Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5002, del 10-05-2005 (2005/4674)

Resolució de 20 d'abril de 2005, de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5002

Data del DOGV
:   10-05-2005

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2005/4674


Data del document
:   20-04-2005

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Monòver
    * Vilafranca
    * Chiva
    * Benissa
    * Villena
    * impacte ambiental

Resolució de 20 d'abril de 2005, de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. [2005/X4674]
  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental
  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En virtut d'això, he resolt:
  
Article únic
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent als expedients 189/03-AIA Vilafranca, 255/03-AIA Benissa, 332/03-AIA Villena, 434/02-AIA Chiva i 465/00-AIA Monòver, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.
  
València, 20 d'abril de 2005.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Dades de l'expedient
  
Expedient: 189/8936-MUY
  
Títol: Modificació puntual núm. 5 de les Normes subsidiàries de Planejament de Vilafranca
  
Promotor: Ajuntament de Vilafranca
  
Autoritat substantiva: Ajuntament i Conselleria de Territori i Habitatge
  
Localització: Al sud del nucli urbà de Vilafranca, al costat del sòl urbà industrial que ocupa l'empresa Marie Claire
  
Descripció del projecte
  
1. Objecte del projecte
  
La reclassificació de sòl no urbanitzable en sòl urbà industrial, amb les mateixes característiques que el sòl industrial confrontant.
  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
I. La present modificació es motiva per la necessitat d'ampliació del sòl industrial existent i per la necessitat de construir una depuradora que permeta millorar la qualitat de les aigües residuals generades, prèviament al tractament d'aquestes en l'EDAR municipal.
  
II. Els terrenys propietat de l'empresa Marie Claire ocupen una superfície de 80.391,85 m² dels quals 27.381,78 m² estan classificats com a sòl no urbanitzable i són objecte de la present modificació. Dels 27.381,78 m² de sòl no urbanitzable, uns 25.500 m² estan qualificats com a comú, mentre que la resta estan qualificats com de protecció paisatgística.
  
III. Part del nou sòl urbà es destinarà a l'ampliació del viari existent en el sòl urbà industrial vigent i a crear un vial perimetral d'accés a la futura depuradora. El present document introdueix, a manera de millora, una zona amb qualificació de zona verda en l'emplaçament que ocupa el sòl no urbanitzable de protecció paisatgística, la qual cosa permet la conservació de l'estat actual d'aquesta i minora l'impacte visual de les indústries.
  
IV. El projecte presentat no incorpora documentació gràfica a escala adequada que permeta identificar els terrenys afectats per la modificació proposada que es troben qualificats pel planejament vigent com a sòl no urbanitzable comú i com a sòl no urbanitzable de protecció paisatgística.
  
3. Alternatives
  
Si es pren com a condicionant de partida la necessitat d'ampliar un sòl industrial existent, i si es té en compte la limitació que suposa per a l'ampliació d'aquest la presència del nucli urbà de Vilafranca al nord i d'un profund barranc al sud d'aquest, l'estudi d'impacte ambiental justifica l'ampliació del sòl industrial a l'oest d'aquest, enfront de l'ampliació pel costat est, sobre la base dels aspectes següents:
  
- L'opció oest se situa en uns terrenys que formen un xicotet tàlveg, enfront de la posició elevada dels terrenys situats en el costat est, per la qual cosa l'impacte paisatgístic es considera menor en l'opció oest que en l'opció est.
  
- L'opció oest es troba més pròxima a l'estació depuradora municipal, situada al barranc que limita l'actuació, per la qual cosa la connexió de les noves infrastructures de depuració amb la depuradora municipal es realitzarà de manera més senzilla des del costat oest. A més, la nova depuradora que s'ha de construir en el futur sòl industrial generaria un major impacte visual al costat est en trobar-se en una posició més elevada.
  
- L'estudi d'impacte ambiental considera que els terrenys situats a l'oest de la indústria existent tenen un caràcter residual per la qual cosa resulta necessària la integració en l'entorn.
  
Tramitació administrativa
  
1. Admissió a tràmit i informació pública
  
En data 6 de juny de 2003 el Servei Territorial d'Urbanisme de Castelló va remetre una còpia del document de modificació puntual núm. 5 de les Normes Subsidiàries de Vilafranca, l'estudi d'impacte ambiental i els certificats sobre l'aprovació provisional i sobre el resultat de la informació pública dels esmentats documents, i es va incoar el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental. En data 17 de febrer de 2004 l'Ajuntament de Vilafranca va remetre via fax còpia dels anuncis d'informació pública del projecte referenciat.
  
La documentació presentada es va exposar al públic segons anuncis publicats al periòdic Mediterráneo, de data 27 de febrer de 2003 i en el DOGV núm. 4454, de 6 de març de 2003.
  
Durant el període d'informació pública no s'hi van presentar al·legacions, segons consta en el certificat emés per la secretaria de l'Ajuntament de Vilafranca.
  
2. Peticions d'informació o documentació complementària
  
No s'ha sol·licitat documentació complementària a l'Ajuntament de Vilafranca ni s'han requerit informes sectorials. Els informes incorporats al procediment d'avaluació d'impacte ambiental formen part de l'estudi d'impacte ambiental.
  
Informes sectorials
  
- L'estudi d'impacte ambiental incorpora una còpia de l'informe emés per la Direcció Territorial de Castelló de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, sobre la possible afecció del projecte al jaciment arqueològic conegut com les Selletes. L'esmentat informe indica la localització d'aquest jaciment i expressa, a més, que si la delimitació aportada resulta insuficient per a la redacció de l'estudi d'impacte ambiental, el promotor ha de delimitar l'esmentat jaciment, i resulta convenient la realització d'una prospecció arqueològica.
  
- L'estudi d'impacte ambiental incorpora una còpia de l'informe emés per la Direcció Territorial de Medi Ambient de Castelló sobre l'afecció del projecte al camí ramader anomenat assagador de la Font de Santa Bàrbara, d'amplària legal i necessària de 20 m i 6 m segons distints trams. Es realitza una descripció de l'esmentada via, on s'assenyala que l'amplària variable d'aquesta entre 20 i 6 m s'ha de grafiar prenent la referència cadastral entre les finques confrontants amb el camí. Així, com a conclusió se cita que en el cas en què el camí ramader discórrega entre parets que conformen els límits de les finques, l'amplària d'aquesta es correspondrà amb la del camí, mentre que en el cas en què no existisquen parets als costats s'hi haurà de respectar una amplària mínima de 6 m.
  
Afeccions legals
  
1. En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la xarxa Natura 2000, en el municipi de Vilafranca s'ha designat el lloc d'interés comunitari o LIC denominat l'Alt Maestrat. Es tracta d'una zona muntanyosa de gran qualitat paisatgística, en la qual destaquen els nombrosos barrancs on troben refugi espècies singulars en el mediterrani i les parameres amb savines pròpies de les altes muntanyes del Maestrat.
  
L'estudi d'impacte ambiental reconeix l'existència del LIC, i realitza una breu descripció de les característiques més representatives d'aquest.
  
2. La present modificació de planejament afecta el camí ramader anomenat assagador de la Font de Santa Bàrbara, amb amplària legal i necessària de 20 m i 6 m segons trams, amb una longitud de 3.300 m al pas d'aquest pel terme municipal. En relació amb l'esmentada afecció, l'Ajuntament de Vilafranca va sol·licitar informe a la desapareguda Direcció Territorial de Medi Ambient de Castelló. L'estudi d'impacte ambiental incorpora una còpia de l'informe emés a l'efecte, el contingut de la qual es recull en l'apartat anterior.
  
3. L'actuació proposada limita al sud i sud-oest amb sòl forestal, encara que aquest tipus de sòl no es veu afectat de manera directa per l'ampliació del sòl industrial.
  
4. En l'àmbit de la present modificació no discorre cap llit. L'actuació proposada limita amb el barranc anomenat les Coves del Forcall, que podria veure's afectat de manera indirecta per abocaments accidentals o incontrolats d'aigües residuals o residus de qualsevol naturalesa.
  
5. Al sud-oest de l'àrea d'actuació es troba situat el jaciment arqueològic denominat les Selletes. Es tracta d'un poblat on s'han trobat restes de l'edat del bronze i de l'època medieval. L'estudi d'impacte ambiental identifica l'esmentat jaciment i reconeix la presència d'aquest, i indica que la situació en la zona rocosa més elevada fa que, en principi no es veja afectat pel sòl industrial. No obstant això, i amb l'objecte de delimitar exactament l'esmentat jaciment, l'estudi d'impacte ambiental afirma que s'ha sol·licitat informe a la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, el contingut del qual es resumeix en l'apartat anterior. A més, es proposa la paralització de les obres d'urbanització si amb motiu dels moviments de terres apareixen restes arqueològiques, ja que s'han de comunicar les noves troballes a la Conselleria de Cultura, Educació i Esport.
  
En l'àmbit de l'actuació es troben construïts diversos murs de pedra i un xicotet abric o refugi, d'àmplia presència en gran part del terme municipal. L'estudi d'impacte ambiental no esmenta la presència dels esmentats elements en la zona, que bé podrien tenir algun valor de caràcter etnològic.
  
Consideracions ambientals
  
1. El nucli urbà de Vilafranca se situa sobre un anticlinal, en el nucli del qual apareixen formacions del juràssic i del cretaci inferior. Els materials presents en la zona són principalment calcàries bioclàstiques i margues. L'esmentat estudi considera un risc mitjà a la contaminació de les aigües subterrànies, per la proximitat del material calcari, enfront del risc baix que qualifica la cartografia temàtica publicada per la COPUT.
  
2. L'estudi d'impacte ambiental indica que la zona d'estudi presenta una capacitat d'ús agrari mitjana; expressa que l'esmentada zona no posseeix les característiques més idònies per a l'ús agrícola. No obstant això, s'apunta que aquest tipus de sòl és el predominant en el terme municipal, i que no presenta condicionants d'importància que puguen limitar el desenvolupament d'usos alternatius.
  
3. Els terrenys inclosos en l'àmbit del projecte es troben totalment transformats. La vegetació existent és la pròpia d'un herbassar on apareixen de forma aïllada diverses espècies vegetals. L'estudi d'impacte ambiental indica que la protecció assignada a alguna d'aquestes per la legislació sectorial, com és el cas del timó, no resulta un impediment per a portar a terme la modificació proposada, ja que es tracta d'una espècie vegetal de presència molt generalitzada a tota la Comunitat Valenciana, i que la plantació d'aquesta en les noves zones verdes contribuirà a mantenir-ne la presència en la zona. No hi ha espècies vegetals de port arbori en la zona. Així, la vegetació actual no coincideix amb la vegetació potencial de la zona, que segons l'estudi d'impacte ambiental es correspondria amb la pertanyent a la sèrie coneguda com gal·lerar subhumit sobre calcàries, caracteritzada per espècies arbòries com el Quercus faginea (roure), el Pinus clusiana (pinassa) i el Pinus sylvestris (pi roig).
  
