Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 8517, del 29-03-2019 (2019/3109)

ORDRE 7/2019, de 25 de març, de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, per la qual s'acorda iniciar el procediment de declaració del monument natural Aflorament Volcànic i Platja Fòssil de Cap Negret, a Altea.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8517

Data del DOGV
:   29-03-2019

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2019/3109


Data del document
:   25-03-2019

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Ordre

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

ORDRE 7/2019, de 25 de març, de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, per la qual s'acorda iniciar el procediment de declaració del monument natural Aflorament Volcànic i Platja Fòssil de Cap Negret, a Altea. [2019/3109]  
Entre els principis en què s'inspira la Llei 42/2007, de 13 de desembre, del patrimoni natural i de la biodiversitat, amb les modificacions introduïdes per la Llei 33/2015, de 21 de setembre, es troba la preservació de la varietat, singularitat i bellesa dels ecosistemes naturals, de la diversitat geològica i del paisatge, com també la conservació de la geodiversitat. La norma considera el patrimoni geològic, juntament amb el biològic, com a parts integrants del patrimoni natural, i estableix que les administracions públiques tenen el deure de vetlar per la seua conservació i utilització racional, en els seus respectius àmbits competencials.  
  
La Comunitat Valenciana alberga un considerable patrimoni geològic i una notable geodiversitat que es manifesta tant en les valls i planes de la franja litoral com sobretot en les zones muntanyenques de l'interior, on arriben diverses serralades alpines, com ocorre al Maestrat amb la zona de confluència entre les serralades Ibèrica i la Costera-catalana, i cap al sud les branques aragonesa i castellana de la serralada Ibèrica i també l'anomenat «sector llevantí» d'aquesta, la plataforma tabular del Caroig, els diferents dominis geològics de les serralades Bètiques (Prebètic, Subbètic i Penibètic), les conques terciàries i les valls interiors, a més dels diapirs i de la diversitat de manifestacions volcàniques i subvolcàniques. Aquest patrimoni geològic ha estat poc valorat i poc destacat en els diferents espais naturals fins ara declarats per aquesta administració autonòmica.  
És per això que la Generalitat Valenciana, conscient d'aquestes obligacions legals i d'aquesta rica geodiversitat vol posar en relleu el patrimoni geològic valencià amb iniciatives com la que ara es desenvolupa i que parteix d'una proposta formal realitzada per l'Ajuntament d'Altea.  
La Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, en l'article 11, contempla la figura de monument natural, figura a penes utilitzada on els espais naturals i elements geològics poden tindre perfectament cabuda. També l'article 33 de la Llei estatal 42/2007 contempla la figura de monument natural on, específicament, poden tindre cabuda les formacions geològiques, com també els jaciments paleontològics i mineralògics, estratotips i altres elements del regne mineral que tinguen un interès especial per la singularitat o importància dels seus valors científics, culturals o paisatgístics.  
El litoral d'Altea alberga, en aquest sentit, una petita àrea d'indubtable interés geològic, la Cala del Soio i la seua rodalia, en la qual apareix un singular aflorament de materials volcànics, molt escassos en general en el territori valencià. En concret, entre els sediments actuals --fonamentalment les graves de l'esmentada cala-- afloren roques ígnies triàsic superior i roques sedimentàries del tirrenià, tots dos amb un elevat interès científic.  
Quant a les roques volcàniques triàsiques, es troben incloses dins de materials del denominat Keuper (triàsic superior), amb una edat entre 210 i 225 milions d'anys. Corresponen a una erupció submarina, hidrotermal, la qual cosa va suposar la gènesi de minerals rars; les roques que corresponen a aquesta antiga erupció van arribar a la superfície en ser arrossegades per l'ascens del diapir d'Altea, i comprenen al seu torn dos fàcies diferents. Per una banda, hi ha els dics subvolcànics, constituïts per roques subvolcàniques del tipus diabasa, formades petrogràficament per plagiòclasi, piroxè i amfíbol i amb una textura ofítica. I, per una altra, aglomerats volcànics, que representen la massa fonamental de l'aflorament, i que estan formats per fragments heteromètrics de roca de tipus basàltic, tot i que, petrològicament mostren una textura molt similar a l'ofítica. Aquests materials presenten una intensa alteració hidrotermal que es manifesta en l'aparició de minerals secundaris --alguns d'ells, molt poc freqüents en roques volcàniques, com ara la pistacita, la prehnita, l'andradita i l'especularita-- en l'interior de la massa i en les nombroses fissures.  
  
