Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9531, del 10-02-2023 (2023/1053)

RESOLUCIÓ de 19 de desembre del 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del projecte de central solar fotovoltaica CSF el Campello, de 44,95 MWp, del terme municipal de Xixona i de Busot (Alacant). Expedient: (2121299) 184-2021-AIA.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9531

Data del DOGV
:   10-02-2023

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2023/1053


Data del document
:   19-12-2022

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Correcció d'errades

 Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 19 de desembre del 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del projecte de central solar fotovoltaica CSF el Campello, de 44,95 MWp, del terme municipal de Xixona i de Busot (Alacant). Expedient: (2121299) 184-2021-AIA. [2023/1053]  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 184-2021-AIA.  
Títol: Central solar fotovoltaica CSF el Campello, de 44,95 MWp.  
Titular: Gadoni directorship, SL.  
Òrgan substantiu: Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines d'Alacant.  
Referència dels òrgans substantiu: ATALFE/2020/24.  
Localització: municipis de Xixona i Busot.   
Descripció del projecte  
El projecte promogut per Gadoni directorship, SL, amb la denominació de CSF el Campello, té per objecte l'execució i posada en funcionament d'una planta solar fotovoltaica per a la producció d'energia elèctrica mitjançant tecnologia fotovoltaica. La central està dividida en dues zones, nord i sud, situades als termes municipals de Xixona i de Busot, respectivament, i inclou les infraestructures elèctriques d'evacuació.  
  
La superfície total de la implantació és de 120,20 ha, distribuïdes 76,81 ha a la zona nord que abasten les parcel·les 1 i 13 del polígon 5 i a la zona sud 43,39 ha distribuïdes a les parcel·les 43, 49, 67, 68, 70, 71, 73, 83, 85, 110 i 157, del polígon 8. La superfície ocupada associada a les plaques solars i les seues edificacions necessàries per a l'aparellatge elèctric és de 80,47 ha. La longitud total de tanca en el perímetre de la planta és de 13.669 m. Els camins interiors de la planta tenen un total de 3.512 m i es dedicaran al manteniment de la central i accés als centres de transformació i seccionament.  
La potència total instal·lada serà de 44,95 MWp i 40,49 MWn, distribuïts 27,92 MWp a la zona nord, i 17,03 MWp a la sud. La instal·lació dels mòduls solars s'ha previst sobre seguidors solars d'eix horitzontal orientat nord-sud, en el sud, i per estructura fixa a la zona nord amb la finalitat de mantindre les terrasses abancalades. Els centres de transformació (huit en total) seran de tipus prefabricat i albergaran els equips necessaris encarregats de concentrar, transformar i elevar la tensió, repartits en funció de la zona que proveeixen. Es connecten mitjançant línia elèctrica de 30 kV soterrada en rasa a la subestació elevadora del client (CSF el Campello, 30 kV/132 kV) a construir.  
