Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 6874, del 02-10-2012 (2012/8948)

RESOLUCIÓ de 20 d'agost de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de Marines i Sant Joan de Moró. Expedients número 209/4963 NRF i 191/5895 DBG.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6874

Data del DOGV
:   02-10-2012

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2012/8948


Data del document
:   20-08-2012

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Marines
    * Sant Joan de Moró
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 20 d'agost de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de Marines i Sant Joan de Moró. Expedients número 209/8236 OMV i 191/6564 YKR. [2012/8948]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, el qual establix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjuí de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental s'ha de publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc,  
  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 209/5405 VZF Marines i 191/2756 LAK Sant Joan de Moró.  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient 209/07-AIA.  
Títol: explotació porcina de cria de gorrins.  
Promotor: Guiporsa, SL.  
Autoritat substantiva: Direcció General per al Canvi Climàtic.  
Objecte del projecte: obtindre l'autorització ambiental integrada per a una explotació porcina.  
Localització: polígon 23, parcel·la 81, del terme municipal de Marines (València).  
Descripció del Projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Es pretén obtindre l'autorització ambiental integrada per a una activitat porcina de cria de gorrins, sense legalitzar, les característiques de la qual segons la documentació aportada són:  
L'explotació disposa d'una capacitat per a 2.500 porques amb gorrins fins al deslletament, 250 porques de reposició i 25 verros, dedicada a la producció de gorrins que s'engreixen fins als 6 kg, moment en què es deslleten i es transporten a altres explotacions. La producció és de 61.500 porcs/any.  
La parcel·la té una superfície aproximada de 69.000 m², en la qual es localitzen les edificacions següents:  
- Mòdul per a oficines i altres usos, 475 m².  
- Mòduls de paridores, constituïts per sis naus de dimensions variables, 4.897 m².  
- Mòduls de gestació, constituïts per nou naus de superfície variable, 7.664 m².  
- Un local per a verros, 385 m².  
- Parcs de deslletament, constituïts per quatre edificacions de dimensions variables, 1.475 m².  
- Nau per a la recria dels animals de reposició i nau per a l'engreix dels animals per a reposició, 1.410 m².  
Zona de recreació per a porques gestants, cobertes i pavimentades, 4.000 m².  
Les emissions de NH3 ascendixen a 33.580 kg/any; de N2O, a 267 kg/any; de CH4 per fermentació entèric, a 4.613 kg/any; de CH4 per gestió del fem, a 40.605 kg/any, calculats d'acord amb valors establits en el Registre Estatal d'Emissions i Fonts Contaminants (EPER-España). Estos valors diferiran dels reals, ja que s'ha considerat com a tècnica de referència per a poder calcular-los no tractar els purins, segons les MTD per al sector porcí.  
  
Es calcula el volum de purins generat, basant-se en el Reial Decret 324/2000, d'ordenació de les explotacions porcines, que puja a 15.058 m³/any, mentres que el nitrogen present en eixe pur s'ha calculat a partir d'analítiques, segons les quals, el NTK varia de 2.647,98 mg/l en la bassa de recepció a 938,64 mg/l en l'última bassa, el contingut total al final del procés de depuració és de 0,94 kg/m³, per la qual cosa la quantitat final de nitrogen associat als purins és de 14.134,04 kg N/any.  
Els purins són emmagatzemats en fosses de purins davall de les naus, i passen a emmagatzemar-se durant llargs períodes de temps en una bassa de purins. Es disposa d'una autonomia d'emmagatzematge superior als tres mesos, exigits en l'article 5 del Reial Decret 324/2000, d'Ordenació de les Explotacions Porcines.  
La gestió de purins consistix en el pas d'estos per una primera bassa de recepció d'11.000 m³ útils, de PAD, on es regula el cabal als decantadors següents. La primera fase del tractament consistix en una separació de fases a través d'un filtre premsa, que porta incorporat una rampa de prefiltració. La fracció líquida s'introduïx en un primer tanc d'homogeneïtzació, amb la funció de regular l'entrada de cabal a la resta de decantadors, i es realitzen distintes decantacions de manera successiva. L'última bassa d'emmagatzematge dels purins té una capacitat de 67.361 m³ revestida amb làmina de polietilé. Es procedix a la instal·lació de filtre verd compost per xops amb marc de plantació 4 x 4 m sobre una superfície de 6.000 m² (375 arbres). S'extrauen purins cada tres mesos aproximadament i s'apliquen al camp com a adob orgànic. La superfície agrícola necessària per a aplicar els purins sense sobrepassar els 170 kg N/ha, segons el que establix el Reial Decret 261/1996, de 16 de febrer, sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda pels nitrats procedents de fonts agràries, és de 83,14 ha, i es disposa de 51,09 ha distribuïdes en els termes municipals de Llíria, Marines, Olocau i Domeño.  
  
