Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5235, del 06-04-2006 (2006/3904)

RESOLUCIÓ de 29 de març de 2006, de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5235

Data del DOGV
:   06-04-2006

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2006/3904


Data del document
:   29-03-2006

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Nules
    * Fuenterrobles
    * Orihuela
    * Bicorp
    * Aras de los Olmos
    * Moixent
    * Almoradí
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 29 de març de 2006, de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. [2006/X3904]  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1.302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1.131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
En virtut d'això, he resolt:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent als expedients 134/04-AIA Aras de los Olmos, 291/04-AIA Moixent, 262/04-AIA Nules, 008/05-AIA Almoradí, 274/04-AIA Fuenterrobles, 328/04-AIA Orihuela i 044/02-AIA Bicorp, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.  
València, 29 de març de 2006. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 134/04-AIA  
Títol: Legalització de l'explotació porcina d'encebament  
Promotor: José Manuel Andrés Alba  
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Aras de los Olmos (València)  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat de la legalització de l'explotació porcina d'encebament  
Localització: Polígon 2, parcel·les 107, 106 i 121, del terme municipal d'Aras de los Olmos (València)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a la legalització d'una explotació porcina, les característiques de la qual segons la documentació aportada, són:  
L'explotació estarà constituïda per dues naus de planta rectangular amb capacitat per a 1.000 porcs.  
L'activitat consisteix en l'encebament de porcs, els quals romanen en l'explotació, des dels 18-20 kg, fins a aconseguir els 100 kg de pes viu. Es realitzaran 2,5 cicles/any.  
Es generarà un total de 810 m3 de purí/any, que quedarà retingut en fosses interiors amb capacitat d'emmagatzematge de 735,8 m3. El purí patirà un procés natural de fermentació en fossa, de les quals serà retirat per a utilitzar-lo com a adob orgànic en camps de cultiu, disposant de 33,38 ha de superfície agrícola on aplicar-lo, soterrant-se mitjançant llaurat després de l'aplicació d'aquest per a evitar l'emissió d'olors.  
Entre les mesures higienicosanitàries disponibles en l'explotació, es justifica l'existència de tanca perimetral, malla mosquitera en buits i finestres, com també gual sanitari, aquest últim fora de servei.   
Els cadàvers que es generen en l'explotació són retirats a fossa municipal de destrucció de cadàvers fora de la mateixa explotació.  
El subministrament d'aigua potable procedeix de la xarxa municipal d'aigua potable.  
L'explotació es localitza a més de 800 m del nucli de població.  
El sistema de gestió de cadàvers proposat no està autoritzat per la legislació vigent, i s'ha de modificar per a ajustar-se a allò que s'ha estipulat en el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà.  
S'ha infravalorat el volum de purí generat anualment, com també la superfície agrícola on aplicar-lo. Segons el Reial decret 324/2000, de 3 de març, pel qual s'estableixen normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines, el volum de purí generat anualment és aproximadament de 2150 m3/any, i es necessita un total de 42,65 ha de superfície agrícola on aplicar els purins com a adob orgànic.  
La identificació cadastral de les parcel·les on s'apliquen els purins com a adob orgànic, es relacionen a continuació: en el municipi d'Aras de los Olmos, polígon 1, parcel·la 86, 88, 106, 110, 207, 264, 275, 299, 364, 431, 654; polígon 2, parcel·la 31, 107-a, 211, 260, 369, 471, 548, 626, polígon 6, parcel·la 33, 34, 84, 214, 215, 261, 318, 328, 329, 350, 380; polígon 5, parcel·la 5; polígon 6, parcel·la 84, 215, 216, 261, 382, 389, 393, polígon 7, parcel·la 82, 219, 306, 308, 440, 559, 566; polígon 8, parcel·la 59, 69, 104, 164, 180, 203, 209, 210, 279, 369, 526, 601, 738, 753, 984; polígon 9, parcel·la 302, 458, 462, 517, 526, 558; polígon 10, parcel·la 238, 489, 527, 537, 687, 527, 838, 866, 908, 927; polígon 11, parcel·la 100, 281, 358-a, 358-c, 358-d, polígon 12, parcel·la 106; polígon 13, parcel·la 126, 176, 200; polígon 14, parcel·la 394, 396, 403, 448; polígon 15, parcel·la 121, 208, 227, 383, 449, 461; polígon 16, parcel·la 145, 147.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient.  
L'expedient es va iniciar el 31 de maig de 2004, amb la remissió per la Direcció Territorial de Territori i Habitatge del projecte d'activitat i estudi d'impacte ambiental en document únic i expedient municipal.  
La informació pública s'ha realitzat mitjançant la publicació en el BOP núm. 165, de 13 de juliol de 1995, així com als veïns de l'explotació, sense la presentació d'al·legacions.  
2. Petició d'informes sectorials i documentació complementària  
En data 23 de novembre de 2004 se sol·licita al promotor ampliació relativa a l'ampliació de la superfície agrícola on s'aplicarà el purí com a adob orgànic, així com la justificació de l'existència en l'explotació de les mesures higienicosanitàries corresponents.   
L'ampliació sol·licita es rep en data 25 de gener de 2005. Es comunica la disponibilitat de 50,16 ha de superfície agrícola on aplicar els purins, superfície suficient per al total de purí produït anualment, així com reportatge fotogràfic on es mostra la disposició de certes mesures higienicosanitàries en l'explotació, com són l'existència de tanca, gual sanitari (fora d'ús), com també tela antiocells en buits i finestres de les naus.  
Informes sectorials  
L'expedient municipal recull els informes següents:  
. Informe favorable de l'enginyer tècnic municipal.  
. Informació pública sense la presentació d'al·legacions.  
. Autorització prèvia de la Direcció General d'Urbanisme i Ordenació del Territori.  
. Informe favorable del cap local de sanitat.  
No s'ha aportat informe del veterinari d'àrea.  
Afeccions legals  
El sòl on s'exerceix l'activitat qualifica com a sòl no urbanitzable comú, segons normativa urbanística municipal.  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha identificat els elements ambientals susceptibles de ser afectats pel projecte, entre els quals s'inclou: sòl, aire, flora, fauna i paisatge.  
La zona on s'exerceix l'activitat, agrícola de secà, no presenta valors ambientals rellevants, i són els elements ambientals més destacables susceptibles de ser afectats pel projecte: el sòl i l'aigua, per la contaminació associada a la incorrecta gestió en la mateixa explotació de purins o durant la utilització d'aquests com a adob orgànic; i l'aire, per emissió d'olors associades a la fermentació de residus orgànics i presència d'animals principalment.  
2. Identificació i valoració d'impactes  
Els impactes identificats en l'estudi d'impacte ambiental estan referits a la fase de funcionament, referint-se a l'impacte que sobre el sòl, aigua, aire, vegetació, fauna i paisatge, pot causar l'actuació, considerant-se poc probable sempre que es gestione correctament l'explotació. Com a impacte més rellevant es fa al·lusió a l'associat a l'emissió d'olors, tant pel mateix funcionament normal de la granja com l'associat a la manipulació dels residus. Aquest impacte també pot produir-se en les parcel·les on s'aplique el purí com a adob orgànic.  
No s'ha realitzat una valoració d'impactes rigorosa, basant-se en mètodes de valoració establits, ni s'ha proposat mesures correctores encaminades a mitigar l'impacte ocasionat sobre el medi.  
Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i programa de vigilància ambiental  
En l'estudi d'impacte ambiental no s'han establit mesures correctores, i es justifica la baixa intensitat dels impactes mitjançant la descripció de distintes actuacions, entre les quals s'inclou:  
. Per a disminuir l'emissió d'olors, s'evitarà acumular el purí fora de les fosses i es compliran les labors periòdiques de neteja desinfecció. A més en les explotacions agrícoles on s'empren els residus com a adob orgànic es tindrà la precaució de llaurar i soterrar els purins una vegada escampats.  
Com a mesures correctores que s'han d'establir en l'explotació, haurà d'aplicar-se els condicionants recollits en aquesta declaració d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1.El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 1. H.  
2.En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3.L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tant, i a la vista de tot l'anterior i de la proposta tècnica acceptable de declaració d'impacte ambiental emesa per l'àrea d'avaluació ambiental, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent   
Declaració d'Impacte Ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la legalització de l'explotació porcina d'encebament, situada al terme municipal d'Aras de los Olmos (València), promoguda per José Manuel Andrés Alba, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
. S'assegurarà la correcta impermeabilització de les edificacions on alberguen els animals, com també de les fosses de purins.  
. Es disposarà a l'entrada de l'explotació de gual sanitari, que permeta la desinfecció de les rodes dels vehicles que accedisquen a l'explotació. Aquest gual haurà de contenir un producte desinfectant que impregne les rodes dels vehicles que accedisquen a l'explotació.  
. El purí serà tractat amb complex bacterià, de manera que millore les seues propietats com a adob orgànic, alhora que en disminuïsca la càrrega contaminant, així com l'emissió d'olors. Es comprovarà l'eficàcia del tractament de purins i es modificarà la seua manipulació o se substituirà per un altre tractament si se n'observa la ineficàcia amb la correcta manipulació d'aquests. Amb aquest fi, hauran de dur-se a terme anàlisis abans de començar el tractament que servisca com a blanc. Aquestes anàlisis hauran de presentar-se davant d'aquesta Direcció General en cas de ser requerides, podent-se aplicar, en cas de ser necessari, les correccions oportunes al tractament. Entre els paràmetres que s'han d'analitzar es trobaran com a mínim: pH, conductivitat, sòlids en suspensió, DBO5, DQO, N total, N amoniacal, P, K, coliformes totals, coliformes fecals i estreptococs fecals.  
. A l'hora d'utilitzar el purí com a fertilitzant, es limitarà la zona d'aplicació a camps de cultiu i pastius no naturals, s'evitarà les proximitats de corrents d'aigua, rius, rierols, barrancs, etc., així com fonts, conduccions subterrànies d'aigua i altres possibles focus de contaminació. No se superarà la quantitat de 170 kg de N/ha i any. S'haurà, preferentment, de soterrar immediatament per a evitar les possibles pèrdues de nitrogen amoniacal.  
. Previ a l'obtenció de la llicència d'activitat, s'haurà de presentar davant d'aquesta Direcció General contracte de retirada de cadàvers subscrit amb una empresa gestora autoritzada a aquest efecte, conforme a allò que s'ha estipulat en el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà.   
. Es comunicarà a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.  
Segon  
Notificar als interessats que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.   
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 14 de febrer de 2005.. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 291/04-AIA  
Títol: Modificació puntual número 6 del Pla general d'ordenació urbana de l'Ajuntament de Moixent  
Promotor: Ajuntament de Moixent  
Autoritat substantiva: Conselleria de Territori i Habitatge  
Objecte: Requalificació de sòl no urbanitzable amb especial protecció: altres valors (forestals, paisatgístics, ecològics, arqueològics) a sòl no urbanitzable amb especial protecció: valors agrícoles, amb preferent localització per a cellers i almàsseres.  
