Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 1186, del 20-11-1989 (1989/801058)

ORDRE de 25 de juliol de 1989, de la Conselleria d'Indústria, Comerç i Turisme, per la qual s'autoritza la norma tècnica per a instal.lacions d'enllaç en edificis destinats preferentment a habitatges (NT-IEEV).
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**VIGENT**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/o/1989/07/25/(3)/dof/vci/html**

### Dades del document

Número de DOGV
:   1186

Data del DOGV
:   20-11-1989

Secció del DOGV
:   DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   1989/801058


Data del document
:   25-07-1989

Organisme emissor
:   Conselleria d'Indústria, Comerç i Turisme

Tipus de document
:   Ordre

Anàlisi jurídica

Ordre de 25 de juliol de 1989, de la Conselleria d'Indústria Comerç i Turisme, per la qual s'autoritza la norma tècnica per a instal.lacions d'enllaç en edificis destinats, preferentment, a habitatges (IN\_IEEV).  
L?article 18 del vigent Reglament electrotècnic per a baixa tensió, aprovat per Decret 2413/73, de 20 de setembre, preveu que les empreses distribuïdores d?energia elèctrica podran proposar normes sobre la construcció i muntatge de presses, línies repartidores, instal·lacions de comptadors i derivacions individuals, assenyalant en elles les condicions tècniques de caràcter concret que calguen per tal d'aconseguir una més gran homogeneïtat en les xarxes de distribució i en les instal·lacions dels abonats.  
D'altra banda, i a fi d'assolir la més gran unificació de criteris en les diferents zones de distribució, es va constituir a la Direcció General d?Indústria i Energia de la Generalitat Valenciana, la Comissió d'instal·lacions d?enllaç, integrada per representants de la Conselleria d?Indústria, Comerç i Turisme dels Col·legis Professionals vinculats, d?associacions d'instal·ladors i de les Empreses elèctriques, les aportacions de les quals han premés l?elaboració del document tècnic que s'adjunta a la present Ordre.  
Com a conseqüència, i en l?exercici de les competències de desplegament normatiu i execució en matèria d'instal·lacions elèctriques atribuïdes pel Reial Decret 1047/84, de l'11 d'abril, i oïda la Comissió d'instal·lacions d?enllaç he resolt, a proposta de la Direcció General d?Indústria i Energia:  
Primer  
Autoritzar la Norma Tècnica d'instal·lacions d?enllaç en edificis destinats preferentment a habitatges, que s'adjunta a la present Ordre (NT-IEEV), aplicable en tot l?àmbit territorial de la Comunitat Valenciana.  
Segon  
Les esmentades normes seran d'aplicació als projectes que es presenten als Serveis Territorials d?Indústria i Energia, transcorreguts 6 mesos des de l?entrada en vigor d'aquesta Ordre, que tindrà lloc el dia de la seua publicació al Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
Tercer  
S'autoritza la Direcció General d?Indústria i Energia a realitzar les actualitzacions de les Recomanacions UNE, SA, indicades en la norma tècnica.  
Quart  
Les discrepàncies, dubtes o interpretacions de la norma, seran resoltes pel Servei Territorial d?Indústria i Energia que corresponga a la zona d'aplicació.  
València, 25 de juliol de 1989.  
El Conseller d'Indústria, Comerç i Turisme,   
ANDRES GARCIA RECHE  
Conselleria d'Indústria, Comerç i Turisme  
NORMA TECNICA PER A INSTAL·LACIONS D'ENLLAÇ EN EDIFICIS DESTINATS PREFERENTMENT A HABITATGES  
NT-IEEV  
1. Objecte  
El present document té per objecte establir i justificar els criteris generals a aplicar en el disseny, càlcul i construcció de les instal·lacions d'enllaç d'edificis destinats, preferentment, a habitatges de nova planta.  
2. Reglamentació i normalització  
Per a la confecció de la NT-IEEV s'han tingut present totes i cadascuna de les especificacions dels següents reglaments:  
- Reglament Electrotècnic per a Baixa Tensió (Decret 2413/1973, de 20 de setembre).  
- Ordre 31.10.73, per la qual s'aproven les Instruccions Complementàries, anomenades Instruccions MI BT  
- Reglament de Verificacions Elèctriques i de Regularitat en el Subministrament d'Energia (Decret 12 març de 1954) modificat parcialment pels Reials Decrets 724/1979, de 2 de febrer, 1725/1984, de 18 de juliol, i 1075/1986, de 2 de maig.  
Reglament sobre Embrancaments Elèctrics (Decret 2949/ 1982).  
S'han considerat, així mateix:  
- La Normalització Nacional (Normes UNE).  
- Les Normes Tecnològiques de l'Edificació (NTE).  
- Les Normes Bàsiques de l'Edificació (NBE).  
- Les Recomanacions UNESA (RU).  
3. Disposicions oficials  
En relació amb el Reial Decret 2135/80, de 26 de setembre, els projectes i a les obres a què fa referència la present NT- IEEV, se sotmetran al que estableixen les Instruccions Complementàries MI BT 040, 041, 042 i 043, del Reglament Electrotècnic per a Baixa Tensió.  
4. Camp d'aplicació  
La present NT- IEEV s'utilitzarà, als efectes establerts en la Reglamentació en vigor, per al disseny, càlcul i construcció de les instal·lacions d?enllaç en edificis destinats, preferentment, a habitatges de nova planta.  
Per a cada instal·lació concreta es seleccionaran els elements i formes que han de disposar-se, atenent les característiques de l?edifici i els criteris de seguretat, qualitat de servei, estètics, economia en la construcció i previsió de potències a curt, mitjà i llarg termini.  
5. Característiques de l'alimentació  
5.1. Classe del corrent  
Serà en règim permanent, corrent altern trifàsic o monofàsic de 50 Hz de freqüència.  
5.2. Tensió nominal  
La tensió nominal serà de 380 V per a les instal·lacions a 3 fases i neutre, i de 220 V per als monofàsics.  
5.3. Intensitat de curt circuit prevista en l'origen de la instal·lació.  
En la intensitat de curt circuit prevista en l?origen de la instal·lació d?enllaç, per al càlcul de l?embarrat, es considerarà:  
Ip = 40P, amb un mínim de 12.000 amperis.  
sent:  
Ip = Valor eficaç del corrent de curt circuit previst en amperis.  
P = Potència nominal del transformador AT/BT, en kVA La intensitat inicial de curt circuit es considerarà:  
Ic = 2,5 Ip  
sent:  
Ic = Valor cresta del corrent de curt circuit en amperis.  
Ip = Valor eficaç del corrent de curt circuit en amperis.  
