Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 7925, del 25-11-2016 (2016/8823)

RESOLUCIÓ de 4 de novembre de 2016, de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport, per la qual s'incoa expedient per a declarar mé d'interés cultural, amb la categoria de monument, l'església parroquial de Santa Maria Magdalena, sítia a Vilafranca (Castelló) i se sotmet l'expedient incoat a tràmit d'informació pública.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   7925

Data del DOGV
:   25-11-2016

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2016/8823


Data del document
:   04-11-2016

Organisme emissor
:   Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport

RESOLUCIÓ de 4 de novembre de 2016, de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport, per la qual s'incoa expedient per a declarar mé d'interés cultural, amb la categoria de monument, l'església parroquial de Santa Maria Magdalena, sítia a Vilafranca (Castelló) i se sotmet l'expedient incoat a tràmit d'informació pública. [2016/8823]  
Vista la sol·licitud de declaració de l'església parroquial de Santa Maria Magdalena de Vilafranca (Castelló) com a bé d'interés cultural amb la categoria de monument, formulada per Rafael Monferrer Guardiola i per Rogelio Tena Monforte.  
Vist l'informe emés pels serveis tècnics de la Direcció General de Cultura i Patrimoni d'aquesta conselleria i la resta d'antecedents que es troben en l'expedient, favorables a la declaració com a bé d'interés cultural, amb categoria de monument, a favor de l'església parroquial de Santa Maria Magdalena de Vilafranca (Castelló).  
D'acord amb el que disposa l'article 27 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, la Conselleria d'Educació, Investigació Cultura i Esport, en allò que és matèria de la seua competència, resol:   
  
Primer   
Incoar expedient per a la declaració de bé d'interés cultural, amb la categoria de monument, a favor de l'església parroquial de Santa Maria Magdalena de Vilafranca (Castelló), i encomanar-ne la tramitació a la Direcció General de Cultura i Patrimoni d'aquesta conselleria.  
  
Segon   
De conformitat amb el que disposa l'article 28 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, determinar els valors del bé que justifiquen la declaració, descriure aquest, les seues parts integrants, pertinences i accessoris per a la més perfecta identificació, així com delimitar el seu entorn de protecció, assenyalar els béns de rellevància local emplaçats en aquest i fixar les normes de protecció del bé i el seu entorn en els annexos que s'adjunten a aquesta resolució.   
  
  
Tercer   
En compliment del que s'estableix en l'article 27.3 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, notificar aquesta resolució a les persones interessades i a l'Ajuntament de Vilafranca i fer-los saber que, de conformitat amb el que estableixen els articles 35 i 36 en relació amb el 27.4 de la llei, la realització de qualsevol intervenció, tant en el monument com en el seu entorn, haurà de ser autoritzada preceptivament per la Direcció General de Cultura i Patrimoni de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport amb caràcter previ a la seua realització i a l'atorgament de llicència municipal, si és el cas, quan aquesta resulte preceptiva, així com qualsevol canvi d'ús en l'immoble a què es refereix aquesta incoació de conformitat amb el que estableix l'article 36.2 de l'esmentada llei.  
  
Quart   
Aquesta incoació, d'acord amb el que estableix l'article 33 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, determina la suspensió de l'atorgament de llicències municipals de parcel·lació, urbanització, construcció, demolició, activitat i la resta d'actes d'edificació i ús del sòl que afecten l'immoble i el seu entorn de protecció, així com de les actuacions quan siguen dutes a terme directament per les entitats locals. Queden igualment suspesos els efectes de les ja atorgades. Els efectes d'aquesta suspensió, de conformitat amb la limitació temporal continguda en el paràgraf segon de l'article 33 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, es resoldran després de la declaració.   
No obstant això, la Direcció General de Cultura i Patrimoni podrà autoritzar les actuacions esmentades quan considere que, en aplicació de les normes de protecció establides en aquesta resolució, manifestament no perjudiquen els valors del bé que motiven la incoació, així com les obres que per causa major o interés general s'hagueren de realitzar inajornablement, de conformitat amb el que estableix el paràgraf primer de l'article esmentat.   
  
Cinqué   
D'acord amb el que preveu l'article 86 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú, i l'article 27.6 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, sotmetre l'expedient incoat a tràmit d'informació pública, a fi que totes les persones que tinguen interés puguen examinar l'expedient durant el termini d'un mes a partir de la publicació d'aquesta resolució en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana. L'expedient estarà a disposició de les persones interessades en la Direcció General de Cultura, i Patrimoni, avinguda de la Constitució, núm. 284 de València.  
  
Sisé   
Que en compliment del que disposa l'article 27.3 de la llei es notifique aquesta resolució al Registre General de Béns d'Interés Cultural per a la seua anotació preventiva i al Registre de la Propietat amb el mateix fi.  
  
Seté   
Que aquesta resolució amb els seus annexos es publique en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana i en el Boletín Oficial del Estado.  
  
València, 4 de novembre de 2016. El conseller d'Educació, Investigació, Cultura i Esport: Vicent Marzà Ibáñez.  
  
  
  
ANNEX I  
  
I. Dades sobre el bé objecte de la declaració  
  
1. Denominació  
a) Principal: església parroquial de Santa Maria Magdalena.  
b) Secundària: fins al segle XVIII es troba sota l'advocació de Santa Maria i Sant Salvador.  
  
2. Descripció  
2.a) Immoble objecte de la declaració  
L'església parroquial de Santa Maria Magdalena és una gran fàbrica de pedra que domina la població, testimoni de la religiositat dels seus habitants, de les seues relacions culturals i artístiques i del seu desenvolupament econòmic. Aquesta important mostra arquitectònica és un dels primers exemples en terres castellonenques de la transició entre les formes tradicionals de construcció gòtica i l'assumpció del nou llenguatge renaixentista, a més d'incorporar en reformes posteriors nous llenguatges com el barroc. En aquest van treballar importants artistes entre els quals es troba Pere Masseres i Ramon Pertusa, coneixedor aquest últim dels nous corrents renaixentistes i dels recursos d'ornament dels mestres castellans, i qualificat com a excel·lent «imitador de Siloé».  
  
Posseeix una gran riquesa en orfebreria gòtica i ornamentació eclesiàstica.  
Cronologia  
La primera construcció religiosa de Vilafranca va ser l'església de Sant Miquel en la Pobla del Bellestar, situada en el paratge anomenat Riu de les Truites. Posteriorment amb la fundació de l'actual Vilafranca s'alça un primer temple del qual no es conserven notícies però que devia ser de reduïdes dimensions i de la tipologia anomenada d'esglésies de reconquista, d'una planta rectangular, d'una sola nau sense creuer i teulada inclinada a dos aigües recolzada sobre grans arcs transversals apuntats, semblant a altres temples de la província.   
El benestar econòmic que Morella i els termes del seu castell van aconseguir en aquell passat medieval, gràcies al comerç de cereals i a l'exportació de llanes a Itàlia, va afavorir el luxe de capelles i ermites, pintors i orfebres van adornar els murs dels primitius temples gòtics.  
  
Aquestes circumstàncies es van a reflectir a Vilafranca fins ben començat el s. XV, època en què s'iniciaria una posterior decadència medieval. Es pren, doncs, la decisió d'augmentar el primer temple, ja ben dotat, per ser insuficient per al servei d'un poble que llavors comptava 125 focs.  
Sobre aquest temple, se sap que el 8 de novembre de 1318 els jurats Miquel Esquerdo i Doménec Garcia: ?Amb el consentiment del Consell aplegat en lo porxe davant Santa Maria, signaren el contracte, condicions i obra a fer per ampliar l'església gòtica primitiva, amb els mestres piquers Joan Mulner i Doménec Gilabert, pel preu de mil dos-cents sous?.  
També es troben referències d'aquest temple dedicat a beate Marie, beate Virginis Marie i beate Sancte Marie, en altres documents notarials.  
A finals del segle XVI es tenen les primeres notícies documentals de la construcció d'un espaiós temple de nova planta, digne de Vilafranca i testimoni al mateix temps de la seua religiositat. En els Quinque libri es troba la referència següent:  
 ?A V de juny any 1567 a les quatre ores fon acentada la primera pedra de la esglesia essent Jurats de Vilafranca en lo sobredit any los honorats en Joan Colom y Gabriel Tena y mestre de la dita esglesia Pere Masseres navarro bene fundata est supra firmam petram en la qual pedra está scrit lo nom jhs fas ne memoria yo antonio messeguer rector pregant al Senyor la vega acabada yo y los que huy viujm per gratia del Senyor en la present parroquia amen?.  
A la mort de Pere Masseres continuarà la construcció Ramon de Pertusa, el segon mestre d'obres i ?la vespra de la Nostra Senyora de Agost any 1572, fonc acabada de teular la sobredita Esglesia, salvo la torre de conjurar, la qual se avia de pujar, y cubrir de cap?.  
L'11 de març de 1573 els jurats i el rector de Vilafranca reben l'oportuna llicència per a la seua benedicció i ornamentació del morellà i futur bisbe de Tortosa, doctor Gaspar Punter i Barreda, llavors canonge i vicari general de la diòcesi. El 9 de novembre de 1573 es va celebrar la primera missa cantada i solemne per Mn. Antoni Messeguer.   
Posteriorment es va realitzar l'altar major i sis altars més en sis capelles, procedents del temple anterior i en una segona etapa es completa el temple amb la construcció de les capelles del reresagrari (1667-1670) i de la Comunió (1725-1730). En 1858 els seus murs i parets van ser decorats amb les pintures al gust de l'època, policromades de tonalitats ocres, grocs, roses i blavosos amb motius florals i motius de sants de devoció vilafranquina.  
El temple es va finalitzar definitivament amb l'obra de l'actual campanar (1908-1911) per haver de derrocar l'anterior que amenaçava ruïna i es trobava en procés d'inclinació sobre l'edifici de l'escola contigua.  
  