Localització: Moixent  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista  
La modificació que s'ha plantejat pretén la requalificació de sòl no urbanitzable amb especial protecció: altres valors (forestals, paisatgístics, ecològics, arqueològics) a sòl no urbanitzable amb especial protecció: valors agrícoles, amb preferent localització per a cellers i almàsseres.   
La superfície que s'ha de requalificar es localitza al sud del terme de Moixent, inclosa en la finca denominada Casa Gran, la qual abasta una extensió de 93 Has. Així, es pretén requalificar gran part d'aquesta, per a la qual cosa s'han diferenciat dues àrees com han sigut l'àrea d'interés cellerer i agrícola (AIBA), de 78 ha, i l'àrea d'edificació de celler (AEB), de 7 ha.  
La nova qualificació proposada implicaria que, d'acord amb l'article 166 de les normes urbanístiques del Pla general vigent a Moixent, es permetria, entre altres activitats i en referència a l'ús pretés, el següent:  
Es podran instal·lar hivernacles, però l'única construcció permanent que es permet és la de l'alberg agrícola de l'article 159, excepte en aquells per als quals s'assenyala alguna preferent localització d'activitats lligades a l'ús agrícola o a l'explotació i transformació d'aquest, com a celler i almàssera.  
En el cas de la construcció de cellers o almàsseres en aquelles zones de preferent localització per a aquestes activitats, s'hauran de complir les condicions següents:  
. Les edificacions i instal·lacions hauran de ser les estrictament indispensables al seu fi, amb característiques pròpies d'ell i complir les mesures administratives ordenadores de l'activitat corresponent. Aquesta condició haurà d'acreditar-se mitjançant un informe favorable del seu compliment emés per l'òrgan de la Generalitat competent en matèria d'agricultura.  
. Es prestarà especial atenció a l'afecció del paisatge, plantant arbratge d'alt port en el perímetre de l'edificació i adequant les noves edificacions a l'entorn paisatgístic, cuidant especialment les façanes, que hauran de ser lluïdes i pintades, i les cobertes, que hauran de ser de teula de tons clars.  
. S'haurà de controlar cuidadosament l'excavació en l'emplaçament de l'edificació a fi de salvaguardar possibles jaciments arqueològics, traslladant l'edificació a un altre emplaçament si així ocorreguera. (...)  
1. Alternatives  
No s'han estudiat alternatives.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública  
En data 7 de juliol de 2004, el Servei Territorial d'Urbanisme de València va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental corresponents a la modificació puntual número 6 del Pla general d'ordenació urbana de l'Ajuntament de Moixent.  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant de la Modificació puntual nombre 6 del Pla general d'ordenació urbana de l'Ajuntament de Moixent, ha sigut sotmés a informació pública mitjançant un anunci publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, núm. 4785, de data 29 de juny de 2004, com també en un diari no oficial, i no s'hi ha presentat cap al·legació.   
Afeccions legals  
D'acord amb el contingut de l'estudi d'impacte ambiental, cal assenyalar que la modificació plantejada no implica afecció a cap servitud legal.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació  
Els valors més rellevants susceptibles d'afectar-se són els que s'enumeren i descriuen, de forma breu, a continuació.  
Litològicament, el sòl objecte de requalificació està constituït per margues blanques i argiles, principalment. La vulnerabilitat de la zona a la contaminació de les aigües subterrànies és baixa.  
Tot i que l'estudi no s'ha referit a les característiques edafològiques d'aquest, cal indicar-se que presenta una capacitat d'ús agrícola moderada. No obstant això, l'aptitud agrícola d'aquest es veu potenciada en tant la major part de la superfície del terme municipal de Moixent mostra capacitats d'ús baixes o molt baixes, sent extremadament reduïda la seua superfície amb aptitud alta per a l'agricultura. L'anterior relativitza la importància d'aquesta característica, tot això suggereix la vocació agrícola dels terrenys que s'han de requalificar com la més idònia per a aquests.   
No obstant l'anterior, és necessari referir-se que aquests terrenys confronten amb sòl eminentment forestal, catalogat, part d'aquest, com a forest d'utilitat pública. Així, la riquesa forestal dels terrenys esmentats porta a concloure la importància que adquireix el sòl que s'ha de requalificar, en tant forma part d'una franja d'amortiment entre aquells i altres superfícies les quals poden albergar usos més agressius amb el medi ambient. S'estima necessari, doncs, que la superfície que s'ha de requalificar continue assumint aquesta funció encara en el cas en què, finalment, resulte requalificada com a sòl d'especial protecció agrícola.  
La vegetació actual de la zona està composta, exclusivament, per cultius de vinya, oliveres, albercocs i ametlers.  
Pel que fa al paisatge, la zona és plana, dedicada, com ja s'ha dit, a cultius diversos. No obstant això, confronta amb superfícies muntanyoses d'alt valor ecològic.  
L'estudi s'ha referit a la proximitat del poblat iber La Bastida.  
Amb tot, ha de dir-se que s'entén, com ja s'ha mencionat, que la vocació del sòl implicat en la modificació de planejament proposada és, en principi, l'agrícola abans que qualsevol de les categories definides en l'article 167 de les normes urbanístiques. No obstant això, hauran d'estudiar-se les qualitats arqueològiques del terreny que s'ha de requalificar, la qual cosa serà, finalment, referendada per l'informe vinculant emés per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport. A més, per a les activitats agrícoles que s'implanten sobre els terrenys objecte de requalificació, caldrà ajustar-se al que disposa la Llei 2/89, d'impacte ambiental, i el Reglament 162/90 d'aquesta.  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants  
Els majors impactes que es derivaran de la requalificació de sòl seran, d'acord amb l'estudi, l'afecció directa a arbratge fruiter i l'ocupació de 2.000 m² de sòl agrícola per part del celler (AEB), amb la pèrdua de les capacitats agrícoles d'aquest que això suposa.  
L'impacte sobre el paisatge ha sigut estimat mínim, la qual cosa s'ha fonamentat en l'escassa repercussió que tindrà l'edificació en l'entorn ateses les reduïdes dimensions d'aquesta.   
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental  
Respecte a l'impacte paisatgístic, s'ha assenyalat que caldrà ajustar-se al que disposa l'article 166 de les normes urbanístiques del PGOU, el qual especifica nombroses mesures conduents a atenuar la incidència de les construccions annexes a l'activitat.  
Part de les mesures correctores disposades s'han referit a les etapes constructiva i d'explotació del celler. Això no obstant, no s'entén apropiat perquè l'objecte de l'estudi d'impacte ambiental de la requalificació pretesa haguera d'haver sigut la determinació dels impactes derivats del canvi d'ús del sòl implicat, atenent-se als valors ambientals que alberga aquest, els quals presumiblement van motivar-ne la protecció, i a la vocació del terreny per a acollir el nou ús. Així, quant rodeja la pròpia activitat haurà, o no, de ser estudiat en etapes posteriors, sempre per raó d'allò que s'ha recollit en la legislació ambiental vigent. En aquest sentit, haurà d'atendre's al que disposa l'apartat b) del grup 2 de l'annex II de la Llei 6/2001, de 8 de maig, de modificació del Reial decret legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental.  
Amb tot, el terreny objecte de modificació puntual s'entén que sí que presenta una vocació clara per als usos que s'han de disposar sobre aquell, a l'abric de la nova qualificació urbanística. Açò es conclou després de la constatació que els valors ambientals existents en l'àrea no resulten danyats significativament per aquests usos, així com que les seues capacitats inherents (per exemple, la capacitat agrològica d'aquests) els aconsellen.  
No obstant això, com ja s'ha comentat anteriorment, la zona en qüestió adquireix, a raó de la gran proximitat d'aquesta a un espai de gran valor ecològic, un caràcter amortidor que no pot perdre en cap cas. És així que, a més de posar-se en pràctica les mesures d'integració paisatgística explicitades en l'article 166 de les normes urbanístiques, les quals es materialitzaran especialment en l'àrea de construcció del celler d'acord amb el que s'ha dit en l'estudi, és necessari que es garantisca el manteniment de la seua funció com a espai tampó. Açò últim s'entén que sí que està garantit sota la nova qualificació.   
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 8-g) de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.  
L'expedient ha observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental per a l'execució de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tant i a la vista de tot l'anterior i de la proposta tècnica acceptable de declaració d'impacte ambiental emesa per l'àrea d'avaluació ambiental, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'Impacte Ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la Modificació puntual número 6 del Pla general d'ordenació urbana de l'Ajuntament de Moixent, promogut per l'Ajuntament de Moixent, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establits en l'apartat segon.  
Segon  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'hi estableixen les següents:  
. Recordant-se la necessitat que es complisca la normativa urbanística vigent, especialment en allò que es refereix al sòl no urbanitzable amb especial protecció: altres valors, s'estableix que es remetrà informe a aquesta Direcció General en qualsevol ocasió en què es desenvolupen actuacions o transformacions sobre l'ús agrícola, o altres compatibles i coherents amb la nova classificació urbanística, en una franja interior de 100 metres d'amplària, des del perímetre de la modificació puntual confrontant amb el sòl forestal existent (per altres sòl no urbanitzable amb especial protecció: altres valors).  
. Prèviament a l'aprovació definitiva de la modificació puntual, es requerirà que s'informe favorablement aquesta per part de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, en informe preceptiu emés pel mencionat organisme, en compliment de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià, de manera que seran d'obligat compliment aquells condicionants que aquest informe poguera disposar.  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 15 de febrer de 2005.. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 262/04-AIA  
Títol: Planta de cogeneració  
Promotor: Ceràmica Nulense, SA (CENUSA)  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Infraestructures i Transport de la Generalitat Valenciana  
Localització: Partida Cardenelles, km 1,8 de la carretera Nules . la Vilavella, terme municipal de Nules (Castelló)  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte  
Ceràmica Nulense, SA (CENUSA), és una indústria del sector ceràmic. Les seues instal·lacions de la partida Cardenelles, del terme municipal de Nules (Castelló), es dediquen específicament a la fabricació de paviments i revestiments ceràmics a partir d'argila, atomitzada en les mateixes instal·lacions.  
El projecte objecte d'avaluació d'impacte ambiental tracta la legalització en el règim especial de producció d'electricitat de la planta de cogeneració existent en l'interior de la planta industrial de CENUSA en el terme municipal de Nules.   
Característiques més rellevants de les construccions i/o de l'activitat  
Les instal·lacions de CENUSA avaluades es reparteixen entre els termes municipals de la Vilavella i Nules.  
A la Vilavella compten amb una parcel·la de sòl no urbanitzable amb declaració d'interés comunitari pel procediment extraordinari per a l'emmagatzematge de producte acabat. Aquest magatzem compta amb declaració d'impacte ambiental favorable amb condicions, de data 8 d'agost de 2000.  