Això no obstant, es podrà calcular la intensitat de curt circuit en l?origen de la instal·lació d?enllaç, tenint en compte les característiques del subministrament elèctric en el susdit punt i es respectarà el mínim de 12.000 amperis.  
6. Característiques generals dels elements constituents de la instal·lació d?enllaç  
En les figures 1 i 2 es reflecteixen els distints elements que configuren la instal·lació d?enllaç, les característiques dels quals, i el muntatge, tenen la seua especificació en aquesta NT- IEEV.  
6.1. Embrancament  
Es la part de la instal·lació compresa entre la xarxa de distribució pública i la Caixa o Caixes Generals de Protecció.  
Atès que l?embrancament depèn de les característiques de la xarxa no es desplegarà en aquesta NT-IEEV i haurà de ser definida en cada cas per l?Empresa subministradora, d'acord amb el Reglament d'Embrancaments.  
6.2. Caixa General de Protecció  
Es la caixa destinada a allotjar els elements de protecció de la línia repartidora, assenyalant el principi de la instal·lació propietat de l?usuari. Quan les necessitats de la demanda de potència ho requeresquen, s'instal·laran, en un mateix edifici, dues o més Caixes Generals de Protecció.  
La Caixa General de Protecció seguirà les especificacions de la RU 1403C juliol 86).  
6.3. Línia repartidora  
Es la part de la instal·lació que, a partir de la Caixa General de Protecció, alimenta diverses derivacions individuals.  
La línia repartidora discorrerà (llevat del cas d'impossibilitat manifesta) per zona d'ús comú i hi podran derivar-se'n connexions per a distintes centralitzacions de comptadors.  
6.4. Centralització de comptadors  
Es un conjunt d'unitats funcionals destinades a albergar, bàsicament, l?embarrat general, fusibles de seguretat, aparells de mesura, embarrat de protecció i borns d'eixida i posada a terra, amb punt registrable.  
La centralització de comptadors complirà les especificacions de la RU 1404D (febrer 1977) i correspondrà a un dels tipus establerts per l?Empresa subministradora.  
6.5. Derivació individual  
Es la part de la instal·lació que, partint d'una línia repartidora, alimenta una instal·lació d'usuari.  
La derivació individual s'inicia en l?embarrat general i comprèn els fusibles de seguretat, el conjunt de mesura i l?interruptor de control de potència.  
6.6. Subministraments especials  
Per als subministraments (monofàsics o trifàsics), la intensitat dels quals siga superior a 63 A, els fusibles de seguretat i l?equipament de mesura es dispondran en un conjunt separat, que complirà la RU 1410B (desembre 1986).  
7. Càlcul elèctric  
El càlcul elèctric es realitzarà d'acord amb l?esquema operatiu següent:  
a) Es farà la previsió de càrregues.  
b) Es determinarà el número, tipus i emplaçament de les Caixes Generals de Protecció.  
c) Els emplaçaments de les centralitzacions se situaran agrupant aquestes de tal manera que la potència assignada a cada Caixa General de Protecció no depasse la capacitat d'aquesta.  
d) Es determinarà el traçat de la línia repartidora, de forma que discorresca per zones d'ús comú.  
e) Es fixarà el traçat de totes les derivacions individuals que hagen de discórrer per zones d'ús comú, llevat del cas de l?entrada al local o habitatge.  
f) Es calcularà la secció dels conductors de la/les línia/es repartidores i de les derivacions individuals.  
Les figures 3 i 4 permetren, en funció de la potència i longitud del circuit, determinar la secció del conductor adequat, sempre que las condicions d'instal·lació siguen les indicades en aquest capítol.  
7.1. Previsió de càrregues  
La càrrega total d'un edifici, destinat principalment a habitatges, és la suma de les càrregues corresponents al conjunt d'habitatges, als serveis generals de l?edifici i als locals comercials i industrials.  
P = P1 + P2 + P3  
7.1.1. Càrrega corresponent al conjunt d'habitatges (P1)  
- Càrrega corresponent a cada habitatge  
En funció de la previsió de receptors, i de la superfície de l?habitatge, es determinarà, segons el quadre 1, la previsió de càrregues per a cada habitatge (nivell d'electrificació).  
Aquest valor és el mínim que podrà depassar-se en aquells casos en què les previsions siguen més elevades.  
- Càrrega corresponent al conjunt d'habitatges.  
Els habitatges s'agruparan per graus d'electrificació (A, B, C i D). La càrrega total, imputable a cada grup, serà la suma de la indicada al quadre 2, en funció del número d'habitatges de cada grup.  
Per als habitatges, amb un nivell d'electrificació especial D, caldrà realitzar un estudi detallat, tant de les potències unitàries màximes com del grau de simultaneïtat, a fi de terminar la potència punta a considerar, amb un mínim de 8.000 wats per habitatge.  
7.1.2. Càrrega corresponent als serveis generals de l'edifici (P2)  
La càrrega total a previndré serà la suma de les càrregues corresponents als muntacàrregues i ascensors, a l?enllumenat de l?escala, als serveis comuns i als aparcaments.  
- Càrrega corresponent als ascensors i muntacàrregues.  
La càrrega corresponent a ascensors i muntacàrregues es de terminarà segons el quadre 3, en funció del nombre de parades i de l?ús a què va destinat, o dels que se?n derive del projecte o projectes específics.  
La càrrega total corresponent al conjunt d'ascensors i munta càrregues serà la suma de les càrregues unitàries assignades a cadascú.  
- Càrrega corresponent a l?enllumenat de l?escala i serveis comuns.  
La càrrega a preveure serà la corresponent als punts de llum instal·lats en l?escala o zones de servei comú (ascensors, cambra de calderes, etc.)  
- Càrrega corresponent als serveis generals.  
Quan estiga prevista la instal·lació del grup d'elevació d'aigua, aigua calenta sanitària, calefacció, etc., de forma centralitzada, es determinarà la càrrega de la instal·lació corresponent als aparells a instal·lar o la que se?n derive del projecte o projectes específics.  
- Càrrega corresponent als aparcaments.  
La càrrega a preveure serà la corresponent als punts de llum i receptors a instal·lar o aquella que se'n derive del projecte o projectes específics.  
7.1.3. Càrrega corresponent a locals comercials o industrials (P3)  
La potència mínima a preveure serà:  
P = 0,1 . S  
sent:  
P = Potència en kW, amb un mínim de 3 kW.  