Es preveu l'execució de dues línies aerosubterrànies de 30 kV per a interconnectar la zona nord i sud amb una longitud total de 17.569 m. Una línia discorrerà des del centre de seccionament de la central CSF el Campello (zona nord) a la nova estació transformadora a 132 kV ST CSF el Campello, concretament, 1.371 metres de traçat en aeri (huit suports metàl·lics i funció de dobles entroncaments A/S, salvant l'encreuament del riu de la Torre i la carretera CV-783) i 7.455 de traçat en subterrani. La segona línia discorrerà des del centre de seccionament de la central (zona sud), 304 metres en aeri (tres suports metàl·lics i funció de dobles entroncaments A/S per a salvar l'encreuament amb la carretera CV-774) i 8.439 en subterrani fins a l'ST CSF el Campello.  
La subestació ST CSF el Campello se situa al polígon 8, parcel·la 158 (2,83 ha), al paratge l'Alquedra. Al costat de l'ST es construirà una subestació de maniobra (SM) que ocupa un superfície total de 5.140 m², dels quals 2.188 m² pertanyen a l'ST. En aquest tipus de subestació compartida es diferencien dues zones, la part del promotor (ST) i la part d'Iberdrola (SM), amb tanca independent que impedirà l'accés físic d'una a l'altra. Disposarà d'un transformador 132/30 kV i 45/50 MVA de potència. Les cel·les de 36 kV se situaran a l'interior d'edifici amb aïllament en SF6. Aquest edifici serà prefabricat amb dues sales, una de cel·les de 30 kV i l'altra per als equips de control, protecció, comunicació, serveis auxiliars, etc. Es disposarà de vials interiors pavimentats de formigó per al trànsit de vehicles a l'interior de la parcel·la de l'ST, i de grava les zones no pavimentades. La parcel·la de la subestació tindrà tancament en tot el seu perímetre.  
Des de l'SM s'evacuarà l'energia generada fins al nus de la xarxa de distribució, mitjançant una connexió aèria (30 m de longitud a 132 kV). El nus al qual està prevista la connexió és l'LAAT S/C 132 kV, Xixona - Benidorm, propietat d'Iberdrola Distribución Eléctrica, SAU. Tant aquesta línia aèria com la d'interconnexió de 30 kV, l'ST i SM estan recollides en projectes independents.  
A les parcel·les s'accedirà a través de camins públics, carreteres ja existents o camins públics condicionats segons el trànsit i la funcionalitat. A causa de la dispersió i de l'elevat nombre de parcel·les d'implantació de la planta, CSF el Campello disposarà de 12 accessos diferents amb porta gran d'accés de doble fulla per a vehicles i personal. L'accés a la zona nord és des de la carretera local-provincial CV-780 i a la zona sud des de camins sense asfaltar (assagador de la Font de l'Ombria i Camí de la Foia de l'Espino) als quals s'accedeix des del PK 4,1 de la CV-774. Els vials interiors perimetrals, així com els d'accés a les estacions de transformació, s'han dissenyat amb una amplària de 4 m. Les diferents parcel·les que constitueixen la PSF estan delimitades perimetralment per un tancament tipus cinegètic.  
Per a l'execució del projecte serà necessari el condicionament previ del terreny (neteja i desbrossament, retirada de la terra vegetal i anivellament); construcció de vials interiors d'elevada compactació mecànica; fonamentació dels seguidors directament clavats al terreny; obertura de rases per a cablejats; fonamentacions d'edificis i execució d'aquests; instal·lació d'aparellatges i equips. Els edificis previstos en el projecte seran prefabricats, cosa que simplificarà la construcció del conjunt. La duració de l'obra de la central s'estima en 12 mesos.  
  
