcials i postnupcials de l'espècie al litoral de la Comunitat Valenciana.
  
Tot això està justificat per la situació i característiques de l'espècie que es detallen en l'annex II d'aquesta disposició.
  
2. Correspon a la Conselleria de Territori i Habitatge, a través de la Direcció General de Gestió del Medi Natural, assegurar el compliment d'aquest Pla a la Comunitat Valenciana.
  
Article 2. Àmbit
  
Aquest decret s'aplicarà a tot el territori de la Comunitat Valenciana pel que fa a la protecció dels exemplars de l'espècie, i en les zones definides en l'article 3 pel que fa a la protecció del seu hàbitat.
  
Article 3. Àrees d'aplicació
  
Les mesures de protecció i regeneració de l'hàbitat previstes en el següent pla s'aplicaran en les zones següents, representades gràficament en l'annex I:
  
1. Àrees de conservació: són espais que han albergat i alberguen en l'actualitat poblacions reproductores de l'espècie. Les úniques zones que reuneixen ambdós requisits són les Illes Columbretes, les Llacunes de la Mata i Torrevieja i l'Albufera, definint-se com a àrea de reproducció la continguda dins dels límits següents:
  
- Illes Columbretes: amb la delimitació de la zona d'especial protecció per a les aus núm. ES0000063.
  
- Llacunes de la Mata i Torrevieja: amb la delimitació de la zona d'especial protecció per a les aus núm. ES0000059.
  
- l'Albufera: amb la delimitació del parc natural, segons el Decret 258/2004, de 19 de novembre, del Consell de la Generalitat, de règim jurídic del Parc Natural de l'Albufera.
  
2. Àrees de recuperació: són espais on l'espècie ha aparegut ocasionalment com reproductora o que són susceptibles de ser ocupats en un futur. Les zones que en aquests moments compleixen aquestes característiques en el territori valencià són els illots de Benidorm i l'illa de Tabarca, definint-se com a àrea de recuperació la continguda dins dels límits de la ZEPA:
  
- ZEPA Illots de Benidorm: núm. ES0000121.
  
- ZEPA Illa de Tabarca: núm. ES5213024.
  
3. Àrees d'hivernada, alimentació, descans i pas: les àrees d'hivernada corresponen a aquells espais que alberguen regularment poblacions invernants de l'espècie o que són susceptibles d'albergar-les en un futur durant el període no reproductor (agost-març, ambdós inclusivament). Les àrees d'alimentació, descans i pas corresponen a aquells espais que són utilitzats habitualment per l'espècie per a alimentar-se, descansar o desplaçar-se entre àrees d'alimentació i cria. Aquests espais comprenen principalment la zona emmarcada entre la línia de costa i el límit de la plataforma continental. També s'inclouen en les zones d'alimentació, descans i pas els cultius d'arròs i els embassaments pròxims a les zones costaneres.
  
Atesa la importància d'aquestes àrees en l'estratègia global de conservació de l'espècie, la Generalitat garantirà l'existència i millora d'aquests espais.
  
Article 4. Definició de l'hàbitat de reproducció
  
A tots els efectes es considerarà hàbitat de reproducció de la gavina corsa totes les aquelles zones de les àrees de conservació i recuperació on haja criat, estiga criant o, en un futur, crie l'espècie. Aquestes zones seran delimitades a partir de la ubicació dels nius i ampliades en un perímetre establit per la Direcció General de Gestió del Medi Natural segons les característiques particulars de cada colònia.
  
Article 5. Definició de l'hàbitat d'hivernada, alimentació, descans i pas
  
A tots els efectes es considerarà hàbitat d'hivernada, alimentació, descans i pas de la gavina corsa totes les zones utilitzades per l'espècie com a dormidor, refugi hivernal o migratori o lloc d'alimentació.
  
Article 6. Règim de protecció de l'hàbitat reproductor
  
1. En les àrees de conservació i recuperació, definides en l'article 3.1 i 2, i que afecten els hàbitats de reproducció de la gavina corsa, es prohibeix qualsevol actuació que puga suposar un perjudici a l'espècie i, en particular, les següents:
  
a) Accedir a les colònies, excepte amb fins científics o de maneig i sempre amb l'autorització prèvia de la Direcció General de Gestió del Medi Natural.
  
b) Depositar qualsevol tipus de residu.
  
c) Encendre foc.
  
d) Emetre senyals lluminosos o acústics molestos a excepció dels estrictament relacionats amb la senyalització marítima o qualsevol altra instal·lació demandada per l'interés general i el seu manteniment dins de la zona.
  
e) Realitzar moviments de terres.
  
f) Introduir animals domèstics o qualsevol espècie exòtica d'animal o planta.
  
g) Tota obra o actuació que comporte una modificació de l'estat original de l'espai, excepte les autoritzades per Conselleria de Territori i Habitatge, amb un informe previ de la Direcció General de Gestió del Medi Natural.
  