S = Superfície útil en m2.  
Quan es dispose de dades sobre la utilització dels locals, i de la seu potència màxima demandada, es prendrà el cas que resulte superior a la potència mínima en relació amb la superfície dels locals.  
7.2. Nombre de Caixes Generals de Protecció  
El nombre mínim de Caixes Generals de Protecció a disposar serà el resultat de dividir la potència total prevista per l'admissible, segons el tipus de CGP seleccionada.  
Posteriorment se reconsiderarà a la vista de:  
- Potència prevista en cada centralització.  
- Estructura més convenient per millorar el nivell de qualitat dels subministraments.  
- Potència punta prevista en cadascuna de les línies repartidores.   
- Secció i traçat de les línies repartidores.  
En el quadre 4 es recullen les potències màximes admissibles en les CGP.  
7.3. Càlcul de les línies repartidores i de les derivacions individuals  
Per al càlcul de les línies repartidores, i de les derivacions individuals, caldrà considerar els aspectes següents:  
\*Potència màxima prevista.  
\* Característiques de l'alimentació.  
\*Longitud de la línia.  
\*Tipus de cable i forma de la instal·lació.  
La secció dels conductors haurà de determinar-se en funció de:   
a) De la seua temperatura màxima admissible.  
b) De la caiguda de tensió admissible.  
c) Dels esforços electromecànics susceptibles de produir-se en cas de curt circuit.  
d) D'altres esforços mecànics a què els conductors poden sotmetre?s.  
e) Del valor màxim de la impedància que permetra assegurar el funcionament de la protecció contra curt circuits.  
f) Dels criteris econòmics que resulten al relacionar el cost de les pèrdues amb la inversió en una major secció.  
En el cas d'instal·lacions d?enllaç, objecte d'aquesta NT- IEEV els aspectes c, d i f són pràcticament intranscendents, per la qual cosa no seran considerats.  
La secció mínima del conductor serà, en cada cas, la major que resulte en realitzar els càlculs corresponents a temperatura màxima (a), caiguda de tensió (b) i protecció contra curt circuits (e).  
Amb el doble objecte que els fusibles protegesquen adequadament la instal·lació front a curt circuits i siguen així mateix selectius, amb l?interruptor general automàtic o interruptor de control de potència de major intensitat, la línia repartidora i la derivació individual es calcularan per a una potència no inferior a 1,5 vegades la nominal del dit element del tallament o la que en resulte del càlcul corresponent.  
a) Càlcul de la secció del conductor per temperatura màxima El conductor de la línia repartidora, i de la derivació individual, serà de coure. La intensitat que puga circular, en règim permanent, depèn de la secció del conductor, tipus d'aïllament, tensió nominal del cable, forma d'instal·lació i temperatura ambient.  
En el quadre 5 es recullen, per a distints conductors, les potències màximes que puguen circular per ells sense que es depasse la temperatura límit admissible, tal com indica la taula III de la norma UNE 20 460-5-523 (revisió 1985), amb els següents criteris:  
\* Conductor Coure  
\* Composició 2 unipolars  
 4 unipolars  
\* Instal·lació Entubada  
\* Temperatura ambient 40º C  
\* Aïllament EPR o PVC  
\* Nombre de circuits 1  
\* Factor de potència (cos) 1 monofàsic  
 per a derivacions individuals 0,8 trifàsic  
\* Factor de potència (cos) 1 monofàsic  
 per a línia repartidora 0,8 una sola derivació trifàsica  
 0,9 més d'una derivació trifàsica  
Quan les característiques del cable a emplear o les condicions d'instal·lació siguen distintes, el càlcul de la secció es realitzarà d?acord amb el que preveu la norma UNE 20527-5-523 (revisió 1989).  
En les derivacions individuals la protecció del cable, front a sobrecàrregues, s'efectuarà mitjançant l?interruptor automàtic situat en l?origen de la instal·lació interior.  
Per tal de protegir la línia repartidora, front a sobrecàrregues, es disposaran en la Caixa General de Protecció curt circuits fusibles del tipus gI, segons RU 6.303A (febrer 1986). La intensitat nominal màxima del fusible es determina tal com estableix la norma UNE 20334-4-43 (revisió 1989):  
I2 ? 1,45 Iz 1,60 In ? 1,45 Iz In ? 1,45 x Iz = 0,91 x Iz  
 1,60  
on:  
I2 = Intensitat de fusió en el temps convencional, segons norma UNE 22 716-NF (desembre 1980), taula C (1,60 x In fusible).  
Iz = Intensitat admissible del conductor segons norma UNE 20568- 5-523 (revisió 1989).  
In= Intensitat nominal del curt circuit fusible del tipus gI, amb un mínim de 63 A.  
En el quadre 6 es recullen, per a cada secció del conductor, la intensitat nominal màxima del fusible.  
b) Càlcul de la secció del conductor per caiguda de tensió.  
La caiguda de tensió admissible en la línia repartidora serà igual o inferior a 0,5% i en la derivació individual igual o inferior a 1%.  
Quan de la línia repartidora es deriven connexions per a la distribució de centralitzacions de comptadors, la caiguda de tensió admissible en aquesta serà igual o inferior a 1%, i en la derivació individual igual o inferior a 0,5%.  
L?expressió que ens dóna la caiguda de tensió, per a circuits trifàsics en funció de la potència i de forma suficientment aproximada, és de:  
?V = 105 x R + Xtg? x P x L  
 U2  
Per a circuits monofàsics, la caiguda de tensió és de:  
?V = 105 x R + Xtg? x 2P x L  
 u2  
sent:  
V = Caiguda de tensió, en %.  
R = Resistència del conductor, en ? /m.  
X = Reactància del conductor, en ? /m.  
P = Potència, en kW.  
L = Distància, en m.  
U = Tensió entre fases, en V.  
u = Tensió entre fase i neutre, en V.  
? = Angle de desfase entre tensió i intensitat.  
Les figures 3 i 4 permeten de determinar la secció mínima del conductor, per caiguda de tensió, en funció de la potència, la distància i la caiguda de tensió en %, assignada al tram.  
c) Càlcul de la longitud màxima del conductor per a la seua protecció front a curt circuits.  
El temps de tall de l?element de protecció de la corrent que resulte d'un curt circuit, en un punt qualsevol del circuit no ha de ser superior al que tarda el conductor en assolir la temperatura màxima admissible.  
Per a temps no superiors a 5 segons, la norma UNE 08930-895 (revisió 1989) estableix, per al calentament límit del cable, la fórmula:  
   
