Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5712, del 27-02-2008 (2008/2384)

RESOLUCIÓ de 7 de febrer de 2008, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per què s'ordena la publicació de determinades declaracións d'impacte ambiental, corresponent als municipis de Massalfassar, Segorbe, Vilafamés, Alpuente, Guardamar del Segura, Torrevieja i Vall d'Alba.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5712

Data del DOGV
:   27-02-2008

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2008/2384


Data del document
:   07-02-2008

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Alpuente
    * Vilafamés
    * Guardamar del Segura
    * Segorbe
    * Torrevieja
    * Vall d'Alba
    * Massalfassar
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 7 de febrer de 2008, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per què s'ordena la publicació de determinades declaracións d'impacte ambiental, corresponent als municipis de Massalfassar, Segorbe, Vilafamés, Alpuente, Guardamar del Segura, Torrevieja i Vall d'Alba. [2008/2384]  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracións d'impacte ambiental  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracións d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracións en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.  
En virtut d'això, he resolt:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracións d'impacte ambiental corresponent a l'expedients 227/05-AIA Massalfassar, 315/03-AIA Segorbe, 246/05-AIA Vilafamés, 133/04-AIA Alpuente, 237/05-AIA Guardamar del Segura, 195/05-AIA Torrevieja i 258/00-AIA Vall d'Alba, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.  
València, 7 de febrer de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 227/05-AIA  
Títol: Activitat d'emmagatzemament i classificació de ferralla  
Promotor: Aguilar Metal Recicling, SL  
Autoritat substantiva: Servei de Residus Industrials  
Localització: C/ El Cid, parcel·la 36, polígon industrial de Massalfassar  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista  
Es tracta de la instal·lació d'una activitat d'emmagatzemament i classificació de ferralles en una parcel·la d'una superfície aproximada de 8.000 m² situada al polígon industrial de Massalfassar.  
L'activitat quedarà distribuïda en la parcel·la segons el projecte d'activitat en una zona de descàrrega de matèria primera, una zona de classificació de les ferralles i altres materials ferris i una zona de càrrega després de classificació. A més, es reflecteix en l'estudi d'impacte ambiental, la parcel·la disposa d'una caseta prefabricada per a oficines i lavabos amb unes dimensions de 7,36 x 2,36 m i una alçària de 2,63 m, i una bàscula amb una superfície aproximada de 15 x 3 m.   
Per a la il·luminació de la parcel·la es disposa d'una torre de 12 m d'alçària equipada amb sis projectors de SAP de 250 W cada u.  
La parcel·la disposarà de pendent cap als seus laterals de manera que l'aigua de pluja puga ser recollida per mitjà d'una canaleta correguda de 20 cm amb reixeta de fosa. L'aigua captada es conduirà a una arqueta comuna i posteriorment es tractaran les aigües mitjançant un decantador de sòlids i una cambra de greixos, abans de l'abocament final d'aquesta a la xarxa del polígon.  
El decantador de sòlids i la cambra de greixos seran dos recipients fabricats en polièster reforçat amb fibra de vidre de 1.000 litres el primer i 500 litres de volum el segon.  
La pavimentació de la parcel·la es resoldrà disposant d'un sòl amb revestiment protector, a base de sintètics (polietilé G-500). El revestiment haurà d'estar protegit per sota amb un geotèxtil. Els components que formaran el revestiment seran (de baix cap amunt): terres de préstecs argiloses, capes de llasts naturals, malla geotèxtil i làmina de polietilé i finalment formigó HA-25 amb fibres metàl·liques i segellament estanc de juntes.   
La maquinària de què disposarà la instal·lació serà un polp hidràulic sobre rodes i un carretó tipus pala per a espentar.   
Tramitació administrativa  
En data 14 de novembre de 2005, es rep del Servei de Residus Industrials d'aquesta conselleria el projecte tècnic i estudi d'impacte ambiental presentat per l'empresa Aguilar Metal Recicling, SL per a una instal·lació d'emmagatzemament i classificació de ferralla al polígon industrial de Massalfassar.   
Amb data 8 de març de 2006 es rep certificat de no-al·legacions durant el termini d'exposició pública procedent del Registre de la conselleria de Territori i Habitatge.  
Amb data 13 de març de 2006 es rep certificat de l'Ajuntament de Massalfassar en el qual es fa constar que durant el termini de trenta dies hàbils comptadors a partir de l'endemà de la publicació en el DOGV, no s'hi han presentat al·legacions.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat.  
L'activitat d'emmagatzemament i classificació de ferralles de l'empresa Aguilar Metal Recicling, SL es projecta instal·lar-la en la parcel·la 36 del polígon industrial Massalfassar al municipi de Massalfassar (València). Els elements ambientals més directament afectats pel seu desenvolupament seran els propis del medi inert o abiòtic (atmosfera, aigua, sòl, paisatge).  
2. Identificació i valoració d'impactes  
L'estudi d'impacte ambiental identifica com a únic impacte significatiu el lligat a la vulnerabilitat de les aigües subterrànies.  
Cal tenir en compte que els efectes negatius més significatius que puguen produir-se per l'execució del projecte, atenent a la documentació tècnica presentada, seria el risc de contaminar el sòl i l'aigua (subterrània o superficial) pels vessaments líquids de substàncies perilloses procedents de peces de ferralla amb restes d'aquestes substàncies, addicionant-li a aquest fet l'escorriment de les aigües pluvials per la parcel·la, ja que l'activitat s'exerceix a l'aire lliure.  
Altres impactes no considerats en l'estudi d'impacte ambiental són el paisatgístic, pel tipus d'instal·lació i l'acústic.  
Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.  
1) Usos de l'aigua i contaminació hídrica.  
La indústria es connectarà a la xarxa de subministrament del polígon industrial. Les aigües residuals que genera la instal·lació es divideixen en dos tipus sanitàries i pluvials.   
Les aigües sanitàries s'estima que es podran abocar directament al clavegueram general del polígon. Les aigües procedents de la pluja es depuraran per mitjà del decantador de sòlids i posteriorment amb el separador de greixos. El sistema de depuració consistirà en un primer desbastament mitjançant les reixetes de les canaletes, anant a parar les aigües a un pou de registre comú. D'aquest pou, les aigües es conduiran a un decantador de sòlids i posteriorment al separador de greixos. Finalment es canalitzaran a un altre pou per a control d'abocaments abans de la connexió amb la xarxa. Segons s'indica, s'introduirà un bypass entre el primer pou i l'últim en el cas de grans avingudes d'aigües pluvials  
2) Contaminació del sòl  
Aquest apartat està íntimament relacionat amb l'anterior pel que fa a l'afecció que sobre les aigües podria donar lloc a la contaminació del sòl i viceversa. Aquest aspecte es prevé a través de la impermeabilització de la parcel·la on s'ha de dur a terme l'activitat.  
3) Residus  
Els residus assimilables a urbans generats hauran de ser depositats en el contenidor perquè siguen retirats pel servei municipal.  
Els residus que per les seues característiques, no puguen o no hagen de ser recollits pel servei de recollida domiciliari, hauran de ser traslladats directament al lloc adequat per al seu abocament a través d'un gestor de residus no tòxics i no perillosos.  
Els residus que es consideren perillosos s'hauran de depositar en contenidors especials impermeables, els quals seran recollits per la mateixa empresa subministradora per a la posterior recuperació.  
4) Medi físic i perceptual  
Haurà d'efectuar-se la plantació de vegetació arbòria a tota la vora de tota la tanca de la parcel·la, creant una barrera vegetal; s'estableix com a mesura per a minimitzar l'impacte paisatgístic.  
5) Contaminació acústica  
Segons s'indica en el projecte, el nivell de soroll que puga emetre la instal·lació s'estima que no superarà el nivell màxim admés segons la llei.  
Atés que no hi ha estudi acústic, s'ha de tenir en compte que la instal·lació ha de complir el que s'ha estableix la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica.  
Les mesures protectores proposades en l'estudi d'impacte ambiental consisteixen en el control periòdic per part del propietari de l'activitat de l'estat de conservació del paviment en tota la seua superfície i recollida per part dels gestors autoritzats dels residus perillosos que puguen produir-se durant l'exercici de l'activitat, i no podran superar mai el termini màxim de temps en què poden estar acumulades dins del recinte.  
El pla de vigilància ambiental proposat en l'estudi d'impacte ambiental consisteix en el control, per part de les autoritats competents, de les mesures protectores proposades.  
En l'estudi d'impacte ambiental no ve concretat el pla de vigilància ambiental que es durà a terme per al seguiment de la suficiència i eficàcia de les mesures correctores.  
L'empresa elaborarà un pla de vigilància ambiental en què s'inclourà el desenvolupament dels aspectes següents:  
- Mantenir l'estat impermeable del paviment de les zones on es puguen generar o es manegen (zones d'emmagatzemament) residus perillosos.  
- Controlar el material recepcionat, davant de la possibilitat de trobar-se residus perillosos i donar-los la gestió adequada mitjançant empreses autoritzades; igualment seran gestionats aquells residus perillosos que l'activitat genere.  
- Seguiment i control dels efluents i llots de les arquetes, realitzant la gestió d'eliminació adequada en funció de la caracterització d'aquests residus.  
- Es realitzaran les labors de jardineria pertinents (regs, adobs, substitució dels exemplars secs...), mantenint en bon estat la pantalla vegetal instal·lada a tota la vora de la tanca de la parcel·la.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta. Annex I apartat 6 c) del Decret 162/90.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article cinqué del Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/89, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'hi aplique aquesta llei.  
4. El Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Medi Ambient, aprovat mitjançant un Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribueix a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte d'instal·lació d'emmagatzemament i classificació de ferralla, promogut per l'empresa Aguilar Metal Recicling, SL, sítia al polígon industrial de Massalfassar, c/ El Cid, parcel·la 36, del terme municipal de Massalfassar (València), en els termes que estableix el projecte i l'estudi d'impacte ambiental, sempre que es complisquen les condicions següents:  
1) Tots els residus generats durant el funcionament i manteniment de l'activitat, amb independència de la seua naturalesa, seran adequadament emmagatzemats, etiquetats i lliurats a un gestor autoritzat, segons la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus.  
2) Haurà d'efectuar-se la plantació de vegetació arbòria a tota la vora de la tanca de la parcel·la, creant una barrera vegetal per a minimitzar l'impacte paisatgístic.  
3) La instal·lació ha de complir amb allò que s'ha establit per la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana de protecció contra la contaminació acústica.  
4) L'empresa elaborarà un pla de vigilància ambiental que haurà de contenir els aspectes següents:  
- Mantenir l'estat impermeable del paviment de la parcel·la.  
- Controlar el material recepcionat, davant de la possibilitat de trobar-se residus perillosos i donar-los la gestió adequada mitjançant empreses autoritzades; igualment seran gestionats aquells residus perillosos que l'activitat genere.  
- Seguiment i control dels efluents i llots de les arquetes, realitzant la gestió d'eliminació adequada en funció de la caracterització d'aquests residus.  
- Es realitzaran les labors de jardineria pertinents (regs, adobs, substitució dels exemplars secs,..) per a mantenir en bon estat la pantalla vegetal instal·lada a tota la vora de la tanca de la parcel·la.  
5) Altres condicionants ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació, especialment pel que fa a l'autorització de la Direcció General de Qualitat Ambiental a través de la preceptiva autorització administrativa per a la gestió de residus.  
6) Si es produeix qualsevol troballa d'interés històric, arqueològic o paleontològic, s'informarà la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de la conselleria de Cultura, Educació i Esport, de manera immediata, adoptant les mesures pertinents amb vista a la protecció i conservació d'aquesta, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb allò que disposa l'article 31.5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 29 de març de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 315/03-AIA  
Títol: Projecte d'ampliació de la concessió minera Somat per a l'obtenció de la llicència d'activitat  
Promotor: BPB Iberplaco SA   
Autoritat substantiva: Tràmit iniciat pel titular en l'Ajuntament de Segorbe  
Objecte del projecte: Explotació d'algeps  
Localització: Municipi de Segorbe  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques del projecte   
Les roques d'interés comercial que es projecta explotar són algeps d'edat keuper, els quals es troben intercalats amb argiletes i són considerades l'estèril que s'empra per a omplir el buit miner creat.  
