Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9965, del 25-10-2024 (2024/10083)

RESOLUCIÓ de 5 de setembre de 2024, de la Direcció General d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració ambiental i territorial estratègica de les Normes de Gestió de l'Espai de la Xarxa Natura 2000: ZEC i ZEPA «Penya-segats de la Marina» (ES5213018), a Xàbia, el Poble Nou de Benitatxell i Teulada (Alacant). Expedient 46/9189-HVT.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9965

Data del DOGV
:   25-10-2024

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2024/10079

CVE
:   HCTY-G-0877-39244

Data del document
:   05-09-2024

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Infraestructures i Territori

Tipus de document
:   Resolució

De conformitat amb l’article 56.8 del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d’aprovació del text refós de la Llei d’ordenació del territori, urbanisme i paisatge, que establix la publicació en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*  de la declaració ambiental,

RESOLC

Publicar en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*  la declaració ambiental i territorial estratègica corresponent a l’expedient 46/0635-SBL Xàbia, el Poble Nou de Benitatxell i Teulada (Alacant).

«Declaració ambiental i territorial estratègica de les normes de gestió de l’Espai XN 2000 «Penya-segats de la Marina»

Tràmit: Avaluació ambiental i territorial estratègica de les NG XN 2000

Promotor: Direcció General del Medi Natural i d'Avaluació Ambiental de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Autoritat substantiva: Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Títol: Normes de gestió de l'espai de la Xarxa Natura 2000: ZEC i ZEPA "Penya-segats de la Marina (ES5213018"

Municipis: Xàbia, el Poble Nou de Benitatxell i Teulada

Expedient: 046/4138-RCX

La Comissió d’Avaluació Ambiental, en sessió realitzada el 17 de febrer de 2022, va adoptar el següent

Acord:

Vista la proposta de declaració ambiental i territorial estratègica de les normes de gestió de l’Espai XN 2000 «Penya-segats de la Marina», efectua en els termes següents:

L’objecte de la declaració ambiental i territorial estratègica (DATE) és valorar la integració dels aspectes ambientals en la proposta de les normes de gestió de l’espai de la Xarxa Natura 2000: ZEC «Penya-segats de la Marina (ES5213018)», subjecta a avaluació ambiental estratègica ordinària segons el Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d’aprovació del text refós de la Llei d’ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (TRLOTUP). Per a fer-ho, la DATE verificarà tot el procediment seguit i analitzarà els impactes que se’n deriven per l’aplicació de les respectives normes de gestió, establint, si és el cas, les condicions finals que s’han d’incorporar en estes abans d’aprovar-les.

Documentació rebuda de la Direcció General del Medi Natural i Avaluació Ambiental

El 19 de maig de 2020 es va rebre del Servici de Vida Silvestre i Xarxa Natura 2000 la proposta del «Projecte de Decret …/… de …. del Consell, pel qual es declara com a zona especial de conservació (ZEC) el lloc d’importància comunitària LIC «Penya-segats de la Marina», i s’aprova la norma de gestió de tal ZEC i de la ZEPA «Penya-segats de la Marina» i es modifiquen els límits dels dos espais”.

La proposta del projecte de decret inclou en l’annex V la norma de gestió de l’espai protegit de la Xarxa Natura 2000 esmentat anteriorment.

La documentació remesa en format digital per a emetre la present DATE és la següent:

1. Estudi ambiental i territorial estratègic.

2. Memòria tècnica de la norma de gestió.

3. Proposta del projecte de decret del Consell.

4. Proposta de norma de gestió dels espais XN 2000 (s’adjunta com a annex de la proposta del projecte de decret del Consell).

5. Informació pública del projecte de decret del Consell:

*a*. Pla de participació pública.

*b*. Anunci de la informació pública en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*  (DOGV), número 8629, de 6 de setembre de 2019, per un termini de quaranta-cinc dies hàbils.

*c*. Còpia de les consultes efectuades.

*d*. Còpia dels informes i les al·legacions rebuts.

6. Informe d’al·legacions.

*A*. Anàlisi del procés d’avaluació

Les dates més rellevants del procés d’avaluació ambiental seguit han sigut:

|  |  |
| --- | --- |
| *Document* | *Data* |
| Presentació del document consultiu | 27.07.2017 |
| Emissió del document d’abast | 25.01.2018 |
| Fase de participació pública i consultes de la versió preliminar i EATE 45 dies hàbils | 09.09.2019 |
| Sol·licitud pròrroga document d’abast | 16.01.2020 |
| Remissió documentació per a DATE | 20.05.2020 |

És necessari destacar que esta norma se sotmet a avaluació ambiental estratègica pel procediment ordinari en compliment de l’acord de la Comissió d’Avaluació Ambiental del 12 de setembre de 2014, pel qual s’acorda, sobre la base de l’informe de l’Advocacia General de la Generalitat de data 25 de juliol de 2014, sotmetre a avaluació ambiental pel procediment ordinari les normes de gestió dels espais Xarxa Natura 2000.

*B*. Anàlisi de l’estudi ambiental i territorial estratègic

B.1. Continguts acords amb l’annex VII del TRLOTUP

L’Estudi ambiental i territorial estratègic de les normes de gestió presenta un contingut que s’ajusta, en línies generals, a l’establit en l’annex VII del TRLOTUP, que s’estima suficient per a dur a terme l’avaluació ambiental de les normes indicades.

B.2 Continguts d’acord amb el document d’abast

En el document d’abast de l’estudi ambiental i territorial estratègic de la norma de gestió referida, emés per l’Acord de la Comissió d’Avaluació Ambiental del 25 de gener de 2018 s’especifiquen, fonamentalment, en els apartats *E*  i *F*  la informació i la documentació que ha d’aportar-se en la fase següent de la tramitació ambiental de les normes de gestió. En concret, es requerix:

a) Contingut de l’EATE

Després de l’anàlisi de l’EATE, i encara que no s’han seguit els epígrafs de l’annex VIII del TRLOTUP, es considera que el contingut s’ajusta en línies generals al que especifica este annex i s’han incorporat les modificacions aplicades després del procés de consultes i de participació pública en la proposta de decret i en les normes de gestió.

b)Consideracions tècniques que ha d’arreplegar l’EATE i la norma de gestió

Amb caràcter genèric, les normes de gestió arrepleguen les consideracions realitzades en el respectiu document d’abast en relació amb les normes d’aplicació directa i règim d’avaluació de repercussions que recull l’apartat 5 de les normes de gestió (annex V de la proposta de decret).

No obstant això, en l’apartat de valoració de possibles impactes s’analitzaran amb detall les repercussions sobre la zona d’activitats determinades, tal com indicava el document d’abast.

c)Contingut de la norma de gestió

Les normes de gestió aportades ajusten el contingut al que establix l’article 47 ter. 1 de la Llei 11/1994, d’espais naturals de la Comunitat Valenciana. A més, la memòria tècnica, que acompanya la norma de gestió respectiva, complementa la informació de la norma amb la documentació següent, que no és contingut de compliment obligat segons la Llei 11/1994:

–  Síntesi descriptiva de l’àrea i característiques principals, incloent-hi l’àmbit de la norma de gestió, les característiques geogràfiques generals i les característiques socioeconòmiques.

– Identificació de pressions, impactes i amenaces.

En conseqüència, el contingut de les normes de gestió esmentades s’adapta en línies generals al que indica el document d’abast.

B.3. Descripció de l’alternativa triada: proposta de norma de gestió

Atés que l’alternativa 0 de no aprovació de la norma no és una alternativa vàlida perquè s’incomplirien les obligacions adquirides per la Generalitat Valenciana sobre la base de l’aplicació de les normatives de referència, especialment el que disposa la Directiva 92/43/CEE, a continuació es descriu de manera succinta el contingut de les normes de gestió:

B.3.1. Àmbit territorial

En la memòria tècnica que acompanya la norma de gestió respectiva es complementa la informació territorial aportant, de manera genèrica, les característiques geogràfiques generals, el relleu i la hidrografia d’este àmbit, a més de la caracterització socioeconòmica, incloent-hi els usos predominants del sòl, l’estructura de la propietat, els nuclis de població i les infraestructures de comunicació. S’hi afig, finalment, la relació dels instruments i les figures de protecció de la biodiversitat en l’àmbit de les normes de gestió (catàleg de zones humides, microreserves vegetals, etc.).