4. La fauna present en la zona va lligada al tipus de vegetació existent en aquesta, i es tracta en aquest cas de la pròpia d'ambients antropitzats. Destaca la presència d'avifauna i s'apunta, així mateix, que l'actuació proposada no afectarà la fauna de major valor en el municipi, i que se situa en les zones rocoses i en els barrancs. En relació amb això últim, i amb la situació de la indústria existent respecte del barranc que la limita, en la visita de camp realitzada es van albirar en els voltants de la indústria que es pretén ampliar un grup nombrós de Capra pyrenaica (cabra salvatge).
  
5. Pel que fa a l'anàlisi climàtica de la zona, l'estudi d'impacte ambiental incorpora una taula amb dades obtingudes de l'observatori termopluviomètric de Vilafranca. S'observa un règim publiomètric anual prou homogeni, com també la presència de gelades durant gran part de l'any, cosa que condiciona el tipus de vegetació natural de la zona i el tipus de cultiu predominant en aquesta.
  
L'estudi d'impacte ambiental assenyala que les dades obtingudes sobre el règim de vents pertanyen a observatoris que es troben allunyats de la zona d'actuació, per la qual cosa no es poden considerar com a dades de referència. No obstant això, s'indica que no es té constància que els habitants del nucli urbà hagen presentat denúncies per emissions atmosfèriques o acústiques generades per l'activitat industrial. La memòria presentada justifica l'emplaçament elegit per a l'ampliació de l'activitat industrial, entre altres coses, i indica que se situa en un tàlveg que protegirà al nucli urbà de l'acció dels vents dominants.
  
6. Pel que fa a l'existència de riscos ambientals, l'estudi d'impacte ambiental expressa:
  
- Sobre el risc de contaminació de les aigües subterrànies, com a conseqüència de l'alternança de materials amb diversa permeabilitat en l'entorn del nucli urbà, sumat a l'escala de treball de la cartografia consultada, l'estudi d'impacte ambiental entén més apropiat considerar un risc de grau mitjà enfront del risc de grau baix que preveu la documentació consultada.
  
- La cartografia consultada no preveu l'existència de risc d'inundació en l'àmbit del projecte. L'entorn de la indústria presenta un relleu molt accidentat; aquesta s'emplaça a la vora d'un altiplà sobre un profund barranc pel qual discorre el riu on se situa la depuradora municipal. Els terrenys sobre els quals s'assenta l'ampliació proposada formen un xicotet tàlveg que posseeix pendent cap a l'esmentat barranc, per la qual cosa les aigües pluvials recollides en la zona d'ampliació són fàcilment evacuades per escorriment cap al barranc situat al sud de l'actuació.
  
- L'estudi d'impacte ambiental assenyala que la zona d'actuació no es veu afectada per risc de lliscament o despreniment, risc que sí que es dóna en les vessants de la muntanya cap al barranc.
  
- Així mateix, s'afirma que el municipi de Vilafranca no es veu afectat per risc sísmic.
  
7. El proveïment d'aigua potable al municipi està gestionat per l'empresa concessionària Fomento Agrícola Castellonense, SA (FACSA). La xarxa de proveïment d'aigua potable discorre per la prolongació del carrer Peiró Escala, per la qual cosa es podrà realitzar una fàcil connexió des del nou sòl reclassificat. Com a mesura correctora, l'estudi d'impacte ambiental afirma que les noves instal·lacions industrials hauran d'acreditar en el tràmit de llicència d'activitat que el consum d'aigua potable d'aquestes serà menor que el marge de seguretat previst en un informe emés per l'empresa FACSA, estimat en uns 150-200 m³/dia, i pres com a valor màxim per a la totalitat de les noves activitats que s'han d'implantar.
  
L'estudi d'impacte ambiental assenyala els punts de proveïment d'aigua potable del municipi, i indica la capacitat de cadascun d'ells. S'afirma que al juny de 2002, el consum mitjà d'aigua potable a Vilafranca va ser de 1.350 m³/dia, dels quals 775 m³/dia van ser consumits per la instal·lació industrial Aznar, SA, l'ampliació de la qual motiva la redacció del present projecte. Així mateix s'apunta que actualment no hi ha dèficit hídric, no obstant això en determinats períodes estivals s'aconsegueix una demanda hídrica del 85% de la capacitat màxima d'aportació, dada que haurà de ser tinguda en compte a l'hora d'implantar noves activitats amb requeriments hídrics importants.
  
8. La xarxa de sanejament que condueix les aigües residuals generades en el nucli urbà a l'estació depuradora municipal discorre per l'àmbit de la present modificació. Les aigües residuals d'origen industrial no aboquen sobre l'esmentada xarxa de sanejament. Al costat de les instal·lacions industrials existents es troba emplaçada una depuradora que realitza una predepuració abans de la connexió d'aquesta a l'EDAR municipal. Així mateix, s'indica que l'esmentada infrastructura no disposa de capacitat suficient per a atendre un increment de les aigües residuals generades, per la qual cosa serà necessari portar a terme l'ampliació de la depuradora existent o la construcció d'una depuradora nova, a fi que quede garantida la correcta depuració de les aigües residuals generades a la indústria previ a l'abocament d'aquesta.
  
Es projectarà xarxa de sanejament separativa, amb abocament de les aigües residuals a una estació depuradora, i amb abocament de les aigües pluvials al barranc de les Coves del Forcall, que limita el sòl proposat, previ informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.
  
Pel que fa a les característiques de l'abocament d'aigües d'origen industrial, s'indica que els esmentats abocaments no superaran els valors de la taula de l'annex del títol IV del Reglament de domini públic que va desenvolupar els títols preliminars I, IV, V, VI, VII de la Llei 29/1985 de 2 d'agost, d'aigües.
  
9. L'estudi d'impacte ambiental afirma que en l'àmbit municipal la gestió de residus sòlids urbans es porta a terme per l'empresa Fobesa, que preveu la recollida selectiva de residus orgànics i de vidre.
  
La memòria presentada indica que la destinació dels residus generats, inerts, assimilables a urbans, i tòxics i generals, serà l'adequat segons les característiques fisicoquímiques d'aquests i a la legislació vigent.
  
10. El sector industrial resulta ser l'activitat econòmica més important de Vilafranca.
  
11. L'estudi d'impacte ambiental considera que la totalitat dels terrenys afectats per l'actuació pertanyen a la mateixa Unitat Ambiental, denominada àrees periurbanes altament antropitzades, ja que tots ells presenten aquestes característiques i el projecte proposa una actuació d'escassa entitat. Segons la valoració realitzada per l'estudi d'impacte ambiental, l'esmentada Unitat Ambiental presenta una qualitat ambiental baixa, i conclou sobre la capacitat d'ús d'aquesta que se'n recomana la conservació, a més permet la implantació d'actuacions urbanístiques sempre que es garantisca que no es realitzen abocaments al subsòl ni s'afecten béns patrimonials.
  
12. L'estudi d'impacte ambiental proposa unes mesures correctores de caràcter general i altres pròpies de l'ús industrial, a fi de minimitzar, quan no eliminar, els impactes ambientals generats amb l'actuació proposada. Les mesures d'aplicació general es refereixen a les obres d'urbanització (moviment de terres, reutilització de la terra vegetal, neteja i manteniment de la maquinària d'obra), a les afeccions al paisatge (integració volumètrica i d'acabats de les noves construccions, enjardinament de la zona verda), a la qualitat de les aigües (proveïment d'aigua potable i abocament d'aigües residuals), gestió de residus i afecció al patrimoni historicoartístic. Les mesures pròpies de l'ús industrial van encaminades a controlar els abocaments d'aigües residuals, emissions atmosfèriques i acústiques i la gestió de residus.
  
13. L'estudi d'impacte ambiental conclou amb l'afirmació que l'actuació proposada no produirà impactes ambientals destacables, i la considera com a ambientalment viable sempre que adopten les mesures correctores proposades.
  
14. Es proposa un programa de vigilància ambiental basat en el control dels abocaments d'aigües residuals, la contaminació atmosfèrica i acústica, la gestió de residus, i la integració paisatgística.
  
15. L'estudi d'impacte ambiental no justifica que els terrenys inclosos en l'àmbit del projecte i qualificats com a sòl no urbanitzable de protecció paisatgística, hagen perdut els valors que van motivar la protecció d'aquests pel planejament vigent.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
1. S'estima acceptable, al sol efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació, el projecte de modificació puntual núm. 5 de les normes subsidiàries de planejament de Vilafranca (Castelló), promogut per l'Ajuntament de Vilafranca, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establerts a continuació.
  
2. Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:
  
I. S'han d'excloure de l'àmbit de la modificació núm. 5 els terrenys qualificats pel planejament vigent com a sòl no urbanitzable de protecció paisatgística, i es permet únicament la reclassificació dels terrenys qualificats com a sòl no urbanitzable comú.
  
II. Pel que fa a l'afecció del projecte al jaciment arqueològic les Selletes, i a la possible existència en l'àmbit del projecte de murs de maçoneria, refugis de pedra o altres elements que puguen resultar mereixedors de protecció pel valor etnològic d'aquests, s'ha d'estar als criteris que la Conselleria de Cultura, Educació i Esport establisca en el marc de les funcions i competència d'aquesta en la Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló.
  
III. En el procés d'avaluació ambiental no s'observen problemes respecte a les infrastructures necessàries per al desenvolupament de l'actuació urbanística projectada, (proveïment d'aigua, sanejament, residus, energia i transport). No obstant això, a aquest respecte, en matèria d'avaluació ambiental s'estableix la necessària reserva a favor dels criteris addicionals de caràcter tècnic i consideracions d'idoneïtat del projecte avaluat que la Comissió Territorial d'Urbanisme puga establir en el marc de les funcions i competència d'aquesta.
  
