Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 6830, del 31-07-2012 (2012/7297)

RESOLUCIÓ de 10 de maig de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de Siete Aguas, Onil, Biar, Almoradí, Albatera i Xàtiva. Expedient número 060/2034 EIH i altres.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6830

Data del DOGV
:   31-07-2012

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2012/7297


Data del document
:   10-05-2012

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Onil
    * Xàtiva
    * Almoradí
    * Albatera
    * Siete Aguas
    * Biar
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 10 de maig de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de Siete Aguas, Onil, Biar, Almoradí, Albatera i Xàtiva. Expedient número 060/5262 FFL i altres. [2012/7297]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, el qual establix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjuí de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc,  
  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients; 060/2682 XAB, 85/0629 DLG, 108/1591 MUG, 362/3409 JOS i 231/7306 JCZ.  
  
  
València, 10 de maig de 2012.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 060/2008- AIA.  
Promotor: Áridos Mare Nostrum, SL.  
Autoritat substantiva: Servici Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de València.  
Conselleria d'Empresa, Universitat i Ciència.  
Objecte del projecte: explotació de recursos de la secció A) El Llano.  
Localització: parcel·les cadastrals 242, 243, 244, 503, 512, 1.299, 1.300 i 1.301 del polígon núm. 10 del terme municipal de Siete Aguas (València).  
Descripció del projecte:  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.  
L'objecte del projecte és l'obertura d'una nova explotació minera tramitada com a recurs de la secció A) per, la Llei de Mines. El projecte es localitza en la partida coneguda com El Llano al terme municipal de Siete Aguas (València). La superfície a afectar per l'explotació està quasi en la seua totalitat en la muntanya d'utilitat pública V- 68, denominada Malacara.  
L'activitat extractiva projecta explotar un depòsit calcari juràssic en superfície, constituït principalment per calcàries i calcàries margoses, que seran utilitzades com a matèries primeres en obra civil i en la construcció en general.  
El sistema d'explotació a emprar serà el d'extracció a cel obert, per mitjà d'arrancada per voladures. L'explotació es realitzarà en quatre fases en les quals s'extrauran els materials per mitjà de bancs descendents d'alçària màxima de 15 metres i inclinació de 72º. La restauració es dissenya com una plaça de pedrera amb un desnivell de l'1%, des de la cota 835 msnm en la zona nord fins als 830 msnm en la zona sud. Esta superfície està rodejada per quatre bancs en la zona nord i dos en la zona sud. Estos bancs s'obtindran desplegant els bancs de treball per mitjà de voladura i les seues dimensions seran: 7,5 metres d'alçària, pendents de 35º i bermes intermèdies de 3 metres.   
2. Estudi d'alternatives i justificació de la solució adoptada.  
Els criteris en què es basa la selecció de les parcel·les en les quals es localitza el projecte són diversos: en primer lloc, l'existència de recursos potencialment aprofitables, després s'hi apliquen diversos criteris excloents: el perímetre de seguretat al voltant de nuclis de població i les principals vies de comunicació, l'anàlisi de visibilitat des de distints nuclis de població i finalment, les restriccions mediambientals (espais protegits, masses arbrades i riscos ambientals). L'estudi d'impacte ambiental no ha considerat excloent ser un sòl no urbanitzable comú d'especial protecció forestal i l'activa regeneració de la vegetació després de l'últim incendi, succeït en 1994, que segons el punt trenta-dos de l'article únic de la Llei 10/2006, de 28 d'abril, per la qual es modifica la Llei 43/2003, de 21 de novembre, de la Forest, impedix el seu canvi d'ús en 30 anys.  
Tramitació administrativa:  
1. Remissió de l'expedient.  
El 21 de febrer 2008 es rep del Servici Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de València la següent documentació referent a l'explotació de recursos de la secció A), denominada El Llano, del terme municipal de Siete Aguas: projecte d'explotació, estudi d'impacte ambiental, pla de restauració integral, document de síntesi, memòria tècnica de mesures correctores de contaminació atmosfèrica, informe patrimonial favorable de 17 d'agost de 2005 i informe forestal al Pla de Restauració Integral favorable, de 02 de gener de 2008.  
  
El 25 de març de 2008 es remet sol·licitud d'informe urbanístic al Servici Territorial de Planificació i Ordenació del Territori de València.  
Amb Registre d'Eixida de 09 de maig de 2008 se sol·licita certificat de compatibilitat urbanística de l'activitat sol·licitada a l'Ajuntament de Siete Aguas (València).  
Amb Registre d'Entrada de 19 de maig de 2008 es rep contestació del Servici Territorial de Planificació i Ordenació del Territori de València, en què s'informa de la classificació i qualificació com a sòl no urbanitzable protegit zona forestal de la major part de la superfície afectada per l'activitat minera.  
2. Informació pública:  
La documentació va estar sotmesa a informació pública i transcorregut el termini de 30 dies hàbils no s'hi van presentar al·legacions. L'anunci de la sol·licitud es va publicar en el DOCV núm. 5.522, de 29 de maig de 2007.  
3. Documentació addicional:  
Informe de la Secció Forestal del Servici Territorial de Medi Ambient de València, de data d'11.09.2006, en resposta a la consulta feta per la promotora relativa als valors que van motivar la inclusió de la dita muntanya en el catàleg d'utilitat pública. En este informe es desaconsella qualsevol actuació que altere la coberta vegetal i la topografia del territori. S'informa, així mateix, d'un projecte de restauració hidrològica- forestal al terme municipal de Siete Aguas, executat per l'administració forestal autonòmica.  
Consideracions ambientals:  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat.  
S'accedix a la zona d'estudi per l'autovia A- 3, en l'eixida 302 denominada Siete Aguas, es pren la carretera comarcal C- 388 també denominada VV- 6308 direcció Siete Aguas, i transcorreguts uns 3 km es pren el camí anomenat El Pedregal, que travessa majoritàriament la muntanya d'utilitat pública Malacara. Este camí rural no està preparat al trànsit de vehicles que projecta l'activitat.  
  
La morfologia del terme municipal de Siete Aguas es definix per elevacions allargades, i planures terciàries, amb sòls molt fèrtils, on s'ubiquen els centres habitats i els cultius. L'explotació se situa en un espai relativament muntanyós, rodejat de serres: al sud la serra de Malacara, al nord les serres del Teix i dels Serrans. Les espècies arbòries predominants són el pi blanc (Pinus alepensis) i la carrasca (Quercus ilex), també a causa dels incendis patits durant diversos anys hi ha formacions vegetals més típiques de zones mediterrànies degradades. Les parcel·les de secà s'intercalen amb els terrenys forestals en les zones més planes. En els turons, entre la cobertura vegetal, apareixen afloraments de calcària.  
La zona d'estudi se situa en un massís calcari i forma part de l'eix anticlinal del Juràssic superior situat a Siete Aguas. Les litologies trobades corresponen a roques sedimentàries consolidades com a calcàries i margues calcàries. Els distints tipus de sòl trobats en la zona són: rendzines, castanozems i cambisòls.  
L'estudi del medi del projecte descriu els distints tipus de vegetació de la zona:  
a) Matoll de solana: en la zona sud de les parcel·les domina el coscoll (Quercus coccifera) acompanyat d'espècies pròpies de matolls en regeneració, entre altres Ulex parviflorus, Rosmarinus officinalis, Thymus vulgaris. En l'estrat arbustiu destaquen els ginebres (Juniperus oxycedrus), i algun exemplar dispers d'aladern (Rhammus alaternus) i carrasca (Quercus ilex rotundifolia).  
b) Matoll d'ombria: en la zona nord a més de coscollar i de la resta d'espècies que apareixen en la solana, hi ha una major presència de carrasques i altres espècies que s'han regenerat després de l'últim incendi, com ara ginebres (Juniperus oxycedrus), aladerns (Rhamnus alaternus) i algun exemplar dispers de savina negra (Juniperus phoenicea). També són freqüents les rubiàcies davall el matoll, destaca la presència d'orella de llebre (Bupleurum rigidum), indicador de la vegetació potencial, i d'argelaga negra (Calicotome spinosa). Apareixen també alguns exemplars de pi blanc (Pinus halepensis).  
c) Penyal amb material: en la part més alta de la parcel·la són freqüents els afloraments rocosos, per la qual cosa la cobertura vegetal es reduïx. Dominen el coscoll (Quercus coccifera), el romer (Rosmarinus officinalis), l'argelaga, les esteperoles, el llistó (Brachypodium retosum), Stipa offeneri i Dactylis hispanica. De forma escassa apareixen també: el crespinell (Sedum album, Sedum acre), Muscari armemiacum, Anthylls vulnerària.  
d) Cultius abandonats: en la part nord-est apareixen cultius de secà abandonats, invadits per matoll, argelaga, Santolina chamaecyparissus, ginebres, entre d'altres. Apareixen prou exemplars jóvens de pi blanc (Pinus alepensis), afavorit en esta zona després de l'incendi. També hi ha ací algun exemplar de carrasca.  
e) Cultius d'ametler: en el límit oriental de la zona d'estudi, hi ha diverses parcel·les dedicades al cultiu d'ametler, estes parcel·les es veuran afectades per les instal·lacions auxiliars projectades.  
f) Pineda: al nord de les parcel·les hi ha un rodal de pi blanc (Pinus alepensis) de repoblació.  
g) Barranc: en els barrancs que rodegen la zona d'estudi no existix actualment vegetació de ribera. Cal destacar algun exemplar d'arç blanc (Crataegus monogyna), de noguerola (Pistacea terebinthus) i de carrasques de bon port (Quercus ilex rotundifolia) a l'altre costat del barranc d'Aguas Blancas.  
Resumint, la vegetació actual de la zona correspon a un matoll heliòfil, principalment coscollar i està en activa regeneració després de l'últim incendi (l'any 1994), i ja hi ha bons exemplars de carrasca i ginebre rebrotats, a més dels pins que van sobreviure a l'incendi ja recuperats.  
  
La zona d'estudi pertany al pis termomediterrani sec. Partint de les dades de l'estació meteorològica de Requena, tenim que la temperatura mitjana anual és de 13,2 ºC, l'oscil·lació tèrmica anual és de 17,5 ºC. La precipitació mitjana anual és de 394,95 mm, amb màximes a la tardor i mínimes a l'estiu. Els màxims de tardor es relacionen amb fenòmens de gota freda. La sequera fisiològica s'estén des de maig fins a setembre, i és més important en els mesos de juliol i agost.  
  
La fauna existent en la zona d'estudi és la característica dels hàbitats alterats de serres, penyals i barrancs, del sector mediterrani.   
  
La zona d'estudi pertany a la conca hidrogràfica del Xúquer, en concret a la subconca del riu Magre que és un dels seus afluents. En les proximitats de la zona d'estudi hi ha uns quants barrancs que arrepleguen les aigües procedents de pluges i que drenen en el riu Bunyol.   
Des del punt de vista socioeconòmic, el terme municipal de Siete Aguas pertany a la comarca de la Hoya de Buñol, està a una distància de 52,4 km de la ciutat de València i té una superfície de 110,60 km². La principal activitat econòmica és l'agricultura de secà, encara que en les últimes dècades el tradicional secà s'ha començat a transformar en regadiu. L'economia també es basa en part en la ramaderia. Segons les últimes dades l'activitat industrial també és important en este municipi. La taxa de desocupació està per davall de la mitjana de la província (segons dades de 2005).  
2. Afeccions legals:  
Sòl d'especial protecció forestal:  
L'activitat projectada afectaria, majoritàriament, un terreny classificat com a sòl no urbanitzable d'especial protecció forestal, inclòs en l'inventari forestal. La zona va resultar afectada per un incendi forestal l'any 1994.  
Segons el punt trenta-dos de l'article únic de la Llei 10/2006, de 28 d'abril, per la qual es modifica la Llei 43/2003 de la Forest, l'article 50 d'esta llei queda redactat en els termes següents:  
«Les comunitats autònomes hauran de garantir les condicions per a la restauració dels terrenys forestals incendiats i queda prohibit:  
  
a) El canvi d'ús forestal almenys durant 30 anys.  
b) Tota activitat incompatible amb la regeneració de la coberta vegetal, durant el període que determine la legislació autonòmica  
Amb caràcter singular, les comunitats autonòmiques podran acordar excepcions a estes prohibicions sempre que, amb anterioritat a l'incendi forestal, el canvi d'ús estiguera previst en:  
1. Un instrument de planejament prèviament aprovat.  
2. Un instrument de planejament pendent d'aprovació, si ja haguera sigut objecte d'avaluació ambiental favorable o, si no és esta exigible, si ja haguera sigut sotmés al tràmit d'informació pública.  
  
