Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 4013, del 04-06-2001 (2001/4648)

RESOLUCIÓ de 25 d'abril de 2001, de la directora general de Planificació i Gestió del Medi de la Conselleria de Medi Ambient, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   4013

Data del DOGV
:   04-06-2001

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2001/4648


Data del document
:   25-04-2001

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Sierra Engarcerán
    * Culla
    * Vall d'Alba
    * Campello, el
    * Useres, les
    * vigilància del medi ambient
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 25 d'abril de 2001, de la directora general de Planificació i Gestió del Medi de la Conselleria de Medi Ambient, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. [2001/X4648]
  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1.302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1.131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, estableixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental
  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, estableixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar aquestes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En virtut d'això, he resolt:
  
Article únic
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent als expedients 264/98-AIA, 347/98-AIA, 454/98-AIA i 531/98-AIA, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.
  
València, 25 d'abril de 2001.- La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Paloma Gómez Ossorio.
  
DECLARACIÓ D'IMPACTE AMBIENTAL
  
Vist l'expedient 264/98-AIA, referent a un projecte d'extracció de graves dels llits de les rambles de ?la Viuda- i ?Carbonera?, als termes municipals de Sierra Engarcerán, Vall d'Alba, Culla i les Useres (comarques de ?la Plana Alta?, ?l'Alt Maestrat- i ?l'Alcalatén?), promogut per Áridos Mateu S. L. El corresponent estudi d'impacte ambiental abasta sengles trams de llits al·luvials d'uns 2,05 km (rambla Carbonera) i uns 3,2 km (rambla de la viuda), encara que aquest s'adjunta a dos primeres fases o sol·licituds que, por raons del procediment substantiu, es tramiten davant la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, i correspon a l'extracció que es preveu realitzar al llarg del primer any (la previsió global és la d'explotar uns 22.500 m³ cada any).
  
Vist que en data 08/06/98, el promotor presenta en aquesta Conselleria un exemplar del corresponent estudi d'impacte ambiental, i comunica haver presentat un altre davant la Confederació Hidrogràfica del Xúquer amb les sol·licituds d'autorització d'extracció de graves dels esmentats cursos al·luvials.
  
Vist que en dates 22/10, 09/11/98 i 02/02/99, la Confederació remet escrits pels quals comunica la iniciació dels seus expedients sobre les dos peticions d'extracció d'àrids (referències: 98-AR-0540 i 98-AR-0854), i sol·licita la pertinent Declaració d'Impacte Ambiental (DIA). En aquests escrits es comunica que es prescindeix del tràmit d'informació pública en ser els volums d'extracció sol·licitats inferiors a 5.000 m³, per la qual cosa aquest tràmit no es troba previst en el procediment substantiu aplicat.
  
Vist que l'Estudi d'Impacte Ambiental ha estat sotmès al tràmit d'informació pública per aquesta Direcció General, mitjançant anunci publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana número 3.430, de data 09/02/99, per termini de 30 dies hàbils, sense que es presentara cap al·legació, segons consta en els corresponents certificats del Cap del Servei d'Assumptes Generals d'aquesta Conselleria, de data 09/04/99 i dels secretaris dels quatre ajuntaments afectats, rebuts en dates 12/02/99, 01/04/99, 01/06/99 i 22/09/99.
  
Vist que, en contestació a les consultes realitzades, es van rebre els següents escrits en les dates indicades:
  
Informe de la Secció de Qualitat Ambiental, remès des de la Direcció Territorial de Medi Ambient (05/01/99), en el que fa compte, en primer lloc, de les característiques més destacades del projecte extractiu i les del medi natural on es localitza aquest. El tram de la ?rambla Carbonera- es troba encara sense explotar, però el de la ?rambla de la Viuda- ha estat ja afectat per extraccions anteriors al voltant d'un 70% de la seua longitud, afectant inclús zones externes del llit (terrasses), sense cap regulació ni restauració i amb uns efectes més bé caòtics als que s'afegeix la presència d'abocaments incontrolats en els buits de les terrasses. Les extraccions previstes les considera, en principi, mediambientalment acceptables amb l'aplicació d'una sèrie de mesures protectores i correctores que han sigut considerades en la part resolutiva de la present Declaració d'Impacte Ambiental, però destaca el poc sentit que té tindre de formular una DIA de l'àrea de la rambla de la Viuda quan aquesta ja ha estat en bona part explotada i l'esmentada resolució hauria de ser prèvia. En aquest sentit destaca la necessitat de sol·licitar al promotor un pla de restauració global de l'àrea afectada i que tinga en compte la situació preoperacional real.
  
Informe de la Secció Forestal, també remès des de la Direcció Territorial de Medi Ambient (03/02/99), on destaca la conveniència de respectar les zones poblades d'arbres que formen enclavaments o illot dins del llit. També aporta altres recomanacions i suggeriments per tal de reduir els impactes derivats de l'activitat extractiva, i destaca, finalment, l'estat caòtic que presenta el tram de la rambla de la Viuda, que ja ha estat afectat en les Ÿ parts de la seua superfície.
  
Informe del Tècnic d'Espais Naturals, remès per la Direcció Territorial de Medi Ambient (05/02/99), on exposa les característiques botàniques més destacades de l'àrea afectada i considera mediambientalment acceptable l'execució del projecte sempre que es prenguen, a més de les contemplades en l'estudi d'impacte ambiental, una sèrie de mesures correctores i protectores que se tenen en compte dins la part resolutiva d'aquesta DIA. No obstant això, considera de gran interès que el promotor amplie la documentació referent als perfils transversals, al longitudinal i a la profunditat d'extracció, a més d'un projecte de restauració específic del tram corresponent a la rambla de la Viuda, en haver estat afectat molt notablement per extraccions anteriors i sense que s'hagen aplicat mesures correctores, com tampoc s'ha tingut en compte les zones indicades en l'estudi d'impacte ambiental com ?zones preservades?, ?pinars i vegetació arbustiva- i ?baladrar?.
  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals cal formular una declaració d'impacte ambiental amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva del projecte, segons es desprèn de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament.
  
Atés que en l'expedient han estat observats els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en la resta de disposicions que hi són d'aplicació.
  
Atés que l'article 5é de la llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta Llei.
  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat pel Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribueix a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
DECLARACIÓ D'IMPACTE AMBIENTAL
  
Primer
  
Estimar acceptable a l'efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació, i en particular de les preceptives llicències d'activitat municipals, l'extracció de graves sol·licitada al llit de la rambla Carbonera, als termes municipals de ?Culla- i la Sierra Engarcerán, sempre que aquesta es desenvolupe de conformitat amb les previsions de l'Estudi d'Impacte Ambiental i les modificacions introduïdes pels condicionats següents:
  
1. Les extraccions s'hauran de realitzar -dins els límits, condicions de treball i limitacions establerts per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer mitjançant les successives autoritzacions atorgades(des de les cotes més baixes cap a les més altes, açò és, amb sentit contrari al del flux natural de les aigües en el llit de la rambla Carbonera, i de manera que no es formen ressalts d'explotació superiors a 1 m d'alçària ni s'excave més de 1,5 m de profunditat, i sempre sobre els dipòsits de graves actuals, sense afectar afloraments rocosos o margosos del substrat. Tampoc es considera convenient excavar per davall del nivell de canal teòric d'aigües baixes. Tanmateix, caldrà evitar la formació de clotades i d'amuntegaments que facen augmentar la rugositat del curs al·luvial o formen barreres al pas de les aigües torrencials, davant possibles revingudes extraordinàries.
  
