Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 8000, del 15-03-2017 (2017/1804)

RESOLUCIÓ de 30 de desembre de 2016, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació dels informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedients 81/15-EAE Beniflà, 172/15-EAE Alacant i 218/15-EAE Marines.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8000

Data del DOGV
:   15-03-2017

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2017/1804


Data del document
:   30-12-2016

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 30 de desembre de 2016, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació dels informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedients 81/15-EAE Beniflà, 172/15-EAE Alacant i 218/15-EAE Marines. [2017/1804]  
De conformitat amb l'article 51.7 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, que estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de l'informe ambiental i territorial estratègic, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana els informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedients 81/15-EAE Beniflà, 172/15-EAE Alacant i 218/15-EAE Marines.  
  
  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Núm. d'expedient: 81-2015-EAE.  
Objecte: modificació puntual número 9 de les normes subsidiàries.  
Promotor: Ajuntament de Beniflà.  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme de València i Ajuntament.  
Localització: Beniflà (València).  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió celebrada l'1 de desembre de 2016, va adoptar l'acord següent:  
Vista la proposta de l'informe ambiental i territorial estratègic de la modificació puntual número 9 de les Normes subsidiàries de Beniflà, en els termes següents:  
En data 17 d'abril de 2015 es rep de l'Ajuntament de Beniflà sol·licitud d'inici de l'avaluació ambiental i territorial estratègica de la modificació puntual número 9 de les Normes subsidiàries de Beniflà (València), acompanyada de document inicial i document de planejament de la modificació.  
  
Documentació aportada  
El 17 d'abril de 2015 es rep de l'Ajuntament de Beniflà la documentació següent en format paper: document inicial estratègic i document de planejament de la modificació.  
El 8 de febrer de 2016 es va rebre documentació d'esmena com a resposta a requeriment efectuat, presentant-se la documentació en format paper, i posteriorment per mitjà de correu electrònic es va adjuntar en format digital (PDF).  
  
Planejament vigent  
El municipi de Beniflà disposa, com a document de planejament urbanístic, de Normes subsidiàries, aprovades definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme de València en data 1 d'octubre de 1999. Les Normes subsidiàries disposen de declaració d'impacte ambiental acceptable amb condicions de data 30 de juliol de 1993.  
D'acord amb la documentació aportada, el vigent planejament permet l'ús de magatzems agrícoles i casetes d'eines en sòl no urbanitzable comú i sòl no urbanitzable de protecció agrícola. Les condicions d'aquests s'estableixen en la norma número 50, magatzems agrícoles i casetes d'eines.  
L'edificació de magatzems agrícoles s'ajustarà a les condicions següents:  
 La parcel·la mínima edificable serà de 10.000 m² i el coeficient d'edificabilitat màxim serà de 0,04 metres quadrats per metre quadrat de parcel·la, amb una ocupació màxima del 2 per cent a excepció feta d'aquelles instal·lacions que per mitjà d'informe favorable de l'òrgan competent de la Generalitat en matèria d'agricultura, fundat en necessitats d'activitat agrària, s'eximisca del compliment d'alguns dels paràmetres.  
 L'altura màxima serà de 7,00 metres, mesurats des de la rasant natural del terreny.  
 Els retirs mínims a llindes seran de 5,00 metres.  
 Ordenació dels volums com a edificació aïllada amb acabat propi de fatxada, la qual cosa suposa que com a mínim els paraments queden esquerdejats i pintats.  
 Que es construïsquen amb una distància a altres magatzems o granges, o habitatges unifamiliars, que no permeta de cap manera la creació de nucli de població.  
  
Objecte de la modificació  
Es modifica la norma número 50 relativa a magatzems agrícoles i casetes d'eines de les normes urbanístiques del vigent planejament urbanístic (Normes subsidiàries) de manera que la construcció de magatzems agrícoles quedaria prohibida en el sòl no urbanitzable protegit, en l'actualitat permesa amb determinades condicions, i que passe a estar solament permesa en el sòl no urbanitzable comú i les DIC aprovades definitivament.  
  
Àmbit de la modificació, sòl no urbanitzable de protecció agrícola, ratllat verd.  
  
Respecte a les casetes d'eines en el sòl no urbanitzable de protecció agrícola quedarien permeses sota una sèrie de condicions: la parcel·la mínima de 10.000 m² passaria a 1.662 m², l'ocupació màxima passaria del 2 per cent al 4 per cent, l'altura màxima passaria de 7 metres des de la rasant natural del terreny a 3,5 metres i els retirs mínims a llindes de 5 metres a 3 metres. S'exigiria en la tramitació de la llicència un document d'avaluació de la repercussió sobre el paisatge. S'establiria una extensió màxima de 40 m² de sostre.  
La norma 50 quedaria redactada de la manera següent amb la modificació proposada:  
«L'edificació de magatzems agrícoles queda prohibida en l'àmbit del sòl no urbanitzable de protecció agrícola, i es permet solament en l'àmbit del sòl no urbanitzable comú i de DIC aprovats definitivament.  
  
L'edificació de casetes d'eines es permetrà en l'àmbit del sòl no urbanitzable de protecció agrícola en les condicions següents:  
 La parcel·la mínima edificable serà de 1.662 m² i el coeficient d'edificabilitat màxim serà de 0,02 metres quadrats sostre per metres quadrats de parcel·la, amb una extensió màxima de 40 m² sostre i amb una ocupació màxima del 4 per cent.  
 L'altura màxima serà de 3,5 metres mesurats des de la rasant natural del terreny.  
 Els retirs mínims a llindes seran de 3,00 metres.  
 Ordenació dels volums com a edificació aïllada amb acabat propi de fatxada, la qual cosa suposa que com a mínim els paraments queden esquerdejats i pintats.  
 La documentació del projecte pel qual se sol·licita llicència contindrà un document que avaluarà els efectes concretats generats per l'edificació que es projecta sobre el caràcter del paisatge i la seua percepció, d'acord amb el que s'ha regulat en l'article 6 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana (LOTUP), en especial la possible densificació de construccions que podria produir-se en determinats àmbits i fonamentalment entorn de camins rurals i el possible increment de l'afecció visual respecte a aquestes amb la finalitat d'adoptar mesures preventives i/o correctores, si és el cas. L'esmentada avaluació i l'establiment de mesures preventives i/o correctores es tramitarà conjuntament amb la llicència.»  
  
Justificació de la modificació  
D'acord amb la documentació presentada, la modificació de la parcel·la mínima per a aquest tipus d'instal·lacions agrícoles, i també altres paràmetres abans mencionats, es justifica perquè per a l'estructura de la propietat a Beniflà, 10.000 m² és molt elevat, dificultant la implantació d'aquest tipus d'instal·lacions que són necessàries per a la modernització agrària, augment de la productivitat i, en definitiva, el manteniment de l'activitat agrària.  
D'acord amb la nova documentació d'esmena presentada, la superfície de parcel·la mitjana és de dues fanecades, 1.666 m², per això s'ha triat aqueixa superfície com a mínima per a aquest tipus d'instal·lacions. No obstant això, en la nova documentació i proposta efectuada es diferència entre magatzem i caseta d'eines entenent que la implantació de la caseta d'eines es considera imprescindible sent necessària la modificació de les condicions per a facilitar-la tenint en compte l'estructura de la propietat. No obstant això, respecte al magatzem es considera que no cal adoptar les mateixes mesures i condicions donada l'existència d'un DIC per a central hortofructícola amb una construcció superior a 50.000 m² i també un altre DIC aprovat i un altre en tramitació i el polígon industrial, quedant limitada la possibilitat de magatzem agrícola només al sòl no urbanitzable comú i DIC aprovats definitivament i en les condicions de la vigent normativa urbanística.  
  