L’àmbit de la norma de gestió està integrat per l’espai ZEC «Penya-segats de la Marina», coincident amb la zona d’especial protecció per a les aus del mateix nom. Abarca una superfície de 980,53 ha, amb un àmbit d’aplicació exclusivament terrestre de 952,60 ha, i en la delimitació s’inclouen un total de 3 municipis de la comarca de la Marina Alta: Xàbia, el Poble Nou de Benitatxell i Teulada.

A grans trets, l’espai se situa al nord-est de la província d’Alacant i abasta la línia costanera des del cap de Sant Martí (Xàbia) fins al cap d’Or (Teulada).

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| *Codi* | *Espai* | *Municipis* | *Província* | *Superfície (ha)* |
| ZEC ES5213018 | Penya-segats de la Marina | Xàbia, el Poble Nou de Benitatxell i Teulada | Alacant | 952,60 |
| ZEPA ES5213018 | Penya-segats de la Marina | Xàbia, el Poble Nou de Benitatxell i Teulada | Alacant | 952,60 |

  

![](https://dogv.gva.es/publicaciones/imagesSF/2024/10/10/1211152/64_1729495755020_8441953000070591107_imagen.png)

*Figura 1: Àmbit territorial de les normes de gestió. Font: Projecte de decret.*

B.3.2. Objectius

L’objectiu de la norma de gestió és establir les mesures de conservació i les mesures necessàries per a previndre la deterioració i les alteracions dels hàbitats i les espècies dels espais de la Xarxa Natura 2000 del seu àmbit territorial, amb la finalitat de mantindre’ls o portar-los a un estat de conservació favorable, i contribuir a fer front a la pèrdua de biodiversitat i complir la normativa comunitària (Directiva 92/43/CEE, de 21 de maig de 1992, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la fauna i flora silvestres, i Directiva 2009/147/CE, de 30 de novembre de 2009, relativa a la conservació de les aus silvestres), estatal (Llei 42/2007, de 13 de desembre, del patrimoni natural i de la biodiversitat) i autonòmica (Llei 11/1994, de 27 de desembre, d’espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana).

La norma de gestió, com a instrument de planificació ambiental dels espais XN 2000 corresponents, incorpora els seus propis objectius de gestió relatius als hàbitats i les espècies presents en el seu àmbit territorial.

B.3.3. Contingut de la norma de gestió

Les determinacions contingudes en la norma indicada per a aconseguir l’objectiu específic de fer front a la pèrdua de biodiversitat són les següents:

– Inventari de tipus d’hàbitats naturals i d’espècies presents als espais, descripció del seu estat de conservació i dels criteris utilitzats per a interpretar-lo. Incorpora la determinació de l’estat de conservació dels hàbitats i les espècies presents als espais i criteris de valoració.

Els hàbitats són propis de penya-segats costaners del nord de la província d’Alacant com, per exemple, 1210, «Vegetació anual sobre deixalles marines acumulades»; 1240, «Penya-segats amb vegetació de les costes mediterrànies amb *Limonium*  spp. endèmics»; 1310, «Vegetació anual pionera amb *Salicornia*  i altres espècies de zones fangoses o arenoses»; 8130, «Despreniments mediterranis occidentals i termòfils»; 8210, «Pendents rocosos calcícoles amb vegetació casmofítica», o 8330, «Coves marines submergides o semisubmergides».

També estan representats, entre d’altres, els hàbitats prioritaris següents: 6110\*, «Prats calcaris càrstics o basòfils de l’*Alysso-Sedion albi»*, 6220\*, «Zones subestèpiques de gramínies i anuals del *Thero-Brachypodietea»*, i 7220\*, «Brolladors petrificants amb formació de tuf (*Cratoneurion*)».

Entre les espècies de flora d’interés destaquen *Silene hifacensis*, *Diplotaxis ibicensis*, *Helianthemum caput-felis*, *Asplenium marinum*, *Maytenus senegalensis*  spp. europea i *Dendropoma lebeche*, mentres entre la fauna apareixen algunes espècies de quiròpters: corb marí emplomallat (*Phalacrocorax aristotelis*), àguila pescadora (*Pandion haliaaetus*), falcó pelegrí (*Falco peregrinus*) o brúfol (*Bubo bubo*).

– Objectius de conservació i gestió.

Els objectius de gestió comuns per al conjunt dels hàbitats d’interés comunitari de presència confirmada en els espais són els següents:

1. Actualitzar periòdicament la informació cartogràfica de la superfície i cobertura.

2. Mantindre o millorar la distribució, la superfície, la cobertura i les funcions específiques de cada un dels hàbitats.

3. Establir mesures específiques per a recuperar els hàbitats afectats per l’incendi de setembre de 2016.

Els objectius de gestió per a les espècies de l’annex II de la Directiva d’hàbitats i de l’annex I de la Directiva d’aus silvestres amb presència a l’espai, així com per a les altres espècies importants per a la gestió de l’espai, són:

1. Actualitzar de manera periòdica la informació sobre la grandària poblacional.

2. Mantindre o millorar la població dins de l’«estat de conservació favorable» i que les perspectives de futur per a estes variables siguen bones.

3. Mantindre els hàbitats de les espècies mitjançant l’eliminació dels factors que estan afectant l’estat de conservació de les espècies.

4. Crear zones d’expansió noves per a la silene d’Ifac (*Silene hifacensis*) i l’esteperola de cap de gat (*Helianthemum caput-felis*), i afavorir la recuperació d’aus marines, per a preveure, fins i tot, la reintroducció de l’àguila pescadora (*Pandion haliaaetus*).

Els objectius de gestió per al conjunt de l’espai pretenen redimensionar els anteriors de manera que puguen establir-se prioritats en funció de les directrius següents:

1. Concepció en xarxa. Contribució de cada hàbitat i/o espècie al conjunt de la Xarxa Natura 2000 a escala regional (Comunitat Valenciana), nacional i europea.

Hàbitats naturals d’interés comunitari que es consideren de prioritat especial:

1170 Esculls

1240 Penya-segats amb vegetació de les costes amb *Limonium*  spp. endèmiques mediterrànies

5210 Matolls arborescents de *Juniperus*  spp.

7220\* Brolladors petrificants amb formació de tuf (*Cratoneurion*)

Coves marines submergides o semisubmergides

–  Espècies:

Silene d’Ifac (*Silene hifacensis*), esteperola de cap de gat (*Helianthemum caput-felis*), ravanell d’Eivissa (*Diplotaxis ibicensis*), ratpenat de cova (*Miniopterus schreibersii*), ratpenat de ferradura gros (*Rhinolophus ferrumequinum*), corb marí emplomallat (*Phalacrocorax aristotelis*) i àguila pescadora (*Pandion haliaaetus*).

2. Priorització de recursos. Les mesures de gestió activa es podran iniciar d’acord amb un calendari de prioritats condicionades per l’afecció severa provocada per l’incendi recent i en el grau d’importància de les espècies en un context de recursos limitats, amb l’orde següent de prioritats:

Hàbitats naturals d’interés comunitari que es consideren de prioritat especial:

1240 Penya-segats amb vegetació de les costes amb *Limonium*  spp. endèmiques mediterrànies

7220\* Brolladors petrificants amb formació de tuf (*Cratoneurion*)

5210 Matolls arborescents de *Juniperus*  spp.

– Espècies:

Silene d’Ifac (*Silene hifacensis*), ravanell d’Eivissa (*Diplotaxis ibicensis*), esteperola de cap de gat (*Helianthemum caput-felis*), corb marí emplomallat (*Phalacrocorax aristotelis*) i ratpenat de cova (*Miniopterus schreibersii*).

3. Context econòmic, social i territorial. L’aplicació de la norma s’adaptarà a les diferents necessitats i limitacions imposades pel medi socioeconòmic, es fomentaran les activitats tradicionals que contribuïsquen a la conservació, amb atenció al suport econòmic d’instruments financers per a la Xarxa Natura 2000 i es consideraran un marc d’actuació prioritari la informació i la conscienciació sobre la Xarxa Natura 2000 entre la població local.

– Zonificació de l’àmbit d’aplicació de la norma de gestió:

El criteri determinant de la zonificació és la presència o no d’hàbitats i espècies per als quals s’establixen objectius de conservació en la norma de gestió, així com el caràcter prioritari o no d’estos.

Així, l’àmbit d’aplicació de la norma de gestió es zonifica, a efectes normatius i de gestió, en 5 categories: zona A (hàbitats prioritaris), zona B (hàbitats d’interés comunitari), zona C (resta d’hàbitats i poblacions d’espècies de la directiva aus), zona D (àrees urbanes i urbanitzables) i zona M (espai marí).