En 1936 a causa de la guerra civil el temple va ser convertit en un mercat públic i la majoria de les seues obres d'art destruïdes. En 1938 va ser iniciada la seua repristinació per mossén Joan Puig que es conserva fins a l'actualitat.  
Descripció de l'immoble:  
El temple nou es construeix sobre el mateix solar que ocupava el vell en el centre de la població, junt a la plaça Major, adossat a la muralla i a un dels seus portals hui desaparegut. Junt amb la seua torre campanar i la torre de conjurar ofereix l'aspecte exterior d'una gran fortalesa.  
És de planta rectangular amb quatre trams amb capelles laterals entre contraforts i presbiteri, amb absis poligonal i posterior capella quadrada emplaçada entre les dos sagristies, la sagristia menor i la major, aquesta base de la torre de conjurar i comunicada directament a través de les seues dependències amb la posteriorment afegida capella de la comunió situada a l'altura del tercer tram.  
La nau principal, les capelles laterals i el presbiteri estan coberts amb volta de nervadures gòtiques seguint el sistema tradicional que encara perdura en aquest moment. Aquestes són estrelades excepte en les capelles laterals. Destaca en la decoració de l'església les riques mènsules on recolzen els nervis i les claus, totes esculpides i que representen sants serafins i personatges bíblics, on destaquen les de la volta sota el cor en la clau central de la qual es troba representat Sant Miquel, de gran significat per a la població, i en la resta d'aquestes, àngels músics. Aquests motius escultòrics ja pertanyen al repertori iconogràfic del nou llenguatge renaixentista que s'incorpora a l'església.  
Les capelles laterals són set, ja que una s'elimina per a accedir a la capella de la Comunió. L'accés a aquestes es fa per arc de mig punt, i es cobreixen amb volta de creueria de dos nervis que arranquen de quatre mènsules en forma de vasos. La capella de Jesús en el costat de l'epístola és l'única que té volta en forma d'estrela amb decoració floral en les seues claus.  
Les voltes de la nau principal, separades per arcs faixons, cobreixen els tres primers trams, i en el quart la volta es troba unida a la de l'absis i en forma una de major dimensió.  
El cor es troba entre els contraforts de la primera capella i s'hi accedeix a través d'una escala amb escalons de pedra.  
L'antic reresagrari és una capella absidal situada en la part posterior del presbiteri. És de planta quadrada de 4,80 m amb pilastres quadrades adossades als seus angles. Es cobreix amb una cúpula d'uns 3,20 m de diàmetre.  
La capella de la Comunió és de creu grega, lleugerament irregular. En el centre es cobreix amb una cúpula d'uns 5,70 m de diàmetre.  
La torre de conjurar està situada a la capçalera del temple. Es va poder alçar en substitució d'una anterior o va ser concebuda com altres torres semblants del terme. És una torre emmerletada, l'espadanya de la qual és d'un sol forat, de rajola massissa i de construcció més recent. És de planta rectangular i el seu perímetre és de 24 m. La superfície construïda en planta és de 22,50 m2. És de maçoneria de pedra, calç i arena i carreus en els cantons. L'interior consta de quatre plantes, sent la planta baixa una de les estances de la sagristia.  
El campanar, al costat de l'evangeli i adossat a la façana principal, és de planta quadrangular amb les seues arestes escairades per l'exterior, que conformen un octògon irregular.   
Té un únic accés per una porteta independent del temple, per mitjà de la qual s'accedeix a una escala d'obra que condueix a la cambra del rellotge i de les campanes. La seua primera pedra va ser col·locada el 6 de maig de 1909, tal com recorda una inscripció sobre la porta d'accés a aquest, i va ser beneït el 7 de setembre de 1910. Està format per quatre cossos separats per senzilles impostes. La base és de 4 m d'altura i el seu perímetre exterior és de 14,10 m. Està rematada per una cornisa rectangular que s'uneix amb una cornisa que voreja el temple.   
  
En el segon cos es troba un rebaix emmarcat per un arc de mig punt que simula un buit cec. En aquest rebaix s'obrin quatre buits en forma d'espitllera. En el tercer es troba el rellotge i sobre el seu acabament es troba la cambra de les campanes amb quatre finestres amb arc de mig punt obertes. Es troba cobert amb una cúpula.  
La façana principal és un gran pany de carreus en què destaca la portada renaixentista sobre la qual s'obri un rosetó i entre aquests s'observa un rellotge esculpit en pedra. Es remata per dos pinacles en els seus extrems i una escultura sobre la clau de l'arc.  
A la portada renaixentista s'accedeix per mitjà de cinc escalons semicirculars. Data de 1568 com indica la inscripció que figura sobre la fornícula. Consta de dos pilastres corínties estriades que suporten l'entaulament, sota el qual es desenvolupa un arc de mig punt, amb clau ornamental amb l'escut de Vilafranca. Dos medallons amb els bustos de sant Pere, al costat de l'epístola i sant Pau al costat de l'evangeli, amb les seues al·legories adornen els seus carcanyols.  
L'arquitrau és motlurat i el fris s'adorna amb garlandes i grotescs i ressalts al·lusius al dia i la nit.  
Sobre l'entaulament hi ha una capelleta amb fons en forma de petxina acanalada tallada en pedra que estava ocupada per una imatge de la Mare de Déu amb el xiquet col·locada en el moment de construcció de l'església i desapareguda en 1936. Sobre aquesta es troba un senzill entaulament rematat per un timpà i dos gerros xicotets als costats. Aquesta capelleta es troba flanquejada per una fantàstica decoració d'àngels orants i d'altres que cavalquen sobre peixos de cap desmesurat i cua retorçuda, tot això coronat per una caràtula a què li ix una cartel·la de la boca amb l'escut de Vilafranca amb les quatre barres aragoneses en lloc del francolí com l'anterior.  
En la façana lateral s'obri la segona portalada de l'església a 10,70 m de la cantonada amb la façana principal, obra de Ramon Pertusa. És una portalada allindanada amb pilars dòrics estriats i fris amb mètopes, en les quals es troba representat el Tetramorf cristià amb la representació iconogràfica dels evangelistes, i tríglifs sobre els quals es representen serafins i puntes de diamant. Per damunt es remata amb dos gerros en les cantonades, i entre aquests, dos corns de l'abundància entre els quals es troba una àguila bicèfala sota la qual figura un medalló ovalat al·lusiu a l'aparició de Crist ressuscitat a la Magdalena. Sobre la portalada es troba un altre rellotge de sol i una finestra oberta en 1941.  
  
Als dos costats del presbiteri es troben altres dos portalades renaixentistes que donen accés a les sagristies. La porta que dóna accés a la sagristia major està flanquejada per dos columnes estriades adossades a la paret sobre dos pedestals. És d'arc de mig punt amb la clau esculpida amb motius florals, així com dos medallons, també florals en el centre dels carcanyols. En el fris es disposen fulles d'acant. Sobre la cornisa de l'entaulament hi ha una capelleta amb petxina acanalada amb carcanyols ramejats, flanquejada per columnes estriades igualment corínties i als seus respectius costats dos harpies i en els extrems dos grans gerros amb flors. Corona el nínxol un altre entaulament de fris floral amb cartel·la al centre i ressalts idèntics als de la portalada principal. Sobre la seua cornisa volada figura un àtic amb un medalló entre cintes de forma oval amb una creu llatina en el seu centre tot sota un serafí i dos gerros d'ansa en els extrems.  
Sobre la imposta de l'arc de la porta per fora de les columnes de la porta es troben dos harpies més.  
La porta de la sagristia menor és més xicoteta que l'anterior, però igualment important per la seua decoració, més estilitzada. L'arc de mig punt i clau, adornada amb temes vegetals, està flanquejat per sengles pilastres sense estries d'ordre jònic. Els carcanyols es decoren amb medallons florals. En el fris una figura central amb una aparença de cara humana a què li ix dels ulls una espècie de cortinatge seguit a manera de fullatge i garlandes, en quatre trams sostinguda per altres quatre argolles, sobre els trams respectives al·legories de serafins, amb dos cares humanes als extrems. Sobre la gran cornisa, en el centre hi ha un nínxol de la mateixa factura que l'anterior d'estil corinti flanquejat per dos harpies. Per damunt de la capelleta hi ha un altre entaulament amb decoració semblant a l'anteriorment descrit, que serveix de base a dos querubins portadors d'un medalló llorejat i escut coronat per fons, rematat per una al·legoria de la justícia en forma de matrona romana de braços amputats amb una balança a mà esquerra i sobre ella una cartel·la amb el rètol JUSTITIA.  
La finalitat d'aquesta superposició d'elements decoratius és donar-li més grandesa a aquesta porta per a fer-la més pareguda a la de davant quant a la grandària.  
Els dos púlpits que es trobaven adossats als contraforts van ser construïts en 1570 també amb decoració renaixentista però van ser destruïts en 1936 i posteriorment substituïts per altres pareguts però sense ornamentació.  
2.b) Parts integrants:  
Nau principal, amb capelles adjacents  
Campanar   
Torre de conjurar  
Capella de la Comunió  
Reresagrari   
Façana principal i laterals  
Sagristies   
Cor  
2.c) Béns ornamentals i pertinences que formen part de l'edifici consubstancialment units a aquest.  
a) Escultures i relleus (pedra treballada: claus, làpides, escuts heràldics, etc.)  
12.49.624-326-7498.53, conjunt de claus del primer tram de la volta de la nau. Talla de pedra obra de Pere Masseres i Ramon Pertusa. Localització: primer tram des dels peus:  
74.25.730-108-5369.28, clau representant Santa Caterina, 3/3 s. XVI. Localització: primer tram de la volta de la nau, costat epístola.  
31.88.387-255-8773.81, clau representant Santa Apol·lònia, 3/3 s. XVI. Localització: primer tram de la volta de la nau, costat evangeli.  
  