2. Amb independència de la tramitació a què estiga subjecta, l'avaluació ambiental (informe, estimació, declaració d'impacte ambiental o altres) de qualssevol actuacions, plans o projectes que, per les seues característiques o ubicació, puguen afectar les àrees definides en l'article 3.1 i 2, hauran d'avaluar amb especial atenció els efectes que sobre la conservació de la gavina corsa puguen derivar-se de la realització del projecte, com també mencionar expressament en la declaració corresponent l'efecte previst sobre les poblacions de l'espècie.
  
3. La Generalitat garantirà la vigilància i el manteniment de les colònies de gavina corsa.
  
Article 7. Règim de protecció dels exemplars
  
1. D'acord amb el que preveu l'article 9 del Decret 32/2004, de 27 de febrer, del Consell de la Generalitat, queda prohibit, amb caràcter general, la mort, el deteriorament, la recol·lecció, l'alliberament, el comerç, l'exposició per al comerç, el transport, l'intercanvi, l'oferta amb fins de venda, la captura, la persecució, les molèsties, la naturalització i la tinença, llevat que estiguen autoritzats d'exemplars, vius o morts, ous, cries o restes de l'espècie.
  
2. La tinença d'exemplars vius o morts només s'autoritzarà amb fins d'investigació o reintroducció. Aquesta autorització exclou expressament la cessió a tercer i l'alliberament en el medi natural.
  
3. La captura d'exemplars en el medi natural amb fins d'investigació es realitzarà únicament, i amb l'autorització prèvia, quan estiga orientada directament a la conservació de l'espècie.
  
Article 8. Mesures de restauració de l'hàbitat
  
1. Per a recuperar la presència de l'espècie dins de la seua àrea de distribució potencial, la Generalitat executarà projectes de restauració de l'hàbitat en les àrees definides en l'article 3.1 i 2.
  
2. La Generalitat garantirà, si així és necessari, la disponibilitat d'aliment en aquelles àrees referides en l'article 3.1 i 2 mitjançant mecanismes que no alteren negativament la dinàmica de l'ecosistema, com ara el foment dins de les àrees definides en l'article 3.3 d'arts selectives d'explotació pesquera compatibles amb la conservació, i el foment de mesures correctores per a evitar la mortalitat en arts de pesca professionals o que demostren no ser perjudicials per a l'espècie.
  
Article 9. Mesures de reforçament poblacional i facilitació social
  
Per a la recuperació i restauració de poblacions, la Generalitat mantindrà instal·lacions per a la cria en captivitat i criança campestre de l'espècie, com també un contingent d'exemplars en captivitat.
  
Article 10. Mesures de control d'espècies competidores i/o depredadores
  
La Generalitat vetlarà perquè la dinàmica de les colònies en les àrees referides en l'article 3.1 i 2 no es veja negativament afectada per l'acció d'espècies competidores i/o depredadores fins al punt de posar en perill el creixement o l'existència d'aquestes. Especialment i pel que fa al gavinot argentat (Larus michahellis), les seues colònies podran ser degudament ens manejades amb aquest fi.
  
Article 11. Plans d'acció
  
1. El Pla de recuperació es desenvoluparà mitjançant el Pla d'acció d'aus marines de la Comunitat Valenciana, d'acord amb el que preveu l'article 8 del Decret 32/2004, de 27 de febrer, del Consell de la Generalitat, que, per períodes de vigència no superiors a cinc anys, concretarà els objectius que s'han d'aconseguir i les actuacions i els mitjans necessaris per a la seua aplicació per a aquesta espècie.
  
2. El Pla d'Acció d'Aus Marines de la Comunitat Valenciana serà elaborat per la Direcció General de Gestió del Medi Natural i aprovat per resolució del conseller de Territori i Habitatge, amb un informe previ favorable de la Conselleria d'Economia, Hisenda i Ocupació, en el termini màxim d'un any a partir de la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'aquest decret.
  