La superfície i la contribució relativa de cada una d’estes categories de zonificació dins de l’espai corresponent de la XN 2000 és la següent:

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| *Zonificació* | *Superfície (ha)* | *% àmbit norma de gestió* |
| Zona A | 88,19 | 9,3 |
| Zona B | 787,17 | 82,6 |
| Zona C | 8,05 | 0,8 |
| Zona D | 69,20 | 7,3 |
| Zona M\* | 27,93 | - |
| Total | ZEC/ZEPA: 952,60  Delimitació cartogràfica: 980,53 | 100,0 (ZEC) |

\*Zona marina coincident amb l’«Espai marí de la Marina Alta» (ESZZ16007). Omés de la zonificació per ser externs a les ZEC i ZEPA, i exclòs de les competències de l’Administració autonòmica.

![](https://dogv.gva.es/publicaciones/imagesSF/2024/10/10/1211152/65_1729495755051_9190850321686785601_imagen.png)

– Normativa d’aplicació directa i règim d’avaluació de repercussions

A l’efecte d’esta norma de gestió, la normativa d’aplicació directa queda agrupada de la manera següent:

*a*) Mesures per a restablir l’estat favorable dels hàbitats i les espècies incendiades.

1. Mesures per a la recuperació postincendi d’hàbitats naturals d’interés comunitari de prioritat especial.

2. Mesures per a la recuperació postincendi d’altres hàbitats naturals d’interés comunitari.

3. Mesures per a la recuperació postincendi d’espècies de fauna i flora.

*b*) Mesures per a evitar la deterioració dels hàbitats i alteracions sobre les espècies.

1. Mesures per a la protecció d’hàbitats naturals d’interés comunitari de prioritat especial. Es detallen les activitats considerades incompatibles en les àrees de la zona A, així com en les àrees del territori en què apareguen els hàbitats naturals d’especial prioritat que s’indiquen en l’apartat V.1 de la norma de gestió.

2. Mesures per a la protecció d’altres hàbitats naturals d’interés comunitari. Per a les àrees incloses en la zona B, no s’establix cap incompatibilitat específica, més enllà de les limitacions establides en les diferents legislacions sectorials.

3. Mesures per a la protecció d’espècies de fauna i flora. Es detallen les activitats considerades incompatibles en les àrees zonificades com a A, B i C, en tant que no estiguen relacionades directament amb mesures de gestió del lloc establides en la mateixa norma de gestió i/o siguen considerades com a tals per part de l’òrgan gestor de la Xarxa Natura 2000, i fan menció a la limitació de la pràctica d’escalada i barranquisme en àrees sensibles per a aus rapaces.

Pel que fa al règim d’avaluació de repercussions, la norma de gestió indica:

*a*) Queden sotmesos a este règim els plans, els programes i els projectes inclosos en el camp d’aplicació material del Decret 60/2012, de 5 d’abril, d’avaluació de repercussions en tot l’àmbit de la ZEC i ZEPA inclosos en la norma de gestió.

*b*) S’indiquen els plans, programes i projectes que queden exclosos de l’obligació d’avaluar les repercussions sobre les ZEC i ZEPA d’esta norma de gestió.

*f*) Resta de supòsits. Quedaran subjectes a avaluació de les repercussions sobre els espais protegits de la XN 2000 objecte d’esta norma de gestió.

La norma de gestió recull en una taula resum les normes d’aplicació directa i la concreció de l’obligació d’avaluar atenent la zonificació (A, B, C i D) establida. En esta taula, que es reproduïx a continuació, es distingix entre:

– Actuacions no autoritzables (amb exclusió de l’avaluació de repercussions per incompatibilitat amb la conservació)

– Actuacions que no requeriran avaluació de repercussions (sense afecció previsible sobre hàbitats o espècies)

– Actuacions que requeriran avaluació de repercussions

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| *Actuacions no autoritzables (amb exclusió de l'avaluació de repercussions per incompatibilitat amb la conservació)* | *Zona* | | | |
| *A* | *B* | *C* | *D* |
| Les que siguen incompatibles amb la classificació i la qualificació urbanística dels sòls inclosos en les categories de zonificació indicades. | X | X |  | X |
| El desbrossament no selectiu o l'eliminació total de la coberta vegetal natural inclosa en els hàbitats 1240, "Penya-segats amb vegetació de les costes mediterrànies amb*Limonium*  spp. endèmics", i 5210, "Matolls arborescents de *Juniperus*  spp.", o en les àrees d'ocupació de les espècies de la directiva presents en l'àmbit de la norma de gestió: *Diplotaxis ibicensis*  i *Helianthemum caput-felis*. | X |  |  |  |
| Les cremes de qualsevol naturalesa i extensió, realitzades sobre la coberta vegetal natural, i que no estiguen previstes en un pla prescrit de cremes com a instrument de gestió forestal. | X | X | X |  |
| Posada en marxa de plans d'actuació agrícola que suposen canvis de cultius, modificació de sistemes de riscos, desviaments de canals o séquies, canalitzacions i, en general, totes les actuacions que puguen modificar el funcionament hídric de l'espai. |  | X | X |  |
| Recol·lecció i extracció de material vegetal viu de flora endèmica, rara o amenaçada, a excepció de fins per a la reproducció i l'estudi d'exemplars en el marc de la conservació. | X | X |  |  |
| Aterraments, abocaments de materials sòlids i líquids d'origen urbà o industrial. | X | X | X |  |
| La utilització d'herbicides per a netejar la vegetació ruderal en màrgens de vies i camins. | X | X | X |  |
| La instal·lació de noves infraestructures de comunicació i generació d'energia, excepte les que tinguen l'avaluació de repercussions favorable. No es consideraran noves infraestructures les que ja es troben en el moment de l'aprovació d'estes normes i tenen la seua autorització preceptiva. | X | X | X |  |
| La pràctica de l'escalada i el barranquisme en les àrees que, en desplegament d'esta norma i en aplicació de l'article 11 del Decret 179/2004, de 24 de setembre, del Consell de la Generalitat, de regulació del senderisme i esports de muntanya, es consideren zones sensibles per la presència d'hàbitats d'espècies incloses en esta normativa, amb atenció especial a les àrees de conservació de la silene d'Ifac (*Silene hifacensis*) i a les àrees de recuperació en què es desenvolupen actuacions concretes de reintroducció de l'espècie.  Les vies d'escalada equipades en els penya-segats en el moment d'entrar en vigor esta normativa tindran la consideració d'equipaments esportius consolidats. L'obertura de noves vies haurà de comptar amb l'autorització de l'òrgan gestor del ZEC. | X | X |  |  |
| En les àrees de recuperació de la *Silene hifacensis*, en els hàbitats d'esta espècie en àrees on es desenvolupen accions d'introducció, qualsevol actuació que puga suposar un perjuí per a esta. | X | X |  |  |
| L'accés a la cova de les Rates Penades de Moraira sense autorització expressa de la direcció general competent en matèria de conservació de fauna silvestre. | X | X |  |  |
| L'accés per via marina a l'interior sota sostre de les coves semisubmergides amb qualsevol vehicle de motor sense una autorització expressa. També l'arribada i el desembarcament de qualsevol embarcació dins de les coves. Per a les embarcacions sense motor d'explosió està permés el trànsit i abarloar-se dins d'estes. | X | X |  |  |
| Totes les activitats que puguen produir la contaminació de sòls o del subsol amb risc per als hàbitats i les espècies, així com les que produïsquen menyscapte dels usos actuals o potencials d'estos recursos o de la seua capacitat ecològica. En el mateix sentit, es considera incompatible tota mena d'abocament sòlid o líquid potencialment contaminant sobre els sòls o la incorporació d'este abocament al subsol mitjançant qualsevol procediment. | X | X |  |  |
| L'obertura de senderes o camins nous en les vores dels tallats, tant en la part alta com en la part baixa, on nidifiquen les espècies considerades d'interés (ZEPA) com ara aus rupícoles com el falcó pelegrí (*Falco peregrinus*), el brúfol (*Bubo bubo*), etc. | X | X |  |  |
| Qualsevol actuació que implique l'eliminació o l'afecció a exemplars de les espècies prioritàries establides en les diferents microreserves de flora o en la reserva de fauna de l'àmbit d'esta norma de gestió, excepte les actuacions relacionades amb la gestió del lloc i amb les actuacions de conservació establides en les declaracions respectives. | X | X |  |  |
| Transformació dels hàbitats 1240, 1310, 5210, 6420, 8130, 8210, 9320 i 9540, excepte quan esta transformació siga necessària per a l'execució de projectes que compten amb avaluació de repercussions favorable. | X | X |  |  |