En el terme municipal de Nules, CENUSA ocupa dues parcel·les a cada costat de la carretera Nules . la Vilavella. Al sud, es troba la totalitat de la factoria de paviments i revestiments ceràmics, i ocupa una parcel·la de sòl de classificació urbana i de qualificació industrial. Al nord, ocupa una parcel·la de sòl no urbanitzable que en aparença s'empra com a pàrquing i magatzem de producte acabat. L'ocupació d'aquest sòl no urbanitzable no s'ha sotmés a avaluació d'impacte ambiental.  
La planta de cogeneració, amb 6.850 kWe, consta de 10 motors de gas natural amb una potència elèctrica unitària de 685 kWe.  
En emprar com a combustible gas natural, amb la planta de cogeneració s'han cobert, d'una banda, les necessitats elèctriques de la indústria, i per un altre, s'ha emprat l'energia tèrmica dels gasos de fuga per a cobrir les necessitats tèrmiques dels quatre atomitzadors de què disposa la indústria. Concretament, els gasos procedents de la combustió del gas natural en els deu motors s'empren en l'eixugat de la barbotina alimentada als atomitzadors, dins del procés de fabricació d'argila atomitzada.  
Com vulga que la potència instal·lada en la planta de cogeneració és superior a la necessària, després de la seua inscripció en el règim especial, la indústria abocarà l'excedent funcionant en paral·lel amb la xarxa elèctrica intercanviant dinàmicament energia elèctrica, i pot tornar a funcionar en illa o rebent de la companyia elèctrica l'energia necessària per al funcionament de la fàbrica quan la planta de cogeneració estiga fora de servei.  
La refrigeració de l'oli dels motors es duu a terme en torres de refrigeració mentre que l'aigua de les camises es refrigera en aerorefrigerants.  
Únicament s'aprofita la calor procedent dels gasos de fuga dels 10 motors, ja que segons s'assenyala, pel seu escàs gradient tèrmic, es proposa menysprear la possibilitat de recuperar la calor procedent de la refrigeració dels turbos d'una banda, i de les camises dels motors per una altra. Malgrat això, s'aporta la Resolució de la Direcció General d'Energia per la qual s'acull al Règim especial d'instal·lacions de producció d'energia elèctrica i es realitza la inscripció prèvia a l'empresa CENUSA, en la qual es fa referència a un escrit de l'Agència Valenciana de l'Energia, de data 28/10/2003, en què s'assenyala que es considera correcte el càlcul del rendiment elèctric equivalent, el qual va resultar superior al 55% que és el rendiment mínim exigit per a instal·lacions basades en cogeneració.  
Els gasos de fuga dels motors .a una temperatura de 489º C. seran conduïts a través de conductes calorifugats i posteriorment alimentats als atomitzadors. Per a controlar les necessitats energètiques dels atomitzadors, es podrà actuar automàticament de dues formes: regulant per un costat el cabal màssic d'entrada de gasos als atomitzadors actuant sobre les vàlvules del by-pass i d'entrada a l'atomitzador, i per un altre, els atomitzadors tenen els seus cremadors, encara que funcionaran a càrrega parcial, i proporcionaran l'energia tèrmica necessària per a mantenir la temperatura de control i de treball de l'atomitzador. A més, en el cas que els motors no pogueren donar servei als atomitzadors, els cremadors que aquests mantenen treballaran a càrrega nominal.  
Els by-pass permeten l'operació dels motors sense introduir gasos calents en els atomitzadors, abocant-los directament a l'atmosfera.  
Tramitació administrativa  
En data 29 d'abril de 2004 es rep, remés per la Unitat d'energia i combustibles de Castelló, l'estudi d'impacte ambiental d'instal·lació cogeneradora.  
En data 7 de maig de 2004 es rep, remés per la Unitat d'energia i combustibles de Castelló el projecte i l'estudi d'impacte ambiental d'instal·lació cogeneradora.  
En data 5 d'agost de 2004 es rep, remés per la Unitat d'energia i combustibles de Castelló, el certificat de no-al·legacions durant el període d'exposició pública, acompanyat de fotocòpia de la publicació en el BOP de Castelló.  
En data 14 de desembre de 2004, es procedeix a informar el promotor del número d'expedient assignat i estat d'aquest, al mateix temps que se li sol·licita:  
. La revisió de l'estudi d'impacte ambiental tenint en compte que es tracta d'una activitat existent, evitant previsions, projeccions, etc., dotant-lo d'una component d'auditoria ambiental, i redactant un nou document es partirà de la realitat existent, aportant dades sobre emissions, aïllants, característiques de les soleres, del magatzem temporal de residus, etc. Es demostrarà el compliment de la legislació vigent en matèria de residus (autoritzacions de la producció i gestió), emissions (llibre de registre), abocaments (autorització d'abocament al clavegueram o llit públic), procedència de l'aigua (registre de pous), etc.  
Específicament, ja que la planta de cogeneració es troba en funcionament des de fa temps, hauran d'aportar-se:  
. Mesuraments de les emissions de NO, NO2, CO, CO2 i partícules, realitzades per un organisme de control autoritzat a la posada en marxa i cada tres anys, ja que l'activitat es troba classificada com a grup B segons l'annex ll del Catàleg d'indústries potencialment contaminants de l'atmosfera del Decret 833/75, de protecció de l'ambient atmosfèric. Aquests mesuraments hauran de dur-se a terme en les xemeneies dels atomitzadors i en els by-pass.  
. Mesuraments d'autocontrol de les emissions de NO2, CO i partícules realitzades per un centre qualificat o per la mateixa empresa una vegada cada any, almenys, en els focus que realitzen efectivament i habitualment l'abocament (els atomitzadors).  
. Mesuraments del soroll ambiental en el voltant immediat de la parcel·la de l'activitat, o en l'interior d'habitatges o instal·lacions que pogueren estar pròximes o confrontants.  
. Així mateix es justificarà la possible inclusió en els epígrafs 2.G de l'annex 1 o 2 de l'annex 2 de la línia de connexió amb la xarxa elèctrica.  
En data 3 de febrer de 2005, el promotor remet un nou estudi d'impacte ambiental i annex a aquest en resposta a la sol·licitud de documentació realitzada.  
Afeccions legals  
La indústria sol·licita l'autorització administrativa d'instal·lació elèctrica atorgada pel Servei d'Indústria i Energia de la Conselleria d'Empresa Universitat i Ciència.  
Durant el seu funcionament normal, la planta de cogeneració generarà emissions i residus perillosos, per aquest motiu, haurà de sol·licitar o actualitzar l'autorització administrativa com a productor de residus perillosos atorgada per l'Àrea de qualitat ambiental, d'aquesta Conselleria i omplir el llibre de registre per cada un dels focus emissors de contaminants.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que escaiga obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Consideracions ambientals  
Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat  
La planta de cogeneració objecte d'avaluació, generarà principalment emissions gasoses, soroll i, en menor grau, residus i efluents industrials. Atesa la tipologia de l'activitat i l'antropizació del lloc en què es projecta dur a terme (l'interior d'una parcel·la d'ús industrial), els elements ambientals més directament afectats pel desenvolupament del projecte seran els propis del medi natural inert o abiòtic (aire, sòl i aigua), ja que el medi biòtic (flora, fauna i processos biòtics) i perceptual es veuran .en principi. molt lleugerament afectats. Els impactes ambientals directes seran sobre els quals més fàcilment es podran adoptar mesures correctores que, al seu torn, resultaran mesures preventives per als impactes indirectes sobre el medi físic biòtic, perceptual i social.  
Amb la planta de cogeneració es cobriran, d'una banda, les necessitats elèctriques de la indústria, abocant els excedents a la xarxa, i per un altre, s'emprarà l'energia tèrmica dels gasos de fuga per a l'eixugat de la barbotina d'alimentació als atomitzadors, en el procés de fabricació d'argila atomitzada.  
Com en aquest cas l'energia es produeix en el mateix centre de consum, es pot regular la generació en funció del consum i eliminar a més les pèrdues derivades del transport de l'electricitat, Per la qual cosa l'eficiència energètica d'aquest tipus de plantes de cogeneració és major enfront d'altres sistemes de generació elèctrica. Açò és clau per a reduir l'impacte ambiental de la generació d'electricitat, ja que a causa de l'elevada eficiència d'aquesta, a través de la cogeneració es consumeix menys combustible per a generar la mateixa producció que en altres sistemes. Un altre aspecte que s'ha de destacar és que la descentralització d'aquest tipus d'instal·lacions, la qual cosa permet la generació d'electricitat prop dels punts de consum, diversificant i assegurant la generació i distribució elèctrica, al mateix temps que s'aconsegueix una major dispersió inicial dels contaminants atmosfèrics enfront de les grans centrals tèrmiques convencionals. També és ressenyable que la major eficiència d'aquesta manera de generar electricitat representa un menor impacte sobre un recurs com és el gas natural.  
Respecte al sòl i les aigües, cal assenyalar que la indústria es troba situada en una zona sense risc d'inundació, de mitjana vulnerabilitat a la contaminació de les aigües subterrànies i d'alta accessibilitat potencial als recursos hídrics, tot això d'acord amb la Cartografia temàtica de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports de la Generalitat Valenciana.  
Identificació i valoració d'impactes  
L'estudi d'impacte ambiental es duu a terme partint de la premissa que la instal·lació objecte de projecte es classifica dins del grup B segons l'annex ll del Catàleg d'indústries potencialment contaminants de l'atmosfera del Decret 833/75, de protecció de l'ambient atmosfèric. Així, i durant la fase d'explotació, es considera que les accions que poden generar impactes .els factors d'impacte. seran únicament la generació d'emissions gasoses, residus, sorolls i vibracions, i són per tant els elements ambientals susceptibles de ser afectats els propis del medi atmosfèric, ja que s'assenyala que la instal·lació no produirà cap abocament sòlid o líquid.  
Les emissions gasoses seran les procedents de la combustió del gas natural, alliberades per les xemeneies del by-pass en els casos puntuals ja comentats o a través de la xemeneia de l'atomitzador durant el funcionament normal de la instal·lació.  
No es considera la generació de residus sòlids, tan sols s'exposa la generació d'olis residuals.  
Les fonts d'emissió de sorolls i vibracions seran les procedents de les admissions d'aire de refrigeració i combustió, el conjunt dels motogeneradors, les xemeneies de fuga (by-pass) i els aerorefrigerants.  
Es conclou que després de l'adopció de les corresponents mesures preventives o correctores, l'impacte de l'execució i entrada en funcionament de la planta de cogeneració és simple, a curt termini, reversible i recuperable.  
Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del Programa de vigilància ambiental  
1. Contaminació acústica. Vibracions.  
El conjunt dels motogeneradors estarà confinat en l'interior d'una sala específicament preparada, que disposarà de porta acústica i silenciadors en les admissions i eixides d'aire de ventilació. D'altra banda, es disposarà un silenciador en cada una de les xemeneies.  
No s'assenyala res respecte al compressor de gas o els ventiladors dels aerorefrigerants.  
Els motogeneradors disposaran de sistemes individuals per a evitar la propagació de vibracions.  