La dosi de purins que s'ha d'aplicar com a adob orgànic s'ha calculat per a no sobrepassar els 170 kg N/ha i any, segons el que establix el Reial Decret 261/1996, ja que un dels municipis on s'apliquen purins és Llíria, declarat com a zona vulnerable segons el Decret 13/2000, de 25 de gener, del Govern Valencià, pel qual es designen, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, determinats municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries.  
  
Els cadàvers seran emmagatzemats en un contenidor homologat i retirats per empresa gestora autoritzada a este efecte.  
Els residus sanitaris, olis usats i altres residus especials ramaders són gestionats d'acord amb la normativa vigent en la matèria i arreplegats periòdicament per gestor autoritzat.  
Entre les mesures higienicosanitàries, s'inclou disposar de gual sanitari i arc sanitari a l'entrada de l'explotació per a la desinfecció de vehicles que hi accedixen, tanca perimetral i tela antiaus en buits i finestres per a evitar l'entrada de vectors en les naus.  
  
El subministrament d'aigua potable procedirà de pou de la Comunitat de Regants, amb un consum total diari de 103,73 m³.  
En data 22 de novembre de 2007, es realitza una visita de camp i es comprova:  
La gestió de purins no es realitza conforme s'ha descrit en la documentació tècnica aportada, ja que després de la separació de fases, la fase líquida passa a una bassa on són retinguts durant llargs períodes de temps (no figura reflectida en la documentació cartogràfica aportada), i la fase sòlida és depositada en solera de formigó impermeabilitzada, de superfície insuficient per al volum generat, i sense les característiques constructives apropiades que eviten pèrdues de lixiviats. Ambdós fases són utilitzades com a adob orgànic en camps agrícoles, sense que existisca un filtre verd en l'explotació.  
Hi ha tancs de purins pels quals passa la fase líquida fins a ser conduïda a la bassa de purins. Segons la documentació tècnica, estos tancs oberts s'aprofiten per a l'aclariment i desnitrificació, encara que no es justifica el seu condicionament per a aconseguir condicions d'anaerobiosi.  
S'ha construït una bassa impermeabilitzada amb làmina de polietilé, destinada a l'emmagatzematge durant llargs períodes de temps de la fracció líquida dels purins.  
L'explotació es localitza a més de 5 km del nucli de població de Marines Viejo.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient  
L'expedient de declaració d'impacte ambiental s'inicia en data 11 d'octubre de 2007 amb la remissió per la Direcció General per al Canvi Climàtic del projecte, l'estudi d'impacte ambiental i la documentació complementària, i en data 7 de maig de 2008 eixa Direcció General completa l'expedient. La documentació tècnica es completa en data 25 de febrer de 2009, amb la remissió per la Direcció General per al Canvi Climàtic de documentació addicional.  
  
La informació pública s'ha realitzat per mitjà de la publicació en el DOCV núm. 5415, de 27 de desembre de 2006, en el tauler d'edictes municipal i la notificació als veïns limítrofs a l'activitat, sense la presentació d'al·legacions.  
Informes sectorials i documentació complementària  
Els informes inclosos en l'expedient es recullen a continuació:  
  