IV. Pel que fa a l'ordenació detallada del nou sòl industrial, una vegada exclòs el sòl qualificat pel planejament vigent com a sòl no urbanitzable de protecció paisatgística, la zona verda projectada en el límit sud-est de l'actuació, al costat del barranc que limita l'ordenació, ha d'adaptar-se a les terrasses existents a fi que es realitze el menor moviment de terres possible en la zona de major pendent cap al barranc; a més s'han de conservar les estructures de murs en aquella zona, i crear així una zona de transició entre l'actuació projectada i la vessant del barranc. Com indica l'estudi d'impacte ambiental, en l'enjardinament de l'esmentada zona s'han d'emprar espècies vegetals autòctones, preferentment de port elevat, que permeten crear en la zona de vora una pantalla vegetal que tamise les vistes de l'actuació des de l'altre costat del barranc. A més de les espècies recomanades per l'estudi d'impacte ambiental, Quercus faginea, Pinus clusiana i Pinus sylvestris s'han d'emprar en l'enjardinament de la zona, almenys, exemplars de Quercus rotundifolia i de Juniperus oxycedrus. La combinació i densitat de les espècies vegetals a emprar serà l'apropiada per a aconseguir la funció perseguida per a la zona verda.
  
V. Pel que fa al disseny de les futures edificacions a construir en la zona industrial, a fi d'evitar la formació d'un continu edificat en la zona de vora urbana al costat del barranc i en nom de minimitzar l'impacte visual que provocarà l'actuació, es considera convenient limitar l'alçada de les futures construccions com també evitar la situació d'aquestes en posició paral·lela a la vora del barranc.
  
VI. Les runes, terres i els residus existents en l'actualitat en la parcel·la d'estudi han de ser retirats i gestionats segons les característiques fisicoquímiques d'aquests per empreses autoritzades.
  
VII. El projecte d'urbanització del nou sòl urbà ha de preveure com a part integrant del contingut d'aquest, les mesures protectores i correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental, aquelles derivades dels condicionants precedents, com també les consideracions que s'hi exposen a continuació:
  
- S'ha de preveure i identificar una zona per a l'abassegament dels materials a emprar en les obres d'urbanització i edificació, i evitar l'ocupació dels camps confrontants i de la vessant del barranc que limita l'actuació. En cas d'emmagatzematge temporal de materials pulverulents, s'han d'indicar les mesures que s'han d'adoptar per a evitar la formació de núvols de pols a causa de l'acció del vent.
  
- S'ha de portar a terme una recollida selectiva dels residus generats durant les obres d'urbanització i de construcció. S'han de gestionar cadascun dels residus generats segons les característiques fisicoquímiques d'aquests. S'ha de definir una àrea on es dipositen els contenidors destinats a l'efecte, s'han d'indicar les mesures que s'han d'adoptar per a evitar les possibles fugues, abocaments accidentals, vessaments, etc. que puguen produir-se durant l'emmagatzematge temporal d'aquests.
  
- S'ha de definir l'àrea on quedarà aparcada temporalment la maquinària d'obra, s'ha d'indicar el lloc on es portaran a terme les labors de neteja i manteniment d'aquesta. En el cas que la neteja i el manteniment de la maquinària es porten a terme en l'àmbit de l'obra, els esmentats treballs han de realitzar-se sobre una solera impermeable, acabada amb un pendent dirigit cap a una cuneta o canaló per a la recollida i l'abocament de les possibles fugues i vessaments a una cubeta impermeable.
  
- En el cas que els terrenys externs a l'àrea d'actuació s'hagen vist afectats durant les obres d'urbanització o edificació, s'han de realitzar els treballs de restitució de la situació inicial d'aquests.
  
3. Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
4. La present declaració d'impacte ambiental s'ha de publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 24 de febrer de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 255/03-AIA
  
Títol: Granja marina de daurada i llobarro
  
Promotor: Moraira Acuicultura, SL
  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació
  
Localització: enfront de la caleta de l'Advocat i el cap Blanc (Benissa)
  
Antecedents i objecte
  
Amb data 16 de juny de 2003, per la Direcció Territorial d'Agricultura, Pesca i Alimentació es remet a la Conselleria de Territori i Habitatge per a la corresponent avaluació d'impacte ambiental, documentació relativa al projecte de construcció de granja marina de daurada i llobarro tramitat per l'empresa Moraira Acuicultura SL, a situar a Benissa concretament enfront de la caleta de l'Advocat i el cap Blanc.
  
La ubicació de la instal·lació es projecta a una milla nàutica del litoral, en l'alineació entre el penyal d'Ifach i la punta de Moraira.
  
Descripció del projecte objecte d'avaluació
  
Per al desenvolupament de l'activitat que motiva la constitució d'aquesta, Moraira Acuicultura SL, inicia la tramitació de les autoritzacions necessàries inclosa una concessió de domini públic marítim de 184.800 metres quadrats en la badia de Moraira, a fi d'instal·lar 12 gàbies de cultiu piscícola intensiu en les quals projecta produir 1.000 tones anuals de daurada i llobarro.
  
El balanç d'entrades i eixides al sistema, d'acord a les dades que aporta el projecte segons el qual l'índex de conversió d'aliment en biomassa piscícola s'estableix en 2:1, és el següent:
  
Entrades: 2.000 t /any
  
Eixides: Daurada i llobarro (1000 t/any)+ respiració (100 t/any)
  
Balanç final: 2000 t /any-1000 t /any- 100 t/any = 900 t/any
  
Per tant, d'acord a les dades de projecte s'estima que la instal·lació realitzarà una aportació neta de residus a la badia de Moraira, en forma d'excrements i pinso no ingerit, de 900 tones anuals.
  
L'activitat no inclou mesures de gestió dels residus generats.
  
En l'anàlisi ambiental d'aquesta activitat es realitza una primera excepció motivada perquè les dades de generació de producció de residus amb què treballa l'Àrea d'Avaluació Ambiental per a aquest tipus d'instal·lacions són diferents dels aportats pel promotor. D'aquesta manera s'estima que la planta projectada generarà una producció de residus de 1.900 tones anuals, molt superior a l'estimada pel promotor segons la qual es produiran 900 tones anuals.
  
Aquesta diferència entre les dades de residus aportades per l'empresa i aquelles que s'utilitzen en el procés d'avaluació és conseqüència de l'escassa informació existent en l'activitat avaluada i en les significatives diferències entre els projectes que se sotmeten a anàlisi ambiental.
  
La piscifactoria de daurada i llobarro projectada en la badia de Moraira no posseeix elements de treball que permeten deduir que els índexs de conversió d'aliment siguen 2:1 quan determinades piscifactories que operen amb aquest sistema en l'àrea s'han projectat i avaluat ambientalment amb índexs de conversió de 3:1. Per açò i a fi d'establir els mateixos criteris de decisió comparativa a aquesta activitat i al mateix temps adoptar criteris de precaució ambiental situant el problema del costat de la seguretat, s'utilitza un coeficient de conversió de pinso de 3:1 i per tant el balanç d'entrades i eixides del sistema seria:
  
Entrades: 3.000 tones de pinso /any
  
Eixides: Daurada i llobarro (1000 tones/any)+ respiració (100 tones/any)
  
Balanç final: 3.000 t/any-1000 t/any-100 t/any= 1.900 t/any
  
Alternatives
  
El promotor ha plantejat dues alternatives d'ubicació, ambdues en la badia de Moraira, amb semblants característiques i valors ambientals.
  
Al·legacions en el període d'informació pública
  
En el període d'informació pública en el qual s'ha exposat l'estudi d'impacte ambiental, segons consta en certificat emés pel cap de la Secció de Pesca Marítima de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació d'Alacant, a 5 de març de 2003, s'han presentat 6 al·legacions amb contingut ambiental on el contingut més destacat de les quals es resum a continuació.
  
L'Ajuntament de Calp sol·licita que no s'autoritze l'activitat proposada i, en tot cas, que la declaració d'impacte ambiental siga desfavorable. Amb aquest fi al·leguen raons de dispersió de nutrients abocats que poden afectar praderies de posidònia i coral·ligen entre el penyal d'Ifach i la platja de la Fossa, probables episodis d'eutrofització i com a conseqüència la pèrdua de la qualitat d'aigües de bany en platges distingides tots els anys amb distintius per la qualitat d'aquestes, com n'és la bandera blava, existència d'un risc ambiental elevat per la presència de formacions de coral·ligen a 250 metres de la instal·lació, impacte paisatgístic negatiu, durador, irreversible i incompatible.
  
Al seu torn l'Ajuntament de Benissa, manifesta la oposició al desenvolupament de l'esmentat projecte, i sol·licita que no s'autoritze l'esmentada instal·lació i que en tot cas la declaració d'impacte ambiental hi siga desfavorable, en base a raons de possibles afeccions a àrea d'influència de la LIC - penyal d'Ifac, a praderies de posidònia, cymodocea nodosa i algues roges presents en les comunitats de coral·ligen, efecte negatiu de l'enfangament en els fons detrítics conseqüència de l'abocament de 900 tones anuals previstes per a aquesta instal·lació, problemes d'eutrofització, possible variació sobre les previsions de dispersió d'abocaments estimades pel promotor en 270 metres, problemes per a la navegació esportiva, minva de la qualitat i diversitat del paisatge tant subaquàtic com aeri, disminució de la diversitat genètica de les poblacions de peixos silvestres i l'oposició de tots els sectors d'usuaris de la zona costanera.
  
L'Ajuntament de Teulada es requereix que no s'autoritze l'execució del projecte; s'indica que la ubicació elegida, (entre la caleta de l'Advocat i el cap Blanc), afecta lloc d'interés comunitari, que la instal·lació se situa pròxima a praderies de posidònia i cymodocea nodosa, d'elevada sensibilitat als canvis de les condicions del medi introduïts pels abocaments orgànics i inorgànics al medi marí. Destaquen els efectes de degradació que el desenvolupament d'aquesta activitat ha suposat en les comunitats biològiques submarines d'Águilas, (Múrcia), l'efecte negatiu de l'enfangament sobre els fons detrítics costaners per efecte de l'aportació de 900 tones anuals d'abocaments al medi, el conflicte creixent que es produeix entre l'aqüicultura i altres activitats costaneres, (navegació, pesca, oci..), reducció de diversitat genètica de les poblacions silvestres en cas de fugues massives de peixos, afeccions dels residus generats sobre la qualitat de l'aigua i per tant als interessos turístics i ambientals, probabilitat de variació sobre el límit de dispersió de residus proposat, afecció al paisatge i al futur passeig ecològic litoral de Benissa, probables problemes per a mantenir els sistemes de gestió de qualitat actuals i la salvaguarda de la qualitat de vida i els béns públics ambientals en base al principi de prevenció.
  
La Confraria de Pescadors de Calp, Confraria de Pescadors de Xàbia i Confraria de Pescadors de Moraira incorporen algunes al·legacions amb contingut ambiental, relatives al defecte negatiu de la matèria orgànica introduïda en el medi que provoca terbolesa i eutrofització en la columna d'aigua i anòxia en el sediment, possibles explosions fitoplanctòniques, canvis en les comunitats i introducció de malalties i plagues, afecció a comunitats d'importància ecològica i regressió del detrític coster.
  
