Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 7844, del 04-08-2016 (2016/5601)

RESOLUCIÓ de 6 de juliol de 2016, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 120/15-AIA Tírig.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   7844

Data del DOGV
:   04-08-2016

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2016/5601


Data del document
:   06-07-2016

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 6 de juliol de 2016, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 120/15-AIA Tírig. [2016/5601]  
De conformitat amb l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el qual establix la publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Counitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 120/15-AIA Tírig.  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 120-2015-AIA.  
Títol: Granja porcina d'enceball.  
Promotor: Roda Folch, SL.  
Òrgan substantiu: Ajuntament de Tírig.  
Localització: parcel·les 111, 113, 115, 116 i 117 del polígon 4 de Tírig.  
  
Descripció del projecte  
L'objecte del projecte és la construcció i inici d'activitat d'explotació porcí d'enceball en les parcel·les 111, 113, 115, 116 i 117 del polígon 4 de Tírig.  
L'activitat productiva consistirà en l'engreixament d'animals des d'un pes de 15 18-Kg fins a un pes 90 100-Kg. Una vegada aconseguit el pes adequat es retiren els animals i es realitza un buit sanitari en què s'escometen tasques de neteja i desinfecció de les instal·lacions.  
  
L'explotació tindrà capacitat per a 2500 animals i es preveu la realització de 2 cicles a l'any.  
Per a l'enceball dels animals es construiran dos naus amb coberta a dos aigües de 75,44x14,44 metres cada una suposant una superfície construïda de 2100 m².  
L'estructura de les naus serà de formigó armat amb solera del mateix material. Els tancaments de la façana seran de bloc d'argila alleugerida assentats amb morter de ciment.  
Tots els paraments estaran esquerdejats i lluïts tant en la seua part interna com en la seua part externa.  
En cada nau discorren longitudinalment 4 canals de dejeccions de 2 metres d'ample per 2,25 metres de profunditat amb capacitat d'emmagatzematge de 2700 m³.  
L'explotació complix amb les distàncies sanitàries establides en el Reial Decret 327/ 2000, d'ordenació de les explotacions porcines i es troba a 1530 metres del nucli urbà de Tírig.  
La capacitat de recollida d'aquests canals serà de 2025 m³, suficient per a contindre la capacitat de producció de 5 mesos.  
Les trapes o canals de recollida es buidaran de forma periòdica realitzant-se l'emmagatzematge en aquestes trapes fins a època apta per a l'aplicació dels purins en camp.  
El càlcul de purí generat s'ha realitzat prenent com a base el Reial Decret 324/2000 d'ordenació de les explotacions porcines que estima en 2,15 m³/any i plaça el volum generat per això el volum total de purí generat serà de 5375 m³/any.  
La gestió dels purins es realitzarà per mitjà de la seua aplicació a terrenys de cultiu. Segons el Reial Decret 324/2000 el nitrogen produït per plaça d'enceball a l'any és de 7,25 Kg/plaça/any per això el nitrogen originat anualment en la granja és de 18688 Kg.  
Les millors tècniques disponibles (MTDs) introduïdes en l'elaboració de pinsos xifra la reducció de la quantitat de nitrogen en un 17,40 % per això la quantitat produïda seria de 14888,25 Kg/any. Aquesta quantitat requeriria una superfície mínima de cultiu de 88,07 has.  
La gestió dels cadàvers dels animals es realitzarà per gestor autoritzat.  
Es preveu el següent consum de recursos:  
- Pinsos: 2,25 Kg/animal/dia.  
- Aigua: 5568 m³/any el subministrament del qual es realitzarà a través d'empresa subministradora.  
La calefacció de les naus es realitzarà per mitjà d'estufes de carbó.  
  
  
Tramitació administrativa  
- L'1 d'octubre de 2015 Ajuntament de Tírig remet al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental expedient als efectes de l'emissió de la preceptiva declaració d'impacte ambiental.  
- En compliment de l'article 21 de la Llei 6/2014 de prevenció, qualitat ambiental i control d'activitats a la Comunitat Valenciana, el 3 de novembre de 2015 el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental emet un informe d'abast i continguts de l'estudi d'impacte ambiental.  
  