En l'estudi d'impacte ambiental es defineixen dues zones d'ampliació separades entre si i denominades: A i B. La primera ocupa 24,21 ha i la segona 5,8 ha. En el projecte d'ampliació per a l'obtenció de la llicència d'activitat es defineixen 3 zones d'explotació: A, B i C amb les superfícies respectives de 24.21 ha, 9.50 ha i 7.18 ha.  
S'accedeix a ambdues zones a través de camins veïnals que enllacen amb sengles pistes d'accés, les quals es construeixen amb un ample de 6 metres i pendent longitudinal inferior al 10%.  
Les reserves brutes ascendeixen a 7.282.480 m³, el volum d'estèrils de 728.248 m³ i la producció anual de 494.280 m³, amb la qual cosa la vida estimada de la pedrera és d'uns 14 anys i mig.  
L'extracció es realitza mitjançant perforació i voladura.  
La maquinària emprada està constituïda per un bulldozer D-9 de 300 CV, una carregadora frontal de 9 m³ sobre pneumàtics, una retroexcavadora de 6 m³, tres camions de 19,5 m³ i un camió proveït de cisterna.  
Els bancs de producció tenen 10 metres d'alçària, bermes de 6 metres i talussos amb una inclinació de 70º respecte a l'horitzontal.   
La zones A i B es restauren amb els estèrils propis.  
Els bancs de restauració posseeixen 5 metres d'alçària, berma de 3 metres i un talús inclinat 30º respecte de l'horitzontal. En les bermes i plaça es planten Pinus halepensis i Olea europaea, en els talussos Quercus coccifera i Pistacia lentiscus.  
El personal que ocupa l'explotació és de 3 operaris en torn normal de 8 hores.  
2. Alternatives  
El promotor ha triat aquesta zona per la bona qualitat de l'algeps, per estar ben comunicada i per existir diversos buits miners dispersos sense restaurar, amb la qual cosa la restauració final de la pedrera millora les condicions ambientals de l'entorn respecte a l'estat actual.  
Tramitació administrativa  
1. Tramitació   
En data 20 d'octubre de 2003 l'Ajuntament de Segorbe inicia el tràmit amb la remissió de l'Estudi d'Impacte Ambiental i el Pla de Restauració.  
El 14 de març de 2005 es requerix al promotor, a través del Servici Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial, perquè efectue una ampliació de documentació.  
El 7 d'abril de 2005 el Servei Territorial d'Indústria torna el requeriment d'ampliació de documentació per no estar tramitant l'expedient.   
El 15 d'abril de 2005 es requereix novament al promotor l'ampliació de documentació anterior, aquesta vegada a través de l'Ajuntament de Segorbe.  
El 19 d'abril de 2005 es rep una còpia de l'informe favorable de Patrimoni Cultural Valencià.  
El 31 de maig de 2005 es realitza una consulta a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge a Castelló.  
El 10 de juny de 2005 es requereix al promotor una ampliació de documentació i es fa el mateix requeriment a través de l'Ajuntament de Segorbe.  
El 14 de juny de 2005 se li requereix al promotor l'ampliació de documentació i se li avisa que pot incórrer en caducitat.  
El 16 de juny de 2005 se li requereix al promotor, a través de l'Ajuntament de Segorbe, i se li avisa de caducitat de l'expedient.  
El 24 de juny de 2005 es rep l'informe favorable de patrimoni i pla del perímetre de protecció del jaciment Corral del Cotorro.  
El 26 de juliol de 2005 es reitera la consulta a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge a Castelló.  
El 17 d'agost de 2005 es rep l'informe de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge.  
El 16 d'agost de 2005 se sol·licita a l'Ajuntament de Segorbe el certificat de compatibilitat de les labors mineres en terrenys del PGOU, com també el certificat i còpia de les al·legacions d'haver sotmés la documentació al tràmit d'informació pública.  
El 17 d'agost de 2005 se li envia el promotor una còpia de la sol·licitud realitzada a l'Ajuntament de Segorbe.  
El 24 d'agost de 2005 l'Ajuntament de Segorbe remet l'ampliació de documentació requerida en titular.  
El 10 de novembre de 2005 l'Ajuntament de Segorbe aporta una ampliació de documentació del promotor.  
El 22 de novembre de 2005 l'Ajuntament de Segorbe remet una ampliació de documentació.  
El 12 de desembre de 2005 l'Ajuntament de Segorbe remet el certificat d'exposició pública.  
El 14 de desembre de 2005 se sol·licita un informe al Servei d'Ordenació Sostenible del Medi, dependent de l'Àrea de Planificació del Territori.  
El 3 de març de 2006 es reitera la sol·licitud d'un informe a l'Àrea de Planificació del Territori.  
El 29 de març de 2006 es rep l'informe de l'Àrea de Planificació del Territori.  
2. Informació pública  
L'Ajuntament va sotmetre l'expedient a informació pública i va publicar, a aquest efecte, un anunci en el Butlletí Oficial de la Província número 106, de data 30 d'agost de 2003, havent transcorregut el termini de 15 dies d'exposició al públic, i no s'hi ha presentat cap al·legació en el termini concedit amb aquest fi.  
3. Peticions d'informes sectorials i documentació suplementària  
S'han realitzat consultes a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge; també al Servei d'Ordenació Sostenible del Medi, dependent de l'Àrea de Planificació del Territori.  
Informes sectorials   
Direcció Territorial de Territori i Habitatge  
La Direcció Territorial de Territori i Habitatge va remetre informació sobre els camins ramaders que travessen el municipi de Segorbe i els municipis limítrofs.  
Servei d'Ordenació Sostenible del Medi  
El Servei d'Ordenació Sostenible del Medi informa que el projecte es troba situat en l'àmbit territorial del Pla d'ordenació de recursos naturals (PORN) de la Serra Calderona, aprovat mitjançant el Decret 77/2001, de 2 d'abril, del Govern Valencià.  
Segons la zonificació del PORN, regulada per l'article 64, el projecte se situa dins de la zona d'influència, afectant àrees de predomini agrícola i àrees de regeneració.  
Encara que el Pla d'ordenació dels recursos naturals classifica aquestes zones com a àrees de regeneració, bona part de les parcel·les afectades són de naturalesa forestal, i en l'actualitat es troben cobertes per vegetació arbòria i de matoll.  
Per la seua banda, el Pla general d'ordenació forestal (PGOF) de la Comunitat Valenciana, aprovat mitjançant el Decret 106/2004, de 25 de juny, del Consell de la Generalitat, caracteritza bona part de la superfície ocupada per les parcel·les en què es pretén realitzar l'explotació com a matoll i forestal arbratge natural, dins del que genèricament el PGOF denomina terrenys forestals.  
Aquestes zones es relacionen més amb la descripció en el PORN de les àrees de predomini forestal (PF), definides en l'apartat 1 de l'article 66 com a:   
«totes les masses forestals en què predomina l'arbratge. Aquestes masses, presenten un alt valor natural i donen lloc a l'existència d'hàbitats idonis i recer per a espècies faunístiques de gran interés ecològic. Compleixen una important funció protectora i paisatgística, sense oblidar-ne el potencial econòmic com a zona de producció forestal (suro, fusta, etc.). Així mateix, s'inclouen els cursos i masses d'aigua i llacunes permanents i estacionals, d'elevat valor ecològic per la seua riquesa faunística i diversitat vegetal, com també per la seua qualitat paisatgística».  
A més l'explotació podria afectar dos llits intermitents, es tracta del barranc del Plumet i la rambla de Somat.  
L'article 28 del PORN titulat Activitats extractives i mineres, estableix:   
1. En tot l'àmbit del PORN es permeten les explotacions mineres realitzades a cel obert que, en el moment de l'entrada en vigor del pla, disposen de la preceptiva llicència municipal d'activitat, o bé tinguen en tramitació la concessió d'aquest davant l'ajuntament respectiu.  
2. Queda prohibit l'atorgament de noves autoritzacions en l'àmbit per al qual es proposa la declaració del parc natural (zona de protecció), en les àrees de predomini forestal de la zona d'influència i en les forests que, d'acord amb els termes prevists en la legislació forestal, siguen declarades forests de domini públic, d'utilitat públiques o forests protectores.  
3. L'inici de qualsevol activitat extractiva a cel obert haurà de disposar prèviament del compromís del titular de l'explotació, refermat econòmicament davant de la Generalitat Valenciana, de restauració de la zona afectada per l'activitat d'acord amb les condicions recollides en el seu corresponent pla de restauració i estudi d'impacte ambiental, degudament aprovats per la declaració d'impacte ambiental, d'acord amb la legislació sectorial en la matèria.  
4. Les explotacions mineres que hagen finalitzat la seua explotació d'acord amb el corresponent projecte d'aquestes hauran de ser restaurades pels seus titulars d'acord amb les obligacions contretes en els corresponents plans de restauració. Entenent la restauració com a via per a aconseguir que el terreny torne a ser útil per a un determinat ús que pot ser diferent de l'original, com ara l'ús agrícola, forestal, recreatiu, abocador controlat o creació d'estanys.  
Pel que fa a les àrees de regeneració i, segons l'article 73: "es consideren usos prohibits, amb caràcter general, tots els que comporten una degradació del medi o dificulten el desenvolupament dels usos permesos. En especial, aquells usos i actuacions que no es troben directament vinculats a l'explotació forestal, ramadera i cinegètica i d'aprofitament de la forest, o a l'exercici d'activitats científiques i naturalístiques".  
La zona va ser recentment inclosa per acord del Consell de 10 de juliol de 2001, entre els llocs d'interés comunitari (LIC) de la Comunitat Valenciana, per raó de la Directiva 92/43/CEE del Consell, de 21 de maig de 1992, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la fauna i flora.  
Aquest LIC destaca a més per albergar una sèrie d'hàbitats naturals, per raó de la Directiva d'hàbitats (Directiva 92/43/CEE, de 14 d'abril, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la flora i la fauna silvestres, adaptada i emparada pel Reial decret 1997/1995, modificat posteriorment pel Reial decret 1193/1998, que es troben inclosos en l'annex I (tipus d'hàbitats naturals d'interés comunitari per a la conservació de la qual és necessari designar zones especials de conservació). Es descriuen en la zona dos hàbitats d'interés, dels quals és el format per la comunitat Saxifrago tridatylitae-Hornungietum petraeae el que presenta major interés, atés que es troba considerat com a prioritari.  
El PORN estableix, en l'article 7, que: "en cas de conflicte entre les normes de protecció i els documents gràfics pla, prevaldran les primeres, excepte quan la interpretació derivada dels plans vinga recolzada també per la memòria de tal manera que es faça patent l'existència d'algun error material en les normes".  
En conclusió: La zona d'ubicació del projecte és, majoritàriament, de naturalesa forestal, estant classificada en part com a forestal arbratge natural, pel PGOF i corresponent-se la seua realitat física amb la descripció feta per la normativa en l'article 66 per a les àrees de predomini forestal, si bé la cartografia les inclou erròniament en àrees de regeneració. El PORN de la Serra Calderona, en l'article 28.2, prohibeix les activitats extractives i mineres en les àrees de predomini forestal. Així mateix, concorren en la zona valors notables derivats de la presència d'hàbitats d'interés comunitari per a la conservació de la qual és necessari designar zones especials de conservació, per raó de la Directiva d'hàbitats (Directiva 92/43/CEE, de 14 d'abril, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la flora i la fauna silvestres, adaptada i emparada pel Reial decret 1997/1995, modificat posteriorment pel Reial decret 1193/1998). Per tot això, s'informa desfavorablement del projecte.  
Afeccions legals   
Les labors mineres se situen dins del Pla d'ordenació dels recursos naturals (PORN) del Parc Natural de la Serra Calderona, i ocupen zones forestals on està prohibida l'activitat minera.  
L'explotació se situa també en un lloc d'interés comunitari (LIC) de la Comunitat Valenciana, el qual destaca a més per albergar dos hàbitats naturals que es troben inclosos en l'annex I.  
Consideracions ambientals  
1. Elements que poden veure's afectats pel projecte de l'activitat  
Els elements que poden veure's afectats per l'extracció minera són el sòl, la vegetació, l'atmosfera, la xarxa hidrogràfica, la fauna, en menor grau el medi socioeconòmic i els processos geofísics.  