  

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| *Actuacions que no requeriran avaluació de repercussions (sense afecció previsible sobre hàbitats o espècies)* | *Zona* | | | |
| *A* | *B* | *C* | *D* |
| Qualsevol pla, programa, projecte o actuació que es desenvolupe en l'àmbit de la zona D que establix esta norma de gestió, amb l'excepció de les actuacions industrials que puguen representar, per les seues característiques específiques, una emissió de contaminants gasosos o d'abocaments, incloent-hi els d'aigües residuals, susceptibles d'afectar les àrees situades fora de la zona D esmentada. |  |  |  | X |
| Els esmentats expressament en les mesures de gestió activa, per estar relacionades directament amb la gestió de l'espai. | X | X | X | X |
| Totes les actuacions relacionades amb la gestió del lloc i amb els objectius de conservació dels espais Xarxa Natura 2000 presents en l'àmbit de les normes considerades esmentades com a tals per l'òrgan gestor de la Xarxa Natura 2000. | X | X | X | X |
| Actuacions de conservació, rehabilitació, millora o manteniment de les instal·lacions i infraestructures ja existents en l'àmbit d'esta norma, mentres no suposen una modificació de traçat o un increment de la superfície. | X | X | X | X |
| La pràctica de l'agricultura (incloent-hi les actuacions habituals relacionades amb esta, com ara canvi de cultiu, anivellament i agrupació de parcel·les, mecanització, etc.) en els àmbits en què s'ha estat produint esta pràctica en l'entrada en vigor d'esta norma. Sempre que es complisquen els criteris orientadors desenvolupats en el punt següent referent a això. | X | X | X | X |
| La pràctica de l'activitat cinegètica o piscícola d'acord amb la legislació sectorial vigent. | X | X | X |  |
| La ramaderia extensiva o càrrega ramadera per a la prevenció d'incendis forestals, excepte en les àrees en què, de manera explícita, s'indiquen el desplegament d'estes normes amb la finalitat d'evitar afeccions significatives sobre hàbitats o espècies considerades especialment sensibles. | X | X | X | X |
| Les activitats i els aprofitaments forestals de qualsevol naturalesa quan es duguen a terme a l'empara d'un instrument tècnic de gestió forestal aprovat per la Generalitat Valenciana i que dispose de l'avaluació de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000 emesa per l'òrgan competent. | X | X | X | X |
| Les actuacions ordinàries de conservació de llits fluvials —com ara la retirada d'elements obstructius—, així com l'eliminació d'espècies al·lòctones i les obres d'emergència desenvolupades o autoritzades expressament per l'òrgan de conca. | X | X | X | X |
| Les actuacions de manteniment i conservació de les infraestructures —basses, séquies, assuts—, vinculades al regadiu o a altres activitats, amb independència de l'òrgan que les execute, quan no es troben en els supòsits indicats en les normes. | X | X | X | X |
| Els instruments de planejament que afecten el sòl urbà: plans de reforma interior, estudis de detall i programes per al desenvolupament d'actuacions aïllades. | X | X | X | X |
| Les obres d'interés general competència de l'Administració de l'Estat, previstes en l'article 111.1 de la Llei 22/88, de 28 de juliol, de costes. | X | X | X | X |

  

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| *Actuacions que requeriran avaluació de repercussions* | *Zona* | | | |
| *A* | *B* | *C* | *D* |
| Activitats d'ús públic del medi en grups organitzats superiors a 30 persones, incloent-hi competicions esportives o altres esdeveniments esportius, lúdics o culturals. | X | X | X |  |
| La construcció d'edificacions aïllades o instal·lacions en el sòl no urbanitzable protegit, destinades a activitats agrícoles, ramaderes, forestals, cinegètiques o turístiques, i la construcció d'habitatges unifamiliars aïllats en sòl no urbanitzable amb qualsevol qualificació, així com la reconstrucció o remodelació d'estes edificacions o instal·lacions quan suposen un increment de la superfície o volum d'estes. | X | X | X |  |
| La construcció d'edificacions o instal·lacions en sòl no urbanitzable destinades a ús urbanístic, com ara allotjaments rurals, establiments de restauració, campaments i similars. | X | X | X |  |
| Instruments tècnics de gestió forestal no previstos en les mesures de gestió activa. | X | X | X |  |
| Els aprofitaments forestals i els treballs de conservació i millora de masses forestals, quan no s'executen en desplegament d'instruments tècnics de gestió forestal aprovats per la Generalitat Valenciana i que disposen d'avaluació de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000 emesa per l'òrgan competent. | X | X | X |  |
| La construcció de línies elèctriques quan no estiguen sostingudes a una declaració o estimació d'impacte ambiental i els plans de manteniment anual de línies elèctriques que preveu la Llei forestal de la CV. | X | X | X |  |
| L'obertura, l'ampliació o el canvi de traçat de camins i pistes rurals i forestals. | X | X | X | X |
| La utilització de llots de depuradora i purins com a esmena agrícola en àrees compreses en perímetres de protecció de proveïment a poblacions, així com en les àrees considerades sensibles per a la protecció d'hàbitats aquàtics, que hauran de definir-se en desplegament d'esta norma. | X | X | X | X |
| Les autoritzacions d'abocament d'aigües residuals i les concessions per a l'aprofitament d'aigües subterrànies. | X | X | X | X |
| Els plans, programes o projectes que impliquen una afecció directa o indirecta al subsol que per l'envergadura o localització puguen alterar l'estructura subterrània de les cavitats que s'esmenten en estes normes. | X | X | X |  |
| L'obertura de vies d'escalada noves, entenent com a tals les que no tinguen la consideració d'equipaments esportius consolidats en el moment d'entrada en vigor d'esta norma. | X | X | X | X |
| L'establiment de xarxes noves de gasificació i les instal·lacions de depòsits de combustibles associats a edificacions aïllades. | X | X | X |  |
| La resta de supòsits compresos en el terme d'aplicació material del Decret 60/2012 no implicats explícitament en els apartats anteriors. | X | X | X | X |

  

– Criteris orientadors i mesures de gestió activa

– Criteris orientadors

La norma de gestió conté una relació de criteris que tenen com a objectiu orientar els planificadors i els gestors sobre la millor manera de compatibilitzar l’ordenació i la gestió de determinades actuacions relacionades amb estos àmbits amb les exigències derivades de la normativa de la Xarxa Natura 2000; en particular, amb l’exigència d’assolir o mantindre l’estat de conservació favorable dels hàbitats i les espècies que han motivat la declaració de l’espai LIC i ZEPA que constituïxen l’àmbit d’esta norma de gestió.

Concretament, s’establixen els següents:

+ Criteris orientadors per a la planificació i la gestió forestals

+ Criteris orientadors per a l’ordenació cinegètica

+ Criteris orientadors per a la creació i el manteniment de punts d’aigua

+ Criteris orientadors per a la construcció o la modificació d’infraestructures

– Mesures de gestió activa

Les mesures de gestió activa constituïxen el conjunt d’actuacions necessàries que cal executar amb la finalitat que els hàbitats i/o les espècies en l’àmbit de les normes de gestió i especialment els que s’han proposat com a objectiu, mantinguen o assolisquen un estat de conservació favorable.

En este sentit, les normes de gestió contenen un conjunt de mesures de diversa naturalesa que poden englobar-se, de manera genèrica, en els apartats següents:

A. Avaluació de comunitats

A.1. Estudi i seguiment dels hàbitats d’interés comunitari de prioritat especial i altres hàbitats.

A.2. Seguiment de l’estat de conservació de les espècies.

A.3. Afavorir la recuperació d’aus marines, preveient fins i tot la reintroducció de l’àguila pescadora.

B. Millora, restauració i conservació

B.1. Inventari de supervivència de l’arbratge parcialment afectat per l’incendi.

B.2 Silvicultura preventiva i restauració hidrologicoforestal.

B.3. Restauració assistida de la coberta vegetal.

B.4. Coordinació amb l’Ajuntament de Xàbia, caçadors i altres propietaris particulars per a la recuperació dels cultius agrícoles de la muntanya de la Granadella.

B.5. Disseny i desenvolupament d’un pla de selvicultura preventiva a través de la coordinada amb ajuntaments.