3. A l'efecte de coordinar la seua execució, la Direcció General de Gestió del Medi Natural designarà un tècnic per a realitzar el seguiment de totes les accions i els objectius establits. També haurà de contrastar l'aplicació tant del Pla de recuperació com de l'eficàcia de les mesures dutes a terme dins del Pla d'acció d'aus marines de la Comunitat Valenciana. Així mateix, proposarà totes aquelles actuacions de conservació a la Comunitat Valenciana que es deriven dels plans nacionals i internacionals de conservació de l'espècie, dins del que establisca el grup de treball de la gavina corsa del Comité de Flora i Fauna Silvestres del Ministeri de Medi Ambient, i vetlarà per la coordinació de les actuacions que es duguen a terme en altres comunitats autònomes.
  
Article 12. Autoritzacions i excepcions
  
1. Les autoritzacions a què es refereixen els articles 6 i 7 hauran de ser emeses per la Direcció General de Gestió del Medi Natural. Aquestes autoritzacions s'emetran en el termini màxim de tres mesos des de la data de recepció de la sol·licitud en l'òrgan competent, i s'entendrà positiu el silenci administratiu.
  
2. En el cas d'àrees de conservació, àrees de recuperació o àrees d'hivernada, alimentació, descans o pas compreses en l'àmbit d'espais naturals protegits, llocs de la xarxa Natura 2000 i zones humides catalogades, les autoritzacions a què es refereixen l'article 6, apartat 1, hauran de disposar de l'informe previ emés per l'òrgan responsable de la gestió de l'espai corresponent.
  
3. El règim d'excepció al marc general de protecció, establit en els articles 6 i 7, serà el previst en l'article 13.1 del Decret 32/2004, de 27 de febrer, del Consell de la Generalitat. Les autoritzacions excepcionals previstes en els articles 13.1, 14.1 i 14.2 del Decret 32/2004, correspondran a la Direcció General de Gestió del Medi Natural.
  
Article 13. Règim sancionador
  
El règim sancionador en la matèria regulada en el present decret serà l'establit en el títol VI de la Llei 4/1989, de 27 de març, de Conservació dels Espais Protegits i de la Flora i Fauna Silvestres, i en la Llei 11/1994, de 27 de desembre, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, en relació amb els articles 17 i 18 del Decret 32/2004, de 27 de febrer, del Consell de la Generalitat, pel qual es crea i regula el Catàleg Valencià d'Espècies de Fauna Amenaçades.
  
DisposiciÓ addicional
  
En el cas de les àrees establides en l'article 3 l'àmbit del qual es trobe inclòs en el d'un espai natural protegit que dispose de pla d'ordenació dels recursos naturals (PORN) i/o pla rector d'ús i gestió (PRUG) en vigor, les determinacions d'aquest decret tindran caràcter complementari, en especial, per a aquells aspectes que no hagen sigut objecte específic de regulació en aquests plans. En el cas que l'espai protegit no dispose de normativa aprovada o aquesta es trobe en procés de revisió, els plans corresponents hauran d'incorporar les determinacions d'aquest decret.
  
Disposicions finals
  
Primera
  
Es faculta el conseller de Territori i Habitatge per a dictar les disposicions necessàries per al desenvolupament i l'aplicació d'aquest decret.
  
Segona
  
Aquest decret entrarà en vigor l'endemà de la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
València, 17 de juny de 2005
  
El president de la Generalitat,
  
FRANCISCO CAMPS ORTIZ
  
El conseller de Territori i Habitatge,
  
RAFAEL BLASCO CASTANY
  
ANNEX II
  
1. Anàlisi de la situació actual de la gavina corsa:
  
1.1. Distribució geogràfica general
  
La gavina corsa (Larus audouinii) és una au marina endèmica del mar Mediterrani. Va ser descrita per primera vegada el 1926 a l'Illa de Còrsega, i és considerada com una espècie escassa, amb poblacions molt xicotetes localitzades a illots de difícil accés.
  
Té una distribució circummediterránea, amb una població occidental i una altra oriental. La població occidental es distribueix per les costes de Portugal, Espanya, França (Còrsega), Itàlia, Croàcia, el Marroc, Algèria i Tunis. La població oriental presenta la majoria de les colònies a les Illes gregues, i es troben xicotets nuclis reproductors i escassament coneguts a Turquia, el Líban i Xipre.
  