2. La vegetació natural de les vores del llit haurà de ser respectada i, conseqüentment, si s'escau, caldrà deixar sense afectar una franja lateral del llit d'almenys 5 m d'amplària. També es conservaran sense explotar les zones grafiades als plànols com ?Baladre amb pins?, ?Pinars i vegetació arbustiva?, ?Zones preservades del llit- i ?Alzinar amb savines/vegetació relicta?. Per altra part, un cop acabada l'explotació caldrà restaurar també els accessos que afecten al llit de la rambla, per tal d'evitar el trànsit posterior de vehicles. En tot cas, mentre romanen actius aquests camins, caldrà aplicar-los els recs necessaris per evitar la formació de pols.
  
3. Els materials sobrants de l'extracció, com poden ser els grans blocs, podran quedar integrats en la restauració dels marges de l'explotació, però sense formar esculleres ni elements geomorfològics estranys als trets naturals de la rambla. Si no hi pogueren ser aprofitats en aquestes tasques, caldrà retirar-los fora de la zona, tenint com a destí abocadors o llocs restaurables degudament autoritzats i controlats per l'administració.
  
4. L'estat final de l'extracció, conforme es vagen extraient els àrids, haurà de ser restituït cap a les seues condicions geomorfològiques naturals i en concordança amb la dinàmica fluvial. En tot cas, els talussos laterals resultants de l'extracció no podran sobrepassar els 30° d'inclinació i, abans de finalitzar cada fase anual d'extracció, l'estat final del tram explotat haurà de ser satisfactori en tots aquests sentits, per a la qual cosa, l'explotador haurà de preveure una fase final de labors de revisió i correcció, adoptant-ne les mesures correctores que hi calguen.
  
5. Per tal de garantir el correcte compliment del punt precedent, l'explotador haurà de remetre a aquesta Direcció General, i per duplicat, successius informes anuals de resultats, acompanyats dels plànols, perfils i/o fotografies que considere escaients per assolir la restauració de l'àrea afectada, donant compte precís de totes les mesures protectores i correctores aplicades i del resultat del Programa de Vigilància Ambiental, com també qualsevol possible incidència sorgida durant el desenvolupament de les actuacions. L'informe favorable d'aquesta Direcció General serà requisit previ i necessari per a l'obtenció de noves autoritzacions d'extracció d'àrids. A l'efecte, el contingut d'aquest darrer informe serà notificat a la Confederació, junt a una de les còpies aportades pel promotor.
  
6. Se li recorda al promotor la prohibició de realitzar en la zona qualsevol tipus d'abocament no autoritzat i, particularment, dels produïts pels canvis d'oli, combustible i manteniment de la maquinària, que deuran ser gestionats per taller o gestor de residus degudament autoritzat, d'acord amb allò que preveu la Llei 10/1998, de Residus, i en el Reial Decret 833/1988, relatiu a la gestió de Residus Tòxics i Perillosos.
  
7. Davant la possible troballa de qualsevol resta o indici paleontològic, arqueològic o etnològic, es recorda també al promotor l'obligatorietat de comunicar-ho d'immediat a la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, de manera immediata, adoptant-ne les mesures pertinents en ordre a la seua protecció i conservació, i de conformitat amb allò que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià.
  
Segon
  
Estimar acceptable a l'efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació, i en particular de les preceptives llicències d'activitat municipals, l'extracció de graves sol·licitada al llit de la rambla de la Viuda, als termes municipals de les Useres i ?Vall d'Alba?, sempre que es tinga en compte l'estricte compliment de la condició següent:
  
1. Abans de ser autoritzada per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer i pels dos ajuntaments afectats qualsevol extracció dins d'aquest tram de la rambla de la Viuda, caldrà disposar prèviament d'un informe favorable per part d'aquesta Direcció General de Planificació i Gestió del Medi, per a la qual cosa, el promotor haurà d'aportar, per triplicat, una ampliació documental referida als dos punts següents:
  
Informe detallat de l'estat ambiental que presenta actualment l'àrea, diferenciant i identificant cartogràficament les diverses actuacions extractives i la presència d'abocaments realitzades anteriorment en la zona, per part del mateix promotor o per altres persones, així com l'estat actual de la distribució de les diferents comunitats botàniques.
  
Projecte de restauració de la zona, encaminat a trobar la seua integració ambiental en l'entorn natural. Hauran de formar part d'aquest projecte, entre altres aspectes, la descripció i valoració de totes les tasques i elements de restauració que hi calga, com també perfils transversals i longitudinals suficients per donar a conèixer l'estat final previst en comparació amb la topografia actual (profunditat d'excavació, talussos laterals, etc.). Dins el mateix document s'haurà d'estudiar la viabilitat i possibilitats d'estendre les tasques de restauració als buits existents sobre les terrasses fluvials annexes al tàlveg de la rambla.
  
Ampliació de l'estudi d'impacte ambiental on es desenvolupen i siguen assumides i acceptades cada una de les condicions imposades en el primer punt de la present Declaració d'Impacte Ambiental per al tram de la rambla Carbonera, adaptant-les al cas d'aquest tram de la rambla de la Viuda.
  
Tercer
  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte de tràmit definitiu en via administrativa, no es podrà interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè es puguen utilitzar tots els mitjans que s'estimen oportuns per defensar el seu dret i els seus interessos.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta Declaració d'Impacte Ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València,14 d'octubre de 1999.- La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Amparo Monrós Chancosa.
  
DECLARACIÓ D'IMPACTE AMBIENTAL
  
Vist l'expedient 347/98-AIA sobre el projecte de Granja avícola d'engreixament sítia en el polígon 6, parcel·la 168 en el terme municipal d'Aras de Alpuente (València) i el promotor del qual és el senyor Juan Vicente Cubel Sebastián.
  
Vist que la documentació formada per l'expedient municipal i Projecte d'activitat amb Estudi d'Impacte Ambiental com annex es va remetre per la direcció Territorial de Medi Ambient de València (Activitats Qualificades).
  
En l'expedient municipal es van portar a terme les següents actuacions:
  
- Informe favorable de l'enginyer tècnic municipal.
  
- Informe favorable del cap local de Sanitat.
  
- Informe favorable de l'arquitecte municipal: l'emplaçament de l'activitat s'ajusta a les normes contingudes en les ordenances municipals i a les del planejament urbanístic vigent.
  
- Certificat del secretari de l'Ajuntament indicant que s'ha realitzat la informació pública de l'expedient que inclou l'Estudi d'Impacte Ambiental com annex al Projecte d'activitat i no havent presentat al·legacions.
  
Vist que l'activitat consistix en l'engreixament de pollastres en una nau amb capacitat per a 24.000 pollastres per cicle.
  
Vist que en el projecte d'activitat com annex al mateix figura l'autorització prèvia concedida per la COPUT.
  
Vist que el contingut de l'Estudi d'Impacte Ambiental era deficient, es va sol·licitar al promotor, a través de l'Ajuntament l'ampliara en una sèrie de punts: femer per a la gallinassa, descripció dels elements del medi susceptibles de ser impactats, eliminació de cadàvers, recordant-se-li que l'Estudi és un document independent del projecte d'activitat.
  