Després de la vida útil de la instal·lació, estimada en 40 anys, es preveu el desmantellament de les instal·lacions i la reversió de l'ús agrícola del terreny, és a dir, retornar el substrat a les característiques inicials per al posterior ús com a terreny de cultiu. S'inclou en el projecte la planificació de les accions a realitzar.  
  
Tramitació administrativa  
Amb data 25 de novembre de 2021, el Servei Territorial d'Indústria, Energies i Mines (STIEM) va traslladar a aquest òrgan ambiental la sol·licitud d'avaluació d'impacte ambiental ordinària del projecte. Aquesta adjuntava la sol·licitud del promotor, projectes tècnics de la instal·lació solar fotovoltaica (PFV el Campello, incloent-hi el pla de desmantellament, línies aerosubterrànies MT 30 kV, ST CSF El Campello 132/30 kV, subestació de maniobra SM 132 kV i escomesa aèria AT D/C 132 kV a SM), projecte executiu i estudi d'impacte ambiental. Així mateix, s'incloïa l'informe d'afeccions al patrimoni, l'estudi d'inundabilitat i l'estudi d'integració paisatgística per al projecte en conjunt. Tots els projectes i informes són de data de setembre de 2020.  
  
Aquest expedient va ser sotmés a informació pública mitjançant la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, número 9145, de data 6 d'agost de 2021. Durant el període d'informació pública es van presentar al·legacions per part d'Amigos de los Humedales del Sur de Alicante, Miguel Angel Pavón García i Residencial Vista Alegre, SAU, a les quals el promotor va donar resposta en un informe remés al STIEM de data octubre 2021, on les desestimava íntegrament.  
Simultàniament, l'òrgan substantiu va formular consulta a les administracions públiques afectades i es van rebre informes, entre altres, de:  
  
- Informe de compatibilitat urbanística de l'Ajuntament de Busot de data 4 de gener de 2022, condicionat al compliment de determinades deficiències en sol·licitar les corresponents llicències. El promotor, en un informe de data 25 de febrer de 22, accepta els seus condicionants i destaca que aquests seran objecte de concreció en l'expedient municipal de llicència urbanística.  
- Informe de l'Ajuntament de Xixona de data 24 de març de 2022, en què es dona conformitat a l'acceptació per part del promotor del soterrament de la línia d'evacuació al seu pas per la carretera municipal CV-783 (eliminada del catàleg viari de la Comunitat Valenciana en 2018), i a la impossibilitat de compartir les infraestructures d'evacuació per les plantes Campello i Puentes, per entendre que és tècnicament inviable ja que s'han obtingut punts d'accés i connexió en diferents emplaçaments.  
- Secció Forestal de la Direcció Territorial d'Alacant, de data de 31 d'agost de 2021, condicionat a augmentar la distància especificada en l'EsIA de 5,5 metres des de l'eix dels camins ramaders assagador de la Torre i assagador de la Tosca (els dos en la zona nord) fins a la tanca perimetral de la instal·lació a l'amplària legal per a aquest tipus de camí ramader (20 metres). Així mateix, respecte a la línia, es comprova l'afecció sobre terrenys forestals així com sobre la ZEPA Cabeçó d'Or, no obstant això, no s'estimen impactes significatius sobre el sòl, malgrat tractar-se de sòls forestals, ni sobre les espècies que van motivar la declaració de ZEPA, en discórrer sota camins actuals. El promotor remet un escrit de data 18 de desembre de 2021 on reconeix i accepta el condicionat exposat, i recula la tanca per a deixar lliure tota l'amplària legal del camí ramader. S'aporta un plànol amb la distància delimitada.  
  
- De data 17 de setembre de 2021, Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, en el qual s'indiquen una sèrie de consideracions de caràcter general en relació amb llits, respecte als rebliments i abocaments, a les formacions vegetals de la ribera, localització d'aqüífers, zona de recàrrega i brolladors, qualitat de les aigües, evolució estacional de nivells freàtics i determinació de fluxos subterranis, a l'efecte de considerar els possibles impactes sobre les aigües subterrànies. Finalment, determina que una vegada obtinguts els informes preceptius previs i abans de l'execució de les obres, en el cas que l'actuació es localitzara en un llit públic o en la seua zona de policia (100 m de distància del marge més pròxim), la qual cosa s'ha de comprovar amb un reconeixement in situ dels terrenys afectats, és preceptiu obtindre prèviament l'autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
  
- De data 27 de desembre de 2021, Informe de la Subdirecció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental (s'incorporen les seues consideracions en apartats posteriors).  
Amb data 4 de gener 2022, aquest òrgan requereix al STIEM entre altres, i en concordança amb l'article 25 del Decret llei 14/2020, de 7 d'agost, l'informe favorable en matèria d'ordenació del territori i paisatge (SIVP). El STIEM remet a una carpeta compartida on es troben els diferents informes de l'SIVP, sent el primer informe de sentit desfavorable l'emés amb data 29 de desembre de 2021. Aquest servei, davant la documentació aportada pel promotor, es reitera en el mateix sentit en sengles informes de dates 21 de febrer 2022 i 11 d'abril de 2022.  
Sobre la base dels informes, el promotor redacta el projecte refós de data juny de 2022. Els principals canvis fan referència a la disminució de la superfície cadastral (eliminació de parcel·les), disminució de la superfície de tancament i disminució de superfície construïda. Així mateix, en la zona nord (terme municipal de Xixona), es varia la tècnica dels seguidors que passa a estructura fixa amb la finalitat de complir la necessitat de mantindre la integritat dels abancalaments existents, i en la zona sud (terme municipal de Busot), es passa de seguidors de 2V a 1V minimitzant l'impacte visual en ser la seua alçària menor. Al seu torn, es millora la tecnologia dels mòduls fotovoltaics i inversors ja que s'augmenta la seua eficiència i es disminueix la quantitat.  
  