S'adjunta un estudi acústic que es va elaborar per a determinar les actuacions que s'han de dur a terme per a reduir el nivell de soroll percebut en el nucli urbà de la Vilavella. Basant-se en ell, es va executar una nau industrial orientada d'una manera tal que complira, a més de les pròpies, la funció d'apantallament acústic.  
2. Contaminació atmosfèrica  
Les emissions atmosfèriques del procés d'atomització, tal com es planteja, podrien dividir-se bàsicament en:  
. Els gasos de combustió de gas natural en els motors.  
. Les partícules procedents de l'atomització d'argiles.  
Els focus d'emissió seran: les xemeneies dels by-pass quan els gasos de combustió no s'introduïsquen en els atomitzadors, o les xemeneies dels atomitzadors quan els gasos s'introduïsquen en el procés d'atomització, sent aquesta última operació la normal. En aquest últim cas, les emissions seran la suma de les procedents de la combustió del gas natural (bàsicament NO, NO2, CO, CO2) i de l'atomitzat d'argiles (bàsicament partícules). És ressenyable que, d'acord a l'augment de la partida corresponent al consum de gas detallada en l'estudi econòmic, les emissions derivades de la inscripció en el règim especial, sent qualitativament semblants a les que ja es produeixen, seran quantitativament majors, de la qual cosa es dedueix que la planta de cogeneració no ha funcionat a plena potència.  
Quant a l'emissió de partícules, s'indica que es disposa de ciclons i abatidores hidràulics per al tractament de les emissions dels atomitzadors.  
Per a assegurar l'eficaç dispersió dels contaminants, en l'estudi d'impacte ambiental es proposa per als by-pass una xemeneia de 400 mm de diàmetre i una alçària de 8 m. Durant el funcionament normal, s'evacuaran els gasos a través de les xemeneies dels atomitzadors, de les quals no s'especifiquen dades.  
S'adjunten les analítiques corresponents als quatre atomitzadors realitzades per un organisme de control autoritzat. Els paràmetres analitzats es van trobar per sota del que estableix l'apartat 27 de l'annex lV del Decret 833/75, modificat pel RD 547/79, activitats no especificades.  
3. Usos de l'aigua i contaminació hídrica  
L'aigua necessària per a la refrigeració dels motors s'obté d'un pou que disposa de la corresponent concessió de la CHJ.  
Per allò que s'ha expressat en l'estudi d'impacte ambiental, l'únic efluent procedent de la planta de cogeneració seran les aigües dels circuits de refrigeració. En aparença, la indústria encara no es troba connectada a la xarxa de sanejament, per la qual cosa realitza l'abocament a llit públic (barranc de Font Freda), i disposa amb aquest fi de l'autorització de la CHJ.  
4. Contaminació del sòl  
Aquest apartat està íntimament relacionat amb l'anterior per quant que l'afecció sobre les aigües podria desembocar en la contaminació del sòl i viceversa.  
Segons s'indica, els motors, depòsits d'oli, etc., es troben sobre una solera de formigó impermeable, i a més s'ha previst un sistema d'arquetes i trapes per a la recollida i retenció de vessaments accidentals d'olis. Així mateix, el magatzem de residus perillosos té una solera formada per lloses de formigó remolinat de 20 cm de grossària, amb acabat de làmina de ciment.  
5. Residus generats  
Durant el funcionament de la unitat objecte de projecte, es generaran una sèrie de residus perillosos a més dels olis usats dels sistemes de lubricació: els possibles vessaments, filtres, bateries usades, envasos buits residuals, etc.  
Segons s'indica, l'empresa duu a terme un emmagatzematge temporal previ a la recollida per un gestor autoritzat dels diversos residus perillosos produïts en la factoria. Amb aquest fi, es disposa d'un magatzem de residus perillosos adequadament preparat, cobert i amb solera formada per lloses de formigó remolinat de 20 cm de grossària, amb acabat de làmina de ciment.  
Programa de vigilància ambiental  
Es presenta un Programa de vigilància ambiental centrat en la periodicitat i mode en què han de dur-se a terme la mesura de les emissions i immissions gasoses i del soroll ambiental.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants al Reglament d'aquesta, ja que tal com estableix el punt 2.F de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, les instal·lacions projectades per a la producció d'energia hidroelèctrica, termoelèctrica i nuclear a excepció de la produïda per grups electrògens, es troben sotmesos al tràmit de declaració d'impacte ambiental.  
En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tant, i a la vista de tot l'anterior i de la proposta acceptable de declaració d'impacte ambiental formulada pel cap del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i el cap de l'Àrea d'avaluació ambiental, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'Impacte Ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals, el projecte de Planta de cogeneració, situada en l'interior de la indústria Ceràmica Nulense, SA (CENUSA), implantada en la partida Cardenelles, km 1,8 de la carretera Nules . la Vilavella, terme municipal de Nules (Castelló), en els termes que estableix el projecte, els dos estudis d'impacte ambiental i l'annex, sempre que es complisquen les condicions següents:  
1. Els olis usats dels sistemes de lubricació, els possibles vessaments, filtres, bateries usades, envasos buits, i en general qualsevol altra substància que puga ser catalogada com a residu perillós, seran adequadament emmagatzemats, etiquetats i entregats a un gestor autoritzat, segons la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus. L'empresa haurà d'actualitzar la seua inscripció en el registre de productors de residus perillosos, i exposar les noves previsions quant a volum i tipologia de residus generats.  
2. Pel que fa a la zona d'emmagatzematge de residus perillosos:  
. Es tractarà d'una zona pavimentada, coberta, ventilada, amb sistemes que permeten la retenció i recollida d'abocaments accidentals, i de fàcil accés de manera que es minimitze el risc d'accidents en la càrrega/descàrrega dels diversos residus.  
. Per a l'emmagatzematge de residus líquids o que per l'alt contingut líquid d'aquests puguen generar abocaments es disposarà de cubetes o sistema de recollida que garantisquen el confinament i posterior recollida dels possibles vessaments. Cada cubeta o recipient de recollida de vessaments accidentals ha de tenir com a mínim el volum de l'envàs més gran o el 10% del total (la major d'ambdues quantitats). Les cubetes hauran de ser individuals per a cada tipus de residus la mescla dels quals en cas de vessament comporte augment de la seua perillositat o en dificulten la gestió.  
3. Es disposarà de l'adequada quantitat d'absorbent no inflamable per a resoldre els xicotets vessaments accidentals. L'absorbent contaminat es gestionarà segons la naturalesa del vessament.  
4. Els resultats del programa de vigilància ambiental determinaran si s'han d'implementar les mesures correctores adoptades per a prevenir la contaminació acústica (obertures per a ventilació dotades de silenciadors, etc.) haurà de complir-se el que estableix el títol lV, capítol ll, Condicions acústiques de les activitats comercials, industrials i de serveis, i el títol ll, capítol ll, Nivells de pertorbació, de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana de protecció contra la contaminació acústica.  
5. L'alçària de les xemeneies haurà de ser clarament superior a la d'edificis o estructures pròximes o confrontants, de manera que no es produïsquen turbulències que dificulten la dispersió (efecte esclat).  
6. En les torres de refrigeració s'haurà de complir amb la normativa existent de prevenció de legionel·la, Decret 173/2000, de 5 de desembre, del Govern Valencià, l'Ordre de 22 de febrer de 2001, i amb el Reial decret 909/2001, de 27 de juliol, pel qual s'estableixen els criteris higienicosanitaris per a la prevenció i control de la legionel·losi.  
. L'activitat haurà de disposar d'un llibre de registre per cada un dels focus emissors de contaminants segons el model que apareix en l'annex lV de l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera, on han d'anotar-se tots els mesuraments periòdics d'autocontrol de les emissions a l'atmosfera. El llibre de registre es troba disponible en els Serveis Territorials de la Conselleria de Medi Ambient. Així mateix hauran de presentar correctament emplenada l'adaptació de l'enquesta que apareix en l'annex V de l'esmentada ordre, la qual igualment es troba disponible en els mencionats serveis territorials.  
. Haurà de procurar-se recuperar la calor residual continguda en l'aigua de refrigeració de les camises dels motors per a emprar-lo en el procés industrial.  
1. Pel que fa al programa de vigilància ambiental, haurà de constar de les accions:  
. Mesuraments de les emissions de NO, NO2, CO, CO2 i partícules, realitzades per un organisme de control autoritzat a la posada en marxa i cada tres anys, ja que l'activitat es troba classificada com a grup B segons l'annex ll del Catàleg d'indústries potencialment contaminants de l'atmosfera del Decret 833/75, de protecció de l'ambient atmosfèric.  
. Mesuraments d'autocontrol de les emissions de NO2, CO i partícules realitzades per un centre qualificat o per la mateixa empresa una vegada cada any.  
. El programa de vigilància ambiental de les emissions a l'atmosfera haurà de realitzar-se en tots i cada un dels focus. No obstant això, l'autocontrol podrà disminuir-se la seua freqüència en els focus que habitualment no funcionen (p.e., xemeneies de by-pass) i haurà de realitzar-se dels focus que realitzen efectivament i habitualment l'abocament.  
. Mesuraments del soroll ambiental en l'entorn immediat de la parcel·la de l'activitat, o en l'interior d'habitatges o instal·lacions que pogueren estar pròxims o confrontants. Aquests mesuraments han de realitzar-se per organismes col·laboradors de l'administració tant a la posada en marxa, com almenys cada cinc (5) anys, d'acord amb l'article 37 de la Llei 7/2002.  
. S'asseguraran les condicions d'operació d'acord amb el que estableix el projecte d'execució i l'estudi d'impacte ambiental, comprovant que les mesures preventives i correctores proposades s'han realitzat i es troben en bon estat de funcionament. Aquestes mesures es completaran amb les proposades en la resolució d'impacte ambiental.  
1. CENUSA haurà de sol·licitar l'autorització ambiental integrada abans de l'1 de gener de 2007, o en el moment que projecte la realització d'alguna modificació que puga ser considerada com a substancial.  
2. Altres condicionants ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació.  
3. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a la Conselleria de Territori i Habitatge, Direcció General de Gestió del Medi Natural, que establirà si procedeix l'aplicació de noves mesures correctores.  
Segon  
Notificar als interessats que contra la present resolució, per ser acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no hi cap cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 15 de febrer de 2005.. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 008/05-AIA  
Títol: Centre autoritzat de recepció i descontaminació de vehicles fora d'ús a Almoradí.  
Promotor: Aprovechamiento y Reciclaje del Automóvil SL  
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Almoradí.  
Localització: Parcel·la 2E-4, illa 13 del polígon industrial les Maromes, Almoradí.  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista  
L'objecte del projecte és la instal·lació d'un desballestament de vehicles fora d'ús-automòbils.  
L'activitat consisteix en la recepció i descontaminació de vehicles fora d'ús per a procedir a desballestar-los i la posterior venda de les peces en bon estat. La capacitat màxima de tractament de la planta s'ha determinat en 1.200 tones/anys.   
Les parts dels vehicles potencialment contaminants com bateries, líquids i olis lubricants, seran recollides i emmagatzemades temporalment, per a la posterior retirada d'aquestes per part d'empreses especialitzades.   