Certificat municipal de compatibilitat urbanística de l'explotació amb el planejament vigent.  
Registre de l'explotació com a xicotet productor de residus.  
Informació pública sense la presentació d'al·legacions.  
No s'ha inclòs sol·licitud d'autorització de la Conselleria de Cultura i Esport del projecte de prospecció arqueològica en relació amb el projecte.  
No s'ha inclòs informe favorable de caràcter territorial i urbanístic de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, tal com establix la Llei 10/2004, de 9 de desembre, de la Generalitat, del Sòl No Urbanitzable i l'article 3.d de l'Orde de 17 d'octubre de 2005, de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, per la qual es regula l'emissió dels informes de caràcter territorial i urbanístic.  
La documentació tècnica presentada inclou:  
Certificat d'impermeabilitat i estanquitat de les instal·lacions, canals d'arreplega i depòsits d'emmagatzematge dels purins generats en la granja, de data 19 de desembre de 2003.  
Contracte d'arreplega i transport de residus sanitaris i residus especials ramaders.  
Agroassegurança de retirada de cadàvers (subscrita per a 1.515 porcs de classe engreix industrial i 3.107 classe resta de porcí).  
Informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, en el qual s'identifiquen les aigües d'abastiment de l'explotació procedents d'un pou de la Comunitat de Regants.  
Justificants de transferències bancàries amb l'entitat emissora Pozo San Agustín.  
En data 3 de desembre de 2007 se sol·licita al promotor, a través de l'Ajuntament, l'ampliació de la documentació relativa als apartats següents:  
Presentació del projecte bàsic i estudi d'impacte ambiental modificat, ajustant-se a la situació real de l'explotació (comprovada en la visita de camp de data 221 de novembre de 2007).  
Justificació legal d'aigua procedent del pou de la Comunitat de Regants.  
Assegurança d'arreplega de cadàvers.  
En data 16 d'abril de 2009 el promotor completa la documentació tècnica de l'expedient.  
Afeccions legals  
El sòl on s'exercix l'activitat es qualifica com a sòl no urbanitzable sense protecció, segons les normes subsidiàries municipals.   
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/94 d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.  
El municipi de Marines no està considerat com a zona vulnerable segons el Decret 13/2000, de 25 de gener, del Govern Valencià, pel qual es designen, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, determinats municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat i identificació d'impactes  
La parcel·la s'orienta sobre un depòsit terciari horitzontal. La topografia està definida per una plana entre xicotets tossals l'altitud dels quals oscil·la entre els 200-225 m. L'explotació es troba envoltada de cultius de cítrics, predominants en la zona. Es localitza a l'est del municipi de Marines, i afronta amb el terme municipal d'Olocau. Segons la cartografia temàtica d'esta Conselleria, el sòl on es localitza l'explotació, litològicament, es caracteritza per estar parcialment constituït per conglomerats i argiles en tota la seua extensió E i en direcció N-S, i la resta de parcel·la correspon a cudols, grava i argila. La zona correspon a un paisatge antropitzat, associat a cultius agrícoles de regadiu. La vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers és baixa. El risc d'erosió actual és molt baix (pèrdua de 0-7 t/ha/any) i el de l'erosió potencial és baix (pèrdua de 7-15 t/ha/any). No hi ha risc de lliscament ni d'inundació.  
  
L'inventari ambiental arreplegat en l'estudi d'impacte ambiental possibilita la deducció de la importància dels factors ambientals que s'han de considerar en l'elaboració de la matriu d'impactes, en el qual s'inclou: geologia, hidrogeologia, climatologia, flora, fauna, paisatge i medi socioeconòmic.  
Els impactes més rellevants que l'activitat pot causar sobre el medi, arreplegats en l'estudi d'impacte ambiental, són:  
Sòl: contaminació associada a infiltracions accidentals de purins en la granja o a una gestió inadequada en el camp.  
Aigua: contaminació d'aigües superficials o subterrànies per infiltracions accidentals o ús inadequat dels purins com a adob orgànic.  
  
Aire: afecció per emanació d'olors, associada principalment als purins generats i la presència de bestiar i per emissió de sorolls.  
  
S'ha realitzat una valoració qualitativa d'impactes i s'ha obtingut la importància de cada un d'estos, que no ha sigut severa ni crítica en cap cas i a partir de la qual s'ha establit l'aplicació de mesures correctores.  
  