3. Una directriu de política agroforestal que regule l'ús agrari o ramader extensiu de muntanyes no arbrades amb espècies autòctones incultes o en estat d'abandó»  
En el moment de l'incendi no s'havia previst el canvi d'ús del sòl segons cap d'estos supòsits, per la qual cosa l'activitat prevista és incompatible amb allò que s'ha establit per a sòls forestals incendiats en la Llei de la Forest.  
Domini públic hidràulic:  
No s'ha presentat l'informe de conformitat amb el projecte de l'organisme de conca competent, en este cas la Confederació Hidrogràfica del Xúquer. Sí que s'ha presentat una còpia de la sol·licitud d'este, amb Registre d'Entrada de 23 de febrer de 2006 en la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
Patrimoni:  
S'ha presentat l'informe de Cultura, de conformitat amb el projecte, i l'actuació no afectaria cap element patrimonial.  
Vies pecuàries i altres figures de protecció:  
L'actuació no afecta cap via pecuària directament, tampoc no se n'utilitzarà cap com a camí d'accés.  
En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la Xarxa Natura 2000 no s'ha constatat l'existència en l'àmbit d'actuació de llocs d'importància, LIC, ni zones d'especial protecció per a les aus, ZEPA, designades per a formar part de la Xarxa Natura 2000. Tampoc afecta cap de les figures de protecció definides per la Llei 11/1994, de 27 de desembre, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.  
  
Infraestructures:  
L'activitat minera estima un trànsit mitjà de 6 camions/hora. En l'autovia A- 3 açò suposa un augment de l'1% del trànsit, segons projecte. En la carretera comarcal CV- 388 suposarà un augment de quasi el 7%, segons projecte. Finalment el camí que es pren des d'esta carretera comarcal fins a l'explotació no està habilitat per al trànsit de vehicles descrits en el projecte, per la qual cosa es veurà severament afectat per l'activitat.  
3. Identificació i valoració dels impactes. Propostes de mesures correctores.  
Els efectes més destacables del projecte que poden afectar negativament la zona d'estudi són:  
L'eliminació del sòl, de la vegetació i de la fauna associada. Increment dels processos erosius. Modificació del relleu i transformació geomorfològica. Augment del trànsit de vehicles i producció de pols i soroll, que afectarà la contornada de l'explotació i els camins i carreteres d'accés. Tant durant les labors d'explotació com durant les labors de restauració es faran voladures, per tant, durant els quasi 32 anys de duració del projecte, es produiran vibracions i s'incrementarà el nivell sonor de la zona.  
4. Consideracions sobre l'aplicació de les mesures correctores proposades.  
Les mesures correctores i el pla de vigilància, no permeten contrarestar l'afecció de la pedrera al procés regeneratiu de la muntanya després de l'últim incendi forestal.  
D'altra banda, hi ha diverses contradiccions entre l'EIA i el PRI, com el pressupost de la restauració, l'existència d'una planta de tractament auxiliar a l'activitat extractiva, o la construcció d'una llosa de formigó com a parc de maquinària.  
Finalment les mesures proposades per a la correcció de determinats impactes com l'erosió i l'afecció sobre la hidrologia superficial de la zona, no estan prou justificades i els impactes produïts per la pols i pel soroll es descriuen d'una manera vaga i excessivament generalitzada.  
Consideracions jurídiques:  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, amb resolució administrativa prèvia que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament. L'activitat proposada està inclosa en l'annex I, apartat 3c.1. del Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, pel qual es modifica el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual es va aprovar el reglament de la Llei 2/1989, de 3 març, d'Impacte Ambiental.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article 16, apartat 2, lletra m) del Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
A la vista de l'anterior i de la proposta tècnica de declaració d'impacte ambiental, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule el declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar desfavorablement, només als efectes ambientals, el projecte d'obertura de l'explotació de recursos de la secció A) denominat El Llano, al terme municipal de Siete Aguas (València) promogut per Áridos Mare Nostrum, SL, pels motius exposats en les consideracions ambientals de la part expositiva de la present resolució, especialment per la incompatibilitat, establida en la Llei de la Forest, de l'activitat sol·licitada en sòls incendiats durant si més no 30 anys.  
  
  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produïx indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjuí d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret s'estimen pertinents.  
  
Tercer  
Es publicarà la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
  
València, 15 de setembre de 2008. La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 85/2008- AIA.  
Títol: Planta solar fotovoltaica: Onil - Biar.  
Promotor: Orcelitana Energía Solar, SL.  
Ubicació: terme municipal de Biar: una part de la parcel·la 104 del polígon 5; terme municipal d'Onil: parcel·la 5 i una part de la parcel·la 4 del polígon 14.  
Òrgan substantiu: Direcció Territorial de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge d'Alacant  
Antecedents:  
El dia 7 de març de 2008 es rep en els Servicis Centrals de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge l'expedient relatiu a la planta solar fotovoltaica Onil - Biar les característiques principals de la qual eren les següents:  
Ubicació de la instal·lació:  
- Terme municipal de Biar: parcel·les 104,107,108 i 109 del polígon 5.   
- Terme municipal d'Onil: parcel·les 4 i 5 del polígon 14.   
Al terme municipal de Biar (polígon 5) les parcel·les 107,108 i 109 estan afectades per zona de protecció de carreteres; una part de la parcel·la 104 és sòl no urbanitzable de protecció especial i està inclosa en l'inventari forestal de la Comunitat Valenciana com a sòl forestal.   
  
Al terme municipal d'Onil, una part de la parcel·la 4 té la qualificació urbanística de sòl no urbanitzable de protecció especial i figura en l'inventari forestal de la Comunitat Valenciana com a forestal.   
  
No obstant això, en els plans del projecte s'observa que la superfície ocupada per panells fotovoltaics respecta en tot moment el terreny forestal.  
Característiques de la instal·lació:   
- 6,1 MW de potència nominal i 7,07 MW de potència pic.  
El dia 5 de juny de 2008 es rep documentació modificativa del projecte amb l'objectiu d'eliminar i aclarir la qualificació urbanística de les parcel·les incloses en el projecte.   
D'acord amb la nova documentació aportada, este no afectaria sòl protegit, forestal i d'afecció de carreteres. Per tant l'avaluació ambiental del projecte es referirà a esta última documentació aportada. A estos efectes al terme municipal de Biar s'ocuparia una part de la parcel·la 104 del polígon 5 i al terme municipal d'Onil, una part de la parcel·la 4 i la parcel·la 5 del polígon 14, segons es detalla en l'apartat següent.  
  
Als efectes de tramitació de l'expedient, el canvi en les característiques de la planta fotovoltaica, afecta tant l'ocupació del territori com la potència instal·lada, fet que faria factible avaluar la instal·lació proposada per mitjà d'una estimació d'impacte ambiental; no obstant això, pel fet que l'expedient es va iniciar en vistes a emetre la corresponent declaració d'impacte ambiental, s'opta per avaluar l'expedient per mitjà d'esta.  
Per tant, segons la documentació aportada el dia 5 de juny de 2008, no hi ha terrenys afectats pel projecte amb la qualificació de sòl protegit ni sòl forestal. Les noves parcel·les i la seua delimitació es detallen en el següent apartat.   
Descripció de les característiques més rellevants del projecte.  
D'acord amb la documentació remesa el dia 5 de juny de 2008 l'objecte del projecte és la instal·lació en sòl no urbanitzable comú d'un hort solar fotovoltaic.   
La ubicació de la instal·lació serà la següent:  
- Terme municipal d'Onil: en el polígon 14 s'ocuparà la parcel·la 5 i una part de la parcel·la 4 (una part de la parcel·la la qualificació urbanística de la qual és de sòl no urbanitzable comú i no figura en l'inventari forestal de la Comunitat Valenciana com a forestal).   
La superfície total ocupada serà de 66.521 metres quadrats.  
- Terme municipal de Biar: parcel·la 104 del polígon 5.   
La superfície total ocupada serà de 25.969 metres quadrats i no s'ocupa sòl protegit ni forestal.  
En total, la superfície d'ocupació de panells s'estima en 21.031 metres quadrats.  
La instal·lació fotovoltaica Onil- Biar és una central de producció d'energia elèctrica amb 3,2 MW de potència nominal i 3,71 MW de potència pic, que estarà composta per 32 instal·lacions de 100 kW cada una de les quals consta de 525 panells agrupats en 25 paral·lels de 21 panells en sèrie de 221 wp i un inversor d'exteriors de 100 kW.   
Cada instal·lació de 100 kW consta de 5 files de panells de doble altura i una fila de panells de triple altura a fi que servisca de teulada per a l'inversor que va col·locat en la part posterior de la fila. Cada fila de panells s'orientarà al sud i s'inclinarà l'estructura 28º sobre l'horitzontal del terreny. L'ancoratge al sòl s'aconseguix per mitjà de pivots de formigó de 30x30x30 cm enrasats amb el nivell del sòl.  
Es construiran un total de 4 casetes prefabricades, 3 per a centres de transformació i 1 per a centre d'energia i connexió amb la xarxa. A este últim se li connecten els 4 transformadors existents en la parcel·la per mitjà d'una xarxa de MT subterrània en anell i del centre d'entrega ix la línia de connexió amb la xarxa elèctrica.  
A més la instal·lació disposarà dels corresponents inversors, així com d'un centre d'alarma i control.  
Tota la instal·lació estarà rodejada de tanca metàl·lica i es respectaran les servituds de les carreteres limítrofes.  
Tramitació administrativa.  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient  
L'expedient, als efectes de l'obtenció de la declaració d'interés comunitari, es va admetre a tràmit el dia 20 de desembre de 2007.   
El dia 7 de març de 2008 va tindre entrada en els Servicis Centrals de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge l'expedient consistent en l'estudi d'impacte ambiental i la documentació tècnica del projecte.  
El tràmit d'exposició pública es va realitzar per mitjà de publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana el dia 8 de febrer de 2008.  
Durant el període d'informació pública es va produir una al·legació referent a la possible incompatibilitat d'activitat minera pròxima amb la instal·lació fotovoltaica, al·legació que no és acceptada i s'exposa que l'article 24 de la Llei 10/2004, de la Comunitat Valenciana, del Sòl No Urbanitzable, no establix cap incompatibilitat entre ambdós activitats.   
  
El mateix al·legant indica que diverses parcel·les afectades pel projecte tenen la qualificació de sòl no urbanitzable de protecció ecològica i paisatgística.  
A tals efectes el dia 5 de juny de 2008 es rep l'informe procedent de la Direcció Territorial d'Alacant en què s'expressa el següent:  
  
«... tant el sòl de la parcel·la 5 com una part del sòl de la parcel·la 4 on s'ubica la instal·lació, ambdós del polígon 14 del terme municipal d'Onil estan classificats com a no urbanitzable comú, en virtut d'una modificació puntual al Pla General, aprovada pel Consell de la Generalitat Valenciana el 30 de setembre de 2003».  
En eixa mateixa data es remet al Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental la documentació modificativa de l'expedient en què consta la no-afecció a sòl protegit. Els terrenys afectats en esta modificació del projecte, així com les noves característiques de l'activitat (d'acord amb el que s'ha exposat en l'apartat «Antecedents») són els que són objecte de l'actual declaració d'impacte ambiental.  
Informes sectorials.  
L'expedient conté els informes següents:  
- Còpia d'informe urbanístic de l'Ajuntament d'Onil (en extracte):  
  
«... Si bé l'activitat sol·licitada no està expressament inclosa en els usos previstos pel vigent PGOU, atés que el dit pla no està homologat a la Llei 10/2004, de 9 de desembre, de Sòl No Urbanitzable, ha d'entendre's que l'ús està permés segons el que establix l'article 24 de la Llei 10/2004, de Sòl No Urbanitzable».  
- Còpia del certificat de compatibilitat urbanística expedit per l'Ajuntament d'Onil:  
«...Segons el vigent Pla General d'Ordenació Urbana ....l'emplaçament de l'activitat pretesa està classificat com a sòl no urbanitzable comú».  
«... L'activitat sol·licitada està dins dels usos permesos en el sòl no urbanitzable comú, per la qual cosa sí que és compatible amb l'emplaçament sol·licitat».  
- Còpia d'informe de compatibilitat urbanística de l'Ajuntament de Biar (en extracte):  
«...La zona i les seues proximitats en què es pretén ubicar l'activitat es classifica com a sòl no urbanitzable comú sense cap tipus de protecció. Les parcel·les on es pretén desenrotllar l'activitat es troben actualment en estat d'abandó, per la qual cosa l'exercici de l'activitat no incidirà fortament en el paisatge agrícola».  
- Informe del Servici d'Ordenació Sostenible del Medi:  
«...L'actuació que es pretén instal·lar no s'ubica dins de cap dels espais de la Xarxa Natura 2000, ni dels espais protegits de la Comunitat Valenciana, previstos en la Llei 11/1994».  
- Informe de la Secció Forestal dels ST de Medi Ambient d'Alacant:  
«... el cap de la secció forestal indica que esta actuació no afecta béns mediambientals gestionats per eixa Secció».  
- Informe del Servici de Biodiversitat:  
«La instal·lació dels panells fotovoltaics es fa sobre terrenys agrícoles situats fora del LIC Maigmó i serres de la Foia de Castalla, i fora també del paisatge protegit de la serra del Maigmó i de la serra del Sit.  
Consultada la informació disponible en el Banc de Dades de Biodiversitat de la Comunitat Valenciana corresponent a les quadrícules d'1x1 km, afectades pel projecte, no hi ha cap cita d'espècies protegides o amenaçades de flora o fauna en l'àrea d'actuació».  
- Còpia de l'informe d'inspecció tècnica de Patrimoni Artístic sobre l'Estudi d'Impacte Ambiental. Biar i Onil (en extracte):  
«...haurà de dur-se a terme una prospecció arqueològica que permeta definir l'afecció de les obres previstes sobre el patrimoni arqueològic, ...així com les mesures correctores a adoptar...».  
«...respecte al patrimoni arquitectònic, és necessari l'informe d'arquitecte superior, on es manifeste l'existència o no de construccions arquitectòniques d'interés patrimonial que puguen veure's afectades per l'actuació proposada...».  
Afeccions legals.  
D'acord amb els informes sectorials emesos l'actuació no afecta cap espai protegit en virtut de la Directiva 43/92/CEE, ni cap espai emparat per la Llei 11/1994, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, i els espais proposats, segons la qualificació urbanística, són aptes per a l'exercici de l'activitat.  
  
