Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 4208, del 12-03-2002 (2002/1815)

RESOLUCIÓ de 30 de gener de 2002 de la directora general de Planificació i Gestió del Medi de la Conselleria de Medi Ambient, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   4208

Data del DOGV
:   12-03-2002

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2002/1815


Data del document
:   30-01-2002

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Benidorm
    * Castalla
    * Atzeneta d'Albaida
    * Fanzara
    * Viver
    * Xàtiva
    * impacte ambiental
    * vigilància del medi ambient

RESOLUCIÓ de 30 de gener de 2002 de la directora general de Planificació i Gestió del Medi de la Conselleria de Medi Ambient, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. [2002/A1815]
  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1.302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental, i del Reial Decret 1.131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, estableixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental.
  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, estableixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar aquestes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En virtut d'això, resolc:
  
Article únic
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 249/8531-GND, 309/0305-MBQ, 614/4207-MYX, 405/8661-SDB, 528/8679-RTQ i 121/4407-EMW, que segons el reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.
  
València, 30 de gener de 2002.- La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Paloma Gómez Ossorio.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Vist l'expedient 249/8682-SGC referent al projecte de l'explotació d'arenes anomenades El Espino, en el terme municipal de Viver (El Alto Palancia), el promotor del qual és l'empresa Áridos Mañes, SL.
  
Resultant que en data 1 de juny de 1998, el Servei Territorial d'Indústria i Energia, de la Conselleria d'Ocupació, Indústria i Comerç, trasllada els exemplars del projecte d'explotació, l'estudi d'impacte ambiental i el pla de restauració, quedant pendent la remissió, en el seu moment, del resultat de la informació pública.
  
Resultant que, com a conseqüència de les consultes realitzades a diferents organismes, van ser rebudes, en les dates que s'indica, les següents contestacions:
  
Informe de la Secció de Qualitat Ambiental, remés pel director territorial de Medi Ambient de 27 d'agost de 1998, en el qual comenta les principals característiques del projecte i del seu lloc d'emplaçament. Considera mediambientalment acceptable el projecte sempre que es revisen i aclarisquen o modifiquen determinats aspectes relacionats amb la restauració, i concretament la necessitat de modificar els talusos finals, així com de compactar els materials estèrils depositats i precisar el pressupost detallat de la restauració, incloent en ell totes les labors projectades, el reg i el manteniment de la revegetació. Així mateix dóna compte que les labors van ser iniciades i posteriorment paralitzades.
  
Informe de la Secció Forestal, també en el qual, després de comentar diverses característiques de l'estudi d'impacte ambiental, considera acceptable l'execució del projecte, encara que proposa alguna modificació relacionada amb l'estat final i la seua revegetació, que hauria de ser millorat per a evitar la forma de trinxera artificial proposada.
  
Informe del tècnic d'Espais Naturals, remés així mateix pel director territorial de Medi Ambient de 21 de setembre de 1998, en el qual coincidix amb els anteriors que el projecte resulta mediambientalment acceptable però que requerix una restauració més efectiva. Així mateix, recomana que es contemplen partides concretes per al manteniment de la revegetació, que se substituïsca els exemplars de Quercus suber per altres de Q. rotundifolia i que es preveja l'aplicació de freqüents regs per a evitar la proliferació de pols, així com el degut control dels residus generats.
  
Informe de l'Ajuntament de Viver de 8 d'octubre de1998, comunicant que el terreny afectat pel projecte es troba qualificat com a Sòl No Urbanitzable Genèric o comú, segons el planejament municipal vigent. Així mateix, no es té constància de restes arqueològiques o altres singularitats destacables en el lloc en qüestió.
  
Informes arqueològic, etnològic i de la Unitat d'Inspecció de Patrimoni, remesos per la Direcció General de Patrimoni Artístic el 28 de desembre de 1998, dels quals no es desprén l'existència de restes historicoculturals actualment coneguts que pogueren vore's afectats per la realització del projecte. No obstant això, es posa de manifest que Viver i el seu entorn són rics en jaciments d'edat romana, que es localitzen generalment en zones planes o poc abruptes, per la qual cosa no es pot descartar que l'extracció d'arenes poguera arribar a afectar algun d'ells, per la qual cosa proposa una prospecció prèvia.
  
Resultant que l'estudi d'impacte ambiental ha sigut sotmés al tràmit d'informació pública pel Servei Territorial d'Indústria i Energia, per mitjà d'un anunci publicat en el Butlletí Oficial de la Província de Castelló número 76, de data 25 de juny de 1998, sense que s'hi presentaren al·legacions, segons consta en el corresponent certificat del director territorial, rebut en data 7 d'agost de 1998.
  
Considerant que el projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament.
  
Considerant que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
Considerant que l'article 5 de la Llei 2/1989 atribuïx la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
Considerant que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat per mitjà de Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribuïx a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, en ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Emetre declaració d'impacte ambiental favorable, als sols efectes mediambientals i sense perjuí de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen d'aplicació, i en particular de la llicència d'activitat municipal, l'explotació d'arenes anomenades El Espino, en el terme municipal de Viver, sempre que es desenrotlle de conformitat amb el compliment de les mesures proposades en l'estudi d'impacte ambiental i en el pla de restauració, així com les modificacions introduïdes per les condicions següents:
  
1. Els talussos finals de la restauració deuran abancalar-se cada dos o tres metres d'altura, per mitjà de xicotetes bermes en contrapendent que reduïsquen els efectes de l'erosió. El talús màxim de cada banc de restauració no haurà de superar els 30 graus d'inclinació respecte a l'horitzontal. Els materials de farcit, tant estèrils miners com els procedents de l'escapçat dels fronts d'explotació hauran de ser degudament compactats. Es proposa substituir tots o part dels exemplars previstos de Quercus suber per uns altres de Quercus rotundifolia.
  
2. Els treballs de restauració hauran de ser efectuats per mitjà de fases simultànies a les de l'avanç de l'explotació, de manera que es procedisca a restaurar progressivament l'espai afectat tan prompte com l'esgotament dels bancs ho permeta i segons el sistema d'explotació de transferència proposat. En aquest sentit, els successius plans de labors a presentar anualment davant del Servici Territorial d'Indústria i Energia hauran de plantejar-se donant prioritat a l'esgotament d'aquells bancs o sectors que afavorisquen el compliment d'esta condició.
  
3. El pressupost de restauració haurà de ser revisat, completat i detallat per a donar cabuda a totes aquelles accions que són necessàries per a obtindre l'estat de la restauració final previst en la present resolució, amb independència que part de la seua execució puga ser o no compaginada i assumida pel promotor com a part o durant l'execució de labors extractives. Així mateix, hauran de prevore's els costos de regs de la revegetació i les cures i reposicions que resulten necessaris per a garantir el seu adequat desenrotllament vegetatiu.
  
4. Es recorda al promotor la prohibició de realitzar en la zona qualsevol tipus d'abocament no autoritzat i, en particular, dels produïts pels canvis d'oli, combustible i manteniment de la maquinària, que hauran de ser gestionats per taller o gestor de residus degudament autoritzat, d'acord amb el que preveu la Llei 10/1998, de Residus, i en el Reial Decret 833/1988, relatiu a la gestió de residus tòxics i perillosos.
  
5. Si durant el procés d'explotació de la pedrera, es trobaren restes paleontològiques, arqueològics o etnogràfics, el titular haurà de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura, de manera immediata, adoptant les mesures pertinents per a la seua protecció i conservació, i de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià.
  
6. El promotor queda obligat a presentar davant del Servici Territorial d'Indústria i Energia, abans del 31 de gener de cada any, un informe anual, en dos exemplars, on s'arrepleguen el balanç i l'estat actual de l'activitat, respecte als volums extrets i aprofitats, als farciments efectuats i a l'aplicació de les mesures protectores i correctores previstes en el pla de restauració-estudi d'impacte ambiental i en la present declaració d'impacte ambiental, així com qualsevol possible incidència sorgida en el desenrotllament de les mateixes. El dit Servici remetrà una de les còpies a aquesta Direcció General.
  
Segon
  
Notificar a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 del citat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 21 de desembre de 1999.- La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Amparo Monrós Chancosa.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Vist l'expedient 309/7780-WJF referent al projecte d'actuació integrada de fàbrica de portes de fusta en partida Costera la Marjal, polígon 3, parcel·la número 67, situada en el terme municipal de Castalla (Alacant), projecte promogut per Puertas Castalla, SL.
  
Resultant que en data 17 de maig de 1999, la Secció de Gestió i Disciplina Urbanística d'Alacant remet el projecte i l'estudi d'impacte ambiental corresponent.
  
Resultant que el projecte ha estat sotmés al tràmit d'informació pública per mitjà d'anunci publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana número 3.521 de 21 de juny de 1999, i que no s'hi han presentat al·legacions, segons consta en el certificat remés en data 19 d'agost de 1999 per la Secció de Gestió i Disciplina Urbanística d'Alacant.
  
Resultant que l'actuació projectada consistix en l'ocupació d'una superfície de 72.886 metres quadrats que resulten afectats per l'actuació i 16.474 metres quadrats lliures d'esta afectació (total cartografiats 89.360 m2), de sòl qualificat com a sòl no urbanitzable rústica dispersa en les normes subsidiàries de planejament de Castalla, per a permetre la implantació d'una indústria destinada al procés de muntatge i acabat de portes.
  
La parcel·la té per límit nord la carretera C-3316 Alcoi - Villena, veient-se afectada pel projecte d'autovia de Sax, respectant l'ordenació proposada la servitud corresponent.
  
Segons la informació continguda en el projecte i estudi d'impacte ambiental presentats:
  
- Per al subministrament d'aigua potable s'indica que el procés de producció no ho requerix; únicament serà el derivat de lavabo i treballs de neteja. Per a això es connectarà a la xàrcia general per mitjà d'una conducció que transcorre per camins de titularitat pública.
  
- El subministrament elèctric es realitza per mitjà de la connexió amb la línia de mitjana tensió que discorre paral·lela al camí de l'Erm, realitzant la connexió aerosubterrània, xàrcia subterrània de mitjana tensió i centres de transformació.
  
- Per a les aigües residuals generades en lavabo i neteja (ja que, segons s'indica no existirà cap altre efluent dels processos industrials), es construirà una fossa sèptica, que serà netejada periòdicament.
  
Resultant que, sol·licitat un informe a la Direcció Territorial de Medi Ambient d'Alacant, s'informa que «... No es coneixen valors mediambientals dignes de protecció que puguen vore's afectats negativament per la referida actuació».
  
Considerant que no es menciona la possible afecció a vies pecuàries, i tant l'accés com el traçat de conduccions discorrerà per «camins de titularitat pública». En el cas d'afecció a estes, s'hauran de sol·licitar les autoritzacions corresponents segons el que establix la Llei 3/1995, de 23 de març, de Vies Pecuàries
  
Considerant que ni en l'estudi d'impacte ambiental ni en el projecte presentat se cita la gestió dels residus sòlids generats, és necessari indicar que la dita gestió s'haurà de realitzar d'acord amb les característiques dels mateixos, segons siguen assimilables a urbans, industrials o tòxics i perillosos, en virtut de les reglamentacions específiques aplicables.
  
Considerant que en l'estudi d'impacte ambiental no es realitza una descripció detallada de la vegetació de la parcel·la afectada per l'execució del projecte, ja que s'indica que hi ha exemplars d'alzines i pins, s'hauran de preservar els exemplars adults d'un cert port, integrant-los en les zones d'enjardinament o espais verds de la parcel·la.
  
Considerant que el projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 20 i disposició addicional quinta de la Llei 4/1992, del Sòl No Urbanitzable.
  
Considerant que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
Considerant que l'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, atribuïx la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta Llei.
  
Considerant que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat per mitjà de Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribuïx a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això i en ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar favorable, des del punt de vista ambiental, el projecte d'actuació integrada de fàbrica de portes de fusta en partida Costera la Marjal, polígon 3, parcel·la número 67, situada en el terme municipal de Castalla (Alacant), projecte promogut per Puertas Castalla, SL, sempre que es complisquen els següents condicionants, així com les mesures correctores previstes en la documentació aportada que no entren en contradicció amb estos:
  
1. S'haurà d'establir un programa de vigilància ambiental en el qual es realitze un seguiment de les mesures correctores previstes. S'indicarà la gestió dels residus sòlids generats per l'activitat i la seua adequació a la normativa vigent, així com la gestió de les aigües residuals. Anualment es remetrà a aquesta Direcció General un informe amb els resultats del dit programa.
  
2. En cas d'afecció a les vies pecuàries s'estarà a allò que s'ha disposat sobre la matèria en la Llei 3/1995, de 23 de març, de Vies Pecuàries.
  
3. Els exemplars adults de pins i alzines s'integraran en les zones d'enjardinament o espais verds de la parcel·la.
  
4. Els residus generats en l'activitat es gestionaran d'acord amb la tipologia dels mateixos. Si el seu destí és a abocador, aquest haurà de disposar de les autoritzacions preceptives.
  
5. Si durant l'execució de les obres es trobaren restes paleontològiques, arqueològics o etnogràfics, el titular haurà de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura, de manera immediata, adoptant les mesures pertinents en orde a la seua protecció i conservació, de conformitat amb el que preveu els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià.
  
6. Altres condicionants de caràcter ambiental que s'establisquen en les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord al que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 21 de desembre de 1999.- La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Amparo Monrós Chancosa.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Vist l'expedient 614/9900-ZRH referent a l'avaluació d'impacte ambiental de la revisió del Pla General d'Ordenació Urbana de Xàtiva (València) i d'acord amb les següents consideracions:
  
I. Descripció del projecte
  
La revisió del Pla General d'Ordenació Urbana classifica urbanísticament els terrenys del terme municipal del mode següent:
  
Sòl urbà 699,20 ha
  
Sòl urbanitzable sectoritzat 263,10 ha
  
Sòl urbanitzable no sectoritzat 32,69 ha
  
Sòl no urbanitzable 6.749,01 ha
  
Total terme municipal 7.744,00 ha
  
Les grans zones d'usos globals que identifiquen el model territorial proposat pel pla són les següents:
  
Terrenys d'ús global residencial 659,98 ha
  
Terrenys d'ús global industrial 204,53 ha
  
Terrenys d'ús global comercial 8,50 ha
  
Parcs urbans 18,90 ha
  
Zones verdes 25,15 ha
  
Altres dotacions públiques urbanes (excepte viari) 77,93 ha
  
Parcs territorials 61,80 ha
  
Sòls no urbanitzable d'interés agrícola 292,42 ha
  
Sòls no urbanitzable d'interés ecològic 2.536,31 ha
  
Altres sòls no urbanitzables 3.858,48 ha
  
En el sòl classificat com a no urbanitzable, la revisió del Pla General, segons grau de protecció dels terrenys que convé a disposar, considerada la seua valoració en termes ambientals, o bé, per raó de l'aptitud natural per a l'activitat agrària, per contindre restes arqueològiques o pintures rupestres, per estar afectats per la legislació sectorial de la Comunitat Valenciana en matèria de carreteres, per tractar-se de vies pecuàries o, finalment, per constituir xicotetes agrupacions aïllades de vivendes en l'àmbit d'altres àrees que, atenent a qualsevol de les dites raons, interessa mantindre en el seu estat rústic; distingix, amb independència dels elements de les xàrcies primàries o estructurals de dotacions públiques, les següents zones:
  
Zona 1 comuna 3.732,48 ha
  
Zona campament de turisme.
  
Zona de servicis al castell
  
Zona 2 protecció per productivitat agrícola 292.42 ha
  
Zona 3 protecció existència de masses arborades
  
 i matoll 2,536.31 ha
  
Zones de protecció viària i vies pecuàries 118.40 ha
  
Zones de protecció cultural (art. 1 Llei 4/1992) 7.60 ha
  
Parc territorial de la cova negra 61.80 ha
  
Total sòl no urbanitzable 6.749, 01 ha
  
II. Tramitació administrativa
  
En data 18 d'agost de 1999, es rep de la Secció de Planejament del Servici Territorial d'Urbanisme i Ordenació Territorial de València, fotocòpia de l'estudi d'impacte ambiental de la revisió del Pla General d'Ordenació Urbana de Xàtiva.
  
Sent la dita documentació incompleta i insuficient, es dirigix un escrit en aquest sentit al Servici Territorial d'Urbanisme, a fi que remeta la documentació tècnica i administrativa suficient a fi de procedir a realitzar la seua avaluació ambiental.
  
En data 19 de novembre, es rep de la Secció de Planejament l'estudi d'impacte ambiental amb plans i gràfics, documentació tècnica del pla i còpia de la documentació administrativa.
  
Analitzada esta, es verifica que en la sessió plenària celebrada el dia 4 de març de 1999, es va acordar sotmetre la revisió del Pla General d'Ordenació Urbana a informe dels distints departaments i òrgans competents de les administracions públiques, i sotmetre el dit document a informació pública per un període mínim d'un mes.
  
El document redactat de revisió de Pla General d'Ordenació Urbana i del corresponent estudi d'impacte ambiental, és exposat a informació pública durant el terme d'un mes, per mitjà d'un edicte publicat en el Diari oficial de la Generalitat Valenciana i en els diaris Levante i Las Provincias de data 31 de març de 1999.
  
En data 27 d'abril de 1999, es va remetre, des dels Servicis Territorials de la Conselleria de Medi Ambient, un informe que proposava la inclusió en el Pla General de les vies pecuàries, el traçat del qual discorre pel terme municipal de Xàtiva.
  
En la sessió extraordinària de Ple de la corporació, celebrada el 3 de juny de 1999, s'adopta l'acord d'aprovar provisionalment la revisió del Pla General de Xàtiva.
  
Resultant que, analitzada la documentació presentada, es comprova que s'arrepleguen les recomanacions efectuades des de la Direcció Territorial de Medi Ambient, per a arreplegar en la documentació del Pla General les proteccions que establix la legislació en les vies pecuàries que discorren pel terme municipal.
  
Resultant que en data 5 de novembre de 1999, des del Servici de Prevenció d'Incendis Forestals d'esta Conselleria de Medi Ambient, es notifica l'existència de dos incendis forestals ocorreguts en una zona pròxima a zona urbana, en data 27 i 28 d'agost de 1999; i es va comprovar que en les dites zones es manté la classificació de sòl no urbanitzable de protecció de masses arborades i de matoll, de conformitat amb el que disposa l'article 59 de la Llei 3/1993, Forestal de la Comunitat Valenciana.
  
Considerant que el projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament.
  
Considerant que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que li són aplicables.
  
Considerant que l'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, atribuïx la competència a l'òrgan ambiental, per a les declaracions i estimacions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
Considerant que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat pel Decret 90/1999, de 30 de juliol de 1999, del Govern Valencià, atribuïx a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental.
  
Per tot això, en ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental.
  
Primer
  
Estimar acceptable, des del punt de vista ambiental, el projecte de Pla General d'Ordenació Urbana de Xàtiva, sempre que s'ajuste a la documentació presentada i a les recomanacions desenrotllades en el seu estudi d'impacte ambiental.
  
Segon
  
Notificar als interessats que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produïx indefensió, no es pot interposar cap recurs; sense perjuí d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret s'estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 22 de desembre de 1999.- La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Amparo Monrós Chancosa.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Vist l'expedient 405/6068-FIV, sobre el projecte d'instal·lació d'una planta de cogeneració de gas natural (amb dos motogeneradors de 2,23 MWe cadascun), promogut per Cogeneración Adzaneta, SL, per a abastir energèticament quatre empreses tèxtils situades en el polígon industrial número 1, carretera Palomar, sense número, del municipi d'Atzeneta d'Albaida (la Vall d'Albaida).
  
Resultant que, en data de 2 de juliol de 1999, el promotor presenta l'estudi d'impacte ambiental i projecte tècnic de la instal·lació de la planta de cogeneració.
  
Donat que, amb l'execució del projecte, es generarà energia elèctrica i s'aprofitarà l'energia tèrmica continguda en els gasos l'escapament i de refrigerar els motors per a abastir les empreses tèxtils: Reig Martí, Hilados y Encolados, Finitextil I Plast Textil.
  
De l'energia tèrmica dels gasos d'escapament s'obtindrà vapor, mitjançant un recuperador de valor (economitzador/vaporitzador) i caldera pirotubular amb cremador, per a alimentar l'encoladora existent en l'empresa Hilados y Encolados i el tren de llavat de l'empresa Finitextil. L'evacuació dels gasos d'escapament a l'atmosfera es realitza després de passar pel recuperador de calor.
  
I l'energia tèrmica obtinguda de refrigerar els motors (circuit d'alta temperatura) és aprofitada per a obtenir aigua calenta, el destí de la qual és alimentar la cuina de coles de Hilados y Encolados i el tren de llavat de Finitextil.
  
Vist que, en data 6 de juliol de 1999, es realitzaren consultes a l'Ajuntament d'Atzeneta d'Albaida i a la Direcció General d'Educació i Qualitat Ambiental d'esta Conselleria.
  
Donat que, el 2 de setembre de 1999, es rep del Servei Territorial d'Indústria i Energia a València el projecte de planta de cogeneneració, annex al projecte, l'estudi d'impacte, annex a l'estudi i els resultats de l'exposició pública.
  
Resultant que han estat exposats al públic la sol·licitud d'autorització administrativa i l'estudi d'impacte ambiental, durant el termini de 30 dies, mitjançant un anunci en el Butlletí Oficial de la Província número 152 de data 29 de juny de 1999, sense que s'hagen presentat al·legacions a esta, segons el comunicat del director territorial d'Indústria i Energia.
  
Resultant que, el 15 de setembre de 1999, es rep de l'Ajuntament d'Atzeneta d'Albaida una còpia de l'expedient municipal per a la llicència de l'activitat que conté informes tècnics favorables a l'activitat, ja que:
  
«s'ajusta a les normes contingudes en les ordenances municipals que resulten aplicables i a les del planejament urbanístic vigents en aquest municipi i ofereixen garanties suficients les mesures correctores del projecte».
  
Vist que, el 20 de setembre de 1999, es rep de la Direcció General d'Educació i Qualitat Ambiental l'informe emés pel Servei de Residus i Contaminació, en el qual es recull els aspectes següents a tenir en compte per a garantir una adequada protecció de l'ambient atmosfèric i gestió de residus:
  
L'oli de lubricació usat, i la resta de residus tòxics i perillosos generats en la indústria han de ser lliurats a empreses gestores autoritzades, d'acord amb el Reial Decret 833/1988, reglament per a l'execució de la Llei 20/1986, bàsica de Residus Tòxics i Perillosos.
  
- Com a productor de residus tòxics i perillosos, i d'acord amb la legislació corresponent, l'empresa ha de restar obligada a inscriure's en el registre de xicotets productors de residus tòxics i perillosos, o si és procedent, sol·licitar l'autorització com a gran productor, a més de presentar la preceptiva declaració anual.
  
- L'empresa haurà d'aportar un programa de vigilància ambiental, en el qual s'hauran d'especificar els tipus i periodicitat de controls de les emissions a l'atmosfera, que s'hauran d'efectuar com a mínim una vegada a l'any, per una entitat col·laboradora de l'administració, d'acord amb el que estableix el Decret 833/1975, i els resultats seran remesos a la Direcció General de Qualitat Ambiental.
  
- Les xemeneies d'evacuació de gasos hauran de disposar de l'adequat orifici per a la realització de les preses de mostres, a fi d'efectuar els mesuraments de control de les emissions exigides en la normativa; així mateix hauran de disposar d'una infraestructura fixa i segura que permeta l'accés als orificis. L'altura d'aquestes s'adequarà al que dicta l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, tenint en compte la no-presència d'obstacles laterals que dificulten la dispersió de la columna de fum.
  
- L'activitat sotmesa a estudi hauria de disposar d'un llibre de registre per a cada focus emissor de contaminants, segons el model que apareix a l'annex IV de l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial, on s'anotaran tots els mesuraments periòdics d'autocontrol de les emissions a l'atmosfera.
  
Quant als límits d'emissió, els gasos d'escapament que isquen per la xemeneia, independentment del nombre de motors que es trobe en funcionament, hauran de complir el que estableix el Decret 833/75. Per a les instal·lacions de combustió industrial, utilitzant gas natural, els límits haurien de ser:
  
Opacitat 2 en l'escala Bacharach i
  
 1 en l'escala Ringlemann.
  
SO2, Des de l'any 1980 el límit és de 850 mg/Nm3
  
Límit per a monòxid de carboni 500 ppm
  
Límit d'emissió de partícules en suspensió 150 mg/Nm3
  
Per a òxids de nitrogen Nox 300 ppm
  
Resultant que, segons el projecte tècnic, en el sistema de tractament (descalcificació) de l'aigua disponible, necessari per a ser utilitzada per determinats equips industrials com en calderes i barques del tren de llavat s'obté com a rebuig una salmorra que serà emmagatzemada en un dipòsit de 5.000 litres de capacitat.
  
Resultant que l'oli usat de lubricar els motors s'anirà emmagatzemant en un tanc de 5 metres cúbics de capacitat.
  
Resultant que, la concentració estimada de les emissions de contaminants contingudes en els gasos d'escapament dels motogeneradors serà 450 ppm de CO i 225 ppm de NOx, i de les contingudes en els gasos produïts pel cremador de la caldera serà 11,6 ppm de CO i 27,5 ppm de NOx, inferiors als límits legislats.
  
Vist que l'execució del projecte comporta la instal·lació de: dues xemeneies de bypass (una per motor), una xemeneia en el recuperador de calor per a evacuar els gasos d'escapament que han tingut un aprofitament energètic, i una altra xemeneia en la caldera per a evacuar els gasos produïts pel cremador que entrarà en funcionament en situacions de major demanda de vapor al produït per l'energia recuperable dels gasos d'escapament dels motors.
  
L'altura de cadascuna d'aquestes xemeneies serà de 25 metres des del sòl; altura que és superior a l'obtinguda en els càlculs realitzats segons l'Ordre 18 d'octubre de 1976 per a cadascuna d'elles i que, a més, permet complir la normativa municipal establerta per a la instal·lació de les xemeneies.
  
Vist que, segons l'estudi de soroll realitzat, en el qual es determinen les fonts sonores existents i l'atenuació acústica de cadascuna d'elles a causa del disseny de la pròpia instal·lació de l'equip i/o aplicació de mesures correctores (silenciadors, filtres silenciadors, pantalles acústiques, aïllament acústic), s'obtindrà un nivell sonor de 49 decibels (A) en l'eix del carrer més proper a la central de cogeneració, que és inferior a 55 decibels (A) exigit en les ordenances municipals.
  
Resultant que, com a vigilància ambiental, s'estableix que les xemeneies disposaran de plataforma i orificis per a la presa de mesures de:
  
Els controls d'emissions i immissions, cada tres anys, d'acord amb el que estableix per a les instal·lacions del grup B en el Decret 833/1975.
  
I d'autocontrols per assegurar el compliment dels límits exigibles, els resultats dels quals es cosignaran en un llibre de registre segons l'annex IV de l'Ordre 18 d'octubre de 1976.
  
Tenint en compte que la salmorra procedent del sistema de tractament de l'aigua haurà de ser lliurada a empresa autoritzada per a la seua gestió.
  
Vist que, l'oli usat de lubricar els motors i tots els residus perillosos generats (oli usat de transformador, bateries, filtres, etc.) han de ser recollits en envasos adequats i etiquetats per al seu lliurament a empreses gestores autoritzades.
  
Considerant que, els nivells d'emissió de contaminants emesos a l'atmosfera, tant dels gasos evacuats sense aprofitament energètic com dels que ja han sofert tal aprofitament, no hauran de superar els límits establerts en el Decret 833/1975, que desenvolupa la Llei 38/1972, de Protecció de l'Ambient Atmosfèric. Per a les combustions de gas natural, els límits d'emissió hauran de ser:
  
Opacitat 2 (Bacharach) i 1 (Ringlemann)
  
Monòxid de carboni 500 ppm
  
Òxids de nitrogen 300 ppm
  
Partícules en suspensió 150 mg/Nm3
  
SO2, des de l'any 1980 850 mg/Nm3
  
Atenent que, com a vigilància ambiental, a més dels controls de les emissions de contaminants a l'atmosfera en totes les xemeneies, s'ha de realitzar un control del nivell acústic produït i un seguiment de control sobre els diferents residus que s'han de lliurar als gestors autoritzats.
  
Tenint en compte que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament.
  
Considerant que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en la resta de disposicions que li són aplicables.
  
Considerant que l'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental per a l'execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei.
  
Considerant que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat mitjançant Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribueix a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això i en ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, als sols efectes ambientals, el projecte d'instal·lació d'una planta de cogeneració de gas natural (amb dues motogeneradores de 2,23 MWe cadascuna), promogut per Cogeneración Adzaneta, SL, per a abastir energèticament quatre empreses tèxtils situades en el polígon industrial número 1, carretera Palomar, sense número, del municipi d'Atzeneta d'Albaida (la Vall d'Albaida), en els termes que estableix l'estudi d'impacte ambiental, annex a este, sempre que es complisquen les següents condicions:
  
1. La salmorra resultant de la descalcificació de l'aigua serà adequadament emmagatzemada i etiquetada per al seu lliurament a empresa gestora autoritzada, segons la Llei 10/1998, de 21 d'abril, de Residus.
  
2. L'oli utilitzat, els possibles vessaments, bateries, filtres procedents dels circuits de trànsit de l'oli, i en general qualsevol substància que puga ser catalogada com a residus perillosos, seran adequadament emmagatzemats i etiquetats, i lliurats a Gestor Autorizado, segons la Llei 10/1998, de 21 d'abril, de Residus.
  
3. Per ser productor de residus perillosos, l'empresa estarà subjecta a tot el que disposa la Llei 10/1998, de 21 d'abril, de Residus. És a dir, si produeixen menys de 10 Tm/any de RP's s'haurà d'inscriure en el Registre de Xicotets Productors de Residus Perillosos, o si és superior a aquesta quantitat caldrà sol·licitar davant la Direcció General d'Educació i Qualitat Ambiental d'aquesta Conselleria l'autorització com a productor de residus perillosos.
  
4. La present activitat, considerada en el grup B del Catàleg d'Activitats Potencialment Contaminants de l'Atmosfera que s'indica en l'annex II del Decret 833/1975, s'haurà d'ajustar a tot el que disposa per a tals activitats el títol VI de l'esmentat decret (règim especial d'activitats potencialment contaminants de l'atmosfera) i l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera.
  
5. Els nivells màxims d'emissió de contaminants a l'atmosfera que es garantisquen que no es superaran seran:
  
Opacitat 2 (Bacharach) y 1 (Ringlemann)
  
Monòxid de carboni 500 ppm
  
Òxids de nitrogen 300 ppm
  
Partícules en suspensió 150 mg/Nm3
  
SO2, des de l'any 1980 850 mg/Nm3
  
Igualment, s'ha de garantir que els nivells d'immissió no superen el que estableix l'annex I del Decret 833/1975 i la resta de legislació posterior que la modifique.
  
6. Les xemeneies d'evacuació i dispersió dels gasos en l'atmosfera disposaran dels adequats orificis per a la realització de les preses de mostres, a fi d'efectuar els mesuraments de control i autocontrol de les emissions exigides en la normativa, i d'una infraestructura fixa i segura que permeta l'accés als orificis. Així com també qualsevol altra prescripció continguda en l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial.
  
7. L'activitat disposarà d'un llibre de registre per cada focus emissor de contaminants, segons el model que apareix en l'annex IV de l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial, on s'anotaran tots els mesuraments periòdics d'autocontrol de les emissions a l'atmosfera.
  
8. A pesar dels mesuraments que s'instal·len per a atenuar el soroll generat per aquesta activitat es tindrà en compte el fet d'incorporar els silenciadors i equips necessaris per a la reducció dels nivells sonors als límits exigits per la normativa municipal en l'esmentat lloc, i que no es transmeta a possibles vivendes pròximes més de 35 decibels (A).
  
9. S'establirà en el programa de vigilància ambiental de les emissions a l'atmosfera i del soroll ambiental generat:
  
- Mesuraments de les emissions de partícules sòlides, SO2, NO, NO2, CO i CO2, realitzades per una entitat col·laboradora de l'administració a la posada en marxa i cada tres anys.
  
- Mesuraments d'autocontrol de les emissions de NO2 i CO, realitzades per un centre qualificat o per la pròpia empresa una vegada cada any.
  
- Mesuraments del soroll ambiental en la parcel·la de l'activitat i en l'interior de vivendes o instal·lacions pròximes o que hi afronten o realitzades per una entitat col·laboradora de l'administració a la posada en marxa i cada tres anys.
  
- Mesuraments del soroll ambiental en la parcel·la de l'activitat realitzades per un centre qualificat o per la pròpia empresa una vegada cada any.
  
La vigilància ambiental de les emissions a l'atmosfera es realitzarà en tots i cada un dels focus. No obstant això, l'autocontrol es podrà disminuir en la seua freqüència en els focus que habitualment no funcionen (xemeneia/es bypass) i realitzar-se en els focus que efectivament i habitualment realitzen l'abocador.
  
Els resultats obtinguts dels controls efectuats i el dictamen donat per l'O.C.A. o laboratori autoritzat relatiu a la suficiència de les mesures correctores de la contaminació projectades seran remesos a la Direcció General d'Educació i Qualitat Ambiental d'aquesta Conselleria.
  
Segon
  
Notificar als interessats que contra la present resolució, per tractar-se d'un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no es pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 20 de novembre de 1999.- La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Amparo Monrós Chancosa.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Vist l'expedient 528/1999'AIA referent al projecte de modificació de les línies elèctriques 132 kV, circuit senzill, S.T. la Nucia i S.T. Benidorm - S.T. El Algar, al terme municipal de Benidorm (Alacant), el promotor del qual és Iberdrola, SA.
  
Resultant que la documentació formada per projecte, estudi d'impacte ambiental i resultat de la informació pública, ha sigut remés per la Direcció Territorial d'Indústria i Energia, Conselleria d'Indústria i Comerç d'Alacant.
  
Segons escrit del director territorial, la documentació ha sigut sotmesa a informació pública, havent aparegut l'anunci en el Butlletí Oficial de la Província d'Alacant número 188, en data 17 d'agost de 1999 sense haver formulat cap al·legació.
  
Resultant que l'objecte del projecte és la modificació de les línies aèries Benidorm - la Nucia i la Nucia - El Algar, ambdós de 132 kV i circuit senzill, al seu pas per terrenys situats en l'Àrea Parc Temàtic, de Benidorm.
  
La modificació constava, segons la documentació inicialment presentada, de quatre trams:
  
Tram 1: arranca en el suport número C1 de la modificació (substitut del suport 7 de la línia Benidorm - El Algar) i acaba en el suport número 1 de la modificació. Té una longitud de 134 metres i transcorre en circuit senzill aeri.
  
Tram 2: arranca en el suport número 1 de la modificació i acaba en el suport número 10, en el qual la línia passa a ser subterrània. Té una longitud de 2.595 metres i transcorre en doble circuit aeri, i consta de cinc alineacions.
  
Tram 3: arranca del suport número 10, en el qual les línies passen a subterrànies, i transcorre en doble circuit subterrani pels vials V-12, V-7, V-8 i V-9, i el circuit corresponent a la línia Benidorm - la Nucia continua fins al vial d'accés a la planta de tractament de residus des de la qual entra en la S.T. Terra Mítica.
  
La línia Benidorm - la Nucia acaba en la S.T. Terra Mítica, amb una longitud aproximada de 2.900 metres. La línia Benidorm - El Algar acabarà en el suport número C2. Té una longitud aproximada de 2.800 metres.
  
Tram 4: arranca en el suport número C2 (pas de subterrani a aeri en la línia de Benidorm - El Algar) i acaba en el suport número 3 C3, substituint el suport número 20 de l'esmentada línia. Té una longitud de 283 metres i transcorre en circuit senzill aeri. Consta d'una alineació.
  
Tram 5: arranca en la S.T. Terra Mítica i acaba en el suport número 12, substituint el suport número 152 de la línia Benidorm - la Nucia. Té una longitud de 237 metres i transcorre en circuit senzill aeri.
  
Resultant que, amb data de 30 de desembre de 1999, a través del promotor s'ha presentat un annex a la documentació en què s'indica que s'ha procedit a modificar el projecte fins ara reflectit consistent a procedir a soterrar el conjunt de la les línies elèctriques a modificar, excepte el tram inicial de la desviació en l'encreuament amb l'autopista i l'eixida de la S.T. Terra Mítica.
  
Resultant que, per a la instal·lació de la línia subterrània d'uns 6.000 metres de llargària, cal l'obertura d'una rasa d'1,5 metres d'amplària i 1,35 metres de profunditat.
  
Els cables aniran disposats en tubs allotjats sobre una capa de formigó pobre; a continuació es disposarà una capa de formigó amb un gruix d'uns 550 mil·límetres; la capa immediatament superior serà d'arena d'uns 300 mil·límetres de gruix amb una senyalització de canalització. A continuació s'afegiran terres o tot-u normal en una capa d'aproximadament 400 mil·límetres, i finalment es recol·locarà el ferm (100 mm aproximadament), siga aquest aglomerat asfàltic o arena.
  
Les rases per al cablejat s'ubicaran al costat dels vials que van a ser oberts en el Parc Temàtic (V-12, V-7, V-8 i V-9)
  
Resultant que en l'estudi d'impacte ambiental es proposen, entre d'altres, les següents mesures protectores i correctores:
  
- Mesures protectores:
  
- Aprofitament de la xarxa viària existent i dels futurs vials del parc, que evitarà així la creació de nous accessos.
  
- Minimització de les zones d'apilament de materials de muntatge de la infraestructura o procedents de l'excavació.
  
- La maquinària que es vaja a utilitzar durant l'execució de les obres serà revisada a fi d'evitar pèrdues de lubricants, combustibles, etc.
  
- Retirar de forma adequada les restes i deixalles que s'hi vagen generant.
  
- Reducció al mínim possible l'afecció a les taques d'arbratge, a fi d'evitar el desencadenament de fenòmens erosius en zones on aquesta coberta juga un paper de protecció i retenció del sòl.
  
- En els trams subterranis s'utilitzarà aïllant eixut en compte de paper impregnat en oli, a fi d'evitar el risc de contaminació del sòl per la presència dels cables.
  
- A fi d'atenuar el soroll produït durant el període de construcció, es procedirà a la utilització de maquinària que complisca els valors límit d'emissió de soroll establerts per la normativa, i que evite, en la mesura que es puga, el funcionament simultani de maquinària pesada, com també les operacions brusques d'acceleració i retenció.
  
- Preservació, sempre que siga possible, de la vegetació herbàcia i arbustiva amb la finalitat de mantenir en superfície una coberta vegetal i controlar d'aquesta manera a curt termini l'erosió en l'entorn de la rasa i zones de major pendent.
  
- En cas de caldre la tala d'algun exemplar arbori (en el tram final de la línia). La tala serà en tot cas selectiva i realitzada amb motoserra i evitarà les afeccions en els estrats arbustiu i herbaci.
  
- S'evitarà l'afecció a les vies pecuàries.
  
- En el cas que durant la realització dels treballs d'excavació apareguera qualsevol tipus de resta d'interés històric, arqueològic o paleontològic, es posarà en coneixement del Servei de Patrimoni Arqueològic i Etnològic de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència.
  
- Mesures correctores:
  
- Eliminació adequada dels materials sobrers en les obres i de qualsevol abocament accidental, una vegada hagen finalitzat els treballs d'instal·lació.
  
- Si és procedent, reparació d'aquelles infraestructures que hagen pogut quedar danyades. Neteja del material acumulat, préstecs o deixalles. Aquesta neteja s'efectuarà com més prompte millor en el cas que el material impedisca el pas de vehicles o vianants o puguen suposar qualsevol tipus de perill per a la població.
  
Com a programa de vigilància ambiental es proposa realitzar el següent seguiment:
  
- Durant la construcció de la línia es realitzarà un control permanent de l'obra, de manera que es garantisca que aquesta es realitza d'acord en l'apartat de mesures protectores, controlant a més de les labors pròpies de la construcció totes aquelles que tinguen a veure amb les afeccions del medi.
  
- Una vegada que la modificació projectada entre en servei, en les revisions que s'efectuen es controlarà si en algun moment fóra necessari adoptar algun tipus de mesura correctora.
  
- Quan finalitze l'obra s'efectuarà una revisió completa de la línia. Aleshores es duran a terme les mesures adequades per a la correcció d'impactes.
  
Considerant que la modificació actualment presentada per la qual es proposa soterrar el conjunt de les línies de 132 kV que afecten l'entorn de Terra Mítica; atés que discorre paral·lel als vials d'accés a l'esmentat entorn, i amb l'aplicació de les mesures correctores proposades comparada amb el projecte inicialment proposat detallat anteriorment, s'estima mediambientalment acceptable.
  
Tenint en compte que en el tram on les línies tornen a ser aèries, a l'eixida de la S.T. Terra Mítica, donades les característiques de l'entorn pel qual discorren, zona agrícola entre enclavaments forestals, que la defineixen com una àrea típica de campejar per a espècies d'avifauna d'interés (àguila de panxa blanca, etc.) s'estima que per a evitar la possible col·lisió d'aquestes contra els cables es procedirà a senyalitzar per mitjà d'elements salvapardals situats a portell i que queden a una distància de 10 metres entre ells, els cables de terra.
  
Considerant que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a la seua aprovació definitiva, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament.
  
Tenint en compte que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que li són aplicables.
  
Atés que l'article 5 de la Llei 2/1989 atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
Considerant que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat per Decret 90/1999, de 30 de juliol de 1999, del Govern Valencià atribueix a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental.
  
Per tot això, en ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, als sols efectes mediambientals i sense perjudici de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, el projecte de modificació de les línies elèctriques 132 kV, circuit senzill, S.T. la Nucia i S.T. Benidorm - S.T. El Algar, al terme municipal de Benidorm (Alacant), el promotor del qual és Iberdrola, SA, atenent al que disposa l'estudi d'impacte ambiental i sempre que es complisquen les mesures protectores i correctores proposades en ell, el programa de vigilància ambiental i les següents condicions:
  
1. En el tram en el qual les línies tornen a ser aèries, a l'eixida de la S.T. Terra Mítica, donades les característiques de l'entorn pel qual discorren, zona agrícola entre enclavaments forestals, que la defineixen com una àrea típica de campejar per a espècies d'avifauna d'interés, es procedirà a senyalitzar els cables de terra per mitjà d'elements salvapardals situats a portell i que queden a una distància de 10 metres entre ells.
  
2. Atés que es poden veure afectades vies pecuàries, s'haurà de complir el que disposa la Llei 3/1995, de Vies Pecuàries.
  
3. Si durant el procés de construcció de les línies, es trobaren restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el titular haurà de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura i Educació, de manera immediata, adoptant les mesures pertinents en orde a la seua protecció i conservació.
  
Segon
  
Notificar als interessats que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no es pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret s'estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 30 de desembre de 1999.- La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Amparo Monrós Chancosa.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Vist l'expedient 121/98-AIA referent al projecte d'ampliació de l'explotació d'arenes anomenades Baladrar, al terme municipal de Fanzara (El Alto Mijares), el promotor del qual és la mercantil Áridos Mijares, SL.
  
Resultant que en data 6 de març de 1998, el Servei Territorial d'Indústria i Energia remet els corresponents projecte i estudi d'impacte ambiental amb pla de restauració, quedant pendent la remissió, en el seu moment, del resultat del tràmit d'informació pública.
  
Resultant que sobre la base dels documents remesos es realitza consulta a diferents organismes i es reben en les dates que s'indica les següents contestacions:
  
Informe de la Secció de Qualitat Ambiental, remés pel director territorial de Medi Ambient (14 d'agost de 1998), en el qual s'indica que l'actual explotació ocupa unes 9 hectàree3s de superfície i amb l'ampliació projectada de pretén arribar a unes 21,5 hectàrees. La informació geològica es limita a referències basades en el mapa del IGME i, encara que identifica el material a explotar com Neocomià - Barremià, l'informe considera més probable que es tracte de l'Albià, i apunta que les explotacions mineres sense suficient coneixement geològic previ puguen donar lloc a explotacions erràtiques o a dissenys d'explotació incongruents amb el jaciment mineral. De fet, les capes es presenten amb un cabussament d'uns 10 a 20 graus cap al NE, per la qual cosa l'avanç cap al nord de l'explotació incidirà en un augment de materials estèrils. No obstant això, la memòria de l'EIA no aporta dades sobre la relació mineral-estèril, sent aquest un aspecte de capital importància per les seues conseqüències mediambientals a l'hora d'abordar el sistema de restauració. La conca visual de la pedrera és moderada a alta, sobretot en les cotes altes de la pretesa ampliació, i encara que no afecta nuclis de població, és visible des d'alguns trams de la carretera d'Onda a Montanejos, la CV-20. L'EIA descriu de forma molt escassa el mètode d'explotació projectat i els bancs referits de 8 metres d'altura i bermes de 5 metres no s'observen en l'actual front d'extracció, que presenta un disseny poc organitzat i amb talussos de 10 a 20 metres d'altura. La descripció del medi físic i dels impactes previsibles és massa general i no aporta dades concretes del lloc, la qual cosa incideix en una valoració poc acurada de l'impacte ambiental previsible. El Mapa Geocientífic de la Província de Castelló qualifica aquesta zona com d'alt valor per a la conservació de la naturalesa, la qual cosa reconeix l'EIA en el seu apartat de vegetació; Tanmateix, per a l'esmentat estudi, aquesta vegetació resulta tenir molt poca importància com a element recuperable, ja que només proposa revegetar una xicoteta zona de matoll, mentre que la major part del conjunt pretén transformar-la en cultiu de cítrics. La recuperació morfològica del buit extractiu es proposa per mitjà d'aportació de material estèril, que arribaria a tenir ?segons es desprén dels perfils aportats- fins a 100 metres de gruix, la qual cosa suposa un volum aproximat d'uns 3 hm3. L'EIA no indica la procedència d'aquest estèril ni garanteix la seua obtenció a partir de la pròpia explotació, la qual cosa suposaria ?en aquest suposat cas- una relació estèril/mineral del 60%. En aquest sentit, indica que la restauració projectada no suposa una restitució morfològica del lloc, especialment cap als límits laterals de la pedrera. Tampoc es preveu ni aporta un estudi hidrològic en previsió d'aconseguir un bon drenatge de la vessament superficial de la zona així restaurada. Per tot això, conclou que l'ampliació projectada afecta una àrea de fort pendent i vegetació natural ben desenvolupada (pinar adult) i de cert interés; i que el projecte no garanteix la restitució del medi natural afectat. Finalment, assenyala que el planejament urbanístic de Fanzara es limita a un projecte de delimitació de sòl urbà, aprovat en data 27 d'agost de 1989, per la qual cosa, a la zona d'actuació li és d'aplicació la disposició transitòria tercera de la Llei 4/1992, de la Generalitat Valenciana, del sòl no urbanitzable, tractant-se per tant d'un sòl no urbanitzable protegit.
  