2. Identificació i valoració dels impactes   
No ha sigut identificat l'impacte que comporta l'increment de trànsit pels camins veïnals i la xarxa viària local. Hi ha una contradicció respecte d'això, així en el paràgraf 4t de l'apartat 4.9 de l'estudi d'impacte ambiental se cita: «[...] Les vies de comunicació no seran afectades per l'explotació, [...]» i en el primer paràgraf de l'apartat 4.12.2 es menciona: «La xarxa d'accés utilitzada inclou camins veïnals que poden veure's afectats per l'augment del trànsit rodat, si no disposen d'un ferm adequat per a assumir l'esmentat trànsit».  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.   
Les mesures correctores de l'erosió i sedimentació causada per l'escorriment són insuficients i se'ls assigna escassa repercussió, a més s'afirma en l'últim paràgraf de l'apartat 6.1 de l'estudi d'impacte ambiental: "Si a això s'uneix la no-existència de cursos d'aigua continus, i per tant d'ecosistemes relacionats amb aquests, es conclou que la repercussió serà mínima i no cal dissenyar una xarxa de drenatge especial".  
Les mesures correctores de les emissions de pols no preveuen la necessitat de regar el front volat en les operacions de càrrega.  
El material edàfic del lloc es recull temporalment, però no se sembra amb lleguminoses per a mantenir-lo en bones condicions.  
No es descriuen mesures correctores específiques per a reduir l'efecte de les emissions de pols sobre la vegetació pròxima a la pedrera, el promotor considera suficient l'aplicació de les mesures que redueixen les emissions.  
La vigilància de la qualitat de l'aigua superficial consisteix a observar la contornada de la pedrera periòdicament i en especial durant l'època de pluges, la qual cosa es considera insuficient.  
La restauració s'inicia segons afirma el promotor: «[...] tan prompte com les condicions extractives així ho permeten» [...] «en aquelles zones en què s'hagen abandonat les labors extractives i després d'acabades aquestes, amb un període de desfasament d'un any». El desfasament no ha sigut justificat, en tot cas, allarga innecessàriament la duració dels impactes.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte es troba sotmés a declaració d'impacte ambiental en trobar-se inclòs dins dels supòsits prevists en l'annex I, apartat 3c.1 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. Per Ordre de 9 de setembre de 2003, de la conselleria de Territori i Habitatge, per la qual es desenvolupa el Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge i segons l'article 17, s'atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural l'avaluació ambiental.  
Per tant, a la vista de tot l'anterior i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar desfavorable, només a l'efecte ambiental, el Projecte d'ampliació de la concessió minera Somat, per a l'obtenció de la llicència d'activitat i el pla de restauració d'aquesta, atés que la proposta presentada se situa en una zona del PORN de la Serra Calderona, on el terreny és, majoritàriament, de naturalesa forestal, estant classificada en part com a forestal arbratge natural, pel PGOF i corresponent-se la seua realitat física amb la descripció feta per la normativa en l'article 66 per a les àrees de predomini forestal. El PORN de la Serra Calderona, en l'article 28.2, prohibeix les activitats extractives i mineres en les àrees de predomini forestal. Així mateix, concorren en la zona valors notables derivats de la presència d'hàbitats d'interés comunitari, un d'ells és un hàbitat prioritari, per a la conservació del qual és necessari designar zones especials de conservació, per raó de la Directiva d'hàbitats.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret s'estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 30 de març de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 246/05-AIA  
Títol: Indústria de fabricació de taulells ceràmics  
Promotor: Porcelánicos HDC, SA   
Localització: Ctra. la Pobla Tornesa-Vilafamés (CV-160), 12415- Vilafamés (Castelló)  
Autoritat substantiva: Direcció General de Qualitat Ambiental de la conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte  
Porcelánicos HDC, SA, és una indústria del sector ceràmic afectada per la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, segons el subapartat 3.5 (instal·lacions per a la fabricació de productes ceràmics mitjançant enfornada, amb una capacitat de producció de 75 t/dia...), en les instal·lacions de la qual a l ctra. de la Pobla Tornesa-Vilafamés (CV-160) del terme municipal de Vilafamés (Castelló) fabriquen taulells ceràmics partint de pols atomitzada d'argiles i esmalts, amb una capacitat de producció tal que resulta preceptiva l'obtenció de l'autorització ambiental integrada.  
Característiques més rellevants de les construccions o de l'activitat  
La indústria es troba ja construïda i en plena activitat, per la qual cosa no escau analitzar l'impacte derivat de la seua construcció, sinó només el generat per la seua activitat i el produït en el seu desmantellament al final de la vida útil d'aquesta.   
La parcel·la té una superfície de 134.700 m², dels que 20.000 m² estan construïts, afrontant, a l'est, amb altres activitats industrials del sector ceràmic.   
En el seu procés industrial, l'empresa utilitza com a matèries primeres bàsicament argila atomitzada, i esmalts i colors ceràmics; i com a fonts d'energia, gas natural i electricitat.  
Les instal·lacions industrials tenen una capacitat de producció anual d'unes 2.600.000 t, equivalent a unes 160 t/dia, disposant actualment de 2 línies de fabricació de taulells, mitjançant el procés de monococció: premsatge de pols atomitzada, seguit de l'assecament del taulell conformat, esmaltat i serigrafiat de la cara vista, cocció en forn de gas natural, i refredament. I una vegada construït el taulell, classificació, seguit de l'empaquetatge i paletització. Disposa a més d'altres instal·lacions auxiliars i serveis generals de fàbrica, com ara centre de transformació elèctrica, àrea d'esmalts, recollida d'aigües de neteja d'esmaltada, basses de decantació aigües de procés, xarxa d'aigües pluvials i altres serveis generals com ara emmagatzemament de gasoil, xarxes de gas natural, aire comprimit, magatzem de residus generats, i equipaments auxiliars: oficines, laboratoris, tallers, etc.  
Els esmalts ceràmics ja preparats, es reben en recipients. En la manipulació i aplicació de l'esmalt sobre el suport ceràmic es produeixen importants quantitats d'aigües residuals contaminades, aquestes aigües residuals són gestionades per un gestor autoritzat, i no té abocaments d'aigües residuals industrials, i aporta certificat de la CHX.  
Les aigües pluvials són abocades al clavegueram del polígon i les residuals d'ús sanitari sense tractament són gestionades a l'EDAR municipal periòdicament, i disposa de l'autorització corresponent.  
Tramitació administrativa  
L'activitat de Porcelánicos HDC, SA és compatible amb el planejament urbanístic de 16 de maig de 2003, segons certificat municipal de 10 de febrer de 2003, i disposa de llicència municipal concedida en resolució d'alcaldia el 17 de maig de 2001  
En data 25 de febrer de 1997 la Confederació Hidrogràfica del Xúquer va autoritzar l'extracció d'aigües, i se li va limitar a 6.000 m³, i ús exclusiu en la finca.  
En data 20 de gener de 2002, l'entitat de Sanejament d'Aigües autoritza l'abocament d'aigües residuals d'origen higienicosanitari a l'EDAR.  
Amb data 10 de juny de 2005 es rep, remés per l'Àrea d'Avaluació Ambiental: el projecte bàsic i l'estudi d'impacte ambiental del projecte de referència, i en data 9 de desembre de 2005 s'informa que no es van presentar al·legacions en la conselleria de Territori i Habitatge ni en l'Ajuntament.  
En data 7 d'octubre de 2005 va ser sotmesa a informació pública la sol·licitud d'autorització ambiental integrada, publicada per la DGQA d'aquesta conselleria de Territori i Habitatge en el DOGV núm. 5109.  
En data 17 de novembre de 2005 l'Ajuntament emet certificat d'inexistència d'al·legacions en relació amb l'exposició al públic.  
Atés completa la documentació remesa, s'incoa expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
Afeccions legals  
La indústria sol·licita l'autorització ambiental integrada que atorga la Direcció General de Qualitat Ambiental de la conselleria de Territori i Habitatge.  
D'acord amb els articles 18, 19 i 20 de l'Ordre de 9 de setembre de 2003, de la conselleria de Territori i Habitatge, per la qual es desenvolupa el Decret 119/2003, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, les competències en matèria de control integrat de la contaminació, qualitat d'aigües, seguiment i control d'aquest recurs, protecció atmosfèrica i acústica, i el seguiment, control i gestió de residus s'atribueixen a la Direcció General de Qualitat Ambiental.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que escaiga obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Consideracions ambientals  
Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat.  
Atés que la situació de l'emplaçament està ja ocupat per la indústria, en un entorn pròxim a terrenys forestal i agrícola, els elements ambientals més directament afectats pel seu desenvolupament podrien ser els propis del medi rural, afectant el medi perceptual i social amb un impacte visual important, en haver-se desenvolupat un nucli industrial, per la qual cosa hauran d'extremar-se les exigències de contaminació i establir-se controls addicionals, en estar pròxim a la forest consorciada d'utilitat pública l'Estepar, que queda a l'altre costat de la carretera CS-814 .   
Respecte al sòl i les aigües, cal assenyalar que la ubicació de la indústria està en una zona sense risc d'inundació, i amb una vulnerabilitat mitjana de contaminació d'aqüífers, d'acord amb la Cartografia temàtica de la conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports de la Generalitat Valenciana.  
La fabricació taulells ceràmics requereix elevats consums d'aigua i energia, originant al mateix temps emissions atmosfèriques, soroll, abocaments, residus sòlids i líquids.   
La indústria es troba recollida en el Catàleg d'activitats potencialment contaminants de l'atmosfera, de l'annex ll del Decret 833/75, de 6 de febrer, que desenvolupa la Llei 38/1972, de protecció de l'ambient atmosfèric, com a grup B en l'epígraf 2.10.2 Fabricació de productes d'argila per a la construcció, taulellets, material refractari i articles de porcellana.  
Pel que fa a la generació de residus durant el funcionament normal i manteniment de la indústria, està previst l'emmagatzemament temporal d'aquests, fins a la seua recollida per un gestor extern. Per aquest motiu, només s'avaluarà la gestió intracentre dels residus per gestors per a la recollida dels residus produïts, en tractar-se de gestors autoritzats. En tenir-se, d'altra banda, prevista la gestió de residus perillosos i no perillosos, recuperant-se els llots per valoració dins del sector ceràmic.   
Identificació i valoració d'impactes durant la fase de funcionament.  
L'estudi d'impacte ambiental es du a terme partint de les premisses que la instal·lació objecte de projecte està ja construïda i en ple funcionament sent productora de residus i que se li classifica dins del grup B segons l'annex ll del Catàleg d'indústries potencialment contaminants de l'atmosfera del Decret 833/75, de protecció de l'ambient atmosfèric. Així, durant la fase d'explotació, es considera que les accions que poden generar impacte (els factors d'impacte) seran únicament la generació d'emissions gasoses procedents dels forns i pols emesa en diversos punts del procés, de residus de diferent índole, sorolls i vibracions, com també les causades en la zona, originades pel trànsit rodat del gran moviment a causa del proveïment d'argiles des de les plantes de fabricació d'argila atomitzada i a les eixides de producte acabat, sent per tant els elements ambientals atmosfèrics els susceptibles de ser afectats.  
Es conclou que després de l'adopció de les corresponents mesures preventives o correctores, l'impacte de l'execució i entrada en funcionament (en estar la planta en marxa), i en el cessament de l'actuació no necessita mesures correctores addicionals a les exposades per a recuperar les condicions originals.  
Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.  
Es proposen una sèrie de condicions, i han de ser observades les següents mesures correctores:  
1) Contaminació acústica. Vibracions  
S'inclou en l'estudi d'impacte ambiental un punt en què s'exposa haver realitzat un estudi acústic de la indústria sense superar els límits d'emissió permesos per la legislació, no aportant cap informe realitzat per un OCA, per la qual cosa haurà de realitzar-se l'esmentat estudi i ser aportat, per la qual cosa l'autorització queda supeditada al seu compliment.  
2) Contaminació atmosfèrica  
La indústria disposa d'un total de 20 focus fixos d'emissió de contaminants atmosfèrics, que s'han de sotmetre al règim de vigilància i control periòdic exigit pel Decret 833/75.  
Les emissions atmosfèriques contaminants del procés de fabricació són:   
- En la els forns i assecadors: bàsicament són els gasos de combustió del gas natural (CO, CO2 i NOx), partícules, i probablement F i Pb procedents dels esmalts).  
- En la resta d'unitats: Les partícules procedents de les premses, tremuges, sitges i cintes transportadores, moles de rectificat i dels focus difusos de les operacions de descàrrega i trànsit de camions.  