L'activitat no ocupa muntanya d'utilitat pública ni terreny forestal; tampoc presenta afecció directa a vies pecuàries conegudes o a domini públic hidràulic.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat.  
L'estudi d'impacte ambiental destaca com a elements del medi, afectats per l'activitat, la vegetació, la fauna, el paisatge, l'atmosfera i el medi socioeconòmic.  
2. Identificació i valoració d'impactes.  
En funció dels elements ambientals afectats es realitza la valoració dels impactes esperats dels quals es destaquen els següents:   
  
- Augment de la contaminació atmosfèrica causada per l'activitat dels vehicles en la fase de construcció: es considera irrellevant.  
- Reducció de la contaminació atmosfèrica en la fase de vida del projecte: impacte positiu.  
- Desaparició de la coberta vegetal: impacte compatible a causa de l'escassa qualitat de la coberta vegetal actual.  
- Augment de l'efecte barrera per a la fauna, alteració de l'hàbitat: valorada la fauna existent en el territori, l'impacte es considera compatible.  
- Deteriorament del paisatge: a causa del medi limítrof antropitzat, es considera un impacte compatible.  
- Augment de l'activitat productiva: impacte favorable.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures protectores, correctores i programa de vigilància ambiental.  
Es proposen les mesures correctores (en síntesi) següents:  
A fi de garantir la compatibilitat de l'actuació amb la conservació dels valors naturals s'exclouran les zones cavallonades i amb vegetació de l'actuació per a evitar problemes erosius i es delimita l'activitat per mitjà de tanca cinegètica per a permetre el tràfec de fauna menor i se senyalitza esta per mitjà de distintius visibles de plàstic i la instal·lació de tanca perimetral amb espècies autòctones.  
  
La protecció contra el soroll espera aconseguir-se per mitjà de l'execució de les revisions establides en la normativa vigent considerant tant la fase de construcció com la fase de funcionament; per a disminuir les emissions a l'atmosfera es programaran regs periòdics i s'evitarà la crema de restes.  
Quant a la protecció de les aigües i sistema hidrològic, s'evitarà realitzar abocaments de qualsevol tipus i es procedirà a una correcta gestió dels residus.   
La contaminació lumínica s'evitarà per mitjà de la instal·lació de lluminàries que projecten la llum cap al sòl.  
Al cessament de l'activitat (30 anys) es procedirà al desmantellament de la instal·lació i al reciclatge dels panells o la seua entrega a gestor autoritzat.  
El programa de vigilància ambiental proposat té com a objectiu controlar la correcta execució de les mesures preventives i correctores i detectar impactes no previstos.  
Es considera que l'afecció més significativa de les instal·lacions fotovoltaiques està derivada de l'ocupació del territori i el consegüent impacte sobre el paisatge. En el projecte proposat per Orcelanita Energía Solar s'han realitzat les modificacions necessàries en el projecte per a evitar l'afecció a sòl protegit tenint en compte en les correccions ambientals aspectes com ara l'erosió del terreny o el possible impacte sobre la fauna.  
En qualsevol cas cal concretar algunes mesures preventives i correctores a fi d'assegurar que l'activitat no causarà impactes en la pròxima zona forestal, disminuir la qualitat del sòl o augmentar els impactes acústics sobre el territori.  
Quant a les vies pecuàries, el projecte no presenta afecció directa sobre cap d'estes; no obstant això, pròxima al projecte i al terme municipal de Castalla, circula l'Assagador Reial de l'Empenyador i, a causa de la seua amplària legal, es jutja pertinent assegurar-se que el projecte no ocupa domini públic, per això abans de procedir a qualsevol ocupació hauran d'obtindre's els informes necessaris.  
L'afecció al patrimoni cultural i jaciments arqueològics es realitza per mitjà de l'enumeració dels jaciments coneguts en els municipis afectats; al terme municipal de Biar es localitza un jaciment a uns 500 metres de l'activitat l'afecció directa del qual és improbable però que, en tot cas, necessitarà el pronunciament de l'òrgan competent perquè este dicte les oportunes mesures preventives.  
  
L'activitat projectada està dins de les activitats compreses en l'article 48 del Decret 120/2006, pel qual s'aprova el Reglament del Paisatge de la Comunitat Valenciana i, per tant, subjecta a la tramitació que, per als estudis d'integració paisatgística, marca el dit decret.  
  
L'impacte causat per la planta solar fotovoltaica es considera que té un impacte notable sobre el paisatge en presentar sinergia amb altres activitats presents en la zona (pedreres), la proximitat de zona forestal, muntanya d'utilitat pública, i zones LIC (LIC serra del Maigmó i serres de la Foia de Castalla i LIC serra del Maigmó i serra del Sit) a més d'estar a escassos metres del paisatge protegit serra del Maigmó i serra del Sit, figura prevista en la Llei 11/1994, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana. L'efecte a més serà dilatat en el temps en estimar-se la vida útil de funcionament de la planta en 30 anys. No obstant això, a la finalització de l'activitat el paisatge pot tornar al seu estat original pel fet que únicament s'afecta sòl agrícola en estat d'abandó.   
  
Cal afegir que en el projecte no s'especifiquen ni les característiques tècniques ni el traçat de la línia elèctrica de connexió amb la xarxa d'Iberdrola. Per tant, esta documentació haurà de ser remesa a l'Àrea d'Avaluació Ambiental a fi d'avaluar tots els possibles efectes ambientals que el projecte ocasionarà sobre el medi ambient.   
  
Consideracions jurídiques.  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament. Article 24 de la Llei 10/2004, de la Generalitat del Sòl No Urbanitzable.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificat pel Decret 32/2006, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i les altres disposicions que se li apliquen.  
  
3. L'article 16 del Decret 131/2007, modificat pel Decret 217/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualsevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars al territori de la Comunitat Valenciana.   
Per tot l'anterior formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte planta solar fotovoltaica: Onil - Biar (parcel·la 5 i una part de la parcel·la 4 del polígon 14 del terme municipal d'Onil i una part de la parcel·la 104 del polígon 5 del terme municipal de Biar) sempre que este es desenrotlle d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i les condicions i les modificacions establides a continuació:  
1. En relació amb la valoració de l'impacte paisatgístic de l'activitat, haurà de realitzar-se la tramitació marcada en el Decret 120/2006 anteriorment mencionat, i obtindre's el preceptiu informe de la Direcció General de Paisatge, la còpia del qual es remetrà a l'Àrea d'Avaluació Ambiental.   
2. S'obtindrà l'informe regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, del Patrimoni Cultural Valencià, el sentit i les condicions del qual vincularan la present declaració d'impacte ambiental; en el transcurs de les obres es respectaran els preceptes continguts en la dita llei.  
  
3. La instal·lació disposarà de tots els dispositius exigits per la legislació vigent per a disminuir la contaminació acústica i complirà la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de Protecció contra la Contaminació Acústica.   
4. A fi d'evitar impactes innecessaris sobre el territori, haurà d'estudiar-se la compatibilitat de l'actual activitat amb les explotacions mineres existents.  
5. La il·luminació que s'instal·le es compondrà de llums de vapor de sodi de baixa pressió.   
6. A fi d'aclarir la possible afecció a la via pecuària Assagador Reial de l'Empenyador se sol·licitaran els informes oportuns. En qualsevol cas es respectaran els 75 metres d'amplària indicada en l'article 4 de la Llei 3/1995, de Vies Pecuàries, i es respectaran els preceptes indicats en la dita llei.  
7. La línia d'evacuació de l'energia generada es traçarà preferentment soterrada i fora de zona forestal. La documentació del projecte, així com l'estimació de les seues afeccions ambientals es remetran a l'Àrea d'Avaluació Ambiental a fi que s'emeten les resolucions o els informes necessaris.  
8. En el transcurs de les obres es respectarà el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants.   
A més en el transcurs de l'activitat s'implantaran aquelles mesures que la legislació vigent, si és el cas, establisca per a la prevenció d'incendis forestals procedents de fonts elèctriques, així com els mitjans generals de prevenció.  
En qualsevol cas haurà d'establir-se una zona de seguretat de 5 metres entre les instal·lacions i la zona forestal.  
9. Els talussos generats en l'obra es restauraran i revegetaran de forma convenient amb espècies pròpies de la zona.   
A fi de preservar les característiques fisicoquímiques del sòl (sempre que les característiques de l'activitat no ho impedisquen) les zones lliures entre fileres de panells no hauran de quedar despullades i es proposa l'ocupació de qualsevol tipus «d'encoixinament», la sembra d'espècies vegetals que se segaran en verd, o qualsevol actuació dirigida a preservar el sòl de l'acció dels elements del medi.  
10. Es definirà el punt d'abocament de la xarxa de drenatge de pluvials, i es demanarà en cas necessari els permisos oportuns a la Confederació Hidrogràfica i vetlar perquè este abocament es realitze dins dels paràmetres adequats.  
11. En el programa de vigilància ambiental s'inclourà la vigilància dels nivells sonors, els accidents per xoc de la fauna contra la tanca o altres elements de la instal·lació i l'adequada gestió dels abocaments que puguen produir-se i s'adoptaran, en cas necessari, mesures correctores addicionals.  
12. Una vegada entre en funcionament l'activitat es remetrà a l'Àrea d'Avaluació Ambiental reportatge fotogràfic, així com memòria en què s'incloguen les mesures concretes que s'han dut a terme per al compliment de la present declaració d'impacte ambiental.  
Segon  
Notificar als interessats que contra la present resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret consideren pertinents.   
  
Tercer  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
  
València, 18 de setembre de 2008. La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 108/2008- AIA.  
Títol: Gasoducte Ramal Almoradí (Alacant)  
Promotor: Endesa Gas Alacant.  
Òrgan substantiu: Servici Territorial d'Energia d'Alacant.  
Localització: Almoradí (Alacant).  
Descripció del projecte.  
L'objecte del projecte és la construcció d'un gasoducte a fi de reforçar el subministrament de gas natural al terme municipal d'Almoradí.  
  
El traçat del ramal, en acer de diàmetre de 4" partix del gasoducte de gas natural Redován - Los Montesinos - Torrevieja, on s'instal·larà una estació de mesura.  
La dita estructura es projecta paral·lela a la carretera CV- 935, es dirigix cap al nord, creua el riu Segura i seguix en esta direcció fins a creuar la carretera CV- 910, punt en què seguix paral·lela a esta fins a creuar la carretera CV- 935. A partir d'este punt recorre la direcció paral·lela a la carretera CV- 935 cap al nord aprofitant els vials del polígon industrial. El traçat acabarà en una estació de regulació i mesura en el dit polígon. La longitud del traçat és de 1.276 metres i transcorre en la seua totalitat al terme municipal d'Almoradí.  
  
La pressió màxima de servici del ramal serà de 16 bar relatius, comptarà amb un sistema de protecció catòdica i s'instal·larà un conducte de polietilé per a la instal·lació futura de cables de telecomunicacions.  
Les unitats constructives seran les següents:  
- Obertura de pista de treball: l'amplària de treball de pista en condicions normals serà de 10 metres.  
- Obertura de rasa  
- Distribució de materials d'obra, corbament i soldadura de la canonada.  
- Posada en rasa i reblert.  
- Restitució del terreny i senyalitzacions.  
L'encreuament amb el riu Segura es farà per mitjà de perforació dirigida.  
Alternatives  
Es presenten dos alternatives al projecte de les quals es rebutja la segona per la seua major longitud de traçat i l'afecció a nombre més gran de passos d'aigua (séquies).  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient  
El 9 d'abril de 2008 es va rebre en els Servicis Centrals de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge l'expedient incloent la justificació de la realització del tràmit d'informació pública junt amb les al·legacions i la contestació d'estes, el projecte, l'estudi d'impacte ambiental i el document de síntesi.  
La informació pública es va fer per mitjà de publicació en el Butlletí Oficial de la Província d'Alacant del 28 de desembre de 2007 i en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana del dia 7 de gener de 2008.  
  