- Informe de la Secció Forestal, també remés pel director territorial de Medi Ambient (10 de setembre de 1998), en el qual destaca les escasses possibilitats de poder realitzar una restauració eficaç en el lloc de l'actual pedrera, a causa dels forts pendents que ja presenta. La part alta de la pedrera està formada per un pinar dens que vegeta en bones condicions però no compta amb cures culturals, per la qual cosa, en cas d'incendi forestal és un model amb elevada biomassa i combustible. Critica la proposta de pretendre restaurar l'àrea, una vegada conclosa l'explotació, per mitjà de cultiu de cítrics en substitució de la forest alta existent. Considera totalment simbòlica la restauració que es pretén per mitjà de plantació de menys de 1.000 exemplars d'espècies forestals destinades a un 5% de la superfície total. La magnitud de l'explotació suposa un desplaçament d'espècies faunístiques l'efecte del qual és difícilment quantificable però gens despreciable. L'efecte sobre el paisatge de la restauració projectada és molt sensible i notable, i a pesar de l'important volum d'aportació de terres que es preveu, queden talussos altament visibles entre la zona restaurada i la no afectada per l'explotació, a més que es confereix un alt grau d'artificialitat als cultius de cítrics. Per tot això considera poc adequat el projecte de restauració presentat.
  
- Informe del tècnic d'Espais Naturals, remés així mateix pel director territorial de Medi Ambient (21 de setembre de 1998), el qual comenta algunes característiques del projecte i indica que el seu emplaçament afecta, en la part baixa a cultius de secà, i la resta a terrenys forestals formats per una vegetació en què predomina matoll termòfil pertanyent a l'associació Quercus coccifera - Pistacia lentiscus i al matoll espinós mediterrani Pistacio-Rhamnetalia alaterni amb un dosser arbratge dens i madur format per un carrascar secundari de Pinus halepensis. El projecte no disposa d'informació referent al volum total d'extracció i, el que és més fonamental, relació entre l'estèril i el material obtingut. D'altra banda, la ubicació de la pedrera presenta una conca visual molt àmplia, amb una forta afecció ambiental sobre els components visual i paisatge que les labors de restauració proposades no arriben a resoldre. El projecte proposa com a restauració final la plantació de cultius agrícoles de regadiu, cítrics, en l'esplanada resultant, a través de l'adequació d'un pendent únic inferior a 30 graus, i banc de plantació. No obstant això, donades les característiques fisicobiològiques que presenta la zona, i amb la finalitat d'integrar la restauració en l'entorn en el qual es troba, hauria de considerar aquesta la revegetació amb les espècies botàniques predominants en l'entorn, associacions i elements descrits en el present informe, i no una transformació a cultiu de regadiu. Conclou indicant que el projecte i estudi d'impacte ambiental manquen de la informació bàsica requerida en el capítol segon del reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental (Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana), pel que s'hauria de sol·licitar al promotor documentació complementària, fonamentalment pel que fa a la forma d'explotació, volum d'extracció, període d'explotació, restauració integrada per fases i segons l'avanç de l'explotació, projecte de restauració que garantisca la restitució de l'impacte generat per l'explotació sobre els components biofísics i, especialment, sobre els components visual i paisatgístic.
  
- Informes arqueològic i etnològic remesos per la Direcció General de Patrimoni Artístic (28 de desembre de 1998), en què es manifesta que l'estudi d'impacte ambiental no considera la possible incidència del projecte sobre elements historicoculturals, en contra del que exigeix la legislació d'impacte ambiental.
  
- Informe de l'Ajuntament de Fanzara (23 de setembre de 1999), on comunica que està en tràmit un expedient sobre ordenació urbana de l'esmentat municipi, i pendent d'executar el corresponent estudi d'impacte ambiental, per la qual cosa no poden informar sobre el particular fins al moment de tenir aprovat degudament tot l'expedient.
  
Resultant que l'estudi d'impacte ambiental ha estat sotmés al tràmit d'informació pública pel Servei Territorial d'Indústria i Energia, per mitjà d'anunci publicat en el Butlletí Oficial de la Província de Castelló número 39, de data 31 de març de 1998, sense que es presentaren al·legacions, segons consta en el corresponent certificat del director territorial, rebut en data 13 de maig de 1998.
  
Considerant que el planejament urbanístic vigent en el municipi de Fanzara és un projecte de delimitació de sòl urbà (27 de juliol de 1989), per la qual cosa no es troba adaptat a les previsions de la Llei 4/1992, de 5 de juny, de la Generalitat Valenciana, sobre sòl no urbanitzable, i, segons el que preveu la disposició transitòria tercera de la dita norma, tot el sòl no urbanitzable del dit terme municipal té la consideració de sòl no urbanitzable subjecte a especial protecció.
  
Considerant que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament.
  
Considerant que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que li són aplicable.
  
Considerant que l'article 5 de la Llei 2/1989 atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
Considerant que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat per mitjà de Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribueix a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, en ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Emetre declaració d'impacte ambiental desfavorable, des del punt de vista ambiental, al projecte d'ampliació de l'explotació minera anomenada Baladrar, en el terme municipal de Fanzara, per no resultar compatible la seua realització amb els valors mediambientals que són objecte de protecció legal per mitjà del planejament urbanístic vigent, en virtut de la disposició transitòria tercera de la Llei 4/1992, sobre Sòl No Urbanitzable, i així mateix, per considerar que el dit projecte comporta impactes ambientals d'efectes severs que ni el sistema d'explotació ni el projecte de restauració proposats aconsegueixen superar ni corregir.
  
Segon
  
Notificar a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és cap inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 del citat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 30 de desembre de 1999.- La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Amparo Monrós Chancosa.