Vist que l'Ajuntament va remetre l'ampliació sol·licitada relativa a l'Estudi d'Impacte Ambiental. S'aclaria que el mateix dia de la fi de cicle es retirarà la gallinassa i es vendrà, els cadàvers s'eliminaran estratificant-los en fossa de cadàvers amb solera de formigó i parets de blocs de formigó farcit de formigó i s'hi realitzarà un femer impermeable.
  
Atés necessari que es construïsca femer, ja que aconseguir una coordinació perfecta entre final de cicle i empresa encarregada de retirada és difícil i sol succeir que la gallinassa queda emmagatzemada de forma incontrolada fora de la nau durant llarg temps amb el consegüent risc de contaminació de sòls, etc.
  
Atés necessari que els cadàvers s'eliminen de forma que s'evite el risc de contaminació de sòls, aqüífers, sanitari, etc. i atés que la solució constructiva donada a les parets de la fossa de cadàvers no garantix la impermeabilitat.
  
Atés que la instal·lació ha de comptar amb totes les mesures higienicosanitàries exigides en la legislació vigent.
  
Atés necessària la integració paisatgística de la instal·lació en el medi.
  
Atés que el projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en els que resulta preceptiva la formulació d'una Declaració d'Impacte Ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'art. 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament.
  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que li són d'aplicació.
  
Atés que l'article quint del Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, atribuïx la competència a l'Òrgan Ambiental, per a les Declaracions i Estimacions d'Impacte Ambiental dels projectes a què se aplique esta Llei.
  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat per Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribuïx a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
DECLARACIÓ D'IMPACTE AMBIENTAL
  
Primer
  
Estimar acceptable, als sols efectes ambientals, sense perjuí de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen d'aplicació, el projecte de Granja avícola d'engreixament sítia en el polígon 6, parcel·la 168 en el terme municipal d'Aras de Alpuente (València) i el promotor del qual és D. Juan Vicente Cubel Sebastián, sempre que es complisquen els següents condicionants, a més del que disposa l'Estudi d'Impacte Ambiental i ampliació de l'Estudi, sempre que no entren en contradicció amb aquests:
  
1. Es construirà femer de superfície impermeable amb lleuger pendent cap a cubell, també impermeable, d'arreplegada de lixiviats. En ell es portarà a terme fermentació aeròbia controlada de la gallinassa. El femer s'aïllarà dels agents atmosfèrics i tindrà capacitat d'emmagatzemament de la gallinassa produïda en més d'un cicle d'engreixament.
  
2. L'explotació comptarà amb tanca perimetral, gual sanitari, malles que impedisquen l'accés a l'interior de la nau d'animals que puguen actuar com a vectors de malalties, i la resta de mesures higiènic sanitàries exigides en la legislació vigent en la matèria.
  
3. Per a l'eliminació de cadàvers s'utilitzarà fossa de cadàvers amb solera i parets construïdes amb materials i de forma que es garantisca la seua impermeabilitat, i amb tapa de tancament hermètic.
  
4. Acabat de paraments exteriors amb materials i colors propis de l'entorn i integració de l'activitat en el medi per mitjà de l'aprofitament d'exemplars arbòries presents en la parcel·la, plantació d'exemplars arbòries i arbustius entre les següents espècies: Quercus rotundifolia, Juniperus thurifera, Pinus halepensis, Juniperus oxycedrus i Juniperus phoenicea.
  
5. Qualsevol variació que es produïsca tant en el tractament com en el posterior destí dels residus es comunicarà a esta Direcció General.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produïx indefensió, no cap cap recurs; sense perjuí d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret s'estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present Declaració d'Impacte Ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 14 d'octubre de 1999.- La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Amparo Monrós Chancosa.
  
DECLARACIÓ D'IMPACTE AMBIENTAL
  
Vist l'expedient 454/98-AIA referent al Projecte de Pla General d'Ordenació Urbana de Soneja, promogut pel propi Ajuntament.
  
Vist que l'11 de setembre de 1998 l'Ajuntament de Soneja va remetre l'estudi d'impacte ambiental corresponent al Pla General d'Ordenació Urbana i l'acord de ple pel qual s'aprovava el sotmetiment a informació pública.
  
El dia 14 de setembre l'Ajuntament va remetre expedient d'informació pública. Segons certificat del secretari de l'Ajuntament l'anunci va ser publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 3.290 de 21 de juliol de 1998 , en el periòdic Mediterráneo de 6 de juliol de 1998 i en el tauler d'anuncis de l'Ajuntament, formulant-se en el termini establit 15 al·legacions.
  
Es resumix a continuació les al·legacions que al·ludixen a aspectes relatius a l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Al·legació presentada pel senyor Miguel Àngel Domingo Campos com a president d'?Iniciativa Dehesa?, secció de l'Associació Cultural Espadán
  
- Recolza la declaració d'espai natural protegit de la Devesa i la conveniència d'establir la màxima protecció.
  
- Apunta l'existència de 6 jaciments arqueològics en l'àmbit del terme municipal (4 catalogats i 2 no catalogats) a més dels arreplegats en el projecte de Pla General .
  
- Així mateix apunta l'existència d'altres elements, tant en sòl Urbà com No Urbanitzable que haurien de ser protegits, proposant la designació d'un grup de persones que els valoren i eleven a l'Ajuntament una proposta de protecció concreta.
  
- Posa de manifest l'exclusió de la qualificació de Sòl No urbanitzable d'Especial Protecció Cumbres d'alguns terrenys situats per damunt de la cota de 350 m.s.n.m.
  
Al·legació presentada pel senyor José Montarde Gual en representació de la mercantil Arcillas Industriales y Transformaciones, SL.
  
Mostra el seu desacord per la requalificació dels terrenys (de Sòl No Urbanitzable Comú a Sòl No urbanitzable d'Especial Protecció la Devesa) ja que en l'àmbit dels dits terrenys la mercantil és titular de diversos permisos d'investigació de recursos de la secció C per entendre que el Pla vulnera en esta zona la filosofia establida en la normativa minera , al suprimir els drets miners.
  
Vist que el dia 21 d'octubre de 1998 es va sol·licitar consulta a la Direcció Territorial de Medi Ambient de Castelló, rebent informe el contingut de la qual es transcriu a continuació:
  
1) Respecte al sistema de tractament dels residus sòlids
  
En el planejament no s'efectua reserva de sòl per a la instal·lació de sistemes de tractament de residus sòlids urbans, classificats com a xarxa Primària de Dotacions-Infraestructures, encara que Soneja compta amb una parcel·la per a l'arreplegada selectiva de residus voluminosos (mobles, electrodomèstics, etc.,) que dóna servei a la comarca de l'Alt Palància.
  
A més es recomana seleccionar una àrea com a reserva de sòl ara la ubicació d'un abocador de residus inerts amb una superfície aproximada de 1-2 Ha, situades preferentment en terrenys degradats de baixa permeabilitat.
  
Es recomana així mateix l'elaboració d'ordenances de municipals sobre la gestió dels residus urbans, tant orgànics domiciliaris com inerts.
  
2) Respecte als sistemes de depuració d'aigües residuals
  
Es garantirà, per mitjà dels sistemes que el plantejament considere més adequats, el tractament de totes les aigües residuals generades en el terme municipal de Soneja, tant del nucli urbà i zones d'ús residencial annexos al nucli, i s'evitaran els abocaments sense tractament als barrancs o pous cecs.
  