Amb data 21 de setembre de 2022, el STIEM va traslladar a aquest òrgan ambiental la sol·licitud d'avaluació d'impacte ambiental ordinària del projecte refós. Aquesta remet a la carpeta compartida del Servei d'Energia denominada Renovables\Alicante\Documentación\Jijona\Atalfe\_2020\_24\Proyec Refundido SIVP, on se situa el projecte refós de la central solar fotovoltaica CSF el Campello (data de projecte juny 2022, incloent-hi el pla de desmantellament). Així mateix, es remet a la carpeta Atalfe\_2020\_24\14 declaració d'impacte ambiental, on se situen els informes rebuts fins a la data anteriors a la redacció del projecte refós. Simultàniament, l'òrgan substantiu remet aquesta mateixa documentació a les administracions afectades i formula consulta.  
  
Amb data 25 d'octubre de 2022, aquest òrgan requereix al STIEM el projecte tècnic de la línia d'evacuació, l'informe de la Direcció General de Cultura i Patrimoni i, en concordança amb l'article 25 del Decret llei 14/2020, de 7 d'agost, l'informe favorable en matèria d'ordenació del territori i paisatge. Amb data 15 de novembre de 2022 es rep informe desfavorable condicionat a determinats requeriments en matèria d'ordenació del territori i paisatge, en relació amb el projecte de data juny 2022. S'incorporen les seues consideracions en apartats posteriors.  
  
Així mateix, el STIEM comunica a l'òrgan ambiental amb el STIEM, aquest trasllada la informació de la remissió per part del promotor de diferents projectes en diferents dates sobre la base d'informes condicionats de l'òrgan competent en ordenació i territori. En nom de l'agilitat i coordinació administrativa per a la tramitació dels expedients d'energies renovables, s'exposen els documents i informes que s'han tingut en compte per a la redacció de la declaració d'impacte ambiental:  
  
- Projecte refós de la central solar fotovoltaica CSF el Campello (data de juny 2022, incloent-hi el pla de desmantellament i determinació de superfícies útils amb l'informe de camp).  
- Projectes de les infraestructures (línies d'interconnexió, ST transformadora, subestació de maniobra i línia d'evacuació, de data octubre de 2022).  
- Estudi d'impacte ambiental, estudi d'inundabilitat i integració paisatgística (de data octubre de 2022).  
- Informe SIPV, de data 15 de novembre de 2022.  
- Informe SGT, de data 30 de novembre de 2022.  
- Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, de 17 de setembre de 2021.  
- Informe de la Subdirecció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental, de 27 de desembre de 2021.  
- Secció Forestal de la Direcció Territorial d'Alacant, de data de 31 d'agost de 2021.  
  
Consideracions ambientals  
La implantació de fonts d'energia renovable és un dels objectius establits en la normativa europea amb la finalitat de disminuir les emissions de gasos d'efecte d'hivernacle i la dependència de combustibles fòssils. A pesar que en l'Estratègia Valenciana de Canvi Climàtic i Energia 2030 es preveu l'increment de la participació d'energia solar fotovoltaica sobre la producció total d'energia, actualment la potència instal·lada és reduïda i es requereix de l'aprovació de projectes tenint en compte l'impacte ambiental que suposa.  
A l'efecte de l'avaluació ambiental, es realitza una divisió de l'àmbit de treball i l'anàlisi en tres zones: nord, sud i línia elèctrica. Des d'una perspectiva general, l'actuació, en conjunt, es localitza en els municipis de Xixona i de Busot, a la comarca alacantina de l'Alacantí. L'emplaçament de la central en les normes subsidiàries dels municipis de Xixona i Busot està catalogat com a sòl no urbanitzable comú.  
  
La zona nord se situa al sud de la CV-780, que al seu torn serveix d'accés a la planta. Topogràficament, està enclavada entre els contraforts de la Serra del Montagut, amb disposició nord-est/sud-oest, i el traçat del riu de la Torre, afluent del riu de Montnegre, al sud de la disposició del camp solar. Són zones abancalades incultes, i alguns trossos en producció d'olivars, ametlers i garroferes. La zona sud se situa a l'oest del nucli urbà de Busot, concretament en un entorn residencial entre les urbanitzacions d'El Pla dels Pastors i Pla de Lloma. El barranc del Vergeret, afluent del principal llit riu Montnegre, discorre per l'oest de la localització seleccionada. En aquesta zona les parcel·les es troben en abandó agrícola, amb relictes arboris i esclarissat sotabosc xèric.  
  
