Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5112, del 11-10-2005 (2005/11119)

Resolució de 20 de setembre de 2005, de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5112

Data del DOGV
:   11-10-2005

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2005/11238


Data del document
:   20-09-2005

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Quatretonda
    * Sellent
    * Altura
    * Vinaròs
    * Anna
    * Vall d'Alba
    * impacte ambiental

Resolució de 20 de setembre de 2005, de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. [2005/X11120]
  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1.302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1.131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental
  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En virtut d'això, he resolt:
  
Article únic
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent als expedients 127/04-AIA Vall d'Alba, 018/03-AIA Anna, 429/03-AIA Sellent, 392/03-AIA Altura, 361/03-AIA Quatretonda i 246/03-AIA Vinaròs, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.
  
València, 20 de setembre de 2005.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 127/04-AIA
  
Títol: Indústria per a la fabricació de paviments i revestiments ceràmics
  
Promotor: Argenta Cerámica SL
  
Autoritat substantiva: Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana
  
Localització: Pol. ind. de la Vall d'Alba, vial 5, parcel·la 2, la Vall d'Alba (Castelló)
  
Descripció del projecte
  
1. Objecte del projecte
  
Argenta Cerámica SL, pretén implantar l'activitat industrial de fabricació de paviments i revestiments ceràmics en una parcel·la situada en el polígon de la Vall d'Alba. L'esmentada activitat es durà a terme en l'interior d'instal·lacions industrials ja construïdes i, com es desprén de la localització d'aquesta, en un entorn proveït de tots els serveis urbans necessaris per al desenvolupament d'aquella.
  
2. Antecedents
  
L'activitat que se sotmet a avaluació d'impacte ambiental se situa en el polígon industrial de la Vall d'Alba, sobre sòl qualificat com a industrial pel planejament municipal vigent, en haver sigut, aquell, avaluat ambientalment, junt amb la resta del municipi, en el marc del PGOU de la Vall d'Alba, i disposa de declaració d'impacte ambiental de data 1 de març de 1999.
  
3. Caràcter de la declaració
  
La declaració d'impacte ambiental que conforma aquesta resolució forma part del procés d'autorització ambiental Integrada en tràmit, en aplicació de la Llei 16/2002, d'1 de juliol de prevenció i control integrats de la contaminació, i el Decret 40/2004, de 5 de març, del Consell de la Generalitat, pel qual es desenvolupa el règim de prevenció i control integrats de la contaminació a la Comunitat Valenciana.
  
Aquesta normativa determina el contingut i abast de l'autorització ambiental integrada, la finalitat del qual és integrar en una única resolució totes aquelles autoritzacions i pronunciaments sectorials en matèria d'abocaments d'aigües residuals, producció i gestió de residus i emissions a l'atmosfera, totes les quals són atribucions de la conselleria competent en matèria de medi ambient de la Generalitat, preceptius per a la implantació i posada en marxa de les instal·lacions sotmeses al règim de prevenció i control integrats de la contaminació a la Comunitat Valenciana.
  
En els casos en què així succeïsca i, al mateix temps, l'emplaçament ho permeta, pertoca excloure del contingut de la declaració d'impacte ambiental aquells aspectes que la Llei 16/2002, d'1 de juliol de prevenció i control integrats de la contaminació, i el Decret 40/2004, de 5 de març, del Consell de la Generalitat, pel qual es desenvolupa el règim de prevenció i control integrats de la contaminació a la Comunitat Valenciana, reserven a la resolució administrativa que conté l'autorització ambiental integrada, a fi d'evitar duplicitats innecessàries en el procés d'anàlisi i valoració ambiental, com també en l'establiment de mesures correctores, protectores i la vigilància i control d'aquestes.
  
Cal considerar que l'avaluació d'impacte ambiental de les afeccions ambientals derivades de l'emissió de contaminants atmosfèrics, generació de residus, consum d'aigües i abocament d'aigües residuals, es realitza a través dels informes que emeten organismes i serveis competents en cada una de les matèries, els quals al seu torn són consultats pel departament que emet l'autorització ambiental integrada.
  
A la vista de l'article 22 del Decret 40/2004, l'autorització ambiental integrada contindrà, a banda de la declaració d'impacte ambiental, tota una sèrie d'apartats a través dels quals podran minimitzar-se els impactes directes sobre el medi abiòtic i la població. Els impactes ambientals directes seran sobre els quals més fàcilment es podran adoptar mesures correctores que, al seu torn, resultaran mesures preventives dels impactes indirectes sobre el medi natural biòtic, perceptual i social. Són les afeccions directes, les que durant el funcionament normal de les activitats IPPC poden donar-se sobre els treballadors i el medi natural inert o abiòtic (aire, sòl i aigua) i les indirectes, les que poden donar-se sobre el medi biòtic (flora, fauna i processos biòtics).
  
En conseqüència, la necessària coordinació administrativa entre els diversos departaments de la Conselleria de Territori i Habitatge, si més no exigeix que la declaració d'impacte ambiental, que és succeïda per una autorització ambiental integrada, limite l'àmbit de decisió d'aquesta als aspectes relacionats amb les afeccions directes a la fauna, flora, paisatge, espais naturals protegits, zones humides, formacions geomorfològiques d'interés, i altres aspectes d'entitat semblant.
  
4. Tramitació administrativa
  
En data 4 de maig de 2004 es rep, en l'Àrea d'Avaluació Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge, un escrit procedent de l'Àrea de qualitat ambiental de l'esmentada Conselleria, segons el qual se sol·licita que es procedisca a l'avaluació de l'impacte ambiental de l'activitat de referència. A més, pel mateix es comunica que, havent finalitzat el termini d'informació pública, no s'hi han presentat al·legacions.
  
5. Afeccions legals
  
Els condicionants de la declaració d'impacte ambiental de data 1 de març de 1999, de resolució de l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental de la PGOU de la Vall d'Alba, com també les mesures protectores previstes en l'estudi d'impacte ambiental de l'esmentat Pla general.
  
La indústria sol·licita l'autorització ambiental integrada que atorga la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge.
  
D'acord amb els articles 18, 19 i 20 de l'Ordre de 9 de setembre de 2003, de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual es desenvolupa el Decret 119/2003, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, les competències en matèria de control integrat de la contaminació, qualitat d'aigües, seguiment i control d'aquest recurs, protecció atmosfèrica i acústica, i el seguiment, control i gestió de residus s'atribueixen a la Direcció General de Qualitat Ambiental.
  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que escaiga obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.
  
6. Consideracions ambientals
  
Atés l'entorn en què se situa la indústria, i com ja s'ha comentat en anterior apartat, no cal esperar, en el cas concret avaluat, afeccions ambientals de rellevància dins del conjunt d'aquells valors que s'han delimitat a aquesta declaració. I és que, atés que es localitza en l'interior d'un polígon industrial, s'entén que ja es van estudiar els aspectes territorials susceptibles de patir impacte a raó de l'ús donat al sòl. És per açò pel que no s'entrarà novament en això, remetent, en tot cas, als condicionants de la declaració d'impacte ambiental del PGOU d'Onda (expedient número 301/98-AIA), de data 8 de juliol de 1998, dels quals es transcriuen, a continuació, aquells que presenten relació amb el cas ara avaluat:
  
7) En relació amb el tractament i evacuació de les aigües residuals:
  
7.a) En el termini més breu possible s'executaren les obres necessàries per a evacuar les aigües residuals tractades, de la depuradora situada al sud del nucli urbà, al barranc del Regall o de la Juncosa, i eliminar tot seguit les conduccions que actualment porten l'efluent a l'Avenc.
  
7.b) Ateses les dimensions del sòl urbanitzable no detallat d'ús industrial i les condicions de l'actual estació depuradora d'aigües residuals, es considera necessari la construcció i posada en funcionament, prèvia al desenvolupament de nous sectors, d'una estació depuradora pròpia per a tot el polígon industrial.
  
En conseqüència, el projecte de Pla general reservarà, en l'àmbit del polígon industrial la superfície de sòl necessària per a la ubicació de les infraestructures de tractament de les aigües residuals industrials.
  
8) Els plans parcials elaborats per al desenvolupament del sòl urbanitzable no detallat d'ús industrial contindran estudis detallats sobre:
  
- Inventari dels elements etnològics de les antigues infraestructures hidràuliques i prospecció arqueològica. Si aquesta fóra positiva es comunicarà a la Conselleria de Cultura, Educació i Esport adoptant les mesures que aquest organisme suggerisca.
  
- Localització i grafiat dels enclavaments forestals i conservació d'aquests en integrar-los com a zones verdes del sector.
  
- Elaboració de normes particulars sobre mesures correctores si hi ha demanda d'instal·lació d'indústries del sector ceràmic. Pel que fa a la contaminació atmosfèrica generada tant dels distints processos industrials com dels parcs d'emmagatzematge de la matèria primera a l'aire lliure(argiles).
  
9) S'aplicarà de manera subsidiària en tot ?àmbit del terme municipal els models d'ordenances elaborats conjuntament per la Generalitat Valenciana i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies sobre, abocament a la xarxa municipal de clavegueram, i sobre, prevenció de la contaminació acústica (sorolls i vibracions).
  
Atés que no s'afecta directament cap àrea protegida, açò és, qualssevol àrees que puguen estar subjectes a algun tipus de protecció administrativa, com ara ZEPA, LIC, microreserves, etc, no cal referir-se a cap altre impacte l'entitat del qual suggerisca la seua rellevància en el context en què es puguen plantejar.
  
10. Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, pel que disposa l'apartat l) del grup 4 de l'annex 1 de la Llei 6/2001, de 8 de maig, de modificació del Reial decret legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental.
  
L'expedient ha observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte Indústria per a la fabricació de paviments i revestiments ceràmics, localitzat al pol. ind. de la Vall d'Alba, vial 5, parcel·la 2, Vall d'Alba (Castelló), i promogut per Argenta Cerámica SL, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establerts en l'apartat segon.
  
Segon
  
1. Per la seua ubicació, es considera que en matèria d'emissions atmosfèriques, soroll, abocament d'aigües residuals i generació de residus, serà suficient el compliment de la legalitat vigent o, si és el cas, amb l'adopció de les millors tecnologies disponibles i els valors límit d'emissió especificats en el Decret 40/2004, de 5 de març, del Consell de la Generalitat, pel qual es desenvolupa el règim de prevenció i control integrats de la contaminació a la Comunitat Valenciana.
  