- El 2 d'abril de 2016 té entrada en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental documentació d'acord amb el contingut de l'informe d'abast i continguts de l'estudi d'impacte ambiental.  
L'expedient conté:  
- Certificat condicionat de compatibilitat urbanística de 6 d'agost de 2014 en què s'indica que l'explotació s'ubicarà en sòl no urbanitzable on s'aplicarà la disposició transitòria 2a de la Llei 10/2004, de 9 de desembre de la Generalitat, del Sòl No Urbanitzable Protegit.  
  
- Informe favorable d'1 d'abril de 2015 del Servei Territorial d'Urbanisme de Castelló en relació a la disposició transitòria novena de la LOTUP condicionat a l'obtenció de l'informe en matèria de ramaderia, quantificar en la llicència, als efectes d'ocupació màxima, la totalitat de les parcel·les i construccions, establir la seua vinculació registral i afavorir una millor integració paisatgística.  
- Certificat de 14 de juliol de 2015, de l'Ajuntament de Tírig favorable de compatibilitat urbanística.  
- Informe favorable de 25 de juny de 2015, de la Direcció Territorial de Castelló en relació a la Llei 10/2014 de sòl no urbanitzable basant-se en els articles 197 i 201 de la Llei 5/2014 d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana i tenint en compte la Llei 6/2003 de Ramaderia de la Comunitat Valenciana i Reial Decret 324/2000 sobre explotacions porcines.  
La informació pública es va realitzar per mitjà de publicació d'anunci en el Butlletí Oficial de la Província de Castelló de data 30 de juliol de 2015, inserció d'anunci en el tauler d'edictes de l'ajuntament i notificació a veïns contigus per un període de 30 dies.  
La documentació administrativa continguda en el projecte tècnic inclou:  
- Informe de l'empresa subministradora d'aigua indicant que hi ha suficients recursos per a abastir la nova demanda.  
- Permís escrit dels propietaris de les parcel·les on s'utilitzarà el purí amb fins agrícoles.  
- Compromís escrit d'inscripció en l'associació d'usuaris de casetes de cadàvers de bestiar no boví.  
- Documentació d'acceptació de residus de serveis sanitaris per gestor autoritzat.  
  
Informes sectorials  
La documentació tècnica conté els informes següents:  
- Informe de 17 de març de 2015, de la Secció Forestal de la Direcció Territorial de Castelló indicant que els terrenys on s'ubicaran les naus proposades estan considerades com a sòl no forestal excepte una xicoteta afecció en la parcel·la 115 segons establix el pla d'acció territorial forestal (PATFOR) aprovat per Decret 58/2010 de la Generalitat.  
  
L'informe indica que la subparcel·la afectada no aconseguix la cobertura llenyosa del 30 % necessària perquè la parcel·la es considere terreny forestal per això d'acord amb l'article 17.4 del PATFOR no pot ser considerada terreny forestal.  
L'informe indica que no s'ha trobat afecció a muntanyes administrades per la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient ni vies pecuàries.  
- Còpia de l'informe del 17 de febrer de 2015 de la comissaria d'aigües de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer indicant el següent:  
(...)»les dos naus a construir es troben en la zona de policia del barranc de la Creu respectant la zona de servitud per a ús públic als efectes dels fins previstos en l'article 7 del Reglament del Domini Públic Hidràulic»(?).  
(...)»Respecte a les aigües residuals que es puguen generar queda prohibit, amb caràcter general, l'abocament directe o indirecte d'aigües i de productes residuals susceptibles de contaminar les aigües continentals o qualsevol altre element del domini públic hidràulic llevat que compte amb l'autorització prèvia administrativa»(?).  
(...)»la utilització com a fertilitzant agrícola dels residus consistents en purins o fems generats pels animals, quan s'utilitzen en el marc de les explotacions agràries, no tindran la consideració d'abocament als efectes establits en l'article 100 del Text Refós de la Llei d'Aigües»(?).  
  