En l'estudi d'impacte ambiental no s'analitzen alternatives quant a la ubicació de la planta solar fotovoltaica. Segons aquest estudi, els àmbits de producció fotovoltaica (zones nord i sud) s'han desenvolupat sobre sòls que compleixen els preceptes previstos en els articles 9 i 10 del Decret 14/2020, minimitzant al màxim l'ocupació de sòls de valor amb afeccions limitants, especialment protegits, amb riscos naturals elevats, alta i molt alta capacitat agrològica i altres processos i afeccions considerats en l'estudi d'impacte ambiental.  
  
Per al traçat de la línia, es proposen alternatives amb la finalitat de minimitzar la seua afecció a la ZEPA i a l'àrea prioritària existent. L'alternativa seleccionada és la considerada en aquest document. L'estudi no fa referència a l'alternativa zero. Respecte a la localització de les instal·lacions elèctriques d'evacuació, s'ha previst situar l'ST i l'SM de la CSF El Campello, en la zona sud de la central, a 30 metres del punt de connexió a la xarxa de distribució propietat d'Iberdrola Distribución Eléctrica, SAU.  
Les plaques fotovoltaiques en la zona nord es disposen en fileres de mòduls alineats d'oest-est sobre estructura fixa amb corredors de tres metres i alineades de nord-sud amb seguidors separats cada 6 metres en la zona sud en relació amb el paisatge. La morfologia de la planta haurà de respectar les elevacions i pendents de la topografia de les parcel·les i adaptar-se al relleu existent i, sempre que siga possible, als bancals existents. Concretament, atesa la topografia de la zona nord i amb la finalitat de respectar les premisses esmentades, es disposen agrupacions de bancals distribuïts en cinc àmbits de treball segons l'annex a la memòria del projecte. La major part de les agrupacions de bancals considerades es distribueixen en l'àmbit més antropitzat de l'entorn de l'actuació, de tal manera que no s'altera de manera rellevant el pendent existent i la morfologia de l'entorn. Per al compliment dels requeriments de l'informe de l'SIVP, s'afig el condicionant 1 a aquesta resolució.  
La línia aerosubterrània de 30 kV afecta diversos elements integrants de la infraestructura verda regional PRR20 Serres de l'interior d'Alacant, Mariola, el Maigmó i la Penya Roja.  
La totalitat de la central presenta una vulnerabilitat baixa d'aqüífers. Diverses parcel·les es troben afectades per perillositat geomorfològica d'inundació associada a tàlvegs i barrancs de fons pla (parcel·les 43, 73, 83 i 85, en la zona sud) i en la zona de policia de llit catalogats per la CHX (zona nord la parcel·la 1 i 13 associades al barranc sense nom i riu de la Torre, i les parcel·les 157, 158, 71 i 73 en el sud associades al barranc d'Aigua). Quant a les parcel·les situades en la zona de policia s'hauran de sol·licitar les corresponents autoritzacions.  
  