La indústria se situa en sòl urbà d'ús industrial, i ocupa una superfície de 1.448 m², dels quals 468 m² correspondran a la zona de recepció i descontaminació, i 414 m² a la d'emmagatzematge. Aquestes zones es trobaran a cobert en l'interior d'una nau de 936 m².   
Tramitació administrativa  
En data 8 de novembre de 2004, l'Ajuntament d'Almoradí va remetre el projecte d'activitat, i l'estudi d'impacte ambiental del projecte de referència.  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del projecte de referència, ha sigut sotmés a informació pública mitjançant un anunci publicat en el Butlletí Oficial de la província d'Alacant, núm. 525 de data 2 de novembre de 2004, i no s'hi ha presentat cap al·legació.  
En data 1 de febrer de 2005 es rep informe de l'oficina tècnica de l'Ajuntament d'Almoradí. El mateix cal sintetitzar-se en els aspectes següents de major rellevància:  
. No hi ha altres activitats semblants en les proximitats que puguen produir efectes additius.  
. Les mesures correctores són les adequades a l'activitat.  
. L'emplaçament de l'activitat s'ajusta a la normativa urbanística vigent (sòl urbà d'ús industrial).  
Afeccions legals  
Durant el seu funcionament normal, la indústria gestionarà i generarà diversos residus, per la qual cosa haurà de sol·licitar les corresponents autoritzacions administratives atorgades per la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important per l'actuació  
L'activitat estudiada es localitza en el polígon industrial les Maromes, amb la qual cosa l'entorn es troba totalment antropitzat, no tenint valors ecològics o ambientals rellevants. Cal destacar que, d'acord amb l'estudi d'impacte ambiental, el sòl presenta un interés de conservació molt baix.  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants  
La contaminació de sòls i l'alteració de la geomorfologia s'han valorat com a impactes moderats. D'altra banda es destaca la generació de residus perillosos com un impacte, així mateix, moderat. L'activitat genera més de 10 t/any de residus d'aquesta naturalesa, com són filtres d'oli, bateries, líquids de frens, anticongelants, olis de motor, direcció, caixa del canvi, transmissió i hidràulic, combustibles i fluids d'aire condicionat.   
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el Programa de vigilància ambiental  
L'estudi d'impacte ambiental ha previst, entre altres, les següents mesures correctores, les quals s'encaminen a minimitzar els impactes derivats de l'actuació prevista:  
. En les zones de recepció i descontaminació de vehicles fora d'ús el paviment serà impermeable, i estarà proveït d'un pendent que facilite la recollida de fuites i vessaments, de manera que, per mitjà de canalitzacions, s'aconsegueixen arquetes disposades a aquest efecte.   
. Així mateix, en la zona de descontaminació es disposarà un sistema d'extracció de fluids que s'han de descontaminar, així com de recipients d'emmagatzematge temporal correctament identificats.   
. Les canalitzacions comentades hauran de ser independents de les de recollida de pluvials.  
. Per al control de fuites i vessaments, en les àrees en què es realitzen operacions de càrrega, descàrrega, manipulació, emmagatzematge o semblants es disposarà una doble barrera estanca de materials impermeables i estables físicament i químicament per a les condicions de treball que li són exigibles. A més, aquestes àrees tindran impedit l'accés a les aigües pluvials.  
. Durant les operacions de fragmentat podran quedar residus sòlids no perillosos sobre la superfície en què es desenvolupen, per al qual es procedirà a agranats periòdics, així com generar-se nivells de soroll puntualment alts. Amb aquest fi últim s'ha disposat que aquestes operacions es practiquen, únicament, en horari diürn.  
. Els VFU seran emmagatzemats en lloc tancat.  
. Els vehicles ja descontaminats i desballestats es depositaran en la zona d'emmagatzematge segons un orde i neteja suficients.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 6-c) de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental  
L'expedient ha observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tant i a la vista de tot l'anterior i de la proposta tècnica acceptable de declaració d'impacte ambiental emesa per l'àrea d'avaluació ambiental, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'Impacte Ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, l'activitat, Centre autoritzat de recepció i descontaminació de vehicles fora d'ús a Almoradí, promogut per Aprovechamiento y Reciclaje del Automóvil SL, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establits en l'apartat segon.  
Segon  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'hi estableixen les següents:  
1. Els residus gestionats, per la indústria durant el funcionament normal d'aquesta, seran adequadament emmagatzemats, etiquetats i entregats a un gestor autoritzat, segons la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus. Açò inclou l'obtenció de les autoritzacions administratives per a la gestió de residus que atorga la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
2. Haurà de preveure's una zona en l'interior de la nau industrial destinada únicament a l'emmagatzematge en trànsit dels residus perillosos recollits per error i els produïts durant el funcionament normal i manteniment de les instal·lacions.  
3. Haurà d'instal·lar-se una arqueta separadora de greixos, olis i sòlids en suspensió abans de la connexió final de la conducció d'aigües pluvials de vessament.  
4. Dins de les accions pròpies del Programa de vigilància ambiental:  
. Es realitzarà una inspecció visual periòdica de l'estat del paviment impermeabilitzant.   
. Es revisarà periòdicament l'estat dels recipients d'emmagatzematge de residus perillosos, comprovant que no hi ha defectes estructurals ni fuites.  
. Es realitzarà un manteniment periòdic adequat de les xarxes de drenatge i els sistemes de recollida i tractament d'aigües pluvials i vessaments (dispositius de decantació i separació de greixos).  
. Dins del Programa de vigilància ambiental, es constatarà, mitjançant anàlisis periòdiques (almenys una vegada a l'any), que les aigües residuals abocades a la xarxa de clavegueram no superen els nivells recollits per les ordenances municipals o en el model d'ordenances desenvolupat conjuntament per l'entitat de Sanejament de la Generalitat Valenciana i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies. Amb aquest fi, haurà d'instal·lar-se una arqueta per a la presa de mostres abans de la connexió del col·lector d'eixida de la indústria amb el clavegueram municipal.  
5. La zona d'emmagatzematge de residus perillosos disposarà de contenidors independents i estancs per a emmagatzemar bateries i filtres d'oli usats. Així mateix disposarà de dipòsits, també independents i estancs, per a emmagatzemar els fluids dels vehicles fora d'ús, com ara: olis usats, combustibles, anticongelants, líquids refrigerants i líquids de frens. Per a l'emmagatzematge de residus líquids o que per l'alt contingut líquid d'aquests puguen generar abocaments es disposarà de cubetes o sistemes de recollida que garantisquen el confinament dels possibles vessaments. Cada cubeta o recipient de recollida de vessaments accidentals ha de tenir com a mínim el volum de l'envàs més gran o el 10% del total (la major d'ambdues quantitats). Les cubetes i sistemes de recollida de vessaments hauran de ser individuals per a cada tipus de residus la mescla dels quals en cas de vessament supose augment de la seua perillositat o en dificulten la gestió. Les instal·lacions es dissenyaran i executaran d'acord amb la ITC-MIE APQ-001, d'emmagatzematge de líquids inflamables.  
6. Altres condicionants ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació.  
7. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a la Conselleria de Territori i Habitatge, Direcció General de Qualitat Ambiental, que establirà si procedeix l'aplicació de noves mesures correctores.  
8. Caldrà ajustar-se a qualsevol altra condició de caràcter ambiental que establisca en el seu moment la Direcció General de Qualitat Ambiental a través de la preceptiva autorització administrativa.  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 22 de febrer de 2005.- El director general de Gestió del Medi Natural. Javier Gómez Martín.  
Declaració d'Impacte Ambiental  
Expedient: 274/04-AIA  
Títol: Ampliació d'explotació avícola d'engreixament   
Promotor: Alfredo Alcalà Pérez  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Fuenterrobles (València)  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat per a l'ampliació de l'activitat avícola d'engreixament  
Localització: Polígon 12, parcel·la 221, del terme municipal de Fuenterrobles (València)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a la legalització de l'ampliació d'una activitat avícola d'engreixament, les característiques, de la qual segons la documentació aportada, són:  
L'explotació es localitza en una parcel·la de 30.000 m². Actualment hi ha una superfície construïda de 1.500 m², corresponents a una nau amb capacitat per a 30.000 aus. Després de l'ampliació es construirà una segona nau, de 1.500 m², amb capacitat per a 30.000 aus més.  
L'activitat consistirà en la recepció de pollastres amb un dia d'edat, els quals s'engreixaran fins a aconseguir uns 2 kg, moment en què es destinaran a escorxador. Es realitzen 5-6 cicles/any. Després de cada cicle d'engreixament, s'efectuarà un buit sanitari de dues setmanes, després del qual es realitza un nou cicle.  
La ventilació serà forçada, dinàmica d'escombratge lateral, i es realitza l'entrada d'aire per la finestra correguda existent en un lateral.  
Els pollastres s'engreixen sobre llit de jaç. Es generarà 1.400 t de gallinassa/any, que serà retirada de l'explotació després de cada cicle d'engreixament, i s'utilitza en xampinyoneres o com a esmena orgànica en camps de cultiu. S'aporta contracte de retirada de fem, subscrit amb l'empresa Reciman Societat Coop., amb DIF 33.702.768-G, amb domicili social al carrer Federico Muelas, 8, de Villalpardo (Conca), i amb vigència per a cinc anys comptadors des de l'1 de gener de 2004. Per a facilitar la recollida del fem i poder emmagatzemar-lo en el cas que no es poguera realitzar la retirada immediata d'aquest, es construirà en un extrem de la nau un femer totalment estanc, a base de solera de 15 x 15 m., amb pendent cap a fossa de recollida de lixiviats.  
Els cadàvers que es produïsquen en l'explotació seran retirats per empresa gestora autoritzada a aquest efecte. Es disposarà de contenidor homologat per a depositar els animals morts fins a la retirada d'aquests.  
Com a mesures higienicosanitàries que s'han d'establir en l'explotació, s'inclou la utilització de sistema a pressió per a la desinfecció de vehicles que accedisquen a l'explotació, consistent en l'ús d'una motxilla amb desinfectant. Es col·locarà en les portes d'entrada a la nau pediluvis. En els buits de les finestres de la nau es col·locarà una tela antiocells per a evitar l'entrada d'animals vectors de malalties. Es disposa de tanca perimetral de l'explotació.  
El proveïment d'aigua potable es realitza des de la xarxa municipal d'aigües potables de Fuenterrobles.  
L'explotació es localitza a 1.300 m del nucli de població.  
Tramitació administrativa  
Informació pública. Remissió de l'expedient.  
El projecte d'activitat i expedient municipal és remés per l'Ajuntament de Fuenterrobles en data 4 de novembre de 2004.  
La informació pública s'ha realitzat en el BOP núm. 196, de 18 d'agost de 2004, sense que s'hi haja presentat al·legacions.  
Peticions d'informes sectorials i documentació complementària.  