Consultes realitzades  
Per part d'aquesta Direcció General s'ha sotmés a consultes la documentació inicial remesa, d'acord amb el que disposa l'article 51 de la LOTUP, a fi de determinar els efectes significatius en el medi ambient, d'acord amb els criteris exposats en l'annex VIII de l'esmentada llei.  
  
Per això, tenint en consideració les característiques de la modificació presentada i els aspectes ambientals en què pot incidir, es consulta les administracions següents:  
  
Consulta Informe Administració consultada  
13.05.2015 28.05.2015 Servei d'Ordenació del Territori, Subdirecció General de Territori i Paisatge, Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori.  
13.05.2015  
25.04.2016 29.06.2015  
20.07.2016 Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, Subdirecció General de Territori i Paisatge, Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori.  
13.05.2015  
26.04.2016 23.07.2015  
06.10.2016 Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits, Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural.  
13.05.2015  
26.04.2016 Direcció Territorial de València, Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural (Agricultura - Sòl No Urbanitzable).  
03.05.2015  
25.04.2016 04.06.2015  
03.11.2016 Servei Territorial d'Urbanisme de València, Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori.  
13.05.2016 24.06.2015 Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
  
  
Els informes rebuts junt amb l'Informe ambiental i territorial estratègic es publicaran en la pàgina web següent: www.agroambient.gva.es/eae  
 Servei d'Ordenació del Territori (28.05.2015): es conclou que la modificació no es troba afectada de manera directa per risc d'inundació i és compatible amb les determinacions normatives del PATRICOVA.  
  
«El contingut de la modificació proposada no té una incidència directa en matèria de risc d'inundació, ja que es tracta de la modificació de les condicions d'edificació de magatzems agrícoles i casetes d'eines, sense que els paràmetres proposats representen una variació significativa en matèria de risc d'inundació. Les afeccions d'inundabilitat determinades en el Sistema Nacional de Cartografia de Zones Inundables són aplicables tant en la normativa fins ara vigent com en la normativa modificada que es proposa. Des d'aquest punt de vista, el contingut de la modificació no està afectat pel risc d'inundació.  
D'altra banda, i segons s'ha analitzat en l'apartat anterior, excepte les parcel·les més pròximes al llit del riu Serpis, la resta d'afeccions d'inundabilitat tenen una incidència molt baixa, ja que es tracta d'una zona de risc 6 i amb uns calats molt baixos. Realment uns calats entre 0,10 i 0,20 metres tenen una incidència molt reduïda en relació amb les activitats que regula la modificació: magatzems agrícoles i casetes d'eines. A més, aquestes activitats no estan expressament prohibides en el sòl no urbanitzable afectat per risc d'inundació, segons l'apartat 2 de l'article 22 de la normativa urbanística del PATRICOVA; en aquestes instal·lacions agrícoles s'aplica l'apartat 4 del mateix article, que permet la seua autorització sempre que es justifique adequadament la procedència d'ubicació de la instal·lació agrícola en la parcel·la que, en cada cas, es propose. Per tant, serà en l'autorització que se sol·licite per a implantar instal·lacions agrícoles en terrenys afectats pel risc d'inundació, quan s'analitze la incidència concreta del risc d'inundació en la parcel·la i la justificació de la seua ubicació en aqueixa parcel·la.»  
  
 Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge de la Subdirecció General de Territori i Paisatge de la Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori (20.07.2016): l'informe s'emet sobre la documentació esmenada, en què s'indica el següent: «Analitzada la nova documentació aportada, i amb les modificacions introduïdes en la proposta, cal considerar que la incidència en el paisatge de la proposta no serà significativa, atés que l'ús de caseta d'eines en els termes proposats sembla compatible amb el manteniment dels valors paisatgístics i agrícoles dels sòls afectats i que, en tot cas, els efectes concrets generats per cada una de les actuacions que es projecten es valoraran en els documents d'avaluació a tramitar conjuntament amb les llicències, que permetran l'adopció de mesures a aquest efecte.»  
  
 Servei Territorial d'Urbanisme de València, Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori (03.11.2016): s'informa que aquesta no pareix, des de la visió de les competències urbanístiques d'aqueix servei, que vaja a tindre efectes significatius sobre el medi ambient sense perjudici de les observacions que efectue el Servei Territorial d'Agricultura i el Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge.  
  
S'hi indica que: «En el document definitiu de la modificació haurà d'aclarir-se, si és el cas, fixar els paràmetres urbanístics que es proposen per als magatzems agrícoles en el sòl no urbanitzable comú i de DIC aprovades definitivament en la redacció última donada a l'article de les normes urbanístiques.»  
Finalment, conclou indicant que les determinacions objecte de la modificació puntual són de caràcter estructural i en conseqüència la seua aprovació definitiva serà autonòmica (articles 21 i 44 de la LOTUP).  
 Confederació Hidrogràfica del Xúquer (24.06.2016): s'informa que la modificació no suposa efectes significatius sobre el medi ambient.  
 Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits, Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural (06.10.2016): considera que la modificació proposada amb la nova redacció és coincident amb els objectius genèrics de protecció del Paisatge Protegit del Serpis, tal com s'estipulen en el decret de declaració d'aquest (Decret 39/2007, de 13 d'abril, del Consell).  
  
Identificació i valoració dels possibles efectes sobre el medi ambient  
D'acord amb el que s'ha estipulat en l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental i territorial determinarà, tenint en consideració els criteris de l'annex VIII, el sotmetiment al procediment d'avaluació ambiental i territorial ordinari o simplificat, en funció de l'existència d'efectes significatius sobre el medi ambient, prèvia consulta a les administracions públiques afectades a les quals es refereixen els articles 48.d i 51.1 de la LOTUP.  
L'àmbit de la modificació està constituït per la plana al·luvial d'arenes i argiles del marge dret del riu Serpis, a un costat i a l'altre del nucli urbà de Beniflà. El sòl no urbanitzable comú està ocupat majoritàriament per empresa i zona d'aparcaments, i queda molt poc terreny agrícola sense ocupar, però el sòl no urbanitzable de protecció agrícola, majoritari, està ocupat en quasi la seua totalitat per terrenys agrícoles de cítrics.  
Es tracta d'un paisatge de relleu pla, agrícola de regadiu, que té un caràcter obert. La porció més occidental del terme municipal situada junt amb el riu Serpis forma part de l'espai natural protegit Paisatge Protegit del Serpis (Decret 39/2007, de 13 d'abril, del Consell, de declaració del Paisatge Protegit del Serpis). En l'article 3.2 s'estableix que el règim de protecció serà desenvolupat pel corresponent pla rector d'ús i gestió de l'espai protegit i està dirigit a una sèrie de finalitats que es detallen. En l'actualitat no hi ha pla rector d'ús i gestió (PRUG) aprovat.  
  