Actualment Soneja compta amb una depuradora de filtre biològic construïda recentment. L'abocament de les aigües tractades en la depuradora es realitza al Riu Palància-
  
No obstant això en la documentació remesa no queda reflectida l'emplaçament de la depuradora i la seua classificació com a Xarxa Primària de dotacions i Infraestructures, la qual cosa hauria de corregir-se. També hauria de constatar-se si el planejament garantix el correcte tractament de les aigües residuals de la zona residencial Monte del Hoyo
  
3) Respecte de l'abastiment d'aigua potable al nucli urbà i fonts públiques,
  
L'abastiment d'aigua potable a la població de Soneja s'efectua a partir dels brolladors el Reboll (100 l(m9n) i les Fonts (4.000 l/min.)
  
Les fonts públiques no connectades a la xarxa general s'abastixen del brollador Minguet.
  
Per a evitar o disminuir el risc de contaminació de les aigües subterrànies serà necessari establir un perímetre de protecció dels citats brolladors que abastixen al nucli urbà, tal com es regula en l'article 53.4 de la Llei 29/1985, de 2 d'agost d'Aigües i en l'article 172 del reglament de Domini Públic hidràulic (RD 849/1986 d'11 d'abril). En compliment de la citada normativa, l'ajuntament haurà de sol·licitar a l'Organisme de Conca l'establiment d'estos perímetres, fixant en tant un perímetre de 100 m de radi en què no podran instal·lar-se cap activitat inclosa en l'article 173.6 del FRD 849/1986 (Reglament del Domini Públic Hidràulic).
  
4) Respecte al SN.U. de Protecció del Domini Públic Hidràulic
  
El planejament contempla únicament com a part del domini públic hidràulic el llit del riu Palància, classificat con com a sòl no urbanitzable d'especial protecció,. No obstant això serà necessari comprovar que en la Normativa urbanística s'establixen els usos i la normativa d'aplicació en este sòl (llei d'Aigües i Reglament del Domini Públic Hidràulic.
  
Altres elements el domini públic Hidràulic com la Rambla d'Azuébar, el barranc d'Almedíjar, el barranc Fondo o el Barranco del Pozo Torres no ha sigut grafiats als plànols de classificació del sòl per lo ho haurà esmenar-se esta deficiència. Es recomana, no obstant això, classificar este sòl a manera genèrica com a Sòl No urbanitzable de protecció del domini públic hidràulic en compte de SNU d'Especial Protecció riu Palància.
  
5) Respecte del Sòl No urbanitzable d'especial protecció ?Cumbres-
  
S'inclou en esta tipologia de sòl els relleus situats per damunt de la cota dels 350 m.s.n.m. Esta qualificació , encara que es correspon amb els relleus més elevats del terme municipal ,i és fàcilment cartografiable en el pla, no té cap significació ambiental justificable i en qualsevol cas no es correspon amb les unitats ambientals definides en l'Estudi d'Impacte Ambiental pel que es recomana la substitució per SNU de protecció paisatgística i o la seua integració en el SNU de protecció mediambiental/forestal.
  
6) Respecte a les Unitats Ambientals de l'Estudi d'Impacte Ambiental i la qualificació urbanística
  
en l'EIA s'han diferenciat quatre unitats ambientals
  
1. El Palància
  
2. La Devesa-Serra d'Espadà
  
3. Relleus muntanyosos (cultivables i no cultivables)
  
4. El nucli urbà.
  
1. Pel que fa a la unitat del Palància ja s'ha comentat en el punt 4 anterior que esta unitat hauria d'estendre's al conjunt del domini públic hidràulic, és a dir, a altres barrancs que presenten condicions ambientals semblants al Palància, encara que amb recursos hídrics més escassos i discontinus.
  
2. El paratge denominat la Devesa,. s'ha qualificat com a Sòl No Urbanitzable d'Especial Protecció pel seu valor ecològic (vegetació arborada, materials geològics, recursos hídrics i qualitat paisatgística) el que es considera correcte des del punt de vista ambiental.
  
3. En la unitat de relleus muntanyosos es diferencien dos subunitats (cultivables i no cultivables) i encara que ocupa la major part del terme municipal esta unitat no té representació cartogràfica en els plans ni definició n a nivell de classificació del sòl el que hauria d'esmenar-se en esta unitat es presenten zones amb diferent ús i significació ambiental:
  
Zones cultivables. Corresponen a bancals de cultiu de secà i regadiu instal·lats en les parts més baixes i amb millor sòl edàfic del territori. Es distribuïxen heterogèniament per tot el terme municipal, intercalades entre la zona no cultivable i conformant un mosaic a nivell cartogràfic.
  
Zones no cultivables. Correspon a les zones de relleu dominant, amb afloraments de substrat rocós, pendent moderat/alta i sòl edàfic escàs, poc apte per al cultiu, a nivell de vegetació en esta zona es troben
  
- masses arborades
  
- vegetació amb representació florística d'alt valor ecològic.
  
- àrees de matoll/carrascar
  
- zones de cultiu abandonat, invadides per vegetació natural que conforma una unitat ambiental amb les àrees anteriors.
  
No obstant a nivell de qualificació urbanística no hi ha diferenciació entra les zones cultivables i no cultivables, no sent d'acord amb les característiques intrínseques i el valor ambiental dels relleus muntanyosos la qualificació de Sòl No urbanitzable Comú que es proposa en el planejament. A Causa de la qualitat i bon estat de la vegetació, de la fauna i la flora existents s'estima més adequat qualificar les àrees de la unitat dels relleus muntanyosos no cultivables com SNU de protecció mediambiental o forestal.
  
A més la delimitació entre el SNU d'especial protecció Cumbres i el Comú per la cota de 350 m.s.n.m. representa un límit artificial que no es correspon amb al realitat del medi físic. Així per davall de la cota de 350 també hi ha àrees muntanyoses amb les mateixes característiques de vegetació natural, sòl i pendent que el qualificat com a especial protecció Cumbres.
  
Amb l'objecte d'esmenar esta inadequació es proposa la inclusió com a Sòl de Protecció mediambiental/forestal els terrenys grafiats al plànol adjunt, sense perjuí de les àrees protegides proposades.
  
Respecte als usos establits per a este tipus de sòl es recomana referir-ho a l'article 9 de la Llei 4/1992, de 5 de juny del Sòl No Urbanitzable i en tot cas al capítol IV (aprofitament la Llei 3/1993, Forestal de la Comunitat Valenciana.
  
Així mateix l'article 48.f. de la Llei 3/1993, Forestal de la CV, estableix que les obres , instal·lacions i infraestructures, directa o indirectament relacionades amb les masses forestals s'ajustaran a les previsions de la citada Llei. Per tant, i en funció de l'article 62. L'administració forestal emetrà un informe preceptiu anterior a qualsevol actuació que afecte a terrenys forestals, exceptuant aquelles en què la normativa vigent sotmeta al tràmit d'avaluació d'impacte ambiental. Es recomana que estos condicionants es reflectisquen en la normativa urbanística.
  
Vist que el 9 de febrer de 1999, es va remetre informe a l'Ajuntament de Soneja en els següents termes:
  
1) El director general de Qualitat Ambiental va formular una Declaració d'Impacte Ambiental per mitjà de Resolució de 30 de setembre de 1993 referent a la revisió de Normes Subsidiàries de Planejament Municipal de Soneja (Exp. 056/93-AIA).
  