B.6. Coordinació amb Demarcació de Costes i ajuntaments locals per a la vigilància i la restricció efectiva de les visites recreatives a coves d’interés.

B.7. Disseny i desenvolupament d’un pla de regulació d’ús públic en col·laboració amb els ajuntaments i la Demarcació de Costes.

B.8. Consorci de gestió en l’espai marí de la Marina Alta

B.9. Control d’espècies exòtiques invasores.

C. Informació dels valors naturals per a fomentar la conservació i el desenvolupament sostenible de l’entorn

C1. Campanyes de comunicació i sensibilització participativa.

– Programa d’actuacions

La norma de gestió presenta un programa d’actuacions en el qual es recull el conjunt de les mesures i/o les actuacions de gestió directa, i indica la seua prioritat d’execució en cada zona, la font de finançament, l’estimació econòmica i la responsabilitat sectorial de l’actuació. El programa d’actuacions aconseguix un pressupost estimat de 797.840 euros.

– Règim d’avaluació dels resultats de les mesures de conservació sobre els hàbitats i les espècies

L’avaluació dels resultats de les mesures de conservació (normativa i directrius i mesures de gestió activa) sobre els hàbitats i les espècies presents en l’àmbit d’esta norma de gestió s’ha de fer periòdicament, i coincidir en el temps amb l’elaboració dels informes d’aplicació que preveuen l’article 17 de la Directiva d’hàbitats (Directiva 92/43/CEO) i l’article 12 de la Directiva d’aus silvestres (Directiva 2009/147/CE).

Es proposen dos sistemes d’indicadors: indicadors per al seguiment de l’estat de conservació de les espècies i hàbitats i indicadors per a quantificar el progrés de la norma de gestió en relació amb el seguiment.

1) Indicadors per al seguiment de l’estat de conservació de les espècies i els hàbitats.

Indicadors de seguiment de l’estat de conservació de les espècies i els hàbitats. Els mateixos indicadors (paràmetres) que s’utilitzen per a establir l’estat de conservació servixen per a valorar l’evolució dels elements de gestió, positiva o negativa respecte d’este «estat de conservació favorable» que cal mantindre o aconseguir.

2) Indicadors per al seguiment de l’estat d’aplicació de la norma de gestió.

Indicadors per a quantificar el progrés de la norma de gestió en relació amb el seguiment. S’establixen dos indicadors:

1. Grau de seguiment: percentatge (%) d’espècies i hàbitats per als quals s’ha avaluat l’estat de conservació al cap de 6 anys.

2. Grau d’avançament en els objectius de conservació: percentatge (%) d’espècies i hàbitats que

*a*) mantenen l’estat de conservació.

*b*) milloren l’estat de conservació.

*c*) empitjoren l’estat de conservació.

A este efecte, el llindar per a quantificar un canvi en l’estat de conservació es definix com el pas d’una categoria a una altra, de manera que en la figura següent qualsevol canvi de categoria de dreta a esquerra és una millora, i un empitjorament en el sentit contrari:

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| *Favorable* | *Desfavorable-inadequat* | *Desfavorable-roín* |
| –––> Empitjora l’estat de conservació | | |
| <––– Millora l’estat de conservació | | |

El canvi de la categoria de desconegut a qualsevol altra categoria no es considera una millora o un empitjorament de l’estat de conservació, encara que sí un avanç en el grau de coneixement de l’espècie o l’hàbitat. De la mateixa manera, el pas d’un estat de conservació conegut a la categoria de desconegut implica només un retrocés en el grau de coneixement.

*C*. Avaluació del resultat de les consultes realitzades i com s’han pres en consideració.

*a*) Antecedents.

Tenint en consideració la tramitació sectorial i ambiental duta a terme fins a este moment, descrita en l’apartat *A*, «Anàlisi del procés d’avaluació», d’este document, l’avaluació del resultat de les consultes s’executa sobre la base dels documents i els informes que són objecte de l’informe d’al·legacions esmentat.

*b*. Fase de posada a la disposició del públic i consulta a administracions.

Entre el 9 de setembre i el 2 d’octubre de 2019 es van efectuar consultes a administracions públiques i entitats interessades i, d’altra banda, es va dur a terme la fase d’informació pública mitjançant un anunci en el DOGV número 8629 de 6 d’octubre de 2019, i queden exposats la versió preliminar del projecte de decret, amb les normes de gestió, memòria tècnica, mapes de localització, pla de participació pública i estudi ambiental i territorial estratègic.

En les taules següents s’indiquen les consultes realitzades, així com les al·legacions i els informes rebuts.

Fase de consultes

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| *Administració-entitats-associacions-particulars* | *Data de consulta* | *Informe-respostes* |
| Departaments de la Generalitat Valenciana |  |  |
| C. d’Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball | 02.10.2019 | 22.10.2019 |
| C. d’Educació, Cultura i Esport | 02.10.2019 | 04.11.2019 |
| C. d’Innovació, Universitats, Ciència i Societat Digital | 02.10.2019 | 07.11.2019 |
| C. de Justícia, Interior i Administració  Pública | 02.10.2019 | 14.10.2019 |
| C. de Participació, Transparència, Cooperació i Qualitat Democràtica | 02.10.2019 | 08.10.2019 |
| C. de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat | 12.09.2019 | 17.10.2019 |
| C. de Sanitat Universal i Salut Pública | 02.10.2019 | 04.10.2019 |
| C. d’Hisenda i Model Econòmic | 02.10.2019 | 25.10.2019 |
| Direcció General de Canvi Climàtic | 12.09.2019 | - |
| Direcció General de l’Institut Valencià de les Dones | 02.10.2019 | 17.10.2019 |
| Direcció General de Política Territorial i Paisatge | 12.09.2019 | - |
| Direcció General de Prevenció d’Incendis Forestals | 12.09.2019 | 20.09.2019 |
| Direcció General de Ports, Aeroports i Costes | 12.09.2019 | - |
| Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental | 12.09.2019 | 21.10.2019 |
| Direcció General de l’Aigua | 12.09.2019 | - |
| Direcció Territorial d’Agricultura d’Alacant | 12.09.2019 | - |
| Direcció Territorial d’Alacant. Secció Forestal | 12.09.2019 | 08.10.2019 |
| Presidència de la Generalitat | 02.10.2019 | 16.10.2019 |
| Servici d’Ordenació i Gestió Forestal | 11.09.2019 | 10.10.2019 |
| Servici de Caça i Pesca | 11.09.2019 | 08.10.2019 |
| Servici de Gestió d’Espais Naturals Protegits | 11.09.2019 | - |
| Servici Territorial d’Urbanisme Alacant | 12.09.2019 | 17.10.2019 |
| Servici Territorial d’Indústria i Energia Alacant | 11.09.2019 | - |
| Vicepresidència i Conselleria d’Igualtat i Polítiques Inclusives | 02.10.2019 | 23.10.2019 |
| Vicepresidència Segona i Conselleria d’Habitatge i Arquitectura Bioclimàtica | 02.10.2019 | 21.10.2019 |
| Altres administracions |  |  |
| Direcció General de Sostenibilitat de la Costa i el Mar (MITECO) | 17.09.2019 | 30.09.2019 |
| Direcció General de Biodiversitat i Qualitat Ambiental (MITECO) | 16.09.2019 | 07.10.2019 |
| Direcció General de Carreteres. Unitat de Carreteres (MITECO) | 16.09.2019 | 14.10.2019 |
| Confederació Hidrogràfica del Xúquer | 16.09.2019 | 29.10.2019 |
| Administració local |  |  |
| Diputació d’Alacant Àrea de Medi Ambient | 09.09.2019 | 20.09.2019 |
| Ajuntament del Poble Nou de Benitatxell | 09.09.2019 | 14.11.2019 |
| Entitats representatives i particulars |  |  |
| Acció Ecologista-Agró | 09.09.2019 | - |
| Associació de Municipis Forestals de la CV | 09.09.2019 | - |
| Associació Valenciana d’Agricultors | 09.09.2019 | - |
| Ajuntament de Teulada | 09.09.2019 | - |
| Ajuntament de Xàbia | 09.09.2019 | - |
| Col·legi Oficial d’Enginyers Agrònoms de Llevant | 09.09.2019 | - |
| Col·legi Oficial d’Enginyers Tècnics Agrícoles | 09.09.2019 | - |
| Federació d’Esports de Muntanya i Escalada de la CV (FEMECV) | 09.09.2019 | 05.11.2019 |
| Federació de Caça de la CV | 09.09.2019 | - |
| Institut de Recerca Oceanogràfica de Xàbia | 09.09.2019 | 08.10.2019 |
| La Unió de Llauradors i Ramaders | 09.09.2019 | - |
| Societat Espanyola d’Ornitologia/BirdLife | 09.09.2019 | 19.11.2019 |
| Societat Valenciana d’Ornitologia | 09.09.2019 | - |
| Unió de Xicotets Agricultors (UPA-PV) | 09.09.2019 | - |
| WWF | 09.09.2019 | - |

  

Aportacions en fase d’exposició pública

|  |  |
| --- | --- |
| *Entitat/interessats* | *Al·legacions* |
| Carlos da Rocha Rodrigues | 09.11.2019 |
| Centre Excursionista de Xàbia | 05.11.2019 |
| Enric Morera Esteve | 27.10.2019 |
| José Bas Marqués | 20.11.2019 |
| Raúl Ibáñez Ros | 08.11.2019 |
| VAPF, SLU | 12.11.2019 |

Tots els informes i les al·legacions rebuts en esta fase que feien observacions o consideracions als documents exposats al públic són objecte de consideració motivada en l’informe d’al·legacions redactat per l’òrgan promotor que es resumixen en l’apartat següent.