En data 25 de gener de 2005 se sol·licita al promotor, a través de l'Ajuntament, ampliació a la documentació presentada, relativa a la justificació del compliment de la declaració d'impacte ambiental dictada en sentit favorable per la directora general de Gestió i Planificació del Medi en data 28 de juny de 2000, per a l'activitat inicial, subjecta al compliment dels següents condicionants:  
. Es construirà un abocador per al possible emmagatzematge de la gallinassa en el cas de no poder ser retirada per una empresa especialitzada. Estarà construït amb materials impermeables i inclourà una cubeta de recollida de possibles lixiviats.  
. Es construirà fossa de cadàvers, perfectament aïllada i sense filtracions per a l'eliminació de les baixes que es produïsquen en l'explotació, tal com s'indica en l'estudi d'impacte ambiental, per a utilitzar-la en el cas que no siga possible la retirada de les baixes per l'empresa especialitzada en eliminació de cadàvers.  
Es disposarà de gual sanitari a l'entrada de l'explotació.  
. L'explotació haurà de disposar de tanca perimetral construïda amb materials que s'integren harmònicament amb el paisatge o elements de mimetització natural, com ara barreres vegetals a fi de minimitzar l'impacte paisatgístic creat.  
. L'explotació disposarà de les mesures higienicosanitàries exigides en la legislació vigent en la matèria.  
. Es comunicarà a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en el maneig de l'explotació, com també en la destinació dels residus.  
Se sol·licita a més informe en què es demostre que l'activitat no és potencialment contaminant del subsòl, bé justificant la impermeabilitat dels terrenys sobre els quals s'assenten o bé aportant certificat d'estanquitat i impermeabilitat dels elements de la instal·lació, així com estudi de viabilitat agronòmica dels abocaments.  
L'ampliació sol·licitada es rep en data 15 de febrer de 2005, en la qual es declara:  
. Actualment no hi ha femer, encara que en l'extrem de la nau existent es disposa d'una superfície pavimentada a base de solera de formigó de 15 cm de grossària, en la qual en un cas excepcional es podria emmagatzemar la gallinassa fins al moment de ser retirada. Es pretén realitzar amb les obres d'ampliació un femer a base de plataforma hormigonada amb pendent cap a fossa de lixiviats.  
. L'eliminació de cadàvers no es realitza en fossa de cadàvers, sinó retirant-los a través d'una empresa gestora autoritzada a aquest efecte, depositant els cadàvers en contenidor homologat fins a la seua retirada per aquest gestor.  
. No es disposa de gual sanitari i s'utilitza, si no n'hi ha, sistema de desinfecció dels vehicles que accedeixen a l'explotació, consistent en la utilització de motxilla a pressió amb desinfectant.  
. L'explotació disposa de tanca perimetral de tela metàl·lica i alçària 1,8 m.  
. L'explotació compleix amb la legislació vigent en matèria d'adopció de les mesures higienicosanitàries exigides per la legislació vigent. S'aporta còpia de compromís de compliment de la Llei de ramaderia de la Comunitat Valenciana i de la resta de normativa que afecta l'activitat de cria de broilers.  
. No s'aporta estudi de viabilitat agronòmica dels abocaments, ja que es declara que no es realitza cap abocament associat a l'activitat. La gallinassa és retirada per empresa aliena a l'explotació. La superfície interior de la nau es troba pavimentada en la totalitat d'aquesta, mitjançant solera de formigó, la qual evita qualsevol infiltració.  
Informes sectorials  
L'expedient municipal arreplega la informació següent:  
. Informe favorable de l'aparellador municipal, en el qual s'indica que l'emplaçament per a l'activitat sol·licitada entra en contradicció amb els usos permesos en el projecte de Pla general que existeix en l'Ajuntament per estar situat en sòl no urbanitzable de protecció d'aqüífers, encara que hi ha informe jurídic on es diu que no està vigent el termini de suspensió de llicències, no obstant això haurà de justificar-se el compliment de l'ordenança aprovada en Ple, que diu: ...Les instal·lacions agrícoles, ramaderes o altres directament relaciones amb elles, podran ser considerades com a usos compatibles en sòl no urbanitzable de protecció d'aqüífers) sempre que demostren que no són potencialment contaminants del subsòl bé justificant la no-permeabilitat dels terrenys sobre els quals s'assenten o bé aportant certificat d'estanquitat i impermeabilitat dels elements de la instal·lació (fosses, femers, etc.), i en tot cas l'estudi de viabilitat agronòmica dels abocaments (purins, fems, etc). Pel que l'informe favorable queda condicionat a la presentació de la documentació justificativa indicada anteriorment.  
. Informació pública en el tauler d'edictes de l'Ajuntament i als veïns confrontants a l'activitat, sense la presentació d'al·legacions.  
. Informe favorable del cap local de sanitat.  
. Autorització Prèvia de la Direcció General d'Urbanisme i Ordenació Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
. Informe favorable de l'enginyer tècnic industrial.  
Afeccions legals  
El sòl on se situa l'explotació, està classificat com a sòl no urbanitzable comú, segons normes subsidiàries municipals.  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte  
En l'estudi d'impacte ambiental es relaciona els factors del medi susceptibles de ser impactats, entre els que s'inclou: aire, aigua, sòl, vegetació, fauna, paisatge i medi socioeconòmic.  
Els elements ambientals més rellevants susceptibles de ser afectats pel projecte són: l'aigua, superficial i subterrània per alteracions de les característiques físiques, químiques i biològiques d'aquesta, com a conseqüència de la presència de materials solts fàcilment erosionables, i abocaments incontrolats de qualsevol tipus de residus; l'aire, per contaminació per olors, emissió de pols i sorolls; el sòl, per contaminació, associada a una gestió inadequada dels residus generats en l'explotació.  
El projecte no afecta comunitats botàniques o faunístiques d'especial interés ambiental o espècies protegides, endèmiques, en perill d'extinció o de distribució escassa o puntual a nivell provincial o de Comunitat Valenciana.  
2. Identificació i valoració d'impactes  
La valoració d'impactes s'ha dut a terme a partir de matrius d'encreuament entre les accions susceptibles de produir impacte, en la fase d'elaboració, construcció i funcionament i els elements del medi susceptibles de veure's afectats per ells, el resultat és una valoració qualitativa dels impactes ocasionats per l'actuació.  
Es considera que, en general, els impactes negatius durant la fase de funcionament són poc rellevants, i es valora l'impacte final del projecte com a positiu.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha establit una sèrie de mesures correctores, tant per a la fase de construcció com de funcionament, entre les que s'inclou:  
. Per a minimitzar l'impacte visual que puga ocasionar l'explotació en l'entorn, es plantarà una barrera vegetal, constituïda per xiprers (Cupressus sempervirens).  
. Per a facilitar la recollida de la gallinassa i poder emmagatzemar-lo en el cas que no puga realitzar-se'n la retirada immediata, es construirà, en un extrem de la nau, un femer totalment estanc, de solera de 15 x 15 m., amb pendent cap a una fossa de recollida de lixiviats.  
El programa de vigilància ambiental proposa fer especial insistència en la revisió de l'estat de la tanca perimetral i portes d'accés a l'explotació, assegurar la correcta i constant ventilació i renovació de l'aire de l'interior de la nau, i comprovació de l'estat i possibles ruptures de la tela antiocells col·locada en les finestres, a fi d'evitar l'entrada d'animals vectors de malalties.  
L'activitat es considera viable des del punt de vista ambiental, sempre que s'adopten les mesures preventives i correctores establides en l'estudi d'impacte ambiental, com també en aquesta declaració d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 1.H.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tant i a la vista de tot l'anterior i de la proposta tècnica acceptable de declaració d'impacte ambiental emesa per l'àrea d'avaluació ambiental, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent   
Declaració d'Impacte Ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, l'ampliació de la granja avícola de broilers, situada al terme municipal de Fuenterrobles (València), promoguda per Alfredo Alcalá Pérez, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
. Es disposarà de femer en l'explotació (tal com estableix la Llei 6/2003, de 4 de març, de la Generalitat, de ramaderia de la Comunitat Valenciana), perfectament impermeabilitzat, amb lleuger pendent, de manera que es canalitzen els possibles lixiviats que puguen generar-se en el muntó, cap a una cubeta de recollida de lixiviats. Es dissenyarà, tal com es descriu en l'estudi d'impacte ambiental, mitjançant solera de formigó de 15 x 15 m amb pendent cap a una fossa de recollida de lixiviats.  
. S'assegurarà la correcta impermeabilització de les naus on alberguen els pollastres, així com del femer.  
. S'utilitzarà sistema protector que impedisca l'accés de vectors a la nau, com ara malla metàl·lica o semblant.  
. A l'entrada de l'explotació es col·locarà sistema de desinfecció del trànsit rodat que accedisca a aquesta.  
. Es disposarà de tanca perimetral de l'explotació.  
. S'haurà de gestionar l'eliminació de cadàvers conforme a allò que s'ha estipulat en el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà, Per la qual cosa, i previ a l'obtenció de la llicència d'activitat, haurà de presentar davant d'aquesta Direcció General i davant de l'òrgan substantiu, contracte de retirada de cadàvers subscrit amb una empresa gestora autoritzada a aquest efecte.  
. Es comunicarà a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.  
Segon  
Notificar als interessats que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 25 de febrer de 2005.. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 328/8250-QIY   
Títol: Pla especial de reserva per a ampliació de sòl dotacional docent a Hurchillo . Orihuela  
Promotor: Ajuntament d'Orihuela  
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Orihuela i CTU   
Localització: Pedania d'Hurchillo, terme municipal d'Orihuela  
Descripció del projecte   
1. Objecte del projecte  
L'objecte del projecte persegueix l'ampliació de terrenys de reserva amb ús dotacional, per a la construcció d'un nou centre d'Educació Infantil i Primària, en la pedania d'Hurchillo, pertanyent al municipi d'Orihuela.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
La construcció del nou centre escolar es realitzarà sobre dues parcel·les existents, situades en sòl urbà, afectades ús dotacional escolar i amb un edifici preexistent (CP Manuel Riquelme) amb tots els serveis urbans d'infraestructures en funcionament, amb una superfície total de 3.294,35 m², a les quals es vol sumar una tercera parcel·la confrontant, de propietat municipal, amb una superfície de 1.499,77m², qualificada com a sòl no urbanitzable d'explotació, i que és objecte d'aquest pla especial per a la reclassificació d'aquesta en el PGMOU d'Orihuela com a sòl urbà destinat a ús dotacional docent.  
3. Alternatives  
Les possibles alternatives, enfront de la solució adoptada, queden condicionades per les característiques pròpies del projecte, on la decisió de reclassificar sòl es justifica en la necessitat d'ampliar l'equipament escolar existent.  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 3 de gener de 2005 l'Ajuntament d'Orihuela va remetre una còpia de la documentació tècnica, certificació de l'aprovació provisional i resultat del tràmit d'informació pública relatiu al projecte de Pla especial de reserva per a ampliació de sòl dotacional docent a Hurchillo . Orihuela, incoant-se el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
2. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, junt amb la resta de la documentació tècnica, segons edicte publicat en el DOGV núm. 4.831, de 31 d'agost de 2004.  