No hi ha afecció al camí ramader catalogat en el terme municipal.  
  
2. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental  
Entre les mesures correctores arreplegades en l'estudi d'impacte ambiental s'inclou:  
Per a evitar filtracions de purins, s'han d'impermeabilitzar correctament les fosses, conduccions i la bassa de purins, assegurant el manteniment d'estes instal·lacions.  
Per a minimitzar l'impacte visual, s'ha de plantar arbratge al llarg de la tanca perimetral, que actue com a barrera visual.  
Per a minimitzar l'impacte sobre el sòl, s'ha d'assegurar una correcta aplicació dels purins en les parcel·les agrícoles. Cal realitzar l'aplicació de purins al camp immediatament per a minimitzar les emissions d'amoníac a l'atmosfera.  
Els purins s'han d'aplicar en camps de cultiu sempre que no es troben saturats d'aigua, inundats, gelats o coberts de neu per a evitar lixiviacions. No s'han d'aplicar en terrenys amb pendent molt acusada o prop de cursos d'aigua. No s'han d'aplicar els purins aquells dies en què la direcció del vent puga transportar males olors a les poblacions veïnes.   
En el programa de vigilància ambiental s'establix el control dels factors següents:  
Atmosfera  
Realitzar mesuraments anuals de les emissions d'olors i gasos.  
  
Realitzar controls anuals sobre les emissions i immissions a l'atmosfera dels motors i la maquinària implicada.  
Controlar mensualment els sorolls generats per a no sobrepassar els límits legalment establits.  
Aigua  
Realitzar un estudi anual de les fosses i basses de purins, per a previndre fugues per fissures.  
Realitzar una analítica anual de l'aigua dels piezòmetres instal·lats prop de la planta de purins amb periodicitat anual.  
En la documentació tècnica no ha quedat constància de l'existència de piezòmetres prop de la bassa de purins.  
Com a mesures correctores per a reduir les emissions atmosfèriques es justifica, entre altres mesures, la reducció de les superfícies que emmagatzemen purins, i efectuar l'aplicació agronòmica amb la major freqüència possible. Esta mesura es contradiu amb la gestió real que es du a terme en l'explotació, que és la d'acumulació en una bassa de la fase líquida dels purins durant llargs períodes de temps.  
Es considera factible l'activitat mediambientalment, sempre que es realitze d'acord amb el que establix l'estudi d'impacte ambiental i es complemente amb l'adopció dels condicionants arreplegats en esta declaració d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament, annex I, apartat 1.h.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que siguen d'aplicació.  
3. L'article 16, apartat 2, lletra m), del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això, i fent ús de les facultats legalment establides, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que siguen d'aplicació, el projecte d'explotació porcina de cria de gorrins, localitzat en el polígon 23, parcel·la 81, del terme municipal de Marines (València), promogut per Guiporsa, SL, sempre que s'hi realitze d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
1. S'ha de presentar davant d'esta Direcció General la localització, en el plànol d'ubicació de les instal·lacions, dels piezòmetres instal·lats pròxims a la bassa de purins.  
2. S'ha de presentar davant d'esta Direcció General les analítiques dels purins amb una periodicitat quadrimestral durant el primer any a partir de l'obtenció de l'autorització ambiental integrada, de manera que es constate que els valors de reducció del nitrogen al final de la fase d'emmagatzematge són coincidents amb els valors establits en la documentació tècnica, tot això encaminat a justificar la disponibilitat de suficient superfície agrícola on aplicar els purins com a adob orgànic. En cas de diferències significatives, s'ha de modificar la superfície agrícola disponible, i aconseguir en qualsevol cas no sobrepassar els 170 kg N/ha i any.  
3. S'ha de disposar d'informe favorable de la Conselleria de Cultura i Esport, en relació amb la Llei 4/1998, d'11 de juny, de Patrimoni Cultural Valencià.  
4. S'ha de presentar anualment, davant d'esta Direcció General, una còpia del programa de vigilància ambiental.  
5. S'ha de comunicar a esta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.  
  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra esta resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret consideren pertinents.  
  