91.89.297-779-2519.69, clau representant Santa Llúcia, 3/3 s. XVI. Localització: primer tram de la volta de la nau, centre cap a presbiteri.  
  
23.12.898-350-6743.74, clau representant Santa Waldesca, 3/3 s. XVI. Localització: primer tram de la volta de la nau, centre cap a immafront.  
16.79.502-700-6289.70, clau representant Santa Maria Magdalena, 3/3 s. XVI. Localització: primer tram de la volta de la nau, centre.  
80.70.455-859-4969.46, conjunt de claus del segon tram de la volta de la nau. Talla de pedra obra de Pere Masseres i Ramon Pertusa. Localització: segon tram des dels peus:  
31.68.013-813-5206.29, clau representant querubí, 3/3 s. XVI. Localització: segon tram de la volta de la nau, centre cap a presbiteri.  
  
38.61.377-519-6312.05, clau representant querubí, 3/3 s. XVI. Localització: segon tram de la volta de la nau, costat evangeli.  
95.53.869-414-8627.53, clau representant querubí, 3/3 s. XVI. Localització: segon tram de la volta de la nau, centre cap a immafront.  
  
02.66.468-179-9478.49, clau representant Salvador eucarístic, 3/3 s. XVI. Localització: segon tram de la volta de la nau, centre.  
  
09.32.198-078-1094.67, clau representant querubí, 3/3 s. XVI. Localització: segon tram de la volta de la nau, costat epístola.  
71.08.135-616-4118.57, conjunt de claus del tercer tram de la volta de la nau. Talla de pedra obra de Pere Masseres i Ramon Pertusa. Localització: tercer tram des dels peus:  
92.40.693-052-7591.47, clau representant Santa Bàrbara, 3/3 s. XVI. Localització: tercer tram de la volta de la nau, costat epístola.  
05.66.649-104-8525.37, clau representant Sant Josep, 3/3 s. XVI. Localització: tercer tram de la volta de la nau, costat evangeli.  
39.08.690-880-0372.82, clau representant Sant Blai, 3/3 s. XVI. Localització: tercer tram de la volta de la nau, centre cap a presbiteri.  
  
46.34.505-301-4158.87, clau representant Sant Antonio Abat, 3/3 s. XVI. Localització: tercer tram de la volta de la nau, centre cap a immafront.  
55.81.721-677-8312.01, clau representant Santa Maria Mare de Déu, 3/3 s. XVI. Localització: tercer tram de la volta de la nau, centre.  
  
89.48.559-611-5571.28, conjunt de claus del quart tram de la volta de la nau. Talla de pedra obra de Pere Masseres i Ramon Pertusa. Localització: quart tram des dels peus o presbiteri:  
20.33.731-856-1573.47, clau representant el rei David, 3/3 s. XVI. Localització: quart tram des dels peus o presbiteri, costat epístola.  
60.87.982-197-1480.37, clau representant Esperit Sant, 3/3 s. XVI. Localització: quart tram des dels peus o presbiteri, costat evangeli.  
  
07.47.617-448-4649.62, clau representant Jacob, 3/3 s. XVI. Localització: quart tram des dels peus o presbiteri, centre capçalera.  
26.07.342-170-8085.28, clau representant Elies, 3/3 s. XVI. Localització: quart tram des dels peus o presbiteri, costat epístola-sagristia.  
  
88.46.512-770-7223.65, clau representant Melquisedec, 3/3 s. XVI. Localització: quart tram des dels peus o presbiteri, costat evangeli-sagristia.  
14.62.023-991-6968.75, clau representant Sant Joan Evangelista, 3/3 s. XVI. Localització: quart tram des dels peus o presbiteri, centre cap a immafront.  
62.49.984-867-5439.13, clau migpartida representant querubí, 3/3 s. XVI. Localització: quart tram des dels peus o presbiteri, centre arc faixó cap a immafront.  
43.47.192-157-5836.87, clau representant Pare Etern, 3/3 s. XVI. Localització: quart tram des dels peus o presbiteri, centre.  
65.80.260-227-4535, mènsula cantonada capitell compost sobre querubí, 3/3 s. XVI. Localització: entre immafront i primera crugia del costat de l'epístola, sobre el cor.  
19.47.935-308-4153, mènsula cantonada capitell compost sobre querubí, 3/3 s. XVI. Localització: entre immafront i primera crugia del costat de l'evangeli, sobre el cor.  
61.94.727-944-0310, mènsula capitell compost sobre Sant Pau, 3/3 s. XVI. Localització: entre primera i segona crugia del costat de l'epístola.  
50.76.904-590-1019, mènsula capitell compost sobre Sant Pere, 3/3 s. XVI. Localització: entre primera i segona crugia del costat de l'evangeli.  
76.43.163-917-4069, mènsula capitell compost sobre Sant Joan Evangelista, 3/3 s. XVI. Localització: entre segona i tercera crugia del costat de l'epístola.  
44.21.458-639-1710, mènsula capitell compost sobre Sant Jaume el Major, 3/3 s. XVI. Localització: entre segona i tercera crugia del costat de l'evangeli.  
39.75.584-099-8604, mènsula capitell compost sobre Sant Bartomeu, 3/3 s. XVI. Localització: entre tercera i quarta crugia del costat de l'epístola.  
57.66.193-708-4060, mènsula capitell compost sobre Sant Judes Tadeu (escaire), 3/3 s. XVI. Localització: entre tercera i quarta crugia del costat de l'evangeli.  
32.87.296-934-3874, mènsula capitell compost sobre sant Tomàs (llança), 3/3 s. XVI. Localització: entre la quarta crugia i el presbiteri en el costat de l'epístola.  
07.05.891-522-8936, mènsula capitell compost sobre Sant Jaume el Menor (porra), 3/3 s. XVI. Localització: entre la quarta crugia i el presbiteri en el costat de l'evangeli.  
54.28.453-979-4518, mènsula capitell compost sobre Sant Felip (creu), 3/3 s. XVI. Localització: en el presbiteri, costat de l'epístola.  
74.06.412-539-8047, mènsula capitell compost sobre Sant Maties (destral), 3/3 s. XVI. Localització: en el presbiteri, costat de l'evangeli.  
10.18.179-346-9143.08, conjunt de claus de la volta sota el cor, 3/3 s. XVI. Localització: volta sota el cor.   
25.48.468-339-0255.44, clau migpartida representant querubí, 3/3 s. XVI. Localització: volta sota el cor costat de l'epístola centre.  
49.60.221-901-2846.54, clau migpartida representant querubí, 3/3 s. XVI. Localització: volta sota el cor costat de l'evangeli centre.   
46.49.129-693-3936.56, clau migpartida representant querubins amb cartel·la Gloria in ex celsis Deo, 3/3 s. XVI. Localització: volta sota el cor, al centre de l'arc del cor cap a la nau.  
43.12.156-640-8851.01, clau representant àngel tocant un llaüt, 3/3 s. XVI. Localització: volta sota el cor, en el costat de l'epístola cap a la nau.   
95.35.679-883-5016.82, clau representant àngel tocant una flauta dolça, 3/3 s. XVI. Localització: volta sota el cor, en el costat de l'evangeli cap a la nau.  
46.84.116-752-0318.13, clau migpartida representant querubins amb cartel·la Gloria in ex celsis Deo, 3/3 s. XVI. Localització: volta sota el cor, en centre arc capçalera sobre reixat.  
97.65.855-527-6027.89, clau representant àngel tocant un violoncel, 3/3 s. XVI. Localització: volta sota el cor, en el costat de l'epístola cap a l'immafront.  
91.23.300-920-2201.18, clau representant àngel tocant l'òrgan, 3/3 s. XVI. Localització: volta sota el cor, en el costat de l'evangeli cap a l'immafront.  
40.24.880-148-4482.41, clau representant Sant Miquel Arcàngel, 3/3 s. XVI. Localització: volta sota el cor, en el centre.  
67.00.692-318-1372, clau d'arc amb fulla d'acant, 3/3 s. XVI. Localització: arc rebaixat del cor, cap a la nau.   
67.86.279-079-9417.47, clau representant la Verònica que mostra la Santa Faç, 3/3 s. XVI. Localització: primera capella costat de l'epístola, o de la Mare de Déu del Roser.  
76.23.536-207-11768, imposta motlura amb acant en cantonada (2), 3/3 s. XVI. Localització: primera capella costat de l'epístola o de la Mare de Déu del Roser, embocadura dreta i esquerra.  
13.15.676-349-9037, mènsula motlurada (2), 3/3 s. XVI. Localització: primera capella costat de l'epístola o de la Mare de Déu del Roser, cantonades interiors.  
72.09.600-707-3112, clau llisa, 3/3 s. XVI. Localització: primera capella costat de l'evangeli, o del baptisteri o d'accés al cor.  
44.75.473-846-9603, imposta motlura amb acant en cantonada (2), 3/3 s. XVI. Localització: primera capella costat de l'evangeli o del baptisteri o d'accés al cor, en l'embocadura a dreta i esquerra.  
01.29.545-147-8143.28, conjunt de mènsules, 3/3 s. XVI. Localització: primera capella del costat de l'evangeli, o del baptisteri o d'accés al cor.   
66.85.652-630-9122.47, mènsula acanalats sobre cap de putti (2), 3/3 s. XVI. Localització: primera capella del costat de l'evangeli, o del baptisteri o d'accés al cor.   
86.50.364-246-2241.63, mènsula acanalats sobre cap de putti (2), 3/3 s. XVI. Localització: primera capella del costat de l'evangeli, o del baptisteri o d'accés al cor.   
27.99.227-629-0790, clau llisa, 3/3 s. XVI. Localització: segona capella costat de l'epístola, o de la Mare de Déu del Pilar o accés.   
06.98.803-455-8485, mènsula d'escates sobre cap de putti (4), 3/3 s. XVI. Localització: segona capella costat de l'epístola o de la Mare de Déu del Pilar o accés.   
40.84.541-915-7197, clau llisa, 3/3 s. XVI. Localització: segona capella costat de l'evangeli, o de la Mare de Déu del Carme o de les Ànimes.   
20.94.655-614-2965, mènsula d'escates sobre cap de putti (4), 3/3 s. XVI. Localització: segona capella costat de l'evangeli o de la Mare de Déu del Carme o de les Ànimes.   
03.36.516-261-2335, clau llisa 3/3 s. XVI. Localització: tercera capella costat de l'epístola, o de Sant Pere o de la Immaculada.   
70.83.168-068-9591, mènsula d'escòcies sobre bola (4), 3/3 s. XVI. Localització: tercera capella costat de l'epístola o de Sant Pere o de la Immaculada.   
72.59.757-240-8811, clau llisa, 3/3 s. XVI. Localització: tercera capella costat de l'evangeli, o de Santa Llúcia o d'accés a la capella de Comunió.   
03.03.391-939-3167, mènsula d'escòcies sobre bola (4), 3/3 s. XVI. Localització: tercera capella costat de l'evangeli o de Santa Llúcia o d'accés a la capella de Comunió.   
84.71.957-277-8256.93, conjunt de claus de la volta de la quarta capella del costat de l'epístola, o de Jesús. Talla de pedra obra de Pere Masseres i Ramon Pertusa. Localització: quart tram des dels peus o presbiteri, costat de l'epístola:  
63.62.479-273-6805.81, clau representant flor de cinc pètals, 3/3 s. XVI. Localització: quarta capella del costat de l'epístola, o de Jesús, a la dreta.  
95.50.716-861-6711.41, clau representant rosa de cinc pètals, 3/3 s. XVI. Localització: quarta capella del costat de l'epístola, o de Jesús, a l'esquerra.  
30.04.745-600-7639.69, clau representant rosa de cinc pètals, 3/3 s. XVI. Localització: quarta capella del costat de l'epístola, o de Jesús, al fons.  
98.20.251-387-9736.71, clau representant flor de quatre pètals, 3/3 s. XVI. Localització: quarta capella del costat de l'epístola, o de Jesús, en l'embocadura.  
35.54.549-669-2583.29, clau representant rosa rodejada de garlanda, 3/3 s. XVI. Localització: quarta capella del costat de l'epístola, o de Jesús, centre.  
80.09.911-914-0670, mènsula d'acants sobre cap de putti (4), 3/3 s. XVI. Localització: quarta capella del costat de l'epístola, o de Jesús.  
  