Hauran de ser controlats aquests contaminants, els nivells d'emissió dels quals, basant-se en el que disposa el punt 1.a de l'article 22 de la Llei 16/2002, de prevenció de control integrats de la contaminació, de millors tècniques disponibles i específicament per a les substàncies enumerades en l'annex 3 s'estableixen els límits de en xemeneies dels processos de cocció, assecada i captacions de pols de procés, i en qualsevol cas els establits en el Decret 833/75.  
Pel que fa als mitjans de transport, i per damunt de les emissions procedents de les fuites de motor, estan les procedents del transport d'àrids pulverulents. Respecte d'això, s'assenyala que durant la fase de funcionament el generat pels camions banyera en el rodament sobre el material i el després de les caixes carregades amb argila per la qual cosa hauran d'anar envelats tant amb càrrega com sense ella i cuidant la neteja dels elements del camió.  
Finalment, s'haurà de disposar d'una màquina agranadora amb filtre de captació de pols, per a l'agranada de determinades zones i mantenir net el sòl de la fàbrica en el conjunt d'aquest.  
La indústria es troba recollida en el grup B, del catàleg d'activitats potencialment contaminants de l'atmosfera, de l'annex ll del Decret 833/75, de 6 de febrer que desenvolupa la Llei 38/1972, de protecció de l'ambient atmosfèric. Per això, i com a mesura de control de la contaminació, s'exigeix la confecció del Llibre de registre d'emissions, amb la mesura de les emissions de cada un dels focus emissors de contaminants segons el model que apareix en l'annex lV de l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera, realitzades per un organisme de control autoritzat. Així mateix, s'indica que els focus disposen d'orificis que possibiliten la presa de mostres dels paràmetres contaminants en l'emissió i es tinga accessibilitat als mateixos segons s'indica en l'ordre esmentada.  
3) Usos de l'aigua i contaminació hídrica  
El proveïment d'aigua industrial procedeix d'una captació subterrània autoritzada per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, de les quals disposa d'autorització d'enllumenament.   
La parcel·la disposa de xarxa separativa per a la recollida d'aigües pluvials i residuals domèstiques, trobant-se connectada a la xarxa municipal de sanejament on s'aboquen directament.   
Les aigües residuals produïdes per l'empresa són les aigües de les unitats del procés industrial i les aigües sanitàries. Les industrials del procés d'esmaltada, són gestionades com a residu perillós, i les d'ús higienicosanitari directament gestionades a EDAR municipal.  
Les xemeneies dels forns i assecadors no tenen sistemes anticontaminació, i els equips disposats per al tractament de gasos en la resta de punts de captació de pols són per via seca, de manera que no generen aigües residuals.  
4) Contaminació del sòl  
Aquest apartat està íntimament relacionat amb l'anterior per quant que l'afecció sobre les aigües podria desembocar en la contaminació del sòl i viceversa. Argumentant-se la seua impossibilitat per la impermeabilitat de la solera de formigó sobre la qual es depositen els residus i allunyament amb la xarxa de clavegueram, disposant d'una bassa específica per a la recollida d'aigües industrials.  
5) Residus generats  
Durant el seu funcionament normal i manteniment, la indústria genera tota una sèrie de residus: llots i aigües, testos, olis lubricants esgotats, elements d'equips mecànics i ferralles, com ara corrons, filtres d'oli, pantalles serigràfiques, envasos contaminats, aerosols, absorbents, fluorescents, bateries usades, sòlids retinguts en els filtres de mànegues, paper i cartó contaminat, guants i màscares, aerosols, etc., com també altres no enunciats com ara els recipients en desús o deteriorats i les mànegues filtrants. Emmagatzemen els residus temporalment en contenidors especials, sense rebre cap tractament, en una zona projectada a aquest efecte en magatzem cobert, fins a la recollida d'aquests per un gestor autoritzat.   
6) Programa de vigilància ambiental  
Es presenta un programa de vigilància ambiental centrat en la periodicitat i mode en què han de dur-se a terme els mesuraments de soroll i de les emissions gasoses i el control de la generació i gestió d'abocaments d'aigües residuals i residus.   
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, ja que tal com estableix l'apartat l) del grup 4 de l'annex 1 de la Llei 6/2001, de 8 de maig, de modificació del Reial decret legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental, les instal·lacions per a la fabricació de productes ceràmics mitjançant enfornat es troben sotmeses al tràmit de declaració d'impacte ambiental.  
En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
A la vista de tot l'anterior, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el Projecte per a la instal·lació d'una indústria per a la fabricació de taulells ceràmics, promoguda per Porcelánicos HDC, SA, implantada a la ctra. de la Pobla Tornesa-Vilafamés (CV-160), del terme municipal de Vilafamés (Castelló), als termes que estableix el projecte, annexos a aquest i l'estudi d'impacte ambiental, sempre que es complisquen les condicions següents:  
1) Totes les substàncies que puguen ser catalogades com a residus, seran adequadament emmagatzemades i lliurats a un gestor autoritzat, segons la Llei 10/2000, de residus, de 12 de desembre.  
2) S'haurà de disposar de l'adequada quantitat d'absorbent no inflamable per a resoldre els xicotets vessaments accidentals. L'absorbent contaminat es gestionarà segons la naturalesa del vessament.  
3) Haurà de garantir-se la inexistència d'abocaments.  
4) Pel que fa al programa de vigilància ambiental, haurà de constar de les accions:  
- Mesuraments de les emissions de NOx, CO, F, i partícules, realitzades per un organisme de control autoritzat a la posada en marxa i cada tres anys, ja que l'activitat es troba classificada com a grup B segons l'annex ll del Catàleg d'indústries potencialment contaminants de l'atmosfera del Decret 833/75, de protecció de l'ambient atmosfèric.  
- Mesuraments d'autocontrol de les emissions de NO2, F, CO, Pb i partícules realitzades per un centre qualificat o per la mateixa empresa una vegada cada any.  
- Mesuraments del soroll ambiental en l'entorn immediat de la parcel·la de l'activitat. Aquests mesuraments han de realitzar-se per organismes col·laboradors de l'administració tant a la posada en marxa, com almenys cada cinc anys, d'acord amb l'article 37 de la Llei 7/2002.  
- S'asseguraran les condicions d'operació d'acord amb el que estableix el projecte d'execució i l'estudi d'impacte ambiental, comprovant que les mesures preventives i correctores proposades s'han realitzat i es troben en bon estat de funcionament. Aquestes mesures es completaran amb les proposades en la resolució d'impacte ambiental.  
- El programa de vigilància ambiental proposat pel promotor amb les addicions ací detallades, es mantindrà a disposició de la Direcció General de Gestió del Medi Natural.  
5) El titular de la instal·lació estarà obligat a remetre periòdicament a la Direcció General de Qualitat Ambiental l'informe de situació especificat en el Reial decret 9/2005, de 14 de gener, pel qual s'estableix la relació d'activitats potencialment contaminants del sòl i els criteris i estàndards per a la declaració de sòls contaminats.  
6) Altres condicionants ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació.  
7) Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a la conselleria de Territori i Habitatge, Direcció General de Gestió del Medi Natural, que establirà si escau l'aplicació de noves mesures correctores.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, pel fet de ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 6 d'abril de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 133/04-AIA  
Títol: Legalització d'explotació porcina d'encebament  
Promotor: Enrique Debón Rochina  
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Alpuente (València)  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat per a l'explotació porcina d'encebament  
Localització: Partida Loma de la Carrasca, polígon 3, parcel·la 420, del terme municipal d'Alpuente (València)  
Descripció del projecte  
Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a una explotació porcina, les característiques de la qual, segons la documentació aportada, s'hi descriuen a continuació.  
L'explotació està constituïda per dues naus de planta rectangular amb capacitat per a 700 porcs.  
L'activitat consistirà en l'encebament de porcs, els quals romandran en l'explotació, des dels 18 kg, fins a aconseguir, després de 4-4,5 mesos, els 90-100 kg de pes viu, moment en el qual es destinaran a escorxador.  
Es generarà un total de 1.505 m³ de purí/any, que quedarà retingut en fosses de purins interiors amb capacitat d'emmagatzemament de 360 m³ i fossa exterior de 203 m³. El purí se sotmetrà a tractament enzimàtic en fossa, previ a l'aplicació d'aquest com a adob orgànic, de manera que se'n disminuïsca la càrrega contaminant i millore les seues propietats com a adob en camps de cultiu. La capacitat d'emmagatzemament en l'explotació és de 4,49 mesos, superior als tres mesos exigits en el Reial decret 324/00, d'ordenació de les explotacions porcines.   
Es generen un total de 5.075 kg de N/any, per la qual cosa es necessiten un total de 29,85 ha de superfície agrícola per a no sobrepassar l'aplicació de 170 kg N/ha i any, exigit pel Reial decret 261/1996, sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda per nitrats procedents de fonts agràries. Es justifica disposar d'un total de 35,21 ha de superfície agrícola localitzada al terme municipal d'Alpuente (València).   
La identificació cadastral de les parcel·les on s'apliquen els purins generats és la que segueix: polígon 15 (81, 86, 561a, 561b), polígon 16 (9c, 20, 33, 36a, 36b, 36c, 36d, 40, 100, 171, 350), polígon 23 (437), polígon 24 (165, 196a, 196c, 479a, 479c, 483, 491, 506), polígon 26 (71), polígon 27 (54, 121, 149), polígon 28 (11, 30, 41a, 41c, 52a, 52d, 66, 106, 110, 115, 125, 136, 160, 164, 180, 181, 205, 215, 245, 320, 327), polígon 29 (5, 107, 113, 116a, 116c, 130, 230, 300, 656, 677 i 826) i polígon 30 (562, 589, 876, 956).  
Els cadàvers que es generen en l'explotació són retirats per una empresa gestora autoritzada a aquest efecte (s'aporta sol·licitud de contracte de retirada de cadàvers, per a una capacitat en l'explotació de 1.600 animals reproductors, subscrit amb l'empresa Agroseguro, les dades identificatives de la qual no apareixen llegibles).  
El subministrament d'aigua potable procedeix de la xarxa municipal d'aigües potables (s'aporta rebut de pagament de cànon d'aigües).  
L'explotació es localitza a 430 m del llogaret de Campo de Abajo (Alpuente).  
Realitzada visita de camp, s'aprecia que l'explotació es troba tancada perimetralment (només parcialment) i falta de gual sanitari a l'entrada de l'explotació.   
Tramitació administrativa  
Informació pública. Remissió de l'expedient  
L'expedient s'inicia el 28 de maig de 2004, amb la remissió per part de la Comissió de Qualificació d'Activitats, del projecte d'activitat, l'estudi d'impacte ambiental i l'expedient municipal.  
La informació pública s'ha realitzat mitjançant un edicte en el tauler d'anuncis municipal, la publicació en el BOP núm. 229, de 26 de setembre de 2003, com també la comunicació als veïns de l'explotació, sense la presentació d'al·legacions.  
Informes sectorials  
L'expedient municipal recull els informes que segueixen:  
- Informe urbanístic favorable del tècnic municipal.  
- Informe favorable de l'enginyer tècnic municipal.  
- Informació pública sense la presentació d'al·legacions.  
- Informe favorable de l'Alcaldia.  
- Informe favorable de veterinari col·legiat condicionat a la inclusió de la següent mesura correctora: «A causa de la proximitat de l'explotació al llogaret de Campo de Abajo, i la situació d'aquesta respecte del mencionat nucli urbà, el maneig dels purins produïts s'haurà de realitzar en condicions de vent favorables per a evitar l'arribada de males olors al nucli urbà mencionat».  
- Autorització prèvia de la Direcció General d'Urbanisme i Ordenació Territorial de la conselleria de Territori i Habitatge.  
No s'inclou l'informe del veterinari d'àrea.  
Afeccions legals  
El sòl on s'exerceix l'activitat qualifica com a sòl no urbanitzable comú, segons normativa urbanística municipal.  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha inclòs únicament una descripció del medi biòtic i abiòtic, sense estudiar a continuació els elements ambientals susceptibles de ser afectats pel projecte, i passa directament a descriure els aspectes del projecte que afectaran adversament el medi.  
L'explotació es localitza en una zona agrícola de secà, dedicada principalment al cultiu de vinya i ametler, dins de la zona de l'Alt Túria (València).   