Durant el període d'informació pública no s'hi va presentar cap al·legació, segons consta en els certificats emesos pel secretari general de l'Ajuntament d'Orihuela.  
3. Peticions d'informació o documentació complementària  
No s'ha sol·licitat a l'Ajuntament d'Orihuela informació o documentació complementària.  
Informes sectorials  
No s'han sol·licitat informes sectorials.  
Afeccions legals  
1. Després de la consulta de les cartografies temàtiques i estudis integrants dels sistemes d'informació territorial publicades per la COPUT, s'observa que l'actuació no resulta incongruent amb cap d'ells. La proposta no afecta de manera directa llits de rius o barrancs. No s'afecta de manera directa espais protegits per una legislació sectorial pròpia en material ambiental. No presenta afeccions derivades per infraestructures territorials.  
2. L'estudi d'impacte ambiental no fa referència a l'adequació i protecció del projecte respecte als camins ramaders. Sí que afirma afectar, en el límit nord de la parcel·la, una carretera, que no identifica com un camí ramader, de la qual diu: el tram amb façana al col·legi Manuel Riquelme correspon a via cedida a l'Ajuntament d'Orihuela, per la qual cosa té categoria de carrer, amb alineació a façana segons el Pla general.   
3. L'estudi d'impacte ambiental no realitza un estudi de la possible afecció al patrimoni històric i cultural de l'àrea del projecte. Tampoc s'han proposat mesures preventives per a evitar l'afecció de béns patrimonials desconeguts que pogueren aparéixer durant l'execució de les actuacions proposades.  
En tot cas, no consta en l'expedient informe de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià.  
Consideracions ambientals  
1. La zona de sòl no urbanitzable que es proposa classificar com a sòl urbà comprén una parcel·la de vora urbana, i confronta a una sèrie de parts posteriors d'habitatges rurals i amb camps abancalats de cultiu de cítrics.  
2. L'estudi d'impacte ambiental afirma que la parcel·la es troba totalment esplanada i que està ocupada, en l'actualitat, per les restes d'una pista de voleibol en desús.  
S'hauria, a més, d'haver-hi mínimament realitzat una descripció completa del medi inert i biòtic per a l'adequada comprensió del lloc i les condicions ambientals d'aquest. No resulta adequada la valoració de la fauna i la vegetació, fins i tot tractant-se d'un entorn altament antropitzat. Els terrenys afectats per la reclassificació corresponen a una zona de relleu pla, i el sòl afectat pel projecte posseeix la més alta capacitat agrària. No s'han observat riscs ambientals associats a la localització proposada a banda del risc sísmic comú a la zona sud de la província d'Alacant. No s'inclou l'àrea entre les zones de risc d'inundacions.  
3. Els terrenys objecte de reclassificació es troben situats a la vora de les àrees ja consolidades per l'edificació, integrades en el paisatge de vora urbana, de la pedania rural d'Hurchillo. L'àmbit d'actuació posseeix una fàcil connexió als diversos serveis urbans i accés des de la carretera Hurchillo-Bigastro, a través de la parcel·la original del col·legi.  
4. Respecte a la depuració de les aigües residuals, en l'actualitat ja hi ha connexió amb la xarxa de sanejament d'Hurchillo, que està connectada a l'EDAR d'Orihuela, pel que fa a la destinació final de l'abocament. No obstant això, en tractar-se d'un ús dotacional, on no es preveu un increment de la població resident ni estacional, no s'estima adequat suposar una major demanda d'aigua potable o un major volum d'aigües residuals.  
5. El sistema actual de drenatge de la parcel·la i de les situades al sud de l'àrea d'actuació es recolza en una séquia existent en el límit oest de la parcel·la, amb una servitud de 4m, que s'ha de respectar.  
6. No s'aporta informació sobre la gestió, tractament o depòsit dels residus sòlids inerts generats durant la fase d'execució, ni respecte a la gestió dels residus sòlids urbans en la pedania d'Hurchillo.  
7. Les principals mesures correctores es recolzen en el control de la contaminació sobre el medi físic aplicant-se totes i cada una de les mesures proposades, que no entren en contradicció amb aquesta declaració d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
2. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.G del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació d'impacte ambiental.  
Per tant, i a la vista de tot l'anterior i de la proposta acceptable de declaració d'impacte ambiental formulada pel cap del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i el cap de l'Àrea d'avaluació ambiental, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:  
Declaració d'Impacte Ambiental  
1. S'estima acceptable, als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte sobre el Pla especial de reserva per a ampliació de sòl dotacional docent a Hurchillo . Oriola, promogut pel mateix Ajuntament d'Orihuela, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.  
2. Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:  
. En compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, i especialment davant de l'absència d'informació que justifique o no la possible presència de restes arqueològiques al voltant de l'actuació, haurà d'obtenir-se informe favorable de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià. En el cas que aquest informe resultara desfavorable, així haurà d'entendre's també la present declaració d'impacte ambiental.  
. Els camins ramaders que travessen Hurchillo hauran d'identificar-se en l'estudi d'impacte ambiental i grafiar-se adequadament, mantenint el traçat i amplària legal d'aquests, corresponent-se amb béns de domini públic adscrits a la xarxa primària.  
. Tenint en compte l'entitat del document que es tramita, que es tracta d'un sòl d'escassa superfície, i que el procés d'urbanització d'aquest no serà avaluat ambientalment per la Direcció General de Gestió del Medi Natural, s'apunten diverses consideracions que hauria de recollir aquest document per a minimitzar els impactes ambientals derivats de l'actuació projectada:  
. Haurien de proposar-se mesures preventives tendents a protegir i conservar els possibles elements o restes arqueològiques desconegudes que pogueren aparéixer durant l'execució dels treballs preliminars a la construcció del centre escolar. No obstant això, caldrà ajustar-se als criteris que la Conselleria de Cultura, Educació i Esport establisca en el marc de les seues funcions i competència en la Comissió Territorial d'Urbanisme d'Alacant.  
. S'haurà de preveure i identificar una zona per a l'abassegament dels materials que s'han d'emprar en les obres d'urbanització i edificació, evitant l'ocupació dels terrenys de cultiu confrontants. En cas d'emmagatzematge temporal de materials pulverulents, s'indicaran les mesures que s'han d'adoptar per a evitar la formació de núvols de pols a causa de l'acció del vent.  
Es durà a terme una recollida selectiva dels residus generats durant les obres d'urbanització i construcció, havent de gestionar cada un dels residus generats conforme a les característiques fisicoquímiques d'aquesta. S'haurà de definir una àrea on depositar els contenidors destinats a aquest efecte, indicant les mesures que s'han d'adoptar per a evitar les possibles fuites, abocaments accidentals, vessaments, etc. que pogueren produir-se durant l'emmagatzematge temporal d'aquests.  
. L'Ajuntament exigirà a les empreses encarregades entregar, després de la realització de les obres, certificats de recepció de residus sòlids inerts per part d'abocadors o empreses autoritzades per a la gestió d'aquest tipus de residus.  
. S'haurà de definir l'àrea on quedarà aparcada temporalment la maquinaria d'obra indicant, si és el cas, el lloc on es portaran a cap les labors de neteja i manteniment d'aquesta. Aquests treballs hauran de realitzar-se sobre una solera impermeable, acabada amb un pendent dirigit cap a una cuneta o canaló per a la recollida i abocament de les possibles fuites i vessaments a una cubeta impermeable. Així mateix, es recorda que els canvis d'oli, filtres i qualsevol altre residu de manteniment de maquinària i vehicles hauran de ser adequadament gestionats per un taller o gestor de residus tòxics i perillosos adequadament autoritzat.  
. En el cas que els cultius confrontants s'hagen vists afectats durant les obres d'urbanització o edificació, s'hauran de realitzar els treballs de restitució de la situació original d'aquests.  
. S'optarà per la reutilització de la terra vegetal retirada amb motiu dels moviments de terres realitzats, bé en la zona verda del nou dotacional bé per a altres usos externs al projecte. Es definirà el lloc i condicions d'emmagatzematge d'aquestes, a fi de garantir que l'esmentada terra no perda les seues condicions d'humitat i les característiques edàfiques d'aquesta.  
. Els residus vegetals originats amb la tala de l'arbratge o desbrossament dels terrenys es gestionaran de manera adequada a la naturalesa d'aquests, quedant prohibida la incineració in situ d'aquests o de qualsevol tipus de residu. Hauran de ser entregats a empreses autoritzades per a la correcta gestió d'aquests, com pot ser el seu compostatge.  
2. Es considera necessari proposar un programa de vigilància ambiental que garantisca el compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental, i preveure, almenys, els controls que s'expressen a continuació, indicant així mateix els indicadors d'impacte, el tipus de control que s'ha de realitzar, la periodicitat d'aquests i les mesures que s'han d'adoptar en cas de desviacions sobre les previsions inicials:  
. Control de l'ocupació dels terrenys confrontants al sòl urbà proposat i de les zones no habilitades per a l'emmagatzematge de materials i residus generats.  
. Control sobre la ubicació de la maquinaria i els treballs de manteniment d'aquesta.  
. Control sobre el manteniment de les propietats de la terra vegetal.  
. Control sobre el soroll generat durant les obres d'urbanització i construcció.  
. Control sobre les espècies vegetals plantades en les zones verdes i seguiment del creixement d'aquestes.  
. Control sobre l'aparició de restes arqueològiques o elements mereixedors de protecció.  
. Control de la gestió dels diversos tipus de residus generats i sobre els materials emprats en les obres.  
3. Es notifica a les parts interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
4. Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 25 de febrer de 2005.. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Marín.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 044/4683YMN  
Promotor: Conselleria d'Infraestructures i Transport  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Infraestructures i Transport  
Objecte projecte: Canalització i correcció del talús del barranc Moreno  
Localització: Barranc Moreno al pas d'aquest per la població de Bicorb (València)  
Descripció del projecte  
L'objecte del projecte és realitzar la correcció del talús que va patir un lliscament el 15 d'agost de 1998 i a més canalitzar les aigües del barranc en aqueix punt, a fi de garantir l'estabilitat de la vessant.  
Característiques de les obres:  
. Execució de canalització de secció en U mitjançant estructura de formigó amb unes dimensions lliures de 14 m de llum i 6 m de gàlib, en 235 m de longitud, amb capacitat de disseny corresponent a l'avinguda de 500 anys de període de retorn. Es variarà el traçat del llit en aqueix tram.  
. Demolició de les restes d'immobles localitzats en la part superior del talús lliscat, omplint l'extradós de la canalització i executant el terraplé de pendent suavitzat. La protecció dels talussos restaurats es realitzarà mitjançant execució de xarxa de drenatge superficial i plantació d'espècies arbustives. En aquest terraplé s'executarà un viari de vianants que permeta connectar sengles marges del barranc amb continuïtat mitjançant un camí de servei de 4 m d'amplària paral·lel al barranc pel marge dret d'aquest i amb un muret d'1,5 m de formigó per a contenir les terres del terraplé projectat. En el terraplé del marge dret s'establirà un parc per poble amb pendent de 20º escalonada per la senda de vianants i mur de maçoneria en sec.  