El llit del riu Serpis i part de la seua ribera figuren com terrenys forestals estratègics en el SIG d'aquesta Conselleria. D'acord amb el planejament urbanístic són majoritàriament sòl no urbanitzable de protecció domini públic hidràulic i en una molt xicoteta porció sòl no urbanitzable de protecció agrícola. L'article 8.2 del Decret 58/2013, de 3 de maig, del Consell, pel qual s'aprova el Pla d'Acció Territorial Forestal de la Comunitat Valenciana, estableix que en el procediment d'aprovació del planejament urbanístic serà preceptiu l'informe previ de la conselleria competent en matèria forestal quan afecten la classificació i qualificació de terrenys forestals. L'esmentat informe tindrà caràcter vinculant en tot allò referit a terrenys forestals estratègics. En aquest cas no s'afecta la classificació i qualificació, no s'introdueix cap nou ús, tan sols es modifiquen un poc les condicions d'un dels usos que estan permesos, per la qual cosa no es considera que haja de realitzar-se la consulta.  
D'acord amb l'informe del Servei d'Ordenació del Territori, la cartografia del Sistema Nacional de Cartografia de Zones Inundables determina que en la zona entre el Serpis i el nucli urbà, en la seua zona nord, està afectada per perillositat d'inundació, principalment per l'avinguda de 500 anys de període de retorn, estant els calats compresos entre 0,10 i 0,20 metres, i es tracta, en conseqüència, d'una zona de risc 6.  
  
Tot el sòl del municipi té una capacitat d'ús agrícola elevada (classe B).  
D'acord amb la web de la Conselleria de Cultura no hi ha elements del patrimoni cultural que en principi puguen veure's afectats per la modificació, tenint en compte les característiques de les instal·lacions: molins, llavador municipal, infraestructures hidràuliques, séquies.  
En relació amb les característiques de la modificació, aquesta no suposa un canvi en el model territorial, en la classificació ni en la qualificació. Constitueix un marc per a projectes, però aquests no es troben sotmesos a avaluació d'impacte ambiental d'acord amb la legislació sectorial.  
En relació amb les característiques dels efectes i de l'àrea probablement afectada: d'acord amb l'informe del servei d'espais naturals protegits amb la nova redacció no hi haurà afecció negativa significativa en relació amb el Paisatge Protegit del Serpis.  
En relació amb el risc d'inundació l'informe del servei d'ordenació del territori indica que no es preveuen efectes negatius, no obstant això serà en l'àmbit de concessió de llicències o autoritzacions en què haurà d'analitzar-se, en aquells casos que es troben afectats per risc d'inundació d'acord amb la cartografia d'inundació referida en l'informe del servei d'ordenació del territori de 28 de maig de 2015, la incidència concreta del risc d'inundació en la parcel·la i la procedència de la ubicació de la instal·lació en aqueixa parcel·la (article 18, apartats 2 i 5, del Decret 201/2015, de 29 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Pla d'acció territorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana). En l'àmbit del Pla no s'ocasionen efectes negatius, i no s'estima necessari l'adopció de mesures correctores, simplement haurà de complir-se el que estableix el PATRICOVA.  
En relació amb el paisatge: es tracta d'un paisatge obert agrícola i a la vora del riu Serpis es presenta vegetació de ribera. La reducció de la parcel·la mínima de 10.000 m² a 1.662 m² l'increment de l'ocupació màxima del 2 per cent al 4 per cent, i els retirs mínims a llindes de 5 metres a 3 metres, pot tindre una repercussió en el paisatge, estimant-se adequat que es duga a terme una anàlisi de la repercussió paisatgística com es proposa en la modificació. Aquesta anàlisi ha d'efectuar-se a través d'un estudi d'integració paisatgística d'acord amb la LOTUP, i haurà d'analitzar-se la repercussió sobre el paisatge tenint en compte l'existència d'altres instal·lacions i l'efecte acumulatiu i negatiu que sobre el paisatge puga tindre, evitant la densitat d'edificacions i per a mantindre el caràcter obert del paisatge. La redacció donada a l'article 50 es considera adequada en permetre en l'àmbit del projecte avaluar la possible repercussió sobre el paisatge i adoptar mesures correctores per a evitar-ho.  
Tota la plana al·luvial del Serpis té una capacitat d'ús agrícola elevada, i en el municipi de Beniflà una part d'ella té una protecció agrícola, en conseqüència es considera important reduir o minimitzar els impactes sobre el recurs sòl, de manera que se'n preserve la major part. En aquest sentit, es considera que la limitació abans indicada d'extensió màxima a les casetes d'eines i l'exclusió de l'ús de magatzems del sòl de protecció agrícola és una mesura per a reduir l'impacte sobre el recurs sòl, i també sobre el paisatge.  
  
S'estima necessari, per a minimitzar l'impacte sobre el recurs sòl, i també sobre el paisatge, que en la concessió de la llicència o autorització per a les casetes agrícoles en sòl no urbanitzable de protecció agrícola, se sol·licite prèviament informe el servei territorial de la Conselleria d'agricultura perquè es determinen les seues dimensions, que mai podran ser superiors al límit establit de 40 m², i que hauran d'estar en funció de les característiques del cultiu i l'extensió de l'explotació. D'aquesta manera les dimensions de les casetes s'ajustarà a les necessitats de l'explotació minimitzant l'afecció al recurs sòl.  
  
En relació amb terreny forestal, la zona afectada per la modificació a penes presenta terreny forestal. En qualsevol cas, es tracta d'un terreny forestal estratègic que s'estima haurà de quedar exclòs de l'afecció d'aquest tipus d'instal·lacions, al ser escassa la seua superfície en el municipi i estar en l'àmbit del Paisatge Protegit del Serpis.  
  
En relació amb la possible afecció als elements del patrimoni cultural s'analitzarà en la concessió de la llicència en el cas de possible afecció a elements del patrimoni cultural que figuren en la web de la conselleria de cultura. Tot això, sense perjudici del compliment del que estableix la legislació sectorial.  
Respecte a la normativa que regirà en el sòl no urbanitzable comú, la proposta no ho especifica amb claredat, havent d'indicar-se de manera específica en la normativa que per als magatzems agrícoles regirà la normativa actual, però per a les casetes d'eines regirà la proposta ara efectuada per al sòl no urbanitzable protegit amb les modificacions que s'estableixen en el present informe, amb l'objecte en aquest últim si no és més restrictiu en el sòl no urbanitzable comú que en el protegit.  
  
Tenint en compte el que s'ha indicat, no es considera que vagen a produir-se efectes negatius significatius sobre el medi ambient en l'àmbit del pla.  
  
Consideracions jurídiques  
L'Avaluació Ambiental Estratègica és l'instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE del Parlament Europeu i del Consell, de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. L'esmentada directiva s'incorpora al dret intern espanyol per mitjà de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret autonòmic per mitjà de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
El Reial decret legislatiu 7/2015, de 30 d'octubre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de sòl i rehabilitació urbana, estableix en l'article 22 que els instruments d'ordenació territorial i urbanística estan sotmesos a avaluació ambiental de conformitat amb el que preveu la legislació d'avaluació ambiental.  
  