Els elements ambientals més destacables, susceptibles de ser afectats pel projecte són: el sòl, per la contaminació associada a la gestió inadequada del purí com a adob orgànic; l'aigua, per contaminació per lixiviats procedents del purí; i l'aire, per emissió d'olors associades a la fermentació del residu orgànic i la presència dels animals.  
El projecte no afecta comunitats botàniques o faunístiques d'especial interés ambiental o espècies protegides, endèmiques, en perill d'extinció o de distribució escassa o puntual a nivell provincial o de Comunitat Valenciana.  
2. Identificació i valoració d'impactes  
La identificació d'impactes s'ha dut a terme sense recórrer a una matriu d'impactes, descrivint-los individualment. S'han avaluat diversos impactes ocasionats per l'activitat, considerant rellevant únicament l'impacte sobre l'aire, per emissió d'olors i sobre el sòl, per contaminació associada a una mala gestió del purí en les parcel·les on s'aplicarà com a adob orgànic.  
No s'ha realitzat una valoració d'impactes rigorosa, basant-se en mètodes de valoració establits, proposant una sèrie de mesures correctores sense vinculació directa amb els impactes per als quals es considera necessari l'establiment de mesures correctores, encaminades a mitigar l'impacte ocasionat sobre el medi.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i programa de vigilància ambiental.  
En general, les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental, fan referència a correctes pràctiques de gestió de l'explotació. Entre aquestes mesures, s'inclouen les que segueixen:  
- Retirada de les baixes que es produïsquen en l'explotació a fossa de cadàvers (aquest sistema d'eliminació de cadàvers en fossa està prohibit actualment, per la qual cosa haurà de disposar de contracte de retirada de cadàvers subscrit amb una empresa gestora autoritzada a aquest efecte, segons estableix el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell, de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà, traslladat a la nostra legislació mitjançant el Reial decret 1429/2003, de 21 de novembre).  
- Absoluta estanquitat de les fosses de purins.  
Algunes d'aquestes mesures correctores no tenen rigor tècnic, ja que no permeten la seua aplicació si no es disposa d'informació fruit d'estudis del terreny, com és la mesura que proposa no utilitzar purins en zones en què el nivell freàtic estiga a menys de 15 metres de profunditat, o afloren materials permeables per fissuració i karstificació, mesures que un agricultor de la zona o el ramader mateix no sabrà posar en pràctica si no disposa d'un estudi hidrogeològic que li permeta decidir al respecte.  
Les mesures correctores recollides en l'estudi d'impacte ambiental hauran d'ampliar-se amb l'adopció dels condicionants recollits en aquesta declaració d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 1. h.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, l'explotació porcina d'encebament, situada al terme municipal d'Alpuente (València), promoguda per Enrique Debón Rochina, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i les modificacions establits a continuació:  
- S'assegurarà la correcta impermeabilització de les edificacions on s'alberga els animals, com també de les fosses de purins (estanquitat absoluta), com també s'indica en l'estudi d'impacte ambiental.  
- S'utilitzarà sistema protector que impedisca l'accés de vectors a les naus, com també malla metàl·lica o semblant de manera que la llum de malla siga de dimensions tan concretes que impedisca el pas de vectors de poca grandària.  
- Es disposarà de tanca perimetral de l'explotació (no parcialment com fins ara) que s'integren de manera harmònica amb el paisatge, d'acord amb el que disposa l'article 1.0.R.1.b del Reial decret 324/00, d'ordenació de les explotacions porcines. Amb aquest fi es recomana la plantació de tanca arbòria de fulla perenne, contigua al tanca perimetral, de manera que es minimitze també l'impacte visual que la instal·lació de l'explotació genera sobre l'entorn, de la manera com s'ha pogut apreciar en alguna de les explotacions ramaderes pròximes.  
- Es disposarà a l'entrada de l'explotació de gual sanitari, que permeta la desinfecció de les rodes dels vehicles que accedisquen a l'explotació.   
- Tal com es proposa en l'estudi d'impacte ambiental, el purí serà tractat amb complex bacterià, de manera que en millore les propietats com a adob orgànic, alhora que en disminuïsca la càrrega contaminant, com també l'emissió d'olors. Es comprovarà l'eficàcia del tractament de purins i se'n modificarà la manipulació o se substituirà per un altre tractament si s'observa la ineficàcia d'aquest amb la seua correcta manipulació. Amb aquest fi, haurà de dur a terme anàlisi abans de començar el tractament que servisca com a blanc. Aquestes anàlisis hauran de presentar-se davant d'aquesta Direcció General en cas de ser requerides, podent-se aplicar, en cas de ser necessari, les correccions oportunes al tractament. Entre els paràmetres que s'han d'analitzar es trobaran com a mínim: pH, conductivitat, sòlids en suspensió, DBO5, DQO, N total, N amoniacal, P, K, coliformes totals, coliformes fecals i estreptococs fecals.  
- A l'hora d'utilitzar el purí com a fertilitzant, es limitarà la zona d'aplicació a camps de cultiu i pastius no naturals, evitant les proximitats de corrents d'aigua, rius, rierols, barrancs, etc., com també fonts, conduccions subterrànies d'aigua i altres possibles focus de contaminació. No s'haurà de superar la quantitat de 170 kg / N/ha i any. Preferentment s'haurà de soterrar immediatament per a evitar les possibles pèrdues de nitrogen amoniacal.  
- S'haurà de gestionar l'eliminació de cadàvers per una empresa gestora autoritzada d'acord amb el que s'estipula en el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà, traslladat a la nostra legislació mitjançant el Reial decret 1429/2003, de 21 de novembre, pel qual es regulen les condicions de la normativa comunitària en matèria de subproductes animals no destinats al consum humà.   
S'ha declarat que els cadàvers són retirats per l'empresa Agroseguro, les dades identificatives dels quals no apareixen llegibles en la documentació aportada. Per això s'aportarà de nou el contracte amb empresa autoritzada on apareguen totes les dades del beneficiari i se n'assegure la renovació abans de la finalització de la vigència del contracte, evitant-se així l'acumulació d'aquests dins de l'explotació.  
- Es comunicarà a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.   
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 7 abril de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 237/05-AIA  
Promotor: Cultivos Marinos de Guardamar, SL  
Autoritat substantiva: conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació  
Objecte projecte: Ampliació de granja marina de daurada i llobarro  
Localització: Enfront de la costa de Guardamar del Segura (Alacant)  
Descripció del projecte  
Descripció de les característiques més rellevants de les construccions o de l'activitat del projecte.  
Aquest projecte d'ampliació de la granja marina de l'empresa Cultivos Marinos de Guardamar (CULMAR) té com a objectiu aconseguir una producció total anual d'unes 1.250 t entre daurada i llobarro.  
En la instal·lació actual, que ocupa una superfície rectangular de 120.000 m² sobre una profunditat mitjana de 25 metres, té un grup de 18 gàbies per a obtenir una producció de 450 t/any:  
8 gàbies de 16 m de diàmetre 0.i 10 m de profunditat, volum per gàbia de 2.010 m³, i 10 gàbies de 19 m de diàmetre i 10 m de profunditat, i resulta un volum per gàbia de 2834 m³.  
Per a ampliar el cultiu fins a 1.250 t anuals s'afegeixen 18 gàbies noves, de 25 m de diàmetre i 10 m de profunditat amb un volum de 4.909 m³ per gàbia, formant un grup de 6x3 que se situa a la vora del polígon actual i queda cap a mar endins sobre una profunditat mitjana de 28 metres.  
Se sol·licita autorització d'ocupació de domini públic marítim terrestre per a la instal·lació d'aquestes noves gàbies que requereixen una superfície rectangular de 168.625 m² (355 x 475 m).  
La superfície marina ocupada per l'activitat piscícola d'aquesta empresa, tant la de l'actual instal·lació piscícola com la que se sol·licita per a la seua ampliació, que correspon a quelcom menys de 29 ha (288.625 m²) estarà senyalitzada al trànsit nàutic mitjançant l'abalisament d'aquesta que establisca l'autoritat competent.  
Tramitació administrativa  
En data 29 de novembre de 2005 es rep de la Direcció Territorial d'Agricultura, Pesca i Alimentació a Alacant el projecte d'ampliació de granja marina de daurada i llobarro en la zona marítima de Guardamar del Segura que promou Cultivos Marinos de Guardamar, SL, l'estudi d'impacte ambiental, el document de sol·licitud d'abalisament i documentació de l'expedient administratiu en què consta el tràmit de la informació pública i els informes favorables de Capitania Marítima d'Alacant, Comandància Naval d'Alacant; ports de l'Estat i Ajuntament de Guardamar del Segura.  
L'estudi d'impacte ambiental ha estat exposat al públic conjuntament amb la documentació tècnica durant trenta dies, mitjançant un anunci publicat en el BOPA núm. 200, de data 2/09/05. Finalitzat el període d'exposició no s'ha demanat cap al·legació a aquest segons certificat del secretari de l'Ajuntament de Guardamar del Segura de data 27/10/05 i certificat del 10/10/05 de la Direcció Territorial d'Agricultura, Pesca i Alimentació a Alacant.  
Petició d'informe sectorial   
En data 14 de desembre de 2005 s'efectua consulta al Servei de Qualitat d'Aigües de la Direcció General de Qualitat Ambiental d'aquesta conselleria.  
Informe sectorial  
En data 13 de febrer de 2006 es rep, de l'Àrea de Qualitat Ambiental, l'informe emés pel Servei de Qualitat de les Aigües a l'ampliació de la granja de l'empresa Cultivos Marinos Guardamar, SL (CULMAR):  
1. Per a l'ampliació de les instal·lacions de l'actual granja, l'empresa sol·licita l'ocupació d'un quadrilàter contigu a la instal·lació original i les coordenades de la qual serien: I) 38º 05,21" N - 00º 35,54" W; II) 38º 05,08" N - 00º 35,54" W; III) 38º 05,19" N - 00º 36,07" W; IV) 38º 05,19" N - 00º 36,07" W.  
Amb una superfície d'ocupació de 168.625 m². Per tant el total de la instal·lació seria de 288.625 m².  
Instal·lant 18 gàbies més, i amb la consegüent variació en la producció esperada, que passaria de 450 tones a 1.250 tones entre daurada i llobarro.  
2. La conseqüència de l'augment de superfície i de producció del cultiu repercutirà en l'entorn marí amb l'augment de la terbolesa i dels nivells de nutrients (risc d'eutrofització), ambdós originats per l'alimentació artificial i per les defecacions dels peixos.  
L'ús de productes antibacterians o fungicides utilitzats en el cas de presentar-se algun tipus de malaltia; aquests productes poden causar dany a la població fitoplanctònica de la zona i alterar l'equilibri biològic de les aigües.  
3. Respecte a l'emplaçament de la granja marina cal assenyalar que:  
En les seues proximitats hi ha unes quantes zones de bany que podrien ser afectades com a conseqüència d'aquesta activitat: les platges dels Vivers, Centro i Roquetas a Guardamar de Segura, totes elles qualificades com a òptimes per al bany.  
4. En l'estudi d'impacte ambiental presentat està previst el pla de vigilància ambiental (pg. 101) que pareix adequat, però a més han d'afegir:  
Amb periodicitat mensual:  
a. En aigües. Coliformes fecals i estreptococs fecals.  
b. En sediments. Beggiatoa spp  
5. Fins al moment han presentat resultats del PVA des d'agost de 2001 fins a desembre de 2005 amb regularitat.  
6. El desmuntatge i muntatge de les gàbies haurà de realitzar-se procurant no deteriorar l'entorn i davant de qualsevol accident, l'empresa haurà de tenir preparats els mitjans necessaris per a la recollida de les gàbies i aparells per a evitar que puguen ser arrossegades a zones de la costa o queden a la deriva, s'establirà especial atenció en la temporada de bany.  
En el cas que siga autoritzada l'ampliació, haurà d'incloure's en l'esmentada autorització l'obligació de remetre els resultats del pla de vigilància a la Direcció General de Qualitat Ambiental, per a avaluar els resultats i controlar-ne la possible incidència en la qualitat de les aigües litorals.  
Transcorreguts dos anys des del funcionament de la instal·lació i de la remissió dels resultats del PVA, el peticionari podrà sol·licitar la modificació del pla de vigilància ambiental.  
