Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5681, del 16-01-2008 (2007/15128)

Bases particulars de la unitat d'actuació 5.
--------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5681

Data del DOGV
:   16-01-2008

Secció del DOGV
:   V. ANUNCIS - A) ORDENAMENT DEL TERRITORI I URBANISME

Número del document
:   2007/15635


Data del document
:   04-12-2007

Organisme emissor
:   Ajuntament de Sagunt

Tipus de document
:   Informació Pública

Descriptors 

:   * Sagunt
    * administració local
    * pla d'urbanisme

Bases particulars de la unitat d'actuació 5. [2007/15094]
El Ple de la corporació municipal, en sessió ordinària celebrada el dia vint-i-huit de novembre de 2007, va adoptar, entre altres, l'acord següent:
11. Aprovació de les bases particulars de la unitat d'actuació 5. Expedient 3/06-PL:
Sotmés a votació, de conformitat amb el que establix l'article 82.3 del Reglament d'Organització, Funcionament i Règim Jurídic de les Corporacions Locals, per unanimitat es ratifica la inclusió de l'assumpte en l'orde del dia.
1. Sol·licitud de programació
En dates 2 de maig de 2006, registre d'entrada 26079, per part de Promociones y Construcciones Ventura Bonaque 3, SL, i el 2 de juny de 2006, registre d'entrada número 33561, per part de Resultadodiez, SL, i altres, s'han presentat sengles sol·licituds que caldria interpretar, en el context de la Llei 16/2005, Urbanística Valenciana, com una sol·licitud de programació de l'àmbit per mitjà de gestió indirecta, en els termes del seu article 130.
D'acord amb este hi ha una obligació per part de l'Ajuntament de resoldre expressament en algun dels tres sentits arreplegats en este article.
2. Bases generals aplicables
A l'efecte de l'article 131.1 de la Llei Urbanística Valenciana (LUV), este programa es regirà, a més de per les previsions que es preveuen en estes bases particulars, per les bases generals de programació en el municipi de Sagunt, aprovades definitivament en la sessió ordinària del Ple de data 28 de setembre de 2006, i publicades íntegrament en el Butlletí Oficial de la Província de València de data 23 d'octubre de 2006.
Complementant les dites bases generals, en relació amb la unitat d'execució número 5 del Pla General d'Ordenació Urbana (PGOU), caldria tindre en compte les determinacions següents:
Determinació primera. Ordenació urbanística vigent en l'àmbit de l'actuació integrada
L'ordenació detallada vigent del PGOU, text refós de 1997, plasmava per a la dita unitat la mera continuació de la trama del Barri de Churruca, sense tindre'n en consideració un tancament amb la resta de la trama urbana, i originant un espai lliure fraccionat i no tancat cap als carrers Natzaret i Churruca.
És per això que actualment es planteja la modificació de la dita ordenació vigent, i es busquen criteris d'integració i tancament de trama, generant espais viaris i lliures que atenguen a la necessitat de tancament del Barri Churruca i a la resta de determinacions que imposa la trama urbana limítrofa, i tot això respectant les premisses bàsiques fixades pel planejament actual com són el respecte a l'ocupació màxima d'espais edificable i l'índex d'edificabilitat.
Després de nombrosos estudis, la proposta fixada és la següent (vegeu els plànols al final de l'informe en què es detalla millor la proposta):La dita modificació resol:
- Generar una gran zona verda, no fraccionada, que juntament amb el tancament de les edificacions de fons, amb base de quatre plantes més àtics, i que fiten els carrers Churruca i Natzaret, generen una plaça pública de gaudi tant de la unitat d'execució com del Barri de Churruca.
- Donar fons de perspectiva als bulevards que donen a la UA 5, per un costat des de la UA 4 i per un altre des del bulevard que configuren els carrers Churruca i Olmo. Este fons de perspectiva es resol en el primer cas amb el fons d'un bloc de quatre plantes més àtic, sensiblement més gran que els de la UA-4 (tres més àtic) i en el segon, amb un edifici emblemàtic de nou plantes més àtic, perquè es tracta d'un bulevard de més entitat amb edificacions de set plantes més àtic en el front del carrer Churruca. (La qual cosa es plasma en els fotomuntatges següents.)
- Fitar els carrers Natzaret i Avellaner amb les alineacions de les edificacions, de manera que es configuren les façanes en la trobada amb la rotonda de nova implantació en l'encreuament d'estes i ja plantejada en el PAA Churruca-Nazaret-Natzaret.
- Com es comentarà posteriorment, s'inclouen en l'àmbit els sòls rotacionals carrer del Peral i equipament entre UA-4 i SUP-2 oest, de manera que la trama urbana limítrofa es resolga. La superfície d'equipament es trasllada juntament amb l'ampliació del col·legi Mestre Tarrazona ja prevista en la UA-5, i es podrà donar continuïtat viària al bulevard al mateix temps que es trasllada a una zona on pot complir millor la finalitat d'equipament. És a dir, no es reduïx la superfície d'equipament però esta es desplaça, i es qualifica l'originària com a xarxa viària. La inclusió de tals àmbits qualificats com a dotacionals no suposa de cap de les maneres una reducció (ni increment) dels drets subjectius individuals dels propietaris originaris de la unitat d'execució (que continuen suposant l'aplicació a la superfície d'aportació d'un índex 0,55 m²t/m²s, a què cal deduir el percentatge d'aprofitament de necessària cessió) i, en tot cas, sí que és un benefici, perquè la mitjana de costos d'urbanització per m² de sostre edificable es reduïx, en participar més en el repartiment d'idèntiques càrregues d'urbanització.
- D'altra banda, i en la línia indicada en el paràgraf anterior, és necessari destacar una altra vinculació amb l'àmbit objecte d'estes bases que és la referent a la modificació de planejament que s'esta produint en el carrer de Buenavista, encreuament amb carrer de Felip II, on es pretén un canvi d'ordenació que qualificaria com a viari espais que actualment tenen la qualificació d'edificables, a l'efecte d'obrir una trama viària entre els esmentats carrers i la plaça Mare Nostrum. La reducció d'aprofitament que en este cas es produiria, un total de 488 m²t, es traslladaria als espais edificables del present àmbit. És una modificació de l'ordenació que no comportaria un increment de l'edificabilitat global del PGOU en el nucli urbà del Port de Sagunt sinó el seu trasllat d'ubicació. L'actual titular d'eixa volumetria la materialitzaria dins de la unitat d'execució número 5. Això, com abans s'ha dit, no implica de cap de les maneres una reducció (ni un increment) dels drets subjectius individuals dels propietaris originaris de la unitat d'execució i, en tot cas, sí un benefici, perquè la mitjana de costos d'urbanització per m² de sostre edificable es reduïx. La previsió de la mesura de modificació del planejament en este extrem se subordina al fet que la modificació dels carrers de Buenavista i Felip II s'aprove definitivament i estos terrenys edificables obtinguen la qualificació com a viari, quedant en cas contrari sense efecte.
Els paràmetres urbanístics de l'ordenació així plantejada es definixen de la manera següent:
Superfície UA-5 antiga delimitació segons un mesurament recent: 8.676 m².
Superfície que s'inclou a l'àmbit a què caldria aplicar un índex d'edificabilitat semblant: 1.234 m².