80.13.162-987-2490, clau llisa, 3/3 s. XVI. Localització: quarta capella costat de l'evangeli, o de Sant Blai o del Sagrat Cor de Jesús.   
  
37.73.837-058-2781, mènsula d'acants sobre cap de putti (4), 3/3 s. XVI. Localització: quarta capella costat de l'evangeli, o de Sant Blai o del Sagrat Cor de Jesús.   
48.75.850-011-1646, clau llisa de trompe-l'oeil de penjant floral, sobre clau de pedra s. XVI. 3/3 s. XVII. Localització: volta de l'arxiu, annex al cor en el costat de l'epístola, sobre la capella de la Mare de Déu del Roser.  
97.31.015-040-6852 mènsula d'escates sobre cap de putti (4), 3/3 s. XVI. Localització: arxiu annex al cor en el costat de l'epístola, sobre la capella de la Mare de Déu del Roser.   
91.34.483-620-6512, clau llisa, 3/3 s. XVI. Localització: volta de la sagristia menor del costat de l'epístola, antiga capella de relíquies.   
23.16.561-738-2417, clau llisa, 3/3 s. XVI. Localització: volta de la sagristia major costat de l'evangeli.   
39.53.267-741-0707.01, portalada de la sagristia major, 3/3 s. XVI, obra de Pere Masseres i Ramon Pertusa. Localització: costat de l'evangeli en el presbiteri.  
23.83.912-615-6567.57, carcanyol, 3/3 s. XVI. Localització: costat de l'evangeli en el presbiteri.  
89.01.569-945-5291.31, roleu, 3/3 s. XVI. Localització: costat de l'evangeli en el presbiteri.  
92.21.744-755-4887.66, roleu, 3/3 s. XVI. Localització: costat de l'evangeli en el presbiteri.  
26.41.399-990-5461.48, fris, 3/3 s. XVI. Localització: costat de l'evangeli en el presbiteri.  
22.27.038-472-9757.99, fornícula, 3/3 s. XVI. Localització: costat de l'evangeli en el presbiteri.  
47.06.078-606-6673.10, coronament, 3/3 s. XVI. Localització: costat de l'evangeli en el presbiteri.  
34.32.453-641-0730.93, columna adossada, 3/3 s. XVI. Localització: costat de l'evangeli en el presbiteri, esquerra.  
66.50.508-686-2652.06, columna adossada, 3/3 s. XVI. Localització: costat de l'evangeli en el presbiteri, dreta.   
01.81.875-667-4932.33, portalada de la sagristia menor, 3/3 s. XVI, obra de Pere Masseres i Ramon Pertusa. Localització: costat de l'epístola del presbiteri.  
77.21.039-623-3324.47, pilastra dreta d'ordre jònic i decoració a candelieri. Localització: portalada de la sagristia menor.  
62.83.675-437-8203.79, pilastra esquerra d'ordre jònic i decoració a candelieri. Localització: portalada de la sagristia menor.  
19.22.498-302-1427.99, clau d'acant de l'arc d'accés. Localització: portalada de la sagristia menor.  
25.36.393-552-6209.35, fris amb garlanda de querubins. Localització: portalada de la sagristia menor.  
29.49.929-599-5876.24, carcanyols (2), 3/3 s. XVI, obra de Pere Masseres i Ramon Pertusa. Localització: portalada de la sagristia menor.  
71.43.540-818-0437.00, fornícula, 3/3 s. XVI, obra de Pere Masseres i Ramon Pertusa. Localització: portalada de la sagristia menor.  
19.77.161-645-2808.19, àtic amb l'al·legoria de la justícia i àngels sostenidors amb l'anagrama de Maria. Localització: portalada de la sagristia menor.  
91.62.638-747-1522, portalada accés al púlpit de l'evangeli, 3/3 s. XVI, obra de Pere Masseres i Ramon Pertusa. Localització: costat de l'evangeli.  
34.58.977-451-6224, portalada accés al púlpit de l'epístola, 3/3 s. XVI, obra de Pere Masseres i Ramon Pertusa. Localització: costat de l'epístola.  
98.68.848-475-1502, púlpit de l'evangeli, 3/3 s. XVI, obra de Pere Masseres i Ramon Pertusa. Tornaveu i ampit renovats en 1939. Localització: tercer tram costat de l'evangeli.  
82.86.947-470-8523, púlpit de l'epístola, 3/3 s. XVI, obra de Pere Masseres i Ramon Pertusa. Tornaveu i ampit renovats en 1939. Localització: tercer tram costat de l'epístola.   
86.09.890-605-0597, pila baptismal, 3/3 s. XIX, 1888. Localització: baptisteri junt accés al cor al costat de l'evangeli.  
76.14.203-686-2500.48, conjunt d'aiguamans i pila d'aigua beneïda. Pedra treballada, 3/3 s. XVII. Localització: sagristia major.   
24.09.357-338-0614.35, aiguamans. Pedra treballada, 3/3 s. XVII. Localització: sagristia major.  
12.46.686-801-3749.24, pila d'aigua beneïda, 3/3 s. XVI. Localització: sagristia major.   
16.60.877-156-2468, portalada de Santa Maria Magdalena. Pedra treballada, 3/3 s. XVI. Ramon Pertusa. Localització: portalada lateral, a la plaça de l'Església.  
71.35.170-479-6967.43, Noli me tangere, coronament de la portalada. Pedra treballada, 3/3 s. XVI. Ramon Pertusa. Localització: portalada lateral, a la plaça de l'Església.  
34.38.807-589-5229.60, corn de l'abundància (2), coronament de la portalada. Pedra treballada, 3/3 s. XVI. Ramon Pertusa. Localització: portalada lateral, a la plaça de l'Església.  
05.10.642-112-3136.08, Àngel de Sant Mateu, mètopa en el fris de la portalada. Pedra treballada, 3/3 s. XVI. Ramon Pertusa. Localització: portalada lateral, a la plaça de l'Església.  
40.17.947-669-8952.70, Lleó de Sant Marc, mètopa en el fris de la portalada. Pedra treballada, 3/3 s. XVI. Ramon Pertusa. Localització: portalada lateral, en la plaça de l'Església.  
49.25.582-591-0094.20, Àguila de Sant Joan, mètopa en el fris de la portada. Pedra treballada, 3/3 s. XVI. Ramon Pertusa. Localització: portalada lateral, a la plaça de l'Església.  
37.76.010-037-0079.84, Bou de Sant Lluc, mètopa en el fris de la portada. Pedra treballada, 3/3 s. XVI. Ramon Pertusa. Localització: portalada lateral, a la plaça de l'Església.  
69.60.838-307-8270.11, Querubins (4), entre els denticles dels tríglifs en el fris de la portalada. Pedra treballada, 3/3 s. XVI. Ramon Pertusa. Localització: portalada lateral, a la plaça de l'Església.  
21.93.189-873-1024.34, pilastres acanalades d'ordre toscà (2), de la portalada, 3/3 s. XVI. Ramon Pertusa. Localització: portalada lateral, a la plaça de l'Església.   
74.11.855-622-7496, portalada principal o de Santa Maria. Pedra treballada, 3/3 s. XVI, 1568. Localització: portalada principal al carrer Major.  
86.44.369-082-8177.28, cartel·la escut de Vilafranca. Pedra treballada, 3/3 s. XVI. Localització: En la clau de l'arc d'accés de la portalada principal.  
96.89.274-099-9590.31, medalló de Sant Pere. Pedra treballada, 3/3 s. XVI. Localització: en el carcanyol del costat de l'epístola de la portalada principal.  
95.70.839-610-2475.70, medalló de Sant Pau. Pedra treballada, 3/3 s. XVI. Localització: en el carcanyol del costat de l'evangeli de la portalada principal.  
94.50.852-861-0929.81, capitell corinti i pilastra acanalada (2). Pedra treballada, 3/3 s. XVI. Localització: portalada principal.  
66.00.448-181-1140.64, mètopa al·legoria de la nit. Pedra treballada, 3/3 s. XVI. Localització: portalada principal.  
91.89.074-687-8632.22, roleu amb putti. Pedra treballada, 3/3 s. XVI. Localització: al costat de l'evangeli del fris de la portalada principal al carrer Major.  
51.35.304-498-9951.10, medalló de Crist-Apol·lo. Pedra treballada, 3/3 s. XVI. Localització: al fris de la portalada principal al carrer Major.  
  