Documentació complementària   
En data 30 de gener de 2006, l'empresa presenta els resultats de vigilància ambiental de la instal·lació piscícola corresponents al període desembre 2004 - novembre 2005.  
Consideracions ambientals  
L'ampliació de la granja marina augmenta en 16'86 ha la superfície del polígon de concessió actual (12 ha) cap a mar endins, a profunditats de 25 a 30 metres, sobre fons de detrític enfangat i fangs terrígens.  
Aquests fons fangosos posseeixen un escàs valor ecològic ja que no tenen interés per a la seua conservació. En canvi, les comunitats que si són d'interés per a la seua conservació com les praderies de fanerògames -Posidonia oceànica Cymodocea nodosa- i coral·ligen, queden lluny de la instal·lació piscícola com per a no veure's afectades per aquesta.  
La incidència negativa més rellevant de l'activitat es deu a l'emissió dels residus generats pel cultiu (pinso no menjat, excrements) que s'aboquen al medi marí afectant la qualitat de les aigües i fons. Aquests residus incorporen al medi sòlids en i nutrients (fòsfor i nitrogen), causant alteracions en la columna d'aigua amb efectes immediats (augment de terbolesa, eutròfia,), i en el fons marí amb efectes a mig o llarg termini per la sedimentació i acumulació de les partícules que aniran degradant-los, augmentant la DBO que fomenta situacions d'anòxia i producció de SH2, CH4 i/o NH4, a més d'alterar l'estructura de les comunitats biològiques bentòniques.  
Segons l'estudi d'impacte ambiental, per a obtenir una producció de 1.250 t/any, aplicant una taxa de conversió de 2 (com el pitjor cas possible) la quantitat de pinso subministrat al cultiu serà de 2.500 t/any que al llarg del cicle productiu es traduirà en una quantitat residual de sòlids totals suspensió (excrements majoritàriament) de 250 t.  
La major part de les partícules residuals generades, partícules de resta de pinso i partícules d'excrements, aniran sedimentant al substrat marí immediat a les gàbies. S'estima en l'estudi d'impacte ambiental la dispersió d'aquestes partícules, tenint en compte dades de vents i corrents marines de referències bibliogràfiques citades en l'estudi d'impacte ambiental; del càlcul aplicat en l'estimació s'obté un resultat d'uns 215 m de màxima dispersió per a les excrements en aquella situació en la qual actuen els corrents de major velocitat (>0,36 m/s) i, al seu torn, pels vents més forts (> 10 m/s). Encara que, per a forces de vents més comuns (3-6 m/s) cal esperar distàncies de dispersió menors, entre 36 i 125 m.  
L'àrea d'influència de la totalitat de la instal·lació, per al cas de 215 m com màxima dispersió aconseguida pels residus sedimentats des del vèrtex del polígon de concessió, afectaria les biocenosis de les arenes fangoses, el detrític enfangat i els fangs terrígens, aquests últims es troben per les zones de més profunditat, i, tots ells d'escàs valor ecològic.  
Les distàncies que les instal·lacions mantenen amb les biocenosis de major valor ecològic són: la praderia de Posidonia oceànica es troba una xicoteta taca en bon estat a més de 3.000 m (al sud de la platja la Roqueta) i la seua porció millor conservada (enfront de la platja del Pinet) a uns 5.000 m del radi màxim de dispersió dels abocaments; la praderia de Cymodocea nodosa queda situada la seua part més pròxima a més de 650 m de l'àrea màxima de dispersió dels abocaments de la piscifactoria; xicotetes taques d'una biocenosi mixta de Cymodocea nodosa i Zostera noltii que disten unes 6.000 m (al nord de la platja la Marina) i el coral·ligen que se situa a uns 3.000 metres de l'àrea d'influència màxima del cultiu. Igualment, la distància mantinguda amb la platja més pròxima, uns 3.500 m, no alteraran les condicions ambientals de les zones de bany.  
Respecte a l'estat actual de la zona. En l'informe sobre el seguiment ambiental realitzat des de desembre de 2004 a novembre de 2005 en l'existent granja, i la informació del qual es continua amb l'aportada en els informes des d'agost de 2001, es conclou que:   
La qualitat de les aigües continua sent òptima, com així ho indiquen l'oligotròfia de la columna d'aigua i l'estat de la comunitat fitoplanctònica. Es posa de manifest en l'esmentat informe l'observació excepcional d'un episodi eutròfic, en la mostra superficial de l'estació de testimoni núm. 2 durant el mes de febrer, com s'ha detectat en alguna situació passada i que s'atribueix a la influència ocasional dels abocaments de la desembocadura del riu Segura.   
En relació amb la qualitat dels fons, previ al pla de mostratge s'exposa l'estimació d'un radi de 191 m com màxima dispersió aconseguida per les partícules residuals (de pinso i excrements) corresponents a una producció de 202 t/any. Pels resultats sedimentològics obtinguts (del vèrtex C del polígon, estacions de control S1 i S2 que disten 100 i 300 m del vèrtex C) es determina que aquests són anàlegs als de dates anteriors, i per això, es conserva la condició arenosa-fangosa del substrat. Concloent-se que el cultiu a penes incideix en la qualitat sedimentològica. El seu impacte es manifesta mitjançant discrets increments en la participació del fang i de la matèria orgànica sota les gàbies. Aquests resultats queden emmascarats en una àrea on els substrats ja es troben sotmesos a degradació ambiental.  
A fi de confirmar aquesta degradació ambiental dels fons de l'àrea, davant de l'augment de producció en la instal·lació (450 t/any, segons declaració d'impacte ambiental de l'exp. 27/03-AIA) i l'ampliació d'aquest projecte, seria convenient establir mostratges sedimentològics en els mateixos enclavaments dels controls hidrològics (control 1, 2, 3 i 4).  
Dels impactes negatius identificats en l'estudi d'impacte ambiental que requereixen l'aplicació de mesures correctores són la generació de residus, ja que per a la resta d'impactes negatius es determina que cal considerar-los compatibles.  
S'estableixen les següents mesures correctores:  
- La principal mesura és optimitzar el pla d'alimentació, ajustant-lo contínuament a les necessitats del cultiu, per a evitar la pèrdua d'aliment no aprofitat i obtenir la major rendibilitat aliment/producció, al mateix temps que s'empren pinsos de qualitat amb els menors continguts de fòsfor i nitrogen possible i la major ús de continguts basats en farines vegetals, que possibiliten el menor índex de conversió possible, i el consegüent menor percentatge de residus i nitrogen i fòsfor emesos al medi.  
- Per la deposició en el fons de l'abocament de matèria orgànica, s'estableix en l'estudi d'impacte ambiental (reflectit en mapa 3 carta bionòmica i àrea de dispersió):  
- En les zones de màxima deposició, sota les gàbies, corresponen a biocenosi de detrític costaner en fàcies d'enfangament (majoritàriament), amb baix valor de diversitat biològica, poca rellevància ecològica i escàs potencial pesquer. La introducció d'elements durs (roques, elements d'ancoratge, estructures artificials lleugeres) permetrà l'assentament de diversos organismes filtrants capaços d'aprofitar tal subministrament de matèria i amb això es contribuirà a diversificar i estructurar l'ecosistema.  
Es recomana per a minimitzar l'impacte generat pel depòsit de matèria orgànica, efectuar dragatges periòdics del sediment situat en la mateixa base de les gàbies flotants. El dragatge, que podrà realitzar-se així mateix mitjançant mànegues de succió, es durà a terme almenys una vegada a l'any segons els resultats aportats per l'anàlisi sedimentològica (contingut en matèria orgànica) del pla de seguiment ambiental de l'activitat. El material dragatge es podrà abocar en zones situades a més profunditat, amb la precaució d'anar tirant-lo gradualment al llarg d'un recorregut i no en un únic enclavament. Òbviament, l'abocament haurà de disposar de l'autorització administrativa pertinent i s'evitarà en aquells fons on puga veure's afectada biocenosi d'interés conservacionista (cas del detrític d'aspecte típic i del coral·ligen).  
- Es proposa introduir organismes filtrants (bivalves principalment) en les zones afectades en menor grau per la deposició, on les biocenosis afectades continuaran sent les d'arenes fangoses, el detrític enfangat i els fangs terrígens; i, a les zones afectades per un possible increment en la terbolesa (per l'alliberament de nutrients a la columna d'aigua).  
Aquesta mesura proposada -la introducció de filtrants- no es considera apropiada ja que seria una actuació fora del polígon de concessió, que comportaria precisar-la i veure la repercussió d'aquesta en el medi.  
- Les substàncies antibiòtiques per al tractament i prevenció de malalties del cultiu que s'usen es regirà per la normativa comunitària i estatal, entre la qual destaquen les directives del Consell 91/67/CEE i 93/53/CEE, i els reials decrets 109/95, 157/95 i 1749/98. Els laboratoris homologats seran els que subministren aquestes substàncies a l'empresa de cultiu, en forma de premescla en pinsos, i en dosis concretes sota prescripció veterinària. La manipulació d'aquests serà per personal específicament format per a aquesta tasca. L'emmagatzemament d'aquests productes s'efectuarà d'acord amb la normativa aplicable, i l'eliminació tant dels productes sobrants com dels seus envasos i embalatges, com també de les espècies mortes, es durà a terme per empreses autoritzades amb aquest fi.  
Programa de vigilància ambiental  
Es continuarà amb el pla de vigilància ambiental que s'està duent a terme en la instal·lació piscícola de Cultivos Marinos de Guardamar, SL, que a més inclourà controls sedimentològics en els mateixos enclavaments dels controls hidrològics establits per a la zona.  
En els informes presentats sobre la vigilància ambiental es recollirà la informació de la situació real de l'activitat durant aquest període de vigilància, en aspectes com la producció, pinso aportat, àrea d'afecció.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta i de l'annex I apartat 1 g) del Decret 162/90.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article cinqué del Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.  
4. L'article 13, apartat 2 del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Considerar acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte d'ampliació de granja marina per a l'engreixament de daurada i llobarro, promoguda per l'empresa Cultivos Marinos de Guardamar, SL, situada enfront de la costa de Guardamar del Segura (Alacant), sempre que es desenvolupe d'acord amb allò que estableix la documentació presentada i en l'apartat segon d'aquesta resolució.  
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. Durant l'execució de les obres del projecte, tant de les operacions realitzades en terra com en el mar, es retiraran tots els materials sobrants o caiguts al fons per a ser traslladats a un abocador autoritzat o entregats a un gestor autoritzat. Finalitzades les obres d'instal·lació, o obres realitzades en fase de funcionament i fins i tot desistiment de l'activitat en si, es confirmarà la retirada total d'aquests sobrants que existisquen en els fons marins mitjançant la realització d'inspeccions i immersions en el mar.  
2. Davant de qualsevol accident, l'empresa haurà de tenir preparats els mitjans necessaris per a la recollida de les gàbies i aparells per a evitar que puguen ser arrossegades a zones de la costa o quedaren a la deriva, s'establirà especial atenció en la temporada de bany.  
3. L'empresa, per al tipus de medicaments i la seua aplicació al cultiu que utilitze, s'haurà d'atenir al compliment de la normativa comunitària i estatal vigents (entre altres les directives del Consell 91/67/CEE i 93//53/CEE, RD 109/95, RD 157/95 i RD 1749/98), com també per a l'emmagatzemament d'aquests productes que s'efectuarà d'acord amb la normativa aplicable.  
4. En el programa de vigilància ambiental que es du a terme en la instal·lació piscícola de Cultivos Marinos de Guardamar, SL, s'hauran d'incloure mostratges sedimentològics en els enclavaments de control hidrogràfics núm. 1, 2, 3 i 4. A més, s'afegiran els paràmetres microbiològics indicats pel Servei de Qualitat d'Aigües que s'ha de controlar, mensualment, en la mostra d'aigua (coliformes fecals i estreptococs fecals) i en el sediment (Beggiatoa spp).  
Els informes sobre la vigilància ambiental presentats seran referits a la situació real de l'activitat durant aquest període de vigilància, és a dir, aspectes com la producció, pinso aportat, àrea d'afecció.   
5. En el cas que siga autoritzada l'ampliació, haurà d'incloure's en l'esmentada autorització l'obligació de remetre els resultats obtinguts del pla de vigilància a la Direcció General de Qualitat Ambiental, per a avaluar els resultats i controlar-ne la possible incidència en la qualitat de les aigües litorals. Transcorreguts dos anys des del funcionament de la instal·lació i de la remissió dels resultats del PVA, el peticionari podrà sol·licitar la modificació del pla de vigilància ambiental.  