. Execució de transicions de la canalització mitjançant unes aletes de formigó armat en sabata correguda de 0,8 m de cantell de formigó armat i constituïdes per murs de 6,8 m d'alçària amb grossària constant de 0,7 m.  
. Reposició del desguàs de clavegueram de la població de Bicorb.  
. Durant l'execució del llit s'instal·larà una canonada de PVC de diàmetre nominal 400 mm de desviació del llit.   
Tramitació administrativa i resum dels informes rebuts  
Per part de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports es va remetre el projecte i el corresponent estudi d'impacte ambiental, així com certificat d'informació pública de l'Ajuntament de Bicorb, en el qual s'indicava que no s'havien produït al·legacions (BOP núm. 282 de 27-11-2001). La proposta consistia en una canalització mitjançant volta de formigó armat.  
Es van efectuar consultes als organismes següents:  
. Servei de Prevenció i Planificació de la Direcció General d'Interior:  
Es considera que la solució adoptada no és la més adequada, tenint en compte els possibles riscs posteriors en cas de col·lapse per part de la volta, sent més adequada qualsevol solució que permetera respectar el llit actual del barranc.  
Es recomana que en el projecte d'execució s'exigisca el compliment estricte de la norma de construcció sismoresistent, incloent un apartat específic amb el títol de Accions sísmiques, en què figuren els valors, hipòtesi i conclusions adoptades en relació amb les esmentades accions.  
Es recomana igualment que es realitzen novament els càlculs del cabal d'avinguda, tenint en compte sèries més llargues de precipitacions en la zona, considerant els episodis de pluges d'octubre 1982 (màxims de precipitació diària en aquell any).  
. Direcció Territorial de València d'aquesta Conselleria: es va informar que no afectava cap camí ramader, no afecten terrenys forestals i les mesures de restauració es consideren adequades i per part del tècnic del medi natural s'indica que seria desitjable plantejar alternatives més blanes a la correcció de la inestabilitat del talús de manera que s'afavorira el manteniment de la naturalitat del curs i les seues riberes, així com la integració natural i paisatgística de les possibles estructures de correcció proposades. S'indica que en la xarxa hidrogràfica de rius de La Canal hi ha poblacions ben conservades de Mauremys leprosa.  
Es va remetre l'informe del Servei de Planificació i Prevenció al promotor per a l'informe i consideració d'aquest, i es va rebre resposta en el sentit següent: respecte a les accions sísmiques s'ha comprovat que es comporta bé en totes les hipòtesis de càrrega, s'han realitzat càlculs hidrològics i hidràulics més ajustats i respecte a la solució de correcció del talús mitjançant mur de gabions es desestima per la necessitat de sobrexcavar en la zona del lliscament la qual cosa podria provocar nous lliscaments.   
Es va remetre al Servei de Planificació i Prevenció l'informe del promotor per a l'estudi i informe d'aquest, i el referit Servei va remetre informe en què s'insistia en la necessitat d'incloure l'apartat d'accions sísmiques preceptiu, i que la solució adoptada de volta no es considerava la més adequada.  
Per la Conselleria d'Infraestructures i Transport es remet un exemplar del projecte de la nova solució, reflectida anteriorment en l'apartat de descripció del projecte, així com un exemplar de l'estudi d'impacte ambiental corresponent i còpia dels certificats emesos per la secretaria de l'Ajuntament de Bicorb i el subsecretari de la Conselleria d'Infraestructures i Transport en què s'indica que s'ha sotmés a informació pública i no s'han presentat al·legacions a aquest.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte  
El barranc Moreno al pas d'aquest per la població de Bicorb discorre molt encaixat entre materials quaternaris al·luvials i terciaris margosos, i deixa uns talussos en el marge dret del llit de grans dimensions que limiten el municipi.  
En el marge esquerre del llit es disposen cultius de secà i de cítrics, en els talussos del qual es disposen restes de formacions ripàries arbustivoarbòries de lledoners (Celtis australis) i oms (Ulmus minor). Hi ha un exemplar de gran port de Celtis australis i dos grans exemplars de garroferes (Ceratonia siliqua).  
En el llit del barranc es pot observar una vegetació dominada per esbarzerars (Rubus ulmifolius), baladrars (Nerium oleander) i canyars (Arundo donax).  
El talús del marge dret del barranc està ocupat per una vegetació tipus argelagar en la qual abunden els exemplars de lledoners. També és possible distingir en alguns trams nombrosos exemplars de Púnica granatum (magraners), Opuntia sp.(figueres de pala) i Agave americana (piteres). En el marge dret existeix també un mur de contenció de formigó en què es van plantar exemplars de Populus nigra (xops).  
La zona presenta un risc de lliscament molt alt.  
2. Identificació i valoració dels impactes  
L'actuació pretén estabilitzar un talús a la vora del barranc Moreno que va patir un problema de lliscament. S'han estudiat diverses alternatives i es rebutja la instal·lació d'un mur de gabions per presentar inconvenients constructius que la desaconsellen: necessitat excavació que pot afectar l'estabilitat del talús. Igualment es va rebutjar l'alternativa inicialment plantejada relativa a la volta pels inconvenients indicats pel Servei de Prevenció i Planificació.  
L'alternativa triada modificarà el paisatge de manera rellevant en una zona localitzada i que es troba alterada en gran part. És possible adoptar mesures correctores que permeten una millor integració paisatgística de l'obra. L'impacte sobre la fauna s'estima moderat en tractar-se d'una zona prou antropitzada. Sobre la vegetació l'impacte es considera important encara que puntual per l'afecció a tres exemplars de gran port de lledoner i garroferes i per l'afecció a restes d'omedes amb lledoners.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del Programa de vigilància ambiental  
Com a mesures correctores es destaquen les següents:   
. Revegetació del terraplé que s'ha de crear en el marge dret del barranc Moreno i creació de zona verda.  
. S'executaran cunetes de guarda en cada un dels bancals formats. Les cunetes recolliran l'aigua captada per cada bancal, gràcies al pendent que es donarà a cada un d'ells, transportant-la entre aquests per mitjà de la instal·lació de baixants prefabricats de formigó en massa, que es connectaran mitjançant arquetes de formigó en massa.  
. Es preveu en l'estudi la mesura de trasplantament del lledoner de gran port.  
S'indica que els materials necessaris per a les obres procediran de pedreres i de préstecs de propietaris particulars.  
Es considera necessari introduir una sèrie de modificacions respecte a la revegetació de la zona per a aconseguir una adequada integració paisatgística, així com garantir un correcte trasplantament dels exemplars arboris de gran port que s'han d'afectar. Aquests treballs es considera necessari que siguen supervisats pels serveis tècnics de la Direcció Territorial de València d'aquesta Conselleria.  
Es considera necessari introduir mesures complementàries per a evitar el deteriorament del medi natural: origen dels materials i destinació dels sobrants.  
Respecte a la possible afecció al patrimoni cultural s'ha revisat la informació disponible en la base de dades de la Conselleria de Cultura i s'ha comprovat la possible afecció a alguns elements etnològics com són les basses de reg dels Moreno i de la séquia riu Mengual, així com aqüeducte séquia riu Mengual. Tenint en compte aquesta possible afecció i que l'estudi no ha previst la possible afecció al patrimoni cultural s'estima necessària l'obtenció d'informe favorable de la Conselleria de Cultura.  
Es considera necessari adoptar alguna mesura d'integració paisatgística dels murs i llits de formigó de la canalització que s'ha de realitzar sempre que no es comprometa l'estabilitat dels talussos ni el funcionament hidràulic del llit.  
Afeccions legals  
Se afecta el domini públic hidràulic, en afectar el llit del barranc Moreno.   
Consideracions jurídiques  
El projecte es troba sotmés al procediment de declaració d'impacte ambiental, en estar inclòs en els supòsits prevists en l'annex I, apartat 8 f, del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei d'impacte ambiental.  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta.  
En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article cinqué del Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta Llei.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tant i a la vista de tot l'anterior i de la proposta tècnica acceptable de declaració d'impacte ambiental emesa per l'Àrea d'avaluació ambiental, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'Impacte Ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals, el projecte de Canalització i correcció del talús del barranc Moreno al pas d'aquest per la població de Bicorb (València) i el promotor del qual és la Conselleria d'Infraestructures i Transport, sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació.  
Segon  
Condicionants per a la realització de les obres i el funcionament de l'activitat:  
1. El replantejament de les obres se supervisarà pel tècnic competent a aquest efecte designat pel director Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge a València, per si és necessari adoptar mesures preventives o correctores respecte a la fauna i vegetació, i per a reduir l'afecció sobre aquestes.  
2. Es procedirà al trasplantament, per una empresa especialitzada, dels exemplars de gran port de Celtis australis (lledoner) i garroferes (Ceratonia siliqua) situats en el marge esquerre del barranc a l'inici de l'actuació. Aquests treballs se supervisaran pels serveis tècnics de la Direcció Territorial de València d'aquesta Conselleria.  
3. En la revegetació dels talussos s'utilitzaran espècies forestals i de cultiu tradicional pròpies de la zona, evitant l'ús d'espècies de jardineria com ara l'hibisc de la Xina, la malva de roca, etc. per a aconseguir una bona integració amb l'entorn.   
Es recomanen les espècies següents: Celtis australis (lledoner), Ulmus minor (om), Pinus halepensis (pi blanc), Quercus rotundifolia (carrasca o alzina), Ceratonia siliqua (garrofera), Olea europaea (olivera), Púnica granatum (magraner), Pistacia lentiscus (llentiscle), Rhamnus alaternus (aladern), Juniperus oxycedrus (càdec), Quercus coccifera (coscoll), Rosmarinus officinalis (romer), Smilax aspera (aritjol), Hedera helix (heura), Rossa pelegrina (rossa), Nerium oleander (baladre), Populus nigra (xop) i Populus alba (àlber).  
Els talussos se sembraran amb espècies herbàcies de ràpid creixement adaptades a les condicions ecològiques de la zona. Els treballs se supervisaran pels serveis tècnics de la Direcció Territorial de València d'aquesta Conselleria.  
4. L'origen dels materials per als farciments serà d'explotacions legalitzades, i la destinació dels materials sobrants seran abocadors legalitzats.  
5. El projecte haurà de complir allò que s'ha indicat en l'informe del Servei de Planificació i Prevenció de la Direcció General d'Interior respecte al risc sísmic.  
6. En la mesura que siga possible i sempre que no es comprometa l'estabilitat dels talussos i el funcionament hidràulic del llit s'adoptaran mesures d'integració dels murs i llit de formigó del llit: embeure còdols en les lloses o soleres, ús de formigó imprés simulant escullera en murs, maçoneria hidràulica, etc.  
7. Respecte a la possible afecció al patrimoni cultural s'obtindrà informe favorable de la Conselleria de Cultura d'acord amb el que estableix l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
Quart  
Notificar als interessats que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Cinqué  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 28 de febrer de 2005.. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.