(...)»En qualsevol cas les instal·lacions ramaderes hauran de comptar amb femers o fosses de purins estanques i impermeabilitzades amb capacitat suficient per a emmagatzemar i estabilitzar les dejeccions abans del seu tractament posterior»(?).  
(...)»La zona on s'ubica l'explotació no presenta risc d'inundació»(?).  
(...)»La demanda generada per l'actuació s'estima en 5568,80 m³/any. L'abastiment de l'activitat es realitzarà per mitjà de la connexió a la xarxa municipal (?). Els drets a l'ús privatiu de les aigües per a abastiment del municipi de Tírig (?) hauran de ser suficients per a atendre la demanda generada per l'actuació»(...).  
- Còpia de la declaració responsable de l'empresa subministradora de pinsos presentada davant de la Generalitat de Catalunya que indica que la reducció de nitrogen excretat és del 17,4 %.  
  
Consideracions ambientals: es destaquen els següents aspectes de l'estudi d'impacte ambiental:  
1. En la parcel·la proposada per a l'execució del projecte ens trobem amb dos zones: la zona pròxima al barranc on hi ha vegetació natural i la resta de zones ocupades per plantacions d'ametlers i oliveres.  
  
La parcel·la no es troba en l'àmbit de la xarxa natura 2000 o altres espais protegits.  
La zona on s'ubicarà l'explotació es caracteritza per l'alternança de zones de muntanya baixa i àrees de cultiu. La vegetació natural existent és la pròpia del clima mediterrani sec amb presència d'espècies arbustives com ara romers, timons i espècies arbòries com ara el pi blanc.  
  
Quant al patrimoni històric, l'estudi arqueològic indica que el municipi de Tírig hi ha nombrosos vestigis de l'art rupestre llevantí, diversos abrics i jaciments com El Tossalet o el Puntal de la Rabosa. Tots els jaciments coneguts se situen fora de l'àmbit d'afecció de construcció de les naus projectades.  
2. Com a impactes inherents a la fase d'obres es destaca l'afecció al sòl per disminució de la capacitat agrològica, el possible increment de l'erosió com a conseqüència de l'eliminació de la coberta vegetal i dels moviments de terres i la contaminació per abocaments accidentals procedents de la maquinària d'obres.  
Sobre l'aire es produirà una alteració de les condicions per emissió de gasos contaminants així com per acumulació de pols.  
Les emissions en l'allotjament seran de 6405,75 Kh/NH3/any, 4534 Hk/N2O/any i 3000 Kg/CH4/any. Durant la gestió de fem es produirà en un any 2719,25 Kg/NH3, 102 Kg de N2O i 20617,42 Kg de metà (CH4).  
  
En la realització de les obres s'eliminarà la vegetació existent. Per un altre costat pot haver-hi afecció sobre la fauna a causa del soroll provocat per la maquinària pesada.  
Durant la fase de funcionament l'afecció sobre el sòl quedarà determinada per les possibles filtracions o vessaments dels purins, el recurs aigua pot quedar afectat per contaminació produïda per filtracions o vessaments de purins i fems.  
L'afecció a l'aire és determinada per les emissions de gasos contaminants originades pel metabolisme dels animals i de la volatilització de gasos des dels canals de dejecció.  
Sobre el paisatge l'impacte serà d'escassa rellevància si bé s'alteraran les visuals de la zona.  
La posada en marxa de l'explotació produirà impactes positius sobre la socioeconomia de la zona.  
A fi de minimitzar els impactes ambientals s'adoptaran les mesures següents:  
- Sobre la vegetació: es minimitzarà en la mesura que siga possible l'afecció a la vegetació i es procedirà a restaurar les zones afectades per les obres.  
- Atmosfera: a fi d'evitar dispersió de pols es procedirà al reg periòdic del terreny.  
S'utilitzarà pinso que permeta la reducció de la producció de gasos contaminants.  
S'evitaran els sorolls i vibracions per mitjà d'un adequat manteniment de la maquinària d'obres.  
- Paisatge: els acabats exteriors seran de colors neutres.  
- Sòl i aigua: els materials empleats en la construcció de les naus seran de formigó en masses per a evitar filtracions. Les trapes on s'emmagatzemarà el purí serà revisades després de cada cicle. Es prestarà especial atenció al moment d'extracció i trasllat dels purins.  
El pla de vigilància ambiental inclou el control de tots els processos constructius, la vigilància de l'estat de les trapes de purins, el control de la neteja de les instal·lacions i el control per part del ramader de les condicions d'extracció, transport i aplicació del purí.  
  