De la primera estima de 800 a 1.000 parelles en la dècada de 1960, la població mundial de gavina corsa ha experimentat un creixement molt important, i actualment disposa d'uns efectius globals d'unes 20.000 parelles reproductores, gràcies als esforços realitzats en favor de la seua conservació. La major població nidificant actual és la localitzada al Delta de l'Ebre, amb més de 9.000 parelles.
  
1.2. Distribució a la Comunitat Valenciana
  
A la Comunitat Valenciana l'espècie presenta una única colònia històrica situada a la Reserva Natural de les Illes Columbretes. És un nucli reproductor molt ben documentat, del qual se'n coneix l'evolució des de 1973.
  
A partir de 2003 s'ha constatat la reproducció d'un xicotet nombre de parelles al Parc Natural de l'Albufera de la Comunitat Valenciana, colònia formada a partir de pollets de gavina corsa alliberats al centre de recuperació de fauna La Granja, del Saler. Més recentment (2004), s'han observat intents de reproducció al Parc Natural de les Llacunes de la Mata i Torrevieja, i la colònia, es consolida el 2005.
  
1.3. Estat de les poblacions naturals de l'espècie i del seu hàbitat
  
1.3.1. Reserva Natural de les Illes Columbretes
  
Les Illes Columbretes se situen a 30 mIlles nàutiques de la costa de Castelló. Les primeres citacions de presència de gavina corsa a les Illes es remunten a 1973 encara que la primera citació de reproducció segura és de l'any 1974 amb 40-45 parelles. L'automatització del far en 1975 va suposar l'abandó de les Illes per part dels faroners, la qual cosa probablement va representar un increment en les molèsties a la colònia per part dels visitants ocasionals.
  
La presència de gavina corsa a les Columbretes va ser un dels motius de la protecció de l'arxipèlag, declarat com a parc natural el 1988 i aquesta espècie actua com a emblema de l'espai protegit. Durant els primers anys, la colònia es recupera augmentant en nombre de parelles, i es demostra un aprofitament dels rebuigs pesquers de la flota d'arrossegament dels ports pròxims a l'arxipèlag. Això no obstant, arran de l'inici el 1991 d'una parada ecològica per part de la flota d'arrossegament de Castelló i Tarragona, coincident amb l'època reproductora de l'espècie, es constata un fracàs en l'èxit reproductor i una forta caiguda poblacional. Una entrada nombrosa d'immigrants des del delta de l'Ebre rescata la colònia a mitjan anys 90, i s'aconsegueix un pic històric de més de 600 parelles, fet que feia de les Columbretes la tercera colònia més important del món. Després d'uns pocs anys de bonança, la colònia comença el seu declivi de nou, i arriba a les 25 parelles de 2004
  
1.3.2. Parc Natural de l'Albufera
  
El Parc Natural de l'Albufera, amb una superfície de 21.120 hectàrees, es troba situat a tan sols 10 km. de la ciutat de València. Des de l'any 1990 el Parc Natural de l'Albufera està inclòs en la llista d'aiguamolls d'importància internacional per a les aus, establida per raó del Conveni de Ramsar, de 2 de febrer de 1971, i des de l'any 1991 és ZEPA (zona d'especial protecció per a les aus). Presenta una gran varietat d'hàbitats que permeten l'existència d'una gran diversitat global d'espècies de fauna i flora.
  
Dins dels límits del parc natural es troba el centre de recuperació de fauna La Granja, del Saler. El 1992, es van alliberar en l'esmentat centre pollets criats en captivitat a partir d'ous de la colònia de la Reserva Natural de les Illes Columbretes, com a assaig de tècniques de maneig de l'espècie davant del fracàs reproductor a les Columbretes el 1991. A partir de 1995, alguns dels exemplars criats al centre van tornar per a reproduir-se, i són observats, en companyia d'exemplars salvatges (sense anellar). Finalment, el 2003 es va comprovar la nidificació de tres parelles en vegetació palustre del llac de l'Albufera, hàbitat fins llavors no descrit per a l'espècie. Encara que la colònia s'ha format a causa de la fixació a la zona de 5 de les 15 aus alliberades en l'Albufera durant el període 1992-1998, aquest nucli està actuant com atractiu de gavines salvatges, i el 2004 s'han localitzat altres punt de reproducció a la devesa del Saler. Per influència de la gran colònia del delta de l'Ebre cada vegada són més abundants les gavines corses en l'arrossar de l'Albufera al llarg de l'any, la qual cosa permet augurar un creixement sostingut d'aquesta xicoteta colònia en el futur, malgrat la baixa disponibilitat d'hàbitat de cria adequat.
  