De manera trimestral remetran a la Direcció General de Qualitat Ambiental els resultats, anàlisi d'aquests i conclusions del programa de vigilància ambiental.  
6. El projecte preveurà una partida pressupostària que permeta dur a terme el programa de vigilància ambiental.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 10 d'abril de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Alvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 195/05-AIA  
Títol: Subestació transformadora de pepartiment 66/20 KV STR Torrevieja  
Promotor: Iberdrola Distribución Eléctrica SAU   
Autoritat substantiva: conselleria d'Infraestructures i Transport  
Localització: Polígon industrial Las Salinas, terme municipal de Torrevieja  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista  
L'objecte del projecte presentat és la instal·lació d'una subestació transformadora de repartiment (STR Torrevieja) que s'alimentarà des de la ST de San Miguel de las Salinas a 66 kV mitjançant 4 línies que es posaran en servei de manera gradual i proveirà a 20 kV els punts importants de càrregues de consum.  
La STR Torrevieja constarà de les instal·lacions següents:  
- Un sistema elèctric de 66 kV amb una configuració de doble barra (DB) tipus interior amb aïllament en SF6 i 8 posicions corresponents a quatre de línia, tres de transformadors i l'enllaç de barres.  
- Un sistema elèctric de 20 kV amb una configuració de doble barra (DB) tipus interior amb aïllament en SF6, conformat per tres mòduls de cel·les amb un total de 41 posicions de què 24 seran eixides de línia, 3 de transformador, 2 de serveis auxiliars, 2 de mesura, 2 d'enllaç de barres, 1 de partició i remunt, 4 d'unió, i 3 de bateria de condensadors. Aquest sistema es completa amb la dotació de 3 bateries de condensadors (BC).  
- Una transformació dotada amb tres transformadors de potència de relació 66/20 kV i 40 MVA de potència cadascun, amb les seues corresponents reactàncies trifàsiques limitadores de posada a terra. Per al subministrament dels equips i serveis propis de la subestació quedaran instal·lats dos TSA de relació 20 kV/183-572 O i 50 KVA de potència cadascun.  
- Un edifici en què se situaran les cel·les de 66 kV i 20 kV, els transformadors de potència, reactàncies, transformadors de serveis auxiliars, bateries de condensadors, equips de control, protecció, comunicació, alimentació en BT, etc, necessaris per al funcionament correcte de la subestació, com també una xicoteta dependència per a lavabo i vestidor.  
La parcel·la escollida té una superfície de 5.213 m² i se situa entre l'EDAR Torrevieja, el cementiri, una empresa dedicada a la fabricació de finestres i la carretera N-332. Disposa d'accés rodat suficient.  
La STR serà un edifici de disseny interior, és a dir, tot l'equipament elèctric queda en l'interior de l'edifici. A més, les connexions són subterrànies.  
Es justifica la realització d'aquesta infraestructura en la necessitat millora de la qualitat del subministrament elèctric i el creixement de la demanda en la zona associat a l'ampliació de la depuradora, l'hospital i els projectes de construcció. Així mateix, s'evitarà la saturació de les subestacions existents.  
2. Alternatives  
Es valora únicament la solució adoptada. No obstant això, es justifica que:  
- La tensió de funcionament de la subestació (66/20 kV) ha sigut seleccionada pel seu menor impacte respecte a una que s'alimentarà a 220 kV.  
- S'ha seleccionat el disseny interior amb connexions subterrànies, pel seu menor impacte paisatgístic.  
- La ubicació seleccionada permet acostar la subestació transformadora als punts de consum.  
Afeccions legals  
En relació amb el planejament general del municipi, la zona d'estudi es troba classificada com a sòl no urbanitzable normal, segons certificat de la secretària de l'Ajuntament de Torrevieja que s'adjunta a l'avantprojecte.  
La parcel·la en la qual es va a ubicar la STR Torrevieja està dins de la zona d'ordenació perifèrica de les llacunes de La Mata-Torrevieja (zona d'interés especial, indústria salinera). Així mateix, es troba inclòs en l'àmbit afectat per l'Ordre de 14 de novembre de 2003, de la conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'acorda iniciar el procediment d'elaboració del Pla d'ordenació dels recursos naturals del Sistema de zones humides del sud d'Alacant, i l'acord de 21 de novembre de 2003, del Consell de la Generalitat, pel qual es determina la forma d'aplicació de les mesures cautelars previstes en l'àmbit del citat PORN.  
En aquest sentit, les mesures previstes inclouen l'obligació de sol·licitar informe favorable previ per a la realització d'actuacions i infraestructures dins de l'esmentat perímetre d'ordenació. Amb data 12 d'agost de 2004, l'Àrea de Planificació i Ordenació del Territori va emetre un informe previ favorable al projecte (s'adjunta a l'avantprojecte), supeditat a l'obtenció de declaració d'impacte ambiental favorable, ja que en principi, l'activitat prevista no es trobava entre les compatibles o autoritzables.  
El RD 9/2005, de 14 de gener, en l'annex I d'aquest, enumera les activitats potencialment contaminants del sòl, entre les quals es troba la producció i distribució d'energia elèctrica (CNAE-93 Rev1 40,1). El titular de l'activitat, comprovada la seua inclusió en l'esmentat annex, estarà obligat a remetre un informe preliminar de situació a l'òrgan autonòmic competent, segons es recull en l'article 3.1. de l'esmentada norma.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que procedisca obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació  
En l'estudi d'impacte ambiental es consideren els següents factors ambientals:  
- El sòl com a recurs, és improductiu per l'alt contingut en sals  
- L'entorn és d'una importància destacable per la proximitat a les llacunes de Torrevieja. L'esmentat enclavament (la llacuna) gaudeix de les següents figures de protecció:  
- Protecció del sistema de zones humides del sud d'Alacant  
- Àrea important per a les aus (ANAVA 197)  
- Inclòs en la xarxa Natura 2000, per estar declarat LIC i ZEPA  
- Microreserva vegetal de la Comunitat Valenciana (D 218/1994, de 17 d'octubre)  
- Aiguamolls d'importància internacional  
- Reserva de la biosfera  
- Hàbitats d'interés comunitari  
- No hi ha patrimoni cultural o jaciments arqueològics que puguen veure's afectats. Hi ha una canal en les proximitats però discorre a més de 45 m de l'emplaçament.  
- La qualitat paisatgística de la zona és molt baixa per l'alta antropització i la proximitat de diverses infraestructures.  
- La fauna i la flora estan pràcticament absents de la parcel·la per l'alta antropització.  
- Hi ha una zona residencial pròxima, separada de la futura subestació per la carretera N-332.  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants  
A causa de les mesures de protecció i seguretat per a prevenir accidents que la instal·lació ha de complir, en general els impactes han sigut considerats com a no significatius.  
Distingint entre les diverses fases del projecte i les accions associades:  
A. Fase de construcció:  
- Les accions que s'han de dur a terme són principalment el condicionament del terreny, el transport de material i maquinària, l'estesa de canalitzacions elèctriques i el muntatge de l'edifici, les instal·lacions i els equips.   
- Els impactes consisteixen principalment en l'alteració de la morfologia del relleu i de les característiques del sòl, com també l'emissió de pols i gasos. L'eliminació de sòl pot portar associada l'eliminació d'invertebrats i micromamífers. En tots els casos, es consideren de magnitud baixa i no significatius.  
B. Fase de funcionament:  
- Les accions són l'ocupació d'espai, el transport i transformació d'electricitat i singularment es poden generar residus durant l'operació.  
- Els impactes associats principals són l'augment del nivell sonor i la generació de camps elèctrics i magnètics en l'entorn pròxim de la instal·lació. Es considera que són no significatius. La generació de residus és molt reduïda. Els olis minerals i gasos (SF6) de la instal·lació estan confinats, sent quasi impossible un abocament accidental.  
C. Fase de desmantellament de la instal·lació: no es considera.  
Altres impactes comuns a diverses fases són:  
- Possible afecció als espais naturals protegits, que es considera no significativa per les característiques de la instal·lació.  
- La col·lisió d'aus i la seua electrocució és impossible, perquè les línies van soterrades.  
- Es considera que no hi ha afecció al patrimoni històric i cultural, d'acord amb l'estudi de patrimoni realitzat i l'informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià (3 de maig de 2005) que s'inclouen en l'estudi d'impacte ambiental.  
- Es millora la qualitat del servei elèctric.  
- El paisatge no es veurà afectat significativament a causa de l'alta antropització d'aquest (la parcel·la està rodejada d'infraestructures i indústries) i al disseny de tipus intern de la subestació.  
- L'accessibilitat d'aqüífers és mitjana però hi ha en la zona diversos canals que comuniquen la llacuna amb el mar. Qualsevol abocament incontrolat podria tenir un alt impacte negatiu.   
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental  
Les mesures preventives durant la fase de construcció seran:  
- No es realitzaran en la zona canvis d'oli, reparacions ni llavades de maquinària que puguen provocar contaminació del sòl. Si es produïren abocaments, es procedirà a recollir-los juntament amb la part afectada de terreny per a la correcta gestió d'aquests.  
- Eliminació dels residus d'obra segons normativa.  
- Revisió periòdica de la maquinària d'obra.  
- Ús de maquinària adaptada als valors límit d'emissió vigents.  
- Evitar l'emissió de pols regant, si fóra necessari, les àrees de treball.  
Les mesures correctores més destacables durant la fase de funcionament són les següents:  
- El disseny de la subestació és de tipus interior, quedant tot l'equipament elèctric en l'interior d'un edifici. D'aquesta manera queda reduït l'impacte paisatgístic i el perill d'electrocució.  
- Les connexions de les línies de transport d'electricitat són subterrànies, la qual cosa evita la col·lisió i electrocució d'aus.  
- S'empra com a gas dielèctric el SF6. Es tracta d'un gas sintètic, no inflamable, inert, no tòxic i més dens que l'aire.  
- L'oli mineral emprat com a bany per als transformadors no conté PCB ni PCT. Es troba confinat en una cisterna hermètica dotada de depòsit d'expansió. Això comporta que qualsevol possible fuita quede retinguda fins que siga recuperada per a la seua regeneració in situ o la seua gestió per una empresa autoritzada. No es generen altres residus.  
- Els únics abocaments van associats a l'ús de l'inodor instal·lat en la STR. La instal·lació està connectada a la xarxa de proveïment i aboca a la xarxa pública de sanejament.  
- El soroll estimat emés per cada transformador és de 77 dB(A). Els cubiculums dels transformadors proporcionen un aïllament de 20 dB(A) i estan orientats a l'EDAR Torrevieja, a fi de reduir l'impacte sonor sobre les zones residencials pròximes. La carretera N-332 s'indica que està a major cota que l'esplanada (+2,5 m), per la qual cosa actua de barrera a la transmissió de soroll cap a les esmentades zones. La seua situació en una zona industrial i la proximitat a la carretera comporta l'existència de focus sorollosos que repercuteixen en un menor impacte del soroll generat per la instal·lació. Tot això porta a estimar que aquesta no incrementarà els nivells sonors de la zona.   
- Per a evitar la transmissió de vibracions, els transformadors hauran d'anar disposats sobre carrils en una llosa de formigó independent i aïllada.  
- S'hauran de restaurar els terrenys afectats per les obres no ocupades per edificis amb aportació de grava i plantació de tanques i arbres dins del recinte de la mateixa. La subestació quedarà protegida per un tanca perimetral.  
Les actuacions proposades en el programa de vigilància ambiental són les següents:  
- S'haurà de comprovar que l'afecció de terrenys és l'estrictament necessària i que es restringeix a l'interior de la parcel·la.  
- S'haurà de comprovar que el parc de maquinària, magatzem d'olis i combustibles, llavada i posada al punt de maquinària es localitzen en els llocs autoritzats.  
- S'haurà de comprovar que el nivell de soroll produït no supera els límits màxims establits en la legislació vigent.  
- S'haurà de controlar la correcta gestió dels residus.  
- S'haurà de controlar que els olis dels transformadors són gestionats convenientment.  