sent:  
t= Temps en segons.  
S= Secció en mm2.  
I= Valor eficaç del corrent de curt circuit previst en amperis.  
K = 115 per a conductors de coure aïllats amb PVC, K= 135 per a conductors de coure aïllat de EPR.  
En el quadre 7 es recullen, d'acord amb el criteri establert en la fórmula anterior, les intensitats que puguen suportar, sense deteriorament, els cables seleccionats en aquesta NT IEEV durant 5 segons (intensitat de curt circuit admissible en el cable).  
La intensitat mínima que ha de motivar la fusió d'un fusible, en un temps igual o inferior a 5 segons, ve fixada en la norma UNE 21 103 part II (desembre 1980), a les figures 1, 2 i 3, per a la classe gI i per a cadascuna de les intensitats nominals.  
En el quadre 8 es recullen les dades esmentades.  
El conductor serà protegit, front a curt circuits, per un fusible (In), quan s'acomplesquen les condicions següents:  
\* Quan la intensitat de curt circuit admissible, pel cable Is., del quadre 7, siga superior a la intensitat de fusió del fusible en cinc segons If, del quadre 8.  
\* Quan la intensitat de fusió del fusible en cinc segons, If del quadre 8, siga inferior al corrent que resulte d'un curt circuit en qualsevol punt de la instal·lació (Icc).  
Is   
 If  
If < Icc  
La intensitat de curt circuit, Icc, és limitada per la impedància del circuit fins el punt de curt circuit i pot calcular-se, amb exactitud suficient, per l'expressió següent:  
   