Proposta d'acord  
D'acord amb el que s'ha exposat, es resol emetre Informe ambiental i territorial estratègic favorable segons estableix l'article 51.2. de la LOTUP, en relació amb la modificació puntual núm. 9 de les Normes subsidiàries del municipi de Beniflà (amb la redacció de l'esmena de documentació amb entrada de 8 de febrer de 2016 en aquesta Conselleria), d'acord amb els criteris de l'annex VIII d'aquesta llei, i tenint en compte les consultes realitzades i l'anàlisi efectuat, es pot concloure que el procediment d'avaluació simplificada és prou per a determinar que la referida modificació no presenta efectes significatius sobre el medi ambient, i correspon continuar la tramitació d'aquesta d'acord amb la seua normativa sectorial, sempre que s'ajuste als condicionants següents:  
1. Prèviament a l'aprovació definitiva de la modificació s'incorporarà a la normativa urbanística que:  
1.1. Les instal·lacions agrícoles no afectaran el terreny forestal existent.  
1.2. En cas de possible afecció a elements del patrimoni cultural inventariats en la web de la Conselleria de Cultura, s'haurà d'obtindre, prèviament a l'obtenció de la llicència, informe favorable de la Conselleria de Cultura. Tot això sense perjudici del compliment de la legislació sobre patrimoni cultural vigent.  
1.3. Prèviament a la concessió de la llicència o autorització de la caseta agrícola s'obtindrà informe de la Conselleria d'Agricultura (Servei Territorial de València) que determinarà les dimensions d'aquestes, que mai podran ser superiors al límit establit de 40 m², i que hauran d'estar en funció de les característiques del cultiu i l'extensió de l'explotació, per a minimitzar l'afecció al recurs sòl.  
1.4. En el sòl no urbanitzable comú i les DIC aprovades definitivament, els magatzems agrícoles estaran permesos en les condicions que estableix l'actual redacció de les normes urbanístiques, i s'hauran d'especificar en la nova redacció de la normativa urbanística.  
Igualment, s'especificarà que per a les casetes d'eines regirà en aquestes zones el que estableix la proposta efectuada per al sòl no urbanitzable protegit amb els condicionants que estableix el present informe.  
  
Segons estableix l'article 51.7 de la LOTUP, l'Informe ambiental i territorial estratègic perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana no s'haguera procedit a l'aprovació de la modificació en el termini màxim de quatre anys des de la seua publicació. En aquest cas, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada de la modificació.  
  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic al qual es refereix l'article 51.2.b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que disposa l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat, als efectes d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
A la vista de quant antecedeix, la Comissió d'Avaluació Ambiental acorda emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica de la modificació puntual número 9 de les Normes subsidiàries del municipi de Beniflà, per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en l'esmentat informe.  
Notificar als interessats que contra la present resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret estimen pertinents.  
El que li notifique per al seu coneixement i efectes oportuns.  
El que se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se'n deriven, conforme ho autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
València, 1 de desembre de 2016.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
  
  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Títol: Modificació puntual número 4 del Pla Especial Director d'Usos i Infraestructures Ciutat de la Llum.  
Promotor: Conselleria d'Hisenda i Model Econòmic.  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme.  
Localització: Alacant (Alacant).  
Núm. expedient: 172/6329-HKG.  
  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió celebrada l'1 de desembre de 2016, va adoptar l'acord següent:  
Vista la proposta de l'informe ambiental i territorial estratègic de la modificació puntual número 4 del Pla Especial Director d'Usos i Infraestructures Ciutat de la Llum a Alacant, en els termes següents:  
  
En data 8 de setembre de 2015 ha tingut entrada en el Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica sol·licitud d'inici de l'avaluació ambiental i territorial estratègica de la modificació número 4 del Pla Especial Director d'Usos i Infraestructures Ciutat de la Llum a Alacant.  
  
  
Documentació presentada  
La sol·licitud d'inici, remesa pel director territorial d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració Territorial, s'acompanya de document inicial estratègic d'acord amb el que estableix l'article 50 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
  
Planejament vigent  
El planejament municipal vigent és un pla general que es va aprovar definitivament el 27 de març de 1987. Es va iniciar la seua revisió (exp. 54/3175 CYL), però actualment es troba paralitzada.  
El Pla Especial Director d'Usos i Infraestructures Ciutat de la Llum es va aprovar definitivament el 5 de març de 2001, pel conseller d'Obres Públiques, Urbanisme i Transport. Aquest pla va ser objecte d'avaluació ambiental, i es va emetre el 24 de setembre de 1999 declaració d'impacte ambiental (exp. 208/99 AIA). El 27 de gener de 2004 es va emetre resolució complementària a fi d'eliminar el condicionant tres, referent a l'abocament de pluvials.  
S'han tramitat unes altres tres modificacions d'aquest pla especial, però només la primera va ser aprovada definitivament el 17 de setembre de 2002.  
  
Objecte i justificació  
La Comissió Europea va declarar incompatibles amb el Tractat les ajudes concedides per a construir el complex Ciutat de la Llum, i va ordenar la devolució d'aquestes. S'indica que la inversió realitzada per la Generalitat no compleix amb el criteri d'inversor privat en economia de mercat.  
Aquesta devolució obliga a la liquidació i venda d'actius, cessament d'activitat i extinció de la societat, a l'actual empresa gestora Ciutat de la Llum, SAU. Per a facilitar la venda del complex s'ha fragmentat en lots, sent necessari compatibilitzar aquesta divisió amb el planejament urbanístic.  
Per tot això es proposa modificar la grandària de la parcel·la mínima passant-la de 250.000 m² a 10.000 m². (En la modificació núm. 1 del PDUI ja es va produir una reducció de la parcel·la mínima que va passar de 956.715 m² als mencionats 250.000 m²).  
Amb això es podran incorporar en un futur noves solucions que faciliten el desenvolupament de l'àmbit.  
Es manté la classificació/qualificació del sòl i la resta estàndards urbanístics. Està qualificada com a SNU comú recreatiu (àrea NNL) amb una extensió de 800.047 m².  
En ella s'han construït:  
 Complex industrial audiovisual, amb sis plats de rodatge, edificis de suport, administració i restauració. Compta amb 10,16 ha per al rodatge en exteriors, i alberga un tanc d'aigua de 364.921 m².  
 Centre d'estudis universitari i tècnics audiovisuals amb una superfície de 22.593 m².  
 Queda lliure de desenvolupament una parcel·la de 412.531 m².  
Es planteja subdividir el Pla en huit lots, les parcel·les del qual superen els 16.000 m², per la qual cosa quedaran per damunt de la proposta de nova parcel·la mínima.  
  
Consultes  
D'acord amb l'article 51.1 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, la documentació aportada s'ha sotmés a consulta de:  
  
Consulta Informe Administració pública consultada  
25.09.2015 19.11.2015 CHOPVT. Subdirecció General d'Ordenació del Territori i Paisatge  
 01.09.2015 CHOPVT. Servei Territorial d'Urbanisme.  
25.09.2015 12.01.2016  
04.10.2016 Subdirecció General del Medi Natural. Servei d'Ordenació i Gestió Forestal  
  
  
Nota: els informes rebuts es poden consultar en l'adreça web: www.agroambient.gva.es/eae  
  
Identificació i valoració dels possibles efectes sobre el medi ambient  
D'acord amb el que s'ha estipulat en l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental determinarà, tenint en consideració els criteris de l'annex VIII, el sotmetiment al procediment d'avaluació ambiental i territorial ordinari o simplificat, en funció de l'existència d'efectes significatius sobre el medi ambient, prèvia consulta a les administracions públiques afectades a les quals es refereixen els articles 48.d i 51.1 de la LOTUP.  
El complex Ciutat de la Llum ja es troba construït, i per tant el medi natural ja s'ha transformat. En l'actualitat únicament es duen a terme tasques de manteniment i conservació a fi que els equips es troben en un estat òptim, realitzant la reparació d'avaries quan siga necessari.  
  
 El Servei Territorial d'Urbanisme d'Alacant informa, en l'ofici d'1 de setembre de 2015, que des de la visió de les competències urbanístiques no pareix que hi haja efectes significatius sobre el mig.  
  
 El Servei d'infraestructura Verda i Paisatge emet un informe el 19 de novembre de 2015 en què assenyala que l'actuació proposada no alterarà el caràcter i la percepció del paisatge no considerant-se necessària la redacció d'un instrument de paisatge.  
 Consultada la cartografia temàtica de la Conselleria, s'observa que el traçat d'una via pecuària (la Canal reial Portitxol, de 75 metres d'amplària legal) se superposa amb les instal·lacions del complex. En la declaració d'impacte ambiental emesa al Pla especial s'indica com a condicionant que s'havia de mantindre la continuïtat de la via pecuària existent, per la qual cosa procedeix a sol·licitar informe al Servei d'Ordenació i Gestió Forestal.  
El 12 de gener de 2016, l'enginyer forestal de la demarcació forestal emet un informe en el qual assenyala que no consten en els arxius cap modificació de traçat que afecte l'esmentat tram de la via pecuària, «[...] per consegüent i a la vista de la informació disponible, cal concloure que l'àmbit de la modificació núm. 4 afecta al domini públic pecuari, la qual cosa és incompatible amb la normativa actual sobre vies pecuàries, en conseqüència la modificació puntual que es proposa ha d'aportar solucions que esmenen l'afecció existent a la Canal Reial de Portitxol».  
  
Arran d'aquest informe, la Comissió d'Avaluació Ambiental en sessió celebrada el 9 de febrer de 2016 va acordar:  
«Emetre informe ambiental desfavorable en el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica de la modificació número 4 del Pla Especial Director d'Usos i Infraestructures Ciutat de la Llum d'Alacant, atés que a la vista de la informació disponible no s'ha garantit la continuïtat de la via pecuària Canal Reial de Portitxol, i s'ha incomplit el condicionant 5 de la Declaració d'impacte ambiental emesa el 24 de setembre de 1999 per a l'esmentat pla especial.  
A fi que es puga emetre l'Informe ambiental i territorial estratègic previst en l'article 51 de la LOTUP serà necessari restituir la funcionalitat de la via pecuària, garantir la seua continuïtat i concretar com es respecta aquesta en la fragmentació pretesa obtenint prèviament informe favorable sobre l'afecció a la via pecuària.»  
  
 El 4 d'octubre de 2016, la Secció Forestal de la Direcció Territorial d'Alacant emet un informe en què s'analitza el traçat històric de la via pecuària Canal Reial de Portitxol i es conclou que no concorda amb el que s'ha representat pel visor cartogràfic de la Conselleria, proposant la seua modificació.  
Aquest informe s'acompanya d'un pla sobre el traçat de la via pecuària en què s'observa que ja no discorre pels terrenys del PDUI per la qual cosa no resulta afectada la seua continuïtat per l'esmentat pla.  
  
Consideracions jurídiques  
L'Avaluació Ambiental Estratègica és l'instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE del Parlament Europeu i del Consell, de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. L'esmentada directiva s'incorpora al dret intern espanyol per mitjà de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'Avaluació Ambiental, i al dret autonòmic per mitjà de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
El Reial decret legislatiu 7/2015, de 30 d'octubre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de sòl i rehabilitació urbana, estableix en l'article 22 que els instruments d'ordenació territorial i urbanística estan sotmesos a avaluació ambiental de conformitat amb el que preveu la legislació d'avaluació ambiental.  
  
Proposta d'acord  
Segons estableix l'article 51 de la LOTUP, per considerar, d'acord amb els criteris de l'annex VIII d'aquesta llei, que la modificació del Pla avaluat no influeix en altres plans o programes; no té incidència en el model territorial vigent en el municipi ni produeix increment en el consum de recursos; no suposa afecció sobre elements del patrimoni natural i cultural i, consultats respecte d'això les administracions afectades, es pot concloure que el procediment d'avaluació simplificada és prou per a determinar que la modificació número 4 del Pla Especial Director d'Usos i Infraestructures Ciutat de la Llum no presenta efectes significatius sobre el medi ambient i per tant se sotmet al procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificat.  
  
D'acord amb el que s'ha exposat, es resol:  
1) Deixar sense efecte l'Informe ambiental desfavorable emés el 9 de febrer de 2016 per la Comissió d'Avaluació Ambiental, relatiu a la modificació número 4 del Pla Especial Director d'Usos i Infraestructures Ciutat de la Llum.  
2) Emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica de la modificació número 4 del Pla Especial Director d'Usos i Infraestructures Ciutat de la Llum d'Alacant, d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la LOTUP, per no tindre efectes significatius sobre el medi ambient, i correspon continuar la tramitació de la modificació de Pla d'acord amb la seua normativa sectorial.  
Segons estableix l'article 51.7 de la LOTUP, l'informe ambiental i territorial estratègic perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana no s'haguera procedit a l'aprovació del Pla en el termini màxim de quatre anys des de la seua publicació. En aquest cas, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada de la modificació.  
  
  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic a què es refereix l'article 51.2.b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que disposa l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat als efectes d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
A la vista de quant antecedeix, la Comissió d'Avaluació Ambiental acorda:  
1) Deixar sense efecte l'Informe ambiental desfavorable emés el 9 de febrer de 2016 per la Comissió d'Avaluació Ambiental, relatiu a la modificació número 4 del Pla Especial director d'Usos i Infraestructures Ciutat de la Llum.  
2) Emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica de la modificació número 4 del Pla Especial director d'Usos i Infraestructures Ciutat de la Llum d'Alacant, per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient.  
Notificar als interessats que contra la present resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret estimen pertinents.  
El que li notifique per al seu coneixement i efectes oportuns.  
El que se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que es deriven d'aquesta, conforme ho autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de Règim Jurídic del Sector Públic.  
  
València, 1 de desembre de 2016.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
  
  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Expedient: 218/5670-RVM.  
Títol: Modificació puntual de les Normes subsidiàries.  
Promotor: Ajuntament de Marines.  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Marines i Comissió Territorial d'Urbanisme.  
Localització: Marines (València).  
  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió celebrada l'1 de desembre de 2016, va adoptar l'acord següent:  
Vista la proposta de l'informe ambiental i territorial estratègic de la modificació puntual de les Normes subsidiàries de planejament de Marines, en els termes següents:  
Amb data de registre de 14 de desembre de 2015, ha tingut entrada en el Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica sol·licitud d'inici del procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica, d'acord amb l'article 50 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana (LOTUP), de la modificació puntual de les Normes subsidiàries de Planejament de Marines, remesa pel corresponent Ajuntament.  
  
1. Documentació presentada  
La sol·licitud, formalitzada mitjançant Decret d'Alcaldia número 244/2015, està acompanyada d'una còpia de l'avantprojecte de modificació de les Normes subsidiàries i del document inicial estratègic, en format paper i en CD, amb els continguts previstos en els apartats 1 i 2 de l'article 50 de la LOTUP per considerar l'òrgan promotor que resulta d'aplicació el procediment simplificat.  
Antecedents  
S'assenyala en l'ofici de remissió que l'expedient guarda relació amb una consulta prèvia de data 13 de juny de 2014 (NRS 653) i amb l'informe tècnic municipal remés en relació amb aquesta en data 17 d'octubre de 2014 (PFX 5237). En aquella, l'Ajuntament consultava a l'antiga Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial sobre modificació puntual reclassificativa d'illa completa passant de sòl no urbanitzable comú a sòl urbà.  
L'informe emés (C-32/2014) versa sobre aspectes jurídics; no hi ha expedient d'avaluació ambiental en relació amb la consulta.  
  
2. Planejament vigent i antecedents  
El planejament vigent són les Normes subsidiàries de Planejament de Marines, la revisió de les quals va ser aprovada per acord de la Comissió Territorial de València de 5 de desembre de 1995 (BOP 24.01.1996; DOGV 05.03.1996), que va ser avaluat ambientalment (exp. 278/6327-LJX) i compta amb declaració d'impacte ambiental emesa el 28 de febrer de 1995.  
El planejament vigent està en tràmit de revisió i ha sigut emés per la Comissió d'Avaluació Ambiental Document de Referència del Pla General de Marines el 13 d'abril de 2010 (exp. núm. 2/1465-DAU; antecedent 37/5267-EBI).  
  
3. Objecte, descripció/característiques i justificació de la modificació  
L'objecte de la modificació proposada és la reclassificació d'una porció de sòl classificat com a no urbanitzable comú a sòl urbà per a ús terciari. L'àmbit és contigu al nucli urbà de Marines i en queda separat per la CV-25. La part contigua amb el sòl no urbanitzable queda parcialment delimitada per la CV-2506.  
S'assenyala en el document que l'àmbit i el seu entorn immediat fins a les instal·lacions poliesportives municipals (ubicat al sud-est del nucli urbà) no presenta cap interés ambiental.  
El sòl a reclassificar se situa a l'altura de la rotonda existent en la CV-25, té 3.920 m² aproximadament i correspon a una illa rodejada de viari i dividida en tres parcel·les, en la qual es localitzen diverses activitats (dues naus per a taller de reparació d'automòbils i una estació de servei), totes elles en funcionament. S'assenyala en la documentació que hi ha construccions des de 1985 i la zona està consolidada des de 1993.  
Nucli urbà de Marines (Nou) i àmbit a reclassificar  
Planejament incorporant àmbit a reclassificar  
Es considera que la modificació tindrà un impacte pràcticament nul sobre el territori en estar l'àmbit consolidat per l'edificació i «[...] amb activitats en funcionament, que a priori no seran modificades».  
  
En la documentació s'indica que el desglossament de superfícies és aproximat (de fet s'aprecien discrepàncies entre text i plans) i és el següent:  
  
(Segons DIE) Parcel·la A  
Taller de reparació de vehicles Parcel·la B  
Taller de mecànica i electricitat Parcel·la C  
Estació de servei de carburant  
Superfície parcel·la  
segons fitxes cadastrals 807 640 4540  
Superfície parcel·la  
segons mesurament 880,65 506,64 2191,83  
Superfícies instal·lacions:  
- Naus (construïda)  
- Annexos (portàtils)  
- Assortidors  
- Botiga (construïda)  
- Llavador/unflat neu 335  
115   
  
200   
  
  
320  
130  
110  
Sup. construccions  
Sup. elements portàtils 335  
115 200  
€ 130  
430  
TOTAL construccions  
TOTAL elem. portàtils 665  
545  
TOTAL superfície parcel·les  
(segons mesurament) 3579,12  
  
  
(segons plans) Parcel·la 3 Parcel·la 2 Parcel·la 1  
Cessió viària (plans) 55,37 41,20 46,30  
parcel·la resultant indicada  
(càlcul propi) 825,25  
(825,28) 466,30  
(465,44) 2145,77  
(2145,53)  
  
  
Superfície parcel·les  
(resultant) 3437,32  
  
  
Superfície àmbit/  
Sup. parcel·les 3920,00  
TOTAL (sup. adscrita) 4206,80  
TOTAL 8126,80  
  
  
Àrea de repartiment  
(segons plans) 7787,78  
  
  
Xarxes i dotacions  
S'assenyala en distints apartats de la documentació que les tres parcel·les compten amb servei d'aigua potable des de la xarxa d'abastiment existent, connexió a la xarxa general municipal de sanejament i subministrament elèctric per mitjà de xarxa canalitzada subterràniament fins a la connexió de cada una de les parcel·les.  
En relació amb l'enllumenat públic s'assenyala que únicament hi ha quatre fanals connectats al tram corresponent a la carretera CV-25 i respecte de la xarxa de telecomunicacions, que presta servei a les tres parcel·les en aèria.  
En relació amb la gestió de residus s'indica en la documentació «[...] els residus sòlids són arreplegats en els llocs habilitats per a això i transportats a la planta de tractament corresponent per a ser sotmesos al procés adequat»; «[...] segons el pla zonal, Marines disposa d'un ecoparc tipus B, la resta de residus seran transportats a la planta de valorització de residus de Llíria»; «[...] la gestió dels residus urbans la realitza el Consorci de l'àrea de gestió, procedint al seu abocament en els llocs autoritzats».  
La disposició d'un ecoparc tipus B a Marines és una de les previsions del pla zonal. No obstant això, consultada la web del Consorci València Interior, Marines disposa d'un ecoparc mòbil.  
En la documentació s'indica que es dotarà, entre altres, de servei d'arreplega de residus. S'especifica que es disposaran contenidors de residus en la zona i es gestionarà la seua retirada.  
En la documentació s'assenyala que en l'àmbit no hi ha cap edifici dotacional; no es proposa cap reserva respecte d'això. Tampoc compta amb zones verdes, ni amb reserva d'aparcament.  
  
Alternatives proposades  
Alternativa 0. L'única alternativa a la modificació proposada que es menciona en el document seria la continuïtat en l'estat actual, és a dir, mantindre el sòl classificat com a no urbanitzable.  
Alternativa 1 (alternativa proposada). En la documentació s'assenyala que per a definir la proposta s'ha partit dels següents condicionants previs següents:  
 Municipi rural d'escàs creixement.  
 Demanda de la població resident d'ús terciari.  
 Zona de reduïda dimensió, amb edificacions legalment consolidades i activitats en funcionament.  
 Terrenys contigus amb el límit de la vora urbana i consolidats.  
  
 Existència de xarxa viària circumdant.  
 Existència d'instal·lacions (electricitat, telecomunicacions, aigua potable i sanejament) donant servei a les parcel·les.  
  
Desenvolupament previsible i mesures correctores  
S'assenyala en la documentació (DIE) que una vegada aprovada la modificació es tramitarà el corresponent programa d'actuació aïllada de l'illa, determinant l'ordenació detallada i procedint a completar la urbanització de la zona.  
En les obres d'urbanització s'haurà d'executar: encintat de voreres, enllumenat públic, senyalització vial, algunes millores en la xarxa viària existent i canalització subterrània de les instal·lacions existents que discorren en aèria. S'assenyala que, amb això, s'evitaran servituds i s'eliminarà l'impacte visual d'aquestes, la qual cosa comporta millores paisatgístiques.  
En la documentació s'assenyala que no es pretén modificar ni ampliar les activitats existents, per la qual cosa no hi haurà increment de consums hídrics, ni variacions en les xarxes de subministrament i de sanejament.  
Respecte dels residus s'indica que es col·locaran contenidors de residus en la zona proposada i es gestionarà la seua retirada.  
En relació amb la xarxa viària, s'assenyala que es requereix adequar el vial que conforma el límit est de l'actuació i executar l'encintat de voreres en totes la vies, considerant les modificacions en alineacions o llindes de parcel·la.  
També es pretén disposar aparcaments en el vial est i, en la mesura que siga possible, en la CV 2506, atés que no hi ha reserva d'aparcament en la zona.  
S'assenyala que amb les actuacions es milloraran els accessos de vianants a les parcel·les, dotant de passos de vianants.  
S'indica que les parcel·les afectades són contenidores d'activitats qualificades amb les seues respectives llicències en vigor i, en conseqüència, amb les oportunes mesures correctores, i atés que les activitats no seran modificades, ni es pretén introduir nous usos, no es proposen mesures correctores ni de seguiment.  
En relació amb els residus que puguen produir-se en les obres d'urbanització a executar s'apunta que s'elaborarà el corresponent estudi de gestió de residus de construcció i demolició per a la seua correcta retirada i tractament.  
  
4. Consultes realitzades  
Per part de la direcció general competent en avaluació ambiental, d'acord amb l'article 51.1 de la LOTUP, la documentació aportada s'ha sotmés a consulta, en la seua condició d'administracions públiques afectades, a:  
  
Consulta Informe Administració consultada  
08/03/16 03.08.2016 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori  
Servei Territorial d'Urbanisme  
08/03/16 €  
23.03.2016  
18.07.2016 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori Subdirecció General d'Ordenació, Planificació i ATE  
Servei d'Ordenació del Territori (ETCV)  
Servei d'Ordenació del Territori   
(PATRICOVA)  
Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge  
08/03/16 15.06.2016  
01.12.2016 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori  
Subdirecció General de Mobilitat  
Servei de Planificació  
08/03/16 € Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Clima i Desenvolupament Rural  
Servei Territorial d'Agricultura  
08/03/16 €  
29.04.2016 Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural  
Servei Territorial de Medi Ambient (matèria acústica)  
Servei Territorial de Medi Ambient (forestal, Vies pecuàries...)  
08/03/16 € Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport  
Direcció General de Cultura i Patrimoni  
Servei de Patrimoni Cultural  
  
  
Nota: els informes rebuts es publicaran en la pàgina web www.agroambient.gva.es/eae junt amb l'Informe ambiental i territorial estratègic.  
  
  
5. Identificació i valoració dels possibles efectes sobre el medi ambient  
Sòl forestal, forests d'utilitat pública, vies pecuàries, parcs naturals  
  
El 29 d'abril de 2016, la corresponent demarcació forestal (2a) informa que la modificació puntual no afecta sòl forestal, forests d'utilitat pública, vies pecuàries o parcs naturals.  
En el pla que acompanya a l'informe no es reflecteix l'àmbit complet afectat per la proposta de modificació, no obstant això, considerant el traçat de la via pecuària i la delimitació del sòl forestal grafiats, no es dedueixen afeccions.  
L'àmbit queda fora del Parc Natural de la Serra Calderona i del PORN.  
Infraestructura Verda  
Es tracta de reclassificar un àmbit consolidat (activitats ja implantades) i per tant no afectarà la infraestructura verda.  
Paisatge  
De conformitat amb els articles 6, 34 i 63 de la LOTUP el paisatge ha d'integrar-se en la planificació territorial i urbanística, per mitjà de la incorporació als seus plans i projectes de condicionants, criteris o instruments de paisatge, en funció de les seues determinacions i del paisatge afectat.  
El 18 de juliol de 2016, el Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge assenyala que el clar límit del centre urbà de Marines (nou) que constituïa la CV-25 s'ha vist trencat, de forma no desitjable, per les instal·lacions incloses en la proposta, sent aquesta afecció, a priori, la més important als efectes de l'informe.  
S'assenyala que la situació existent altera el caràcter del paisatge agrari en què s'assenta el nucli urbà i dificulta la seua percepció des d'aquest i que la proposta consolida jurídicament la situació i a remarcar el perfil urbà amb obres d'urbanització.  
Es requereix, per això, l'elaboració d'un instrument de paisatge que permeta analitzar i valorar els efectes de la modificació puntual de les Normes subsidiàries proposada i establir mesures efectives tant per a la protecció, ordenació i gestió d'aquest com per a corregir els possibles efectes negatius generats per l'actuació.  
S'indica l'instrument a elaborar (en funció de procediment de tramitació) encara que considera més adequat que siga estudi d'integració paisatgística i s'assenyala com a criteris particulars a adoptar: mantindre net de noves instal·lacions i construccions el marge exterior de la carretera i disposar mesures que mitiguen l'afecció generada (incrementar la massa vegetal, incidir en el color).  
Risc d'inundació  
El Decret 201/2015, de 29 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Pla d'acció territorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana, estableix limitacions en els sòls afectats per perillositat d'inundació.  
El 23 de març de 2016, el Servei d'Ordenació del Territori informa que, considerant les cartografies aplicables en virtut del que estableix la normativa del PATRICOVA (article 10), l'actuació proposada no està afectada per risc d'inundació.  
Risc d'accidents greus en què intervinguen mercaderies perilloses  
  
Conforme al Decret 49/2011, de 6 de maig, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Pla especial davant del risc d'accidents en el transport per mercaderies perilloses per carretera i ferrocarril, Marines té nivell mitjà de risc degut a la presència d'una gasolinera.  
  
Aquesta gasolinera es troba (i es pretén mantindre segons el document) en l'àmbit afectat per la modificació.  
Infraestructures lineals  
L'àmbit afectat per la proposta queda separat del nucli urbà de Marines per la CV-25. La CV-2506 el voreja per la seua banda sud-oest i sud-est. La titularitat d'aquestes vies correspon respectivament a la Generalitat i al municipi.  
Segons el document, 511,17 m² de l'àmbit que es proposa reclassificar queden afectats per la zona de protecció de 25 metres de la CV-25; d'aquests, 123 m² es troben construïts.  
El 15 de juny de 2016, el Servei de Planificació de la Direcció General d'Obres Públiques, Transports i Mobilitat Urbana emet un informe desfavorable, en què assenyala que en els plans s'ha de reflectir la zona de protecció de les carreteres i dels enllaços existents (25 metres des de l'aresta exterior de la calçada per a les vies CV-25 i CV-2506 i una circumferència de 100 metres en les rotondes existents en la CV-25, mesurats des del centre).  
Assenyala, a més, que s'elimine (tant de la documentació gràfica com escrita) la rotonda partida planificada, ja que no aporta una minoració del nivell de servei, ni una millora de la seguretat viària.  
En informe d'1 de desembre de 2016 del mencionat servei s'aclareixen dues qüestions:  
 En relació amb la CV-2506 (municipal i desafectada del catàleg) que no li és d'aplicació el que estableix la Llei 6/1991, de 27 de març, de la Generalitat, de Carreteres de la Comunitat Valenciana, i no disposa de zona de protecció, llevat que ho incloga el planejament urbanístic de Marines.  
 En relació amb la zona de protecció de la CV-25 que tant el tronc com la rotonda existent s'ha de qualificar com a espai lliure de reserva viària (ELRV), l'únic ús de la qual serà l'enjardinat.  
Hi ha instal·lacions de telefonia en aèria (segons algun apartat també de subministrament elèctric) i en un apartat de la documentació s'indica que existeixen en l'àmbit línies elèctriques en alta tensió.  
Contaminació acústica  
Segons s'indica, l'àmbit està consolidat i les activitats no seran modificades (a priori), pel que el desenvolupament no comportarà canvis substancials.  
No obstant això, hauran d'atendre's les exigències de la legislació vigent en matèria acústica, elaborant el corresponent estudi acústic i adoptant les mesures correctores que se'n puguen derivar.  
Patrimoni cultural  
Sense perjudici que per a l'aprovació definitiva haja de comptar amb l'informe favorable de l'òrgan competent en la matèria de patrimoni cultural (Direcció General de Cultura), tal com estableix l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de Patrimoni Cultural Valencià, l'àmbit que es pretén reclassificar compta amb instal·lacions implantades des de fa anys (consolidades des de 1993, i amb presència de construccions en 1985, segons documentació presentada).  
Aspectes urbanístics  
El 3 d'agost de 2016, el Servei Territorial d'Urbanisme informa que la proposta afecta les determinacions de l'ordenació estructural, per la qual cosa és d'aprovació autonòmica.  
S'assenyala que no s'estableix el règim de fora d'ordenació per a les edificacions afectades pels àmbits de protecció de carreteres i que no queda clar el còmput de la xarxa primària.  
Des de la visió de les seues competències, considera que no pareix que vaja a tindre efectes significatius sobre el medi ambient, però assenyala que no queda prou justificat que l'àmbit afectat complisca la condició jurídica de sòl urbanitzat (segons estableix el Reial decret legislatiu 7/2015, de 30 d'octubre) i de solar (segons la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana).  
S'assenyalen, a més, altres articles d'ambdues disposicions, el compliment dels quals no es considera justificat (en relació amb la classificació, zonificació, compliment d'estàndards, en matèria de gestió urbanística, viabilitat econòmica etc.).  
Cal assenyalar que en informe emés en resposta a la consulta prèvia efectuada per l'Ajuntament s'assenyalava també la necessitat de mantindre l'equilibri del planejament vigent entre les dotacions públiques i l'aprofitament lucratiu.  
  
Valoració general de la proposta  
En el document s'assenyala que les activitats estan legalment establides i que es van permetre, en preveure la regulació d'usos admissibles en el sòl no urbanitzable de Marines «les activitats de serveis vinculats funcionalment a la carretera..., en tot cas, les de subministrament de carburant» dins de la categoria segona i «les activitats terciàries» en la categoria tercera. S'hi apunta, no obstant això, que la legislació autonòmica vigent no permet aquest tipus d'activitats en sòl no urbanitzable.  
  
No obstant això, l'anterior no queda clar, considerant la regulació completa del planejament de Marines i el que estableix la Llei del sòl no urbanitzable de 1992.  
Per un altre costat, s'assenyala en els apartats 2.4 i 2.5 del document inicial estratègic que a priori les activitats no seran modificades, i en distints apartats de l'esborrany de la modificació s'insisteix en el fet que no es pretén ampliar les activitats existents: ni amb caràcter general (apartat 2.4.1 Justificació de la xarxa general d'infraestructures i serveis - Xarxa d'abastiment d'aigua), ni en concret en la zona de protecció de la CV-25 (apartat 2.5.3 Xarxa primària).  
Segons el document, tampoc es pretén atendre demandes d'usos terciaris més enllà de les ja ateses.  
Sense perjudici que no pareix que la reclassificació del sòl que es proposa estiga prou fonamentada (sense la concreció i justificació dels distints aspectes assenyalats en l'informe del Servei Territorial d'Urbanisme de data 03.08.2016), considerant el que exposa (i al marge de la figura urbanística que tinga cabuda per a atendre l'objecte pretés), des del punt de vista ambiental no pareix que la proposta de reclassificació, sempre que es mantinguen les activitats existents, vaja a tindre efectes significatius en el medi ambient, excepte els que puguen concretar-se amb l'elaboració del corresponent instrument de paisatge.  
  
  
6. Consideracions jurídiques  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE, del Parlament Europeu i del Consell, de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. L'esmentada directiva s'incorpora al dret intern espanyol per mitjà de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret autonòmic per mitjà de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana.  
El Reial decret legislatiu 7/2015, de 30 d'octubre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de sòl i rehabilitació urbana, estableix en l'article 22 que els instruments d'ordenació territorial i urbanística estan sotmesos a avaluació ambiental de conformitat amb el que preveu la legislació d'avaluació ambiental.  
  
7. Proposta d'acord  
Segons estableix l'article 51 de la LOTUP, per considerar, d'acord amb els criteris de l'annex VIII d'aquesta llei, que la proposta de modificació avaluada no influeix en altres plans o programes; no produeix increment significatiu en el consum de recursos; no suposa afecció sobre elements del patrimoni natural, i tenint en compte les consultes realitzades, es pot concloure que la procediment d'avaluació ambiental simplificada és prou per a determinar que la proposta modificació puntual de les Normes subsidiàries de Planejament de Marines no presenta efectes significatius sobre el medi ambient, i correspon continuar la tramitació de l'expedient d'acord amb la seua normativa sectorial, si bé s'haurà d'atendre a les determinacions següents:  
 Previ a l'aprovació definitiva, haurà d'elaborar un estudi d'integració paisatgística i obtindre informe favorable del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, i incorporar, si és el cas, les determinacions que s'hi indiquen.  
 Haurà d'arreplegar en la modificació les determinacions indicades en els informes del Servei de Planificació.  
 Haurà d'atendre i incorporar les consideracions assenyalades en l'informe del Servei Territorial d'Urbanisme de 3 d'agost de 2016.  
 Haurà de complir amb el que estableix la legislació vigent en matèria acústica, elaborant, si és el cas, el corresponent estudi acústic i adoptant les mesures correctores que se'n puguen desprendre.  
  
 Previ a l'aprovació definitiva haurà de comptar amb el preceptiu informe favorable De la conselleria competent en patrimoni cultural.   
Segons estableix l'article 51.7 de la LOTUP, l'Informe ambiental i territorial estratègic perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana no s'haguera procedit a l'aprovació del Pla en el termini màxim de quatre anys des de la seua publicació. En aquest cas, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada de la modificació.  
  
  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic al qual es refereix l'article 51.2.b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que disposa l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat als efectes d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
A la vista de quant antecedeix, la Comissió d'Avaluació Ambiental acorda: emetre Informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica de la modificació puntual de les Normes subsidiàries de Planejament de Marines, per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en l'esmentat informe.  
Notificar als interessats que contra la present resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret estimen pertinents.  
El que li notifique per al seu coneixement i efectes oportuns.  
El que se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que es deriven d'aquesta, conforme ho autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de Règim Jurídic del Sector Públic.  
  
València, 1 de desembre de 2016.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 30 de desembre de 2016.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.