Tramitació administrativa  
Amb data 19 d'octubre de 2005 va tenir entrada en els Serveis Centrals de la conselleria de Territori i Habitatge escrit del Servei Territorial de Medi Ambient d'Alacant, pel qual es traslladava escrit del Servei Territorial d'Energia pel qual es remetia l'expedient del projecte, incloent:  
- Avantprojecte de nova subestació transformadors de repartiment de 66/20 kV, STR Torrevieja.   
- Estudi d'impacte ambiental en format paper i electrònic.  
- Document de síntesi de l'estudi d'impacte ambiental.  
El mateix escrit de remissió certifica que l'expedient ha sigut sotmés a informació pública mitjançant un anunci en el DOGV, sense que s'hi hagen formulat al·legacions.  
Amb data 12 de gener de 2006, es va remetre consulta a l'Àrea de Planificació i Ordenació del Territori sobre l'adequació de les mesures adoptades pel projecte en relació amb les figures de protecció ambiental que afecten l'àmbit del projecte. Es va rebre resposta amb data 24 de març de 2006, en la qual s'emet informe favorable del projecte.  
Amb data 11 d'abril de 2006, el titular va presentar dos informes del director general de Patrimoni Cultural Valencià, en els quals s'indica que no resulta necessària cap actuació i que no hi ha afeccions paleontològiques, com també que no hi ha afecció al patrimoni arqueològic i etnològic.  
Consideracions jurídiques  
La subestació transformadora s'ha sotmés al procediment d'avaluació d'impacte ambiental d'acord amb l'epígraf 2 de l'annex II del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/1989, de 3 de març i com també amb l'article 6 del Reial decret 1997/1995, de 7 de desembre, pel qual s'estableixen mesures per a contribuir a la biodiversitat.  
L'expedient ha observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte de Subestació transformadora de repartiment de 66/20 kV STR Torrevieja, promoguda per Iberdrola Distribución Eléctrica SAU al terme municipal de Torrevieja, polígon industrial Las Salinas, sempre que aquesta es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental.  
Segon  
Addicionalment, s'hi estableixen les condicions següents:  
1. S'hauran de restaurar a les seues condicions inicials, totes les àrees que s'hagen vist alterades per les obres i es procedirà a la correcta gestió dels residus generats.  
2. Les actuacions no podran alterar temporal ni definitivament les condicions de funcionament dels canals de connexió de la llacuna amb el mar o amb altres canals.  
3. Les operacions de buidatge i ompliment amb gas SF6, s'haurà de realitzar mitjançant equips que impedisquen l'emissió lliure del gas a l'atmosfera.  
4. L'aparició de jaciments arqueològics o paleontològics determinarà l'obligació de suspendre els treballs, delimitar el perímetre d'afecció i notificar immediatament a la conselleria de Cultura, Educació i Esport, de la manera com s'estableix en l'informe emés per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, en aplicació de la Llei 4/98, d'11 de juny.   
5. Respecte a les emissions de camps electromagnètics derivades del funcionament de la STR caldrà ajustar-se a allò que s'ha disposat per la Direcció General de Salut Pública, òrgan competent en la vigilància sanitària de la contaminació electromagnètica, d'acord amb la Llei 4/2005, de 17 juny. En tot cas, aquestes es mantindran per sota dels límits establits per la recomanació del Consell de Ministres de Sanitat de la Unió Europea, de 12 de juliol (1999/519/CE), fixats en 5 kV/m per al camp elèctric i 100 mT per al camp magnètic. A la posada en marxa de la STR, es realitzaran mesuraments per a garantir el compliment d'ambdós límits (camp elèctric i camp magnètic), i els resultats del qual s'incorporaran al programa de vigilància ambiental.  
6. A la posada en marxa de la subestació transformadora, es procedirà a mesurar els nivells sonors generats a fi de verificar el compliment de les condicions establides en la legislació vigent.  
7. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a la Direcció General de Gestió del Medi Natural de la conselleria de Territori i Habitatge que establirà, si escau, l'aplicació de nous condicionants.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar-se cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 18 d'abril de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 258/7522-FRT  
Títol: Subestació transformadora 132/20 kV ST, la Vall d'Alba  
Promotor: Iberdrola, SA   
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Energia de Castelló de la conselleria d'Infraestructures i Transport  
Localització: Polígon industrial Caseta Blanca del terme municipal de la Vall d'Alba (Castelló)  
Descripció del projecte  
L'objecte del projecte presentat és la instal·lació d'una subestació transformadora ST la Vall d'Alba, formada per dues posicions de línia denominades L/Benicarló i L/Sant Joan de Moró i una posició de transformador de 132/20 kV i 20 MVA, i es deixa prevista l'eventual ampliació futura a una nova posició de transformador. Amb aquesta nova subestació transformadora (ST) es pretén alimentar en mitjana tensió la creixent demanda elèctrica industrial i de la població de la zona est de la província de Castelló,  
La ST la Vall d'Alba, constarà de les instal·lacions següents:  
- Un sistema elèctric de 132 kV compost per un enfangat principal amb una configuració de simple barra i 5 posicions (2 de línia, 2 de transformador i 1 de seccionament)  
- La transformació constarà de 2 transformacions de potència trifàsics de 40 MVA i relació 132/20 kV  
- Un sistema elèctric de 20 kV amb un total de 25 posicions (16 de línia, 2 de transformador, 2 de mesura, 2 de serveis auxiliars, 1 de partició i 2 de bateria de condensadors) agrupades en dos mòduls de cel·les d'interior situats en l'edifici. Aquest sistema es completarà amb la dotació d'intempèrie de 2 transformadors de serveis auxiliars de 100 kVA i relació 20/0,380-0,220 kV, de reactàncies trifàsiques de posada a terra amb limitació d'intensitat a un màxim de 500 A en 30 segons i de 2 bateries de condensadors de 7.200 kVAr.  
- Un edifici de cel·les i control en què se situaran les cel·les de 20 kV, com, també els equips de control, protecció, comunicació, alimentació elèctrica, etc., necessàries per al funcionament correcte de la subestació.  
- Per a l'obertura i tancament dels circuits de línies i transformador de potència de càrrega, s'ha previst la instal·lació d'interruptors automàtics tripolars de SF6 per a intempèrie.  
La parcel·la escollida té una superfície de 10.982 m² i se situa a uns 3 km al sud-est de la població de la Vall d'Alba en l'extrem oriental del polígon industrial Caseta Blanca en terrenys integrats dins de l'actuació del sector 6 de l'esmentat polígon industrial.   
Es justifica la realització d'aquesta infraestructura per a poder atendre amb les degudes garanties de seguretat i regularitat els creixents increments de consum d'energia elèctrica de la zona est de la província de Castelló.   
Afeccions legals  
El Reial decret 9/2005, de 14 de gener, sobre activitats potencialment contaminants del sòl, en l'annex I, recull l'activitat de producció i distribució d'energia elèctrica (CNAE-93 Rev1 40,1). Això implica que el titular de l'activitat, comprovada la seua inclusió en l'esmentat annex, estarà obligat a remetre un informe preliminar de situació del sòl ocupat davant de l'òrgan autonòmic competent, tal com recull l'article 3.1. de l'esmentada reglamentació.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que escaiga obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
   
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació  
En l'estudi d'impacte ambiental es consideren els elements ambientals següents:  
- La qualitat de l'aire s'afectarà lleument durant la construcció de les infraestructures per l'alçament de pols, emissió de gasos de motors i generació de soroll.  
- Pel que fa a la flora i la vegetació, únicament, es considera la introducció d'espècies ornamentals.  
- Pel que fa a la fauna l'afecció esperada serà mínima, ja que no es té prevista la realització d'actuacions que modifiquen de manera greu les característiques del sòl i de la vegetació del terme municipal.  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants  
Les mesures de protecció i seguretat adoptades en la subestació elèctrica en previsió d'accidents fa que, en general, els impactes hagen sigut considerats com a no significatius:  
- Respecte a la pèrdua de sòl agrícola, aquest és de baixa qualitat per trobar-se materials calcaris a poca profunditat, i es considera un impacte recuperable i mínim.  
- Respecte a l'impacte sobre la vegetació no hi ha masses forestals per la qual cosa es considera nul.  
- Pel que fa a l'impacte sobre l'atmosfera es preveu, principalment, la contaminació acústica. En l'apartat de mesures correctores es preveuran els llindars d'emissió admissibles.   
- No es produirà impacte sobre les aigües subterrànies en disposar-se d'una xarxa de sanejament general al polígon.  
- Pel que fa a l'impacte sobre el medi socioeconòmic serà altament positiu, i afavorirà el desenvolupament econòmic, social i del sector serveis en el municipi.  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental  
Les principals mesures preventives i correctives que es consideren:  
- Aïllament de les edificacions i infraestructures evitant que s'hi arribe a nivells inacceptables de contaminació acústica que sobrepassen els 60/80 dBA.  
- Eliminació dels residus sòlids urbans mitjançant recollida domiciliària.  
- Connexió a la xarxa general de clavegueram, complint-se amb els paràmetres i nivells de contaminants exigits per la legislació vigent aplicable. El sanejament es durà a terme en xarxa separativa del polígon, una per a aigües residuals procedents de les evacuacions i activitats, i una altra per a la recollida d'aigües pluvials.  
Les actuacions proposades en el programa de vigilància ambiental inclouen:  
- Compliment de la legislació vigent sobre sorolls i emissions gasoses  
- No depositar els residus d'obres i runes en llocs no autoritzats.  
- Control de compliment de legislació i ordenances de caràcter urbanístic.  
Tramitació administrativa  
Amb data 7 de juny de 2000 va tenir entrada en els Serveis Centrals de la conselleria de Medi Ambient escrit del Servei Territorial d'Indústria i Comerç de Castelló pel qual es remetia el projecte i l'estudi d'impacte ambiental de la subestació transformadora.  
En ofici de data d'entrada en registre de 3 d'agost de 2000, es remet des del Servei Territorial d'Indústria i Comerç de Castelló, certificat de no-al·legacions durant el període d'informació pública i de còpia de la publicació mitjançant un anunci en el Butlletí Oficial de Castelló.  
Consideracions jurídiques  
La subestació transformadora s'ha sotmés al procediment d'avaluació d'impacte ambiental d'acord amb l'epígraf 2.g de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, que aprova el Reglament de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte de la subestació transformadora 132/20 kV ST la Vall d'Alba, promoguda per Iberdrola, SA al terme municipal de la Vall d'Alba, polígon industrial Caseta Blanca, sempre que aquesta es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental.  
Segon  
Addicionalment, s'hi estableixen les condicions següents:  
1. Es restauraran a les seues condicions inicials, totes les àrees que s'hagen vist alterades per les obres i es procedirà a la correcta gestió dels residus generats.  
2. Les operacions de buidatge i ompliment del gas SF6, emprat com a mitjà aïllant dielèctric en els interruptors, es realitzarà mitjançant equips de recuperació que impedisquen l'emissió lliure del gas a l'atmosfera.  
3. L'aparició de jaciments arqueològics o paleontològics determinarà l'obligació de suspendre els treballs, delimitar el perímetre d'afecció i notificar immediatament a la conselleria de Cultura, Educació i Esport, tal com s'estableix en l'informe emés per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, en aplicació de la Llei 4/98, d'11 de juny.   
4. Respecte a les emissions de camps electromagnètics derivades del funcionament de la subestació transformadora caldrà ajustar-se al que disposa la Direcció General de Salut Pública, òrgan competent en la vigilància sanitària de la contaminació electromagnètica, d'acord amb la Llei 4/2005, de 17 juny. En tot cas, aquestes es mantindran per sota dels límits establits per la recomanació del Consell de Ministres de Sanitat de la Unió Europea, de 12 de juliol (1999/519/CE), fixats en 5 kV/m per al camp elèctric i 100 mT per al camp magnètic. A la posada en marxa de la subestació transformadora es realitzaran mesuraments per a garantir el compliment d'ambdós límits (camp elèctric i magnètic), i els resultats del qual s'incorporaran al programa de vigilància ambiental.  
5. Una vegada en funcionament la subestació transformadora, es mesuraran els nivells sonors generats a fi de verificar el compliment de les condicions establides en la legislació vigent.  
6. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també, si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a la Direcció General de Gestió del Medi Natural de la conselleria de Territori i Habitatge la qual establirà, si procedeix, l'aplicació de nous condicionants.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 19 d'abril de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.