2) La dita resolució va ser el resultat d'un procediment d'avaluació d'impacte ambiental en el que es va ajustar la qualificació del Sòl No Urbanitzable a les característiques del medi natural i les determinacions del Pla d'Ordenació de Recursos Naturals de la Serra d'Espadà que es trobava en eixe moment en tràmit d'aprovació.
  
3) EL Pla d'Ordenació de Recursos Naturals va ser aprovat per mitjà de Decret 218/1997, de 30 de juliol, de Govern Valencià, trobant-se el terme municipal de Soneja en l'àmbit de la seua aplicació.
  
4) El projecte de Pla General presentat delimita el paratge denominat la Devesa (qualificant-lo com a Sòl No Urbanitzable d'Especial Protecció), ampliant la protecció a terrenys qualificats en el planejament vigent com a Sòl No urbanitzable comú, per correspondre fonamentalment a terrenys agrícoles.
  
En la resta del terme municipal únicament es protegixen els terrenys que es troben per damunt de la cota de 350 m. en el denominat Sòl No Urbanitzable d'Especial Protecció ?Cumbres?, estant d'acord amb les observacions que en este sentit es fan en l'informe elaborat pel Servei Territorial de Medi Ambient de Castelló, la fotocòpia les quals s'adjunten
  
5) En conseqüència el Projecte de Pla General hauria de contemplar com a mínim les superfícies que en la revisió de les Normes Subsidiàries es van establir com a Sòl No urbanitzable de Protecció excepte errors puntuals o d'escassa entitat que s'hagueren detectat en l'aplicació del planejament aprovat.
  
En qualsevol cas l'exclusió de terrenys naturals de la categoria d'especial protecció deurà, d'acord amb el que establix la Llei 4/1992, del Sòl No urbanitzable, ser objecte de justificació detallada.
  
Cal assenyalar que l'estudi d'impacte ambiental corresponent al Pla General d'Ordenació Urbana és una còpia quasi literal de l'estudi d'Impacte Ambiental modificat que es va presentar en el tràmit d'Avaluació d'Impacte Ambiental. No s'ha justificat en cap dels seus punts la desclassificació d'una gran part dels terrenys que van ser protegits en les Normes Subsidiàries, ni es plantegen errors o conflictes en l'aplicació de les Normes Subsidiàries en el Sòl No Urbanitzable.
  
6) A més de les observacions sobre la delimitació del Sòl No Urbanitzable d'Especial Protecció la Devesa (SNU-EP-4), en les ordenances particulars no s'ha definit el bé a protegir, els usos compatibles ni prohibits, establint com a únic límit el sotmetiment de ?qualsevol actuació- a Declaració d'Impacte.
  
7) Quant a la correcta gestió dels residus sòlids urbans, la reserva de sòl per a abocador hauria de seguir mantenint amb una superfície suficient per a tractar adequadament els residus sòlids urbans inerts, en compliment del Pla Integral de Residus que preveu la gestió d'aquests de forma individualitzada pel municipi.
  
8) Com a prevenció davant de la instal·lació de qualsevol activitat productora d'aigües no assimilables domèstiques seria convenient que a més de les ordenances proposades per a l'abocament d'aigües residuals, s'adoptaran amb caràcter subsidiari el Model d'Ordenances d'abocament a la xarxa de clavegueram municipal elaborat conjuntament per l'Entitat de Sanejament de la Generalitat Valenciana i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies.
  
Vist que el 6 i 11 de maig de 1999, l'Ajuntament va remetre esborrany del plànol modificat de les zones de protecció indicant que seria sotmés a aprovació provisional i fotocòpia de la publicació (BOP núm. 80 de 5 de juliol de 1997) de l'aprovació definitiva de l'ordenança d'abocaments a la xarxa municipal de sanejament, comunicant a l'Ajuntament el dia 1 de juny, que la nova documentació esmenava les deficiències més importants del Pla General.
  
Vist que el 16 de setembre de 1999 l'Ajuntament va donar trasllat del certificat d'aprovació provisional i escrit en el que s'indica que la documentació aprovada provisionalment és coincident amb la remesa el dia 6 de maig de 1999.
  
Atés que el pla de classificació del Sòl (plànol núm.1) modificat i aprovat provisionalment inclou en el Sòl No Urbanitzable de Protecció Mediambiental-Forestal la pràctica totalitat dels terrenys forestals grafiats en l'informe del Servei Territorial de Medi Ambient de Castelló, la qual cosa suposa un increment de la superfície protegida actualment.
  
Atés, no obstant l'anterior, que els terrenys reservats en el plànol de Classificació de Sòl per a la ubicació d'un abocador inert responen a una formació kàrstica (dolina) en algeps, que constituïx un punt d'infiltració d'aigües subterrànies i per tant inadequat per al depòsit de qualsevol tipus de residus. Estes formacions presenten gran interés des del punt de vista geològic.
  
Atés que es troba en tràmit (segons el que preveu la Llei 11/1994, de 27 de desembre , de la Generalitat Valenciana, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, el projecte de Declaració de Paratge Natural Municipal per a l'àmbit del Sòl No Urbanitzable d'Especial Protecció la Devesa (SUN-EP-4).
  
Atés que en la fase d'exposició pública s'ha posat de manifest l'existència de jaciments arqueològics no arreplegats en el planejament vigent, ni en l'estudi d'impacte ambiental, ni en la documentació presentada el dia 6 de maig de 1999 a pesar que el certificat d'aprovació provisional estima la incorporació dels 6 jaciments a què fa referència l'al·legació.
  
Atés que la legislació vigent en matèria de Vies Pecuàries consignada en les ordenances particulars per al SUNU-EP-3 ha sigut derogada per la Llei 3/1995, de 3 de març, de Vies Pecuàries.
  
Atés que el projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en els que resulta preceptiva la formulació d'una Declaració d'Impacte Ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'art. 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament.
  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que li són d'aplicació.
  
Atés que l'article quint del Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/89, d'Impacte Ambiental, atribuïx la competència a l'Òrgan Ambiental per a les Declaracions i Estimacions d'Impacte Ambiental dels projectes a què s'aplique esta llei.
  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat per Decret 90/1999, de 30 de juliol de 1999, del Govern Valencià atribuïx a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, en ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
DECLARACIÓ D'IMPACTE AMBIENTAL
  
Primer
  
Estimar acceptable, des del punt de vista ambiental, el Projecte de Pla general d'Ordenació Urbana de Soneja, sempre que s'ajuste a la documentació presentada inicialment i a les modificacions presentades en data 6 i 11 de maig de 1999 i als següents condicionants:
  
1) L'àmbit, usos i activitats, així com l'ampliació dels supòsits de tramitació del procediment d'Avaluació d'Impacte Ambiental del Sòl No Urbanitzable d'Especial Protecció la Devesa (SUNU-EP-4) quedaran determinats, si és procedent, en la Declaració de Paratge Natural Municipal del Govern Valencià i el consegüent Pla Especial de Protecció, d'acord amb el que preveu la Llei 11/94, d'Espais, de 27 de desembre d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana i en el Decret 109/1998, de 29 de juliol, del Govern Valencià, pel qual es regula la declaració de paratges naturals municipals i les relacions de cooperació entre la Generalitat Valenciana i els municipis per a la seua gestió..
  
2) Per a la correcta gestió dels residus sòlids urbans:
  
S'inclourà la parcel·la utilitzada actualment per a l'arreplegada de residus voluminosos entre els terrenys de reserva per a la ubicació de sistemes de tractament de residus urbans .
  