En contestació a aquestes al·legacions el promotor exposa que les al·legacions es limiten a extraure les generalitats sobre els efectes ambientals negatius de l'activitat projectada, els quals estan relacionats en l'estudi d'impacte ambiental i que s'ignora la resta del document on es demostra amb dades tècniques l'absència d'impacte ambiental i l'adopció de mesures correctores i pla de vigilància.
  
D'aquesta manera exposa que la piscifactoria no afecta els límits de la LIC Penyal d'Ifac, que les repercussions sobre l'ecosistema marí són irrellevants ja que de d'acord al model de dispersió marí els residus no afectaran les praderies de posidònia ni el coral·ligen ja que no abastaran més enllà de la superfície de concessió de la planta piscicultora, la complementarietat entre la piscicultura i la pesca, que el risc de contaminació genètica de les poblacions naturals per fuga d'exemplars de les gàbies és mínim, que la distància de la instal·lació respecte a les platges i el radi de dispersió dels abocaments generats pel cultiu determinen que la qualitat de l'aigua de bany no es veja afectada, escàs impacte al paisatge ja que la vista de les gàbies des de la costa és molt reduïda i l'escassa ocupació de la planta respecte a la superfície total de la badia de Moraira que la rep, i que quasi suposa un 0,12% de la longitud d'aquesta. Finalment, hi ha una ratificació del contingut d'impacte ambiental i en conseqüència de la instal·lació projectada.
  
Anàlisi ambiental de l'activitat projectada. Conclusions
  
La cria intensiva d'espècies marines en gàbies flotants constitueix una activitat incipient en plena expansió. La major part de les instal·lacions actuals tenen pocs anys de funcionament i com a conseqüència hi ha escassa informació sobre les conseqüències ambientals.
  
S'imposa per tant, a l'hora d'avaluar ambientalment una instal·lació d'aquest tipus, la necessitat d'adoptar criteris de precaució ambiental màximament quan les instal·lacions de cultiu, com és el cas projecten instal·lar-se en àrees d'extraordinària importància paisatgística i ecològica, valors directament relacionats amb la qualitat de les aigües d'aquesta.
  
La protecció d'aquests valors exigeix si més no el control dels riscos potencials per a la conservació futura d'aquest. En aquest cas es troba l'activitat projectada la qual suposa la instal·lació permanent a una milla de la costa d'un focus contaminant, que produeix anualment una aportació directa de 1.900 tones d'excrements al medi marí, sense cap tipus de gestió ni tractament.
  
Hi ha altres efectes ambientals negatius correctament expressats en les al·legacions presentades en el període d'informació pública.
  
Al respecte destaca el contingut del Protocol que s'ha d'utilitzar per a l'establiment i el seguiment ambiental de gàbies de cultiu en mar a Espanya, presentat per la Junta Nacional Assessora de Cultius Marins, (JACUMAR), organisme del Ministeri d'Agricultura, Pesca i Alimentació, la funció de la qual és la de facilitar la coordinació i cooperació en matèria d'aqüicultura entre les administracions públiques i el sector productor, el qual introdueix les consideracions següents:
  
Els residus tant orgànics com inorgànics de les piscifactories poden causar un enriquiment en nutrients i fins i tot eutrofització en el cas que les zones de cultiu siguen zones semiconfinades o amb poc d'intercanvi de les aigües d'aquestes. Prop d'un 85% de fòsfor i, un 80-88% de carboni i un 52-95% del nitrogen introduït en les gàbies pot passar al medi marí a través dels residus del menjar, excrecions dels peixos, producció d'excrements i respiració.
  
Estudis portats a terme en diverses piscifactories han demostrat que en determinades ocasions es pot detectar un impacte significatiu en un radi d'1 quilòmetre al voltant de les gàbies de cultiu; aquest és generalment major en el fons, on es pot observar un increment en la demanda d'oxigen, sediments anòxics, producció de gasos tòxics, canvis en les comunitats, disminució de la biodiversitat del bentos, desenvolupament d'espècies resistents a la contaminació que poden resultar danyoses per a les espècies cultivades i flor d'aigua de fitoplàncton, entre altres.
  
Continua el protocol amb l'exposició dels problemes derivats de l'ús indiscriminat d'antibiòtics per a controlar i prevenir malalties dels peixos en granges costaneres, la qual cosa ha donat com resultat en determinades ocasions el desenvolupament de comunitats microbianes resistents als antibiòtics, i s'han descrit canvis ambientals associats a l'ús de medicaments en aqüicultura, com canvis qualitatius i quantitatius en la flora microbiana, efectes tòxics en els organismes salvatges, desenvolupament de defenses bacterianes en patògens dels peixos i transferència de resistència antibacteriana a patògens humans.
  
Igualment el protocol incideix en els problemes derivats de l'ús d'agents químics com els pesticides o els antiincrustants com a elements contaminants del medi marí, que poden alterar greument l'ecosistema en resultar tòxics per a la vida marina i l'espècie cultivada, la qual cosa, a través del consum d'aquesta, pot convertir-se en un perill per a la salut humana. A més, cal afegir a tot això la càrrega orgànica causada per la neteja periòdica de les incrustacions orgàniques de les gàbies.
  
Respecte a criteris d'instal·lació de gàbies el protocol determina preferències per àrees amb bona renovació d'aigües amb corrents que afavorisquen la dispersió difusió i mescla dels residus; cal evitar per a l'activitat llocs tancats amb poca renovació d'aigua. Igualment proposa ubicacions profundes amb almenys doble profunditat que la longitud dels panys de les gàbies.
  
Respecte de la competència d'usos estableix que s'han d'evitar els usos poc o gens compatibles amb l'aqüicultura com els abocaments, àrees protegides, el turisme les platges, la pesca i el marisqueig, el bany o la navegació, entre altres. Finalment l'elecció s'ha de realitzar sobre la base de protegir la biodiversitat de comunitats d'interés o espècies protegides.
  
La planta projectada no compleix objectivament els criteris d'elecció d'emplaçaments que preveu el protocol JACUMAR.
  
El problema concret de la deposició sobre el fons de milers de tones d'excrements, a mitjà termini, es tracta en l'estudi d'impacte com a un efecte limitat a una distància màxima establerta en base a un model matemàtic teòric escassament contrastat. La importància de la distància de dispersió dels excrements produïts, element principal per a la caracterització favorable o desfavorable del projecte en el procés d'avaluació ambiental, fa que la fórmula descrita siga determinant en aquest procés. No obstant això, aquesta fórmula que no és un model prou contrastat i té algunes deficiències que només li permeten reflectir una aproximació al complex problema de la dinàmica sedimentària dels fons marins costaners.
  
Aplicada al cas concret el model teòric aportat determina una distància màxima de 272 metres de la instal·lació per al dipòsit definitiu dels excrements produïts, i considera l'esmentada distància com si es tractara d'una barrera física definitiva i permanent en el temps.
  
Aquesta distància és una dada més que no pot considerar-se com una barrera física permanent de la totalitat dels residus generats. Entre altres qüestions aquest model no inclou coeficients de seguretat en cas de situacions especials com a temporals, no recull les conseqüències que poden tenir les modificacions de les variables introduïdes, per exemple la utilització de pinsos de diversa densitat, no inclou els efectes de l'onatge variable, ni tampoc incorpora el problema derivat la composició dels pinsos ja que aquesta fórmula considera que al pinso un compost homogeni on els diversos elements d'aquest tenen la mateixa densitat i solubilitat. Evidentment açò no és així, per la qual cosa les distintes fraccions del pinso tindran un comportament diferent en funció de les característiques i com a conseqüència d'això distinta capacitat de ser transportats per l'aigua. La dificultat per a determinar la distància a què seran portats els residus s'incrementa perquè els pinsos utilitzats per a aquest tipus de cultiu es troben en constant evolució i, a més, inclouen productes additius, medicaments i altres substàncies.
  
Les incògnites que es plantegen per a l'avaluació ambiental d'aquesta activitat conflueixen amb l'existència d'un entorn marí molt sensible amb notables valors naturals.
  
Especialment important és l'afecció paisatgística que generarà el conjunt de gàbies en la badia de Moraira, que serà molt visible ja que la costa s'eleva sobre la badia; això constitueix una afecció visual permanent per a una important àrea residencial turística.
  
Això fa que siga aconsellable com a mínim augmentar la distància d'aquesta instal·lació a la costa, la rotació de les gàbies i l'adopció de sistemes de gestió i racionalització en la distribució de les aportacions de substàncies al cultiu.
  
Consideracions socioeconòmiques
  
Per al desenvolupament d'aquest projecte, que comporta incrementar en 1.000 tones anuals la producció piscícola de daurada i llobarro en cria intensiva i incorporar aquesta producció a un mercat sobre el qual es detecten problemes de sobreproducció i generació d'excedents, l'empresa Moraira Acuicultura SL, entitat mercantil privada de recent creació, requereix una concessió de domini públic marítim de 185.000 metres quadrats en un lloc d'extraordinària importància ecològica i paisatgística per a l'ocupació física d'aquesta per mitjà de gàbies de cultiu, en un lloc d'extraordinària importància ecològica i paisatgística convertint la zona afectada en un sistema natural en el qual dipositar fins a 1.900 tones anuals de residus sense gestió ni tractament previ.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I apartat 1.G.
  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
1. Estimar desfavorable, al sol efecte ambiental, el projecte de granja marina per a daurada i llobarro a desenvolupar en el litoral de Benissa per Moraira Acuicultura SL, en la ubicació proposada d'aquesta, pel fet que l'esmentada activitat alliberarà en l'entorn pròxim de la costa, sense control ni tractament previ una important quantitat de residus orgànics, i generarà un risc de contaminació de les aigües i els fons marins i com a conseqüència de la degradació ambiental progressiva d'un sistema litoral d'extraordinària importància ecològica i paisatgística.
  
2. Notificar a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret, estimen pertinents.
  
3. Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord al que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 9 de febrer de 2004.- El director General de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 332/03-AIA
  
Promotor: Mijorpas SL
  
Autoritat substantiva: Direcció Territorial d'Indústria i Energia (Mines) Alacant
  
Objecte del projecte: Pedrera Cuatro Caminos
  
Localització: Terme municipal de Villena (Alacant)
  
Descripció del projecte
  
L'objecte del present projecte és l'obertura d'una pedrera, i segons sembla entendre's, s'ha de situar-hi una planta de tractament de residus de la construcció i demolició i el farciment per mitjà dels materials de rebuig de l'esmentada planta.
  