2. La Direcció General de Qualitat Ambiental, com a òrgan competent en matèria de qualitat d'aigües, seguiment i control d'aquest recurs, protecció atmosfèrica i acústica, el seguiment, control i gestió de residus i, a més, com a òrgan amb competència substantiva en matèria d'autorització ambiental integrada, haurà de constatar periòdicament que el funcionament de l'activitat objecte de referència s'ajusta al que reglamenta o, si és el cas, a les millors tecnologies disponibles i els valors límit d'emissió. A aquest efecte, anualment, la Direcció General de Qualitat Ambiental remetrà a la Direcció General de Gestió del Medi Natural el certificat del compliment per part del promotor de tot l'anteriorment especificat en relació amb la producció i programes de minimització de residus, emissions, abocaments, seguiment i control de les activitats relacionades amb els recursos hidrològics de la Comunitat Valenciana i la resta d'aspectes que condicionen ambientalment el projecte.
  
Tercer
  
Notificar a les parts interessades que, contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte ambiental.
  
València, 7 de juliol de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Dades de l'expedient
  
Expedient: 018/4636-UQG
  
Títol: Modificació puntual i Pla parcial del sector AnnaGolf
  
Promotor: Ajuntament d'Anna
  
Autoritat substantiva: Ajuntament i CTV
  
Localització: A l'oest del paratge conegut com l'Albufera d'Anna
  
Descripció del projecte
  
1. Objecte del projecte
  
La classificació com a sòl urbanitzable esportiu - turístic - residencial d'una superfície estimada en 919.966 m², amb la inclusió d'un camp de golf, habitatges unifamiliars aïllats i adossats, cases turístiques i un complex hoteler.
  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
I. La pràctica totalitat de la proposta s'emmarca sobre sòls transformats des de fa molt de temps al cultiu de secà, amb presència puntual i poc representativa d'àrees naturals, seminaturals o incultivades sobre bancals i amb la creixent i recent incorporació de plantacions de regadiu.
  
II. Es tracta d'un terreny ondulat, sense pendents acusats, sobre els quals es preveu realitzar un reduït moviment de terres, i adaptar-se a la morfologia existent en la mesura que siga possible.
  
III. De la superfície proposada, 401.119 m² es dedicaran a la pràctica del golf i les necessitats associades d'aquesta. Els tees d'eixida, els fairways, els greens i el camp de pràctiques comporten un total de 226.388'80 m² que requereixen ser regats, als quals caldria afegir la zona natural de la resta del recorregut, que disposa de 130.017'50 m².
  
IV. El camp de golf disposarà de llacs artificials impermeabilitzats que funcionaran com a dipòsits d'emmagatzematge d'aigües per al reg de les instal·lacions a més de ser elements integradors de la composició i disseny de les àrees de joc. El volum d'emmagatzematge s'estima en 55.632'80 m³.
  
V. Es preveu un total de 628 nous habitatges, amb un potencial d'ocupació que ascendeix a 2.270 habitants, incloses les 700 places hoteleres, i el nombre de població empadronada en 2003 en el municipi és de 2.750 habitants.
  
VI. En computar la superfície del camp de golf es planteja una densitat de 7 habitatges per hectàrea, amb alçàries màximes de 6'50 metres (2 plantes per als usos residencials) i 10'50 metres (3 plantes per als equipaments i usos terciaris).
  
VII. Segons la documentació presentada, si bé el projecte no constitueix una palpable necessitat del municipi, és possible que resulte molt important per a completar l'oferta turística junt amb l'espai conegut com l'Albufera, a més de plantejar una alternativa al cultiu de secà o plantacions de secà, avui en baixa.
  
VIII. La realització del complex requereix d'una sèrie d'infraestructures encara per realitzar on s'inclouen la millora i adequació dels accessos, la implantació de sistemes de depuració d'aigües residuals, el proveïment d'aigua potable a la població, el transport d'energia elèctrica, la gestió de residus, etc.
  
IX. El projecte inclou la restauració d'una superfície degradada amb motiu d'una activitat extractiva.
  
3. Alternatives
  
No es presenta estudi d'alternatives de localització.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 21 de gener de 2003 l'Ajuntament d'Anna va remetre un projecte tècnic, inclòs l'estudi d'impacte ambiental, relatiu a la modificació puntual i Pla parcial del sector AnnaGolf, i es va incoar el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.
  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons els anuncis publicats en el diari Las Provincias de data 17 d'agost de 2001 i en el DOGV núm. 4072, de 27 d'agost de 2001.
  
Durant el període d'informació pública es van presentar 13 al·legacions, segons consta en els certificats emesos pel secretari de l'Ajuntament d'Anna, en els quals s'incloïa l'aprovació provisional, l'informe del tràmit d'informació al públic realitzat i un resum de les al·legacions presentades.
  
2. Resum d'al·legacions
  
Només dues de les al·legacions presentades fan referència a matèries ambientals, i es recull el contingut d'aquestes de manera resumida a continuació:
  
- Insuficiència del depòsit municipal i de la infraestructura existent per al proveïment d'aigua potable a la població.
  
- Insuficiència del col·lector d'aigües residuals a què es pretén connectar la infraestructura de sanejament del sector.
  
- Errades en el càlcul de la dotació d'aigua potable necessària per a abastir el sector, tant per a consum humà com per a reg de les zones verdes i parcel·les privades, posant en relació aquestes dades amb el volum d'aigües residuals generades i que es pretenen depurar per a, posteriorment, regar el camp de golf, com també les necessitats reals de reg per a aquesta infraestructura.
  
- Contradiccions entre alguns dels mecanismes suggerits per a l'estalvi d'aigua potable i les reglamentacions tècniques recollides en la normativa, com també en les infraestructures de depuració d'aigües residuals previstes
  
- Efectes sobre la població derivats de l'increment del consum de recursos, especialment de l'aigua potable.
  
- Efectes sobre l'estat i capacitat dels aqüífers derivats del desenvolupament del projecte.
  
- Escassa valoració del paisatge i dels canvis derivats del desenvolupament del projecte en aquest sentit. Errades en la descripció d'alguns aspectes del medi físic.
  
- Poc adequada descripció i valoració dels efectes del projecte sobre la fauna.
  
L'Ajuntament d'Anna va desestimar el contingut d'aquestes al·legacions. No obstant l'anterior, atenent als dubtes sorgits en relació amb determinats aspectes recollits en les al·legacions s'han valorat durant el procediment d'avaluació d'impacte ambiental els aspectes anteriorment descrits i s'han produït canvis en el projecte o bé s'establert condicionants perquè de l'execució del mateix no es deriven impactes ambientals no assumibles.
  
Afeccions legals
  
1. En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la xarxa Natura 2000, en el municipi d'Anna s'ha designat el lloc d'interés comunitari o LIC denominat Curs Mitjà i Baix del riu Xúquer, i relativament pròxims es troben els llocs coneguts com Muela de Cortes i Caroig (també és considerada zona d'especial protecció per a les aus per l'alt valor d'aquesta) i Serra d'Énguera.
  
El projecte posseeix unes característiques i una envergadura tals que no s'estima susceptible de poder afectar els valors ambientals detectats en les esmentades zones, i s'atén també a la distància existent a aquests.
  
Tampoc es preveu cap afecció a microreserves o cavitats, forests d'utilitat pública o sòl amb característiques forestals més enllà de xicotetes superfícies poc o gens representatives tant per la seua extensió com per la localització geogràfica d'aquestes en relació amb el seu entorn més immediat.
  
2. En l'entorn més immediat al sector proposat discorren dos camins ramaders classificats, coneguts com assagador del Montot i sendera de la Sierra, amb 37'61 i 20'89 metres d'amplària legal, respectivament. El primer dels esmentats camins discorre sensiblement de nord a sud entre la citada Albufera i la superfície afectada per la proposta, mentre que el segon posseeix un traçat est - oest que arranca des del nucli urbà d'Anna i passa pròxim al límit nord del sector.
  
Previsiblement, les infraestructures necessàries per a donar servei al nou sòl urbanitzable afectaran aquests béns de domini públic, especialment els accessos rodats i els proveïments d'aigua potable i depuració d'aigües residuals. Aquesta circumstància no ha sigut tinguda en compte en el projecte presentat.
  
3. La superfície objecte d'estudi no inclou cap llit, rambla o barranc, si bé contribueix mitjançant vessaments superficials a algun d'ells però sempre fora de l'àmbit del projecte.
  
4. Respecte als valors arqueològics, etnològics i del patrimoni cultural en general, segons la documentació presentada hi ha alguns jaciments que es localitzen en la zona que el projecte pretén classificar com a PQL.
  
No hi ha en l'expedient pronunciament respecte d'això per part de l'òrgan competent en l'esmentada matèria, i el projecte no incorpora més informació ni mesures al respecte.
  
Consideracions ambientals
  
1. Geològicament l'àmbit del projecte avaluat es pot dividir en tres grans unitats, totes elles pertanyents al cretaci superior. Amb una direcció clarament marcada, nord-oest - sud-est, la franja més nord-oriental es caracteritza per la presència de dolomies cristal·lines massives. D'altra banda, la franja central presenta margues i calcàries associades, mentre que la situada en l'extrem sud-occidental conté calcàries i dolomies, amb extensió semblant a les altres dues.
  
Això es tradueix en una alta fisuració i carstificació del substrat geològic i, per tant, en potencials problemes per permeabilitat de cara a la contaminació dels aqüífers, només contrarestat amb el caràcter molt lentament permeable dels materials existents entre els 60 i els 120 centímetres de profunditat segons mostren els assajos geotècnics facilitats, amb presència d'arenes i llims en alguns punts.
  
D'altra banda, la morfologia de la superfície afectada, en relació amb els usos tradicionals de cultiu, distribuïts en bancals, redueix al mínim qualsevol risc geològic en superfície.
  
2. Segons la documentació presentada, els usos actuals del sòl afectat pel projecte es corresponen amb cultius de secà en la pràctica totalitat d'aquests. Si bé l'olivera és l'espècie predominant, existeixen també àrees significatives d'ametlers i alguna que una altra parcel·la o parcel·les de cítrics en règim de regadiu. La resta es complementa amb presència puntual de garrofera i diversos exemplars de vegetació natural o seminatural, alguns erms i una zona degradada per una activitat extractiva que es pretén restaurar i incloure en l'àmbit de l'actuació.
  