1.3.3. Parc Natural de les Llacunes de la Mata i Torrevieja
  
Les llacunes de la Mata i Torrevieja es troben en la comarca del Baix Segura, i conformen amb el Fondo i les Salines de Santa Pola un triangle d'aiguamolls amb importància internacional al sud d'Alacant.
  
El Parc Natural de les Llacunes de la Mata i Torrevieja té una superfície de 3.700 ha., de les quals 2.100 són làmines d'aigua. L'avifauna és el grup faunístic de més rellevància ja que està format per quasi un centenar d'espècies. Les zones emergides estan ocupades principalment pels últims reductes de vegetació de saladar, tant humit com sec, de la Comunitat Valenciana.
  
A la Llacuna de Torrevieja es troba present la gavina corsa durant tot l'any, i arriba a xifres de més de 2.000 exemplars durant els mesos hivernals i es redueix fins al centenar o menys durant l'època de cria.
  
Es van observar el 2004 intents de cria i es va constatar la nidificació d'almenys 6 parelles que van abandonar la colònia possiblement per molèsties humanes i no va descloure cap ou. EL 2005 es verifica l'existència del menys 25 parelles reproductores.
  
1.4. Amenaces
  
Els factors determinants de l'actual situació de la gavina corsa a la Comunitat Valenciana són els següents:
  
- Alteració de l'hàbitat en les àrees potencials de reproducció. Encara que històricament només hi ha una colònia en territori valencià, l'alteració de possibles hàbitats de reproducció (principalment Illes) ha de considerar-se com una amenaça per a l'expansió de l'espècie.
  
- Alta dependència dels rebuigs de la flota pesquera professional. El nombre de parelles reproductores i el seu èxit, almenys en l'àrea de les Columbretes, depén de la presència de rebuigs de la flota d'arrossegament durant l'època de cria. Les parades de la flota o la desaparició dels rebuigs comporten un perjudici per a aquesta colònia.
  
- Competència amb el gavinot argentat (Larus michahellis). Aquesta au ha experimentat una gran expansió al Mediterrani a causa del seu aprofitament de residus d'origen urbà i pesquer. Com que cria més prompte que la gavina corsa, competeix amb aquesta pel lloc de nidificació, i depreda a més sobre els ous i pollets d'aquesta. D'altra banda, competeix amb la gavina corsa a l'hora d'aprofitar els rebuigs pesquers.
  
- Esgotament de les fonts d'aliment de les seues espècies presa, com la sardina i aladroc, i afecta directament el seu èxit reproductiu.
  
- Molèsties humanes i recollida d'ous. La recollida d'ous, encara que antigament va ser una pràctica molt estesa, actualment té poca importància. De totes maneres, hauria de considerar-se després del que ha passat al Parc Natural de les Llacunes de la Mata i Torrevieja el 2004. En el que fa referència a les molèsties humanes, pel fet de tractar-se d'una espècie colonial, és molt vulnerable durant l'època de cria.
  
- Presència de pocs nuclis reproductors i alta concentració en algun d'aquests. A Espanya, el 70% de la població es localitza al Delta de l'Ebre, la qual cosa fa molt vulnerable al conjunt de la població a impactes negatius sobre aquesta colònia.
  
1.5. Avaluació de les accions de conservació realitzades
  
Les primeres realitzades es van centrar en la protecció de la colònia de les Columbretes, mitjançant la creació d'un sistema de vigilància que va assegurar la reproducció sense molèsties de l'espècie i el creixement inicial de la colònia.
  
Amb posterioritat s'han desenvolupat dos projectes LIFE consecutius que han tingut aquesta espècie com a objecte:
  
- Projecte LIFE B4-3200/98/447 «Conservació de les ZEPA insulars de la Comunitat Valenciana» 1998-2001.
  
Una de les accions previstes en aquest projecte era la introducció de l'espècie com a nidificant a la ZEPA Illots de Benidorm mitjançant tècniques de facilitació social (esquers) i hacking (criança campestre). El nombre total de pollets que van volar amb èxit procedents en part de la Reserva Natural de les Illes Columbretes i del Parc Natural del Delta de l'Ebre va ser de 113. No es van observar retorns a l'illa ja que aquestes aus retornen normalment al tercer any de vida.
  