Tercer  
Publicar esta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
  
València, 16 d'abril de 2009.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno»  
  
  
  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 191/08-AIA  
Títol: desviació del camí de la Serra  
Promotor: Ajuntament de Sant Joan de Moró  
Òrgan substantiu: Secció Forestal dels Servicis Territorials de Medi Ambient de Castelló.  
Descripció del projecte  
L'actuació prevista comporta l'obertura d'un nou camí forestal que enllaçarà el camí de la Serra amb un camí que discorre pel vessant sud del barranc del Molí Roig.  
Es preveu l'obertura de camí amb una amplària de 4,00 metres que comportarà les accions següents:  
- Construcció de cunetes de 0,40 metres a cada costat del camí que arreplegarà l'aigua d'escolament.  
- Formació d'una explanació per l'extensió d'una capa de 15 cm de material granular de dos polzades i la posterior compactació d'esta.  
- Extensió d'un doble tractament superficial a base de graveta i emulsió asfàltica per a la consolidació.  
L'actuació prevista afectarà una superfície total de 2.217 metres quadrats i a una longitud de 554 metres.  
Alternatives  
Es presenten les alternatives següents:  
- Unió en línia recta (dels dos trams de camí ja existents): esta alternativa implica menor longitud de camí però afectaria una zona amb elevat contingut en massa forestal que presenta pendents elevats.  
  
- Unió entre el final del camí que acaba en la forest i el camí de la Serra seguint les corbes de nivell: és l'alternativa que es presenta com a factible per la menor afecció a la massa forestal i menor pendent.   
  
- No executar el camí: comportaria deixar una zona de forest aïllada, i haver de fer importants recorreguts en cas d'incendis.  
Tramitació administrativa  
Informació pública. Remissió de l'expedient  
La fase de consultes es va iniciar el dia 23 de febrer de 2007, dia en què es va rebre la informació preliminar del projecte en els servicis centrals de la Conselleria de Territori i Habitatge (actual Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge).  
El dia 6 de febrer de 2008 es remet documentació addicional al projecte, dia en el qual s'obri l'expedient d'impacte ambiental.   
  
El tràmit d'informació pública es va realitzar per mitjà de la publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana el dia 30 d'abril de 2008.   
Segons el certificat expedit per l'Ajuntament de Sant Joan de Moró, durant el període d'informació pública no es van produir al·legacions.  
  
Informes sectorials  
L'expedient conté els informes sectorials següents:  
1. Informe de la Secció Forestal dels Servicis Territorials de Medi Ambient de Castelló del dia 3 de setembre de 2008 del qual s'extracta el següent:  
- Els més grans pendents del camí són del 27,16% entre les cotes 321,247 i 328,037 en un tram de 25 metres i del 14,84% en un tram de 75 metres, entre les cotes 314,162 i 325,754, segons el perfil longitudinal aportat.  
- Segons l'acord de 5 de juny de 2007, figura com a forestal la zona per la qual discorre la pista.  
- La zona en què es pretén construir la pista està formada, majoritàriament, per bancals de pedra d'alçàries entre 1 i 2 metres, i amplàries mitjanes d'1 a 3 metres com a màxim, que cobrixen quasi totalment l'àrea per la qual discorre el traçat; les parets dels bancals es troben en bon estat i estan recolzades sobre afloraments rocosos generalitzats.   
  