Quant a l'aplicació agrícola dels purins, s'aporta un total de 156,14 Has de fruiter de secà (80,06 Has), cereal (3,43 Has) i olivera de secà (72,64 Has).  
El cicle de l'explotació preveu la realització de buits sanitaris en els mesos de juny i desembre. S'ha modificat el projecte ampliant els canals que contindran els purins de 1,5 a 2 metres de manera que puguen emmagatzemar la producció de 5 mesos per a ajustar-se al calendari d'abonat establit.  
Els càlculs de producció de purí s'han realitzat sense tindre en compte la reducció de nitrogen esperat per millora en la formulació del pinso. Les dosis d'abonat seran de 170 Kg/N/Hi ha/any.  
  
Consideracions de l'òrgan ambiental  
Els aspectes principals del projecte són:  
- La proximitat a zona forestal i a curs hídric que implica l'adopció d'una sèrie de mesures preventives i correctores.  
Quant a la zona forestal, les naus s'ubicaran de manera que l'afecció sobre vegetació forestal serà quasi inexistent si bé al situar-se l'explotació a menys de 500 metres de zona forestal han de revisar-se les limitacions i mesures preventives existents en la legislació vigent.  
  
- Dels estudis realitzats per a detectar qualsevol possible impacte sobre el patrimoni cultural valencià s'ha conclòs que en les proximitats de la zona d'execució del projecte no hi ha elements coneguts que puguen resultar afectats.  
No obstant això en compliment de la legislació vigent haurà d'obtindre's l'informe regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, del patrimoni cultural valencià.  
- L'aplicació com a adobament agrícola dels purins requerix planificar la seua gestió. Per a això s'ha realitzat un pla de gestió tenint en compte les necessitats reals dels cultius i les èpoques aptes per a la realització de l'adobament.  
Estimada una quantitat de nitrogen produïda en 18400 Kg, es necessiten 106,60 has per a gestionar el nitrogen produït amb una dosi de 170 Kg/N/any segons indica el codi valencià de bones pràctiques agràries (CVBPA) aportant el promotor 156,14 has de parcel·les ubicades en Tírig, la Salzadella i Sant Mateu.  
No obstant això, és necessari tindre en compte que els purins presenten elevades taxes de mineralització anuals sent el seu comportament més pròxim a un adobament mineral que a una esmena orgànica i per tant ha de prendre's la quantitat de 170 Kg/ha/any com una xifra que ha de corregir-se segons les necessitats reals dels distints cultius.  
Per al càlcul d'aquestes necessitats s'han de tindre en compte les dosis per a cultiu establides en el CVBPA i les guies metodològiques per a la fertilització racional dels cultius a Espanya del Ministeri d'Agricultura, Alimentació i Medi Ambient. En tot cas, qualsevol dosi d'adobament que s'adopte haurà de quedar degudament justificada.  
  
Amb una dosi aproximada per cultiu de 100 Kg/N/ha en cas d'oliverar i ametler i 170 Kg/N/ha en el cas de cereal, amb les parcel·les aportades es gestionarien al voltant de 15832 Kg/N si bé en el cas d'oliverar i ametler depenent de les característiques del cultiu podrien variar les quantitats de nitrogen a aportar de 75 a 100 Kg/N/ ha.  
Aquestes quantitats hauran de corregir-se en funció del pla d'adobament que realitze al propietari de la parcel·la que reba el purí.  
La superfície presentada és per tant suficient en el cas que es tinga en compte la reducció de nitrogen per la formulació dels pinsos. En el cas que s'opte per una altra formulació en els pinsos hauran de revisar-se la superfície aportada.  
No obstant això, amb anterioritat a l'autorització substantiva el promotor haurà de presentar un quadre resum en què s'indique per terme municipal, amb els polígons i les parcel·les on s'aplicarà el purí, les quantitats de nitrogen a aportar.  
El tècnic responsable del projecte haurà d'indicar al promotor del projecte les condicions en què ha d'aplicar-se el purí i traslladarà les quantitats a aplicar en cas necessari en nombre de bótes (o part proporcional) per parcel·la.  
- Quant a la contaminació atmosfèrica i atés que el projecte tècnic indica que s'utilitzaran estufes de carbó per a la calefacció de les naus, atés el seu poder contaminant, haurà d'utilitzar-se una font alternativa d'energia.  
  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'annex I, grup i.a) de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental i annex I.h del Decret 162/1990 pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental de la Comunitat Valenciana.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en la Llei 21/2013, d'Avaluació Ambiental i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article 13 del Decret 158/2015,de 18 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural atribuïx a la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental la competència sobre avaluació ambiental estratègica i de projectes.  
  