27.71.217-184-8137.33, roleu amb putti. Pedra treballada, 3/3 s. XVI. Localització: al costat de l'epístola del fris de la portalada principal.  
10.84.924-979-2816.73, mètopa al·legoria del dia. Pedra treballada, 3/3 s. XVI. Localització: al costat de l'evangeli del fris de la portalada principal.  
25.98.946-447-8668.54, àtic de la portalada. Pedra treballada, 3/3 s. XVI. Localització: portalada principal.  
98.37.998-893-6971.78, escut de Vilafranca. Pedra treballada, 3/3 s. XVI. Localització: coronament de la portalada principal.  
b) Retaules  
97.20.644-766-3754.37, conjunt d'elements procedents del retaule major renaixentista, obra d'Agustí Sans de Morella. Talla de fusta policromada i daurada. 3/3 s. XVI. Destruït en 1936:   
77.78.169-076-7177.28, pilastra. Localització: museu parroquial.   
60.97.293-639-6527.10, columnes. Localització: museu parroquial.   
03.59.378-435-4304.67, pilastres. Localització: integrades en reclinatori del reresagrari.   
50.94.866-834-6008, porta d'accés a reresagrari. Localització: museu parroquial.  
c) Pintura mural  
Conjunt de pintures murals i decoratives de la capella de la Comunió, realitzades en 1946 pel pintor barceloní Joan Massagué i els decoradors Salvador Sanchis i Manuel Gómez:  
09.98.849-013-6668.09, pilastra. Localització: capella de la Comunió. costat epístola del presbiteri.   
68.48.628-514-0997.82, ciri i 4 evangelis. Localització: capella de la Comunió. Pilastra inferior costat epístola del presbiteri.   
49.04.420-562-6406.16, corporals de Daroca. Localització: capella de la Comunió. Pilastra superior costat epístola del presbiteri.   
46.36.957-953-6731.03, arbre de la vida eucarístic. Localització: capella de la Comunió. Pilastra inferior costat epístola del presbiteri.   
89.49.609-726-0659.96, miracle eucarístic dels peixets d'Alboraia. Localització: capella de la Comunió. Pilastra costat epístola del presbiteri.   
03.30.842-835-5735, fris laterals presbiteri. Localització: capella de la Comunió presbiteri.  
46.91.597-478-6381, comunió general. Localització: capella de la Comunió. Costat de l'epístola en el presbiteri.  
16.75.626-804-8304, Predicació de Jesús a la Sinagoga (promesa de l'Eucaristia). Localització: capella de la Comunió. Costat de l'evangeli en el presbiteri.  
21.34.003-069-2369, Sant Sopar. Localització: capella de la comunió. Front del presbiteri.  
06.72.405-838-4819, Ecce Panis Angelorum, cartel·la. Localització: capella de la Comunió. Fris del front del presbiteri.  
76.20.381-794-9098.81, volta. Localització: capella de la Comunió.   
  
50.27.462-572-9919.42, Esperit Sant. Localització: capella de la Comunió. Centre de la volta del presbiteri.  
47.37.446-897-2792.61, Sant Tomàs d'Aquino, Venite ad Coenam Magnam Dei. Localització: capella de la Comunió. Costat de l'evangeli de la volta del presbiteri.  
87.98.829-070-5687.13, Àngel Turiferari i Àngel Orant, Regem Angelorum. Localització: capella de la Comunió. Costat de l'evangeli de la volta del presbiteri.  
98.73.998-559-5492.91, custòdia sostinguda per àngels, Dominum. Localització: capella de la Comunió. Front de la volta del presbiteri.   
  
89.72.752-390-5150.53, Sant Pasqual Bailon, Psalite Domino Sancti Eius. Localització: capella de la Comunió. Costat de l'epístola de la volta del presbiteri.  
11.05.227-562-3864.37, Àngel Turiferari i Àngel Orant, Venite Adoremus. Localització: capella de la Comunió. Costat de l'epístola de la volta del presbiteri.   
74.34.003-541-2127, al·legoria eucarística: Cistella amb pans i bàcul amb crismó entre assutzenes. Localització: capella de la comunió. Lluneta del costat de l'epístola de la volta del presbiteri.  
02.98.322-250-4723, al·legoria eucarística: cérvols bevent de la font sacramental. Localització: capella de la comunió. Lluneta central de la volta del presbiteri.  
59.32.831-894-4407, al·legoria eucarística: dos peixos i crismó entre Alfa i Omega entre espigues i formes eucarístiques. Localització: capella de la Comunió. Lluneta del costat de l'evangeli de la volta del presbiteri.  
45.15.369-070-6563, sòcol en trompe-l'oeil representant un cortinatge a tres cares. Localització: capella de la Comunió. Sòcol del presbiteri.  
Conjunt de pintures murals i decoratives de la capella del reresagrari, realitzades en 1947 pel pintor barceloní Joan Massagué i dissenyades per son pare Josep Massagué:  
29.86.837-251-2767, Mare de Déu intercessora de Gràcia. Localització: capella del reresagrari. Lluneta central sobre falsa finestra.  
18.53.438-852-2197, els Apòstols davant del sepulcre buit de la Mare de Déu. Localització: capella del reresagrari. Parament costat evangeli.   
75.37.802-156-0084, Mare de Déu Assumpta. Localització: capella del reresagrari. Lluneta costat evangeli.   
90.94.467-936-3057, Crist Rei adorat per les cinc races humanes. Localització: capella del reresagrari. Parament central.  
80.90.918-332-6288, al·legoria dels Patrons de la Música: Sant Gregori el Gran, entre el rei David i Santa Cecília i cor de xiquets. Localització: capella del reresagrari. Parament costat epístola.  
d) Esgrafiats  
Conjunt d'esgrafiats de la capella del reresagrari, 3/3 s. XVII. Localització: reresagrari.  
95.10.006-624-4011, esgrafiats de la cúpula,  
e) Algepseries  
Conjunt d'algepseries decoratives de la capella del reresagrari, 3/3 s. XVII.  
81.21.719-619-13045, penjant. Localització: cúpula de la capella del reresagrari.  
62.91.469-181-26009, petxines amb emblema eucarístic: calze i hòstia (4). Localització: capella del reresagrari.  
18.69.262-229-6075, capitells corintis (8), 1/3 s. XVIII. Localització: capella del reresagrari.   
Conjunt d'algepseries decoratives de la capella de la comunió, dècada de 1730:  
39.70.739-656.9367, marc (2), 1/3 segle XVIII. Localització: en laterals del presbiteri de la capella de la comunió.   
81.02.558-309-0332, tarja amb emblema xiprer (2), Localització: al fris del presbiteri capella de la comunió.  
12.02.129-007-0089a, marc (4), 1/3 segle XVIII. Localització: als laterals del creuer de la capella de la comunió.  
25.83.920-386-1473, tarja amb emblema cor (2), 1/3 segle XVIII Localització: capella de la Comunió. Creuer costat epístola i evangeli. Sobre cornisa entre creuer i presbiteri.  
25.62.148-124-3923, tarja amb emblema font (2), 1/3 segle XVIII. Localització: creuer cornisa capella de la Comunió. Centre costats epístola i evangeli.  
45.29.401-482-4561, tarja per a emblema sense decorar (2) 1/3 segle XVIII. Localització: capella de la Comunió. Creuer costat epístola i evangeli. Sobre cornisa entre creuer i nau.  
32.83.362-602-4107, tarja amb venera (2), 1/3 segle XVIII. Localització: capella de la Comunió. Sobre pilastra mur presbiteri - creuer costats epístola i evangeli.   
06.40.981-007-4497, finestra (2), 1/3 segle XVIII. Localització: creuers capella de la Comunió en el centre dels costats de l'epístola i de l'evangeli.  
45.36.226-831-0406, tarja vegetal (2), 1/3 segle XVIII. Localització: capella de la Comunió. Sobre pilastra creuer presbiteri i creuer nau, costats epístola i evangeli.  
23.59.002-843-1913, tarja amb escut de Vilafranca, 1/3 segle XVIII. Localització: arc toral d'embocadura de la capella de la Comunió.  
  
37.22.865-535-8151, tarja vegetal (2), 1/3 segle XVIII. Localització: capella de la Comunió. Sobre pilastra mur nau, baix arc toral, costats epístola i evangeli.  
87.83.703-131-7131 tarja vegetal (2), 1/3 segle XVIII. Localització: capella de la Comunió. Sobre pilastra mur presbiteri, sota arc toral, costats epístola i evangeli.  
86.83.767-842-0199, roleus vegetals, 1/3 segle XVIII. Localització: intradós de l'arc toral embocadura de la capella de la Comunió.  
89.51.167-469-7659, conjunt d'algepseries de la cúpula, 1/3 segle XVIII. Localització: creuer de la capella de la Comunió.  
69.81.048-714-1179, petxina amb emblema eucarístic: copó, 1/3 segle XVIII. Localització: creuer de la capella de la Comunió, costat evangeli junt presbiteri.  
65.91.484-815-7976, petxina amb emblema eucarístic: Agnus Dei, 1/3 segle XVIII. Localització: creuer de la capella de la Comunió, costat epístola junt presbiteri.  
22.21.371-319-7909,petxina amb emblema eucarístic: calze amb hòstia, 1/3 segle XVIII. Localització: creuer de la capella de la Comunió, costat epístola junt nau.  
15.37.993-820-9993, petxina amb emblema eucarístic: custòdia, 1/3 segle XVIII. Localització: creuer de la capella de la Comunió, costat evangeli junt nau.  
f) Taulelleria  
67.14.712-151-5093, taulellet de sanefa eucarística: custòdia sostinguda per àngels (7 peces). Ceràmica valenciana, 3/3 s. XVII. Localització: paviment del reresagrari.  
39.46.547-231-7070, taulellets de sanefa. Ceràmica valenciana, 3/3 s. XVIII. Localització: paviment del reresagrari.  
04.49.362-710-1576, sòcol de taulellets. Ceràmica valenciana, 3/3 s. XVII. Localització: paraments laterals del Reresagrari.  
23.60.082-327-6494, paviment de taulellets. Ceràmica valenciana, 3/3 s. XVII. Localització: paviment del reresagrari.   
g) Reixes  
44.05.697-663-5647, reixa, 1782. Localització: exterior sagristia major.  
h) Fusteria i ebenisteria (portes, finestres, encaixonades, carreus de cor, etc.)  
53.37.617-825-6522, fusteria de finestra, s. XVIII. Localització: sagristia major.  
80.92.852-307-9525, fusteria de finestra, s. XVII. Localització: finestra arxiu en façana principal.  
63.00.167-056-3649, fusteria de porta de la sagristia barroca, s. XVII. Localització: sagristia major.  
85.93.779-042-4283, barana del cor, 1/3 s. XVII. Localització: cor elevat als peus.  
39.50.449-436-8865, porta d'accés de la portalada de Sta. Maria Magdalena. Fusta tallada i xapada amb zinc, 3/3 s. XVI. Localització: portalada lateral, a la plaça de l'Església.  
02.07.566-403-7870, ràfol de la fatxada. Fusta tallada, 3/3 s. XVI. Localització: plaça de l'Església.  
18.66.709-169-3243, porta d'accés de la portalada principal.. Fusta tallada i xapada amb zinc, 3/3 s. XVI. Localització: portalada principal.  
  
26.06.715-235-7308, porta d'accés a la sagristia menor. Fusta tallada i xapada amb planxes de ferro, 3/3 s. XVI. Localització: portalada de la sagristia menor.  
69.10.095-589-1297, porta d'accés a les voltes. Fusta tallada i xapada amb planxes de ferro, 3/3 s. XVI. Localització: sagristia menor.   
  
93.09.331-801-8755, porta d'accés a la sagristia. Fusta tallada, 3/3 s. XVIII. Localització: sagristia de la capella de Comunió.   
i) Campanes  
39.15.376-704-2018, campana de la Mare de Déu del Llosar. De bronze de fosa, 1799. Localització: campanar.   
j) Altres  
20.16.944-320-4844, rellotge de sol, s. 1/3 XVIII. Localització: sobre la portada lateral, en la plaça de l'església.  
40.73.827-956-0594, rellotge de sol, s. 1/3 XVIII, 1722 michel climent me fecit. Localització: sobre la portalada principal, al carrer major.  
19.12.785-586-1141, inscripció commemorativa de la construcció del reresagrari, ?1667?. Localització: exterior del reresagrari.  
40.26.168-255-6205, 0062, inscripció commemorativa de la construcció del rellotge de sol ?1722 michel climent me fecit?. Localització: sobre la portalada principal, al carrer major.  
24.17.260-484-3367, inscripció commemorativa de la construcció del campanar, ?1909?. Localització: llinda de la porta d'accés a la torre campanar.  
51.70.511-135-5726, inscripció commemorativa de la construcció de la capella de la comunió, ?1726?. Localització: exterior capella en interior torre de conjurar.   
32.04.012-671-0329, cartel·la amb inscripció: «acabose en el año 1572» localització: arc rebaixat del cor, cap a la nau.   
51.23.465-226-2442, cartel·la amb inscripció: «renovada - 1941 -», 2/3 s. XX. Localització: arc rebaixat del cor, cap a la nau.   
96.24.232-890-0129, carreu amb signe lapidari representant martell de pedrapiquer. Localització: torre de conjurar paret de l'església. 2/3 s. XVI.   
98.06.156-257-4348, carreu amb signe lapidari representant una cara frontal. Localització: entrada sagristia major.  
2.d) Pertinences i accessoris que no formen part de l'edifici, però que estan consubstancialment vinculats a aquest.  
a) Escultura  
Conjunt escultòric o retaule del Crist de l'Agonia, format pel Crist, la Dolorosa i Sant Joan, de Pascual Amorós, 1935, en la fornícula del costat de l'epístola de la capçalera de l'església:  
43.98.398-617-9510, Crist de l'Agonia. Talla policromada, de Pascual Amorós, 1935. Localització: presideix el presbiteri.   
70.79.330-551-4315, la Dolorosa. Talla policromada, de Pascual Amorós, 1935. Localització: fornícula del costat de l'epístola en la capçalera immafront.   
71.68.869-639-4386, Sant Joan, el deixeble estimat. Talla policromada, de Pascual Amorós, 1935. Localització: fornícula del costat de l'epístola en la capçalera.  
66.88.313-372-5397, Mare de Déu del Roser. Talla policromada, de Terencio Farré, 1942. Localització: des dels peus, primera capella del costat de l'epístola.  
75.82.720-112-4651, clau floral, s. XV. Tallada en pedra calcària. Localització: façana principal.  
67.48.628-932-0561, Mare de Déu Coronada, amb llibre (esperança). De talla de pedra, s. XVI. Localització: museu parroquial.   
50.92.119-238-2417, Sant Cavaller. Talla de pedra, s. XVI. Localització: campanar d'espadanya sobre la façana principal.   
64.53.008-671-9309, mènsula doble amb àngels sostenidors d'un escut amb flor de lis sobre muntanya (puig) i la visitació de Maria a Isabel. Talla de pedra, s. XVI. Localització: museu parroquial.   
63.80.795-296-1935, mènsula doble representant profeta amb filacteri (Isaïes). Talla de pedra, s. XVI. Localització: museu parroquial.   
  
59.55.622-989-4578, mènsula amb àngel. Talla de pedra, s. XVI. Localització: casa en plaça de l'església, núm. 2.   
95.43.113-129-0402, mènsula amb màrtir. Talla de pedra, s. XVI. Localització: casa abadia antiga.   
b) orfebreria i joies  
91.59.542-236-2222, sacra gòtica. De fusta i paper, 3/3 s. XV. Localització: museu parroquial.  
13.60.638-844-9996, sagrari, Vicente March Bernial, 1946. Localització: capella de la Comunió.  
33.61.549-151-2792, petxina baptismal. Plata 3/3 s. XVIII. Localització: sagristia major.  
54.73.168-848-7587, llum del sagrari. Amb inscripció ?a expens. de Clara Beltran Muger de José Sente?. Plata 2/3 s. XVIII, localització: sagristia major.  
95.82.992-171-1358, custòdia sol. Argent daurat 3/3 s. XVII, 1695. Localització: sagristia major.  
09.05.302-933-7631, calze de la confraria de la Mare de Déu del Roser. Argent daurat 1/3 s. XVII, 1606. Localització: sagristia major.  
59.47.119-137-1628, calze. Argent daurat 2/3 s. XVI. Localització: sagristia major.  
40.94.068-190-0127, reliquiari del lignum crucis. Argent daurat 2/3 s. XV, punxó de Morella. Localització: sagristia major.  
01.42.151-163-1140, copó crismera. Argent 3/3 s. XVI. Localització: sagristia major.  
64.71.185-580-0399, creu processional major. Argent daurat, punxó de Morella, 1/3 s. XV, i magolla de Gaspar Santalínia 1/3 s. XVI. Localització: sagristia major.  
21.06.307-892-7003, creu processional menor. Llautó daurat i esmalts translúcids, 3/3 s. XIX. Localització: sagristia major.   
c) Tèxtils  
91.24.859-070-2077.97, tern roig de la coronació de la Mare de Déu, compost de capa, casulla, dos dalmàtiques, cobre calze (6 peces). Vellut roig, sedes policromes i fils d'or i plata 2/3 s. XVI. Localització: sagristia major.  
80.99.111-228-3560.81 (0024), cobre calze roig i carpeta de corporals. Vellut roig, sedes policromes i fils d'or i argent 2/3 s. XVI. Localització: sagristia major.  
26.97.476-181-2302. 02 (0024), dalmàtica roja. Vellut roig, i fils d'or i plata 2/3 s. XVI. Localització: sagristia major.  
50.85.180-620-4118. 03 (0024), dalmàtica roja. Vellut roig, i fils d'or i plata 2/3 s. XVI. Localització: sagristia major.  
38.45.876-609-38908.63, casulla roja. Vellut roig, sedes policromes i fils d'or i plata 2/3 s. XVI. Localització: sagristia major.  
35.35.089-661-9291. 05 (0105), capa pluvial de la coronació de la Mare de Déu. Vellut roig, sedes policromes i fils d'or i argent 3/3 s. XVI. Localització: sagristia major.  
36.08.446-710-8109. 06 (0121), estola roja. Vellut roig, sedes policromes i fils d'or i argent 2/3 s. XVI. Localització: sagristia major.  
  
42.22.360-311-0110, dalmàtica blanca. Sedes policromes 2/3 s. XVI. Localització: sagristia major.  
67.37.525-873-6889, capa pluvial de la Mare de Déu del Roser. Brodats transferits a seda blanca, sedes policromes i fils d'or i argent 3/3 s. XVI. Localització: sagristia major.  
10.79.567-917-9992, capa de combregar o del viàtic. Brodats de sedes policromes i fils d'or i argent, vellut granat 3/3 s. XVI. Escut de la família Figuera. Localització: sagristia major.  
2.e) Determinació i descripció dels béns de rellevància local existents en l'entorn de protecció  
- Ajuntament gòtic, plaça de l'Església, núm. 6, illa cadastral 29157 p.02. Es tracta d'un important edifici gòtic la construcció del qual es va iniciar probablement a finals del s. XIII i finalitza en el segle XIV. Disposa de distintes estades nobles, entre les quals destaca la utilitzada per a les oficines municipals amb un poderós teginat i finestres gòtiques.   
  
Es conserva en el saló de sessions el retaule de l'any 1455 de l'artista Valentí Montoliu, pintor adscrit en el gòtic internacional, aquest retaule va ser traslladat des del seu origen primitiu de l'ermita del Llosar en el segle XVII, per motiu d'unes obres en aquesta, i mai va ser tornat.   
  
Destaquen la potent estructura murària amb els buits de marcs de carreu, les finestres gòtiques, espitlleres amb orbe i creu, ràfol i fusteries originals. Es conserva un paviment amb una «Al·legoria de la justícia» alçat i emmarcat en l'actualitat.  
- Palau dels Brusca, plaça de l'Església núm. 8, illa cadastral 30533 p 01. El llinatge dels Brusca va ser principal a Vilafranca. Joan Brusca va acompanyar el rei Jaume I en la reconquista del Regne. Es van instal·lar en la població Jaulo Brusca, cavaller. Van sostindre una lluita amb la família Ortí de Benassal. Van ser soterrats al temple parroquial i durant diversos anys van monopolitzar la batllia. El palau es tracta d'una casa composta per planta baixa, entresòl i dos plantes superiors. Disposa de porta allindanada recercada de carreus i finestres i balcons en les plantes superiors. Sobre la porta s'obri un buit de forma oval. Destaquen les seues fàbriques de maçoneria, el ràfol i la disposició i composició dels seus buits. Sense perjudici dels seus altres elements arquitectònics, etnològics i decoratius que puguen existir al seu interior.  
  
- Palau dels Penyarroja, carrer Abadia, núm. 2, illa cadastral 29125 p.01. Segons la Historia de la real villa de Villafranca del Cid, Penyarroja va ser llinatge molt distingit; N., va ser jurat en 1596; Pere, batle en 1603; aquest mateix Pere o un altre del mateix nom era notari en 1608; també van ser notaris, Joan Baptista, el prohom que va obtindre per a Vilafranca i altres aldees la separació de Morella, el 9 de febrer de 1691 i Rafael, aquest, potser de Portell, en 1667; fill de Joan Baptista va ser el també anomenat Joan Baptista, de professió militar, segons es diu en l'acta de reunió de veïns de 1691, a la qual va assistir.  
  
A Ignasi Penyarroja; sent tonsurat se li va oferir el benefici de Sant Pere i Sant Andreu en 1700. Es va ordenar sacerdot en 1715. Aprofitant l'estada de son pare a Madrid (son pare Joan Baptista, el militar abans esmentat), en ocasió del pleit de la separació de les aldees, en 1691, li va encarregar una Dolorosa, vestida per a l'altar de la titular en la capella de la Comunió. Va destinar a calvari en 1733, una finca de la seua propietat en què va manar construir una ermita al Sant Crist, que va beneir el capellà Matheu en 1740. Va llegar per al curat una casa i la font contigua a aquella. Va morir en 1767.   
L'antiga casa dels Penyarroja és un gran casalot de tres plantes i sobre la porta amb arc de mig punt adovellat es troba el seu escut nobiliari. Aquest escut es troba també pintat en el primer quarter de l'escut que es troba en la façana del palau dels Sant Joan a Cinctorres (Castelló) i en un altre pintat a l'interior.   
En aquesta façana es troben dos espitlleres en forma de creu i orbe a nivell de planta baixa. En la façana lateral ?dóna a la plaça de l'Església- podem veure a més un panell ceràmic col·locat l'any 1991, on una llegenda recorda com Joan Baptista Penyarroja va aconseguir del rei Carles II la independència de la població i de les aldees morellanes, i les va convertir en viles reials.  
Destaquen: fàbriques de carreu, carreuó i maçoneria, disposició dels seus buits, espitlleres i ràfol. Sense perjudici dels seus altres elements arquitectònics, etnològics i decoratius que puguen existir a l'interior.  
- Forn gòtic i llotja (bé de rellevància local per disposició addicional 5a de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià), carrer d'en Pons, núm. 1, illa cadastral 29501 p 03. Es tracta d'un edifici començat o potser acabat l'any 1889, segons inscripció tallada en pedra sobre la porta principal, i en la planta baixa de la qual estava ubicada l'antiga llotja. D'aquesta es conserven dos arcades gòtiques parcialment soterrades, en el mur lateral de la dreta, i unes pilastres renaixentistes superposades a l'estructura medieval, en el mur lateral de l'esquerra.  
Per a complir amb la Llei de 9 de setembre de 1857, reguladora del primer ensenyament elemental obligatori, sembla que es va modificar l'estructura de la llotja. En data que es desconeix, s'instal·la en la planta baixa el parvulari; i en la superior, l'escola de xiquetes.  
Hui en dia, en aquest edifici de propietat pública, es troba la guarderia infantil en la planta inferior i el Museu de la Pedra Seca en la planta superior.  
- Casa amb portalada renaixentista, carrer Major, núm. 9, illa cadastral 28568 p.11. Es tracta d'un edifici compost de planta baixa. Principal i andana. Posseeix una destacada portalada renaixentista. Va ser reformada en èpoques més recents i es van introduir paviments hidràulics ben conservats. Destaquen també la forma i disposició dels buits, el ràfol i les fusteries.   
  
3. Entorn de protecció  
Delimitació de l'entorn afectat:  
Justificació de la delimitació proposada:  
El criteri general seguit per a la delimitació de l'entorn de protecció consisteix a incloure dins de la seua àrea els elements urbans següents:  
  
- Parcel·les que limiten directament amb la que ocupa el BIC, i poden afectar aquest, tant visualment com físicament qualsevol intervenció que es realitze sobre aquestes.  
- Parcel·les que donen al mateix espai públic que el BIC i que constituïxen l'entorn visual i ambiental immediat i en el qual qualsevol intervenció que es realitze puga suposar una alteració de les condicions de percepció d'aquest o del caràcter de l'espai urbà.  
- Espais públics en contacte directe amb el BIC i les parcel·les enumerades anteriorment i que constitueixen part del seu ambient urbà immediat.  
- Edificacions o qualsevol element del paisatge urbà que encara no tenint una situació d'immediatesa amb el BIC afecten de forma fonamental a la percepció d'aquest.  
Descripció de la línia delimitadora:  
Origen: intersecció entre l'eix del carrer Major i la paret mitgera entre les parcel·les 09 i 10 de l'illa núm. 28490, punt A.  
Sentit: horari.  
Línia delimitadora: la línia travessa l'illa cadastral núm. 29915, per la paret mitgera nord-oest de la parcel·la núm. 19. Creua el carrer Cid i travessa l'illa núm. 29233, per la paret mitgera nord-oest de la parcel·la núm. 11, gira a sud i envolta aquesta illa i la parcel·la núm. 256 del polígon núm. 24  i torna al carrer Cid. Des d'aquesta travessa l'illa 30292 per la paret mitgera entre les parcel·les 03 i 04 i incorpora l'illa 29923.Travessa l'illa núm. 29296 entre les parcel·les 08 i 09 i continua amb la incorporació de les parcel·les núm. 01, núm. 02 i núm. 03 d'aquesta illa. Incorpora l'illa núm. 29255, creua el carrer d'en Pons i l'illa 28521 per la paret mitgera nord-oest de la parcel·la núm. 10, fins al punt d'origen.   
  