*c*. Modificacions introduïdes en els documents de la norma de gestió a conseqüència de la informació pública i les consultes.

S’incorporen a la memòria tècnica de la norma de gestió i al projecte de decret corresponent les modificacions següents derivades de l’exposició pública i consultes, que estan detallades en l’informe d’al·legacions:

1. Atesa l’al·legació del Servici Provincial de Costes d’Alacant, en el punt 5 de la secció *a*, «Plans, programes i projectes exclosos de substanciar l’avaluació de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000», de l’apartat 5.3.2, «Concreció de l’obligació d’avaluar», s’inclou un punt específic que exclou de l’obligació següent d’avaluar. Esta inclusió també queda reflectida en el quadre resum:

– Les obres d’interés general competència de l’Administració de l’Estat, previstes en l’article 111.1 de la Llei 22/88, de 28 de juliol, de costes.

2. Atesa l’al·legació del Servici de Caça i Pesca, s’introduïx el canvi de redacció següent en el punt 8 «Caça (codi F03,01)» del capítol IV. Identificació de pressions, impactes i amenaces.

– Se substituïx: «Actuacions recomanades: no es plantegen a causa del baix efecte de la pressió negativa detectada en l’àmbit de la norma de gestió» per: «Actuacions recomanades: no es plantegen, atés que una gestió basada en els PTOC i en la memòria i pla anual, per a observar les possibles variacions en les captures i adequar l’activitat cinegètica als recursos existents, no ha de produir cap pressió negativa sobre les espècies».

A més, es modifica la redacció del punt *g*  de l’apartat 6.1.2, «Criteris orientadors per a l’ordenació cinegètica» que queda redactat de la manera següent:

– «*g*) Els instruments d’ordenació cinegètica identificaran les seccions o quartel·les sensibles, entenent com a tals les zones on anualment una espècie de les considerades en esta norma desenvolupe una part vital del seu cicle biològic (important per al manteniment de la població) o bé que alberguen algun dels hàbitats naturals següents d’interés comunitari de prioritat especial, i l’activitat siga manifestament incompatible amb la seua conservació».

3. Atesa l’al·legació de la secció forestal de la DT d’Alacant, en l’apartat «Restauració assistida de la coberta vegetal» del capítol 6.2, «Mesures de gestió activa», es modifica el valor de 200 peus/ha pel de 400-600 peus/ha indicat per la secció forestal.

4. Ateses les al·legacions de la Federació d’Esports de Muntanya i Escalada de la Comunitat Valenciana (FEMECV), de Raúl Ibáñez Ros, de l’Ajuntament del Poble Nou de Benitatxell i del Centre Excursionista de Xàbia (CEX), es modifica la redacció i s’amplia el punt 2 de l’apartat 5.2.3, «Mesures per a la protecció d’espècies de fauna i flora».

– Se substituïx: «2. La pràctica de l’escalada i el barranquisme en les àrees que, en el desplegament d’esta norma i en aplicació de l’article 11 del Decret 179/2004, de 24 de setembre, del Consell de la Generalitat, de regulació del senderisme i esports de muntanya, es consideren zones sensibles per la presència d’hàbitats d’espècies incloses en esta normativa, amb atenció especial a les àrees d’ocupació i recuperació de la silene d’Ifac (*Silene hifacensis*)» per: «2. La pràctica de l’escalada i el barranquisme en les àrees que, en desplegament d’esta norma i en aplicació de l’article 11 del Decret 179/2004, de 24 de setembre, del Consell de la Generalitat, de regulació del senderisme i esports de muntanya, es consideren zones sensibles per la presència d’hàbitats d’espècies incloses en esta normativa, amb atenció especial a les àrees de conservació de la silene d’Ifac (*Silene hifacensis*) i a les àrees de recuperació en què es desenvolupen actuacions concretes de reintroducció de l’espècie.

Les vies d’escalada equipades en els penya-segats en el moment d’entrar en vigor esta normativa tindran la consideració d’equipaments esportius consolidats. Els reequipaments, entesos com el canvi dels elements ja existents per motius de seguretat, estaran permesos, si és el cas, sota la presentació d’una declaració responsable de no afecció al medi.

L’obertura de vies noves haurà de comptar amb l’autorització de l’òrgan gestor del ZEC.»

Esta modificació obliga a incloure el punt addicional següent en l’apartat 5.3.1, «Obligació general d’avaluar», per a indicar expressament l’obligació d’avaluar l’obertura de vies d’escalada en àrees que no s’ajusten al criteri indicat.

«13. L’obertura de vies d’escalada noves, entenent com a tals les que no tinguen la consideració d’equipaments esportius consolidats en el moment d’entrada en vigor d’esta norma».

5. Ateses les al·legacions de Raúl Ibáñez Ros i de l’Ajuntament del Poble Nou de Benitatxell, del Centre Excursionista de Xàbia (CEX), en el punt 8 de l’apartat 5.3.1, «Obligació general d’avaluar», per a indicar expressament l’obligació d’avaluar en el cas d’obertura de senderes noves, que quedarà redactat de la manera següent:

Punt 8) L’obertura, l’ampliació o el canvi de traçat de senderes camins i pistes rurals i forestals».

6. Ateses les al·legacions d’Enric Morera Esteve i José Bas Marqués s’ha modificat la zonificació original per a incloure en la zona D les àrees indicades en les seues al·legacions.

7. Atesa l’al·legació del VAPF, SLU, s’ha procedit a modificar el límit del ZEC excloent una de les àrees qualificades pel PGOU del Poble Nou de Benitatxell, actualment en tramitació, com a zona urbanitzada. Així mateix, es procedix a la modificació de la zonificació, en què una altra àrea del Pla parcial cimeres del Sol passa a zona D que, inclosa també en zona urbanitzada, està prevista destinar-la a zona verda.

Punt 8. Atesa l’al·legació del S. T. d’Indústria i Energia d’Alacant (Conselleria d’Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball), s’inclou un punt específic en l’apartat 5.2.3, «Mesures per a la protecció d’espècies de fauna i flora», per a indicar expressament l’obligació general d’avaluar l’establiment d’infraestructures que no queden indicades clarament en la redacció actual:

Punt 8. L’establiment de xarxes noves de gasificació i les instal·lacions de depòsits de combustibles associats a edificacions aïllades.

A part de les modificacions indicades ací, s’hi han introduït xicotets canvis de redacció i s’han corregit algunes errates que s’han detectat al llarg del procés d’informació pública.

*D*. Anàlisi de la previsió dels impactes significatius per l’aplicació de la norma de gestió.

Segons l’estudi ambiental i territorial estratègic, els efectes ambientals previsibles de les normes de gestió sobre la biodiversitat, la flora i la fauna són de signe positiu indubtablement, sobretot en relació amb la conservació dels hàbitats i les espècies que han determinat la inclusió d’estos espais en la Xarxa Natura 2000, atés que l’objectiu principal és mantindre’ls en un estat de conservació favorable o portar-los-hi.

El mateix caràcter tenen els efectes sobre el paisatge, atés que els espais de la Xarxa Natura 2000 són recursos paisatgístics de conformitat amb la legislació protectora del paisatge, i les mateixes normes de gestió es poden considerar un instrument que contribuirà a fixar els objectius de qualitat paisatgística per a estos.