Per tot l'anterior es resol:  
  
Resolució  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte de «en les parcel·les 111, 113, 115, 116 i 117 del polígon 4 del municipi de Tírig (Castelló) sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
  
1. Es respectarà el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants.  
  
2. Haurà d'obtindre's l'informe regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, del Patrimoni Cultural Valencià.  
3. A l'acabament de les obres es netejarà els residus que hagen pogut generar-se i es gestionaran d'acord amb la legislació vigent.  
  
4. Tant en el transcurs de les obres com en el transcurs de la fase d'activitat no podran efectuar-se pràctiques que suposen alteració de les condicions del barranc de la Creu.  
5. Gestió de purins:  
a) Amb anterioritat a l'autorització substantiva del projecte s'aportarà un quadre resum de les parcel·les aportades per municipis i polígons que es remetrà a l'Ajuntament de Tírig i al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental. Una còpia d'aquest quadre haurà de remetre's a la comissió territorial d'anàlisi ambiental integrat.  
En aquest quadre s'indicarà la superfície útil on s'aplicarà el purí, el tipus de cultiu i s'indicarà la dosi de purí a aplicar tenint en compte les necessitats reals dels distints cultius segons allò que s'ha exposat en l'apartat consideracions ambientals d'aquesta declaració d'impacte ambiental.  
S'aconsella transformar les dosis de nitrogen a un paràmetre fàcilment aplicable com bótes per parcel·la.  
b) Atés que la superfície aportada seria suficient tenint en compte la composició de pinso, en el cas que existisca variació en aquest sentit haurà d'augmentar-se la superfície aportada.  
c) Les dosis d'aplicació hauran de variar-se d'acord amb els plans d'adobament que cada empresari agrícola realitze en les seues parcel·les.  
d) Sempre existirà un equilibri entre la superfície on s'aplicarà el purí, la producció i la capacitat d'emmagatzematge i el promotor del projecte haurà de realitzar totes aquelles actuacions que siguen necessàries (augment de la capacitat d'emmagatzematge, augment del nombre de parcel·les, gestió per mitjà de gestor autoritzat, etc) per a garantir aquest equilibri.  
e) Qualsevol variació en parcel·les, dosi d'aplicació o modificació de la capacitat d'emmagatzematge haurà de ser comunicada a l'Ajuntament de Tírig i al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental.  
  
f) El tècnic responsable del projecte haurà d'informar l'empresari ramader sobre les bones pràctiques a realitzar en l'ocupació del purí com a abonament agrícola. En cas necessari recordarà les bones pràctiques establides en el codi valencià de bones pràctiques agràries i recomanarà sol·licitar l'auxili de les oficines comarcals de l'òrgan competent en agricultura i ramaderia per a la realització de plans de gestió o plans d'adobament.  
6. Es recomana l'estudi d'alternatives a la gestió de purins com ara derivar-los a planta de tractament o la seua utilització per a la producció de biogàs.  
7. S'utilitzaran fonts d'energia alternatives al carbó amb menor poder contaminant.  
8. A l'abandonament de l'activitat es procurarà desmantellar les instal·lacions restaurant la parcel·la per mitjà de plantacions. En el cas que es done un segon ús no ramader a les naus hauran de retirar almenys els depòsits de pinso donant-los o bé un segon ús en una altra explotació o bé sent gestionats per gestor autoritzat.  
  
Segon  
La declaració d'impacte ambiental no serà objecte de cap recurs sense perjuí d'aquells que, si és el cas, corresponguen en via administrativa i judicial davant de l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'Avaluació Ambiental.  
La regulació de la vigència d'aquesta declaració d'impacte ambiental serà l'establida en l'article 43 de l'esmentada Llei 21/2013.  
  
València, 31 de maig de 2016.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
València, 6 de juliol de 2016.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.