Les parcel·les associades a la conca, 83 i 85 del polígon 8 en la zona sud, estan afectades per risc d'inundabilitat geomorfològica. En l'estudi d'inundabilitat es conclou en relació amb la perillositat PATRICOVA que, només el tàlveg pel qual discorren els escolaments de la conca AA-A1 (associada al tàlveg sense llit classificat, afluent del barranc d'Aigua Amarga, en la zona sud) produeixen una afecció sobre la implantació dels panells i també conclou que les estructures que sostenen les plaques no interfereixen en els fluxos superficials de l'aigua. L'informe de l'òrgan competent en matèria d'inundabilitat realitza una sèrie de consideracions entre les quals es destaca que una part de la central està afectada per risc d'inundació (zona sud, parcel·la 83, del polígon 8), i considera que per a mitigar les afeccions per risc d'inundació de la instal·lació aquesta parcel·la quede lliure de mòduls. Quant a la línia, els suports es troben lliures d'afecció per perillositat d'inundació. Per a assegurar la protecció de les aigües s'inclouen en aquesta resolució les condicions 2, 3 i 4.  
D'acord amb el PATFOR, les parcel·les on se situen els panells no estan catalogades com a terreny forestal ordinari ni estratègic qualificat, encara que els dos tipus de sòl són confrontants amb el tancament proposat. Analitzat el traçat de la línia, discorre en el traçat subterrani per un camí en terreny forestal, i en el cas del tram aeri, per terreny agrícola. Per la seua proximitat a sòl forestal, s'haurà de complir el Decret 7/2004, de 23 de gener, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals.  
En la planta està present l'hàbitat d'interés comunitari 6220\*, zones subestepàries de gramínies i anuals del Thero-Brachypodietea (es tracta d'un hàbitat d'àmplia distribució i representació en la Comunitat Valenciana i no catalogat). Es recomana, en la zona on no es disposen els panells, la conservació de la capa herbàcia i la no-remoció del substrat. En l'àmbit de la línia d'evacuació, s'ha detectat afecció als hàbitats prioritaris 6110\*, Prats calcaris càrstics o basòfils de l'Alysso-Sedion albi, 6220\* i 6560\*, boscos endèmics de Juniperus spp. En la zona on s'instal·len suports i es realitzen rases s'haurà de preveure, amb la finalitat d'evitar l'afecció a aquest tipus d'ecosistema, no alterar la vegetació silvestre que poguera estar protegida.  
  
L'àmbit de central no afecta cap espai natural protegit. No obstant això, la infraestructura d'evacuació afecta la ZEPA Cabeçó d'Or de la Grana, espai protegit previst per la Directiva europea d'aus (2009/147/CE).  
S'ha formulat una consulta a l'òrgan competent en Xarxa Natura 2000, i aquest adjunta en el seu informe (27.12.2021) la resolució de la valoració preliminar de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000 condicionat a la realització dels treballs fora de l'època de nidificació, ja que a una distància inferior a 3 km de la zona on es projecta la rasa per a la línia hi ha dues parelles que nien en les muntanyes que conformen l'ecosistema (àguila-astor cuabarrada i àguila reial). A més, en aquesta ZEPA hi ha presència del falcó pelegrí i l'oroneta de ribera. Conclou que la disposició de la línia subterrània evitarà possibles electrocucions d'aus en un futur i el seu desenvolupament per un camí existent disminueix l'impacte en espai natural i no afecta la presència de la vegetació silvestre.  
Respecte a l'avifauna, la línia d'evacuació discorre per una zona de protecció d'avifauna per línies elèctriques incloses en la Resolució de 6 de juliol de 2021, relativa a l'ampliació de zones de protecció d'avifauna contra la col·lisió i electrocució, ja que pot constituir una àrea d'espai vital d'avifauna d'interés, a causa de la proximitat de la ZEPA. En el tram aeri, han d'adoptar-se les prescripcions del Reial decret 1432/2008, de 29 d'agost.  
Com a mesura preventiva, l'informe de l'SGMN proposa que les obres d'execució de la línia d'evacuació s'han de realitzar fora de l'època de nidificació. Com a mesura correctora per a tornar a atraure la presència d'aus d'espècies prioritàries com el brúfol, es proposa la instal·lació de talaies al llarg de la línia d'evacuació subterrània, amb una presència mínima d'una per quilòmetre.  
La planta, en la zona sud, podria afectar el camí ramader assagador del Vergeret, i en la sud la sendera de la Torre de les Maçanes i assagador de la Tosca, respectant la seua amplària legal, condicionant acceptat pel promotor en el seu escrit de data 18 de desembre de 2021. De la mateixa manera, la línia elèctrica realitza dos encreuaments aeris i sis subterranis sobre el camí ramader. S'han iniciat els tràmits pertinents davant l'òrgan territorial competent. El promotor ha realitzat un informe d'afecció al patrimoni cultural (data.10.2022), on es conclou l'absència recursos paisatgístics de primer ordre com BIC, BRL, jaciments arqueològics i elements de caràcter etnològic, etnogràfic i arquitectònic. Així mateix, la presència de la casa cova de les Penyetes, al terme municipal de Busot, implica que s'haja de parar atenció a la possible aparició de restes arqueològiques per a dur a terme un bon desenvolupament dels treballs. L'òrgan substantiu ha reiterat la sol·licitud d'informe a l'òrgan competent en la matèria sense rebre contestació. En tot cas, l'aparició de restes durant les obres comportarà la immediata suspensió de les obres i la seua comunicació a l'òrgan competent.  
  