L'activitat objecte de l'avaluació està localitzada al paratge Cabreras, i en concret a la parcel·la 5 del polígon 40 del terme municipal de Villena (Alacant). L'esmentada parcel·la ocupa unes 7 ha de les quals, 6 es dedicaran a l'explotació i en la resta de la superfície es vol instal·lar la planta de reciclatge.
  
En la documentació presentada no s'informa de la profunditat de l'explotació, encara que es comenta que l'explotació es vol portar a un ritme de forma que la vida útil siga de 12 anys i sembla que se n'efectuarà la restauració de forma simultània.
  
Procediment administratiu
  
En data de 20 de juny de 2002 va entrar la documentació corresponent a l'estudi d'impacte ambiental i al projecte d'explotació d'àrids denominada Cuatro Caminos i la instal·lació de la planta matxucadora per a tractament i reciclatge de productes de desmunt i enderrocaments al paratge de Cabreras al terme municipal de Villena, la qual va ser tornada al promotor en data de 28 de juny de 2003 perquè la tramitara per mitjà de l'òrgan substantiu que ha d'aprovar les esmentades activitats, ja que el promotor no pot sol·licitar el tràmit de declaració d'impacte ambiental.
  
En data d'11 de novembre de 2002 es va rebre de nou la documentació per part de la Direcció Territorial d'Indústria i Energia d'Alacant, per la qual cosa es va obrir expedient en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, amb referència 399/02-AIA.
  
L'esmentat expedient va ser tornat per mitjà de resolució de data de 6 de febrer de 2003, atés que en l'esmentada documentació no apareix cap referència al LIC (lloc d'interés comunitari) de la serra de Salinas i, d'altra banda, la descripció del projecte d'explotació i pla de restauració és insuficient.
  
En data de 13 de juny de 2003 es va rebre un escrit de la Direcció Territorial d'Indústria i Energia d'Alacant en relació amb l'esmentada pedrera i com a contestació a la resolució de 6 de febrer de 2003 a la qual s'ha fet referència prèviament, per la qual cosa es remet l'estudi d'impacte ambiental. En data de 30 de juny de 2003 es procedeix a la devolució de l'esmentada documentació atés que revisada aquesta segueix presentant gran part de les deficiències observades en l'expedient 399/02-AIA, i d'altra banda hi ha contradiccions en la descripció del medi i la restauració proposada, la qual és inacceptable des del punt de vista ambiental.
  
En 4 de juliol de 2003 es rep de la Direcció Territorial de Medi Ambient d'Alacant la mateixa documentació que es va presentar en data de 13 de juny de 2003 per la Direcció Territorial d'Indústria i que havia sigut tornada en data de 30 de juny de 2003, per la qual cosa es va procedir de nou a la devolució d'aquesta en data de 14 de juliol de 2003.
  
En data de 22 de setembre de 2003 va tenir lloc entrada de la documentació denominada estudi d'impacte ambiental i pla de restauració de la pedrera Cuatro Caminos ubicada en el paratge Cabreras del terme municipal de Villena, tramitada per mitjà d'un escrit de la Direcció Territorial d'Indústria i com a contestació a la devolució de documentació de data de 30 de juny de 2003, per la qual cosa es remet un nou estudi d'impacte ambiental.
  
Consideracions legals
  
L'esmentada parcel·la està inclosa dins de la LIC de la Sierra de Salinas, per la qual cosa han de considerar-se els aspectes ambientals que han motivat la inclusió de l'esmentada zona en la proposta per a ser inclosa en la xarxa Natura 2000.
  
Independentment de les possibles afeccions ambientals que no han sigut considerades en l'estudi d'impacte ambiental, malgrat haver-se posat de manifest l'existència de l'esmentat LIC en la primera ampliació de la documentació que es va realitzar, també ha de comprovar-se la compatibilitat urbanística de l'esmentada parcel·la per a portar a terme l'activitat.
  
Consideracions ambientals
  
Analitzada la documentació aportada de l'estudi d'impacte ambiental, s'aprecia que l'esmentada documentació no compleix els requisits mínims establerts en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre del Consell de la Generalitat Valenciana.
  
L'inventari d'ambiental és molt pobre; no s'ha realitzat una anàlisi de l'entorn, s'ha omés que l'esmentada parcel·la està dins de la zona catalogada com a lloc d'interés comunitari de la Sierra de Salinas i, per consegüent, no s'hi han tingut en compte les mesures correctores per a preservar l'esmentat entorn.
  
La descripció del projecte d'explotació de l'extracció sol·licitada i el pla de restauració continua sent insuficient; no queda clar quin és el pla de restauració proposat, no s'aporta cap plànol de la topografia amb l'estat actual ni d'explotació ni de la restauració proposada, no es justifica com s'anivellarà la superfície ni la naturalesa dels esmentats materials.
  
No s'aporta cap projecte de la planta de reciclatge ni de l'abocador amb què es procedirà al suposat farciment del buit generat en l'extracció, encara que aquest aspecte és contradictori com ja es va indicar en la devolució prèvia, perquè els plànols de la topografia final no mostren l'esmentada restitució topogràfica.
  
En qualsevol cas les restauracions s'han de portar a terme de forma que la topografia resultant quede totalment adaptada i integrada en l'entorn, mentre que la proposta realitzada en la present explotació sembla resultar un buit justament a la planura que comença en la vessant de la Sierra de Salinas, i que trenca la morfologia existent i amb un fort impacte visual des d'aquesta.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte d'explotació de la pedrera Cuatro Caminos constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu reglament. La citada actuació es troba inclosa en l'annex I apartat 9 I-5) del Decret 162/1990, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/1990, d'impacte ambiental.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. Per Ordre de 9 de setembre de 2003, de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual es desenvolupa el Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, i segons l'article 17, s'atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural l'avaluació ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
1. Estimar desfavorable, al sol efecte ambiental, el projecte de pedrera Cuatro Caminos i la restauració d'aquesta, com també de la planta de reciclatge de residus de la construcció i demolició, atés que la documentació presentada no ha esmenat les deficiències posades de manifest en les reiterades devolucions que ha sofert l'esmentat projecte, atés que la proposta en la documentació existent és inviable des del punt de vista ambiental.
  
2. Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs, sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret s'estimen pertinents.
  
3. Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta estimació d'impacte ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 27 de febrer de 2004.- El director General de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Dades de l'expedient
  
Expedient: 434/5945-AAK
  
Títol: Homologació modificativa del sòl apte per a urbanitzar industrial de les normes subsidiàries de planejament
  
Promotor: Ajuntament de Buñol
  
Autoritat substantiva: Ajuntament i Conselleria de Territori i Habitatge
  
Localització: A l'est del terme municipal, pròxim al límit amb el terme municipal de Chiva, i a ambdós costats de l'autovia Madrid-València
  
Descripció del projecte
  
1. Objecte del projecte
  
Diferenciar les determinacions del planejament que tenen el caràcter d'ordenació estructural d'aquelles que tenen el caràcter d'ordenació detallada en l'àmbit del sòl apte per a urbanitzar industrial, amb la redelimitació de l'esmentat sòl mitjançant l'exclusió de sòl actualment classificat com a apte per a urbanitzar i la inclusió de sòl no urbanitzable, i amb la sectorització de l'àmbit del projecte per a possibilitar l'ordenació detallada del sòl.
  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
I. La zona objecte del projecte limita:
  
- Nord: amb un turó i amb terrenys d'aprofitament agrícola.
  
- Oest: amb la rambla del Gallo.
  
- Sud: amb l'autovia a-3 Madrid - València i amb la rambla del Gallo.
  
- Est: amb terrenys d'aprofitament agrícola.
  
II. A fi de fer viable el desenvolupament del sòl apte per a urbanitzar industrial, les modificacions proposades en el present projecte són:
  
- Reclassificar 19.500 m² de sòl apte per a urbanitzar industrial, ocupat per la rambla del Gallo, com a sòl no urbanitzable d'especial protecció llit. Així mateix, reclassificar 32.000 m² de sòl apte per a urbanitzar industrial, ocupat per la zona de domini de la via de servei corresponent a l'autovia Madrid-València, que passa a sòl no urbanitzable d'infrastructura viària.
  
- Preveure les connexions del viari municipal amb les vies estatals.
  
- Es reclassifica una superfície de 203.300 m² de sòl no urbanitzable a sòl urbanitzable industrial, amb l'objecte de disposar del sòl urbanitzable industrial necessari que compense l'actual situació de consolidació per les indústries existents (37,5%) i permeta assumir el major cost de les infrastructures per les condicions imposades. S'incorpora una antiga pedrera d'extracció d'àrids situada al costat de la rambla del Gallo amb la intenció de procedir-ne a la restauració.
  
- Modificació de l'article 226, que prohibeix l'emmagatzematge o tractament de residus tòxics.
  
- Sectoritzar el sòl urbanitzable industrial per a l'ordenació detallada d'aquest per mitjà de pla parcial. Es defineixen els sectors 2, 3 i 4 de sòl urbanitzable industrial. Els sectors 3 i 4 queden separats pel traçat del tren d'alta velocitat. Aquest traçat és un dels recollits en l'estudi informatiu del Projecte de la línia d'alta velocitat Madrid - Castella La Manxa - Comunitat Valenciana - Regió de Múrcia, tram Madrid/Albacete - València. Encara que no es tracta del traçat definitiu, s'han considerat els efectes d'aplicació de la Llei d'ordenació dels transports terrestres.
  
III. La superfície de sòl apte per a urbanitzar industrial vigent és: 749.000 m²
  
- Superfície al nord de l'autovia: 709.000 m²
  
- Superfície al sud de l'autovia: 40.000 m²
  
La superfície que se reclassifica com a sòl no urbanitzable d'especial protecció llit és de 19.500 m², i la de sòl no urbanitzable d'infrastructura viària de 32.000 m².
  
La superfície de sòl que se reclassifica com a sòl urbanitzable industrial és de 203.300 m².
  
La superfície total de sòl urbanitzable industrial és de 900.800 m², dividida en els següents sectors:
  
- Sector 2: 431.655 m²
  
- Sector 3: 356.735 m²
  
- Sector 4: 112.410 m²
  
IV. Ús global: Industrial
  
Usos compatibles:
  
- Activitats no específicament industrials (considerades com a serveis al sistema productiu) i terciari en general.
  
- Reparació i tractaments de productes de consum domèstic.
  
- Serveis de carretera.
  
- Producció artesana i oficis artístics.
  
- Serveis de distribució, serveis al consum i serveis públics (equipaments).
  
- Habitatge associat a l'ús industrial per a personal de vigilància i conservació.
  
- Ús esportiu en instal·lacions pròpies de la indústria.
  
Usos prohibits:
  
- Es prohibeix l'emmagatzematge o utilització en el procés industrial de residus tòxics.
  