de donde:  
   
Icc = Valor eficaç del corrent de curt circuit, en amperis.  
U = Tensió simple en volts.  
L = Longitud del circuit en metres.  
ZF = Impedància, a 700 C, del conductor de fase en ?/m.  
ZN = Impedància, a 701 C, del conductor de neutre en ?/m.  
La intensitat de curt circuit més desfavorable es produirà en el cas de defecte fase- neutre.  
En el quadre 9 es recullen les longituds màximes de circuits protegits front a curt circuits, per cada secció de conductor, i apareixen sobreindicats els fusibles que protegeixen simultàniament al cable front a les sobrecàrregues.  
En aquest càlcul s'han considerat nul·les les impedàncies de la xarxa i de l?embrancament. En aquells casos que aquests tingueren valors apreciables, hauran de ser tingudes en compte.  
8. Elements constituents i la seua instal·lació  
8.1. Caixes Generals de Protecció (CGP)  
Són destinades a allotjar els elements de protecció de les línies repartidores i seran formades per una envolvent aïllant precintable, que contindrà fonamentalment els borns de connexió i les bases per a curt circuits fusibles.  
En els casos de subministraments amb Caixa General de Protecció i Mitjana (CPM), només existiran els fusibles de protecció que, segons la MI BT 015 compliran les funcions de protecció i seguretat. Les CPM compliran amb la RU 1412A (octubre 1983) i primer complement (maig 1986).  
8.1.1. Característiques i tipus seleccionats  
Les CGP tindran les característiques indicades en la RU 1403C juliol 1986) i els tipus seleccionats per a l?utilització en els edificis objecte d'aquesta NT-IEEV són:  
CGP-1 Intempèrie  
CGP-7 Intempèrie  
CGP-9 Interior  
CGP-10 Interior  
CGP-11 Interior  
Els esquemes elèctrics es recullen en la figura 5 i les característiques elèctriques en el quadre 10.  
8.1.2. Elecció del tipus de CGP  
El tipus concret de CGP, a utilitzar en cada edifici, es de terminarà en funció de les característiques de l?embrancament, de la potència prevista per a la línia repartidora i de la seua ubicació.  
El nombre mínim de CGP es determinarà a partir de la càrrega prevista, tal com s'indica a l'apartat 7.2. i el quadre 11.  
- Quan existesquen vàries línies repartidores, cada línia serà protegida, independentment, mitjançant CGP.  
- Quan el número de CGP necessaris siga igual o superior a 3, en raó al volum d'ocupació, podran habilitar-se altres solucions tècniques, previ acord amb l?Empresa suministradora.  
8.1.3. Emplaçament i instal·lació  
L?emplaçament de les CGP es fixarà de comú acord entre la Propietat i l?Empresa subministradora en el portal, la façana o entrada dels serveis comuns de l?edifici i sempre en un lloc de lliure i que permeta permanentment l'accés, des de la via pública.  
Pel que fa a la presa aèria, la instal·lació podrà fer-se superficialment o en l?interior d'un nínxol o fornícula en la paret, a una altura mínima del sol de 3 m. (figura 6), llevat de quan la planificació futura de la xarxa siga subterrània, que sempre es col·locarà en un nínxol o fornícula, com si se'n tractés d'un embrancament subterrani.  
Quan l?embrancament siga subterrani, la instal·lació de la CGP serà a l?interior d'un nínxol, podent adoptar-se qualsevol altra solució, previ acord amb l?Empresa subministradora.  
La paret de fixació de la CGP tindrà una resistència no inferior a la del paredó del 9.  
La part inferior de la porta es col·locarà a una altura mínima de 20 cm. Del sòl (figura 7). La porta i el seu març seran metàl·lics i si són de ferro o acer estaran protegits contra la corrosió segons RU 6618A (juliol 1984), la porta podrà ser revestida exteriorment i dispondrà de forrellat normalitzat per l?Empresa subministradora.  
En cada nínxol es preveuran dos orificis per allotjar els conductes (metàl·lics protegits contra la corrosió, fibroci ment o PVC rígid autoextinguible de grau 7 de resistència al xoc), per a l'entrada de les preses subterrànies de la xarxa general. Tindran un diàmetre mínim de 150 mm o secció equivalent i es col·locaran inclinats des del carrer al nínxol.  
En tots els casos els conductes es taponaran amb productes obturadors adequats.  
Així mateix, es col·locarà un conducte de 100 mm. de diàmetre com a mínim, des de la part superior del nínxol a la part inferior de la primera planta, en comunicació amb l'exterior de l'edifici, a fi de poder realitzar alimentacions provisionals en cas d'avaries per auxiliars d'obra, subministraments eventuals, etc.  
Quan els conductes de l'embrancament subterrani tinguen que travessar un soterrani, compliran l'establert en la MI BT 027 (figures 8.1, 8.2, 8.3 i 8.4).  
Quan la façana no termenege amb la via pública (figura 9.1), la CGP se situarà en el límit d'aquest. En cas d'embrancaments aeris es dispondrà d'un suport per a la xarxa aèria, al costat del nínxol (figura 9.2).  
Les dimensions interiors lliures del nínxol, en metres, seran les següents:  
   