- Estos bancals estaven dedicats al cultiu en règim de secà d'ametlers i oliveres. Hui, ja abandonats, estan colonitzats per una vegetació en què l'estrat arbori està format per una massa de Pinus halepensis (pi blanc) de les classes d'edat natural fustal i perxada, que vegeta en alguns rodals en espessor excessiva, acompanyats per exemplars més o menys abundants d'elements botànics del sotabosc del bosc climàcic: alborços (Arbutus unedo), aladern de fulla estreta (Phyllirea angustifolia), ginebres (Juniperus oxycedrus), coscoll (Quercus coccifera), aladern (Rhamnus alaternus i lycioides) i mare-selva (Lonicera spp), entre les més significatives.  
- La construcció de la pista comporta la destrucció total de la vegetació existent en una franja de com a mínim 7 - 8 metres d'amplària, al llarg del seu traçat, atés que la zona posseïx un pendent transversal mitjà elevat (15 - 30%), la qual cosa comporta efectuar desmunts i terraplens prou significatius.  
- També comporta la destrucció d'un gran nombre de parets de bancals en no discórrer la pista segons una corba de nivell, sinó que necessita anar trencant parets per a guanyar cota, i no posseir prou amplària perquè discórrega el camí per estos, amb la consegüent pèrdua de sòl per ruptures i amb la consegüent extensió del material petri que el conforma.  
- La pista projectada... no dóna servici a cultius agrícoles i l'ús que pot tindre en la lluita contra incendis no és significatiu, ja que es pot transitar per la pista de l'altre costat del barranc i per les que hi ha en la zona, en les quals es poden fer labors de millora. Estes finalitats no justifiquen el greu impacte que causaria en una zona d'indubtable bellesa i alt valor ecològic.  
- S'estima que la construcció del camí comporta un impacte que pot ser valorat, com a mínim, com a sever, per la qual cosa des d'esta Secció Forestal s'estima com a no acceptable des del punt de vista mediambiental la construcció de la pista amb el traçat proposat.  
2. Informe del Servici de Prevenció d'Incendis i Sanitat Forestal del dia 4 de febrer de 2009, del qual s'extracta el següent:   
«... Segons la justificació de l'estudi d'impacte ambiental «L'actuació prevista comporta l'obertura d'un nou camí forestal que ens permeta enllaçar el camí de la Serra amb un camí rural sense eixida situat en el costat oposat del barranc del Molí, a fi de millorar el trànsit per este, atés que el traçat actual presenta forts pendents, i permetre al seu torn l'accés a vehicles contra incendis en les zones interiors d'abundant vegetació i elevat risc d'incendi».  
  
Realitzada la visita tècnica a la zona d'actuació es comprova que actualment el camí existent de la Serra, que en alguns trams està asfaltat, perfectament pot ser utilitzat tant per al trànsit per la zona com per a l'accés de mitjans d'extinció d'incendis forestals. Així mateix ..., i en el cas d'incendi forestal, es pot accedir amb mitjans terrestres al barranc del Molí des del camí situat al nord i sud de l'actuació proposada.  
  
Per tant, des del punt de vista de prevenció d'incendis forestals, s'informa negativament l'obertura del camí proposat atés que hi ha alternatives que permetrien l'accés en cas d'incendi forestal i, per tant, no és necessària l'obertura d'este nou tram».  
Afeccions legals  
L'actuació prevista es realitzarà en sòl d'especial protecció. Segons el certificat emés per l'Ajuntament de Sant Joan de Moró «l'actuació és compatible amb els usos permesos en el Pla General d'Ordenació Urbana vigent en este municipi».  
El traçat del camí forestal discorrerà per sòls inclosos en l'Inventari Forestal de la Comunitat Valenciana.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat  
Identificació i valoració d'impactes  
En l'estudi d'impacte ambiental es destaca l'efecte que la construcció del camí produirà sobre la flora, la fauna, el sòl i l'atmosfera, i destaca l'efecte negatiu sobre el paisatge.  
En este estudi s'inclou el pronunciament de la Conselleria de Cultura d'acord amb l'article 11 de la Llei 4/1998, del Patrimoni Cultural Valencià. Respecte d'això s'indica l'absència a priori d'elements d'interés d'acord amb la prospecció arqueològica efectuada i és necessari, no obstant això, un seguiment de les obres a causa de la dificultat d'accés a l'àrea. A més s'assenyala com a element etnològic l'existència de bancals de pedra seca, que hauran de documentar-se i incloure's en l'estudi d'impacte ambiental.   
Es considera convenient assenyalar que aproximadament els 250 primers metres d'obertura del camí estan constituïts per bancals de cultiu abandonats colonitzats de vegetació natural.   
Estos bancals de cultiu estan conformats per bancals de pedra seca que constituïxen un element d'interés etnològic que s'ha de considerar amb una molt bona conservació i amb una combinació de color (a causa de la pedra usada) i tipologia (per la seua estructura) molt interessants. Estos bancals de cultiu es van estretint a mesura que puja el pendent per a adaptar-se a les corbes de nivell i arriba un moment en què desapareixen en guanyar el terreny en pendent (del 25 al 30%) i dificultat d'accessibilitat.   
És en este punt on, a escassos metres, es localitza una de les capçaleres del barranc del Molí Roig, capçalera on se situa una rica vegetació forestal que, junt amb els bancals adjacents i el barranc del Molí Roig, d'important valor ecològic pel seu bon estat de conservació i la netedat de les seues aigües, constituïxen una unitat amb valors apreciables tant des del punt de vista ambiental com paisatgístic i cultural.   
  