V. Pel que fa a la ubicació de les zones verdes dels respectius sectors delimitats, l'estudi d'impacte ambiental indica que aquestes es disposaran principalment en la zona al costat de la via del tren (zona de reserva per a l'AVE), al costat del turó situat al nord-oest del polígon, i en la zona tocant a l'autovia A-3.
  
3. Alternatives
  
No s'han presentat alternatives de projecte. La localització de la present actuació es justifica per l'existència d'un sòl apte per a urbanitzar classificat per les normes subsidiàries vigents. Les úniques alternatives possibles serien les corresponents a la delimitació dels límits del sòl urbanitzable industrial, motivada per l'exclusió de sòl apte per a urbanitzar industrial i per la reclassificació de sòl no urbanitzable.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 16 de maig de 2002 l'Ajuntament de Buñol va remetre estudi d'impacte ambiental i còpia de l'expedient administratiu relatius al projecte d'homologació modificativa sectorial del sòl apte per a urbanitzar industrial de les normes subsidiàries de planejament de Buñol.
  
En data 24 de maig de 2002 es va requerir a l'Ajuntament de Buñol la documentació mínima necessària per a incoar expedient d'avaluació d'impacte ambiental.
  
En data 25 de novembre de 2002, l'Ajuntament va remetre còpia del document d'homologació i la resta de l'expedient administratiu, en el qual s'incloïa el certificat d'aprovació provisional i el resultat de la informació pública, i es va incoar el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.
  
L'esmentat estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, al costat de la resta de la documentació tècnica, segons un anunci publicat en el DOGV núm. 4.149, de 17 de desembre de 2001.
  
Durant el període d'informació pública no es van presentar al·legacions, segons consta en el certificat emés per la secretaria de l'Ajuntament de Buñol.
  
2. Peticions d'informació o documentació complementària
  
En data 3 de juny de 2003, es va sol·licitar a l'Ajuntament de Buñol ampliació o justificació de diversos aspectes de caràcter ambiental, en concret:
  
- Esmena de discordances en la documentació presentada.
  
- Afecció a sòl forestal.
  
- Presència de dues línies elèctriques aèries.
  
- Presència de dos barrancs interiors a l'àmbit de l'homologació.
  
- Anàlisi de les activitats industrials existents.
  
- Inclusió en l'àmbit de l'homologació d'antigues extraccions d'àrids per a la seua restauració.
  
- Ubicació de les zones verdes.
  
- Acreditació de recursos hídrics suficients.
  
- Afecció del traçat de l'AVE al pou de proveïment d'aigua identificat com PID-5.
  
- Disseny d'una xarxa separativa de clavegueram i solució per a l'abocament de pluvials.
  
- Ordenança d'abocament.
  
- Identificació de l'entitat gestora de residus sòlids.
  
- Tipus de gestió dels residus d'origen vegetal.
  
- Ampliació del programa de vigilància ambiental.
  
- Redacció de document de síntesi.
  
- Informe de la Direcció General de Patrimoni Artístic.
  
- Informació pública de la documentació presentada en un diari d'àmplia ?difusió en la localitat.
  
En data 14 d'octubre de 2003 l'Ajuntament de Buñol, en contestació a l'esmentat requeriment, va remetre un annex al document d'homologació i un estudi d'impacte ambiental ampliat i corregit.
  
Informes sectorials
  
- L'expedient administratiu que acompanya la documentació tècnica remesa incorpora un informe emés per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer sobre el projecte de referència, a petició de l'Ajuntament de Buñol. El contingut d'aquest es resumeix indicant que l'actuació proposada s'ajustarà en totes les fases d'aquesta a la normativa específica vigent i en particular al Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text refós de la llei d'aigües, els reglaments d'aquesta i la resta de disposicions que el desenvolupen.
  
- En compliment del requeriment realitzat per la Direcció General de Gestió del Medi Natural amb data 3 de juny de 2003, l'Ajuntament de Buñol ha sol·licitat a la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià l'informe vinculant que ha de contenir l'estudi d'impacte ambiental sobre la possible afecció del projecte a béns immobles d'interés cultural, de conformitat amb les disposicions l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, sense que fins a la data haja sigut remesa còpia de l'esmentat informe.
  
Afeccions legals
  
1. L'estudi d'impacte ambiental indica que no hi ha camins ramaders afectats pel projecte de referència.
  
2. La rambla del Gallo discorre pels límits oest i sud del sòl apte per a urbanitzar industrial. En l'actualitat, aquesta rambla està inclosa dins del sòl classificat per les normes subsidiàries vigents com a apte per a urbanitzar industrial. El present projecte proposa la reclassificació dels terrenys ocupats per aquesta, de sòl apte per a urbanitzar a sòl no urbanitzable de protecció llits. Aquesta rambla s'empra actualment com a pas inferior de l'autovia.
  
Hi ha un barranc que discorre en sentit nord - sud exteriorment a l'àmbit del projecte en el costat est d'aquest. La zona límit de l'edificació de 20 m afecta mínimament el sector 4.
  
Per a la rambla i el barranc citats, el plànol núm. 7: Afeccions, preveu la zona límit de l'edificació de 20 m mesurades de la vora del llit que estableix la Llei 6/1989, de 7 de juliol, d'ordenació del territori. Així mateix es preveu la zona de policia de llits de 100 m on els usos presents necessiten l'autorització per l'òrgan competent. Al contrari, en aquest plànol no ve recollida la zona de servitud de 5 m mesurada a cada costat del llit, zona d'ús públic on s'ha de permetre la lliure circulació de persones per a realitzar labors de manteniment i neteja del llit.
  
La cartografia temàtica publicada per la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transport assenyala l'existència de dos barrancs de menor entitat que discorren interiors al sòl apte per a urbanitzar. Aquests no apareixen recollits en el plànol d'afeccions. El llit d'aquests desapareix en alguns trams, possiblement amb motiu de les construccions realitzades en la zona. La documentació complementària remesa per l'Ajuntament reconeix la presència dels esmentats barrancs; queda recollit gràficament el nou traçat proposat per al desviació d'aquests fins a la rambla del Gallo i fins al barranc del Bobo. Així mateix, les fitxes de planejament dels sectors 2 i 3 preveuen la necessitat de canalitzar i desviar els esmentats barrancs fins a la connexió d'aquests amb els barrancs esmentats, d'acord a la documentació gràfica presentada.
  
3. Hi ha dues línies elèctriques aèries afectades pel projecte. La primera d'aquestes, de 400 kV discorre interiorment a l'àmbit del projecte amb direcció sud - oest. La segona, de 66 kV discorre per la vora nord-oest del sector 2. La major part d'aquest límit del sector coincideix amb la línia límit de l'edificació d'aquesta, encara que en l'extrem més occidental la línia elèctrica penetra en l'interior del sector. El plànol d'afeccions preveu per a ambdues xarxes elèctriques la línia límit de l'edificació a 5 m a cada costat d'aquestes. L'estudi d'impacte ambiental no recull en el contingut d'aquest l'esmentada afecció. L'Ajuntament ha sol·licitat un informe a la REE, en qualitat d'entitat explotadora de la línia elèctrica de 400 kV, sobre la zona de protecció d'aquesta.
  
4. Pel que fa a l'afecció al patrimoni, l'estudi d'impacte ambiental indica que no s'hi han detectat elements arquitectònics d'interés, jaciments arqueològics ni monuments catalogats.
  
Es proposa com a mesura correctora l'obligació de l'empresa adjudicatària de notificar a les autoritats competents qualsevol aparició de restes que puga donar-se durant els moviments de terres.
  
Com s'ha indicat en l'apartat anterior, l'Ajuntament de Buñol ha sol·licitat el corresponent informe a la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià.
  
Consideracions ambientals
  
1. L'estudi d'impacte ambiental indica que la zona objecte del projecte es troba situada sobre materials quaternaris, definits per un con de dejecció compost per argiles roges amb cantells subarrodonits. S'indica que apareix al centre del sector una zona caracteritzada per acumulació de llims de vessant compostos per llims carbonatats amb cantells angulosos.
  
La zona objecte del projecte presenta una topografia pràcticament plana, amb un lleuger pendent en direcció nord-est - sud-est. És destacable, com a relleu d'importància, la presència d'uns buits d'antigues extraccions al costat del barranc del Gallo, que queden incorporats a l'àmbit de l'homologació per tal de procedir-ne a la restauració.
  
L'emplaçament se situa dins del sistema aqüífer de Buñol - Cheste, pertany al subsistema de Buñol - Casinos del sistema núm. 53 denominat Túria Mitjà. La xarxa hidrogràfica pertany a la conca del riu Túria.
  
En relació amb el tipus de materials que trobem en l'àmbit del projecte, l'estudi d'impacte ambiental indica que la zona del projecte presenta un risc mitjà a la contaminació de les aigües subterrànies; això coincideix amb les disposicions de la cartografia temàtica publicada per la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transport.
  
A fi de minimitzar els impactes ambientals del projecte sobre el factor sòl, l'estudi d'impacte ambiental proposa, com a mesures correctores, el correcte emmagatzematge de materials d'obra i de les terres extretes, l'adequació de les activitats industrials a les disposicions legals vigents en matèria de residus, amb la tramitació de l'eliminació d'aquests de manera correcta, i la prohibició d'emmagatzemar residus potencialment contaminants sense l'adopció de mesures cautelars adequades. També es proposa la reutilització de la capa de terra vegetal superficial en les noves zones enjardinades del projecte.
  
2. L'estudi d'impacte ambiental indica que es tracta d'una zona antropitzada, on la vegetació actual apareix en forma de cultius, principalment ametller i vinya. També s'apunta que al nord del sector apareixen zones de matoll de densitat baixa, compostes, entre altres, per romer i timó. S'afirma que ha de considerar-se una afecció limitada sobre la vegetació, ja que l'existent en els terrenys inclosos en l'àmbit del projecte es troba àmpliament representada en la comarca i en la zona pròxima a l'àrea d'estudi. Respecte de l'existència de zones de caràcter forestal en els sectors 2 i 3, les fitxes de planejament dels esmentats sectors expressen que les citades zones tindran la qualificació de zones verdes; d'aquest manera es preserva la vegetació autòctona existent. El barranc del Gallo, que passa a tenir la qualificació de sòl no urbanitzable protegit, manca de vegetació natural en el tram que configura el límit oest de l'homologació.
  
Pel que fa a les espècies vegetals a introduir a les zones verdes, l'estudi d'impacte ambiental proposa la conservació de l'arbratge existent i potenciar-ne el creixement en alçària, i la no-introducció d'espècies vegetals exòtiques. Així mateix, es proposa la plantació d'espècies frondoses de port arbori, a fi de reduir l'impacte de l'actuació.
  