Aquest projecte també preveia assegurar la protecció de l'hàbitat de reproducció de la gavina corsa, objectiu aconseguit mitjançant el Decret 40/2003, de 15 d'abril, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aproven les normes de protecció de la zona d'especial protecció per a les aus (ZEPA) Illots de Benidorm.
  
- Projecte LIFE02/E/8608 «Conservació de Larus audouinii a la Comunitat Valenciana» 2002-2006.
  
L'objectiu general del projecte és facilitar la reproducció de Larus audouinii en la colònia de la Reserva Natural de les Illes Columbretes i continuar amb els treballs d'introducció en la ZEPA Illots de Benidorm, a fi de reforçar la metapoblació del Mediterrani occidental (75% de la població mundial) mitjançant accions locals coordinades amb altres administracions i la posada en valor de l'espècie en l'àmbit regional i estatal.
  
Fins al 2004 s'han alliberat 103 pollets a l'Illot de Benidorm i 35 a les Illes Columbretes, tots ells procedents del Parc Natural del Delta de l'Ebre. La taxa de retorn a l'Illot de Benidorm és del 20% dels individus alliberats, i s'observa comportament de seguici en els exemplars però sense èxit reproductor. De moment no hi ha dades per a les aus alliberades a les Columbretes.
  
2. Mesures de conservació:
  
2.1. Establiment d'objectius
  
Els objectius a llarg termini no poden ser altres que assegurar la supervivència de l'espècie en el medi natural. Concretament, s'estableixen a curt termini:
  
- Garantir la pervivència de la colònia de les Illes Columbretes, les Llacunes de la Mata i Torrevieja i la de l'Albufera de Valencia.
  
- Fomentar i promoure noves colònies de cria de l'espècie a la Comunitat Valenciana.
  
- Garantir l'existència de condicions adequades per a la hivernada i moviments prenupcials i postnupcials de l'espècie al litoral de la Comunitat Valenciana.
  
2.2. Mesures directes de protecció de l'espècie
  
Ha de donar-se prioritat a la vigilància del compliment de la normativa vigent que prohibeix la captura, mort, comerç i qualsevol activitat que puga produir alguna molèstia a l'espècie.
  
La captura i manipulació de la mateixa amb fins científics o de reintroducció igualment ha d'estar sotmesa a vigilància i supervisió, com també dirigida únicament a la conservació de l'espècie.
  
2.3. Mesures de conservació i restauració de l'hàbitat
  
D'acord amb la legislació vigent en matèria de conservació de la naturalesa, ha de donar-se prioritat a la protecció de les espècies en el seu medi natural. El criteri prioritari serà la conservació dels hàbitats de reproducció actualment existents, millorant-los segons els requeriments de les colònies.
  
D'altra banda, es garantirà la disponibilitat d'aliment mitjançant mecanismes que no alteren negativament la dinàmica de l'ecosistema, com ara el foment dins de les zones d'alimentació de l'espècie d'arts de pesca selectives, i de mesures correctores per a evitar la mortalitat en arts de pesca professional.
  
2.4. Desenvolupament de programes d'investigació i educatius
  
La investigació científica ha de proveir els coneixements necessaris per a totes les actuacions de maneig de l'espècie, per la qual cosa ha de ser un motor fonamental de tot pla de recuperació. La investigació ha d'anar encaminada a obtenir les dades necessàries en cada fase del programa i desenvolupar-se en funció de l'evolució de l'espècie, tant en el medi natural com en captivitat.
  
Es consideren prioritàries les investigacions sobre l'ús de l'hàbitat, requeriments ecològics, determinació d'aquells paràmetres de l'hàbitat que són determinants per al seu ús i que a més atorguen a l'espècie avantatge competitiu enfront d'altres; estudis sobre interaccions interespecífics i intraespecífiques, sobre ecologia tròfica i sobre desplaçaments i mobilitat entre colònies. En cap cas la investigació ha de provocar efectes negatius sobre l'espècie.
  
D'altra banda, hauran de realitzar-se campanyes educatives, tant dirigides a la població en general com altres específiques destinades a tractar aspectes concrets del pla i dirigides als sectors més relacionats amb l'espècie: confraries de pescadors, clubs nàutics i agricultors. També hauran d'integrar-se en les campanyes educatives tots aquells municipis implicats en el pla, no sols a nivell institucional sinó també totes aquelles associacions i centres educatius d'aquests que puguen contribuir a la conservació de l'espècie.
  