L’emissió de les normes de gestió i la posada en marxa de les seues actuacions de conservació activa tant en els espais de la Xarxa Natura 2000 com en les àrees de connectivitat entre estos espais també tindrà signes positius en relació amb els factors climàtics i, especialment, sobre el problema del canvi climàtic, atés que augmentaran la capacitat de resiliència del territori, és a dir, la seua capacitat d’adaptació a este problema.

Igualment, també poden considerar-se positius en general els efectes sobre la terra, l’aigua i l’aire, atés que en promouran un ús racional dirigit a la seua millora i conservació en bon estat, en l’àmbit dels espais de la Xarxa Natura 2000.

També seran positius els efectes sobre la població, en la mesura que contribuiran a garantir la seguretat jurídica a l’hora de desenvolupar les seues actuacions en el marc de la Xarxa Natura 2000 i possibilitaran l’arribada de recursos financers en el marc de les polítiques comunitàries, estatals i autonòmiques de caràcter agrari i regional.

No es preveuen efectes significatius sobre la salut humana, en particular perquè les normes de gestió, per les seues característiques, no són susceptibles ni d’augmentar ni de rebaixar els riscos sobre este factor, a diferència d’altres instruments de planificació.

Tampoc es preveuen efectes significatius en matèria de patrimoni cultural, incloent-hi el patrimoni historicoartístic.

Finalment, cal tindre en compte que la Xarxa Natura 2000 i els diferents espais que la conformen són en si mateixos un element estratègic del territori per formar part de la infraestructura verda que preveuen tant el TRLOTUP com l’Estratègia territorial de la Comunitat Valenciana (ETCV, directrius 37, 38 i 39). Així doncs, l’elaboració de les normes de gestió dels espais de la Xarxa Natura 2000 tindrà efectes positius sobre els elements estratègics del territori i contribuirà a fer complir l’Estratègia territorial de la Comunitat Valenciana.

*E*. Accions de seguiment de l’aplicació de la norma de gestió

En l’apartat 8, Règim d’avaluació dels resultats de les mesures de conservació sobre els hàbitats i les espècies de les normes de gestió, es proposen dos sistemes d’indicadors per al seguiment: d’una banda, els indicadors per al seguiment de l’estat d’aplicació de la norma de gestió respectiva i, d’altra banda, els indicadors per al seguiment de l’estat de conservació de les espècies i els hàbitats.

L’avaluació dels resultats de les mesures de conservació (normativa, criteris i mesures de gestió activa) sobre els hàbitats i les espècies presents en ZEC i les ZEPA objecte de les normes de gestió incloses en el projecte de decret es realitzarà periòdicament, coincidint en el temps amb la realització dels informes d’aplicació que preveuen l’article 17 de la Directiva d’hàbitats (Directiva 92/43/CEO) i l’article 12 de la Directiva d’aus silvestres (Directiva 2009/147/CE).

F. Consideracions al projecte de decret

L’apartat 4, «Zona D», fa referència a la inclusió en esta categoria de «…les àrees urbanes i urbanitzables». Per a una comprensió millor s’haurà de substituir en este punt i en tot el text per «…els terrenys classificats com a sòl urbà i sòl urbanitzable en els respectius instruments de planejament».

En el projecte de decret, l’apartat 5.2.1 de mesures per a la protecció d’hàbitats naturals d’interés comunitari de prioritat especial es consideren actuacions no autoritzables i incompatibles les següents:

Punt 1. Les que siguen incompatibles amb la classificació i la qualificació urbanística dels sòls inclosos en les categories de zonificació indicades.

Atés que les activitats incompatibles amb la classificació i la qualificació ho són en sentit ampli, estes hauran de ser incompatibles en totes les zones, fins i tot en la C.

Punt 2. El desbrossament no selectiu, la rompuda o l’aprofitament miner de terrenys ocupats a l’entrada en vigor d’esta norma per vegetació natural inclosa en els hàbitats 1240, «Penya-segats amb vegetació de les costes mediterrànies amb *Limonium* spp. endèmics», i 5210, «Matolls arborescents de *Juniperus*  spp.», o en les àrees d’ocupació de les espècies d’interés comunitari presents en l’àmbit de la norma de gestió: ravanell d’Eivissa (*Diplotaxis ibicensis*) i esteperola de cap de gat (*Helianthemum caput-felis*).

Amb esta redacció, el desenvolupament d’estes actuacions en zona A que poden afectar l’hàbitat prioritari 7220\*, «Brolladors petrificants amb formació de tuf (*Cratoneurion*)», requerirà una avaluació de repercussions. Pareix raonable que en esta mena d’hàbitats en cap cas puguen autoritzar-se les actuacions esmentades, per la qual cosa s’haurà d’incloure este hàbitat en el text.

Punt 4. Posada en marxa de plans d’actuació agrícola que suposen canvis de cultius, modificació de sistemes de regs, desviaments de canals o séquies, canalitzacions i, en general, totes les actuacions que puguen modificar el funcionament hídric de l’espai.

En la taula resum només apareixen com a no autoritzables per a les zones B i C. Tenint en compte que la zona A alberga els hàbitats de més interés per a la conservació, haurà d’afegir-s’hi la zona A com a àrea en què són incompatibles les actuacions indicades en este punt.

Punt 7. La instal·lació de noves infraestructures de comunicació i generació d’energia, excepte les que tinguen una avaluació de repercussions favorable. No es consideraran noves infraestructures les que ja es troben en el moment de l’aprovació d’estes normes i tinguen l’autorització preceptiva.

Amb la finalitat de definir millor els conceptes, se substituirà «infraestructures de comunicació» per «infraestructures viàries» per a evitar la confusió amb infraestructures de telecomunicacions. A més, se substituirà «generació d’energia» per «generació i transmissió d’energia», en el sentit de l’annex VI de la Llei 21/2013, d’avaluació ambiental, que, en la part C, definix: *o*) Transmissió d’energia elèctrica: inclou l’activitat (transport), les instal·lacions (xarxa interconnectada d’alta i mitjana tensió) i el fi (subministrament a clients finals o distribuïdors). En este concepte s’inclouen les subestacions.

La taula resum inclou una actuació no autoritzable en les zones A i B el detall i la descripció de la qual no apareixen en el text corresponent de l’apartat 5.2.3, i s’hauria d’incloure:

– Recol·lecció i extracció de material vegetal viu de flora endèmica, rara o amenaçada, a excepció de fins per a la reproducció i l’estudi d’exemplars en el marc de la conservació.

Quant a les actuacions que no requeriran avaluació de repercussions, es fan les consideracions següents:

Punt 3. També queden exclosos de l’obligació d’avaluar les seues repercussions sobre este espai els plans, els programes, els projectes o les activitats que s’han considerat incompatibles en les normes d’aplicació directa d’esta norma de gestió, sense perjuí del que s’indica en l’apartat corresponent respecte de la possibilitat d’autorització excepcional d’estos.

Este punt no ve referit en la taula resum, ni hi ha referència en la norma sobre autoritzacions excepcionals, per la qual cosa el contingut d’este resulta prescindible i s’haurà d’eliminar.

– D’altra banda, l’actuació següent està inclosa en la taula resum, però no està detallada en el text, per la qual cosa haurà d’incloure’s en l’apartat 5.3.2: «Els instruments de planejament que afecten el sòl urbà: plans de reforma interior, estudis de detall i programes per al desenvolupament d’actuacions aïllades». A més, atés que les zones classificades com a sòl urbà o urbanitzable només apareixen en la zona D, hauran d’eliminar-se de la taula les zones A, B i C.

Quant a les actuacions que requeriran avaluació de repercussions que es detallen en l’apartat 5.3.1, «Obligació general d’avaluar», s’aporten les observacions següents per als punts indicats:

Punt 2. La construcció d’edificacions aïllades o instal·lacions en sòl no urbanitzable protegit, destinades a activitats agrícoles, ramaderes, forestals o cinegètiques, i la construcció d’habitatges unifamiliars aïllats en sòl no urbanitzable amb qualsevol qualificació, així com la reconstrucció o remodelació d’estes edificacions o instal·lacions quan suposen un increment de la superfície o el volum d’estes.

Punt 3. La construcció d’edificacions aïllades o instal·lacions en sòl no urbanitzable protegit destinades a ús turístic, com ara allotjaments rurals, establiments de restauració, campaments i similars.

Punt 4. L’obertura, l’ampliació o el canvi de traçat de camins i pistes rurals i forestals.