3. Respecte de la fauna present en l'àmbit del projecte, l'estudi d'impacte ambiental indica que l'estat de desforestació de la zona i l'elevat grau d'antropització d'aquesta, limiten la presència de nombroses espècies. Pel que fa a la fauna terrestre, s'afirma que no hi ha espècies catalogades com a d'especial interés o en perill d'extinció. Se citen diverses espècies d'avifauna presents en la zona. S'afirma que el desenvolupament de l'actuació proposada originarà un desplaçament de la fauna que habita en els terrenys afectats cap als camps i entorn de les proximitats, perquè es tracta de zones amb les mateixes característiques.
  
4. L'estudi d'impacte ambiental aporta una classificació climàtica de la zona, i adjunta una taula amb dades sobre temperatures, humitat, precipitacions, etc.
  
No s'ha realitzat una descripció del règim de vents dominants en la zona, més encara quan existeixen en l'àmbit de l'homologació i en els voltants d'aquest activitats potencialment generadores d'emissions atmosfèriques contaminants, com per exemple gasos i pols.
  
A fi de minimitzar o eliminar els impactes ambientals sobre l'atmosfera originats per les emissions de pols, soroll, gasos, vibracions i olors, es proposen diverses mesures correctores, com manteniment en bon estat dels vehicles i maquinària utilitzats en fase de construcció, la realització de regs sobre camins i dipòsits de materials per a evitar la formació de núvols de pols i l'afecció d'aquests sobre les zones confrontants, especialment sobre l'autovia Madrid - València. També s'indica que les activitats industrials s'ajustaran a la legislació vigent en matèria de qualitat atmosfèrica. Es fa referència al compliment dels articles 60, 61, 62 i 63 de les ordenances municipals de Buñol, que tracten de criteris de qualitat l'aire. També se cita que en aquells aspectes relatius a sorolls i vibracions no regulats per la normativa municipal, es recomana l'adopció del model d'ordenança municipal sobre prevenció de la contaminació acústica (protecció contra sorolls i vibracions), editada per la Generalitat Valenciana i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies.
  
L'estudi d'impacte ambiental indica que l'àrea d'actuació no posseeix risc d'inundació. S'indica que l'esmentat risc es produeix fora de l'actuació, a l'est d'aquesta, on conflueixen la rambla del Gallo amb alguns dels barrancs afluents d'aquesta. En la visita de camp s'observa l'existència d'una zona inundable en la confluència de la rambla del Gallo i el vial d'accés al polígon industrial el Llano en l'extrem sud-oest d'aquest. Aquesta zona, que no està prevista com a zona amb risc d'inundació per la cartografia temàtica publicada per la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transport, com també pel PATRICOVA, limita amb part del sector 2 definit en el present projecte. En aquesta zona, situada al sud de l'autovia, es troba una activitat que posseeix abassegaments de materials intrusos en la zona de servitud de la rambla i en la zona amb risc d'inundació esmentada.
  
5. La captació per al proveïment d'aigua destinada a l'ús industrial es realitza en el pou Vallejo, emplaçat al turó que limita el sòl industrial pel nord. Al costat de l'esmentat pou s'ha construït un dipòsit regulador del subministrament d'aigua, ja que hi ha sòl suficient per a possibles ampliacions. L'estudi d'impacte ambiental afirma que a causa de les característiques de l'aqüífer de la zona, pot estar sotmés a una sobreexplotació zonal, la qual cosa pot suposar l'adopció de mesures de racionalitat del consum per les activitats industrials.
  
Es proposa l'establiment de sostres màxims de proveïment per a l'ús industrial, en funció de la capacitat de l'aqüífer zonal i les extraccions actuals. També es recomana l'adopció de mesures generals a escala municipal d'estalvi en el consum d'aigua, per mitjà de les quals les empreses hagen d'adoptar mesures de reutilització o recuperació de les aigües de procés.
  
La documentació complementària remesa amb posterioritat justifica que no és necessari acreditar l'existència de recursos hídrics en quantitat i qualitat suficients en la fase de planejament que representa el document d'homologació, posposant l'esmentada justificació al moment de la sol·licitud de la cèdula d'urbanització.
  
6. Respecte de la depuració de les aigües residuals, amb el fi de garantir la depuració de les aigües residuals generades en el sector 2, es preveu una ampliació de 4.000 m² de l'estació depuradora existent (El Llano) al servei del polígon industrial del mateix nom, amb una superfície actual de 6.000 m². També s'estableix una reserva de sòl de 8.000 m² per a la construcció d'una segona estació depuradora (La Solana), al servei dels sectors 3 i 4. El col·lector d'aigües residuals del sector 2 connectarà amb el col·lector del polígon El Llano, i ampliar-ne la secció si fóra necessari. Paral·lel a l'autovia es preveu un col·lector per a connectar el sector 3 amb l'estació depuradora de La Solana. Aquestes reserves de sòl dotacional destinat per a l'ampliació de la depuradora del Llano i per a la construcció de la nova depuradora de La Solana vénen incloses en les fitxes de planejament dels respectius sectors a què donen servei. Així mateix, el document d'homologació indica que la primera programació de cada sector haurà de preveure l'obtenció del sòl i l'execució de l'ampliació o nova construcció de l'estació depuradora corresponent.
  
En la visita de camp realitzada es va comprovar que l'EDAR del polígon El Llano no funcionava adequadament, perquè estava part de l'estació depuradora fora de servei. En matèria d'avaluació ambiental és necessari mencionar que resulta tan important disposar del sòl per a la construcció de l'esmentada infrastructura, i que aquesta es trobe construïda en el moment d'entrada en funcionament del polígon industrial, com que el funcionament d'aquesta siga l'adequat, i es puga garantir una total depuració de les aigües residuals tractades en aquesta.
  
Queda prohibida l'ocupació de pous o rases filtrants com a mètode per a l'eliminació d'efluents, com també l'abocament directe al terreny de les aigües residuals. Les fitxes de planejament dels sectors 2, 3 i 4 expressen que es projectarà una xarxa de sanejament separativa en cadascun d'aquests.
  
S'indica que l'Ajuntament de Buñol disposa d'una ordenança municipal d'abocaments a la xarxa de clavegueram. Es recullen en una taula les concentracions límit de diversos contaminants segons la citada ordenança i segons el model d'ordenança d'abocaments a la xarxa municipal de clavegueram, editat per la Generalitat Valenciana i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies.
  
7. Pel que fa a la gestió de residus, l'estudi d'impacte ambiental indica que els residus sòlids urbans generats en el municipi són retirats per GIRSA. Així mateix s'expressa que els residus d'obra generats seran traslladats a un abocador controlat d'inerts. Es proposa com a mesura correctora la necessitat de presentar els justificants d'acceptació dels residus per part del centre de tractament per als residus d'obra. Aquest requisit s'estableix com imprescindible en la fase d'autorització.
  
L'annex a l'estudi d'impacte ambiental afirma que els residus d'origen vegetal afectats per les obres d'urbanització seran utilitzats preferentment en la generació de llenya o compost, i potenciar en qualsevol cas la reutilització de la vegetació existent en les noves zones verdes.
  
8. Pel que fa al paisatge, l'àmbit del projecte mostra la presència de diverses activitats industrials de grans dimensions que, unit a la presència de la fàbrica de ciment i la gran concentració d'elements viaris, fan que aquest espai veja reduïda la valoració estètica. Hi ha una gran percepció del sector des de l'autovia Madrid - València.
  
L'estudi d'impacte ambiental conclou que es tracta d'una zona de molt baixa qualitat estètica, on la presència d'infrastructures i usos condiciona de manera important el paisatge.
  
Com s'ha comentat amb anterioritat, es pretén minimitzar l'impacte paisatgístic de l'actuació per mitjà del disseny de les zones verdes i la plantació d'espècies vegetals frondoses.
  
9. Amb la nova delimitació de l'àmbit inicial del sòl apte per a urbanitzar, s'incorpora a aquest una zona ocupada per unes antigues extraccions d'àrids amb desmunts verticals de fins a 20 m, per tal de procedir-ne a la restauració. L'estudi d'impacte ambiental no descriu les característiques dels buits existents, ni els mètodes ni materials que s'han d'emprar en la restauració d'aquests, encara que sí que s'indica que la destinació serà la de zona verda, en tractar-se d'una zona de farciment i estar situada en la zona de protecció del barranc.
  
10. L'estudi d'impacte ambiental conclou en la valoració d'impactes, que si s'adopten totes les mesures correctores proposades, l'actuació serà compatible des del punt de vista ambiental. No obstant això, serà necessari un estricte control per a minimitzar els impactes ambientals derivats de la fase de funcionament.
  
11. El programa de vigilància ambiental proposat preveu el seguiment a realitzar durant les fases de construcció i de funcionament. En la primera d'aquestes es proposen diverses mesures per al control de la contaminació dels aqüífers i sòl per l'abocament de greixos i olis, el control de l'augment en els nivells de contaminants atmosfèrics, control de l'aparició de processos erosius i recuperació de la terra vegetal retirada, probabilitat de troballes arqueològiques i paleontològiques d'interés científic, i l'alteració d'accessos al sector i vies de comunicació confrontants. En la fase de funcionament s'opta pel control ambiental en la fase d'obtenció de la llicència d'activitat com també pel control i seguiment de les obligacions ambientals de cadascuna d'aquestes. S'adjunten unes taules on s'indiquen els mecanismes de control de les mesures correctores proposades i la periodicitat dels controls que s'han de realitzar, com també un llistat amb les referències legislatives que resulten d'aplicació.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.G del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
1. S'estima acceptable, al sol efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació, el projecte d'homologació modificativa del sòl apte per a urbanitzar industrial de les normes subsidiàries de planejament de Buñol (València), promogut per l'Ajuntament de Buñol, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establerts a continuació.
  
2. Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:
  
I. S'ha de presentar davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme de València l'informe sol·licitat a la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià sobre la possible afecció del projecte a béns immobles d'interés cultural.
  
II. En el procés d'avaluació ambiental no s'observen problemes respecte a les infrastructures necessàries per al desenvolupament de l'actuació urbanística projectada, (proveïment d'aigua, sanejament, residus, energia i transport). No obstant això, a aquest respecte, en matèria d'avaluació ambiental s'estableix la necessària reserva a favor dels criteris addicionals de caràcter tècnic i consideracions d'idoneïtat del projecte avaluat que la Comissió Territorial d'Urbanisme puga establir en el marc de les funcions i competència d'aquesta.
  