No es considera probable, a la vista de l'anterior, la presència d'espècies protegides, circumstància extensible a la fauna associada als ambients de cultiu descrits.
  
3. Entenent que l'afecció al medi natural no és destacable en el projecte presentat, la principal repercussió ambiental d'aquest passa pel consum de recursos i la generació de residus.
  
En aquesta línia, el proveïment d'aigua potable a la població es pretén realitzar a través de les captacions subterrànies que, segons sembla de manera abundant, serveixen al municipi d'Anna. Així, en atendre els informes emesos durant la tramitació de l'expedient, i en particular al pronunciament de l'Oficina de Planificació Hidrològica, cal considerar que davant de la falta d'una estimació adequada dels períodes d'ocupació i estada i dels volums de les demandes per a proveïment s'ignoren les previsions sobre la demanda total de recursos hídrics i, per tant, no és possible establir una comparació amb les previsions de desenvolupament futur que es preveuen en el Pla hidrològic de la conca del Xúquer.
  
D'altra banda, el projecte incorpora una sèrie de mesures encaminades a reduir el consum d'aigua potable sobre usos que no requerisquen una aigua d'excepcional qualitat, com és el cas del reg de parcel·les i zones verdes, on la previsió depén de la reutilització d'aigua residual depurada a través d'una xarxa paral·lela de proveïment així com la instal·lació d'aljubs en parcel·les privades per a l'emmagatzematge de l'aigua de pluja i la posterior utilització d'aquesta en el reg de les mateixes. Totes aquestes mesures han de valorar-se positivament de cara a una correcta gestió dels recursos hídrics, però sense oblidar l'anteriorment exposat.
  
Un altre focus de consum d'aigua ho constitueix el reg del camp de golf i les instal·lacions associades d'aquest. En aquest aspecte el projecte presenta una sèrie d'indefinicions o contradiccions que impedeixen una correcta valoració de la situació, i per tant, un correcte pronunciament. És la mateixa Oficina de Planificació Hidrològica del Ministeri de Medi Ambient la que indica, davant de la previsió de reg mitjançant aigües residuals depurades, que els recursos disponibles de l'EDAR del municipi d'Anna haurien, en principi, de ser dirigits al compliment dels objectius prioritaris del Pla hidrològic de la conca del Xúquer, sense que hi haja valoració d'aquests usos preferents i, per tant, no hi ha pronunciació al respecte.
  
Les contradiccions s'accentuen en dissenyar-se una xarxa per al transport d'aigües residuals depurades que connecta amb una altra procedent de la captació d'aigua de pou, quan la premissa de funcionament passa per la utilització exclusiva de les primeres.
  
D'altra banda, atés que es preveu que el camp de golf es pose en marxa amb anterioritat a l'entrada en funcionament del complex residencial, resulta necessari establir mecanismes que asseguren la presència d'aigua residual depurada amb caràcter immediat a la posada en marxa de les instal·lacions esportives. En el projecte s'ha optat per realitzar una conducció que transporte les aigües residuals depurades des de l'EDAR municipal fins als depòsits reguladors del sector proposat, circumstància que presenta diverses problemàtiques a l'hora de valorar-se ambientalment.
  
La primera d'aquestes fa referència a l'absència d'avaluació ambiental del traçat proposat per a l'esmentada conducció, mentre que la segona, independentment de les autoritzacions que resulten necessàries, faria referència a la falta d'un tractament terciari que assegure la correcta qualitat de les aigües per als usos a què es pretén destinar. La tercera, i no per això menys important, es derivaria del càlcul de les necessitats de reg netes, que resulten sorprenentment inferiors a les que són habituals en instal·lacions d'aquest tipus i l'adequada valoració de les quals resulta necessària per a poder establir l'existència de cabals suficients per al reg del camp de golf en relació amb el volum d'aigua disponible i les demandes per a altres usos prioritaris. No s'aporta, finalment, informació precisa sobre els sistemes de reg que s'ha d'emprar ni els mecanismes encaminats a una correcta gestió dels recursos hídrics en el camp de golf, al contrari que ocorria amb els sistemes de reg de les parcel·les privades de les àrees residencials. Sí s'informa, d'altra banda, que la previsió inicial depén d'utilitzar les aigües residuals depurades de l'EDAR del nucli urbà del municipi fins a la posada en marxa del sistema de depuració mateix del sector, moment en què les aigües residuals de la primera de les instal·lacions només s'utilitzarien en cas d'emergència o necessitat. Els problemes esmentats amb anterioritat són igualment aplicables a aquesta nova infraestructura de depuració, amb l'excepció del traçat dels col·lectors ja que discorren per l'interior de la superfície del projecte.
  
4. Sobre les xarxes de sanejament resulta necessari descriure les consideracions del projecte presentat i realitzar alguns comentaris sobre aquestes.
  
Destaca l'absència de disseny d'una xarxa de sanejament separativa per a aigües residuals i pluvials, i es desconeix la destinació d'aquestes últimes.
  
D'altra banda, i segons la documentació facilitada, es té constància que la situació de l'EDAR municipal no permet l'augment dels abocaments que s'han de depurar ja que durant gran part de l'any se superen els cabals de disseny i en resulta necessària l'ampliació. Així, el projecte hauria de preveure la viabilitat tant física com econòmica d'aquesta ampliació, que en qualsevol cas s'estima a càrrec del promotor del nou sector. Tot això es recull clarament en l'informe elaborat per Sanejament d'Aigües en aquest sentit.
  
5. El projecte no preveu generació de residus sòlids inerts durant les labors de moviment de terres en considerar que la totalitat de la terra remoguda s'emprarà dins de la superfície del projecte per a aconseguir la morfologia definitiva del complex. Independentment de la consideració d'aquests materials no s'hi indica la gestió dels esmentats residus procedents de les labors d'urbanització i edificació.
  
Respecte a la generació de residus sòlids urbans, sense indicar l'existència de punts d'abocament legalment autoritzats, s'aposta per l'establiment de convenis amb l'Ajuntament o empreses privades per als serveis de recollida selectiva, i s'estableixen punts amb aquest fi amb contenidors adequats.
  
Un altre tipus de residus que previsiblement es generaran pels usos que es pretenen desenvolupar seran les restes de poda i matèria orgànica procedent de les labors de sega i manteniment de la vegetació del camp de golf. A aquest respecte, el projecte preveu la recollida d'aquestes en una nau de manteniment on estarà instal·lada una trituradora amb l'objecte de revertir-les, una vegada processades, en el camp de golf mateix com a adobs orgànics naturals.
  
6. Els aportaments d'àrids i terres que excedisquen del mer trasllat intern per a obtenir la morfologia final del projecte, segons s'indica en la documentació facilitada, haruan de provenir de pedreres i centres autoritzats. La utilització d'aquests es preveu principalment per a l'obtenció d'una granulometria adequada, mentre que les terres vegetals, llims i argiles de la zona d'actuació mateixa seran utilitzades per a esmenar el sòl que conformarà la base per a la sembra de plantes cespitoses.
  
No s'ha facilitat, per a la correcta valoració d'allò anteriorment exposat, un estudi de perfils actuals i futurs amb la corresponent cubicació del material remogut, i es desconeixen els pendents finals, especialment, de les superfícies on es desenvoluparà la pràctica del golf.
  
7. En relació amb les xarxes de subministrament d'energia elèctrica, tot i la proximitat de punts susceptibles de connexió, es desconeix la traça triada per a la xarxa que donarà servei al sector i no es pot valorar ambientalment aquesta.
  
8. El projecte, d'altra banda, no aporta informació sobre els productes fitosanitaris que s'empraran per al manteniment de les àrees de joc del camp de golf i jardins, la qual cosa unida al desconeixement dels sistemes de reg, de la qualitat de les aigües i de les infraestructures de drenatge fa impossible la correcta valoració ambiental del projecte en aquest sentit.
  
9. Les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental resulten generals i d'escassa repercussió en la qualitat ambiental del projecte presentat, i deixen de costat aspectes concrets de l'activitat a desenvolupar, especialment pel que fa a l'execució, manteniment i gestió del camp de golf.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.G del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
1. S'estima acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte sobre la modificació puntual i Pla parcial del sector AnnaGolf del municipi d'Anna (València), promogut per l'Ajuntament mateix, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establerts a continuació.
  
2. Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:
  
I. Atés que els accessos rodats, el col·lector d'impulsió d'aigües residuals depurades procedents de l'EDAR del municipi d'Anna, el col·lector d'aigües residuals per a depurar cap a la citada EDAR i la xarxa de transport d'energia elèctrica no han sigut degudament valorats pel que fa a les característiques d'aquests, traçat i afecció al medi natural, una vegada decidits els dos primers aspectes resultarà necessari remetre a aquesta Direcció General informació precisa, tant gràfica com escrita, per a establir la necessitat de sotmetre les infraestructures descrites al procediment d'avaluació d'impacte ambiental en aplicació de la legislació vigent respecte d'això. Atés que l'avaluació d'impacte ambiental té un caràcter preventiu, no es podran iniciar les obres en tant que no s'establisca l'esmentada necessitat i, cas que procedisca, es realitze la corresponent avaluació d'impacte ambiental.
  
II. Haurà d'acreditar-se, davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme, la no-afecció del projecte a béns culturals o patrimonials d'acord amb la informació que posseeix la Conselleria de Cultura, Educació i Esport i obtenir l'informe favorable en relació amb el compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny.
  
III. Haurà d'acreditar-se, davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme, l'existència d'aigua potable en quantitat i qualitat suficient per a proveir la població i els usos complementaris sense cap perjudici per als usos actuals. De la mateixa manera s'acreditarà la capacitat de depuració de l'EDAR actual i si no n'hi ha la reserva corresponent per a l'ampliació d'aquesta d'acord amb les expectatives del projecte presentat, segons informe i condicions de l'òrgan competent en la matèria.
  