 TIPUS DE CGP Ample Alt Fondo  
 (mínim) (mínim) (mínim)  
   
Per una caixa, esquema 10 0,70 1,40 0,30  
Per a dues caixes, esquema 10 ó una caixa esquema 11 1,40 1,40 0,30  
   
Les portes estaran realitzades de tal forma que entrebanquen la introducció d'objectes i les dimensions mínimes, en metres, seran les següents:  
   
 TIPUS DE CGP Ample Alt  
 (mínim) (mínim)  
   
Per una caixa, esquema 10 0,60 1,20  
Per a dues caixes, esquema 10 ó una caixa esquema 11 \*1,20 1,20  
   
 (\* en dues fulles)  
8.2. Línia repartidora  
La línia repartidora és la canalització elèctrica que enllaça la CGP amb les derivacions individuals.  
8.2.1. Característiques  
Serà constituïda, amb caràcter general, per tres conductors de fases i un conductor de neutre.  
Quan la connexió de la presa de terra es realitze en el nínxol, per la mateixa conducció per on discorresca la línia re partidora, es dispondrà del corresponent conductor de protecció.  
S'hi utilitzaran conductors unipolars de coure aïllats de 0,6/1 Kv, descrits en la norma UNE 20394-5-523 (revisió 1989).  
Les seccions normalitzades són:  
 10  
 16  
 25  
 35  
 50  
 70  
 95  
 120  
 150  
 240  
La secció mínima a emprar en cada cas es determinarà d'acord amb el que s'indica al capítol 7 «Càlcul», que es resumeix al quadre 11.  
8.2.2. Emplaçament i instal·lació  
Les línies repartidores s?instal·laran en tubs, amb un grau de resistència al xoc no inferior a 7, segons la norma UNE 20441 (octubre 78), d'unes dimensions tals que permeten ampliar en un 100% la secció dels conductors instal·lats inicialment (es recomana instal·lar un tub de reserva). Els diàmetres dels tubs, per a cada composició de circuit, es recull al quadre 11.  
Les unions dels tubs seran roscades o embotides, de manera que no puguen separar-se els extrems.  
Es podrà realitzar la instal·lació de canalitzacions prefabricades o en conductes de fàbrica, que hauran de complir les condicions previstes en la norma UNE 20855 (juliol 1975); a més, tindran un grau de protecció IP 547, segons UNE 20474 (octubre 1978) i seran precintables.  
El traçat de la línia repartidora serà el més curt i rectilini possible i discorrerà per zones d'ús comú.  
Quan la línia repartidora tinga excessiva longitud o trajectòria, en què puga resultar difícil el canvi de conductors per la conducció per on discorreix, s'establiran els registres adequats.  
Quan l'alimentació siga des de la xarxa aèria i la CGP es col·loque en façana, els conductors de la línia repartidora estaran protegits amb un tub rígid aïllant, corvable en calent i incombustible, amb un grau de resistència al xoc no inferior a 7), des de la CGP fins la centralització de conta dors (figura 6).  
8.3. Centralització de comptadors  
Estarà disposada per albergar els comptadors destinats a mesurar el consum d'energia elèctrica corresponent a locals, habitatges i als serveis generals de l?edifici.  
Amb caràcter general, la centralització serà formada per un o varis mòduls o conjunts destinats a albergar, fonamentalment, l?embarrat general, els fusibles de seguretat, els aparells de mesura, l?embarrat general de protecció, borns d'eixida i la posada a terra.  
Es col·locarà un interruptor omnipolar de tallament en càrrega per accionament manual, amb bloqueig en posició oberta, dins d'una envolvent modular, en l'arribada de la corresponent línia repartidora a la centralització i correspondrà a un dels tipus establerts per l?Empresa subministradora.  
La intensitat de tallament d'aquest aparell estarà d'acord amb la prevista en la centralització.  
Sobre el mòdul que allotja aquest interruptor s'ubicarà el mòdul corresponent als serveis generals, que s'alimentarà mitjançant una derivació realitzada des dels borns d'entrada del citat interruptor, de forma que la obertura d'aquest no deixe sense subministrament elèctric els serveis generals.  
Sobre aquest mòdul podrà disposar-se'n un altre destinat a realitzar el fraccionament i seccionament de serveis generals; serà obligatori quan així ho exigesquen les Ordenances Municipals (amb independència dels quadres de comanament i protecció). (Figures 10.1, 10.2 i 10.3).  
Es preveuran els espais adequats per a la instal·lació, si fa el cas, dels interruptors de control de potència, amb reenganxament automàtic, o reenganxables des del domicili de l'abonat, per a cadascú dels subministraments.  
Tots aquests elements es disposaran en un cambra o armari destinat, exclusivament, a aquesta finalitat.  
8.3.1. Característiques  
La centralització de comptadors haurà de ser d'un model i tipus establert per l?Empresa subministradora i tindrà que complir, amb caràcter general, les especificacions de la norma UNE 20916 Juliol 1975) i de la RU 1404D (febrer 1977), que correspon al sistema de mòduls amb envolvent aïllant.  
El nombre de comptadors que permetran allotjar les envoltants o pannells, de la unitat funcional de mesura, es determinarà en funció de les mesures mínimes que es recullen a la figura 11.  
Les plaques de fixació permetran la instal·lació dels comptadors mitjançant tres punts de fixació desplaqables, els re correguts mínims dels quals es recullen a la figura 11.  
Els serveis generals que incloguen escala (enllumenat, porter electrònic, amplificadors), ascensors i grup de pressió, els subministraments (monofàsics o trifàsics) que presenten una intensitat superior a 63 A, es disposaran en conjunts específics de mesurà, de les característiques indicades en la RU 1410B (desembre 1986).  
8.3.2. Emplaçament  
En funció del nombre de subministraments i plantes de l?edifici, els comptadors es disposaran de la següent forma:  
a) En els edificis de fins 9 plantes, inclusivament, els comptadors s'instal·laran, en una o més centralitzacions, a la planta baixa.  
b) En els edificis de més de 9 plantes, els comptadors s'instal·laran, en una o més centralitzacions, a la planta baixa; admetent-se, a més, altres centralitzacions en una o més plantes intermèdies.  
e) Quan el número de subministraments per planta siga superior a 14, es podrà instal·lar una centralització per planta.  
No obstant el que hem indicat als apartats a, b i c, podran habilitar-se altres solucions, previ acord amb l?Empresa subministradora.  
8.3.3. Disposició  
Quan el número de buits per a equipaments de mesura, amb destinació a habitatges i locals comercials i industrials, exclosos els serveis generals citats en el paràgraf 4 de l'apartat 8.3.1, no depasse els 36, la centralització de comptadors podrà col·locar-se en un armari adossat o encastat en un parament en zona comuna, amb un ample mínim lliure de paret de 1,50 m, fins 18 buits, de 2,40 m, fins 24 buits i de 3,30 m, fins 36 buits. Estarà protegida frontalment per unes portes de material incombustible (segons NBE CPI 82 BOE 27-09-82) i resistència adequada, que quedaran separades del frontal dels mòduls entre 5 i 15 cm i permetran el fàcil accés i manipulació dels mòduls.  
Quan el número de buits per a equipaments de mesura depasse els 36 (exclosos els serveis generals citats en el paràgraf 4 de l'apartat 8.3.1), la centralització es disposarà en una cambra destinada exclusivament a aquesta finalitat. Si la capacitat de la línia repartidora ho permet, s'admetrà, com a màxim, fins a 72 buits per a equipaments de mesura (exclosos els serveis generals anteriorment citats en aquest paràgraf).  
En cas de ser necessari instal·lar més d'una línia repartidora per a respectar la capacitat d'aquesta, sense depassar el nombre màxim de buits, es podrà disposar de dues centralitzacions, tot procurant que una siga per als locals i l'altra per als habitatges, admetent-s'hi que ambdues estiguen en el mateix local específic i assignat als serveis generals abans citats en aquest paràgraf, a una de les centralitzacions (segons les capacitats de les línies repartidores).  