Durant el període d'informació pública es van produir al·legacions, una part de les quals tenen caràcter ambiental.  
- Particular al·lega el següent:  
«El traçat del projecte eliminarà una part de l'horta tradicional, ja que en dividir per la meitat les parcel·les, ja de per si xicotetes, es dificultarà greument l'explotació, la qual cosa agreuja clarament el ja manifest problema de l'agricultura, i posa en perill la seua existència, el que ambientalment és molt negatiu per als interessos ecològics generals, ja que esta ha de tindre especial protecció i evitar la seua destrucció en la mesura que siga possible, la qual cosa pot aconseguir-se en el present cas».   
L'interessat presenta tres alternatives al traçat proposat per Endesa Gas Alacant.  
A tals efectes, el promotor, la contestació del qual a les al·legacions ha assumit l'òrgan substantiu, respon:  
«...el pas de la canonada no suposa greus perjuís sobre el cultiu de les parcel·les per les quals discorre, ja que únicament establix la impossibilitat de plantar arbres o arbustos d'arrels profundes en una part de la superfície de dos metres a cada costat de l'eix de la conducció. De la mateixa manera, es permet el cultiu de qualsevol tipus d'espècie en la resta de la parcel·la, i es garantix que l'ús dels terrenys a la conclusió de les obres del gasoducte, podrà ser el mateix que en l'estat previ a estes...».  
Quant a les alternatives al traçat proposat per l'al·legant, es rebutgen les alternatives una i tres per afectar tercers no incursos en l'actual expedient i que podrien al·legar en el mateix sentit, així com per necessitar encreuaments dificultosos amb infraestructures. Quant a l'alternativa número dos exposa: «No es pot acceptar la variant proposada ja que implica l'afecció de tercers no incursos en l'expedient, que podrien manifestar-se en el mateix sentit que l'actual al·legant. Esta modificació també implicaria el canvi en el punt de connexió en la xarxa i el trasllat de la canonada a una via pecuària i séquia».  
  
Respecte a l'al·legació presentada i en termes estrictament ambientals s'exposa que la present declaració d'impacte ambiental tindrà en compte allò que s'ha exposat a fi que s'afecte en la menor mida possible els valors ambientals entre els quals es tindrà en compte el paper del medi agrari en la protecció d'estos valors.  
  
- Gas Natural Cegas, SA, presenta al·legació al projecte i exposa «...com no és rendible econòmicament ni d'impacte ambiental la construcció de dos infraestructures en el mateix terme municipal per a la prestació del mateix servici...».  
En relació amb els termes ambientals de l'al·legació s'exposa que la duplicitat d'infraestructures duplica els impactes ambientals. És per això que en la declaració d'impacte ambiental actual es tindrà en compte els següents criteris establits en la Llei 4/2004, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge; açò és:  
- «Proporcionada ocupació del sòl pels creixements urbans i les infraestructures, i procurar un òptim desenrotllament amb la menor ocupació del sòl possible». (article 2.3.e).  
- «La planificació i la implantació d'infraestructures de transport, energia, aigua i comunicacions tindrà com a objectius... Reduir al mínim els possibles efectes ambientals, culturals i territorials negatius» (article 23).  
A este efecte s'avaluaran els possibles efectes ambientals negatius derivats de la construcció de la infraestructura proposada i es procurarà reduir al mínim els seus efectes ambientals.  
Informes sectorials  
L'expedient conté:   
- Informe municipal de l'Ajuntament d'Almoradí que s'expressa en el sentit següent:  
«El traçat de la xarxa proposada travessa transversalment el llit del riu Segura així com les carreteres CV- 91 i CV- 935, fins al polígon industrial Las Maromas.  
En sintonia amb allò que han manifestat els propietaris afectats, pareix més adequat que el traçat previst per a la conducció es realitze utilitzant els corredors que ja produïxen les infraestructures existents com és la carretera CV- 935, i evitar l'afecció a nombrosos propietaris i la interferència amb instal·lacions de reg i drenatge del regadiu tradicional i abaratir tant l'import d'expropiacions com el d'execució material del projecte.  
Ha de fer-se notar la coincidència del traçat en alguns punts amb xarxes de drenatge, aspecte que haurà de tindre's en compte a l'hora de preservar el seu funcionament correcte.  
Respecte a la classificació del sòl, d'acord amb les normes subsidiàries municipals, la traça discorre majoritàriament per sòl no urbanitzable comú d'horta. En els trams al costat del riu Segura, la classificació del sòl és la de sòl no urbanitzable d'especial protecció de vies i al costat de la CV- 91 és zona de protecció de carreteres.  
La zona sobre la qual s'ubica la conducció està afectada globalment per risc d'inundació, d'acord amb el que s'establix el PATRICOVA i per això han de complir-se les seues determinacions en les condicions tècniques del projecte».  
- Informe de la Secció Forestal de la Direcció Territorial de Medi Ambient d'Alacant:  
«Donada l'afecció a terrenys de vies pecuàries, béns de domini públic d'acord amb la Llei 3/1995, de Vies Pecuàries (article 2), la tramitació de les oportunes ocupacions, requerix prèviament el reconeixement de la utilitat pública del projecte (art.14). En el dit article s'assenyala que les ocupacions no hauran d'alterar el trànsit ramader ni impedir els altres usos compatibles o complementaris amb aquell...».   
L'expedient conté còpia d'autorització de prospecció arqueològica en relació amb el projecte Gasoducte Ramal Almoradí, emesa pel Servici de Patrimoni Arqueològic, Etnològic i Històric, així com còpia de la petició davant de la Conselleria de Cultura de l'informe mencionat en l'article 11 de la Llei del Patrimoni Cultural Valencià per part d'Endesa Gas Alacant.   
Afeccions legals  
Vies pecuàries: carrerada del Río, sendera de Dolores.  
Domini públic hidràulic: riu Segura  
Sòl no urbanitzable d'especial protecció de vies, sòl no urbanitzable comú.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat.  
L'estudi d'impacte ambiental assenyala com a elements ambientals que podran veure's afectats per la realització del projecte els següents; atmosfera, sòl, aigua, vegetació, fauna, medi socioeconòmic, elements arqueològics.  
Quant a la valoració dels impactes esperats es consideren moderats els impactes següents: augment de partícules sòlides en l'aire, pèrdua de sòl, pèrdua de vegetació, afecció a llits hídrics.  
  
L'estudi d'impacte considera compatible els impactes següents: augment de sorolls, alteració del relleu.  
Es valora com a positiva l'afecció al medi socioeconòmic.  
Es considera que els impactes més importants de l'obra es realitzen en la fase d'obertura de rasa on és necessari afectar 10 metres d'amplària de terreny al llarg de més d'un quilòmetre de conducció.   
  
Els punts singulars del traçat des del punt de vista ambiental són l'encreuament del riu Segura i el pas de la conducció pel paratge del Raiguero.  
El pas per mitjà de perforació dirigida del llit del riu Segura garantix una disminució d'impactes ambientals.  
En l'encreuament pel paratge del Raiguero (terreny perforat de forma natural per les aigües de pluja o pel qual discorren aigües de pluja) s'afecta terreny seminatural o inculte. Esta circumstància haurà de ser tinguda en compte en la realització del projecte i, encara que el terreny no continga elements ambientals destacables, per ser zona susceptible de contindre per tractar-se de zona natural d'acumulació d'aigües, es procurarà evitar degradacions o impactes innecessaris.   
Quant a l'estudi sobre les possibles afeccions patrimonials, l'estudi preliminar assenyala la necessitat de realitzar una prospecció sistemàtica superficial en l'àrea afectada sense que a priori es tinga constància de l'existència de jaciments inventariats.  
La valoració general de l'impacte sobre el paisatge s'estima com a moderat a causa de la qualitat visual intrínseca i de l'entorn però, quant a la capacitat d'absorció del territori, d'una alta fragilitat.   
  
El projecte no afecta cap figura de protecció prevista en la Llei 11/1994, de 27 de desembre, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, muntanya d'utilitat pública o zones de protecció en virtut de la Directiva 92/43/CEE del Consell, relativa a la conservació dels espais naturals i de la fauna i flora silvestres.  
1. Consideracions sobre la proposta de mesures protectores, correctores i programa de vigilància ambiental.  
L'estudi d'impacte proposa una sèrie de mesures correctores dirigides a evitar o disminuir els efectes de l'obra sobre l'entorn. Es destaquen aquelles dirigides a evitar impactes sobre el medi socioeconòmic com són (en síntesi): creuament de finques per límit de parcel·les o zones on s'evite al màxim l'abatiment de peus arboris, gestió adequada de la terra vegetal per a la posterior utilització en labors de restauració, s'evitaran interferències innecessàries sobre l'activitat agrícola.  
  
L'estudi conté un pla de gestió de residus que detalla la gestió dels residus que s'esperen produir en el transcurs de la realització del projecte i la gestió del qual tindrà en compte l'autorització administrativa regulada en el Decret 200/2004, del Consell, pel qual es regula la utilització de residus inerts adequats en obres de restauració, condicionament i reblert, o amb fins de construcció.  
El programa de vigilància ambiental proposat té com a objectiu la vigilància de les mesures protectores i correctores, així com la detecció i la correcció de possibles impactes que ocórreguen en el transcurs de les obres.   
Consideracions jurídiques.  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament. Annex I.7   
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificat pel Decret 32/2006, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i les altres disposicions que se li apliquen.  
  
3. L'article 16 del Decret 131/2007, modificat pel Decret 217/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualsevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars al territori de la Comunitat Valenciana.   
  
Per tot l'anterior formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte Gasoducte Ramal a Almoradí, sempre que este es desenrotlle d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i les condicions i les modificacions establides a continuació:  
  
1. S'obtindrà l'informe regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, del Patrimoni Cultural Valencià. En el transcurs de les obres i davant de la possible aparició de restes s'actuarà d'acord amb els preceptes continguts en la dita llei.  
2. Es respectarà la Llei 3/1995, de Vies Pecuàries, es demanaran les autoritzacions administratives oportunes en relació amb la seua afecció i es respectaran les condicions que les dites autoritzacions imposen.  
3. En el cas que escaiga es demanarà l'autorització administrativa regulada en el Decret 200/2004, del Consell de la Generalitat, pel qual es regula la utilització de residus inerts adequats en obres de restauració, condicionament i reblert, o amb fins de construcció. Els residus procedents de desbrossaments i tales s'utilitzaran preferentment amb trituració prèvia, en la restauració del terreny.  
4. En la fase de replantejament de l'obra es procurarà ajustar el traçat del gasoducte a camins, límits de parcel·la, carrers entre arbres, etc., a fi d'evitar impactes innecessaris sobre la vegetació i el paisatge. Així mateix, s'intentaran utilitzar camins i sendes com a espais integrants de la pista de treball.   
5. Caldrà tindre en compte el risc d'inundació del territori respectant, si és el cas, els preceptes del PATRICOVA (Pla d'Acció Territorial de Caràcter Sectorial sobre Prevenció del Risc d'Inundació en la Comunitat Valenciana) en la definició definitiva de les característiques del projecte.   
6. Es procurarà la restauració en el paratge del Raiguero de manera que se'n respecten els pendents naturals del terreny i la correcta restauració de la coberta vegetal.  
7. Es procurarà la reducció de la pista de treball almenys en els espais on s'afecte exemplars arboris.  
  
Segon  
Notificar als interessats que contra la present resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret consideren pertinents.   
  
Tercer  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
  
València, 19 de setembre de 2008. La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Dades de l'expedient en el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 362/2006 - AIA.  
Títol: Homologació i Pla Parcial Sector Albanature.  
Promotor: Ajuntament d'Albatera.  
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Albatera i CTU.  
Localització: Albatera (Alacant).  
Descripció del projecte.  
1. Objecte de projecte.  
L'objecte de l'homologació és la creació de sòl urbanitzable destinat a segona residència de caràcter turístic a través de la reclassificació de sòl no urbanitzable comú. El pla parcial desenrotlla l'ordenació detallada del nou sector, i utilitza un sistema d'ordenació per edificació aïllada i les tipologies edificatòries de bloc exempt i adossat. L'àmbit del sector configura una àrea de repartiment única i es desenrotlla igualment en una única unitat d'execució.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.  
El terme municipal d'Albatera se situa al sud de la província d'Alacant, en la comarca geogràfica del Baix Segura. El nucli urbà dista 42 km de la capital de província. La població es xifrava, l'any 2006, en 10.878 habitants.  
L'instrument de planejament vigent en el municipi són les normes subsidiàries municipals d'Albatera, que tenen l'aprovació definitiva de 29 de gener de 1991. L'estudi d'impacte ambiental afirma que el Pla General d'Ordenació Urbana d'Albatera està en fase de revisió.  
  
L'àmbit de l'actuació està situat al nord-est del nucli urbà d'Albatera, a una distància de 3.600 m aproximadament. La superfície total de l'àmbit és de 351.156,15 m². S'emplaça en l'espai delimitat per:  
  
Nord:  
- Canal Cuarto Poniente i camí de servici, asfaltat.  
- Àrea de sòl no urbanitzable.  
Sud:  
- Camí del Corral de Campeche, asfaltat.  
- Àrea de sòl no urbanitzable.  
Est:  
- Camí, sense asfaltar.  
- Àrea de sòl no urbanitzable.  
Oest:  
- Camí de l'assagador d'Alcaraz, asfaltat.  
- Camí del Corral de Campeche, asfaltat.  
- Àrea de sòl no urbanitzable.  
Es tracta d'una àrea fonamentalment ocupada per terrenys de caràcter agrícola.  
Dades del sector:  
Superfície bruta total: 351.156 m²s.  
ZV Xarxa primària: 10.158 m²s.  
NRE. màxim d'habitatges: 700 ha.  
Edificabilitat total del sector: 111.358 m²t.  
Aprofitament tipus: 0,3135 uta/m²s.  
IEB (màx.): 0,32 m²t/m²s.  
IER (màx.): 0,30 m²t/m²s.  
IET (mín.): 0,02 m²t/m²s.  
3. Alternatives.  
No s'han presentat alternatives.  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit.  
En data 20 d'octubre de 2006, la Direcció Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge va remetre una còpia de l'expedient administratiu municipal, pla parcial amb annex d'homologació i estudi d'impacte ambiental, relatius al Projecte d'Homologació i Pla Parcial Sector Albanature i es va incoar el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
2. Informació pública.  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, junt amb la resta de la documentació tècnica, segons l'edicte publicat en el DOGV núm. 5.034, de 23 de juny de 2005. Igualment va ser publicat l'anunci en el diari La Verdad, en data 24 de juny del mateix any.  
Durant el període d'informació pública es van presentar 35 al·legacions, segons consta en el certificat emés pel secretari de l'Ajuntament d'Albatera, de les quals 6 han sigut parcialment estimades.  
  
3. Resum de les al·legacions.  
L'informe de resposta a les al·legacions, que va ser realitzat pels tècnics redactors del pla parcial i assumit per l'Ajuntament d'Albatera, contesta a les al·legacions de caràcter ambiental, que tracten de la inadequació de l'homologació i pla parcial del sector basant-se en criteris d'incidència sobre l'ordenació territorial del municipi, xarxa viària d'accessos deficient, problemes de drenatge, alt valor agrícola i productiu dels terrenys i inversions realitzades en les infraestructures de reg, existència de sòl urbanitzable residencial vacant d'edificació en millors ubicacions, pressió urbanística sobre els terrenys agrícoles limítrofs, foment de la tendència cap a la urbanització il·legal i falta de justificació de la demanda residencial i l'atractiu turístic.  
  
L'informe d'al·legacions es va redactar en data 8 de novembre de 2005.  
4. Peticions d'informació o documentació complementària.  
En data 28 de maig de 2008 es realitza consulta al Servici de Protecció de l'Ambient Atmosfèric en què se sol·licita informe sobre l'estudi acústic presentat.  
En data 28 de maig de 2008 es realitza consulta al Servici d'Ordenació Territorial en què se sol·licita informe sobre la necessitat de presentar estudi d'inundabilitat.  
En data 29 de maig de 2008 es realitza consulta a l'Àrea de Planificació del Territori i del Litoral en què se sol·licita informe sobre si el desenrotllament plantejat pel projecte és sostenible, en compliment de les disposicions dels articles 12 i 13 del capítol II, desenrotllament sostenible, contingudes en el títol I de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'Ordenació del Territori i Ordenació del Paisatge.  
En data 6 de juny de 2008 l'Àrea de Qualitat Ambiental remet l'informe, emés pel Servici de Protecció de l'Ambient Atmosfèric, sobre l'estudi acústic inclòs en l'expedient.  
En data 12 de juny de 2008 es realitza requeriment de documentació al Servici Territorial d'Ordenació del Territori. La dita petició es va referir a la carència de certs documents i a la modificació de l'ordenació proposada, sense que fins al moment es tinga constància de la seua recepció.  
En data 3 de juliol de 2008 l'Àrea de Planificació del Territori i del Litoral remet l'informe relatiu a l'Homologació i Pla Parcial del Sector Albanature, del municipi d'Albatera (Alacant), elaborat pel Servici d'Ordenació Territorial.  
En data 4 de juliol de 2008 l'Àrea de Planificació del Territori i del Litoral remet informe sobre el risc d'inundació relatiu a l'Homologació i Pla Parcial del Sector Albanature, al terme municipal d'Albatera (Alacant), elaborat pel Servici d'Ordenació Territorial.  
  
La data de redacció dels documents d'homologació i pla parcial és maig de 2005. L'estudi d'impacte ambiental i el seu document de síntesi daten de juny de 2005. Tots van ser diligenciats en data 5 d'abril de 2006.  
Consultes. Informes sectorials i participació   
En l'expedient s'inclouen els següents informes rebuts durant el procés d'avaluació d'impacte ambiental:  
- Informe, emés per la Cooperativa Eléctrica- Benéfica Albaterense, Coop. V, en data 18 de juliol de 2005, on s'indiquen els punts d'entrega existent i la potència de la línia.  
- Informe, emés per Aqualia, Gestión Integral del Agua, SA, empresa concessionària del subministrament d'aigua potable del municipi d'Albatera, en data 31 de gener de 2006, referent a l'acreditació de la disponibilitat i suficiència del servici d'aigua potable, amb el contingut següent:  
«1. Que el cabal previst per al subministrament, de 700 habitatges i 56.313,45 m² construïts per a usos terciaris, s'estima en 700 m³ diaris, considerant per al seu càlcul exclusivament la dotació necessària per al subministrament d'aigua potable, exclosa la que es requerisca per a reg de zones verdes públiques i privades.  
2. La xarxa projectada es connectarà directament a l'arqueta de rebombament existent en la presa del canal del Taibilla situat al nord de la urbanització, denominada Serralba. Es realitzarà una connexió directa a la dita arqueta amb canonada de foneria de 200 mm, per mitjà de la qual es proveïrà d'un depòsit propi i exclusiu per a la urbanització, i la totalitat de les obres són a càrrec de l'actuació, és per tant adequat i viable el punt de connexió proposat en la documentació tècnica aportada. La urbanitzadora haurà de reunir les autoritzacions i els permisos que calga per a la seua instal·lació, i ajustar-se en tot moment a la legalitat vigent.  
3. Les condicions tècniques específiques de la instal·lació es validaran oportunament a la vista del projecte tècnic que definitivament redacte l'urbanitzador, una vegada aprovat el planejament.  
4. Que no obstant l'expressat, i una vegada obtingut l'informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Segura, es considera que el subministrament d'aigua potable es proporcionarà amb anàloga regularitat de la que disfruten la resta de les construccions del terme municipal, i no comportarà minva addicional respecte a la disponibilitat de cabal existents».  
- Sol·licitud d'informe sobre disponibilitat i suficiència de recursos hídrics a la Confederació Hidrogràfica del Segura, de data 15 de febrer de 2006.  
- Autorització, emesa pel president de la Comunitat de Regants d'Albatera en data 9 de febrer de 2006, per a l'abocament de les aigües depurades procedents de la urbanització als embassaments, propietat de la Comunitat de Regants d'Albatera, situats al nord de l'actuació, i que disposen d'una capacitat de 180.000 m³, així com la seua utilització per al seu ús en el reg de les zones verdes públiques i privades de la urbanització, amb la condició que amb caràcter previ a l'execució de les obres corresponents a les instal·lacions que resulten necessàries, es garantisca l'aptitud de les aigües depurades per al seu ús en el reg agrícola, i és per compte de l'urbanitzador la totalitat dels gastos que resulten necessaris per a l'execució de les instal·lacions».  
  
- Informe, emés pel Servici de Protecció de l'Ambient Atmosfèric, en data 2 de juny de 2008, sobre l'estudi acústic inclòs en el Projecte d'Homologació i Pla Parcial del Sector Albanature a Albatera.  
  
El dit informe «considera que la documentació és insuficient, per la qual cosa hauria d'adequar-se al contingut que s'establix el Decret 104/2006, de 14 de juliol, de planificació en gestió en matèria de contaminació acústica».  
- Informe, emés pel Servici d'Ordenació Territorial en data 5 de juny de 2008 sobre l'Homologació i Pla Parcial del Sector Albanature, del municipi d'Albatera, que es transcriu en la seua totalitat per la rellevància del seu contingut.  
«El municipi d'Albatera, situat en el Baix Segura, amb una població d'11.102 habitants, es caracteritza per un nucli urbà situat al sud del terme municipal, travessat per la carretera N- 340 i pròxim a l'autopista A- 7, un poc més al sud.  
Hi ha una altra àrea classificada com a sòl urbà residencial, de caràcter aïllat i ocupada per habitatges unifamiliars. Hi ha a més un sòl classificat d'urbà residencial, fora del nucli urbà, que fins i tot no ha sigut desenrotllat. Al marge de tota figura urbanística ens trobem amb una gran àrea de sòl no urbanitzable, totalment ocupada per edificacions aïllades, i així s'inclou en el Corine Land Cover, segons pareix destinades a segones residències, situades en el límit amb Crevillent. No hi ha cap viari de la xarxa bàsica de la Generalitat que done servici a eixa zona.  
Centrant-nos en l'objecte concret d'este informe que és el pla parcial (PP) proposat, tenim:  
1. Es tracta de la creació d'un nou sòl urbanitzable de baixa densitat, aïllat dels intersticis dels teixits preexistents, innecessàriament dispers, que s'allunya del model compacte, polinuclear i polifuncional previst en l'estratègia territorial europea.  
2. Amb caràcter general, pot considerar-se que este sector no és coherent amb la idea de ciutat compacta, preconitzada per la llei (article 13.2 i 24 LOTPP i 11 ROGTU), per tractar-se d'un nou nucli dispers, que no respecta la morfologia originària del teixit urbà. La nostra legislació entén com una característica del model de ciutat mediterrània, i per tant compacta, aquella que fomenta la convivència de les distintes funcions i usos sobre un mateix espai urbà.  
L'article13.1 LOTPP consagra com a criteri d'ordenació territorial la utilització racional del sòl, i indica que els creixements urbanístics i els projectes amb incidència territorial significativa han de definir-se sota els principis de generació del menor impacte sobre el territori i procurar un òptim desenrotllament amb la menor ocupació del sòl, (article 72 ROGTU) i menor afecció a valors, recursos o riscos naturals de rellevància presents en este.  
El creixement al costat del nucli preexistent permetria optimitzar el rang urbà del municipi i del seu entorn, la implantació d'equipaments i servicis i reduiria els desplaçaments de trànsit privat.  
3. No hi ha condicions d'accessibilitat ni mobilitat. No hi ha cap viari de la xarxa bàsica de la Generalitat que done servici a la zona, tampoc estació ferroviària o servici regular de transport, per això l'accés és funció del vehicle privat i per camins locals. Això és més greu ja que augmenta les actuals deficients condicions de l'àmplia àrea que s'ha consolidat en el sòl no urbanitzable, al nord-est de la zona a reclassificar. L'accés és a través del camí de la Canal, i es limita el pla parcial a costejar una rotonda en el seu entroncament amb el viari interior de la urbanització.  
4. Es proposa una significativa ampliació de sòl susceptible d'ocupació respecte al sòl urbà i urbanitzable actual, així com un considerable augment de població, 2.024 habitants, segons dades del mateix pla (210.090 m² de sòl residencial, 0,50 m²/m² d'edificabilitat), 700 habitatges, igualment segons proposta. Atés l'actual població d'Albatera d'11.102 hab. Ens trobem davant d'un augment demogràfic del 18,23%.  
5. El desenrotllament d'esta urbanització pot incidir de manera important en el municipi veí de Crevillent, que està molt pròxim.  
  
6. El Pla d'Acció Territorial del Baix Segura, document en tramitació, considera la quasi totalitat de la superfície afectada per este pla, com a zona on fomentar l'ús agrícola amb la posada en marxa de nous regadius. Això ho fonamenta en l'alta capacitat agrícola del sòl i les seues possibilitats d'irrigació. En conseqüència no planteja noves xarxes d'infraestructures, servicis o dotacions per a tota la zona situada al nord del nucli urbà, en no considerar futurs assentaments residencials.  
  
Conclusions.  
Atesa la problemàtica del municipi amb la gran quantitat d'habitatges implantats en estos últims anys, al marge de qualsevol projecte que garantisca la millora de la qualitat de vida dels ciutadans i el desenrotllament sostenible, objectius de la LOTPP, seria més convenient establir els mecanismes per a adequar el sòl, ja transformat, a estos fins, abans d'agreujar la situació amb noves ofertes d'ocupació del sòl i l'accés en vehicle privat i a través de camins locals, model que no respon a l'article 7 de la LOTPP. Al seu torn es remarca la necessitat, ja actual, de projectar noves infraestructures de mobilitat amb garantia econòmica de la seua execució, finançament que hauria de repercutir-se en els destinataris.  
En conseqüència, el Pla Parcial d'Albanature, no contribuïx a millorar el model existent i sí que aprofundix en una manera d'ocupació del sòl aliena als criteris de l'ordenació del territori sense garantir l'ús racional dels servicis i de les infraestructures, i assegurar un equilibri entre l'assentament de població i les seues dotacions (art. 8 b) de la LOTPP)».  
- Informe, emés pel Servici d'Ordenació Territorial en data 4 de juliol de 2008 sobre la necessitat d'Estudi d'Inundabilitat en l'Homologació i Pla Parcial del Sector Albanature d'Albatera, segons el qual «el PATRICOVA no considera que hi haja risc d'inundació en este i per això no és preceptiu el dit estudi. L'estudi d'impacte ambiental, no obstant això, fixa unes mesures correctores que, en el cas que es duga a terme la urbanització, hauran d'executar-se i realitzar el seguiment oportú».  
  
Afeccions legals  
Després de la consulta de les cartografies temàtiques i estudis integrants dels sistemes d'informació territorial de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, publicades per la COPUT, sobre l'àrea d'estudi s'han detectat les afeccions següents:  
Segons l'estudi d'impacte ambiental, «són de domini públic segons la regulació estatal els terrenys ocupats per les carreteres comarcals i els seus elements funcionals, a més d'una franja de 3 metres a cada costat de la via, des de l'aresta exterior de l'esplanació».  
  
Segons l'Inventari Forestal de la Comunitat Valenciana, la zona d'estudi queda dins de la categoria de sòl no forestal, però limita cap al nord en la seua part central amb sòl forestal.  
La zona d'estudi està en el límit entre dos subconques, les de la rambla de Lucas i San Cayetano, que discorren a l'oest i a l'est del sector respectivament, sense afectar-li. La rambla de Lucas discorre a uns 400 m a l'oest del sector. Per l'oest del sector discorre un ramal d'esta, la zona d'afecció del qual invadix el sud-est del sector. Al nord-oest del sector s'identifica el barranc Las Trampas, que s'endinsa en el seu interior i es diluïx en el seu mateix àmbit.  
Per mitjà de requeriment de documentació al Servici Territorial d'Ordenació del Territori, realitzat en data 12 de juny de 2008, es va sol·licitar la modificació de l'ordenació proposada, i qualifica el curs del dit barranc i les seues proximitats com a sòl no urbanitzable de protecció especial que integrara tant la protecció corresponent al domini públic hidràulic com les zones de ribera que presenten un valor més gran ambiental. Fins a la data de hui no s'ha rebut documentació que esmena les deficiències detectades.  
Segons el PATRICOVA no hi ha risc d'inundació en l'àmbit d'actuació. L'estudi d'impacte ambiental indica que «a pesar que el PATRICOVA reflectix un risc d'inundabilitat nul en l'àrea d'estudi, sí que hi ha la possibilitat que es produïsquen inundacions o simplement xicotetes torrenteres». És per això que es va realitzar consulta al Servici d'Ordenació Territorial sobre la necessitat d'estudi d'inundabilitat, el qual va informar que «no és preceptiu el dit estudi. L'estudi d'impacte ambiental, no obstant això, fixa unes mesures correctores que, en el cas que es duga a terme la urbanització, hauran d'executar-se i realitzar el seguiment oportú ».  
L'estudi d'impacte ambiental afirma que «en la zona d'estudi no hi ha indicis de l'existència de cap tipus de jaciment arqueològic, almenys a priori. Tampoc s'hi ha observat la presència de cap resta etnològica o paleontològica després de la consulta de documents bibliogràfics i de l'Inventari de Béns Immobles de la Comunitat Valenciana, de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport».  
No obstant això, s'haurà d'informar els responsables de l'administració local i els Servicis Tècnics de Patrimoni i Arqueologia de la Direcció Territorial d'Alacant de la Conselleria de Cultura, de l'aparició de qualsevol indici arqueològic en els treballs de moviment de terres en el condicionament dels terrenys, en compliment de la Llei 4/1998, de la Generalitat Valenciana, de Patrimoni Cultural Valencià.  
  
En tot cas, no consta en l'expedient informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià.  
Consideracions ambientals.  
1. El nou sector residencial que es proposa delimitar en sòl no urbanitzable comprén una àrea situada a uns 3.600 m al nord-est del nucli urbà d'Albatera, amb accés des del camí de l'assagador d'Alcaraz, i ocupada per camps de cultiu de cítrics i fruiters, alguns d'estos abandonats, associats a edificacions de caràcter agrícola o de segona residència.  
Es tracta d'un territori amb materials semipermeables, amb algun espai puntual impermeable per l'existència de paquets argilosos. El drenatge és acceptable per percolació natural en les zones planes i per escolament i percolació en els espais de glacis, amb un nivell freàtic pròxim a la superfície (2- 4 m) en la zona d'horta i més profund en el glacis.  
  
La zona d'estudi s'inserix dins del sistema aqüífer del Baix Segura. En este cas es donen dos aqüífers, un superficial, drenat pel riu i els assarbs, i un altre profund, de molt poca grossària, que correspon a una interfase amb aigües molt salades d'origen marí.  
Segons la Cartografia Temàtica de la Comunitat Valenciana, l'àrea d'estudi presenta una vulnerabilitat a la contaminació dels aqüífers mitjana en el terç nord del sector i baixa en la resta. L'estudi d'impacte ambiental indica respecte a este risc que, encara que siga xicotet, és un factor a tindre en compte a pesar del menor impacte teòric atesa la qualitat mitjana- baixa de les seues aigües. Els possibles abocaments s'han de tindre en compte en el pla de mesures correctores.  
2. L'àrea d'estudi s'emmarca en el sector septentrional del municipi d'Albatera, en una zona de transició entre la fossa Intrabètica i la serra de Crevillent- Abanilla, pertanyents ambdós a les unitats bètiques. No obstant això, a pesar d'esta ubicació de transició entre dos àmbits, les característiques de l'àrea analitzada s'assemblen més a les existents a tot el Baix Segura.  
La litologia del sector és la formada per afloraments quaternaris compostos per arenes, argiles i llims, cairells i graves. Es tracta de materials amb una certa permeabilitat, excepte aquells espais on es desenrotlla una capa d'argiles en profunditat, que torna els terrenys més impermeables. Les graves i cairells són arrossegats i depositats en este espai per gravetat en discórrer l'aigua de pluja pels aiguavessants o vessants de la vall i per efecte de la meteorització mecànica i química.  
  
La presència de fluvisòls denota una certa qualitat ambiental geològica, geomorfològica i edafològica.  
El sòl afectat pel projecte posseïx una capacitat d'ús agrícola elevada. L'ocupació i la compactació del sòl suposaria la pèrdua de sòl fèrtil.  
Els valors per al risc d'erosió, tant actual com potencial s'establixen, segons la Cartografia Temàtica de la Generalitat Valenciana, com a molt baix i baix, respectivament, encara que augmenten considerablement en aquells terrenys solcats per barrancs i rieranys.  
Sobre la localització proposada hi ha el risc sísmic comú a la zona sud de la província d'Alacant. La línia tectònica que afecta amb major magnitud per la seua proximitat a l'àrea analitzada és la falla de Crevillent, al sud de la serra amb el mateix nom. Albatera, com la majoria dels municipis alacantins localitzats en la fossa del Segura, se situaria entre el primer grup de risc de nivell provincial, amb un risc alt. En este sentit, davant d'una actuació d'índole urbanística cal prendre mesures que minimitzen els efectes en el cas que es produïsca, com seria retornar a eixe urbanisme antisísmic de carrers amplis i abundants espais lliures públics, i un estricte compliment de la normativa antisísmica vigent (NCSE- 02).  
3. L'acció antròpica i la transformació històrica dels terrenys en regadiu són la causa que la vegetació actual de la zona estiga constituïda per cultius fruiters, principalment cítrics i raïm de taula, en fase d'explotació. En la part sud de la parcel·la es localitzen hivernacles dedicats al cultiu de flors ornamentals. Les parcel·les en desús permeten la colonització arvense o ruderal vinculades a sòls profundament transformats per l'activitat humana que es caracteritzen per una major concentració de sals nitrogenades.   
A pesar que la vegetació no sorgisca de forma natural, sí que representa un mosaic equilibrat el canvi cromàtic estacional del qual no només es produïx en l'àrea d'estudi, sinó al llarg de tot el pla, i estructura un ecosistema rural de gran extensió que proporciona refugi i alimentació a una varietat important d'espècies animals.   
Com a zones de major qualitat ambiental es destaquen els rieranys i les parcel·les ocupades per matolls halonitròfils de la classe Pegano- Salsoletea, citats com a hàbitat d'interés comunitari per la Directiva Hàbitats, així com el xicotet bosquet d'oliveres i garroferes al sud de l'àrea d'estudi. L'estudi d'impacte ambiental recomana la integració de la vegetació natural en les zones verdes del projecte, així com el trasplantament dels exemplars del bosquet cap a les zones verdes projectades.  
Les rambles i els rieranys presents en el conjunt territorial actuen com a corredors naturals que afavorixen la connexió amb la serra de Crevillent.  
Les espècies detectades incloses en les diferents llistes de flora protegida de les normatives considerades són la cua de gat, el poliol amarg i el timó mascle, i està expressament prohibida la tala o desarrelament sense autorització al territori de la Comunitat Valenciana.  
  
La vegetació potencial d'esta àrea correspon a l'associació Chamaeropo-Rhamnetum lycioidis, determinada per un matoll esclerofil·le constituït preferentment per aranyoner, llentiscle i margalló, junt amb una major o menor presència d'ullastre, boga, gódua, garrofera i esparreguera. Per degradació hi creixen romerars, espartars, timonedes i llistonars.  
4. La presència de fauna està condicionada per factors com la relativa proximitat a la serra de Crevillent, els usos intensius i antropitzats de l'àrea d'estudi, la presència d'aigües embassades, rambles i rierals en les proximitats, la connexió amb una àrea agrícola rural de gran extensió, la cobertura vegetal elevada o la baixa densitat de població i urbanització. Per tot això es donen les condicions de determinats hàbitats per a amfibis, rèptils, mamífers i aus.  
El fet de ser un medi altament transformat a través de l'agricultura intensiva i l'aplicació de productes fitosanitaris comporta una major proliferació d'espècies tolerants i generalistes en detriment d'aquelles altres més sensibles a l'alteració de l'hàbitat o amb major grau d'especialització.  
L'avifauna és un dels grups faunístics que millor s'adapta als canvis d'ús del territori, en part a causa de la seua gran mobilitat. A causa de la proximitat de la serra de Crevillent, es destaca la probable utilització dels camps agrícoles del conjunt del territori com a àrea d'espai vital i caça de les rapaces, especialment d'aquelles amb àmplies necessitats de territori i espai com l'àguila reial, l'àguila astor- perdiguera i el duc. També és destacable l'ús que fa l'avifauna aquàtica de les basses distribuïdes per l'àrea d'estudi, particularment la de major extensió, situada al nord, on s'ha desenrotllat una xicoteta taca de canyota que permet la cria de cabussonets, polletes d'aigua, fotges o anàtides. El fumarell carablanc és una espècie, considerada com a vulnerable pel Catàleg Valencià, que es caracteritza per l'explotació d'estos espais.  
  
L'eliminació de matolls (principalment halonitròfils) suposa, una pèrdua de possibilitat d'opció de refugi per a determinades espècies de fauna vertebrada terrestre i aus (passeriformes).  
5. No hi ha infraestructura viària de rellevància en la zona d'estudi. El viari es limita a la carretera de tercer orde o locals que comuniquen els diferents paratges i edificacions presents al costat d'una xarxa de camins i límits que separen les distintes explotacions. El pla parcial projecta una rotonda que connecta el camí de l'Assagador d'Alcaraz, que enllaça amb el nucli urbà d'Albatera, amb el viari interior de la urbanització. S'observa que el pla parcial no planteja cap millora sobre la principal via de connexió entre el sector i el nucli urbà. Els camins amb vora i interiors al sector es troben parcialment pavimentats i en males condicions.  
Es tracta d'un territori suaument ondulat, amb un pendent mitjà del 3% cap al sud, situat en el límit entre dos subconques, les de la rambla de Lucas i San Cayetano. Per tant, l'escolament superficial està regulat per aparells fluvials que concentren el corrent. L'estudi d'impacte ambiental proposa un condicionament de les direccions preferencials d'escolament, així com el disseny i la construcció de cunetes perimetrals en vials per a la correcta aportació i funcionament de la dinàmica de drenatge.  
La zona està travessada per una xarxa de canals transversals d'aigües de reg, de sud-oest a nord-est, el col·lector principal de la qual és el canal de Riegos de Levante, cabal procedent de les aigües del Transvasament Tajo-Segura, que discorre pel límit septentrional del sector.  
Actualment no existixen en l'àmbit del sector xarxes públiques de sanejament, enllumenat, infraestructures de telecomunicacions ni subministrament de gas.  
El pla parcial planteja l'eliminació i/o substitució amb soterrament de les línies elèctriques aèries existents. L'alimentació del sector es realitzarà des de la línia aèria de mitjana tensió existent, a partir d'un suport de connexió aeri a instal·lar al límit del sector.  
El traçat del viari interior s'adapta a la topografia, de manera que facilite la recollida de les aigües pluvials en el punt més baix i la seua canalització fins a la rambla de Lucas, situada al sud-est de l'actuació.  
  
El sector connectarà amb la xarxa d'aigua potable de la Mancomunidad de Canales del Taibilla, situada al nord de l'actuació. El traçat de la canalització es realitzarà a través de sòl públic, sense afectar propietats privades. S'estima la conveniència de situar un depòsit regulador de proveïment d'aigua potable, la qual cosa obliga a ubicar sòl destinat a este fi en la cota més alta (parcel·la EQ- 1).  
L'estudi d'impacte ambiental establix mesures encaminades a minimitzar els consums d'aigua (la utilització d'espècies autòctones en els enjardinaments, reg per goteig o la utilització de sistemes domèstics d'estalvi).  
Es remarca la xarxa de reg a causa del canvi experimentat en la zona, on s'ha passat del tradicional reg a manta amb canonades de formigó i cadirals per a l'eixida d'aigua a un sofisticat sistema de reg per goteig. En la unitat d'execució hi ha una important i costosa infraestructura de reg per goteig que s'estén per a donar servici a tots els cultius per un sistema de conduccions i comptadors.  
El sistema de canonades de reg a manta està pràcticament en desús en la totalitat de la superfície de la unitat d'execució. Però este sistema es manté operatiu en algunes zones més cap al sud, per la qual cosa en el projecte d'urbanització caldrà localitzar eixes canonades per a reposar i garantir el servici, de les finques exteriors a l'àmbit d'actuació.  
  
No consta en l'expedient la sol·licitud d'informe davant de l'organisme de conca corresponent a fi d'acreditar la disposició de recursos hídrics necessaris per als usos previstos, en els termes establits per la doctrina del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana en la interlocutòria d'Ador.  
L'evacuació d'aigües es planteja de forma separativa, i discorre les aigües pluvials per escolament superficial i les residuals a través de xarxa subterrània.  
Les aigües residuals seran depurades en l'EDAR pròpia per al sector, que serà construïda en la parcel·la EQ- 3, situada en la cota més baixa del sector. L'efluent es bombarà cap a l'embassament situat al nord de l'actuació, propietat de la Comunidad de Regantes de Albatera, i serà reutilitzat per al reg de les parcel·les agrícoles limítrofes i zones verdes, l'ompliment de piscines i la resta d'usos independents del consum humà.  
L'EDAR haurà de comptar amb depòsit regulador per a garantir les obres de reparació i manteniment sense que es produïsquen abocaments a llits sense depurar.  
Per a evitar l'impacte per producció d'olors, l'embassament on es pretén abocar l'aigua residual depurada haurà d'incorporar un sistema de porga de fangs (decantació de sediments), la destinació dels quals comptarà amb els permisos i les autoritzacions de l'EPSAR, així com un sistema de bombament d'aire per difusors que permeta assolir els valors de saturació d'oxigen suficients per a mantindre els processos de digestió anaeròbia.  
Respecte als residus sòlids urbans, es planteja l'ampliació de les infraestructures de servici de recollida basant-se en les previsions d'augment demogràfic establides. També es menciona el seu depòsit en abocadors autoritzats d'acord amb la legislació vigent en matèria de residus urbans.  
L'existència de barrancs i rambles implica un risc d'abocaments incontrolats per accions derivades de les tasques de construcció, condicionament i consolidació d'àrees residencials. Es proposen com a mesures correctores el control de l'abocament de residus inerts a través de les llicències municipals, l'establiment d'un marc preventiu i sancionador en matèria d'abocaments incontrolats i el requeriment al promotor de certificat de recepció en depòsit de RCD autoritzat.  
  
Les activitats agrícoles en fase d'explotació engloben quasi la totalitat de la zona d'estudi. Es cultiven fruiters en regadiu, principalment cítrics i raïm de taula, i en menor grau oliveres, garroferes i plantes ornamentals.  
Les àrees no ocupades pels cultius alternen usos antròpics, com ara edificacions i embassaments, una estació de filtratge per al sistema de reg per goteig o hivernacles, amb vegetació halonitròfila natural.  
  
Segons l'estudi d'impacte ambiental, el sector està situat confrontant amb la zona denominada El Moco, on s'aglutinen múltiples habitatges unifamiliars destinats a segona residència, majoritàriament executats sense llicència i sense urbanització.  
6. El lloc es caracteritza per un clima mediterrani en transició al desèrtic, càlid i d'escasses precipitacions concentrades en la tardor, que poden ser de caràcter torrencial. La temperatura mitjana anual és de 18ºC, amb hiverns suaus i estius molt calorosos. Les precipitacions no sobrepassen els 300 mm anuals.  
7. Segons el PATRICOVA no hi ha risc d'inundació sobre l'àmbit d'actuació. L'escolament superficial apareix regulat per aparells fluvials que concentren els corrents. Els dits aparells fluvials pertanyen a la conca vessant de la rambla de Lucas, que discorre en paral·lel a uns 400 m al sud-oest de l'actuació. A la dita rambla realitza la seua aportació hídrica la rambla que discorre pel límit oriental del sector, sense penetrar al seu interior. El barranc Las Trampas apareix pel nord-oest del sector i s'endinsa en este, diluint-se en el seu interior. El seu calat i l'extensió són xicotets, però a tindre en compte. L'estudi d'impacte ambiental proposa l'adopció de mesures correctores suficients per a desestimar el seu potencial risc, segons informe del Servici d'Ordenació Territorial.  
  
L'estudi d'impacte ambiental proposa, respecte a l'embassament situat al nord del sector, la introducció de mesures de contenció hídrica en cas de ruptura de dic per activitat sísmica, de manera que es reoriente l'escolament resultant cap al barranc Las Trampas sense risc per a la població. Esta mesura, que pot ser la de construcció de muret canalitzador, haurà de projectar-se per tècnic competent amb caràcter previ a les obres d'urbanització.  
8. L'estudi d'impacte ambiental inclou una estimació de l'impacte sonor que l'actuació generaria en el seu àmbit territorial, en el qual es conclou que «els receptors virtuals que obtenen valors per damunt dels llindars recomanats es localitzen en el mateix traçat de la carretera, i no es detecta cap valor per damunt del dit llindar en els interiors del sector proposat, per la qual cosa l'impacte es considera compatible».  
  
Com a mesura correctora per a la fase de funcionament es proposa la «reducció de la velocitat límit dels vehicles en aquells trams de viari afectes a zones residencials».  
Segons informe, emés pel Servici de Protecció de l'Ambient Atmosfèric en data 2 de juny de 2008, sobre l'estudi acústic inclòs en el Projecte d'Homologació i Pla Parcial del Sector Albanature a Albatera, «la documentació és insuficient, per la qual cosa hauria d'adequar-se al contingut que s'establix en el Decret 104/2006, de 14 de juliol, de planificació en gestió en matèria de contaminació acústica».  
  
9. Els redactors de l'estudi d'impacte ambiental situen el projecte dins d'una unitat paisatgística homogènia caracteritzada per un pendent escàs i obert, que s'estén més enllà de la zona d'estudi, i engloba tota la superfície de glacis de la Serra de Crevillent, i ocupada per cultius de regadiu, principalment cítrics, on preval la gamma de colors verds. També hi ha cases de labor i edificacions disperses en el territori.  
  
La xarxa de camins i el traçat del parcel·lari, junt amb el control de l'aigua i les infraestructures de reg, assarbs i séquies, són els elements clau que identifiquen este tipus de paisatge. Es tracta d'un paisatge elaborat, de profunda alteració, l'entramat del qual és reflex d'una llarga evolució històrica.  
La urbanització en l'àmbit rural generalitzada en els últims 50 anys ha suposat en algunes zones la pèrdua d'algunes de les senyes d'identitat d'este paisatge. Les noves formes constructives, diferents de l'edificació tradicional del disseminat hortolà, són elements que distorsionen l'entorn agrícola.   
En estes condicions podem parlar d'una conca visual àmplia i sense zones d'ombra, on la distribució equilibrada de cultius, masses arbrades i matoll al costat de la presència de l'aigua són factors que eleven la qualitat visual del paisatge.  
Per a minimitzar l'impacte visual produït pel residencial l'estudi d'impacte ambiental proposa mesures d'integració visual a través de la baixa densitat edificatòria, l'elecció de materials i els elements constructius d'acord i la plantació de vegetació.  
10. Més de la meitat de la superfície d'Albatera es destina a l'activitat agrícola, majoritàriament al cultiu de fruiters, de la qual cosa es desprén la importància que la dita activitat adquirix dins del sector primari. Les activitats ramaderes del municipi queden desplaçades a un segon pla dins del sector primari.  
A partir dels anys 60 l'economia del municipi va donar un gir cap a altres activitats secundàries sobre espais on es localitzaven terres de cultiu. Es va produir, per tant, una disminució del pes específic que l'activitat agrícola posseïa en el conjunt de l'economia regional lligat a l'arrancada d'altres sectors. Les activitats relacionades amb la construcció s'han convertit en el motor de l'activitat secundària i, en general, de l'economia de tota la comarca.  
El sector terciari es desenrotlla espacialment dins de l'entramat urbà. Les activitats comercials, concretament el xicotet comerç, representen quasi el total del sector servicis.  
11. L'avaluació de l'impacte ambiental provocat per l'actuació projectada es realitza per a les fases de construcció i funcionament.  
L'estudi d'impacte ambiental identifica i valora individualment els possibles impactes ambientals que poden derivar-se de l'actuació proposada, i són considerats globalment com un impacte sobre l'entorn compatible.  
Les principals mesures correctores descansen en el control de l'impacte derivat de l'execució del projecte en fase de construcció, la contaminació acústica i lumínica, la gestió de residus, el drenatge, la minimització de l'impacte visual, els increments de demanda hídrica, el control dels riscos hidrològics i la integració de la vegetació actual. S'hi observa la carència d'alguna mesura destinada a garantir la compatibilitat d'usos.  
El pla de vigilància ambiental es desenrotlla en dos fases, una preliminar, on s'uniran les mesures proposades per l'estudi d'impacte ambiental, la declaració d'impacte ambiental i l'administració local; i una fase de construcció, referida al seguiment ambiental durant l'execució de les obres. No es fa cap al·lusió sobre la fase de funcionament.  
  
Este pla estarà coordinat per un director ambiental d'obra, tècnic competent que, en concert amb la direcció facultativa, revisarà per a cada fase del projecte l'eficàcia de les mesures correctores o preventives implantades, així com les possibles modificacions, i és el responsable d'emetre els informes oportuns a les administracions competents.  
  
El programa de vigilància ambiental enumera genèricament els factors objecte de control durant la fase d'obres, però no especifica els indicadors seleccionats per al seu control, els mètodes de recollida d'anàlisi i dades ni presenta un calendari aproximat per a l'aplicació del programa.  
Consideracions jurídiques.  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article 16.2 m) del Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
S'estima no acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritats sectorials que se li apliquen, el projecte sobre l'Homologació i Pla Parcial Sector Albanature, a Albatera, promogut per l'Ajuntament d'Albatera, ja que:  
  
- L'àrea d'estudi s'inclou dins d'una unitat ambiental homogènia d'àmbit supramunicipal l'interés de la qual es basa en la seua geomorfologia de caràcter fluvial, la bona capacitat agrològica dels terrenys, l'existència de vegetació natural d'interés, l'actual predominança dels usos lligats a les explotacions agràries existents en l'entorn i el paisatge rural. El sector s'inserix dins d'un àmbit amb especials valors agrícoles que han de ser preservats per al medi rural i estimulats per mitjà de la inversió en la modernització dels sistemes de reg, com ja s'ha realitzat, en part. El desenrotllament del sector Albanature comporta una variació morfològica que altera la tipologia tradicional de l'hàbitat rural. La proposta de desenrotllament urbanístic realitzada no és compatible amb la preservació dels valors agrícoles i amb el manteniment i la sostenibilitat del medi rural.  
- No s'adequa l'actuació proposada a les consideracions del Pla d'Acció Territorial del Baix Segura que engloba la superfície afectada pel pla dins d'una àrea on es pretén mantindre el paisatge tradicional i impulsar el desenrotllament agrícola amb la posada en marxa de nous regadius. El desenrotllament urbanístic del sector Albanature no contribuïx a la creació d'un model territorial sostenible i integrat que mantinga la coherència comarcal.  
- Tal com s'indica en l'estudi d'impacte ambiental, la presència de l'aigua i la qualitat ambiental de la vegetació de la zona estructuren un ecosistema rural de gran extensió que proporciona refugi i alimentació a una varietat important d'espècies faunístiques.  
- D'acord amb l'informe sobre l'Homologació i Pla Parcial del Sector Albanature, del municipi d'Albatera, emés pel Servici d'Ordenació Territorial en data 5 de juny de 2008, en relació amb la sostenibilitat del desenrotllament plantejat pel projecte, d'acord amb la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'Ordenació del Territori i Ordenació del Paisatge, es considera que l'actuació proposada no s'integra en l'entorn ni contribuïx a la posada en valor del sòl de forma sostenible i respectuosa amb el paisatge.  
  
Segon  
Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.  
  
Tercer  
La present declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
Cosal que li notifique perquè en prenga coneixement i tinga els efectes oportuns.  
  
València, 19 de setembre de 2008. La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 231/2008- AIA.  
Títol: Indústria de fabricació de materials per a la construcció.  
Promotor: Valenciana de Forjados Metálicos SA.  
Localització: Ctra. Simat a Xàtiva, s/n (CV- 600), km 18,5, 46839 Xàtiva (València).  
Autoritat substantiva: Direcció General per al Canvi Climàtic.  
Descripció del projecte.  
Valenciana de Forjados Metálicos SA, és una empresa del sector ceràmic dedicada a la fabricació d'elements ceràmics per a la construcció, principalment rajola foradada, i altres elements configurats per extrusió com ara encadellats i revoltons. La fàbrica està ubicada en la carretera de Simat a Xàtiva (CV- 600), en el km 18,5, al municipi de Xàtiva. En concret ocupa les parcel·les 23 i 24 del polígon 9, amb un total de 49.059 m² de superfície i 16.122 m² edificats. La fàbrica, segons s'indica, funciona des de fa 50 anys, i ha tingut distints titulars anteriorment. Les últimes actualitzacions es van inscriure en el Registre Industrial l'any 1990 a nom de Cerámicas Ibéricas, SA.  
  
Les parcel·les ocupades tenen la classificació de sòl no urbanitzable, per la qual cosa s'indica que s'ha procedit a iniciar el tràmit de declaració d'interés comunitari.  
De forma esquemàtica, el procés productiu consta de les fases següents: recepció de l'argila, esmicolat i mescla, afegint fins a un 3% de rajola trencada; emmagatzematge en tres sitges; mòlta i emmagatzematge en tres sitges; humectació i pastat (afegint aigua i vapor); extrusió en la galletera; rascadura de la peça per a fer-la porosa per mitjà de corrons; tallat; assecat en preforn; cocció; eliminació de calç per mitjà de bany en aigua; fleixat, paletització i emmagatzematge en campa.  
  
Les matèries primeres utilitzades són argila (78.100 t anuals) i aigua (34.320 m³/any) procedent de pou propi. La producció anual arriba a 69.850 tones de rajola foradada de 1a i 1.430 tones de rajola foradada de 2a. S'estima un consum anual de gas natural (en calderes i cremadors dels forns) aproximat de 3.580.000 kWh i 324.000 kWh d'energia elèctrica. Hi ha proveïment de gas natural i energia elèctrica. Complementàriament, la caldera de biomassa consumix 2.640 tones anuals de biomassa (restes de fusta i corfa de pi) i la maquinària (pala, carretó elevador) consumix 30.000 l anuals de gasoil.  
Consideracions ambientals.  
La indústria considerada s'ubica en les instal·lacions actuals des de fa 50 anys, segons s'indica en la documentació presentada, i ha pertangut a diversos titulars durant eixos anys. El projecte presentat no es referix a cap ampliació ni modificació de la instal·lació, i no implica, per tant, cap diferència amb la situació actual.   
L'entorn es caracteritza pel seu caràcter agrícola, i predomina el cultiu de cítrics. El municipi de Xàtiva està a uns 2.300 m de la fàbrica. El Genovés i Lloc Nou d'en Fenollet estan a 1.500 m aproximadament (considerant en ambdós casos la distància a zona residencial). No hi ha en les proximitats espais d'especial protecció que puguen veure's afectats pel projecte. El límit oest de la parcel·la és un camí que està catalogat com a via pecuària (carrerada Assegador de Múrcia), pel que ha de respectar-se la seua amplària legal de 6 m.  
  
Les principals afeccions ambientals de la indústria estan relacionades amb l'emissió de contaminants a l'atmosfera i sorolls, la generació de residus i abocaments i el consum de recursos naturals.  
En relació amb les emissions a l'atmosfera, estan associades a les instal·lacions de combustió: calderes auxiliars dels assecadors (a gas i una a biomassa) i cremadors de gas dels forns. S'indica que no s'han adoptat mesures de depuració per no superar els mesuraments realitzats els límits d'emissions a l'atmosfera. Els gasos de combustió s'emeten a l'atmosfera a través d'unes quantes ximeneres: tres per als assecadors, dos per als forns i una per a calderes. No obstant això, s'aporten mesuraments realitzats únicament en la ximenera d'un forn i tres assecadors. L'emmagatzematge de terres es realitza en campa i en una nau de més de 2.800 m² i una vegada mòltes, s'emmagatzemen en sitges, per la qual cosa es reduïx la dispersió de partícules. Amb relació al soroll, no s'ha remés a este òrgan l'estudi o auditoria acústica, per la qual cosa no es disposa de la informació completa. No obstant això, vist l'informe elaborat pel servici competent en la matèria, es conclou la necessitat d'adoptar mesures correctores addicionals per a reduir la incidència sonora de la indústria.  
El proveïment d'aigua es realitza des de pou propi, amb un total de 34.320 m³ any/consumits. No s'acredita la preceptiva autorització del pou.  
Respecte a les aigües residuals, s'exposa que les pluvials s'aboquen a una séquia pròxima i les sanitàries a dos fosses sèptiques constituïdes per dos depòsits estancs soterrats de fibra de vidre que es buiden periòdicament. S'indica que no es produïxen aigües residuals industrials. No obstant això, l'existència de banys per a eliminar la calç de les rajoles i les labors de neteja generaran abocaments que no han sigut considerats.  
No es preveu contaminació de sòls, ja que tota la superfície està pavimentada i impermeabilitzada.  
S'identifiquen com a principals residus generats els olis usats, greixos minerals i draps utilitzats en la maquinària. S'emmagatzemen en bidons a l'interior de les naus. També es preveu la generació de tubs fluorescents usats. Les restes de palets trencats està previst emmagatzemar-los en contenidors a l'exterior. Les rajoles trencades són en part incorporades a les terres utilitzades com a matèria primera i la resta es venen com a material de rebliment per a obra. Tots són emmagatzemats i classificats adequadament per a la seua gestió posterior per empreses autoritzades.  
En cas de desmantellament de la instal·lació es preveuen com a mesures preventives i correctores el condicionament d'una zona per a manteniment de maquinària d'obra, l'adequada gestió dels residus d'obra, regar les zones de moviment de terres i realitzar les recollides de materials a resguard del vent per a evitar-ne la dispersió.  
Als efectes de limitar la visibilitat de la instal·lació, es preveu una pantalla vegetal perimetral amb xiprers.  
El programa de vigilància ambiental proposat conté mesures per a garantir el compliment de les mesures preventives i correctores establides en el projecte i en l'estudi d'impacte ambiental, com la realització de mesuraments acústics, d'anàlisi de les aigües abocades i de mesurament de les emissions per ximenera.  
Afeccions legals.  
El projecte està sotmés a la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de Prevenció i Control Integrats de la Contaminació, segons el subapartat 3.5 (instal·lacions per a la fabricació de productes ceràmics per mitjà d'enfornada..., amb una capacitat de producció superior a 75 t/dia...) de l'annex I. La indústria tramita l'autorització ambiental integrada que atorga la Direcció General per al Canvi Climàtic, la qual té atribuïdes les competències en matèria de prevenció i control integrats de la contaminació.   
  
Altres afeccions considerades són:  
- La fabricació de productes ceràmics està inclosa com a activitat potencialment contaminant del sòl en l'annex I del Reial Decret 9/2005, de 14 de gener.   
- La fabricació de productes d'argila per a la construcció està catalogada com a activitat potencialment contaminant de l'atmosfera, grup B, del Decret 833/1975.  
- L'activitat està sotmesa a la legislació en matèria de residus, en particular, pel que fa a producció i gestió de residus i residus d'envasos.  
- Queda sotmesa, així mateix, a la legislació en matèria de contaminació acústica i en particular, al Decret 266/2004, de 3 de desembre.  
  
D'acord amb la Llei 10/2004, de 9 de desembre, del sòl no urbanitzable l'establiment de la indústria en sòl no urbanitzable requerix declaració d'interés comunitari.  
Tot això, sense perjuí de les autoritzacions que calga obtindre d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que siga aplicable.  
Tramitació administrativa.  
Amb data 7 de juliol de 2008, es va rebre escrit de l'Àrea de Qualitat Ambiental de la Direcció General per al Canvi Climàtic, que sol·licita l'avaluació ambiental del projecte, a instàncies de Valenciana de Forjados Metálicos, SA. A este efecte, es comunicava la finalització del tràmit d'informació pública de l'expedient, sense que s'hi hagen rebut al·legacions.   
Amb anterioritat, en data 1 de setembre de 2007 i als efectes de consultar sobre la suficiència i la idoneïtat de la documentació (expedient 311- 2007/AMB), l'Àrea de Qualitat Ambiental hi havia remés:  
  
Projecte bàsic d'autorització ambiental integrada.  
Estudi d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
L'activitat ha de sotmetre's al procediment d'avaluació d'impacte ambiental, d'acord amb l'apartat l) el grup 4 de l'annex 1 de la Llei 6/2001, de 8 de maig, de Modificació del Reial Decret Legislatiu 1.302/1986, de 28 de juny, d'Avaluació d'Impacte Ambiental (fabricació de productes ceràmics per mitjà d'enfornada). El contingut d'ambdós normes s'arrepleguen en el text refós aprovat pel Reial Decret Legislatiu 1/2008, d'11 de gener.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que se li apliquen.  
L'article quint de la Llei 2/1989, de 3 de març, atribuïx a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la dita llei.   
L'article 16 del Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, modificat pel Decret 217/2007, de 26 d'octubre, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals, el projecte d'indústria de fabricació de materials per a la construcció, promogut per Valenciana de Forjados Metálicos, SA, ubicada en la carretera de Simat a Xàtiva s/n (CV- 600), km 18,5 (parcel·les 23 i 24 del polígon 9), del municipi de Xàtiva (València), en els termes que establix el projecte, l'estudi d'impacte ambiental i la resta de documentació que consta en l'expedient.  
Addicionalment, es compliran les condicions següents:   
1. Els mesuraments periòdics que es realitzen per a comprovar el compliment dels nivells d'emissions a l'atmosfera establits en el Decret 127/2006, de 15 de setembre, hauran de vigilar especialment el nivell de partícules emeses associat a la combustió de biomassa. Així mateix, hauran d'adoptar-se mesures correctores a l'efecte d'evitar la dispersió de partícules per l'arrossegament de terres.  
2. A fi de garantir la disponibilitat de recursos hídrics per a l'activitat, caldrà, si és el cas, regularitzar l'explotació d'aqüífers davant de l'organisme de conca competent, d'acord amb el que establix la Llei d'Aigües.  
3. Han d'establir-se sistemes de gestió dels abocaments associats a la neteja de les instal·lacions i als banys d'eliminació de calç. Així mateix, ha de vigilar-se l'absència de fugues en els depòsits d'aigües sanitàries i la seua adequada gestió.  
4. El tancament del límit oest de la parcel·la haurà de respectar l'amplària legal de 6 m de la via pecuària «carrerada Assegador de Múrcia».  
5. En la zona d'emmagatzematge de residus perillosos, hauran de disposar-se cubetes per a contindre possibles fugues o vessaments d'estos.  
6. Les accions incloses en el programa de vigilància ambiental hauran de documentar-se, a efecte d'acreditar l'adopció i l'execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de la seua eficàcia.  
7. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a l'òrgan ambiental competent, que establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
Segon  
Notificar als interessats que contra la present resolució, per ser acte de tràmit que no esgota el procediment ni produïx indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjuí d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 17 de setembre de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.