S'estudiarà una alternativa d'ubicació, a la grafiada en el plànol de classificació del Sòl modificat, per a la instal·lació d'un abocador de residus sòlids inerts, per estimar inadequada la localització proposada.
  
Es tindran en compte els criteris establits pel Pla Integral de Residus de la Comunicada Valenciana, aprovat per mitjà de Decret 317/1997, de 24 de desembre, del Govern Valencià.
  
3) S'incorporaran a les normes urbanístiques del Pla General l'Ordenança d'abocament a la xarxa de clavegueram municipal aprovades l'any 1997, sent d'aplicació subsidiària per a allò no previst en aquesta, el model elaborat a l'efecte per l'Entitat de Sanejament de la Generalitat Valenciana i per la Federació Valenciana de Municipis i Províncies.
  
4) S'incorporarà al Sòl No Urbanitzable d'Especial Protecció arqueològica els 6 jaciments arqueològics apuntats en la fase d'informació pública, sense perjuí dels arreplegats en el planejament vigent.
  
5) La legislació aplicable en l'àmbit del Sòl No Urbanitzable d'Especial Protecció a les Vies Pecuàries és la Llei 3/1995, de 23 de març, de Vies Pecuàries.
  
Segon
  
No estimar acceptable des del punt de vista ambiental la ubicació grafiada en el Plànol de Classificació del Sòl (presentat el dia 6 de maig de 1999) per a la instal·lació d'un abocador inert.
  
Tercer
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no cap cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present Declaració d'Impacte Ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 14 d'octubre de 1999.- La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Amparo Monrós Chancosa.
  
DECLARACIÓ D'IMPACTE AMBIENTAL
  
Vist l'expedient 531/98-AIA sobre el Projecte Bàsic de Canalització dels barrancs de l'Albufereta, Juncaret i Orgègia (Alacant), promogut per la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports a través de la seua Divisió de Recursos Hidràulics i que afecta als termes municipals de Sant Vicent del Raspeig, Alacant, Mutxamel i Sant Joan d'Alacant.
  
Vist que, en data 27 d'octubre de 1998, la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports va remetre els documents tècnics i l'Estudi d'Impacte Ambiental corresponents al Projecte Bàsic de Canalització dels barrancs de l'Albufereta, Juncaret i Orgègia.
  
Vist que l'Estudi d'Impacte Ambiental com a part integrant del Projecte Bàsic de Canalització dels barrancs de l'Albufereta, Juncaret i Orgègia (Alacant), ha sigut sotmés a informació pública per mitjà d'anunci de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, publicat en el BOE núm.. 176 de 24 de juliol de 1998 i en el DOGV núm.. 3303 de 7 d'agost de 1998, havent rebut un total de set al·legacions, sense que el seu contingut faça referència a l'Estudi d'Impacte Ambiental.
  
Vist que l'objecte del projecte és la canalització dels barrancs de Juncaret i Orgègia, des de la desembocadura conjunta d'estos dos en l'Albufereta fins al barri de Tangel (Juncaret) i fins a la urbanització dels Gira-sols (Orgègia).
  
Esta canalització suposa, donada la inexistència d'una canalització precisa del llit en gran part del seu recorregut, l'obertura d'un canal de terra en aquelles zones on el llit no està definit i una regularització dels pendents en la zona de llit definit, és a dir en la major part del tram del barranc d'Orgègia entre la A-7 i el final de l'actuació.
  
Vist que per a la canalització es disposen set seccions diferents, per trams de distint ample i pendent, passant de la secció rectangular, escalonada i inclús trapezial, amb caixers a base de murs de formigó revestit de pedra, a la secció trapezial amb caixers a base de murs de maçoneria o de gavions segons trams.
  
La solera de la canalització es projecta a base de formigó en àrees urbanitzades, pavimentant algunes zones mes enjardinades, i a base d'escullera de grava amb formigó per a la resta de trams, disposant així mateix un llit d'aigües baixes també a base de formigó.
  
Al llarg de tota la canalització es dissenyen en els caixers unes bermes intermèdies en què s'executen plantacions autòctones amb rec per degoteig.
  
Vist que el projecte inclou altres actuacions complementàries com són, la realització, entre la Via Parc i l'autopista A-7, de sengles vials paral·lels al llit comunicats per mitjà de tres glorietes que presenten en la seua secció transversal uns passejos peatonals de 10 m. d'ample al costat de la canalització a més de les calçades corresponents.
  
Així mateix s'inclou una remodelació del front litoral afectat per la canalització, per mitjà de l'execució d'un pont passarel·la i la creació d'uns ambients comunicats platja-cases residencials-llit fluvial.
  
Vist que segons s'assenyala en la documentació del projecte bàsic, el traçat en planta de la canalització es desenrotlla d'acord amb les determinacions del planejament vigent, sobre Sòl No Urbanitzable en la seua major part, afectant sòl Urbà o Urbanitzable en les proximitats de la desembocadura, en alguns trams de Mutxamel i en la urbanització els Gira-sols.
  
Així mateix s'han tingut en compte la resta d'infraestructures que es projecten en la zona, com és el cas de la Ronda Urbana Sant Vicent del Raspeig - Sant Joan, autovia a executar en la zona i el traçat de la qual creua els llits dels barrancs que ens ocupen.
  
Atés que es tracta d'una zona molt antropitzada el ús agrícola tradicional de cultius de tot del qual tipus encara que bàsicament de secà, es troba molt alterat per la implantació d'habitatges de primera i segona residència, presentant erms i àrees d'antics bancals en desús i abandó entre els que es desenrotlla un gran nombre d'espècies ruderars i nitròfiles. La vegetació natural apareix únicament en xicotetes superfícies o xicotets punts marginals. A pesar de l'escàs valor que la vegetació natural presenta en la zona, seria recomanable procedir a la recuperació per al seu posterior trasplantament d'aquells exemplars arboris que s'hagen de vore afectats com és el cas dels oms (Ulmus campestris) dispersos en l'àrea així com d'aquells exemplars d'oliveres i garrofers de gran port i antiguitat que així mateix hagen de ser eliminats.
  
Atés que a pesar de no trobar en la zona espais naturals els valors ambientals de la qual siguen mereixedors d'especial protecció, sí que és de destacar l'existència en els termes municipals afectats de Vies Pecuàries classificades que podran vore's afectades per les obres projectades i que són:
  
Al terme municipal de Sant Vicent del Raspeig
  
Cañada Reial del camí de Palomo a Peñarroja
  
Colada del camí del Rabosar
  
Al terme municipal de Sant Joan d'Alacant
  
Vereda de Sant Joan
  
Colada de la Coix
  
Atés que el disseny de la solera de la canalització a base formigó o d'escullera cimentada amb formigó suposa la impossibilitat que aparega vegetació alguna en el llit del llit donant a este un caràcter molt urbanitzat assumible des del punt de vista ambiental únicament en aquells trams urbans o urbanitzable en desenrotllament, però que hauria de revisar-se com a solució per a aquells trams que discorren per sòl no urbanitzable lloc que en ells es requerirà la creació d'un llit més naturalitzat, la qual cosa es podria aconseguir sense més que eliminar l'engravat amb formigó entre les esculleres de forma que se substituïsca este per terra que permeta el desenrotllament d'una mínima vegetació i la seua fauna associada.
  