Si se superen els 72 buits per a equipaments de mesura (exclosos els serveis generals citats en el paràgraf 4t de l'apartat 8.3.1), caldrà una altra centralització, separada físicament de l'anterior, ja siga mitjançant un barandat de resistència no inferior a la del paredó del 9, ja siga en un altre local. En aquestcas ambdues centralitzacions podran estar en la mateixa planta i tindré un accés comú.  
Les portes d?accés tindran unes dimensions mínimes de 0,70 x 2,00 m i permetran la seua obertura cap l?exterior per simple pressió del cas (relliscada d?emergència). El tancament de les portes d'accés es farà mitjançant un forrellat (amb possibilitat de la seua obertura manual des de l?interior), que podrà ser accionada, en qualsevol moment, tant per la Comunitat de Propietaris de l?edifici, com per l?Empresa subministradora. També podrà utilitzar-se un buló corregut amb cadenat en ambdós costats, un de l?Empresa subministradora i l'altre de la Comunitat de Propietaris, que permeta l'actuació de la relliscada d?emergència citada.  
Tenint en compte les possibles ampliacions, segons aquesta norma, les dimensions en planta de la cambra de comptadors es determinarà de forma que l?espai lliure entre mòduls oposats, entre mòdul i paret lliure oposada i entre parets lliures oposades siga com a mínim de 1,10 m, l'altura lliure de la cambra de comptadors serà com a mínim de 2,30 m.  
A fi de poder accedir, correctament, als distints elements de la centralització de comptadors, la part inferior corresponent al mòdul de l?embarrat general quedarà a una altura no inferior a 0,10 m, la distància al sòl dels mòduls de comptadors no serà inferior a 0,50 m i la part superior del mòdul de comptadors situat en la posició més alta, a una distància del sòl no superior a 1,90 m. Aquestes condicions es recullen a la figura 12.  
L?armari o local se situarà el més prop possible de l?entrada de l?edifici i de la canalització de les derivacions individuals, en llocs de fàcil accés per a l?Empresa subministradora.  
Estaran ventilats de forma natural i suficientment enllumenats (mínim 100 lax),, construïts amb materials no inflamables i separats d'altres locals que presenten risc d'incendi o produesquen vapors corrosius.  
No estaran exposats a vibracions ni humitats, i quan la cota del sòl siga igual o inferior a la dels corredors o locals limítrofs, es disposaran albellons de desguàs.  
La resistència de les parets de tancament no serà inferior a la d'un paredó del 9.  
S'adoptaran les mesures previstes a la NBE CPI 82 (BOE 2709-82) «Condicions de Protecció contra Incendis en els Edificis» i, tal com prescriu aquesta norma, es disposarà d'un extintor mòbil d'eficàcia 21 B i de pols seca de càrrega, en l?exterior de la cambra de comptadors i prop de la porta.  
8.3.4. Centralitzacions per a edificacions adossades  
Quan es tracte d'edificacions adossades d'una o més plantes per habitatge (bungalows, dúplex, local comercial, etc.), que per estar dins d'una urbanització pertanyen a una Comunitat de Propietaris, s'hi podran establir centralitzacions de comptadors, per cada grup homogeni d?edificació, amb un màxim previsible de 24 buits (exclosos els serveis generals) per a equipaments de mesura, en cadascuna d'elles.'  
Els conjunts de mòduls, amb envoltant aïllant, s'instal·laran en un armari d'obra, complint les condicions d'instal·lació pròpies de les centralitzacions de comptadors en local específic interior  
L?accés a la centralització de comptadors, per l?Empresa subministradora, quedarà permanentment garantit.  
L?armari serà protegit frontalment mitjançant portes de material incombustible i resistència adequada, tant als esforços com a la intempèrie (alumini, ferro galvanitzat, fibra de vidre, etc.), a fi que entrebanquen l?entrada d'aigua, neu, animals, etc. Les portes permetran el fàcil accés als mòduls i estaran separades entre 5 i 15 cm del frontal dels mòduls.  
La ventilació del recinte serà la necessària per evitar la formació de condensacions, podent usar doble reixeta de resistència i dimensions adequades en les portes, per a impedir l'entrada de petits animals i la possible introducció d'objectes.  
8.3.5. Subministraments individuals o dobles  
Els equipaments de mesura, en aquest tipus de subministrament, aniran allotjats a la Caixa General de Protecció i Mesura (CPM), que s'instal·larà en funció del tipus de xarxa alimentadora, sempre en lloc de lliure i de permanent accés des de la via pública; a més, la part superior quedarà situada a una altura compresa entre 1,15 i 1,90 metres.  
8.3.6. Aspectes generals per a la centralització de comptadors  
La previsió de buits per a mòduls d'envoltant aïllant, corresponents a les unitats funcionals de mesura, i es realitzarà tenint en compte el següent:  
a) Per a locals comercials, i industrials, es preveurà un espai per a la col·locació, en les unitats funcionals necessàries, d'un equipament de mesura (3 buits), per cada 50 m2 de superfície o per cada 50 m2 de façana de locals a la via pública o privada d'accés públic (deduint 5 mi per cantó del local), i s'instal·larà com a mínim un tub (diàmetre 36 mm.) per cada derivació individual fins a cadascuna d'aquestes unitats resultants.  
b) En el cas de no ser coneguda la distribució dels locals comercials i industrials s'instal·larà un mòdul de tres buits per cada 200 m2 0 fracció.  
c) Per a locals comercials i industrials definits, i serveis generals de l?edifici, que presenten una intensitat no superior a 63 A, caldrà instal·lar-hi un mòdul de mesura, com a mínim de tres buits, destinat als comptadors d?energia activa i reactiva i un interruptor horari, per cada unitat de local.  
L?espai ocupat pels mòduls indicats en l'apartat b, es descomptarà de l?espai previst a l'apartat (a.  
Per a subministraments a habitatges, amb potència no superior a 15 kW, a la unitat funcional de mesura s'hi haurà de preveure, com a mínim, un buit per a un comptador trifàsic d?energia activa per a cada subministrament i es deixarà un buit per a la possible instal·lació d'un comptador trifàsic d?energia reactiva per cada 14 subministraments o fracció. Així mateix s'instal·larà un mòdul capaç d'albergar l'interruptor horari i els seus accessoris, adossat al mòdul d'embarrat de protecció i de borns d'eixida, per a cada conjunt d'habitat ges que s'alimenten des de la mateixa centralització. Per a potències superiors a 15 kW per habitatges, caldrà preveure, en aquest un mòdul de mesura, tres buits amb destinació als comptadors trifàsics d'energia activa i reactiva i per a l?interruptor horari.  
A la centralització de comptadors, els equipaments de mesura es disposaran, llevat dels casos justificats, de manera que en primer lloc i començant pel costat esquerre de l?observador, estant aquest situat front a la centralització, es col·loquen per columnes modulars d?esquerra a dreta i de dalt a avall, començant els habitatges fins acabar-los, seguidament els serveis generals no citats al paràgraf 4t, de l'apartat 8.3.1, i finalment els locals comercials i industrials de l?edifici. El mòdul destinat als serveis generals citats en el paràgraf 4t, de l'apartat 8.3.1, se situarà sobre el mòdul que allotja l?interruptor general de tallament de l'alimentació a la corresponent centralització (figures 10.1, 10.2 i 10.3). Les ampliacions de les centralitzacions es faran preferentment per la part de la dreta de l?observador.  