IV. A càrrec del promotor del projecte s'estableix la necessitat d'instal·lar un tractament terciari en les actuals instal·lacions, almenys per a l'efluent depurat demandat pel projecte per al reg del camp de golf, que es farà extensiu a l'EDAR proposada pel sector residencial mateix, tot això de cara a assegurar una adequada qualitat de les aigües que entraran en contacte tant amb les diverses espècies vegetals a emprar en les zones de joc com amb les persones que utilitzen les instal·lacions.
  
V. No podrà autoritzar-se l'inici de les obres corresponents al camp de golf, sense l'existència de concessió o autorització de l'organisme de conca, dels recursos hídrics necessaris per al reg del mateix. A aquest efecte, una vegada s'obtinga l'esmentat dret, s'informarà la Direcció General de Gestió del Medi Natural, la qual comprovarà l'existència d'un cabal suficient autoritzat, i emetrà una resolució vinculant i complementària a la declaració d'impacte ambiental que permeta l'autorització de les obres.
  
VI. L'aigua de reg del camp de golf haurà de ser obtinguda a partir de la depuradora d'Anna o de les futures ampliacions d'aquesta, i haurà de ser objecte d'un tractament terciari de manera que es garantisca una major qualitat de les aigües que s'utilitzen per al reg de la gespa, part de les quals passaran per infiltració als aqüífers per drenatge directe.
  
A l'efecte l'Ajuntament o si és el cas el promotor haurà d'obtenir un informe favorable de l'entitat de sanejament de la Conselleria d'Infraestructures i Transports al sistema de depuració terciària que s'adopte o si és el cas el conveni amb l'entitat, que garantisca la gestió adequada de les aigües residuals depurades.
  
VII. En el cas que els serveis tècnics de la Direcció General de Gestió del Medi Natural, detectaren la presència d'amfibis o espècies aquàtiques de flora o fauna en els llacs habilitats en el camp de golf, podran establir prescripcions d'ús dels llacs mateixos relacionades amb el règim de cabals d'entrada - eixida en els mateixos, tractaments de les aigües, accions per a la naturalització dels llacs, etc. En tot cas, les canonades d'eixida d'aigües estaran dotades de reixetes i tancaments de malla, de manera que s'evite l'absorció a través d'elles de la fauna aquàtica que es desenvolupe en aquests llacs.
  
VIII. Resultarà necessari recalcular les necessitats de reg netes, tant anuals com mensuals, mitjançant metodologies més precises especialment pel que fa als càlculs d'evapotranspiració de manera que l'òrgan competent puga pronunciar-se respecte d'això de manera adequada amb caràcter previ a l'aprovació definitiva del projecte. No sembla, a la vista de la documentació aportada, que el camp de golf proposat puga mantenir-se amb cabals d'aigua tan reduïts com els que s'indiquen i amb regs tan reduïts en nombre.
  
IX. La xarxa de sanejament del sector haurà de ser separativa, amb construcció explícita d'una xarxa de captació de pluvials degudament dimensionada l'abocament de la qual, cas de realitzar-se a llit públic, haurà d'obtenir les preceptives autoritzacions que establisquen les vigents legislacions sectorials.
  
X. Els residus que es generen de qualsevol tipologia hauran de ser gestionats d'acord amb la legislació sectorial d'aquests i si és el cas a la planificació que en desplegament del Pla integral de residus s'establisca per la Generalitat Valenciana.
  
XI. En particular per als residus de construcció i demolició de les obres d'urbanització es requerirà un acord previ amb un gestor autoritzat per a aquest tipus de residus amb caràcter previ a l'autorització de les obres.
  
XII. Hauran de preveure's, en la urbanització, llocs per a la col·locació de contenidors per a la recollida selectiva dels diversos tipus de residus que es tracten habitualment a la Comunitat Valenciana en quantitat suficient per a adequar el projecte presentat al Pla integral de residus.
  
3. Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
4. Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 8 de juliol de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Dades de l'expedient
  
Expedient: 429/9931-GCO
  
Títol: Pla general d'ordenació urbana
  
Promotor: Ajuntament de Sellent
  
Autoritat substantiva: Ajuntament i CTV
  
Localització: Terme municipal de Sellent (València)
  
Descripció del projecte
  
1. Objecte del projecte
  
No es defineix en la documentació remesa, però es dóna per suposat que es persegueix un planejament municipal adaptat a les legislacions vigents i que done resposta a les demandes que la societat estableix en relació amb l'urbanisme, els usos del sòl i el desenvolupament socioeconòmic del municipi.
  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
I. El model territorial proposat es basa primordialment en la canalització del creixement de la població a través de la creació d'una proposta modesta de classificació de sòl urbanitzable amb ordenació detallada dimensionada basant-se en les dades de creixement i desenvolupament de la població.
  
II. Sobre la resta del sòl del municipi, es defineixen amb precisió els valors ambientals que aconsellen la seua classificació com a sòl no urbanitzable d'especial protecció.
  
III. Dins del sòl no urbanitzable comú s'identifiquen àrees preferents que, en el futur, i si iniciatives tant públiques com privades ho requereixen, podrien ser susceptibles d'albergar sòls residencials extensius de segona residència en un cas, i desenvolupaments industrials en un altre.
  
IV. El nou document de planejament classifica les següents superfícies en el terme municipal:
  
- Sòl urbà: 9'73 ha
  
- Sòl urbanitzable: 4'45 ha
  
- Xarxa primària dotacional: 7'44 ha
  
- Sòl no urbanitzable: 1369'34 ha
  
- Comuna àrea A: 51'71 ha
  
- Comuna àrea B: 70'16 ha
  
- Protecció ecològica: 48'17 ha
  
- Protecció forestalpaisatgística: 837'80 ha
  
- Protecció agrícolapaisatgística: 319'10 ha
  
- Protecció sectorial: 42'40 ha
  
V. Les normes subsidiàries de planejament, actualment vigents, van classificar les superfícies següents:
  
- Sòl urbà consolidat: 7'30 ha
  
- Sòl urbà expansió nucli: 2'43 ha
  
- Sòl no urbanitzable comú: 1334'50 ha
  
- Sòl no urbanitzable especial protecció: 46'77 ha
  
VI. S'aprecia, per tant, un reduït increment del sòl urbanitzable, d'acord amb les previsions de creixement del municipi. Respecte al sòl no urbanitzable, s'augmenta enormement la protecció en detriment de la categoria comuna.
  
VII. Segons les dades aportades, actualment hi ha empadronats 476 habitants en el municipi de Sellent. El nombre potencial de nous habitatges ascendeix a 193, la qual cosa es tradueix, en funció dels estàndards manejats, en 618 nous habitants.
  
VIII. El desenvolupament urbanístic residencial es basa en la tipologia unifamiliar adossada, amb una densitat de 39 habitatges per hectàrea.
  
IX. Segons les DEUT, la reclassificació de sòl no urbanitzable a urbanitzable es realitzarà exclusivament en el sòl classificat com a no urbanitzable comú. Es distingeixen dins d'aquesta categoria dues àrees específiques. En l'àrea A podran presentar-se, exclusivament, propostes de reclassificació encaminades a sòl urbanitzable residencial amb una superfície mínima de 8 ha i una densitat màxima de 10 habitatges per hectàrea, a més d'una edificabilitat bruta de 0'25 m²/m². Per la seua banda, en l'àrea B s'acceptaran reclassificacions per a usos industrials i terciaris amb superfícies mínimes de 8 ha i edificabilitat bruta d'1 m²/m².
  
3. Alternatives
  
No s'hi han presentat alternatives.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 18 de desembre de 2003 els serveis territorials de València de la Conselleria de Territori i Habitatge van remetre documentació relativa al Pla general d'ordenació urbana del municipi, incoant-se el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.
  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons un anunci publicat en el DOGV núm. 4571, de 22 d'agost de 2003.
  
Durant el període d'informació pública s'hi van presentar dues al·legacions, segons consta en els certificats emesos pel secretari - interventor de l'Ajuntament de Sellent, en els quals s'incloïa l'aprovació provisional, l'informe del tràmit d'informació al públic realitzat i un resum de les al·legacions presentades.
  
2. Resum de les al·legacions
  
De les dues al·legacions presentades només una fa referència a aspectes ambientals, en concret a la qualificació del sòl proposada en el límit del terme municipal amb Anna. Segons l'informe de l'Ajuntament, hi ha coherència entre la qualificació urbanística d'ambdós municipis, que no és una altra que la d'un sòl no urbanitzable d'especial protecció.
  
Afeccions legals
  
1. En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la xarxa Natura 2000, en el municipi de Sellent s'ha designat el lloc d'interés comunitari o LIC denominat Curs mitjà i baix del Xúquer, amb 370 ha de superfície afectada.
  
Es tracta d'un LIC fluvial proposat a fi d'incloure essencialment els hàbitats aquàtics del riu Xúquer en el tram comprés entre la presa de Tous i la desembocadura d'aquest. La raó d'aquesta proposta es basa en l'existència de poblacions de diverses espècies d'ictiofauna d'interés insuficientment representades en la proposta aprovada el 1997. Igualment, i per idèntica raó, s'ha inclòs en l'àrea delimitada el llit del riu Sellent, el qual conserva en trams del seu llit àrees amb una elevada qualitat.
  
Com correspon al caràcter fluvial de l'àrea, els hàbitats presents es limiten als dels rius de cabal permanent, tant en la seua variant amb Glaucium flavum (3250) com amb galeries de Salix i Populus alba (3290). Així mateix, s'inclouen en la zona alguns fragments de pastius humits de Molinio'Holoschoenion (6420) i de vegetació riberenca de Nerio'Tamaricetea (92D0) i de Salix i Populus (92A0). Pel que fa a les espècies, i sense perjudici de la presència d'algunes aus d'interés (com Alcedo atthis), la major rellevància correspon als peixos, entre els quals cal destacar Alosa fallax, Chondrostoma arrigonis i Cobitis taenia.
  
El planejament fa coincidir les proteccions de llits i agrícola - paisatgística amb l'extensió d'aquest lloc d'interés comunitari al pas d'aquest pel terme municipal de Sellent.
  
2. Hi ha dos camins ramaders classificats en el terme municipal de Sellent, que són els següents:
  
3. Canal Reial de Castella.
  
- Sendera de Montot.
  
El primer d'aquests té una amplada legal en doble banda de 37'5 metres, mentre que del segon no s'aporta informació, i no es troben degudament grafiades en el planejament remés.
  
3. El municipi de Sellent es caracteritza des d'un punt de vista hidrològic per la presència del riu Sellent, d'important valor ecològic com s'ha descrit amb anterioritat i que divideix el terme municipal en dues grans zones. La zona més occidental està solcada per dos barrancs destacats que reben els noms de Montot i de la Foia.
  
Aquests tres llits o barrancs s'han identificat adequadament en el planejament proposat, delimitant els seus llits i distàncies on l'edificació queda prohibida. A més, tots discorren per sòl no urbanitzable.
  
4. Segons la informació facilitada, no hi ha jaciments arqueològics catalogats al terme municipal de Sellent, ni tampoc altres béns patrimonials. No obstant l'anterior, no es troba l'informe de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià entre la documentació remesa.
  
Consideracions ambientals
  
1. La configuració geomorfològica del terme municipal de Sellent coincideix amb formes i tipus de materials que corresponen fonamentalment a dues eres o unitats geocronológiques; així, en les zones muntanyoses del sud-est del terme municipal a què corresponen els materials més antics estan constituïdes globalment per roques mesozoiques formades durant els períodes triàsic, juràssic i cretaci, que són de naturalesa fonamentalment carbonatada; i les parts més pròximes al riu Sellent estan constituïdes per roques cenozoiques formades durant els períodes terciari i quaternari, que són de naturalesa fonamentalment terrígena.
  
La unitat fisiogràfica que afecta el terme municipal es correspon amb la d'altiplans i valls encaixades. L'esmentada zona és la continuació de la plana manxega que penetra dins de la província de València i limita al nord amb el riu Túria i al sud amb la serra Grossa.
  
2. Els relleus mesozoics generen sòls que no estarien indicats en principi per a l'ús agrícola per l'elevat grau de cohesió d'aquests. Els materials del triàsic, margues, més blans, donen lloc també a sòls d'adequació només marginal per al cultiu a causa de l'acumulació de propietats químiques desfavorables. Els materials quaternaris cementats determinen sòls que tampoc resulten favorables per al cultiu per les seues limitacions de grossària. Finalment, els depòsits quaternaris en forma de llims terrosos fluvials i llims arenosos són, finalment, per les característiques físiques i químiques d'aquests, els que en el terme municipal donen lloc als millors sòls de cultiu.
  
3. El sòl urbanitzable proposat es localitza sobre sistemes al·luvials - col·luvials, antics llits o terrasses fluvials quaternàries assentats sobre margues terciàries. Els pendents són relativament escassos, compresos entre un 5 i un 15%. Com és normalment freqüent, aquestes zones han experimentat històricament una intensa acció antròpica i condicionament per a la utilització agrícola en regadiu ateses les excel·lents qualitats estructurals d'aquestes (proximitat de cursos d'aigua, relleu pràcticament uniforme i apte per a canalització, bones grossàries, etc.); l'esmentada utilització agrícola es manté pràcticament inalterada en l'actualitat.
  
4. La vegetació actual dista molt de la potencial de la zona. La vegetació natural queda relegada a xicotetes zones aïllades pròximes al llit del riu, a barrancs i rambles, que per l'escarpada orografia d'aquestes no han patit transformacions agrícoles i conserven una determinada vegetació autòctona. Per aquest motiu, i atés que pràcticament tota la superfície del terme municipal manté una utilització agrícola intensiva, la descripció de la vegetació s'ha basat en l'examen de la vegetació ruderal i arvense, d'escàs valor ecològic, en la verificació de la presència o absència d'espècies endèmiques o amenaçades i en la comprovació de l'existència d'elements arboris que requerisquen especial menció per la seua singularitat, antiguitat, raresa o conjunt harmònic, i no s'han constatat representació de cap d'aquests dos últims punts.
  
5. La descripció de la fauna es realitza mitjançant la distinció de dues zones: la dels camps de cultiu, tant de secà com de regadiu, i la de ribera i barrancs.
  
Els cultius mantenen comunitats faunístiques molt poc desenvolupades i d'escàs valor ambiental, ja que són en certa manera antropòfiles i d'àmplia distribució. En els cultius no arbrats, com és el cas de l'horta, és molt escassa la fauna de vertebrats. Les poblacions característiques d'aquests mitjans són els alàudids entre les aus i xicotets rosegadores entre els mamífers. En les àrees de cultiu arborades, el desenvolupament del matoll proporciona una major diversitat ambiental i, per tant, una major possibilitat de recer, per la qual cosa mantenen un nombre més gran de comunitats ornítiques. Destaquen entre l'avifauna els fringíl·lids. Dins d'aquest ambient són els cítrics els que sustenten les comunitats ornítiques més interessants, incloent fins i tot algunes espècies típiques de bosc i matoll, com els pàrids. En aquests camps es troben també aus associades als cursos d'aigua com l'oriol, el caragolet, el rossinyol, el rossinyol bord, la merla i la cueta blanca.
  
En els barrancs i terrasses fluvials, amb règim típicament mediterrani, es troben xitxarres, bugaderes, bosqueta vulgar, xaruguet, rossinyol, etc. Durant la primavera i l'estiu són freqüents les oronetes, els avions i les falcies.
  
En resum cal destacar que la majoria de les espècies són ubicuistes, de clares tendències antròfiles, amb àmplia valència ecològica i escàs valor per a la conservació com a conseqüència de l'escassa presència de comunitats vegetals ben estructurades i l'actual ús agrícola del sòl.
  
6. Des del punt de vista del paisatge, el terme municipal pot dividir-se en tres espais: zona agrícola de relleus suaus en la part nord del nucli urbà, nucli urbà que es concentra en la vall de Sellent aproximadament en el centre del terme municipal i zona de relleus muntanyosos amb abancalaments en terrasses de cultius agrícola i bosc baix amb pinedes en la part oest, sud i aquest del nucli urbà.
  
7. Per al proveïment d'aigua potable es disposa d'un pou pròxim a la població que garanteix el subministrament d'aquesta ja que hi ha dotació suficient. El cabal i la qualitat de l'aigua no ha donat problemes per al subministrament de la població, si bé no es disposa de dades més concretes per a aquesta anàlisi.
  
8. Les aigües residuals recollides per la xarxa de sanejament existent en el nucli urbà reben tractament en l'EDAR corresponent, i s'aboca l'efluent depurat en el riu Sellent. És necessari que per part de l'Ajuntament es desenvolupe i aprove una ordenança d'abocaments les especificacions de la qual haurien d'aplicar-se obligatòriament a les activitats que s'han d'implantar en la zona industrial.
  
9. En l'actualitat la recollida de residus sòlids urbans l'efectua l'empresa pública GIRSA. No s'han detectat zones d'importància pel que fa a depòsits d'abocaments incontrolats.
  
10. Segons la informació continguda en el PATRICOVA, la franja nord del riu Sellent està afectada per un risc 1 d'inundació. A pesar que a simple vista no s'aprecia superposició del sòl urbanitzable sobre les àrees que presenten aquest risc no hi ha informe tècnic o estudi d'inundabilitat que avale l'adequació del planejament a aquest Pla d'acció territorial.
  
11. De l'aplicació del Pla general d'ordenació urbana no es preveuen accions que afecten de manera crítica les condicions del medi. Les accions amb major incidència ambiental vindran derivades del desenvolupament del sòl urbanitzable, i vénen relacionades amb l'ocupació permanent del sòl amb pèrdua de l'aprofitament agrícola. No obstant això, la seua grandària és reduïda i coherent amb les previsions temporals del Pla general en relació amb les expectatives de creixement de la població, i el fet que es localitze en la vora urbana pot resultar positiu per la regularització d'alçàries i desenvolupament de zones verdes que suposarà.
  
12. Així, en fase d'ordenació i execució, tant de forma bruta com ponderada, les accions del projecte sobre el medi físic suposen impactes negatius de molt escassa rellevància i que amb l'aplicació de xicotetes mesures correctores poden ser neutralitzats.
  
En aquesta mateixa fase d'ordenació existeix a més un efecte compensatori dels impactes negatius causats per l'execució de noves infraestructures de sanejament, equipaments, zones verdes i generació d'ocupació.
  
En fase de funcionament i de forma bruta no hi ha cap apreciable creixement dels impactes negatius. És de summa importància el sistema de tractament final de les aigües residuals, com també d'ordenances específiques per a la regulació d'aquests factors. Conseqüentment, l'entrada en funcionament de l'EDAR i del desenvolupament d'ordenances sectorials es converteixen en actuacions clau i determinants del bon funcionament de l'ordenació.
  
13. Les mesures correctores es divideixen en generals i específiques per a les obres d'urbanització, defensa enfront del risc d'inundació, l'impacte sobre el paisatge, sobre el sòl edàfic i sobre la qualitat de les aigües.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.G del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
1. S'estima acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte sobre el Pla general d'ordenació urbana del municipi de Sellent (València), promogut per l'Ajuntament mateix, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establerts a continuació.
  
2. Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:
  
I. Haurà d'acreditar-se, davant la Comissió Territorial d'Urbanisme, la no-afecció del projecte a béns culturals o patrimonials d'acord amb la informació que posseeix la Conselleria de Cultura, Educació i Esport i obtenir l'informe favorable en relació amb el compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny.
  
II. Haurà d'acreditar-se, davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme, l'adequació del projecte al PATRICOVA.
  
III. Haurà d'acreditar-se, davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme, l'existència d'aigua potable en quantitat i qualitat suficient per a proveïir la població i els usos complementaris sense cap perjudici per als usos actuals. De la mateixa manera s'acreditarà la capacitat de depuració de l'EDAR actual i si no n'hi ha la reserva corresponent per a l'ampliació d'aquest d'acord amb les expectatives del projecte presentat, segons informe i condicions de l'òrgan competent en la matèria.
  
IV. L'Ajuntament haurà d'aprovar una ordenança d'abocaments a la xarxa de clavegueram que regule la composició dels abocaments, especialment els procedents de l'activitat industrial, i obligar a la predepuració a aquelles empreses que els superen. Si no s'hi presenta un model propi d'ordenança s'adoptarà el redactat per l'entitat de sanejament de la Generalitat Valenciana i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies.
  
V. Els camins ramaders hauran de grafiar-se degudament en els plànols d'ordenació com a sòl no urbanitzable d'especial protecció, mantenint l'amplada legal corresponent i integrant-la en els nous desenvolupaments urbanístics, cas de veure's afectats, de manera que mai computen a l'efecte d'aprofitament ni estàndards urbanístics en correspondre's amb béns de domini públic.
  
VI. Els residus que es generen de qualsevol tipologia hauran de ser gestionats d'acord amb la legislació sectorial d'aquests i si és el cas a la planificació que en desplegament del Pla integral de residus establisca la Generalitat Valenciana.
  
VII. En particular per als residus de construcció i demolició de les obres d'urbanització es requerirà un acord previ amb un gestor autoritzat per a aquest tipus de residus amb caràcter previ a l'autorització de les obres.
  
3. Es notifica a les parts interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
4. Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 8 de juliol de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient : 392/03-AIA
  
Títol: Explotació porcina d'encebament
  
Promotor: Miguel A. Lozano Carcases
  
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Altura (Castelló)
  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat per a iniciar l'activitat porcina d'encebament
  
Localització: Partida Llano de los Olleros, polígon 13, parcel·la 460, del terme Municipal d'Altura (Castelló)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a la posada en marxa d'una explotació porcina d'encebament, les característiques, de la qual segons la documentació aportada, són:
  
L'explotació consistirà en l'encebament de porcells des dels 5 kg de pes viu fins al sacrifici d'aquests. Es realitzaran 2 cicles/any, amb buits sanitaris d'uns 50 dies entre cicles. L'explotació té una capacitat per a 2000 porcs.
  
L'explotació estarà constituïda per dues naus de 1051,2 m² c.u., i local tècnic adossat de 60,64 m².
  
Es generaran anualment 2800 m³ de purí. La capacitat de les fosses és de 800 m³ en cada nau, i té una autonomia de retenció de purí, superior a tres mesos, tal com estableix el Reial decret 324/00, d'ordenació de les explotacions porcines.
  
Es construirà un gual sanitari a l'entrada de l'explotació de 5,5 m. de longitud per 3,80 m. d'amplària.
  
Es disposarà de tanca perimetral, amb la instal·lació de malla i pals metàl·lics sobre fonamentació correguda, de 2 m d'alçària.
  
Es construirà una fossa sèptica on aniran a parar les aigües sanitàries dels lavabos.
  
El volum de purí generat anualment s'ha infravalorat, ja que segons el Reial decret 324/00, de 3 de març, pel qual s'estableixen normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines, el volum de purí que es generarà anualment serà de 4.300 m³/any, per als quals es necessitarà una superfície agrícola de 85,3 ha on poder aplicar-lo com a adob orgànic.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient
  
En data 29 de juliol de 2003, l'Ajuntament d'Altura remet estudi d'impacte ambiental i còpia de l'expedient municipal.
  
El 27 d'abril de 2004 se sol·licita al promotor, a través de l'Ajuntament, ampliació a la documentació presentada, relativa a:
  
- La presentació de l'autorització prèvia de la Direcció General d'Urbanisme i Ordenació Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge.
  
- La descripció dels elements naturals del medi a una escala adequada, que permeta aclarir quins seran susceptibles de ser impactats per l'actuació.
  
- La identificació i valoració d'impactes, que en l'estudi d'impacte ambiental s'ha tractat concisament sense facilitar informació suficient que permeta realitzar una valoració objectiva d'aquests.
  
- El càlcul del volum de purí generat conforme al Reial decret 324/2000 d'ordenació de les explotacions porcines.
  
- La justificació de la disponibilitat de superfície agrícola suficient on poder aplicar el purí com a abonament orgànic, tenint en compte no sobrepassar el contingut mínim de nitrogen per hectàrea i any (170 kg N/ha i any) exigit pel Reial decret 261/1996, sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda per nitrats procedents de fonts agràries.
  
- La justificació de la construcció de bassa de purí amb autonomia mínima per a tres mesos, tal com indica l'article 5.B.B. del Reial Decret 324/2000. per la qual cosa haurà d'aportar-se informació detallada de les característiques constructives, i aportar pla de detall, com també plànol d'ubicació en l'explotació.
  
- L'aportació d'informació justificativa del compliment de l'article 7.M.Y.1. del Reial decret 324/2000, recolzada en pla cadastral a escala adequada, que permeta demostrar el compliment d'aquest.
  
- La justificació de l'existència de casetes municipals de recollida de cadàvers. Si no n'hi ha, i tal com estableix el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell, de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà, haurà de disposar de contracte de retirada de cadàvers subscrit amb una empresa autoritzada a aquest efecte.
  
A més se sol·licitava la presentació de còpia del projecte d'activitat presentat en l'Ajuntament per a la tramitació de l'expedient, el qual es rep en data de 12 de juliol de 2004.
  
La informació pública s'ha efectuat en el BOP núm. 76, de 25 de juny de 2002, i s'hi ha presentat una al·legació.
  
2. Resum d'al·legacions
  
L'al·legació únicament al·ludeix al recel que suscita a un veí confrontant a l'activitat, tenir una explotació ramadera pròxima i els problemes ambientals que puguen causar-li, sense suposar un rebuig tàcit a l'actuació.
  
3. Peticions d'informes sectorials i documentació complementària
  
En data 29 de juny de 2004 el promotor presenta ampliació a l'estudi d'impacte ambiental. L'ampliació inclou la informació següent:
  
- La justificació de la disponibilitat de superfície agrícola suficient on aplicar el purí com a adob orgànic, aportant un total de 85,29 ha.
  
- El tractament a què se sotmetrà el purí en les fosses de purí, on s'aplicarà complex biològic que millorarà la qualitat d'aquest com a abonament orgànic, i aconseguirà a més la reducció d'olors, entre altres propietats.
  
- Autorització prèvia de la Direcció General d'Urbanisme i Ordenació Territorial de la Conselleria de la COPUT.
  
Informes sectorials
  
L'expedient municipal recull la informació següent:
  
- Autorització prèvia de la COPUT, concedida en data 9 de maig de 2001. L'informe favorable d'Agricultura queda condicionat al compliment dels apartats següents:
  
- Sistema eficaç de desinfecció (gual sanitari) de les rodes dels vehicles que entren o isquen de l'explotació en els accessos a aquesta, com també sistema apropiat de desinfecció de la resta del vehicle.
  
- Tancament de l'explotació (tanca perimetral) i sistemes de protecció contra possibles transmissions de malalties (filat de galliner o malla metàl·lica en finestres i buits).
  
- Disposició de construccions, instal·lacions, utillatge i equip que possibilite una eficaç desinfecció, desinsectació i desratització.
  
- Disposar de sistema de recollida o tractament i eliminació de cadàvers, amb suficients garanties sanitàries i de protecció del medi ambient.
  
- Adequat llatzaret per a l'observació i segrest dels animals.
  
- Mesures higienicosanitàries necessàries perquè el personal i l'utillatge de l'explotació no puguen transmetre malalties.
  
- Utillatges de neteja, maneig i vestuari d'ús exclusiu en l'explotació.
  
- Pediluvis o altres mitjans d'eficàcia semblants, a l'entrada de locals, naus o parcs.
  
- Disseny d'instal·lacions que eviten l'entrada en el recinte de vehicles de proveïment de pinsos, càrrega i descàrrega d'animals i retirada de purí, i s'han de realitzar-se aquestes operacions des de fora de l'explotació.
  
- Disposar d'un llibre de visites on s'anoten totes les que es produïsquen i el número de les matrícules dels vehicles que hagen entrat en l'explotació.
  
- Disposar de basses de fem encerclades i impermeabilitzades, naturalment o artificialment, que eviten el risc de filtració i contaminació de les aigües superficials i subterrànies, i assegurar que s'impedisquen pèrdues per vessament o per inestabilitat geotècnica, amb la grandària necessària per a poder emmagatzemar la producció d'almenys tres mesos, que permeta la gestió adequada d'aquests.
  
- Informació pública en el BOP núm. 76, de 25 de juny de 2002, amb la presentació d'una al·legació.
  
- Informe favorable de l'enginyer tècnic municipal de 23/06/2003, condicionat al compliment del Reial decret 324/2000, de normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines, i el Reial decret 3483/2000 que el modifica i les condicions indicades en la Resolució d'autorització prèvia de la Direcció General d'Urbanisme. Aquest mateix tècnic, emetia el 27/07/2002 informe desfavorable a l'actuació, ja que no s'havia tingut en compte en la redacció del projecte el Reial decret 324/2000, el Reial decret 3483/2000, com també el Reial decret 1048/1994, d'espais mínims i condicions de cria. Així mateix, no s'ha calculat el purí en relació al Reial decret 324/2000, entre altres deficiències detectades en la documentació.
  
- Informe favorable de l'arquitecte tècnic municipal.
  
- Informe favorable del veterinari d'àrea.
  
Afeccions legals
  
El sòl on se situa l'explotació, està classificat com a sòl no urbanitzable comú, segons la normativa urbanística municipal.
  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de Castelló ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desenvolupament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'han identificat els elements ambientals susceptibles de ser afectats pel projecte, entre els quals s'inclou: aire, sòl, aigua, flora, fauna i medi socioeconòmic.
  
L'explotació es localitza en una zona agrícola, dedicada a cultius de secà, amb predomini d'ametlers i oliveres. Pròximes a l'explotació es localitzen altres explotacions ramaderes.
  
Els valors ambientals que presenta la zona són poc destacables, i es consideren elements ambientals més rellevants en aquesta zona, susceptibles de ser afectats pel projecte: el sòl, per la contaminació associada a l'abocament de purí o problemes de percolació per impermeabilització deficient en l'explotació; l'aigua, per contaminació per purí; i l'aire, per emissió d'olors associades a la fermentació de purí, etc.
  
2. Identificació i valoració d'impactes
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha realitzat una identificació dels factors inherents a l'activitat que són susceptibles de produir algun tipus d'afecció ambiental, entre els quals s'inclou:
  
- Els residus orgànics generats, que poden provocar la contaminació de sòls, associada a la mala impermeabilitat de les edificacions i construccions destinades a la contenció de purí; i es pot provocar a més contaminació d'aqüífers originada per una aportació inadequada de purí com a fertilitzant.
  
- Generació d'olors, associada a la fermentació del purí en la mateixa explotació, que pot provocar impacte sobre l'aire, problema que queda mitigat amb el tractament microbiològic a què se sotmet el purí, a més la distància al nucli de població (1.900 m.l.) fa suposar que l'afecció a aquest és inapreciable.
  
- Alteració del paisatge, a causa de la instal·lació de la granja.
  
La identificació i valoració d'impactes s'ha realitzat a partir de l'elaboració d'una matriu d'importància, en la qual s'encreuen les accions de l'activitat amb cada un dels elements ambientals afectats en cada cas concret, matriu que ofereix una valoració qualitativa dels efectes que pot causar l'actuació i les mesures correctores, que en cas de ser necessari, necessiten adoptar-se.
  
Els impactes més rellevants que pot causar l'actuació són sobre el sòl, aigua i aire durant la fase de funcionament, per la qual cosa haurà de proposar-se mesures correctores encaminades a minimitzar aquest impacte.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental
  
Les mesures correctores que es descriuen en l'estudi d'impacte ambiental per a la fase de construcció i funcionament, inclouen les següents:
  
- Aplicació de producte microbiològic en fosses de purí per a disminuir-ne la càrrega contaminant, i disminuir a més l'emissió d'olors.
  
- El purí s'aplicarà en finques agrícoles, en basar-se en les necessitats nutritives del cultiu que es desenvolupe, sense sobrepassar la quantitat de 170 kg N/ha i any indicats en el Reial decret 261/96, sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda per nitrats procedents de fonts agràries. S'haurà de llaurar i soterrar immediatament per a evitar les possibles pèrdues de nitrogen amoniacal.
  
Les mesures correctores hauran d'ampliar-se amb l'adopció dels condicionants recollits a continuació.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I apartat 1.H.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la granja porcina situada en el terme municipal d'Altura (Castelló), promoguda per Miguel Angel Lozano Carcases, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i les modificacions establerts a continuació:
  
- Es disposarà de bassa de purí impermeabilitzada i encerclada, amb capacitat suficient per a emmagatzemar la producció de purí d'almenys tres mesos, tot això segons l'article 5.U. B.1. del Reial decret 324/2000, de 3 de març, pel qual s'estableixen les normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines, mentre no s'establesquen disposicions alternatives per part de l'organisme competent.
  
- S'hauran de dissenyar les instal·lacions de manera que es complisquen els requisits de benestar animal que exigeix el Reial decret 1138/2002, sobre normes mínimes per a la protecció de porcs.
  
- S'assegurarà la correcta impermeabilització de les edificacions on alberguen els animals, com també de les fosses de purí.
  
- S'utilitzarà sistema protector que impedesca l'accés de vectors a les naus, tal com malla metàl·lica o semblant.
  
- Es disposarà de tanca perimetral de l'explotació.
  
- El purí s'utilitzarà en camps de cultiu, no sobrepassant la quantitat de 170 kg de N/ha i any. S'haurà de llaurar i soterrar immediatament per a evitar les possibles pèrdues de nitrogen amoniacal.
  
- Es comprovarà l'eficàcia del tractament de purí i es modificarà la manipulació d'aquest o se substituirà per un altre tractament si s'observa la ineficàcia del mateix amb la seua correcta manipulació. Amb aquest fi, hauran de dur-se a terme unes anàlisis abans de començar el tractament que servisca com a blanc. Aquestes anàlisis es presentaran davant d'aquesta Direcció General i en funció dels resultats es podran aplicar, si cal, les correccions oportunes al tractament. Entre els paràmetres que s'han d'analitzar es trobaran com a mínim: pH, conductivitat, sòlids en suspensió, DBO5, DQO, N total, N amoniacal, P, K, coliformes totals, coliformes fecals i estreptococs fecals.
  
- S'haurà de gestionar l'eliminació de cadàvers d'acord amb el que estipula el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà.
  
- Es comunicarà a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 13 de juliol de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 361/03-AIA
  
Títol: Explotació porcina d'encebament
  
Promotor: Domingo Ribelles Benavent
  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Quatretonda (València)
  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat per a iniciar l'activitat porcina d'encebament
  
Localització: Partida Setenes, polígon 21, parcel·la 21 i 22 del terme municipal de Quatretonda (València)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a la posada en marxa d'una explotació porcina d'encebament, les característiques, de la qual segons la documentació aportada, són:
  
L'explotació estarà constituïda per una nau d'engreixament, rectangular, amb coberta a dues aigües amb capacitat per a 1.456 porcs d'encebament.
  
Es construirà una fossa de cadàvers de 54 m³, on es reailitzarà estratificació amb calç.
  
L'activitat consistirà en l'engreixament de bestiar porcí des que arriben a l'explotació pesant uns 18 kg, fins que aconsegueixen un pes aproximat de 100 kg de pes viu, moment en què es destinaran a l'escorxador. Es realitzaran 2,2 cicles/any.
  
Es considera que es generarà un volum de purí de 1190 m³/any. Abans d'aplicar-lo en camp com a adob orgànic, se sotmetrà a tractament microbiològic (sense que s'haja facilitat informació relativa als objectius pels quals s'hi aplica aquest tractament). El purí quedarà retingut en fosses de purí i bassa exterior, amb una capacitat total de 1.681 m³, la qual cosa suposa una capacitat d'emmagatzematge superior a tres mesos de producció de purí en l'explotació.
  
Com a sistema de desinfecció de vehicles a l'entrada de l'explotació, s'instal·larà un gual sanitari.
  
Per a evitar l'accés de vectors a les naus, es disposarà en totes les finestres d'una protecció de tela mosquitera, i s'aplicaran a més, en l'interior de la nau, productes insecticides per a combatre els mosquits.
  
L'aigua de proveïment procedeix d'una connexió de la xarxa de distribució de reg d'una societat de reg (sense especificar).
  
El sistema d'eliminació de cadàvers proposat, consistent en la construcció d'una fossa de cadàvers, haurà de ser substituït, tal com estableix el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell, de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà, per la subscripció de contracte de retirada de cadàvers amb una empresa autoritzada a aquest efecte.
  
En data 26 d'abril de 2004, es realitza visita de camp, on s'hi comprova que no s'ha iniciat encara la fase de construcció.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient
  
El projecte d'activitat, expedient municipal i l'estudi d'impacte ambiental és remés per la Direcció Territorial de Territori i Habitatge, en data 28 d'octubre de 2003.
  
La informació pública s'ha realitzat en el DOGV, de 27 d'abril de 2004, com també en l'Ajuntament als veïns confrontants a l'activitat, sense que s'hi hagen presentat al·legacions.
  
2. Resum de les al·legacions0
  
S'hi han presentat dues al·legacions a l'actuació, per veïns confrontants a l'activitat, i és l'única al·legació ambiental la relativa a les olors que pot generar l'explotació.
  
3. Petició d'informes sectorials i documentació complementària
  
En data 29 d'abril de 2004, se sol·licita al promotor, a través de l'Ajuntament, ampliació a l'estudi d'impacte ambiental, relatiu a:
  
- Càlcul del purí generat conforme al Reial decret 324/2000, de 3 de març, pel qual s'estableixen normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines, com també la justificació de la disponibilitat de superfície agrícola suficient on poder aplicar el purí com a adob orgànic, tenint en compte no sobrepassar el contingut mínim de nitrogen per hectàrea i any (170 kg N/ha i any) exigit pel Reial decret 261/1996 sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda per nitrats procedents de fonts agràries.
  
- Justificació de la disponibilitat de bassa de purí amb autonomia mínima de tres mesos, tal com estableix el Reial decret 324/2000.
  
- Justificació de l'eliminació de cadàvers, conforme al que estipula el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell de 3 d'octubre de 2002, pel qual estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà.
  
En data 23 de juny de 2004, el promotor remet part de l'ampliació sol·licitada, i l'acaba de completar en data 12 de juliol de 2004. En la documentació presentada s'inclou la informació següent:
  
?16. Per a aplicar el purí generat com a adob orgànic, es necessita disposar d'una superfície de 62,1 ha, i s'ha justificat la disponibilitat de 63,45 ha, encara que no s'ha declarat l'ús de l'actual sòl per a cada parcel·la?.
  
Informes sectorials
  
L'expedient municipal recull la informació següent:
  
- Informe favorable del tècnic municipal (sense especificar).
  
- Informe favorable del cap local de sanitat.
  
- Informe favorable de l'alcaldia.
  
- Autorització prèvia de la COPUT. L'informe favorable de la Conselleria d'Agricultura, queda condicionat sempre que no se supere la capacitat productora del grup al qual pertany l'explotació (2) i sempre que no hi haja sol·licituds d'altres interessats, i en aquest cas es tindrà per caducada (després de requeriment previ) l'autorització d'aquest transcorregut un any sense exercir el seu dret.
  
- Informació pública amb la presentació de dues al·legacions.
  
Afeccions legals
  
El sòl on se situa l'explotació, està classificat com a sòl no urbanitzable comú, segons normativa urbanística municipal.
  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'han identificat els elements ambientals susceptibles de ser afectats pel projecte, entre els que s'inclou: aire, sòl, aigua, flora i fauna.
  
L'explotació es localitza en una zona agrícola, amb predomini de vinyes i fruiters.
  
Segons l'estudi d'impacte ambiental, els elements susceptibles de ser impactats pel projecte són el paisatge per la modificació de l'entorn i l'aire, per emissió de males olors, encara que hauria de considerar-se a més el sòl, per la contaminació associada a l'abocament de purí o problemes de percolació per impermeabilització deficient, com també l'aigua, per contaminació per purins.
  
2. Identificació i valoració d'impactes
  
En l'estudi d'impacte ambiental únicament s'han identificat els impactes associats a l'emissió d'olors, i a la introducció d'elements estranys en el paisatge.
  
Els impactes més rellevants seran els associats a l'emissió d'olors, com també els impactes associats a la contaminació de sòl i aigua per la inadequada gestió dels purí.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental
  
Les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental, es limiten a relacionar característiques tant de la pròpia explotació com de la gestió d'aquestes, que es duen a terme normalment.
  
El desenvolupament normal de l'activitat haurà de dur-se a terme amb l'adopció dels condicionants recollits en aquesta declaració d'impacte ambiental.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I apartat 1.H.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la direcció general de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, l'expedient de granja porcina situada al terme municipal de Quatretonda (València), promogut per Domingo Ribelles Benavent, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establerts a continuació:
  
- S'assegurarà la correcta impermeabilització de les edificacions on alberguen els animals, com també de les fosses i bassa de purí.
  