Superfície total UE: 9.910 m².
Índex d'edificabilitat de la unitat d'execució redelimitada: 0,55 m² t/m² sòl.
Edificabilitat objectiva traslladada: 488 m²t (subjectivament pertanyent al seu actual titular).
Edificabilitat total: 5.938,38 m²t
Densitat: 80 hab./ha
Nombre d'habitatges resultants resultants: 80 unitats.
Ocupació de parcel·les edificables: 1.097 m² (es manté la proporcionalitat de la fitxa del PGOU entre espais públics i espais privats).
Zonificació: Z3/T1, amb les normes urbanístiques descrites en el PGOU per a la dita zonificació i atenent preferentment les següents:
1. No s'admetran reculades respecte de les alineacions, llevat d'allò que s'ha indicat en el punt 5.
2. Atesa l'estretor de les parcel·les, l'àtic es fa en un únic front, d'acord amb el que queda reflectit en els plans d'ordenació detallada.
3. De la mateixa manera, per l'estretor de les parcel·les, s'admet l'ocupació del subsòl que confronta amb els edificis en la figura grafiada en el plànol «Aprofitament del subsòl» adjunt, per a cada parcel·la. Este aprofitament no és susceptible de repartiment en la reparcel·lació, i el que correspon és per mera divisió parcel·lària.
4. Les rampes d'accés a soterrani/s quedaran incloses dins dels edificis, i no s'interferirà ni reduirà l'espai públic.
5. S'admet estudi de detall únicament en la parcel·la B (torre) i només a l'efecte de permetre que l'edifici singular puga adoptar una altra figura geomètrica de base (planejada circular), però sempre respectant l'ocupació màxima, dins de la figura d'aprofitament del subsòl i sense reduir-ne l'esveltesa.
6. La parcel·la mínima es fixa en 150 m², excepte en l'illa B, que per la seua singularitat ha d'executar-se de mode unitari. La divisió parcel·lària serà perpendicular a les façanes principals dels blocs.
7. Usos: bloc A i C planta baixa comercial i altes residencial; bloc B planta baixa comercial i altes residencial, si bé s'admetria també primera comercial. En bloc B, es planteja compatible l'ús hoteler per a totes les plantes.
8. No s'admetran centres de transformacions en els espais de qualificació pública.
S'adjunten plans indicatius de l'àmbit.
Ortofoto1397778242Determinació segona. Necessitats i objectius a satisfer amb el programa d'actuació integrada
a) Gestionar la transformació jurídica de les finques afectades pel programa.
La unitat d'execució número 5 del PGOU és l'última unitat d'execució de sòl urbà residencial definida en el pla general pendent de programació. Amb això es tanca íntegrament la trama urbana del nucli urbà del Port de Sagunt.
Això obliga a analitzar l'àmbit definit en el seu moment pel PGOU amb judici crític i buscant solucions a aquelles qüestions a les quals el planejament no haja donat resposta en la zona. El que de cap de les maneres ha d'incidir en un increment de les càrregues urbanització que han de suportar els propietaris de l'àmbit ni tampoc en una minva dels seus drets subjectius, que s'han de mantindre íntegrament.
Es consideren que són objectius que han de complir-se en esta programació:
1. Configuració d'una nova ordenació detallada. La definida pel PGOU es considera obsoleta i no resol adequadament la integració del barri de Churruca. Amb esta finalitat és necessari atenir-se a les indicacions realitzades per l'arquitecte municipal en la determinació primera. Eixa és, al capdavall, la nova ordenació prevista. Això comporta que les propostes de programació no hauran d'incorporar en la seua alternativa tècnica una proposta de planejament distinta i es limitaran a ajustar-se a la definida en la dita determinació primera i en l'annex d'estes bases.
2. Redelimitació de l'àmbit. Enfront de la delimitació originària és necessari preveure tres porcions de terrenys addicionals, tal com s'ha indicat en la determinació primera:
- L'equipament tocant a la UE 4.
- La franja del carrer de Perales pendent d'adquisició.
La representació gràfica dels dos àmbits addicionals anteriors seria la següent, si bé amb caràcter indicatiu:
- L'edificabilitat suprimida per la modificació del carrer de Buenavista-Felipe II. Este últim extrem se subordina al fet que la tramitació del planejament urbanístic en el qual té origen s'aprove definitivament i siga eficaç.
Això suposa que l'edificabilitat total de la unitat d'execució així redelimitada aconseguix una volumetria total de 5.938 m²t, que és la que l'ordenació proposada definix en les parcel·les edificables.
3. Reubicació de l'equipament
L'equipament definit per l'ordenació detallada del PGOU, es desplaça en la seua ubicació, tot mantenint la seua superfície originària en la nova ubicació.
Els terrenys on es definia originàriament passen a tindre la qualificació com a viari, i s'articula una solució per a l'encreuament. Amb això s'aconseguix no trencar l'esquema visual del bulevard que arranca de la UA, contínua per la UA 4, bota el vial internuclis i contínua en l'ordenació detallada del macrosector VI, tercera fase.
4. La densitat d'habitatges es fixa en un total de 80 habitatges per Ha.
5. Són d'aplicació les previsions de l'article 16.1.b de la Llei 8/2007, d'acord amb el qual:
b) S'ha d'entregar a l'administració competent, i amb destinació a patrimoni públic de sòl, el sòl lliure de càrregues d'urbanització corresponent al percentatge de l'edificabilitat mitjana ponderada de l'actuació, o de l'àmbit superior de referència en què esta s'incloga, que fixe la legislació reguladora de l'ordenació territorial i urbanística.
En les actuacions de dotació, este percentatge s'entendrà referit a l'increment de l'edificabilitat mitjana ponderada atribuïda als terrenys inclosos en l'actuació.
Amb caràcter general, el percentatge a què es referixen els paràgrafs anteriors no podrà ser inferior al 5% ni superior al 15%.
La legislació sobre ordenació territorial i urbanística podrà permetre excepcionalment reduir o incrementar este percentatge de forma proporcionada i motivada, fins a aconseguir un màxim del 20% en el cas del seu increment, per a les actuacions o els àmbits en què el valor de les parcel·les resultants siga sensiblement inferior o superior, respectivament, al mitjà en els restants de la seua mateixa categoria de sòl.
La legislació sobre ordenació territorial i urbanística podrà determinar els casos i condicions en què calga substituir l'entrega del sòl per unes altres formes de compliment del deure, excepte quan puga complir-se amb sòl destinat a habitatge sotmés a algun règim de protecció pública en virtut de la reserva a què es referix la lletra b) de l'article 10.
D'això mateix es deduïx que el sòl urbà inclòs dins d'unitats d'execució cedix un 5% de l'aprofitament subjectiu, que a més de ser lliure de càrregues, ha de ser degudament ponderat.
6. Part del subsòl dels espais públics es qualifica, tal com preveu l'article 60 de la LUV com a espai de titularitat privada i part de titularitat municipal però de naturalesa patrimonial.
Les raons que porta a qualificació com a espai privat de part del subsòl confrontant amb les parcel·les edificables és que l'empremta dels edificis és molt estreta i no permet el compliment de la proporció mínima d'una plaça d'aparcament per habitage.