Independentment, es realitzarà la difusió del pla i dels seus resultats en ambients científics i tècnics mitjançant les publicacions especialitzades que es consideren més oportunes.
  
3. Programa d'actuacions:
  
3.1. Pla d'Acció d'Aus Marines de la Comunitat Valenciana
  
El Pla de recuperació de la gavina corsa es desenvoluparà mitjançant el Pla d'acció d'aus marines de la Comunitat Valenciana, ja que inclou aspectes (protecció de zones de cria, dependència de recursos pesquers, investigació) que els són comuns. Es considera oportuna una vigència no superior a cinc anys, i que concreten els objectius que s'han d'aconseguir, els terminis i les actuacions i els mitjans necessaris per a la seua aplicació.
  
3.2. Relació amb altres administracions
  
Es considera necessari l'establiment de convenis de col·laboració o acords amb ajuntaments, propietaris de terrenys i administracions amb competències substantives, per a la realització de treballs de gestió i/o restauració de l'hàbitat, campanyes de divulgació, etc. Es considera essencial la realització de contactes i actuacions conjuntes amb el sector pesquer, incloent tant l'administració estatal i autonòmica com les confraries de pescadors. D'altra banda, es fomentarà l'establiment de convenis de col·laboració amb altres comunitats autònomes i països confrontants que disposen de colònies de reproducció de l'espècie.
  
3.3. Instruments financers requerits
  
Totes les accions que s'han de realitzar dins dels successius plans d'acció d'aus marines de la Comunitat Valenciana estaran finançades a càrrec del pressupost de la Conselleria de Territori i Habitatge, sense que això implique l'exclusió de finançament per part d'altres administracions o altres programes d'inversió.
  
La Conselleria de Territori i Habitatge assignarà a aquest programa el personal i els mitjans necessaris per a la seua adequada execució.
  
4. Avaluació del pla:
  
4.1. Objectiu
  
Es tracta d'avaluar, d'una banda, el compliment del pla i, d'una altra, l'adequació de les mesures contingudes en el mateix i les accions realitzades, al compliment dels objectius marcats.
  
Es considera que la millor forma d'avaluar el pla és realitzar un seguiment que aportació informació sobre la situació de l'espècie en el seu medi natural i, per tant, de l'avaluació del seu risc d'extinció a través de censos i prospeccions periòdiques en el medi.
  
Això no obstant, hi ha altres indicadors que poden donar informació sobre el compliment total o parcial dels objectius del pla i que es detallen a continuació. Els successius plans d'acció que s'elaboren en desplegament d'aquest decret hauran de realitzar una estimació del compliment d'objectius, a través de l'avaluació d'aquests indicadors.
  
4.2. Indicadors de compliment d'objectius
  
Poden considerar-se com a indicadors del compliment dels objectius establits els factors següents:
  
- Augment o estabilització del nombre de parelles reproductores en els nuclis reproductors actuals.
  
- Augment del nombre d'espais ocupats per l'espècie amb reproducció comprovada i en anys consecutius.
  
- Increment de l'èxit reproductor de les colònies existents.
  
- Nombre de convenis i acords establits (especialment en el sector pesquer), la qual cosa avalua el grau d'adhesió d'entitats públiques i privades al pla.
  
- Aparició de notícies en mitjans de comunicació, com a reflex del manteniment del nivell d'interés cap a l'espècie que han prestat habitualment els mitjans de comunicació.
  
- Nombre de publicacions científiques sobre aspectes relacionats amb la conservació i ecologia de l'espècie.
  
- Nombre de cursos, reunions i activitats de comunicació, educació i participació organitzats, i nombre d'assistents.
  
- Inversions i despesa anual.
  
5. Mecanismes de participació:
  
La Generalitat facilitarà la participació d'entitats públiques i privades en l'execució del Pla d'Acció d'Aus Marines de la Comunitat Valenciana per a la conservació d'aquesta espècie. Es considera de particular interés la firma de convenis o acords de col·laboració amb l'administració pesquera, confraries de pescadors i ajuntaments implicats. Una altra via possible de col·laboració és la declaració de reserves voluntàries de fauna en terrenys pertanyents a persones físiques i jurídiques diferents de la Generalitat. Les inversions per al desenvolupament d'aquests convenis o acords i per a la millora de les reserves podran ser objecte de subvenció.


Còpia Permalink ELI