Atés que l'àrea afectada presenta zones amb alts valors de vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers a causa de la porositat dels materials que la formen, la qual cosa exigix una vigilància de les labors de construcció a fi d'evitar possibles abocaments incontrolats de substàncies contaminants.
  
Atés que l'Estudi d'Impacte Ambiental no realitza un vertader inventari de jaciments arqueològics existents en els municipis travessats i que pogueren vore's afectats per la canalització projectada, limitant-se aquest a descriure el jaciment denominat Turó de les Basses, de gran importància però que podria no ser l'unic afectat. Així doncs, davant de la falta de dades respecte d'això i atés que el projecte comportarà un clar moviment de terres a nivell de subsòl, resulta necessari exigir una prospecció prèvia dels terrenys que vagen a ser ocupats a fi de detectar qualsevol possible afecció.
  
Respecte al jaciment del Turó de les Basses, assenyalar que s'han descobert en aquest una necròpolis d'inhumació, una necròpolis d'incineració i una vila romana alt-imperial concentrades en una àrea d'aproximadament uns 20.000 m² que es localitza en un xicotet altiplà al costat de l'antic llit de l'Albufereta, en la vessant nord de la Serra Grossa. No obstant l'Estudi d'Impacte Ambiental no assenyala el tram concret de la canalització que pot afectar el dit jaciment, ni tan sols s'inclou una delimitació de la Zona Arqueològica ni del Bé d'Interés Cultural declarats en l'àmbit del dit jaciment, per la qual cosa resulta difícil saber qual és l'afecció concreta de les obres projectades sobre aquest.
  
Atés que serà imprescindible la utilització d'abocadors de residus inerts per al depòsit de tots els materials sobrants de les obres entre els que es troben els procedents de les labors de demolició i fonamentalment els procedents de l'excavació del caixer de la canalització ja que es preveuen un total de 463.213,05 m³ d'excavació, enfront dels només 17.818,26 m³ per a terraplé. Tal volum de material sobrant exigix d'una previsió dels llocs destinats al seu abocament final, de manera que puguen condicionar-se amb suficient antelació noves instal·lacions en cas de ser estes necessàries, amb vista a la no creació de nous impactes ambientals. No obstant el Projecte no arreplega tal previsió, ni tan sols en el seu Estudi d'Impacte Ambiental el qual es limita a assenyalar el ?Moviment de terres. Abocador- en la llista d'accions causants d'impacte ambiental sense major comentari respecte d'això.
  
Per tant no pot arreplegar-se en esta Declaració d'Impacte Ambiental la preceptiva avaluació de l'impacte derivat de la creació d'escombreres i abocadors, al no assenyalar-se les àrees concretes a destinar a estes activitats i per tant no incloure's l'estudi dels impactes ambientals que puguen derivar-se de l'execució d'aquestes.
  
Atés que en relació amb l'obertura de llocs per a l'extracció de materials, fonamentalment esculleres, l'Estudi d'Impacte Ambiental en arreplega un llistat de pedreres existents en les proximitats, llistat que fa referència únicament a sis jaciments per a l'obtenció de préstecs, dels quals dos es troben inactius segons les pròpies dades de l'estudi.
  
Atés que l'Estudi d'Impacte Ambiental establix una sèrie de mesures correctores que podem resumir com seguix:
  
Durant la fase de construcció
  
Correcció de l'impacte sobre l'atmosfera efectuant regs per a evitar pols i controlant fums en maquinària.
  
Correcció del soroll i vibracions, prohibint els treballs nocturns i realitzant de forma puntual al llarg del perímetre de la canalització una plantació arbòria i arbustiva a manera d'apantallament vegetal.
  
Correcció d'impactes sobre el sòl, procedint a la separació selectiva del sòl edàfic i el seu arreplega per al seu posterior reutilització.
  
Es proposa la utilització de pedreres legals per a la seua utilització com a préstecs.
  
Adopció de mesures de seguretat per a la correcció d'impactes sobre la població.
  
Durant la fase operativa
  
Es proposa la revegetació de zones danyades per les obres o sense vegetació.
  
Es proposa l'execució de labors de revegetació, restauració i integració paisatgística.
  
Atés que respecte de les labors de revegetació, restauració i integració paisatgística a executar, és d'assenyalar que les actuacions previstes en l'Estudi d'Impacte Ambiental no són concretes ja que es limiten a assenyalar una sèrie d'espècies a utilitzar i condicions de plantació, sense especificar ni llocs a revegetar ni actuacions específiques a realitzar. D'altra banda es detecten nombroses disparitats i inclús contradiccions entre els diversos documents del projecte bàsic. Així, el que assenyala en plànols no queda clar ja que les revegetacions i labors d'integració paisatgística no s'arrepleguen en els plànols de Planta General i en els plànols de Seccions Tipus: Materials se grafia un arbratge a base de palmeres al llarg del perímetre de la canalització que no s'indica en el text dels dits plans. A més que el que assenyala els plànols tampoc no coincidix amb el que realment s'arreplega en el Pressupost, en el qual s'establixen partides pressupostàries diverses en funció del tram de canalització que es tracte, al mateix temps que s'establix una partida alçada de 15.803.887 PTA, sota la denominació de Correcció d'Impacte Ambiental sense que s'especifique a quines labors correspon el dit muntant.
  
Atés que davant de la falta de rigor de l'Estudi d'Impacte Ambiental pel que fa a l'elaboració d'un correcte pla de revegetació, restauració i integració paisatgística, resulta sorprenent que en este es plantegen mesures correctores puntuals tan exigents com la proposta d'executar apantallaments vegetals a base de diversos nivells d'exemplars arbustius i arbòries, per a la correcció dels impactes acústics a produir durant l'execució de les obres i per tant molt limitats en el temps.
  
Atés que en relació amb els regs a efectuar s'arrepleguen contradiccions entre el que assenyala l'apartat de mesures correctores de l'Estudi d'Impacte Ambiental i el contingut del propi Programa de Vigilància Ambiental del dit Estudi. Així mentre en el primer s'arreplega la necessitat d'efectuar un reg setmanal durant els mesos de juny, juliol, agost i setembre dels dos primers anys després de la plantació, no obstant el Programa de Vigilància Ambiental assenyala l'execució de 6 a 8 regs durant el primer any, 4 a 6 el segon i 2 a 4 durant el tercer, sent per tant completament inconnexos uns amb altres apartats dins del propi estudi.
  
Atés que a pesar de les deficiències de l'Estudi d'Impacte Ambiental, el coneixement del medi en què es localitzen les obres unit a la contrastació dels dades facilitats pel projecte al costat de la documentació que obra en poder d'esta Direcció General, podem concloure que es posseïx base suficient per a emetre un juí sobre el projecte proposat, d'altra banda considerat completament necessari per a disminuir l'alt risc d'inundació existent en la zona i els riscos que això suposa sobre la població.
  
Atés que el projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en els que resulta preceptiva la formulació d'una Declaració d'Impacte Ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'art. 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament.
  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que li són d'aplicació.
  