Tenint en compte les característiques naturals de la zona A, es considera que les actuacions 2, 3 i 4 no són compatibles en eixa zona amb la conservació dels seus valors, per la qual cosa hauran d’eliminar-se del grup d’avaluació de repercussions i incloure’s en el grup d’actuacions no autoritzables i reflectir-se igualment en les taules aportades.

Punt 9. La utilització de llots de depuradora i purins com a esmena agrícola en àrees compreses en perímetres de protecció de proveïment a poblacions, així com en les àrees considerades sensibles per a la protecció d’hàbitats aquàtics, que hauran de definir-se en desplegament d’esta norma. Es considera que serà una actuació incompatible en les zones A i B, donats els valors naturals que alberguen.

S’han detectat algunes errates en el text que s’hauran de corregir:

– En l’apartat 5.1.1, on posa «Per als hàbitats naturals afectats per l’incendi d’interés comunitari…» ha de posar: «Per als hàbitats naturals d’interés comunitari afectats per l’incendi…».

– En l’apartat 5.1.3, on posa «figurant…» ha de posar: «figuren…».

– En l’apartat 5.1.3, l’enllaç al projecte LIFE no és operatiu i caldrà incloure-hi la ruta correcta.

– En l’apartat 5.2.1, en el punt 7, on posa: «…i compten amb la seua autorització perceptiva» ha de posar: «…i compten amb la seua autorització preceptiva».

– En l’apartat 5.2.3, en el punt 2, on posa: «…en el moment d’en vigor d’esta normativa», ha de posar: «…en el moment d’entrada en vigor d’esta normativa».

Per tot això, i tenint en compte les modificacions indicades, es considera que la proposta de normes de gestió, amb la incorporació de les determinacions que s’assenyalen en el punt següent, és adequada per a aconseguir els objectius de conservació que es perseguixen per als espais de la Xarxa Natura 2000 inclosos en els seus respectius àmbits territorials i la tramitació duta a terme s’ajusta als requeriments de l’avaluació ambiental estratègica.

*G*. Acord d’emissió. Determinacions finals

Atenent el que establix l’article 56 del TRLOTUP, d’acord amb els fonaments que s’han exposat, s’emet la present declaració ambiental i territorial estratègica de les normes de gestió de l’espai de la Xarxa Natura 2000: ZEC i ZEPA «Penya-segats de la Marina (ES5213018)», presentades per la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental, la qual s’haurà d’acompanyar d’este document, així com incorporar a la respectiva norma de gestió, abans de l’aprovació definitiva, les determinacions següents:

1. Se substituirà «…les àrees urbanes i urbanitzables» per «…els terrenys classificats com a sòl urbà i sòl urbanitzable en els respectius instruments de planejament» en tot el document.

2. En l’apartat corresponent a les actuacions no autoritzables i incompatibles, s’inclouran les modificacions següents:

*a*. El punt «1. Les que siguen incompatibles amb la classificació i la qualificació urbanística dels sòls inclosos en les categories de zonificació indicades» s’ampliaran a totes les zones de la norma.

*b*. El desbrossament no selectiu, la rompuda o l’aprofitament miner seran incompatibles en terrenys ocupats per qualsevol tipus d’hàbitat natural considerat d’especial prioritat en la norma.

*c*. En la taula resum, per al punt «4. Posada en marxa de plans d’actuació agrícola que suposen canvis de cultius…» s’afegirà com a incompatible en zona A.

*d*. «La instal·lació de noves infraestructures de comunicació i generació d’energia», se substituirà per «La instal·lació de noves infraestructures viàries i de generació i transmissió d’energia».

*e*. S’afegirà en el text de l’apartat 5.2.3, «Recol·lecció i extracció de material vegetal viu de flora endèmica», rara o amenaçada, a excepció de fins per a la reproducció i l’estudi d’exemplars en el marc de la conservació.

3. Quant a les actuacions que no requeriran avaluació de repercussions s’eliminarà íntegrament el punt. 4. A més, s’inclourà en el text de l’apartat 5.3.2 «Els instruments de planejament que afecten el sòl urbà: Plans de reforma interior, estudis de detall i programes per al desenvolupament d’actuacions aïllades» i en la taula resum s’eliminarà de les zones A, B i C.

5. Quant a les actuacions incloses en el grup sotmés a avaluació de repercussions s’inclouran les modificacions següents:

– Les actuacions 2, 3 i 4 no s’estimen compatibles amb la conservació dels valors ambientals de la zona A, per la qual cosa hauran d’eliminar-se del grup d’avaluació de repercussions i incloure’s en el grup d’actuacions no autoritzables i reflectir-se igualment en la taula resum.

– L’actuació «9. La utilització de llots de depuradora i purins com a esmena agrícola en àrees compreses en perímetres de protecció de proveïment a poblacions, així com en les àrees considerades sensibles per a la protecció d’hàbitats aquàtics, que hauran de definir-se en desenvolupament d’esta norma» serà incompatible en les zones A i B.

5. En l’apartat 6.1.3, «Criteris orientadors per a la creació i el manteniment de punts d’aigua», se substituirà «Crear rases d’aigua» per «Crear rases per a dirigir les escorrenties a la tolla».

Part de les modificacions proposades implicaran corregir la taula resum, el contingut de la qual haurà de correspondre al text de la descripció de les actuacions detallat en la norma.

La declaració ambiental i territorial estratègica conté les determinacions finals de caràcter ambiental que han d’incorporar-se a les normes de gestió de l’espai de la Xarxa Natura 2000: ZEC i ZEPA «Penya-segats de la Marina (ES5213018)», sense perjuí de qualssevol altres que s’establisquen en els informes i/o autoritzacions que li siguen aplicables. La declaració ambiental i territorial estratègica és preceptiva i determinant i s’ha de tindre en compte immediatament abans de l’aprovació definitiva i és un document integrant de la documentació definitiva d’estes normes de gestió.

Respecte dels plans i els programes que puguen implementar-se en l’àmbit de les normes de gestió, no s’eximix del seu sotmetiment al tràmit d’avaluació ambiental si així ho preveu la normativa en matèria d’avaluació ambiental aplicable. De la mateixa manera, els projectes, actuacions i activitats que es pretenguen desenvolupar en este àmbit, encara que respecten les condicions establides en estes normes de gestió, no eximixen tampoc del seu sotmetiment al tràmit d’avaluació ambiental si així està previst en la normativa en matèria d’avaluació ambiental d’aplicació.

Esta declaració ambiental i territorial estratègica per a les normes de gestió de l’espai de la Xarxa Natura 2000: ZEC i ZEPA «Penya-segats de la Marina (ES5213018)», es publicarà en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*  i es posarà a la disposició del públic en la pàgina web de la Conselleria.

La declaració ambiental i territorial estratègica perdrà la vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicada en el *Diari Oficial de la Comunitat Valenciana*, no s’ha adoptat o aprovat la norma de gestió respectiva en el termini màxim de dos anys des de la publicació.

Òrgan competent

La Comissió d’Avaluació Ambiental és l’òrgan competent per a emetre l’informe ambiental i territorial estratègic a què es referix l’article 53.2.*b*  del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d’aprovació del text refós de la Llei d’ordenació del territori, urbanisme i paisatge, d’acord amb el que disposa l’article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s’aprova el Reglament de l’òrgan ambiental de la Generalitat als efectes d’avaluació ambiental estratègica (plans i programes).

A la vista de tot el que s’ha esmentat anteriorment, la Comissió d’Avaluació Ambiental acorda: emetre una declaració ambiental i territorial estratègica favorable en el procediment ordinari d’avaluació ambiental i territorial estratègica de les normes de gestió de l’espai Xarxa Natura 2000 «Penya-segats de la Marina», amb el compliment de les determinacions que s’inclouen en l’informe esmentat.

Notificar als interessats que, contra esta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s’hi pot interposar cap recurs, cosa que no és inconvenient perquè es puguen utilitzar els mitjans de defensa que es consideren pertinents en el seu dret.

Fet que vos notifique perquè en tingueu coneixement i als efectes oportuns. Fet que se certifica abans de l’aprovació de l’acta corresponent i amb reserva dels termes precisos que se’n deriven, tal com ho autoritza l’article 18.2 de la Llei 40/2015, d’1 d’octubre, de règim jurídic del sector públic.

València, 18 de febrer de 2022.- El secretari de la Comissió d’Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»

  

València, 5 de setembre de 2024

Miguel Ángel Ivorra Devesa

Director general d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental