Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 10236, del 09-12-2024 (2024/12437)

RESOLUCIÓ de 6 de octubre de 2024, de la Direcció General d’Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual s’ordena la publicació de l’informe ambiental i territorial estratègic del Pla especial de protecció de l’entorn del castell de Corbera. Expedient 82/6818-FAK.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   10735

Data del DOGV
:   09-12-2024

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2024/12897

CVE
:   ALYD-J-5841-92057

Data del document
:   06-10-2024

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Infraestructures i Territori

Tipus de document
:   Resolució

De conformitat amb l’article 53.7 del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d’aprovació del text refós de la Llei d’ordenació del territori, urbanisme i paisatge, que establix la publicació en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*  de l’informe ambiental i territorial estratègic,

RESOLC

Publicar en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*  l’informe ambiental i territorial estratègic corresponent a l’expedient 82/1385-BQR Corbera (València).

«Informe ambiental i territorial estratègic

1.  Tràmit: Pla especial de protecció de l’entorn del castell de Corbera

2. Promotor: Ajuntament de Corbera

3. Autoritat substantiva: Comissió Territorial d’Urbanisme de València

4. Localització: Corbera (València)

5. Expedient: 82/6085-VTE

La Comissió d’Avaluació Ambiental, en sessió del 29 de juliol de 2022, ha adoptat el següent acord:

Vista la proposta d’informe ambiental i territorial estratègic del Pla especial de protecció de l’entorn del castell de Corbera, en els termes següents:

L’Ajuntament de Corbera remet al Servici Territorial d’Urbanisme (d’ara en avant, STUV) la sol·licitud per a iniciar el procediment d’avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla especial de protecció del castell del Corbera.

Este pla especial es va remetre el 08/10/2021 al Servici d’Avaluació Ambiental Estratègica perquè l’avaluara.

Com que afecta una determinació de l’ordenació estructural, l’aprovació definitiva és de competència autonòmica. Atés que el pla no té les característiques de cap dels tres casos arreplegats en l’article 49 del TRLOTUP, l’òrgan ambiental i territorial en este procediment és la Comissió d’Avaluació Ambiental.

D’altra banda, per mitjà de l’Acord de la Comissió d’Avaluació Ambiental de 30 de juny de 2022, es va establir el document d’abast de l’estudi ambiental i territorial estratègic i la versió preliminar del catàleg de proteccions, expedient 047/2020/EAE.

A) Documentació presentada

La sol·licitud d’inici, remesa pel Servici Territorial d’Urbanisme de Castelló, inclou la sol·licitud d’inici, l’esborrany del pla especial, el document inicial estratègic, l’estudi d’integració paisatgística i el certificat sobre la consulta pública i l’informe del Servici Territorial d’Urbanisme.

El pla especial consta dels documents següents:

Memòria informativa.

*–* Plànols d’informació, 10 plànols.

– Memòria justificativa.

– Plànols d’ordenació, 8 plànols.

– Normes urbanístiques i de protecció.

– Catàleg: llista i fitxes particularitzades dels elements protegits.

– Estudi d’integració paisatgística

B) Model territorial i planejament vigent

B.2.1 Informació territorial

El municipi de Corbera es localitza al sud de la província de València, al sud-oest de la comarca de la Ribera Baixa, en el marge dret del riu Xúquer, a uns 43 km de València capital. Es pot accedir a través de la A-38, i cal agarrar, posteriorment, la CV-509. El terme està travessat per l’AP-7 i té una superfície d’uns 20,3 km².

La part sud del terme queda dins de la serra de Corbera i la part est dins de la marjal i estany de la ribera sud del Xúquer.

Confronta pel nord i pel nord-oest amb Benicull de Xúquer, Polinyà de Xúquer, Riola, Fortaleny (i un enclavat de Llaurí), per l’est amb Cullera i Llaurí i pel sud-oest amb Alzira.

B.2.2 Planejament vigent

El planejament vigent el conforma l’homologació de les normes subsidiàries a l’LRAU, aprovada per la Comissió Territorial d’Urbanisme l’1 d’octubre de 1999 (BOP 08.08.2000), que homologa les NS de 1991 (CTU 25.07.1991; BOP 04.09.1991).

Així com les modificacions puntuals i els plans de desplegament aprovats.

El castell de Corbera (València) està protegit des de la promulgació del Decret de 22 d’abril de 1949, de protecció dels castells espanyols.

Està inscrit en el Registre de béns d’interés cultural del Ministeri de Cultura i Esport amb el codi (R.I.) – 51 – 0009956 – 00260.

Així mateix, el castell de Corbera està declarat bé d’interés cultural amb categoria de monument per la disposició addicional primera de la Llei 4/1998, d’11 de juny, del patrimoni cultural valencià, que forma part de l’Inventari general cultural valencià amb les característiques següents:

– Codi: 18.87.334-665

– Denominació: castell

– Inscrit en la secció 1a (béns d’interés cultural)

– Categoria: monument

– Declaració genèrica

Anotació Ministeri: C-H-32-1604198; data anotació: 23/06/97

– Entorn de protecció: delimitació jurídica provisional – incoació d’entorn

– Incoació DOGV: 12/7/99

C) Descripció, objecte i justificació

L’ajuntament promotor indica que

L’objecte de la proposta de planificació és realitzar la funció de tutela del bé d’interés cultural (BIC) que és el castell de Corbera, d’acord amb l’article 43 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d’ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana (d’ara en avant, LOTUP), per mitjà d’un pla especial amb la finalitat d’establir la protecció del bé i les condicions necessàries de renovació sobre el sòl urbà a les quals es referix esta llei i l’estatal del sòl. És a dir, «adoptar mesures per a conservar millor els immobles d’interés cultural o arquitectònic».

D’acord amb la pàgina 15/26 del document inicial estratègic, el planejament proposat no modifica la qualificació del sòl en el seu àmbit d’acció. Únicament modifica la classificació de part del sòl rural, que passa de no urbanitzable protegit municipal (ZRP-NA-MU) a protegit per afecció cultural-BIC (ARP-AF). El pla adapta la qualificació del sòl afectat a les determinacions de la LOTUP i l’LPCV, i establix les determinacions d’ús conseqüents amb esta legislació.

El pla especial introduïx, pel que fa a les normes subsidiàries de planejament de Corbera, una nova zona d’ordenació urbanística en l’entorn de protecció de l’immoble BIC, que s’haurà de respectar en l’ordenació prevista en la futura redacció del pla general estructural (/pàgina 16/26 DIE)

La classificació urbanística vigent és la següent:

![](https://dogv.gva.es/publicaciones/imagesSF/2024/11/20/1215916/88_1732870235365_6242494275340339922_imagen.png)

El pla especial es basa en l’estudi d’integració paisatgística, document que analitza els valors del paisatge de l’entorn de protecció, els problemes i possibles riscos que té i determina propostes de millora i regeneració paisatgística i ambiental d’esta àrea. Fet que ha servit de base per a la justificació de propostes previstes en el pla.

El pla especial de protecció delimitarà l’entorn de protecció del bé d’interés cultural que el motiva, d’acord amb els criteris de la legislació de patrimoni cultural aplicable, per a la qual cosa es recaptarà tota la informació prèvia necessària, se sol·licitaran els permisos de prospecció arqueològica i es bolcaran en les memòries, els informes i les bases de dades o els inventaris que requerisca el departament competent en matèria de patrimoni cultural de la Generalitat Valenciana, d’acord amb les directrius i la legislació aplicable en la matèria.

D’acord amb l’art. 34.2 de la Llei de patrimoni cultural valencià, els ajuntaments tenen l’obligació d’elaborar el pla especial de protecció de l’entorn corresponent o un altre instrument urbanístic, de contingut anàleg, que establisca les normes de protecció que donen una resposta millor a la finalitat de les que s’han establit provisionalment en la declaració, i regularà amb detall els requisits que s’han de subjectar als actes d’edificació i l’ús del sòl i les activitats que afecten els immobles i l’entorn de protecció.

Com hem indicat, per mitjà de l’acord de la Comissió d’Avaluació Ambiental de 30 de juny de 2022, es va establir el document d’abast de l’estudi ambiental i territorial estratègic i la versió preliminar del catàleg de proteccions, expedient 047/2020/EAE.

L’abast del pla especial de protecció queda definit en el plànol d’ordenació núm. O-01. Àmbit del pla especial de protecció.

En este plànol es proposa una delimitació de l’entorn que coincidix amb la definida en el Catàleg de béns i espais protegits de Corbera recent (setembre 2019), actualment en fase de tramitació.

Es proposa l’entorn de protecció del BIC Castell de Corbera següent, en el qual s’inclouen, d’acord amb els criteris de l’article 39.3.*b*.1, els immobles següents (pàgina 11/26 esborrany del pla):

– Parcel·les cadastrals que ocupa el BIC: en este cas es correspon amb la parcel·la definida pel perímetre de muralles del conjunt defensiu. Esta propietat està remarcada en color roig en el plànol OE-04 «delimitació del BIC i justificació de l’entorn».

– A més, cal afegir les parcel·les que contenen restes d’estructures del mateix castell, extramurs del perímetre del recinte principal, a manera d’antemurals, etc. Estes parcel·les estan remarcades en color taronja en el plànol OE-04.

– Parcel·les cadastrals que limiten directament amb parcel·les que ocupa el BIC (art. 39.3.*b*.1, apartat 1): estes parcel·les es localitzen i estan remarcades en color verd en el plànol OE-04.

– Perímetre de presumpció arqueològica (art. 39.3.*b*.1, apartat 5): després de l’informe arqueològic es delimita amb traç verd discontinu en el plànol OE-06. Totes les parcel·les cadastrals i espais públics inclosos en l’interior formen part de l’entorn del BIC.

– Entorns d’altres immobles catalogats pròxims a l’entorn del BIC. Es localitzen amb un requadro roig discontinu en el plànol OE-04.

– Espais, edificacions i elements del paisatge urbà que afecten la percepció del BIC o constituïsquen punts clau de visualització exterior o del gaudi paisatgístic d’este (art. 39.3.*b*.1, apartat 4). Estos recorreguts es remarquen amb traçat morat discontinu en el plànol OE.04.

Després del desenrotllament de l’estudi d’integració paisatgística es delimita una zona d’afecció de percepció del BIC en la qual s’apliquen les normes d’integració paisatgística que l’estudi proposa.

En la figura següent es representa en color negre el límit de l’entorn de protecció actual i en roig el nou entorn proposat.

![](https://dogv.gva.es/publicaciones/imagesSF/2024/11/20/1215916/89_1732870235374_5280235886051015985_imagen.png)

La versió preliminar del pla especial de protecció també ha plantejat 2 alternatives (pàgines 13-14/26).

La primera és la situació actual i la segona seria amb l’existència del pla especial de protecció. Es conclou que l’alternativa que permet complir amb els objectius de protecció del BIC és l’alternativa segona.

– Alternativa 0. Situació actual:

Basada en el planejament urbanístic actual constituït per normes subsidiàries aprovades definitivament en 1999 (acord CTU d’1/10/1999; BOP núm. 187 de 8/8/2000, a partir de les quals s’han aprovat quatre modificacions puntuals, que afecten, concretament, la modificació núm. 3 en l’entorn del castell de Corbera.

Així mateix, està vigent la delimitació d’entorn de protecció arreplegada en la Resolució de 26 de maig de 1999, de la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència de la Generalitat Valenciana.

– La normativa urbanística i patrimonial mencionada no atén correctament els aspectes indicats en la proposta de modificació d’este entorn, concretament.

– L’exclusió del barri del Clavell de l’entorn de protecció.

– La incorporació d’espais des d’a on s’obté una bona vista del castell, com el camí de les Fontanelles.

– Incorporació dels entorns de protecció dels BRL situats en les proximitats del castell.

– Alternativa 1. Existència del pla especial de protecció.

El resultat de la redacció i tramitació de l’instrument de planejament reflectirà dins de la normativa urbanística del pla especial una sèrie de criteris i mesures correctores, en coincidència amb el que definix el catàleg de proteccions recent, amb eficàcia normativa, que condicionaran les diferents intervencions que puguen realitzar-se en este àmbit de protecció. L’objectiu principal serà la preservació del castell, i també el manteniment i la millora de les condicions ambientals i paisatgístiques de l’entorn.

Alternativa 1 seleccionada per a l’entorn de protecció del BIC (pàgina 14/26 de l’esborrany del pla especial).

![](https://dogv.gva.es/publicaciones/imagesSF/2024/11/20/1215916/90_1732870235383_8030699885962959463_imagen.png)

D) Document inicial estratègic

Seguint l’article 52 del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d’aprovació del text refós de la Llei d’ordenació del territori, urbanisme i paisatge, el document inicial estratègic presentat per l’Ajuntament que acompanya l’esborrany del pla especial i els plànols d’ordenació consta de:

1. Antecedents, objecte, tramitació i documentació.

2. Objectiu de la planificació i descripció de la problemàtica sobre la qual actua.

3. Abast, àmbit i possible contingut de les alternatives del pla que es proposa.

4. Avaluació ambiental i territorial estratègica. Documentació addicional (art. 50.2 LOTUP).

4.1. Motivació de l’aplicació del procediment simplificat d’avaluació ambiental i territorial estratègica.

4.2. Resum de motius de la selecció de les alternatives previstes.

4.3. Mesures previstes per a previndre, reduir i, en la mesura que siga possible, compensar qualsevol efecte negatiu important sobre el medi ambient i el territori que es derive de l’aplicació del pla o del programa, així com per a mitigar la incidència sobre el canvi climàtic i l’adaptació a este.

4.4. Descripció de les mesures previstes per al seguiment ambiental del pla.

5. Desplegament previsible del pla.

6. Diagnòstic de la situació del medi ambient i del territori abans de l’aplicació del pla en l’àmbit afectat.

7. Efectes previsibles sobre el medi ambient i sobre els elements estratègics del territori, prenent en consideració el canvi climàtic.

8. Incardinació de l’ECTV i com incidix en altres instruments de la planificació territorial o sectorial.

L’òrgan promotor d’esta actuació entén que la modificació que es planteja s’inclou en els casos d’avaluació ambiental i territorial simplificada; per a fer-ho, s’argumenten les raons següents:

1. S’entén que la modificació que es pretén és menor; per tant, solament afecta una zona limitada i d’extensió xicoteta del municipi de Corbera.

2. El planejament proposat no modifica la qualificació del sòl en el seu àmbit d’acció. Únicament modifica la classificació de part del sòl rural, que passa de no urbanitzable protegit municipal (ZRP-NA-MU) a protegit per afecció cultural-BIC (ARP-AF). El pla adapta la qualificació del sòl afectat a les determinacions de la LOTUP i l’LPCV, i establix les determinacions d’ús conseqüents amb esta legislació.

3. Este pla especial NO influïx en els plans de caràcter territorial:

– Pla d’infraestructures estratègiques 2010-2020

– Pla integral de residus

– PAT litoral (PATIVEL)

– II Pla de carreteres

– II Pla director de sanejament i depuració de la Comunitat Valenciana

– Pla hidrològic del Xúquer

– Estratègia territorial de la Comunitat Valenciana

4. No afecta la infraestructura verda del territori tal com queda definida en l’ETCV.

5. Els terrenys no s’inclouen en la Xarxa Natura 2000, ni comprenen espais naturals protegits (segons la Llei 11/1997, de 27 de desembre) o altres espais protegits per instruments internacionals (art. 49 de la Llei 42/2007, de 13 de desembre, del patrimoni natural i la biodiversitat). El terreny no presenta figures de protecció de caràcter puntual com ZEPA, LIC, microreserves de flora, paisatges protegits, reserves de fauna, zones humides o coves catalogades, ni arbres monumentals. Així mateix, no hi ha figures a parcs naturals.

6. El sòl afectat no s’inclou en les muntanyes de domini públic i d’utilitat pública. No obstant això, una limitada extensió de l’entorn de protecció del BIC (aproximadament 6.125 m2) està delimitat com a sòl forestal estratègic segons el PORF de Polinyà de Xúquer-Alzira, perquè alberga valors naturals, paisatgístics i/o culturals mereixedors de restauració, conservació o manteniment en benefici de l’interés públic, la qual cosa es propicia des d’este pla de protecció, ja que classifica estes parcel·les de l’entorn BIC com a zona rural protegida per afeccions de patrimoni cultural, ZRP-AF.

7. Part de l’entorn de protecció del castell està afectat tangencialment per l’envolupant de perillositat geomorfològica d’inundació, d’acord amb el PATRICOVA.

La superfície de sòl de l’entorn de protecció afectat per esta envolupant de perillositat geomorfològica és de 35.566 m², de la qual 8.246 m² corresponen a sòl urbà i la resta a sòl no urbanitzable.

8. El massís rocós sobre el qual s’assenta el castell presenta riscos geològics, tal com descriu l’informe que forma part del projecte de consolidació del massís rocós sobre el qual s’assenta el castell (2019).

9. En l’àrea definida com a entorn de protecció del castell de Corbera no hi ha vies pecuàries. Tangent al límit oriental discorre l’assegador de Polinyà de Xúquer, el qual no afecta este àmbit.

10. El pla especial proposat és conseqüent, coherent i compatible amb l’Estratègia territorial de la Comunitat Valenciana (ETCV), amb la revisió del planejament general en tramitació, amb la legislació vigent, amb les afeccions que presenta i amb la resta de plans d’acció territorial.

Finalment, el desplegament previsible del pla especial serà el marc de referència en l’ordenació i la regulació d’intervencions per als projectes futurs de restauració del castell, així com d’urbanització i d’execució d’obres sobre immobles privats inclosos en l’entorn de protecció, que poden incloure:

– Obres de restauració del castell.

– Obres d’adequació de recorreguts d’accés al castell.

– Obres de conservació i manteniment de l’arquitectura tradicional amb adaptació d’usos.

– Obres de rehabilitació d’edificacions que es troben en este entorn de protecció, com l’adequació o la reparació de cobertes i façanes, etc.

– Obres de reurbanització i millora dels espais urbans.

E) Consultes efectuades

Per part del Servici d’Avaluació Ambiental Estratègica, la documentació aportada s’ha sotmés a consulta a les administracions afectades següents:

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| *Consulta* | *Informe* | *Administració pública consultada* |
| - | 20.10.2020 | Servici Territorial d’Urbanisme de València |
| 13.12.2021 | 05.04.2022 | Direcció General de Cultura i Patrimoni |
| 13.12.2021 | 20.07.2022 | Servici de Planificació Territorial |
| 13.12.2021 | 19.07.2022 | Servici de Gestió Territorial (PATRICOVA) |
| 13.12.2021 | 28.07.2022 | Servici d’Infraestructura Verda i Paisatge |

  

Nota: Els informes rebuts es poden consultar en la pàgina web

<http://www.agroambient.gva.es/va/web/evaluacion-ambiental/tramitacio-de-plans-i-projectes>  una vegada s’emeta este IATE.

F) Identificació dels possibles efectes sobre el medi ambient

De les consultes efectuades a les administracions públiques afectades, indiquem els aspectes següents.