Respecte a la resta de subsòl qualificat com a aparcament i que serà de titularitat municipal, s'admet el seu tractament en els termes de l'article 124.2 de la LUV quan assenyala:
2. El programa podrà incloure, si pertoca, uns altres objectius complementaris el cost dels quals siga assumit per l'urbanitzador sense repercutir-lo als propietaris de terrenys afectats, com ara [...], o d'obres públiques accessòries susceptibles de concessió i que, per raons tècniques, hagen d'executar-se juntament amb les principals del programa, [...].
En eixe sentit puntuarà, en els termes que indicaran els criteris de baremació de les alternatives presentades.
7. L'ordenació detallada de la UE ja estava fixada pel PGOU des de 1992 i es tracta d'una modificació de la dita ordenació. En conseqüència no s'està davant d'un dels supòsits en què opera el percentatge mínim d'habitatge protegit establit en la LUV ni en la Llei 8/2007.
b) S'ha d'rrbanitzar completament la unitat d'execució que constituïsca l'objecte del programa i realitzar les obres públiques addicionals que siguen necessàries per a complir el que disposen els apartats següents, amb subjecció a les previsions temporals i econòmiques del programa.
A més de les qüestions indicades en l'informe dels servicis tècnics municipals que s'assenyalaran més avant, és necessari tindre en compte que:
1. L'àmbit té l'obligació de participar proporcionalment en els costos de la rotonda de Churruca. En eixe sentit, en l'acord plenari de data 17 de maig de 2007, pel qual s'aprovava el Programa d'Actuació Integrada del carrer de Churruca cantó amb el carrer de Natzaret s'establia literalment que:
«D'ara endavant es dóna una altra circumstància que s'ha de prendre en consideració. Els imports descrits són els que han d'abonar els propietaris de l'àmbit d'este PAA durant la seua vigència, però en relació amb la rotonda externa que figura com a infraestructura compartida entre este àmbit i la UA 5, i atés el caràcter d'obra connexa, s'arriba a la conclusió que els propietaris del present àmbit tenen un dret de repetició sobre la UA 5 amb base en els següents percentatges. Les obres de la rotonda suposen el 51,4% del pressupost de les obres totals. La proporció d'aprofitament objectiu de la UA 5 és del 42,8%, enfront del 57,2% de l'àmbit del present programa.
Cosa que determina una repercussió final a càrrec dels propietaris de la UA 5 d'un 22% del total, és a dir, un 42,8% del 51,4%.
Import final que han d'assumir els propietaris de l'àmbit a nivell de PEC:
103.977,38 euros x 57,2%= 59.475,06 euros.
Import que han d'avançar els propietaris de l'àmbit, amb dret de repetició sobre els propietaris de la UA 5, quan esta es desenvolupe:
103.977,38 euros x 42,8% = 44.502,31 euros.
L'import que s'ha de repetir haurà de ser incrementat amb els imports d'honoraris, benefici de l'agent urbanitzador i de despeses generals següents:
Honoraris: 32.209,10 x 22%= 7.086 euros
Despeses generals = 11.722,12 x 22%= 2.578,86 euros
Benefici de l'agent urbanitzador: 12.308,23 x 22%= 2.707,81 euros
En conseqüència, l'import total a repetir en la UA 5 puja a un total de (44.502,31 + 7.086 + 2.578,86 + 2.707,81) 65.974,97 euros, IVA inclòs. Este import haurà de ser avançat en este moment pels propietaris d'este PAA, que tindran dret de devolució futura d'este, degudament actualitzat, quan es desenvolupe la UA-5.»
Estos imports s'han de computar com a càrregues d'urbanització de l'àmbit.
2. La infraestructura viària de nova creació a ubicar en l'actual emplaçament de l'equipament que es canvia de localització no serà a càrrec dels propietaris de la UE número 5, sinó que de la seua execució s'encarregarà l'Ajuntament a l'efecte de no incrementar les càrregues d'urbanització de la unitat.
3. Haurà de realitzar-se la tanca de l'equipament i el seu rebliment.
c) Connectar i integrar adequadament la urbanització amb les xarxes d'infraestructures, d'energia, comunicacions i servicis públics existents.
Haurà de resoldre les qüestions sobre:
Demolicions i moviment de terres
Hauran de demolir-se totes les construccions dins de l'àmbit, incloses les que queden dins de l'equipament escolar, les séquies existents en desús i el centre de transformació.
Sistema viari.
Haurà d'ordenar la secció viària del carrer Límit amb el barri i carrer de Natzaret, i realitzant les obres necessàries per a concretar-la. Així per exemple s'ampliaran les voreres, es delimitarà l'aparcament amb les proteccions corresponents i es realitzaran els passos de vianants de l'àmbit amb l'exterior de manera íntegre.
Haurà de disposar de mobiliari urbà i/o enjardinament els límits de la zona de vianants, de manera que s'impossibilite l'accés de vehicles a este espai.
Haurà d'executar-se el tram de carril bici previst pel Pla de Vials no Motoritzats en el marge nord de la unitat d'execució.
Jardineria i zones verdes.
Haurà de dotar d'arbratge totes les voreres de la urbanització, a una distància màxima de 10m, que haurà de compatibilitzar amb la disposició d'enllumenat públic.
Haurà de dotar-se tant d'arbratge com d'espècies arbustives de distints ports.
No s'admetran instal·lacions dins d'esta excepte les de reg, enllumenat públic i les de pluvials d'arreplega de les zones dures plantejades.
Haurà de plantejar-se un sistema de programació de reg per control remot (GPS). Dins de les previsions es deixaran canalitzats dos encreuaments cap a les zones verdes carrer del Papa Joan XXIII i carrer del Papa Pau VI.
Almenys el 30% de la zona verda (sense comptar amb voreres perimetrales ni de vianants juntament amb equipaments) estarà pavimentada amb tractament dur, com per exemple llambordes, taulell decoratiu, formigó imprés. Igualment, la zona amb terres vegetals amb mulch (corfa de pi), i les praderies de cespitoses no excediran del 25% cada una.
En el disseny de la zona enjardinada haurà d'estudiar-se, a més de la planta, la secció i la solejada, proposant-se estudiar la formació de monticles, instal·lació de pèrgoles, etc.
S'haurà de crear almenys les zones següents: zona de jocs per a xiquets de 0-3 anys, zona de jocs per a xiquets de 3-6 anys, zona de jocs infantil per a xiquets de més de 6 anys, zona esportiva i lúdica juvenil i igualment reposar les pistes de petanca que se suprimixen.
El disseny de la zona verda complirà el que establix l'Orde de 9 de juny de 2004 que desenvolupa el Decret 39/2004 en matèria d'accessibilitat en el medi urbà.
Abastiment d'aigua.
S'haurà de realitzar xarxa d'aigua sota la vorera amb la previsió indicada en el croquis següent i que té en compte les obres a realitzar per l'ens Aigües de Sagunt en el Barri Churruca.
En les trobades amb els carrers Taronger i Churruca es realitzaran les connexions amb les xarxes d'estes per mitjà d'una T al nou 160 mm per mitjà d'encreuament entubat.
Sanejament:
Atés que tots els edificis plantejats són perimetrales a l'àmbit, no cal realitzar una nova xarxa de sanejament perquè existeix la xarxa tant al carrer de la Ronda (la Vila) com al carrer de Natzaret.
Pluvials.
Les xarxes municipals no es troben pròximes a l'àmbit, per la qual cosa la xarxa a implantar haurà de connectar amb una de les següents:
1. Connexió a la xarxa existent en SUP-2-Oeste al nord. A pesar de ser la més pròxima, té com a inconvenients el fet que el traçat aniria en contrapendent i que dit col·lector es troba en trams de capçalera (inicials) per la qual cosa té poca profunditat i alguns dels trams tenen diàmetre insuficient (menors a 400 mm).
2. Connexió al col·lector de pluvials de la ronda de Diputació. A pesar d'anar en contrapendent el col·lector té profunditat i capacitat suficients per a absorbir la demanda de la UA-5. L'inconvenient consistix a tramitar l'autorització d'abocament i el seu gran traçat.
3. Connexió al col·lector de pluvials del PERI-1 A-1, en el carrer de Churruca en l'encreuament amb l'avinguda de Ribera. Si bé és potser el més allunyat, la canalització va a favor del pendent.
En tots els casos s'haurà de preveure un diàmetre mínim 500 mm per al tram de connexió (de l'àmbit a la connexió amb les infraestructures existents).
Hauran de preveure's embornals en els espais durs de la zona verda i de vianants, connectats a la xarxa de pluvials general. El coeficient de vessament de la dita zona verda es considerarà de 0,7.
Es realitzaran les connexions de pluvials necessàries per a evacuar el col·legi i l'ampliació d'este, i es disposarà d'un col·lector general en el de vianants entre este i la zona verda.
S'arreplegaran les pluvials procedents del Barri de Churruca cap a l'àmbit tant en el seu marge oest (c/ Papa Pius XII, zona del dipòsit?) com a sud (encreuament c/ Natzaret amb c/ Taronger).
Trànsit.
Haurà de realitzar passos elevats en el carrer de laRonda (la Vila).
Haurà d'adequar la senyalització de l'entorn de l'àmbit a la solució de trànsit que es plantege.
Telecomunicacions.
Haurà de dotar la urbanització amb xarxes de dues companyies subministradores almenys, que hauran de compartir el prisma de la canalització.
Hauran de suprimir-se els vols existents amb este tipus d'instal·lacions als carrers adjacents.
Subministrament elèctric.
Haurà de demolir i traslladar el centre de transformació existent dins de parcel·la privada, igual que farà amb els centres de transformació de nova implantació, si foren necessaris.
Haurà de soterrar els encreuaments de les línies de baixa tensió actuals a reposar, en els seus vols pels carrers de Natzaret, Papa Pau VI, Papa Joan XXIII i Papa Pius XII, a més dels vols propis dins de l'àmbit.
Enllumenat públic.
Haurà de soterrar els encreuaments de les línies d'enllumenat públic actuals a reposar, en els seus vols pels carrers de Natzaret, Papa Pau VI, Papa Joan XXIII i Papa Pius XII, a més dels vols propis dins de l'àmbit.
Haurà de tractar l'enllumenat públic a instal·lar com una ampliació del quadre de comandament existent en la zona, realitzant les modificacions/ampliacions, que li indiquen els tècnics municipals en la fase de projecte, en lloc d'instal·lar-ne un de nou.
d) Suplementar les infraestructures i espais públics o reserves dotacionals en allò necessari per a no minvar ni desequilibrar els nivells de qualitat, quantitat o capacitat de servici existents i exigibles reglamentàriament.
No hi ha obres d'esta mena, excepte les descrites de pluvials, que consideraran les aigües que aboca l'actual barri de Churruca a la zona objecte d'urbanització.
La cessió del carrer de Peral i equipament en UA-4, que passa a ser sistema viari amb la modificació de planejament proposada no s'urbanitzen amb l'actual programació, a fi de no incrementar les càrregues d'urbanització respecte de les inicialment definides pel PGOU.
S'entendrà que la connexió a xarxes de la companyia subministradora d'energia elèctrica estarà incloses dins de l'obra urbanitzadora, i es podran realitzar increments econòmics respecte dels preus fixats en estes bases particulars en relació amb les dites infraestructures quan el punt de connexió donat per la dita companyia estiga a una distància superior a 500 m de l'àmbit, i només podent ser objecte d'increment la part de traçat exterior a l'àmbit d'actuació.
e) Obtindre els sòls dotacionals públics de l'àmbit de l'actuació, o adscrits a esta, a favor de l'administració gratuïtament.
Les cessions de sòls qualificats com dotacionals són les derivades dels extrems indicats en l'apartat a) de la present determinació.
f) Establir terminis per a edificar els solars resultants de l'actuació urbanitzadora.
Es fixa el termini màxim de dos anys des que es reben provisionalment les obres d'urbanització de l'àmbit.
Determinació tercera. Fitxa de gestió o, si procedix, directrius d'evolució urbana i ocupació del territori establides en el pla general
Cal reconduir-se a allò que ja s'ha indicat en la determinació primera.
Determinació quarta. Criteris i objectius urbanístics i territorials de les propostes de planejament a formular pels concursants amb fixació de les directrius i estratègies que haurà d'observar l'ordenació que proposen
L'ordenació detallada ja l'està definint l'Ajuntament per mitjà de les presents bases particulars, en la determinació primera i segona a), i sobre ella no s'admeten propostes modificatives per part dels aspirants a agents urbanitzadors, que hauran de reflectir en la documentació de planejament de l'alternativa tècnica fidelment les indicacions que per mitjà d'estes assenyala l'Ajuntament.
Totes estes modificacions s'hauran d'arreplegar en un document unitari de planejament amb caràcter de modificació puntual del pla general per a la unitat d'execució número 5.
Determinació cinquena. Descripció dels objectius d'edificació privada que han de complir-se en l'àmbit de l'actuació
Cap observació quant a això.
Determinació sisena. Prescripcions tècniques que, amb caràcter mínim, hauran de respectar-se en la redacció dels documents d'ordenació i gestió exigibles
Cal atenir-se a les exigències de la clàusula desena de les bases generals així com dels seus annexos I i II.
A estes, serà necessari afegir les exigències següents, de caràcter addicional:
Tota la documentació de planejament continguda en els programes d'actuacions integrades, sense perjudici de la seua presentació en paper, sempre haurà de constar en suport digital, (en els formats més habituals: doc; xls; dwg).
El plànol de replantejament serà la base de tot el material gràfic. Es farà amb projecció en coordenades UTM, amb prou bases de replantejament georeferenciades i grafiades. Estes hauran de quedar materialitzades sobre el terreny, per mitjà de claus i pintura i en cas d'àmbits grans se situaran sobre plataformes amb prou espai, que permeten el seu estacionament a fi de comprovar la perfecta adscripció al terreny. En els documents de planejament seran en dues coordenades, independentment de les que consten en el pla d'urbanització. Afectarà tant la zona d'actuació com la confrontant, comprenent una àrea exterior suficient, que comprenga com a mínim el viari de contacte en la seua totalitat, i amb referència a les illes existents si n'hi haguera. Cada punt significatiu constarà de coordenades per al replantejament, i el quadre de bases i punts de replantejament figurarà necessàriament en el plànol
Tot el contingut gràfic documental haurà de tindre en comú el perímetre georreferenciat de l'àmbit (o àmbits si és el cas) de l'actuació del plànol de replantejament. Es presentarà en paper a escala màxima 1/1000.
Documents de planejament
Documentació escrita informativa i justificativa
La part informativa de la documentació de planejament continguda en els programes d'actuacions integrades, constaran d'un apartat específic de la repercussió o declaració d'impacte segons l'estudi d'impacte ambiental del PGOU de Sagunt.
Quan es tracte de programes que afecten un nombre significatiu de parcel·les, contindrà un apartat o annex on s'analitze la situació de la parcel·lació del sector, amb una estadística de les superfícies de les parcel·les cadastrals afectades en el moment de la presentació del PAI, a fi de justificar entre altres, la parcel·la mínima de l'ordenació quan així pertoque.
Les afeccions imposades per la legislació sectorial en l'àmbit territorial vindran en un llistat on conste cada una d'elles de forma completa i el butlletí i data de publicació.
Documentació gràfica informativa
Els plànols informatius reglamentaris se sotmetran als criteris obligatoris següents:
a) La situació dels terrenys en el context de l'ordenació urbanística es referirà sempre als plànols originals de classificació de sòl del PGOU a la seua escala original.
b) L'estructura de la propietat reflectirà el plànol original cadastral. (En paper escala 1:2.000)
c) La topografia del terreny assenyalarà les corbes de nivell metre a metre i punts de cota. (En paper escala 1:2.000). En el suport digital constarà com a capa única les corbes de nivell metre a metre.
d) El plànol dels usos, aprofitaments, vegetació, construccions i edificacions existents reflectirà les corbes de nivell de l'apartat anterior. (En paper escala 1:2.000)
e) Les infraestructures de qualsevol tipus i xarxes generals de servici, inclouran les torres i pals de suport, diàmetres i arquetes, i béns demanials o servituds derivades de la seua implantació. (En paper escala 1:2.000).
f) L'ordenació estructural del sector i del seu entorn, l'estat de les construccions en les operacions de reforma i tot allò que incidisca directament o indirectament en el planejament municipal vigent es vincularà sobre els plànols originals del PGOU que procedisquen en cada cas, a la seua escala original.
g) Les afeccions tant físiques com jurídiques que puguen condicionar l'ordenació, com ara zones de domini públic i les seues àrees de servitud, grans infraestructures de tota índole existents en el territori, àrees arqueològiques i construccions i fites més rellevants que hi existisquen o altres factors anàlegs, es faran constar en un plànol a banda o si és possible en l'assenyalat com a e). En qualsevol cas les afeccions físiques i jurídiques, servituds, etc. que condicionen l'ordenació establida es faran constar en el suport digital georreferenciat com a capa única.
h) Quan la nova ordenació es vincule a nuclis urbans s'haurà d'incloure una anàlisi gràfica completa de la situació actual de la zona afectada, amb un abans i un després arran de l'ordenació proposada.
Documentació gràfica de caràcter normatiu
Els plànols proponents de nova ordenació detallada o variació de l'existent s'ajustaran als criteris següents:
a) El plànol de qualificació i assignació de destinacions urbanístiques a cada terreny, contindrà en la forma que es considere oportuna els paràmetres característics de cada un: superfícies, edificabilitat, nombre de plantes, distàncies a límits i tots els que es consideren rellevants d'acord amb l'ordenació detallada proposta. (En paper escala mínima 1:2.000; màxima 1:1000).
b) El plànol de delimitació de la xarxa de reserves de sòl dotacional públic inclourà les característiques més rellevants dels equipaments previstos: superfícies, edificabilitat (si es fixara), nombre de plantes, distàncies a límits i totes les que es consideren oportunes (en paper escala mínima 1:2.000; màxima 1:1000).
c) En el pla específic de la xarxa viària rodada i de vianants es definirà els seus amples i característiques geomètriques, incloent un esquema de les seccions tipus de cada vial. Este plànol prescindirà d'aquells elements propis de projecte d'urbanització contingut en l'alternativa tècnica, encara que inclourà les rasants de les trobades així com les corresponents al viari de contacte. Inclourà també la xarxa primària adscrita, si és el cas, així com les zones de protecció segons la legislació aplicable. Este plànol contindrà necessàriament les corbes de nivell. (En paper escala mínima 1:2.000; màxima 1:1000).
d) Les àrees sotmeses o autoritzades a estudis de detall s'inclouran en el mateix plànol del model real o virtual d'implantació dels volums edificables que es basarà en el plànol a), reproduint les dades d'aquell, i grafiant-los sobre cada una de les parcel·les patrimonialitzables per ús i destinació. (En paper escala mínima 1:2.000; màxima 1:1000).
e) Plànol final on es reflectisca la nova ordenació proposada sobre el plànol original del PGOU a què afecte.
f) Aquells altres plànols que es consideren necessaris per a la millor definició de l'ordenació detallada.
Tots els plànols hauran de reflectir l'ordenació estructural vigent en els sòls de l'entorn del sector o sectors ordenats, acreditant la integració de la proposta.
Determinació sèptima. Admissibilitat de variants
No se n'admeten. Els extrems indicats en estes bases no són potestatius sinó que necessàriament s'hauran d'incloure en la proposta d'ordenació modificativa de la vigent secundant allò que s'ha exposat en les presents bases particulars.
Determinació huitena. Prescripcions tècniques que, amb caràcter mínim, hauran de respectar-se en la redacció del projecte de les obres d'urbanització
Com ja s'ha indicat, caldrà atenir-se a les determinacions de la clàusula desena de les bases generals i al seu annex II.
Determinació novena. Estimació dels terminis de desplegament i execució del programa d'actuació integrada, així com la regulació dels efectes del seu incompliment
a) La presentació dels textos refosos corresponents al planejament o al projecte d'urbanització haurà de produir-se en el termini màxim d'un mes des que tinga lloc la notificació a l'urbanitzador de l'aprovació definitiva que impose modificacions a l'alternativa tècnica.
b) La notificació als interessats per a l'exercici de l'opció per modalitat de retribució previst en els articles 166 de la Llei Urbanística Valenciana haurà de practicar-se en el termini màxim d'un mes des de la formalització del PAI.
c) El projecte de reparcel·lació haurà de presentar-se davant de l'Ajuntament per l'urbanitzador en el termini màxim d'un mes des de la finalització del termini per a l'opció per modalitat de retribució previst en els articles 166 de la Llei Urbanística Valenciana. A este efecte, l'urbanitzador haurà de presentar davant de l'administració actuant l'acreditació justificativa de la pràctica de les comunicacions regulades exigibles.
d) La presentació dels textos refosos corresponents al projecte de reparcel·lació haurà de produir-se en el termini màxim de 15 dies hàbils des que tinga lloc la notificació a l'urbanitzador de les modificacions a introduir en el projecte inicialment formulat.
e) L'inici de les obres d'urbanització haurà de produir-se en el termini d'un mes des de l'aprovació definitiva del projecte de reparcel·lació, acreditant-se per mitjà d'acta de replantejament subscrita per la direcció de les obres i, almenys, per un tècnic municipal. A estos efectes, l'urbanitzador haurà d'acreditar, en l'acta de replantejament, el pagament als creditors nets del compte de liquidació o bé la consignació de la dita quantitat en la tresoreria municipal
f) Les obres d'urbanització hauran de finalitzar en el termini màxim de díhuit mesos des del seu inici. La finalització de les obres s'acreditarà per mitjà del corresponent certificat final d'obres expedit pel director facultatiu.
Efectes del seu incompliment.
El retard en el compliment de qualsevol dels terminis indicats, i no sols el de l'execució material de les obres, tindrà una penalització d'un 1 per mil del pressupost íntegre del PAI per dia natural de demora.
Determinació desena. Model de proposició a presentar pels interessats
MODEL DE PROPOSICIÓ
(Nom i cognoms) - amb DNI - domiciliat per a tots els actes d'este concurs a ... que intervé en nom i representació de l'entitat mercantil ... amb domicili social en ... CIF - telèfon ... correu electrònic ... i FAX ... assabentat de l'anunci publicat en el ... de les bases generals, publicades en el Butlletí Oficial de la Província de València de data ... i de les bases particulars de condicions aprovat per la corporació municipal de Sagunt en la seua sessió de data ... i publicades en el ... per a contractar per mitjà de concurs públic obert el Programa d'Actuació Integrada de la Unitat d'Execució Número 5 del Pla General d'Ordenació Urbana de Sagunt, de conformitat amb les referides bases.
Amb la presentació d'esta sol·licitud la meua representada accepta els termes de les bases generals i particulars de programació que regulen l'adjudicació d'este programa, i es declara que esta reunix totes i cada una de les condicions exigides per a resultar adjudicatària del programa.
(Lloc, data i firma del proponent).
Determinació onzena. Documentació a presentar per cada licitador juntament amb la proposició
En el sobre A, com a documentació acreditativa de la personalitat i de la solvència, la documentació indicada en l'article 79.2 del Reial Decret Legislatiu 2/2000, de 16 de juny, de contractes de les administracions públiques. Extrem que cal complementar amb el que establix la determinació tretzena de les presents bases particulars.
En el sobre B, com a alternativa tècnica, a més dels indicats en l'article 126 de la LUV, en tot cas un document de planejament fidel a les indicacions de les presents bases acreditatiu de tots els extrems i propostes indicats en estes bases i que han d'aportar els aspirants a agents urbanitzadors.
En el sobre C, com a proposició juridicoeconòmica, els indicats en l'article 127 de la LUV.
La documentació que serà objecte de valoració serà la següent:
A. De l'alternativa tècnica.
- El projecte d'urbanització.
- El document acreditatiu de la inversió en programes de restauració paisatgística o d'imatge urbana.
- El document acreditatiu dels terminis que es proposen per al desenvolupament de l'actuació integrada i resta de compromisos de l'aspirant.
- El document acreditatiu de l'enunciat dels objectius complementaris que es proposen d'acord amb l'article 124.2, amb indicació expressa, si és el cas, dels compromisos d'edificació simultània a la urbanització que estiga disposat a assumir per damunt del mínim legal, així com si s'assumix o no voluntàriament el compromís de construcció i gestió d'aparcament subterrani en subsòl municipal.
B. De la proposició juridicoeconòmica.
a) El document acreditatiu de l'import de les càrregues d'urbanització, expressat en euros per metre quadrat d'edificabilitat.
b) El document acreditatiu de la valoració dels terrenys a efectes de fixar el coeficient de canvi per al pagament en espècie.
c) El document acreditatiu dels compromisos despeses per a l'execució de les obligacions complementàries assumides voluntàriament i a costa seua per l'urbanitzador.
Determinació dotzena. Termini i lloc per a la presentació de les proposicions
Atés que es partix d'una ordenació detallada ja vigent, que només és susceptible de ser modificada en els termes indicats, es fixa com a termini de presentació de proposicions al concurs el de tres mesos.
L'inici del còmput de tal termini començarà a comptar a partir de l'endemà de la data de l'última de les publicacions obligatòries practicades, siga la del DOCV o siga la del DOUE.
Les proposicions de les persones interessades hauran de presentar-se en qualsevol dels registres de l'Ajuntament de Sagunt, dins del termini indicat i en l'horari de 08.00 hores a 14.00 hores. No serà admissible cap altre mitjà de presentació. Esta restricció només afecta la documentació subjecta als terminis de concurrència competitiva i no a la resta de documents que siga necessari aportar durant la instrucció de la resta de l'expedient, que podrà fer-se per qualsevol dels mitjans previstos en la Llei 30/1992, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú.
Determinació tretzena. Criteris de solvència econòmica i financera, tècnica i professional exigibles als concursants i documentació acreditativa del compliment d'estos
Solvència econòmica i financera
N'hi haurà prou amb reunir un dels requisits següents:
A. Capital social mínim.
Atés que el PEM indicat com a punt de partida de la licitació en les bases particulars és inferior a 10 milions d'euros el capital social mínim serà de mig milió d'euros.
Este extrem s'acreditarà per mitjà de certificat expedit pel Registre Mercantil, d'una antiguitat no superior a tres mesos.
B. Disponibilitat de fons propis.
Gaudir de la disponibilitat de fons propis que equivalga com a mínim a un 20% del pressupost d'execució de contracta del Programa d'Actuació Integrada a què es licita.
Si es tractara d'una persona jurídica el mitjà d'acreditació d'esta solvència serà la presentació del balanç, amb relació a l'últim exercici respecte de la data en què se sol·licite la participació, dels comptes anuals aprovades i degudament inscrites en el Registre Mercantil.
Si es tracta d'un empresari individual i està obligat a presentar la declaració de l'impost del patrimoni, s'exigirà disposar d'una patrimoni equivalent als fons propis abans indicats, extrem que acreditaria per mitjà de la corresponent liquidació referent a l'últim exercici respecte de la data en què se sol·licite la participació. Si no està obligat a presentar l'impost del Patrimoni, se li exigirà que la declaració del IRPF de l'últim exercici respecte de la data en què se sol·licite la participació, figure amb ingressos empresarials de caràcter positiu.
C. Agrupacions d'interés urbanístic.
Aquelles que es troben legalment constituïdes, amb personalitat jurídica pública per estar degudament registrades, es considerarà que tenen solvència financera en tot cas.
S'acreditarà este extrem per mitjà del certificat acreditatiu de la inscripció en el Registre d'Agrupacions d'Interés Urbanístic.
Solvència tècnica i professional
A. Plantilla mínima.
Tindre com a personal en nòmina dins de la plantilla de l'empresa en condició de fix un mínim dels següents efectius
- Un arquitecte superior i/o tècnic competent (p. ex. ICCP).
- Un arquitecte tècnic.
- Un enginyer tècnic industrial o de categoria superior
- Un topògraf.
- Un llicenciat en dret.
S'acreditarà este extrem per mitjà de còpia compulsada dels contractes laborals corresponents, així com de l'estat d'alta en el moment de la presentació.
A més caldrà adjuntar un còpia del certificat de la titulació acadèmica de cada un d'ells.
B. Contractes de servicis professionals.
Qualsevol dels efectius mínims anteriors podrà ser substituït per l'acreditació de la subscripció d'un contracte de servicis professionals per al programa d'actuació integrada concret objecte de licitació amb caràcter previ a la presentació de la proposició, i durant la vigència del mateix.
S'acreditarà este extrem per mitjà de còpia compulsada dels contractes de servicis professionals corresponents.
A més caldrà acompanyar còpia del certificat de la titulació acadèmica de cada un d'ells.
Determinació catorzena. Criteris objectius d'adjudicació del programa d'actuació integrada, especificats per ordre decreixent d'importància, incloent la seua ponderació
Atés que l'ordenació detallada ja existix, encara que es modifica, la importància relativa de l'alternativa tècnica respecte de la proposició juridicoeconòmica serà del 50%.
Dins de cada una d'elles, la importància relativa és la següent:
Per a l'alternativa tècnica:
Atés que l'ordenació detallada ja existix encara que es modifique, serà necessari no acollir-se als criteris fixats amb caràcter general en la clàusula dotzena de les bases generals per a l'alternativa tècnica, sinó donar més importància a extrems diferents de l'ordenació. En conseqüència, es valorarà:
a) La connexió adequada a les obres d'urbanització de l'actuació en el seu entorn. Este criteri representarà un 35% de la valoració de l'alternativa tècnica.
b) La qualitat tècnica de les solucions i dels materials proposats per a la urbanització. Este criteri representarà un 35%.
c) Nombre, disseny, ubicació i qualitat dels habitatges sotmesos a algun règim de protecció que es comprometa a promoure l'urbanitzador. Este criteri representarà un 5%.
d) Inversió en programes de restauració paisatgística o d'imatge urbana dins de l'àmbit del programa, com a objectius complementaris d'este, d'acord amb les directrius establides en els articles 30 a 35 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge. Este criteri suposarà un 5% del valor total de l'alternativa tècnica.
e) Termini d'execució del programa d'actuació integrada.
f) Compromís d'edificació simultània a la urbanització dels solars resultants de l'actuació per damunt d'un mínim legalment exigible.
g) Compromisos addicionals assumits voluntàriament i a càrrec seu per l'urbanitzador.
h) Mitjans per al control de cada una de les prestacions que constituïxen l'objecte del programa.
Els criteris establits en les lletres e), f), g) i h) representaran en conjunt un 20% de la puntuació total de l'alternativa tècnica.
Per a la proposició juridicoeconòmica:
a) Menor import respecte de referències de quadres de preus de pràctica usual de les càrregues d'urbanització, expressat en euros per metre quadrat d'edificabilitat. Este criteri representarà un 35% de la valoració de la proposició juridicoeconòmica.
b) La valoració dels terrenys a efectes de fixar el coeficient de canvi per al pagament en espècie i la menor proporció de solars o aprofitament que hagen de ser posats a disposició de l'urbanitzador per mitjà de reparcel·lació forçosa com a retribució a compte de tercers amb els que no tinga contracte suficient. Este criteri representarà un 30% de la valoració de la proposició juridicoeconòmica.
c) Major proporció de terrenys propis o d'associats que hagen de quedar afectes amb garantia real inscrita en el Registre de la Propietat al compliment de les obligacions especials d'edificació derivades de l'aprovació del programa representarà un 25% de la valoració de la proposició juridicoeconòmica.
d) Compromisos de despeses per a l'execució de les obligacions complementàries assumides voluntàriament i a costa seua per l'urbanitzador. Este criteri suposarà un 10% del valor total de la proposició juridicoeconòmica.
Determinació quinzena. La previsió i, si és el cas, limitació de la possibilitat de formular alternatives tècniques que suposen una ampliació de l'àmbit territorial a programar, així com les conseqüències de l'ampliació
Només s'admetrà l'ampliació de les propostes en els termes indicats en la determinació primera i quarta. La dita ampliació de l'àmbit no és potestativa sinó que és obligatòria.
Determinació setzena. El percentatge mínim de solars l'edificació del qual haja de ser simultània a la urbanització
La simultaneïtat d'obres d'urbanització i edificació es regirà pel que establix l'annex III de les bases generals citades.
Determinació dessetena. Necessitat informe del Consell del Territori i el Paisatge previst en l'article 136.4 de la Llei Urbanística Valenciana, així com d'altres administracions sectorials
En el present cas no concorre la necessitat de cap informe d'altres administracions perquè es tracta d'un àmbit que compta amb ordenació detallada.
Determinació dihuitena. Percentatge màxim de coeficient de canvi
Este no podrà superar en cap cas un coeficient de 0,45 més IVA a favor de l'agent urbanitzador.
Determinació denovena. Prerrogatives que deté l'administració
Caldrà atenir-se al que disposa la clàusula tercera de les bases generals per les quals es regix este programa d'actuació integrada.
Determinació vintena. Competència de l'orde jurisdiccional contenciós administratiu per a tractar les qüestions que puguen suscitar-se en la preparació, resolució i execució del contracte entre l'administració i l'urbanitzador
L'ordre jurisdiccional contenciós administratiu serà el competent per a tractar les qüestions que puguen suscitar-se en la preparació, resolució i execució del contracte entre l'administració i l'urbanitzador.
Determinació vint-i-unena. Adjudicació connexa o condicionada, d'acord amb el que disposen els articles 139.1 de la Llei Urbanística Valenciana i el reglament, així com existència o inexistència de cànon d'urbanització.
No se n'observa cap.
Determinació vint-i-dosena. La previsió d'un preu cert de licitació, que tindrà caràcter de màxim i que servirà de base per al càlcul de la garantia provisional
De conformitat amb el que establix la base novena de les bases generals, s'establix l'import de la garantia provisional en una quantitat de 100.000 euros.
Atés que en les bases generals per les quals es regix este programa d'actuació integrada es va fixar el següent criteri per a definir l'import del PEM:
Per a la urbanització interior: un cost mitjà màxim per m² tant de vial com zona verda. En el cas que ens ocupa, per comparativa amb actuacions semblants i tenint en compte les característiques del terreny natural (topografia, existència de roca a escassa profunditat, etc.), es fixa un cost màxim de PEM de 80 €/m² urbanitzat.
Per a les connexions exteriors: es fixaran preus màxims de caràcter individual per cada un dels elements identificats per les bases particulars. Este pronunciament estimatiu es farà en tot cas per a aquelles infraestructures de connexió exterior que seran de titularitat municipal. En este cas, s'entenen com a obres no incloses en el preu base, les següents:
- Part proporcional de la rotonda PAA-Churruca. Puja a la quantitat de 65.974,97 €, IVA inclòs conformement s'ha indicat en la determinació segona.
- Demolició d'edificacions afectades. Les demolicions es fixen en un cost de 90 €/m³ derrocat.
- Tanca de l'equipament. Es justificarà el seu import basant-se en preus IVE.
- Obres d'urbanització a realitzar fora de l'àmbit precises per a la connexió i integració. Es valoraran a raó de 75?/m² en sòl sense obres o que necessàriament hagen de ser demolides i a raó de 40?/m² per a les adaptacions. En tal import s'inclouen les parts proporcionals a instal·lacions.
Al seu torn, s'indicava en les bases generals que si les infraestructures foren de titularitat distinta i no s'haguera pogut determinar el preu de partida per part dels servicis tècnics municipals, s'exclouria expressament del preu màxim fixat per este ajuntament com a preu de partida de la licitació a la baixa. Extrem que com s'ha vist pot afectar el subministrament d'energia elèctrica ja que s'entendrà que la connexió a xarxes de la companyia subministradora d'energia elèctrica estarà incloses dins de l'obra urbanitzadora, podent-se realitzar increments econòmics respecte dels preus fixats en estes bases particulars en relació amb les dites infraestructures quan el punt de connexió donat per la dita companyia estiga a una distància superior a 500 m de l'àmbit, i només podent ser objecte d'increment la part de traçat exterior a l'àmbit d'actuació.
Igualment quedaran fora d'este límit econòmic aquelles millores en infraestructures que sent necessàries o convenients no hagen sigut previstes en les bases particulars i proposen els aspirants.
Així mateix, es va fixar el criteri següent per a definir l'import del PEC en establir-se que mai podria superar el 19% del PEM.
D'altra banda s'assenyalava que no s'admetrà el cobrament a càrrec de la propietat per part de l'agent urbanitzador d'honoraris professionals tècnics en imports superiors als establits com indicatius en les tarifes dels corresponents col·legis professionals. L'aspirant a agent urbanitzador haurà de justificar expressament este extrem en les seues proposicions jurídic econòmiques.
També es va establir en les bases generals que com a despeses generals un percentatge màxim del 5% de la suma del PEC i dels honoraris professionals tècnics. Amb este percentatge s'entenen coberts els honoraris jurídics, despeses de publicacions, de notificacions, actuacions en notaria, Registre de la Propietat, despeses financeres, etc. En el cas que com a conseqüència de l'aplicació de l'anterior percentatge resultara un import inferior a 60.000 euros, en tot cas es considerarà com a import a cobrar la quantitat esmentada de 60.000 euros.
Determinació vint-i-tresena. La puntuació mínima que hauran de superar les alternatives tècniques per a poder ser valorades les proposicions juridicoeconòmiques que les desenvolupen
Les bases generals establixen quant a això que només es procedirà a l'obertura de la proposició juridicoeconòmica d'aquells aspirants que hagen aconseguit com a mínim el 30% dels punts possibles de l'alternativa tècnica.
Determinació vint-i-quatrena. La determinació de la quantia i forma de la garantia definitiva a prestar per l'urbanitzador
Caldrà estar al que disposa la base tretzena de les bases generals del present programa d'actuació integrada.
Determinació vint-i-cinquena. Causes específiques de resolució addicionals a les previstes en la Llei Urbanística Valenciana, en este Reglament i en la legislació reguladora dels contractes de les administracions públiques
No es considera necessària la fixació de cap amb caràcter addicional.
Determinació vint-i-sisena. L'abast i límit de les possibles pròrrogues per al desplegament i execució del programa
L'Ajuntament es reserva el fet de valorar cada cas concret per a decidir si és procedent o no la pròrroga en funció de les circumstàncies que hi concórreguen.
Determinació vint-i-setena. Relació de titulars cadastrals
En les bases generals s'establix que amb ple respecte a la confidencialitat de dades de caràcter personal i a la normativa específica que regix les dades cadastrals, s'haurà d'incorporar necessàriament una llista de titulars cadastrals que hagen de ser citats durant el període d'informació pública, així com els seus domicilis.
La dita llista no serà de lliure accés en l'expedient, sinó que només serà facilitada a aquells interessats que acrediten que han dipositat en la notaria la documentació a què es referix l'article 134 de la LUV, als efectes de practicar-ne la notificació en el context de la preceptiva informació pública.
Figura en l'expedient la dita relació, facilitada pel departament de Rendes, amb accés restringit als subjectes indicats en el paràgraf anterior.
Durant el debat, el Grup Municipal d'Esquerra Unida presenta una esmena en el sentit següent:
«L'ordenació detallada hauria d'arreplegar la següent previsió i els documents de planejament que presenten els aspirants a agents urbanitzadors hauran de subordinar-s'hi i no al que apareix grafiat en els plànols d'estes bases, que s'entenen corregides:
Que el nombre d'altures de l'edifici de l'illa central, identificada com a illa B, no supere el total de set plantes més àtic, sense que siga necessari que existisca una diferenciació d'altures entre el bloc central de la dita illa i les seues ales.
L'estudi de detall es veurà condicionat i limitat en els seus objectius per esta determinació sobrevinguda.»
Esmena acceptada pel ponent que és aprovada per unanimitat.
A la vista de tot allò que s'ha exposat, incorporada l'esmena aprovada al dictamen de la Comissió Informativa permanent de Política Territorial i Sostenibilitat, El Ple de l'Ajuntament, per 13 vots a favor de PP, BLOC i EU i 12 vots en contra de PSOE i SP, acorda:
Primer. L'aprovació d'estes bases particulars de programació de l'àmbit denominat unitat d'execució número 5 del PGOU de Sagunt.
Segon. La iniciació del procediment de programació d'este àmbit, en els termes de l'article 132 i següents de la LUV.
Tercer. L'ordenació detallada haurà d'arreplegar la següent previsió i els documents de planejament que presenten els aspirants a agents urbanitzadors hauran de subordinar-s'hi i no al que apareix grafiat en els plànols d'estes bases, que s'entenen corregides:
«Que el nombre d'altures de l'edifici de l'illa central, identificada com a illa B, no supere el total de set plantes més àtic, sense que siga necessari que existisca una diferenciació d'altures entre el bloc central de la dita illa i les seues ales.
L'estudi de detall es veurà condicionat i limitat en els seus objectius per esta determinació sobrevinguda.»
Annex I. Document gràfic de síntesi dels fins pretesos amb la programació de l'àmbitEste acte, de conformitat amb el que establix l'article 109 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, posa fi a la via administrativa.
Contra este es podrà interposar, amb caràcter potestatiu, recurs de reposició o impugnar-ho directament davant de la jurisdicció contenciosa administrativa.
En el cas que opte per la interposició del recurs de reposició, ho farà davant de l'òrgan municipal que va dictar l'acte i en el termini d'un mes comptador des de l'endemà a aquell en què tinga lloc la publicació d'este, havent de tindre en compte que la seua interposició impedirà, fins a la seua resolució expressa o desestimació presumpta, la utilització de la via contenciosa administrativa.
El recurs haurà de resoldre's i notificar-se en el termini d'un mes, i s'entendrà desestimat, i quedarà expedita la via contenciosa administrativa en cas contrari.
En el cas que es decidisca interposar recurs contenciós administratiu directament, es farà, de conformitat amb el que disposen els articles 10, 14 i 46 de la Llei 29/1998, de 13 de juliol, Reguladora de la Jurisdicció Contenciosa Administrativa, davant de la Sala Contenciosa Administrativa corresponent del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, amb seu al Palau de Justícia de la ciutat de València, en el termini de dos mesos comptadors des de l'endemà d'aquell en què tinga lloc esta publicació.
Tot això sense perjuí que puga exercitar qualsevol altra acció o recurs que estime convenient en defensa dels seus drets.
Cosa que es fa pública als efectes que pertoque, a reserva del que resulte de l'aprovació de l'acta corresponent.
Sagunt, 4 de desembre de 2007.- L'alcalde: Alfredo Castelló Sáez.