  
  
4. Normativa de protecció del monument i l'entorn.  
Monument  
Article 1. S'atindrà al que disposa la secció segona, Règim dels béns immobles d'interés cultural, del capítol III, del títol II de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, aplicable a la categoria de Monument.  
Article 2. Els usos permesos seran tots aquells que siguen compatibles amb la posada en valor i gaudi patrimonial del bé i contribuïsquen a la consecució d'aquests fins. L'autorització particularitzada d'ús es regirà pel que disposa l'article 35 de l'esmentada Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
  
Entorn de protecció  
Article 3. De conformitat amb allò que disposa l'article 35 de l'esmentada Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, qualsevol intervenció de transcendència patrimonial que pretenga realitzar-se en l'entorn de protecció del monument, requerirà de la l'autorització prèvia de la conselleria competent en matèria de cultura. Aquesta autorització s'emetrà d'acord amb els criteris establits en aquesta normativa, i en allò no previst en aquesta, per mitjà a l'aplicació directa dels criteris previstos en l'article 39 de la Llei esmentada. Aquesta normativa regirà amb caràcter provisional fins que es redacte el Pla especial de protecció del monument i el seu entorn i aquest abast validació patrimonial.  
Totes les intervencions requeriran, per al seu tràmit autoritzatori, la definició precisa del seu abast, amb la documentació tècnica que per la seua especificitat els corresponga, i amb la ubicació parcel·lària i el suport fotogràfic que permeta constatar la situació de partida i la seua transcendència patrimonial.  
   
Article 4. Sense perjudici del que disposa l'article anterior, per mitjà d'informe tècnic municipal motivat, es podrà derivar la no-necessitat de tràmit autoritzatori previ en actuacions que se situen fora d'aquest marc normatiu per la seua falta de transcendència patrimonial, com seria el cas de les obres i instal·lacions dirigides a la mera conservació, reparació i decoració interior d'immobles situats en aquest àmbit que no afecten la seua percepció exterior i aquelles altres que es limiten a la conservació, reposició i manteniment d'elements preexistents i no comporten alteració de la situació anterior, sempre que no contradiguen el que estableix aquesta normativa.  
En aquests casos, l'Ajuntament comunicarà a aquesta administració en el termini de 10 dies la concessió de llicència municipal, i adjuntarà, com a mínim, l'informe tècnic que es menciona en el paràgraf anterior, un pla d'ubicació i el suport fotogràfic que permeta constatar la situació de partida i la seua falta de transcendència patrimonial.  
Article 5. La contravenció del que preveuen els articles anteriors, determinarà la responsabilitat de l'Ajuntament i/o dels promotors en els termes establits en l'article 37 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
  
Article 6. Criteris d'intervenció  
1. Es mantindrà la parcel·lació històrica de l'entorn.  
2. Seran mantingudes les alineacions històriques de l'edificació conservades fins a l'actualitat.  
3. Els edificis tradicionals de l'entorn, pel seu alt valor ambiental i testimonial d'una arquitectura i tipologia que caracteritza a aquest, hauran de mantindre les façanes visibles des de la via pública, i es preservaran i es restauraran els caràcters originaris d'aquestes.  
4. El nombre de plantes permeses és l'originari en els edificis anteriors a 1945, en la resta no se superaran les quatre altures (planta baixa més tres), i s'autoritzaran els soterranis però queden prohibits els semisoterranis. Els edificis que superen aquest nombre de plantes es regiran pel règim fora d'ordenació. A aquest efecte en els supòsits que concloga la seua vida útil, es pretenguen obres de reforma de transcendència equiparable a la reedificació, una remodelació amb eliminació de les plantes superiors, o una substitució voluntària d'aquests els seran aplicables les ordenances de protecció d'aquesta normativa. Tot això sense perjudici de la possible aplicació de l'article 21 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià a aquests immobles.  
  
5. L'altura de cornisa màxima és de 12,10 m per a quatre plantes i 7,10 m per a dos plantes.   
6. Les cobertes, d'acord amb la tipologia de la zona, seran en el cos principal de l'edifici, la profunditat edificable del qual oscil·larà entre 8 i 11 metres, inclinades, de teula d'argila cuita, i es reutilitzarà preferentment la procedent de l'enderroc de les actuals, queden prohibides expressament: la pissarra, la teula plana, mixta i la coberta metàl·lica, amb pendent compresa entre 25 % i 40 %, a dos aigües i carener d'altura màxima 2,25 m respecte de la línia de cornisa. Aquest requisit únicament podrà ser dispensat, amb caràcter excepcional, en aquells casos en què s'acredite l'existència d'una singular justificació historicocontextual.  
7. Les noves edificacions s'adequaran amb caràcter estètic a la tipologia i acabats tradicionals de Vilafranca atenent la façana les disposicions següents:  
- Ràfols de longitud mínima 50 cm i materials propis de Vilafranca.  
  
- Impostes, motlures, marcs, faixes, acabaments ornamentals i la resta d'elements compositius amb una longitud màxima de volada de 15 cm.  
- Buits de façana de proporció vertical, amb la possible excepció de plantes baixes o cambres segons la tipologia compositiva del municipi.  
  
- Balcons de barana de fusta o metàl·lica, amb amplària màxima de volada de 40 cm, 15 cm de vora i longitud màxima d'1.80 m. Es prohibeixen els miradors.  
- Les fusteries seran de fusta.  
- Es prohibeixen les persianes, excepte les persianetes exteriors enrotllables tradicionals.  
8. L'ús permés en aquesta zona serà el residencial. S'admetran els següents usos, sempre que mostren la seua compatibilitat amb les arquitectures tradicionals de la zona:  
A) Magatzems.  
B) Locals industrials ubicats en planta baixa.  
C) Locals d'oficina.  
D) Ús comercial.  
E) Religiós  
  
Article 7. Totes les actuacions que puguen tindre incidència sobre la correcta percepció i la dignitat en l'estima de l'escena o paisatge urbà del monument i el seu entorn, com seria el cas de l'afecció dels espais lliures per actuacions de reurbanització, enjardinament o arbratge, provisió de mobiliari urbà, assignació d'ús i ocupacions de la via pública, etc., o com podria ser-ho també l'afecció de la imatge arquitectònica de les edificacions per tractament de color, implantació de rètols, marquesines, tendals, instal·lacions vistes, antenes, etc., o qualssevol altres de similar característiques i conseqüències, s'hauran de sotmetre a autorització de la conselleria competent en matèria de cultura, que resoldrà d'acord amb les determinacions de la llei i els criteris de percepció i dignitat abans al·ludits.   
Queda proscrita la introducció d'anuncis o publicitat exterior als plans de façana dels edificis que, en qualsevol de les seues accepcions, irrompa en aquesta escena urbana, excepte la d'activitats culturals o esdeveniments festius que, de manera ocasional, reversible i per temps limitat sol·licite i obtinga autorització expressa.  
  
Article 8. Béns d'interés cultural  
Caldrà ajustar-se al que disposa la secció segona, règim dels béns immobles d'interés cultural, del capítol III del títol II de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià en relació amb l'escut nobiliari dels Penyarroja ubicat en la casa palau, l'entorn de protecció de la qual serà la façana d'aquest.   
  
Article 9. Béns de rellevància local  
S'assenyalen els següents béns de rellevància local situats en aquest entorn de protecció:  
- Ajuntament gòtic, plaça de l'Església, núm. 6, illa cadastral 29070 p.02.  
- Palau dels Brusca, plaça de l'Església, núm. 8, illa cadastral 30159 p 01.  
- Palau dels Penyarroja, carrer de l'Abadia, núm. 2, illa cadastral 29545 p.01.  
- Forn gòtic i llotja (bé de rellevància local per disposició addicional 5a de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana del patrimoni cultural valencià), carrer d'en Pons núm. 1, illa cadastral 29902 p 03.  
- Casa amb portalada renaixentista, carrer Major, núm. 9, illa cadastral 28532 p.11.   
El règim d'intervenció en aquests serà, fins que no s'incloguen en el catàleg de béns i espais protegits amb aquesta expressa tipificació protectora, l'establit amb caràcter transitori en l'article 10 del Decret 62/2011, del Consell, pel qual es regula el procediment de declaració i el règim de protecció dels béns de rellevància local, i les mesures protectores establides en aquest decret.   
  
  
Article 10. En qualsevol intervenció que afecte el subsòl de l'immoble o l'entorn de protecció, resultarà d'aplicació el règim tutelar establit en l'article 62 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, per a la salvaguarda del patrimoni arqueològic.