Durant la fase d'execució del projecte, l'EsIA valora afeccions directes sobre el sòl ocasionades pel desbrossament i els moviments de terres. La vegetació afectada és de port herbaci. Es valora la generació de terres i petris de l'excavació, encara que a causa de l'orografia del terreny, no seran necessaris grans moviments de terres, compensant el material excavat amb el de rebliment.  
Es preveu una àrea de caràcter provisional (dins de la zona tancada de la CSF) per a instal·lacions necessàries en el desenvolupament de l'activitat, i compartir espai amb l'aparcament de la maquinària i apilament de materials. A més, aquesta zona d'apilament servirà d'emmagatzematge i gestió de residus generats en l'obra. Encara que aquesta àrea queda fora dels sòls estratègics tipus 1 per a la recàrrega d'aqüífers i de zones amb alta permeabilitat, s'haurà d'impermeabilitzar i delimitar la zona. Les instal·lacions disposaran d'un depòsit d'aigua i una fossa sèptica (depòsit estanc) per a recollida de les aigües sanitàries generades que serà buidada per gestor autoritzat.  
En el projecte es preveu un pla de gestió de residus específic d'obra on s'indiquen les àrees de depòsit i segregació de residus, així com la seua gestió. L'EsIA proposa mesures preventives encaminades a minimitzar l'impacte de les emissions a l'atmosfera, topografia i morfologia, contaminació del sòl, sorolls i vibracions, abocaments líquids i altres afeccions associades a l'execució de les obres.  
Durant la fase d'explotació de la central, no s'estimen molèsties o riscos derivats del seu funcionament, per quedar allunyada de la població. El risc sobre l'avifauna derivat de la connexió aèria quedarà minimitzat pels dispositius de senyalització. La il·luminació serà preferentment amb càmeres d'infrarojos o una altra alternativa que evite la contaminació lumínica nocturna. Els residus generats pel manteniment de la instal·lació hauran de ser gestionats a través d'empresa autoritzada.  
  
El pla de vigilància ambiental proposa el seguiment i control dels impactes detectats i els que pogueren aparéixer i el compliment de les mesures correctores i protectores aplicables, amb valoració de la seua eficàcia i situacions d'emergència. Es proposen indicadors per al mesurament d'objectius proposats. Aquest seguiment i control es materialitzarà en un programa de visites periòdiques, documentades amb informes i seguiment fotogràfic.  
Finalitzada la vida útil de la instal·lació, es desmantellaran els elements d'aquesta i es restauraran els terrenys prèviament al seu ús. S'incorpora un pla de desmantellament i cessament i de restitució de sòl agrícola. S'ha de complementar aquest pla amb una previsió dels terminis per a la seua execució, amb l'eliminació dels vials interiors de cada parcel·la (incloent-hi la capa de llast), l'emplenament de cunetes i desmunts, amb aportació de terra vegetal i llavors silvestres per a accelerar la revegetació. Així mateix, s'haurà de restituir l'orografia dels terrenys i de les parcel·les alterades.  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte instal·lació solar fotovoltaica CSF El Campello constitueix un cas d'avaluació d'impacte ambiental ordinària, d'acord amb l'annex I (epígraf 2.g) del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, en concordança amb l'article 7 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre.  
  