Servici Territorial d’Urbanisme de València

Remet la documentació presentada pel promotor i indica que la documentació s’ajusta, per a este tràmit, amb el que establixen les lleis i indica que com que afecta una determinació de l’ordenació estructural, l’aprovació definitiva és de competència autonòmica. Atés que el pla no té les característiques de cap dels tres casos arreplegats en l’article 49 del TRLOTUP, l’òrgan ambiental i territorial en este procediment és la Comissió d’Avaluació Ambiental.

Direcció General de Cultura i Patrimoni

L’informe firmat el 09/03/2022, de la directora territorial d’Educació, Cultura i Esport de València, indica una sèrie de requisits establits en la Llei 4/1998, d’11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià en el qual destaca, pel que fa a l’Inventari general del patrimoni cultural valencià, que és el mateix redactor (del pla especial) qui, quan duga a terme l’estudi citat i l’avaluació del terme municipal, ha de completar el document amb tots els elements del patrimoni cultural que detecte.

S’adjunta a l’informe l’adreça web denominada «Directrius per al compliment de l’LPCV en l’elaboració del Catàleg de béns i espais protegits» amb la finalitat que la documentació presentada s’ajuste a estes en el que siga procedent, ja que es tracta d’un catàleg d’un àmbit de pla especial.

L’informe també recorda que és aplicable el que establixen els articles 202, 233, 240, del TRLOTUP pel que fa als immobles catalogats o en tràmits de catalogació. Tot això, sense perjuí de les cauteles que ha d’adoptar eixe ajuntament en el moment de l’atorgament de llicències perquè no afecte negativament el patrimoni cultural, ja que el seu planejament no està adaptat a la Llei del patrimoni cultural valencià.

Servici de Planificació Territorial

Els béns que formen part de l’Inventari general de patrimoni cultural valencià (com ho és este BIC) formen part del sistema territorial del patrimoni cultural que preveu l’ETCV.

Sense perjuí de l’informe del Servici d’Infraestructura Verda i Paisatge, s’ha d’observar que, d’acord amb la directriu 55 de l’ETCV, el sistema territorial del patrimoni cultural s’integrarà en la infraestructura verda del territori.

Per tot això, no s’observen incompatibilitats del pla especial proposat amb les directrius que indica el Decret 1/2011, pel qual s’aprova l’Estratègia territorial de la Comunitat Valenciana.

Servici de Gestió Territorial (PATRICOVA)

Pel que fa als sòls urbans afectats per inundabilitat, és aplicable l’article 20 de la normativa del PATRICOVA, per tant, correspon a l’Ajuntament verificar la incidència i imposar, quan siga procedent, les condicions d’adequació de les edificacions, prenent com a referència les que establix l’annex 1 de la normativa mencionada.

Pel que fa als sòls classificats com no urbanitzables afectats per perillositat d’inundació, s’atendrà el que indica l’article 18 de la normativa PATRICOVA en el qual s’indiquen les limitacions d’esta classe de sòls. Les actuacions que es proposen en estes zones seran objecte d’informe pel departament competent en matèria d’inundabilitat d’esta conselleria, prèviament a l’aprovació definitiva d’estos.

Servici d’Infraestructura Verda i Paisatge

L’informe de 28/07/2022, després d’analitzar la documentació presentada en matèria pròpia del Servici d’Infraestructura Verda i Paisatge, indica una sèrie de deficiències en esta, per la qual cosa conclou que l’emissió d’un informe favorable en matèria d’infraestructura verda i paisatge, respecte d’este pla especial, requerirà esmenar els requeriments exposats.

G) Consideracions jurídiques

L’avaluació ambiental estratègica és l’instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE, del Parlament Europeu i del Consell, de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Esta directiva s’incorpora al dret intern espanyol mitjançant la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d’avaluació ambiental, i al dret autonòmic mitjançant el Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d’aprovació del text refós de la Llei d’ordenació del territori, urbanisme i paisatge (TRLOTUP), en el qual s’establix (art. 46), que seran objecte d’avaluació ambiental i territorial estratègica ordinària els plans i els programes, així com les seues modificacions, que adopte o aprove una administració pública i l’elaboració i l’aprovació dels quals exigisca una disposició legal o reglamentària o un acord del Consell.