Pel que fa als dipòsits tirrenians, apareixen a nord i sud del Portet, i estan constituïts per diferents fàcies d'arenisques i conglomerats. Aquesta terrassa marina conté una quantitat important de fòssils de gasteròpodes i bivalves, junt amb restes de serpúlids i rodòfits. Entre els gasteròpodes destaca la presència, molt abundant, d'Strombus bubonius. A més a més, s'hi troben altres gasteròpodes com ara Patella ferruginea, Patella caerulea, Cassis undulata, Phyllonotus trunculus, Phyllonotus brandaris, Cantharus viverratus, etc. L'edat estimada per a aquest dipòsit és de 100.000 anys.  
L'interès científic i didàctic d'aquest aflorament és certament molt elevat i el seu potencial d'ús per al desenvolupament local i l'ecoturisme és patent gràcies a la seua accessibilitat. Això fa que calga adoptar no solament accions de preservació per la importància científica, sinó també per a fer-lo valdre, atès que es tracta d'un georecurs d'especial interès i enorme potencial didàctic.  
D'acord amb tot allò que s'ha exposat, cal disposar per a l'aflorament volcànic i la platja fòssil un règim de protecció que, amb els tràmits previs legalment establits, permeta afrontar de forma eficaç els reptes de conservació als quals s'enfronta un espai de la rellevància i fragilitat com el que ens ocupa. En aquest sentit, la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, contempla la figura de monument natural com especialment indicada per a la conservació i la gestió racional de l'àrea en un entorn i marc geològic de referència adients. A més a més, per no exigir la tramitació prèvia d'un instrument de planificació, la figura de monument natural permet ser dotada amb una major agilitat dels mecanismes bàsics de gestió i participació necessaris per a garantir la conservació d'un espai com aquest.  
  
D'altra banda, l'article 28 de l'esmentada Llei 11/1994 articula un règim de protecció preventiva aplicable als àmbits territorials afectats pels projectes de declaració d'espai protegit, amb caràcter cautelar fins a l'aprovació del corresponent decret de declaració. Aquest règim permet habilitar les mesures necessàries per a evitar el deteriorament dels valors objecte de protecció durant aquest període. La forma d'aplicació d'aquestes mesures cautelars s'estableix mitjançant acord del Consell.  
  
Per tot això, fent exercici de les competències i atribucions conferides per la Constitució, l'Estatut d'Autonomia i el conjunt de la legislació ambiental estatal i autonòmica aplicable al cas, és procedent iniciar l'expedient de declaració com a monument natural de l'aflorament volcànic i la platja fòssil de Cap Negret (Altea), i a aquest efecte,  
  
  
Ordene  
  
Article primer  
1. S'acorda iniciar el procediment de declaració del Monument Natural de l'Aflorament Volcànic i la Platja Fòssil de Cap Negret (Altea), l'àmbit territorial del qual figura com annex a la present ordre. Aquest àmbit té una extensió inicial de 10,54 hectàrees, de les quals 0,68 corresponen a àrees terrestres incloses en el terme municipal d'Altea, i 9,86 a àrees marines adjacents.  
2. Aquest àmbit inicial podrà modificar-se de forma justificada durant el procediment de declaració del monument natural.  
  
Article segon  
1. De conformitat amb allò que disposa l'article 28 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, durant la tramitació dels plans no podran realitzar-se en tot el seu àmbit territorial actes que suposen una transformació sensible de la realitat física i biològica que puguen arribar a fer impossible la consecució dels objectius del pla esmentat.  
2. Les mesures cautelars a què fa referència l'anterior apartat, de conformitat així mateix amb l'esmentat article 28 de la Llei 11/1994, tindran una vigència màxima de tres anys i podran ser complementades i especificades, per a un millor compliment dels seus objectius, mitjançant un acord del Consell a proposta de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural.  
  
Article tercer  
Es faculta la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural per a realitzar les actuacions tendents a la declaració del monument natural, amb la tramitació prèvia de l'expedient oportú d'acord amb el procediment legalment previst.  
  
  
Disposició final  
  
La present ordre produirà efectes el mateix dia de la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
  
Contra aquest acte, que posa fi a la via administrativa, es pot interposar potestativament recurs de reposició davant de la consellera d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural en el termini d'un mes comptador des de l'endemà de la publicació, o impugnar-se directament davant de l'ordre jurisdiccional per mitjà de la interposició de recurs contenciós administratiu davant de la Sala Contenciosa Administrativa del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana en el termini de dos mesos, de conformitat amb el que disposen els articles 123 i 124 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú.  
  
València, 25 de març de 2019  
  
La consellera d'Agricultura, Medi Ambient,  
Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural,  
ELENA CEBRIÁN I CALVO