- S'utilitzarà un sistema protector que impedisca l'accés de vectors a les naus, com malla metàl·lica o semblant.
  
- A l'entrada de l'explotació es col·locarà sistema de desinfecció del trànsit rodat que accedisca a aquesta.
  
- Es disposarà de tanca perimetral de l'explotació.
  
- A l'hora d'utilitzar el purí com a fertilitzant, es limitarà la zona d'aplicació a camps de cultiu i pastius no naturals, i s'evitarà les proximitats de corrents d'aigua, rius, rierols, barrancs, etc., com també fonts, conduccions subterrànies d'aigua i altres possibles focus de contaminació. No se superarà la quantitat de 170 kg de N/ha i any. S'haurà de llaurar i soterrar immediatament per a evitar les possibles pèrdues de nitrogen amoniacal.
  
- L'explotació haurà de dissenyar-se de manera que s'evite l'entrada en el recinte de vehicles de proveïment de pinsos, càrrega i descàrrega d'animals i retirada de purí, i s'hauran de realitzar-se aquestes operacions des de fora de l'explotació.
  
- S'haurà de gestionar l'eliminació de cadàvers conforme al que estipula el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu, i del Consell, de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà.
  
- Es comunicarà a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 14 de juliol de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 246/03-AIA
  
Títol: Ampliació de l'explotació bovina d'engreixament
  
Promotor: Ganados y Carnes Querol SL
  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Vinaròs (Castelló)
  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat per a l'ampliació d'una activitat de boví d'engreixament
  
Localització: Partida Sutarranyes, polígon 5, parcel·les 33 i 34, del terme municipal de Vinaròs (Castelló)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.
  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a l'ampliació d'una explotació bovina d'engreixament, les característiques de la qual segons la documentació aportada, són:
  
L'explotació es dedica actualment a l'engreixament d'oví i boví, i està constituïda per dues naus, una destinada a l'engreixament de vedells amb una superfície de 600 m² una altra a l'engreixament d'oví de 1.050 m² magatzem de 700 m². L'ampliació consistirà en la construcció d'una nau coberta de 500 m² de superfície, destinada a l'engreixament de vedells, com també una altra nau de 240 m² de superfície, destinada a l'emmagatzematge de cereals.
  
L'activitat bovina consisteix en l'engreixament de vedells que romanen en la granja fins a aconseguir un pes aproximat de 200 kg en el cas de les femelles i 300 per als mascles, i dura el cicle al voltant de 8 mesos.
  
Els animals s'engreixaran sobre llit de palla. El fem serà retirat quinzenalment de l'explotació i destinat a camps de cultiu on s'utilitzarà com a adob orgànic. En l'estudi d'impacte ambiental es considera que es genera un total de 1620.54 t/any de fem.
  
La retirada de cadàvers es realitza a través d'una empresa gestora autoritzada amb què s'ha subscrit contracte a aquest efecte.
  
L'explotació es localitzarà a més de 5 km del nucli de població.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient
  
L'expedient, constituït per projecte d'activitat, estudi d'impacte ambiental i expedient municipal, és remés pel promotor en data 11 de juliol de 2003.
  
La informació pública s'ha realitzat en el BOP núm. 119, de 3 d'octubre de 2002, com també als veïns confrontants a l'activitat, sense que s'hi haja presentat al·legacions.
  
Informes sectorials
  
L'expedient municipal recull la informació següent:
  
- Informació pública sense la presentació d'al·legacions
  
- Informe favorable de l'inspector de sanitat
  
- Informe favorable de l'arquitecte municipal
  
- Informe favorable de l'enginyer tècnic industrial
  
- Informe favorable de l'alcaldia
  
- Autorització prèvia de la COPUT. L'esmentada autorització està concedida per a l'ampliació de 1.300 m² de superfície construïda que comporta un total de 3.020 m² de superfície construïda total. Aquesta superfície difereix de la reflectida en la documentació aportada, que és de 2.350 m² de superfície construïda i 740 m² de superfície que s'ha d'ampliar, i constitueix un total de 3.090 m².
  
Afeccions legals
  
El sòl on se situa l'explotació, està classificat com a sòl no urbanitzable comú 2 (SNUC2), segons el Pla general municipal d'ordenació urbana.
  
El Decret 11/2004, de 30 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual es designen, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, determinats municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries, inclou el municipi de Vinaròs.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'han relacionat els elements ambientals susceptibles de ser afectats pel projecte, entre els quals s'inclou: aire, sòl, aigua, flora, fauna, paisatge i medi socioeconòmic, sense que s'haja aportat la descripció d'aquests mateixos en detall.
  
Edafològicament, el sòl està constituït per depòsits al·luvials recents representats per materials detrítics molt variables, amb predomini de cantells, graves, arenes i llims. Segons es recull en l'estudi d'impacte ambiental, aquest tipus de material dóna lloc a la formació de sòls fluvisòls calcaris que no tenen horitzó sulfúric i de propietats sàliques. Són sòls profunds, formats per diversos episodis sedimentaris, la qual cosa es reflecteix en les textures variables i en el contingut en pedres i graves. Els continguts en carbonats són variables, però sempre superiors a un 2% de carbonat càlcic equivalent. És important tenir en compte aquestes característiques del sòl on s'exercirà l'activitat, i de la zona en general, on es preveu que anirà a parar el fem generat en l'explotació, ja que la permeabilitat es pot considerar elevada en termes generals, per la qual cosa hauran d'extremar-se les precaucions que eviten contaminació per percolació de nitrats, entre altres nutrients presents en l'adobat orgànic.
  
L'explotació es localitza en una zona agrícola amb predomini d'explotacions citrícoles, que no presenta valors ambientals destacables.
  
2. Identificació i valoració d'impactes
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha relacionat les accions impactants que produirà l'activitat, sobre els factors impactats. Es realitza una valoració qualitativa i quantitativa dels impactes, a partir de l'elaboració d'una matriu causa-efecte, i s'obté un resultat general positiu per a l'execució del projecte.
  
Els impactes més rellevants que pot causar l'actuació, és la contaminació d'aigua associada a abocaments accidentals de fem, la gestió de la qual es realitzarà quinzenalment. En el mateix estudi d'impacte ambiental, s'aporta informació contradictòria a aquesta, ja que per un altre costat s'indica que el fem serà retirat diàriament des de l'interior de les naus d'engreixament i transportat immediatament als cultius de la contornada per a ser emprat com a adob orgànic.
  
Entre els impactes que pot generar l'activitat, es consideren com a rellevants els associats a la fase de funcionament, especialment els relacionats amb l'emissió d'olors, encara que en aquest tipus d'explotació, en la qual la ventilació és natural, les olors estan molt minimitzades i afecten només un radi perimetral de l'explotació prou reduït. L'impacte més rellevant considerat en l'estudi d'impacte ambiental és el relatiu a la contaminació de les aigües subterrànies, per gestió inadequada del fem en la mateixa explotació o en els camps on s'utilitza com a adob orgànic.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental
  
Les mesures correctores que es descriuen en l'estudi d'impacte inclouen les següents.
  
?17. Per a evitar l'emissió d'olors, s'addicionarà al fem en les naus, permanganat i superfosfat potàssic?.
  
Les mesures correctores que hauran d'adoptar-se en l'explotació són:
  
- Haurà de construir-se un depòsit de fem, tal com estableix la Llei 6/2003, de 4 de març, de ramaderia de la Comunitat Valenciana. El femer haurà de construir-se amb una capacitat suficient per a emmagatzemar i estabilitzar les dejeccions abans de l'aprofitament posterior d'aquestes. Haurà de construir-se amb lleuger pendent, de manera que puguen dirigir-se els lixiviats a una fossa de lixiviats, que podran ser novament incorporats al muntó.
  
- Haurà d'adoptar-se com a mínim, les següents mesures higienicosanitàries en l'explotació:
  
- Haurà de situar-se l'explotació en una àrea encerclada en què es puguen aplicar mesures de protecció contra agents transmissors de malalties.
  
- Haurà de disposar-se de gual sanitari a l'entrada de l'explotació de manera que es desinfecten les rodes dels vehicles que accedisquen a l'explotació.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I apartat 1.H.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, l'expedient relatiu a l'ampliació de l'explotació bovina i ovina, situada al terme municipal de Vinaròs (Castelló), promoguda per Ganados y Carnes Querol, SL, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i les modificacions establerts a continuació:
  
- Previ a l'obtenció de la llicència d'activitat, haurà de justificar-se l'adequació de la superfície total construïda a la superfície total autoritzada en l'autorització prèvia de la COPUT. En cas de diferir l'esmentada superfície, en excedir-se la superfície construïda actual sobre l'autoritzada, haurà de sol·licitar-se novament autorització prèvia per a la legalització de la situació actual.
  
- A l'entrada de l'explotació es col·locarà un sistema de desinfecció del trànsit rodat que accedisca a aquesta.
  
- Es disposarà de tanca perimetral de l'explotació.
  
- Prèviament a l'obtenció de la llicència d'activitat, haurà de presentar-se contracte de retirada de cadàvers subscrit amb una empresa autoritzada a aquest efecte, tal com estableix el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu, i del Consell, de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà.
  
- Haurà de construir-se un femer, tal com estableix la Llei 6/2003, de 4 de març, de ramaderia de la Comunitat Valenciana. El femer haurà de construir-se amb una capacitat suficient per a emmagatzemar i estabilitzar les dejeccions abans de l'aprofitament posterior d'aquestes. Haurà de construir-se amb lleuger pendent, de manera que puguen dirigir-se els lixiviats a una fossa de lixiviats, que podran ser novament incorporats al muntó.
  
- A causa de la vulnerabilitat de la zona a la contaminació per nitrats procedents de fonts agrícoles, haurà de presentar-se prèviament a l'obtenció de la llicència d'activitat, la llista de les parcel·les agrícoles on s'aplica el fem com a adob orgànic, com també l'autorització firmada pels propietaris de les esmentades parcel·les que accepten l'aportació de fem, justificant no sobrepassar els 170 kg de N/ha i any aplicats en el terreny, tal com estableix el Reial decret 261/1996 sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda per nitrats procedents de fonts agràries
  
- Es comunicarà a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.