L'expedient ha seguit els tràmits previstos en la secció 1a, capítol II, del títol 2, de la Llei 21/2013 i en les altres disposicions que li són aplicables.  
L'article 13 del Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
  
Per tant, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i amb el vistiplau del subdirector general de Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental, fent ús de les atribucions que tinc, resolc,  
  
  
Primer  
Estimar acceptable només als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, el projecte d'instal·lació solar fotovoltaica CSF El Campello, de 44,95 MWp i 40,942 MW promogut per Gadoni directorship, SL, i situada a les parcel·les 1 i 13 del polígon (zona nord) i a les parcel·les 43, 49, 67, 68, 70, 71, 73, 83, 85, 110 i 157 del polígon 8 (zona sud), als termes municipals de Xixona i Busot, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que s'estableix en l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic i l'altra documentació que consta en l'expedient, i de conformitat amb les condicions següents:  
1. S'hauran d'implementar les mesures d'integració proposades en l'estudi d'integració paisatgística aportat i completar-les amb les condicions paisatgístiques establides en l'informe emés en matèria de paisatge.  
2. Respecte a la delimitació i utilització de les zones inundables i amb la finalitat de complir les condicions derivades dels riscos naturals i induïts establides per l'òrgan competent en matèria d'ordenació del territori, el projecte definitiu haurà d'adaptar la distribució dels mòduls fotovoltaics i equips elèctrics a l'interior de les parcel·les ocupades en els termes de l'informe emés per aquest òrgan.  
  
3. Per a reduir l'erosió hídrica de la pluja i mantindre l'estrat en condicions adequades per a una bona infiltració, s'haurà de mantindre la vegetació existent en les zones no ocupades pels mòduls i plantar vegetació anàloga a l'existent amb inclusió d'espècies arbustives i arbòries, sense ús d'herbicides.  
4. Els encreuaments de línies elèctriques sobre el domini públic hidràulic hauran de complir el que s'estableix en el Reglament del domini públic hidràulic, i en el text refós de la Llei d'aigües aprovat pel Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, referent al manteniment de les servituds naturals actualment existents, i garantir la inexistència de risc d'embassament o inundació en les zones pròximes a les obres.  
  
5. Atés que Xixona es troba inclosa en la llista de termes municipals afectats per la sobrepoblació de conills, s'implementaran les mesures de control que es disposen l'annex de l'Ordre de l'11 de juny de 2009, actualitzada per la Resolució del 19 d'octubre de 2022, del director general de Medi Natural i Avaluació Ambiental.  
6. En relació amb la presència de camins ramaders, es respectarà la seua amplària legal quant a la col·locació de la tanca perimetral. De la mateixa manera, s'haurà de sol·licitar l'ocupació demanial per a la instal·lació de la línia d'evacuació subterrània de conformitat amb la Llei 3/2014, d'11 de juliol, de la Generalitat, de camins ramaders.  
7. L'ús de l'aigua en la planta quedarà condicionat al fet que es dispose de subministrament per empresa autoritzada o concessió administrativa de l'òrgan de la conca.  
8. Es disposarà de zones impermeabilitzades i d'un sistema de recollida de possibles fugues d'olis i combustibles, procedents de la maquinària i de les estructures que es generen durant l'execució de l'obra. Els residus generats seran gestionats segons la normativa vigent i mitjançant un gestor autoritzat, i no s'apilaran en camins ramaders ni en zones amb pendents elevats i perillositat d'inundació i s'hi establiran les zones de recollida de residus.  
9. L'emissió de l'autorització administrativa de tancament definitiu de la central obligarà el promotor al desmantellament d'aquesta i a la restauració dels terrenys afectats. Aquestes actuacions es realitzaran de conformitat amb el pla de desmantellament aportat.  
10. Les accions incloses en el programa de vigilància i seguiment ambiental hauran de documentar-se, a l'efecte d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de la seua eficàcia. La documentació estarà a la disposició de les autoritats competents.  
  
Segon  
D'acord amb el que es preveu en l'article 41 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
a) Ordenar la publicació d'aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, com també en la seu electrònica.  
b) Aquesta declaració d'impacte ambiental no serà objecte de cap recurs sense perjudici dels que, si escau, siguen procedents en via administrativa o judicial contra l'acte, si escau, d'autorització del projecte.  
  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu haurà de tindre degudament en compte, en el procediment d'autorització del projecte, l'avaluació d'impacte ambiental efectuada, atesos els criteris establits en l'article 42 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, que fan referència tant al contingut de l'autorització com a la publicitat de la decisió.  
  
València, 19 de desembre de 2022.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.»