III. Prèviament a l'aprovació definitiva del Pla parcial que desenvolupe detalladament el sector 2, l'Ajuntament de Buñol ha de remetre a la Direcció General de Gestió del Medi Natural una còpia de l'esmentat document com també un projecte de restauració de l'antiga pedrera inclosa en l'àmbit de l'esmentat sector, juntament amb una còpia de l'autorització d'aquest per l'òrgan competent, a l'efecte que s'emeta per part d'aquesta Direcció General una resolució sobre la idoneïtat de la solució proposada en relació amb l'ordenació urbanística de l'esmentat sector. Aquesta exigència ha de quedar recollida en la fitxa de planejament de l'esmentat sector.
  
IV. Pel que respecta a la desviació dels barrancs interiors a l'àmbit objecte de l'homologació, les fitxes de planejament dels sectors 2 i 3 han de preveure la necessitat d'obtenir un informe emés per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer sobre la idoneïtat del nou traçat proposat i la solució constructiva plantejada a l'efecte.
  
V. Així mateix, les fitxes de planejament dels sectors 2 i 3 han de contenir la condició que els plans parcials que desenvolupen detalladament els esmentats sectors preveuen l'afecció que comporten la presència de la línia elèctrica de 400 kV, pel que fa a la limitació per a determinats usos i construccions en la zona de protecció d'aquesta.
  
VI. El programa de vigilància ambiental ha de preveure la realització d'un seguiment sobre l'adequat funcionament de les estacions depuradores d'aigües residuals previstes en el document d'homologació, és a dir, de l'EDAR del polígon El Llano com també de l'ampliació prevista per a donar servei al sector 2, i de nova EDAR prevista al nord de l'autovia Madrid-València.
  
3. Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del dret i interessos d'aquesta, estimen pertinents.
  
4. La present declaració d'impacte ambiental s'ha de publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 23 de febrer de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 465/00-AIA
  
Títol: Obertura d'un desballestador de vehicles fora d'ús
  
Promotor: Salvador Cano Verdejo
  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Monòver
  
Localització: Paratge Camí d'Hondon. Carretera CV-83 d'Elda al Pinós km 5,8. Monòver (Alacant)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista
  
L'objecte del projecte és la instal·lació d'un desballestador de vehicles fora d'ús, automòbils.
  
L'activitat consisteix en la compra de vehicles avariats o accidentats, considerats per les companyies asseguradores com a sinistre total, per a procedir a desballestar-los i vendre als tallers de vehicles automòbils les peces en bon estat. El material no vendible i metàl·lic es facilitarà a les indústries siderúrgiques i metal·lúrgiques per a la fosa. Les parts dels vehicles potencialment contaminants com bateries, pneumàtics i olis lubricants, seran recollides per empreses especialitzades.
  
La indústria se situa en sòl no urbanitzable, i ocupa una superfície de 17.743 m², distribuïda en les parcel·les següents:
  
- Zona de recepció i emmagatzematge de vehicles: 2.689 m²
  
- Zona de descontaminació: 1.350 m²
  
- Zona d'emmagatzematge de vehicles ja descontaminats:4.832,5 m²
  
Tramitació administrativa
  
En data 23 d'octubre de 2000, el Servei Territorial d'Urbanisme i Ordenació del Territori de la COPUT va remetre el projecte d'activitat, i l'estudi d'impacte ambiental del projecte de referència, juntament amb l'informe favorable sobre la implantació de l'activitat, per part de l'Ajuntament de Monòver.
  
L'estudi d'impacte ambiental ha sigut sotmés a informació pública durant el termini d'un mes en el Servei d'Urbanisme i Ordenació Territorial d'Alacant, per mitjà d'un anunci publicat en el BOP d'Alacant de data 2 de gener de 2002, sense que s'hi hagen presentat al·legacions.
  
Afeccions legals
  
La indústria sol·licita la declaració d'interés comunitari per a la instal·lació d'un desballestador d'automòbils, estació de transferència de residus no perillosos, atorgada per l'Ajuntament de Monòver. Igualment, ha d'obtenir el permís d'abocament a la xarxa municipal de clavegueram, d'acord al model d'ordenança d'abocaments a la xarxa municipal de clavegueram elaborat per l'entitat de sanejament en col·laboració amb la Federació Valenciana de Municipis i Províncies.
  
Durant el normal funcionament d'aquesta, la indústria gestionarà i generarà diversos residus, per la qual cosa ha de sol·licitar les corresponents autoritzacions administratives atorgades per la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació
  
L'activitat estudiada es troba dins d'un paisatge d'agrosistema extensiu i obert ?concretament de cultiu de vinya-, és a dir, que ha estat afectat directament i prolongadament per la intervenció humana, per la qual cosa es conserva molt poc de l'estat natural original d'aquest.
  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants
  
L'impacte sobre la hidrologia subterrània és el més important dels tractats en l'estudi, ja que aquest es pot produir per un abocament incontrolat de residus perillosos, i per la infiltració de lixiviats dels esmenats residus per l'arrossegament de l'aigua de pluja.
  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental
  
L'estudi d'impacte ambiental ha previst entre altres les mesures correctores següents, les quals s'encaminen a minimitzar els impactes derivats de l'actuació prevista.
  
- S'han d'emmagatzemar els vehicles arran de sòl, de forma que no superen les dues altures i la incidència visual des de la carretera quede minimitzada. Al mateix temps, es col·locaran pantalles visuals vegetals, de fulla persistent, que obstaculitzen la visió del parc mòbil emmagatzemat.
  
- Per a evitar la possible contaminació de les aigües subterrànies o superficials, dels possibles vessaments que puguen originar-se, la zona on es dipositen els vehicles recollits ha de disposar d'un paviment impermeable i un sistema de recollida de vessaments (pendent cap a arqueta estanca); un sistema de recollida d'aigües de pluja (dispositius de decantació); un tractament d'aigües, inclosa la de pluja (separador d'olis i greixos).
  
- La zona d'emmagatzematge de residus perillosos ha de disposar de contenidors independents i estancs per a emmagatzemar-hi bateries i filtres d'oli usats. Així mateix ha de disposar de dipòsits independents i estancs per a emmagatzemar-hi els fluids dels vehicles fora d'ús, com: olis usats, combustibles, anticongelants, líquids refrigerants i líquids de frens.
  
- Les aigües residuals urbanes que puguen generar les instal·lacions sanitàries de què dispose l'activitat han de ser conduïdes a una fossa sèptica, la qual ha de complir tots els requisits tècnics d'impermeabilitat i estanquitat aplicable.
  
Pel que fa al programa de vigilància ambiental ha de tenir per objecte establir un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental. A manera de síntesi, cal destacar els aspectes bàsics objecte de control ambiental següents:
  
- S'ha de realitzar una inspecció visual periòdica de l'estat del paviment impermeabilitzant.
  
- S'ha de revisar periòdicament l'estat dels recipients d'emmagatzematge de residus perillosos, i comprovar que no hi ha defectes estructurals ni fugues.
  
- S'ha de realitzar un manteniment periòdic adequat de les xarxes de drenatge i els sistemes de recollida i tractament d'aigües pluvials i vessaments (dispositius de decantació i separació de greixos).
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 6-c de l'annex I, i 3-f de l'annex II del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, al sol efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació, l'obertura d'un desballestador de vehicles fora d'ús, promogut per Salvador Cano Verdejo, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establerts en l'apartat segon.
  
Segon
  
Com a condicions addicionals que s'ha de complir s'estableixen les següents:
  
1. Els residus gestionats, per la indústria durant el normal funcionament d'aquesta, han de ser adequadament emmagatzemats, etiquetats i lliurats a un gestor autoritzat, segons la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus. Açò inclou l'obtenció de les autoritzacions administratives per a la gestió de residus que atorga la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge.
  
2. Ha de preveure's una zona en l'interior de la nau industrial destinada únicament a l'emmagatzematge en trànsit dels residus perillosos recollits per error i els produïts durant el normal funcionament i manteniment de les instal·lacions.
  
3. En les zones destinades a la recepció, classificació i agrupament, condicionament i emmagatzematge temporal dels diversos residus, s'ha de disposar d'una solera impermeable.
  
4. Ha d'implementar-se una xarxa de drenatge d'aigües pluvials; executar la solera de la parcel·la amb pendents que formen conques vessants cap a embornals, pous de registre i conduccions de PVC, per a l'evacuació de pluvials, i cuidar que els pendents no conduïsquen les aigües de vessament cap a les zones d'emmagatzematge de residus.
  
5. Ha d'instal·lar-se una arqueta separadora de greixos, olis i sòlids en suspensió abans de la connexió final de la conducció d'aigües pluvials de vessament.
  
6. Dins del programa de vigilància ambiental, s'ha de constatar, per mitjà d'anàlisis periòdiques (almenys una vegada a l'any), que les aigües residuals abocades a la xarxa de clavegueram no superen els nivells recollits per les ordenances municipals o en el model d'ordenances desenvolupat conjuntament per l'entitat de sanejament de la Generalitat Valenciana i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies. Amb aquest fi, ha d'instal·lar-se una arqueta per a la presa de mostres abans de la connexió del col·lector d'eixida de la indústria amb el clavegueram municipal. S'ha de remetre una còpia del resultat de les analítiques comparades amb els límits d'abocament a l'organisme que autoritza l'abocament, és a dir, l'Ajuntament de Monòver.
  
7. Per a l'emmagatzematge de residus líquids o que per l'alt contingut líquid d'aquests puguen generar abocaments s'ha de disposar de cubetes o sistemes de recollida que garantisquen el confinament dels possibles vessaments. Cada cubeta o recipient de recollida de vessaments accidentals ha de tenir com a mínim el volum de l'envàs de major grandària o el 10% del total (la major d'ambdues quantitats). Les cubetes i sistemes de recollida de vessaments han de ser individuals per a cada tipus de residus la mescla dels quals en cas de vessament en supose augment de la perillositat o en dificulten la gestió. Les instal·lacions s'han de dissenyar i executar d'acord a la ITC-MIE APQ-001, d'emmagatzematge de líquids inflamables.
  
8. Periòdica vigilància de les instal·lacions en general per si és procedent actuar contra la propagació de possibles plagues.
  
9. Altres condicionants ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que hi resulten d'aplicació.
  
10. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, han de ser comunicats a la Conselleria de Territori i Habitatge, Direcció General de Qualitat Ambiental, que ha d'establir, si pertoca l'aplicació de noves mesures correctores.
  
11. S'ha d'atendre qualsevol altra condició de caràcter ambiental que establisca en el seu moment la Direcció General de Qualitat Ambiental a través de la preceptiva autorització administrativa.
  
Tercer
  
Notificar a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.