Atés que l'article quint del Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/89, d'Impacte Ambiental, atribuïx la competència a l'Òrgan Ambiental, per a la Declaració d'Impacte Ambiental dels projectes a què se aplique esta llei.
  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat per mitjà de Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribuïx a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
DECLARACIÓ D'IMPACTE AMBIENTAL
  
Primer
  
Estimar acceptable, als sols efectes ambientals, el Projecte Bàsic de Canalització dels barrancs de l'Albufereta, Juncaret i Orgègia (Alacant), promogut per la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, sempre que se d'adequat compliment als següents condicionants:
  
1) Donada la importància del moviment de terres a efectuar i l'elevat volum de material sobrant que haurà de ser evacuat, s'estima completament necessari es realitze una anàlisi prèvia dels possibles llocs per a l'abocament final d'estos materials, incloent un estudi de possibles destins per a la seua reutilització entre els quals s'inclourà la possibilitat de la seua utilització en les obres derivades de l'execució de la Ronda Urbana de Sant Vicent del Raspeig - Sant Joan d'Alacant, projectada per eixa mateixa Conselleria, o qualsevol altra obra pública que es promoga en l'entorn.
  
Així doncs, en el termini màxim de sis mesos després de la notificació de la present Declaració d'Impacte Ambiental la Divisió de Recursos Hidràulics remetrà un estudi de possibles destins per als materials procedents de les excavacions de les obres projectades, incloent les runes procedents de les labors de demolició i altres restes que puguen produir-se.
  
En el cas que estos emplaçaments no coincidisquen amb abocadors controlats d'inerts degudament legalitzats i haja de procedir-se a l'obertura de noves instal·lacions s'adjuntaran el projecte d'explotació de l'abocador i l'Estudi d'Impacte Ambiental corresponent per a la seua preceptiva avaluació d'impacte ambiental.
  
De la mateixa manera es procedirà amb els llocs elegits per a l'extracció de materials, de no correspondre's estos amb àrees que tinguen la consideració de pedreres o préstecs legals en explotació.
  
No es permetran en cap cas i en cap concepte extraccions o abocaments de materials de forma indiscriminada i sense l'obtenció dels preceptius permisos legals, incloent els derivats del compliment de la legislació d'impacte ambiental.
  
2) S'exigirà una execució acurada de les obres de forma que es respecte al màxim les àrees naturals existents procedint al trasplantament d'aquells exemplars arbòries singulars que s'hagen de vore afectats directament per les obres. Per a tal fi la Direcció d'Obra marcarà, previ a l'inici de les obres i en el moment de la firma de l'acta de replantejament, aquells exemplars que siguen susceptibles de ser trasplantats i que el constructor haurà de mantindre en condicions fins a la seua col·locació en destí definitiu.
  
Les obres de regularització del llit d'Orgègia (des de la A-7 fins als Gira-sols i des d'estos fins al final de la intervenció), es realitzaran amb la mínima intervenció possible respectant al màxim la vegetació existent, sobretot en el que a exemplars arbòries existents es referix.
  
3) Previ a l'aprovació del Projecte de Construcció es presentaran a esta Conselleria per al seu vist i plau els Plànols a incorporar al mateix en què es reflectisquen els tractaments vegetals a realitzar per a l'enjardinament i integració paisatgística de les obres projectades. En el dit plans s'especificaran tant en secció com en planta les distintes revegetacions a realitzar que es projectaran d'acord als següents criteris:
  
Les espècies vegetals a utilitzar en aquells trams que discórreguen per sòl urbà o urbanitzable en desenrotllament, es triaran atenent a criteris d'enjardinament tractant que les característiques i requeriments d'aquestes siguen acords amb les condicions climatològiques de la zona.
  
A un costat i a l'altra de la canalització i de forma longitudinal al mateix s'incorporarà, en aquells trams confrontants amb sòl urbà i/o urbanitzable, una filera de Populus nigra o altres espècies arbòries amb àmplia representació en la zona.
  
En els trams en què es travessen terrenys no urbanitzable o urbanitzable no desenrotllats, la vegetació que s'incorporarà a les terrasses dissenyades en els caixers estarà formada per exemplars de baladres (Nerium oleander), taramarius (Tamarix sp.) i salada blanca (Atriplex halimus), o bé qualsevol altra espècie autòctona i amb àmplia representació en la zona.
  
Es procurarà el trasplantament dels exemplars de garrofers i oliveres afectades per a la seua utilització en els enjardinaments a efectuar en les illetes de les glorietes projectades, tant en el projecte que ens ocupa, com en el projecte de la Ronda Urbana a què hem fet referència, en el cas que el calendari d'obres d'ambdós infraestructures així ho permeta.
  
S'instal·larà reg per degoteig en aquelles plantacions executades en sòl urbà i urbanitzable, dotant la resta de plantacions en sòl no urbanitzable dels suficients regs per a garantir el seu arrelament i manteniment i conservació posterior.
  
4) En aquells trams en què la canalització travessa terrenys de sòl no urbanitzable o urbanitzable no desenrotllat, es requerix un disseny de la secció més naturalitzat procedint a la col·locació de l'escullera sense engravar-la amb formigó, de forma que la terra que quede ocupant buit entre els blocs de pedra puga donar peu a l'aparició d'una vegetació que encara que succinta, a base d'espècies arbustives, canyars, etc. puga donar suport a la fauna associada a aquesta.
  
5) Es realitzarà una prospecció arqueològica prèvia de tota la traça de la canalització. Adoptant i arreplegant adequadament en el projecte de construcció les mesures de protecció, salvaguarda o documentació oportunes que s'arbitren des de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència a fi de preservar el jaciment arqueològic del Turó de les Basses o qualsevol altre que puga vore's afectat en funció dels resultats de la prospecció realitzada.
  
En el Projecte de Construcció es contemplaran, tal com es proposa en l'Estudi d'Impacte Ambiental, els pressupostos i el temps d'execució material dels treballs arqueològics que hagen de ser realitzats, si és procedent, amb antelació a l'execució de l'obra.
  
Si a pesar de totes les precaucions, durant la construcció de les obres es trobaren noves restes arqueològiques es paralitzaran estes i es comunicarà immediatament la troballa a la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, adoptant les mesures pertinents en orde a la seua protecció i conservació, de conformitat amb el que preveu la Llei 4/98, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià.
  
6) Es tindrà en compte en el projecte de construcció l'existència de Vies Pecuàries classificades en els termes municipals travessats de forma que en el cas que alguna d'elles es veja afectada per la canalització, s'habiliten les infraestructures necessàries perquè durant la fase d'explotació de l'obra, es garantisquen els passos d'acord amb la Llei 3/1995, de 23 de març, de Vies Pecuàries. I haurà d'obtenir el vistiplau de la Direcció Territorial de Medi Ambient d'Alacant, per a això es tramitaran els preceptius expedients prèvia l'aprovació del projecte de construcció.
  
7) Durant la fase de construcció hauran de prohibir-se els treballs nocturns que puguen produir impactes sonors i lluminosos i/o vibracions molestes sobre la població.
  
Així mateix es realitzaran els regs necessaris en els accessos i passos de la maquinària d'obra a fi d'evitar les afeccions per emissió de partícules i pols.
  
Es recorda el promotor la prohibició de realitzar qualsevol abocament o arreplega no autoritzat en la zona. En tot cas, els canvis d'oli, filtres i qualsevol altre residu de manteniment de maquinària i vehicles hauran de ser degudament gestionats per taller o gestor de Residus Tòxics i Perillosos degudament autoritzat.
  
8) En els documents contractuals del Projecte de Construcció definitiu haurà de figurar l'obligatorietat del compliment dels condicionants de la present Declaració d'Impacte Ambiental. Per a això s'adaptarà el Pressupost incloent o modificant les partides pressupostàries necessàries per a la seua execució.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no cap cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present Declaració d'Impacte Ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.