La secció mínima dels conductors, per al cabletjat dels mòduls de la centralització, serà de 10 mm2 de coure, llevat dels conductors de comandament i maniobra que seran, almenys, de 1,5 mm2.  
Els conductors de fase s'identificaran amb els colors marró, negre i gris, el de neutre amb el color blau clar, el conductor de protecció amb el groc verd i els de comandament i maniobra, de color roig.  
8.4. Derivacions individuals  
Són les línies que, partint des d'una línia repartidora, alimenten la instal·lació dels usuaris.  
8.4.1. Característiques  
Les derivacions individuals estaran constituïdes, d'acord amb la instrucció MI BT 014, per conductors de coure aïllats del tipus HO7V-R, segons norma UNE 21357 (maig 1983) i UNE 21013 (novembre 1981).  
Per als subministraments monofàsics estaran formades per un conductor de fase, un de neutre i un altre de protecció. Per als suministraments trifàsics estaran constituïdes per tres conductores de fase, un de neutre i un altre de protecció.  
Per a la protecció contra curt circuits de les derivacions individuals, s'instal·laran fusibles de classe gI de tipus cilíndric, per a calibres no superiors a 100 A i de tipus tallant per a calibres superiors.  
La secció a utilitzar en cada cas es determinarà d'acord amb el que indica el capítol 7 «Càlcul», i que se resumeix per a les seccions més usuals en el quadre 12. La secció mínima a utilitzar serà de 6 mm2.  
El tub corresponent a cada derivació individual permetrà la instal·lació de dos conductors segons UNE 21799 (maig 1983) de 1,5 mm2 de secció, per al comandament que calga en els subministraments, amb discriminació horària nocturna.  
8.4.2. Emplaçament  
Les derivacions individuals discorreran per l?interior dels acanalaments encastats o adossats al buit de l?escala, per a llocs d'ús comú. Es procurarà evitar les corves, els canvis de direcció i la influència tèrmica d'altres canalitzacions de l?edifici.  
En edificis de fins 12 habitatges per escala es podrà instal·lar directament encastada, amb tub flexible, autoextinguible i no propagador de la flama.  
La part de les derivacions individuals que discorreix per fora de l'acanalament anirà sota un tub encastat.  
A la figura 13 es recullen les característiques de l'acanalament.  
Les dimensions internes de la secció horitzontal de l'acanalament, seran com a mínim, de 50 cm2 per tub. S'admetrà la instal·lació de fins 2 capes de tubs per acanalament.  
Cada derivació individual, en acanalament, s'instal·larà en un tub aïllant rígid autoextinguible i no propagador de la flama, de grau de protecció mecànica 5, si és rígid corvable en calent, o 7, si és flexible. En cada 5 plantes es dispondrà d'una caixa registre del propi tub, accessible en la planta en qüestió. Aquesta caixa es podrà substituir per una abraçadora esllavisant de 25 cm. de longitud instal·lada en cadascú dels tubs.  
Des de la centralització de comptadors fins l?última planta, es deixarà un tub lliure per cada dotze o fracció de derivacions individuals.  
Quan hi existesquen problemes d'instal·lació dels trams de derivacions individuals, que discorresquen des del local de la centralització de comptadors fins l'arranc dels acanala ments verticals o en els trams existents des dels registres d'aquests acanalaments verticals fins el quadre de distribució de cada subministrament s'hi podrà realitzar amb tubs en costats, rígids i corvables en calent, discorrent per llocs d'ús comú. Podran ser flexibles, autoextinguibles i no propagadors de la flama, amb grau de protecció mecànica 7, i del diàmetre immediatament superior al del tub rígid del tram vertical, col·locant registres practicables en els canvis de direcció i, en especial, al peu de cada acanalament vertical i en cada planta.  
S'instal·larà en cada planta una tapa de registre per als tubs de material M0 segons NBE-CPI-82 (BOE 27-09-82) i a una distància del sostre de 20 cm.  
Cada tres plantes es col·locaran plaques tallafocs o sistemes equivalents, immediatament sota la tapa de registre.  
Quan es tracte d'edificacions adossades (bungalows, duplex locals comercials, etc.), amb centralització de comptadors per grups homogenis d'edificacions, les derivacions individuals discorreran per zones d'ús comú, sota tubs de resistència adequada. Si la canalització és subterrània es disposaran arquetes plenes d'arena neta, per al registre en els canvis de direcció i en aquells altres punts necessaris.  
8.4.3. Dispositiu de comandament i protecció  
S'instal·larà en l?interior de l?habitatge, en un lloc fàcilment accessible i immediat a l?entrada, i a una altura aproximada de 1,80 m. Al costat d'ell o compartimentant el lloc com cal, es col·locarà una caixa i tapa, de material aïllant de classe A i autoextinguible que s'ajustarà al que s'hi ha indicat en la RU 1407C juliol 1987) i 1408B (febrer) per a l?interruptor de control de potència. En el quadre 13 es recullen els models normalitzats, i a les figures 14.1 i 14.2 les dimensions de les caixes i tapes a emprar en les subministraments on no es preveu l?utilització de la tarifa nocturna (models CC i CI). En els subministraments que s'acullguen a la discriminació horària nocturna, i el control de potència es realitze mitjançant un interruptor automàtic de comandament manual, a disposar en l?entrada de l?habitatge, s'hi col·locarà, d'acord amb les normes de l?Empresa subministradora, caixes del tipus CN, segons s'indica a la figura 15.  
Per al control d'intensitats superiores a 63 A s'instal·larà per allotjar l?interruptor de control de potència, una caixa d?aïllament II- A, les dimensions mínimes dels quals, a títol orientatiu, podran ser:  
Fins 100 A: 150 x 310 x 70 mm  
Fins 200 A: 220 x 380 x 100 mm  
9. Manteniment  
El manteniment i reparació de la instal·lació d?enllaç, i de l'extintor de la centralització, seran a càrrec de la Comunitat de Propietaris.  
Aquestes operacions s'han de realitzar mitjançant instal·ladors  
autoritzats que hauran comunicar prèviament, a l?Empresa subministradora, qualsevol manipulació que realitzen en la instal·lació. En cap cas podrà retirar-se un precinte sense la conformitat expressa de l'Empresa subministradora o de l?Organisme territorial competent  
10. Sistema de posada a terra en edificis  
L?únic sistema de protecció, contra contactes indirectes per a poder connectar a les seues xarxes les instal·lacions receptores, és el definit en la instrucció MI BT 023 com a posada a terra de les masses i utilització d'interruptors diferencials.  
Els conductors de protecció dels habitatges i locals, com s'indica en la Norma NTE-IEB, estaran integrats en les seues derivacions individuals i connectats als embarrats dels mòduls de protecció de cadascuna de les centralitzacions de comptadors de l?edifici. Des d'aquests, i a través dels conductors de protecció de las línies repartidores i de les punts de posada a terra, quedaran connectats a la xarxa de terres de l?edifici.  
Quan la CGP es col·loque en façana sense nínxol, en tanca o  
termenal, allunyada de l?edifici o conjunt d'edificis, la posada a terra dels conductors de protecció dels habitatges i dels locals es realitzarà en la pròpia centralització de comptadors mitjançant un punt de posada a terra, situat en el local de la centralització i connectat a la xarxa registrable de terres de l?edifici. En aquest cas es podrà prescindir del conductor de protecció de la línia repartidora.  
Les guies metàl·liques dels ascensors, muntacàrregues, antenes, calderes, tuberies metàl·liques, depòsits metàl·lics, etc. i altres serveis de l?edifici, es connectaran a la xarxa de terres.  
Veure imatge


Còpia Permalink ELI