D'altra banda, la cartografia del Servici de Biodiversitat mostra, per a la zona de construcció del camí, la presència de l'àguila de panxa blanca (Hieraaetus fasciatus), espècie que figura en el Catàleg Valencià de Fauna com a vulnerable i sobre la qual s'han d'aplicar mesures de protecció.  
Un altre aspecte que s'ha de considerar en les característiques ambientals de la zona és el risc d'erosió potencial considerat com molt alt, fet de vital importància que s'ha de tindre en compte en l'obertura de nous camins per les importants implicacions ambientals que té.   
Quant a l'estudi geològic del camí, este destaca els afloraments de dolomies grises, i altres materials durs encara que es poden trencar amb mitjans mecànics, i no considera que existisquen riscos de lliscament en massa.  
2. Consideracions sobre la proposta de mesures protectores, correctores i programa de vigilància ambiental  
Les mesures correctores i protectores proposades es dirigixen, majoritàriament, a la prevenció d'incendis forestals en l'àrea i a la introducció de bones pràctiques ambientals en la gestió dels residus procedents de l'obra.  
L'existència d'un risc elevat d'erosió en un projecte que presentarà trams d'elevat pendent, una possible afecció a espècies vulnerables i una afecció directa tant a béns etnològics com a vegetació d'interés porta a considerar l'estudi de les alternatives al traçat principal, alternatives que no són viables des d'un punt de vista tant tècnic com mediambiental.  
  
Quant a la justificació del projecte proposat s'assenyala:  
- Segons l'informe de la Secció Forestal dels Servicis Territorials de Castelló així com del Servici de Prevenció d'Incendis i Sanitat forestal dels servicis centrals de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, la validesa del camí per a la lluita contra incendis no és significativa.  
- La justificació de l'obertura del nou camí es realitza sobre la base del perill de l'actual camí de la Serra que discorre sota concessió minera i sobre el qual cauen restes d'esta explotació.  
- La presentació d'alternatives no preveu la restauració i millora del tram del camí de la Serra actualment usat com a senda de curt recorregut i que, tenint el seu origen en el Pla del Lluch, enllaça amb l'anterior així com amb el nou camí projectat.  
Per tant, atés que és més adequat des del punt de vista mediambiental l'avaluació d'altres alternatives factibles abans que la nova obertura de camins, especialment si estos presenten afeccions importants, s'estima que haurien de considerar altres alternatives com ara la restauració i millora del camí amb origen en el Pla del Lluch i la vigilància de l'activitat minera perquè esta no cause riscos de cap tipus en el camí públic que es pretén anul·lar per al trànsit de la població.  
  
D'acord amb el que s'ha exposat en l'informe de la Secció Forestal dels Servicis Territorials de Castelló i els arguments esgrimits en l'apartat de consideracions ambientals s'estima que la construcció del camí pot causar impactes de pes suficient per a considerar necessari que es tinguen en compte altres alternatives.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament. Annex I. Apartat 1.i.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificat pel Decret 32/2006, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
  
3. L'article 16 del Decret 131/2007, modificat pel Decret 217/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualsevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars en el territori de la Comunitat Valenciana.   
  
Per tot l'anterior formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar no acceptable, només als efectes ambientals, el projecte de desviació del camí de la Serra en el terme municipal de Sant Joan de Moró.   
  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra esta resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret consideren pertinents.   
  
Tercer  
Publicar esta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
  
València, 17 d'abril de 2009.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno».  
  
València, 20 d'agost de 2012.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.