La proposta de pla especial, atés que afecta una determinació de l’ordenació estructural, de conformitat amb l’article 34.1 de la Llei 4/1998, d’11 de juny, de patrimoni cultural valencià (d’ara en avant, LPCV), l’aprovació definitiva serà autonòmica. A més, per eixe motiu i com que l’afecció d’este instrument s’estén a part del sòl no urbanitzable, l’òrgan ambiental és la Comissió d’Avaluació Ambiental, i no l’Ajuntament.

El contingut del pla especial de protecció es regula d’acord amb el que disposa l’article 39 de la Llei 5/2007, de 9 de febrer, de la Generalitat, de modificació de la Llei 4/1998, d’11 de juny, del patrimoni cultural valencià.

El Reial decret legislatiu 7/2015, de 30 d’octubre, pel qual s’aprova el text refós de la Llei de sòl i rehabilitació urbana, establix en l’article 22 que els instruments d’ordenació territorial i urbanística estan sotmesos a avaluació ambiental, d’acord amb el que preveu la legislació d’avaluació ambiental.

Segons el que estipula l’article 46.3 del TRLOTUP, l’òrgan ambiental i territorial determinarà, tenint en compte els criteris de l’annex VIII, el sotmetiment al procediment d’avaluació ambiental i territorial ordinari o simplificat, en funció de l’existència d’efectes significatius sobre el medi ambient, amb la consulta prèvia a les administracions públiques afectades a les quals es referixen els articles 48.*d*  i 53.1 del TRLOTUP.

H) Valoració ambiental d’acord amb els criteris de l’annex VIII de la LOTUP

Per les característiques dels plans i programes i per les característiques dels efectes i de l’àrea probablement afectada.

El pla especial no és el marc de projectes sotmesos a avaluació d’impacte ambiental.

No té incidència en el model territorial, ja que es pretén completar el marc normatiu de protecció.

Una xicoteta zona de 6.125 m² afecta terreny forestal estratègic del PORF de Polinyà de Xúquer-Alzira, perquè alberga valors naturals, paisatgístics i/o culturals mereixedors de restauració, conservació o manteniment en benefici de l’interés públic, i l’objecte del pla especial el preservarà de qualsevol actuació d’urbanització.

L’àrea, en la major part, afecta sòl no urbanitzable i la superfície afectada de sòl urbà és de 29.942 m², es considera que té una afecció mínima o nul·la en el medi ambient.

En l’entorn de protecció no hi ha vies pecuàries ni afecció a la Xarxa Natura 2000.

La part oest de l’entorn de protecció del castell està afectada tangencialment per l’envolupant de perillositat geomorfològica d’inundació, d’acord amb el PATRICOVA.

La superfície de sòl de l’entorn de protecció afectat per esta envolupant de perillositat geomorfològica és de 35.566 m², de la qual 8.246 m² corresponen a sòl urbà i la resta sòl no urbanitzable; a causa de l’objecte del pla especial, no es preveu que este tipus de risc s’incremente.

Sí que té afecció en el paisatge, la qual es pot valorar a través d’un estudi d’integració paisatgística.

I) Acord

Segons establix l’article 51 de la LOTUP (actualment, Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d’aprovació del text refós de la Llei d’ordenació del territori, urbanisme i paisatge), per considerar, d’acord amb els criteris de l’annex VIII ressenyats en l’apartat anterior i tenint en compte els informes emesos, es conclou que el procediment d’avaluació ambiental simplificada és suficient per a determinar que la proposta de «Pla especial de protecció de l’entorn del castell de Corbera», encara que presenta efectes ambientals sobre el medi ambient, es pot continuar la tramitació de l’expedient.

S’emet l’informe ambiental i territorial estratègic (IATE) favorable, sempre que s’atenguen les consideracions següents, i pot, en este cas, l’Ajuntament (òrgan promotor) continuar la tramitació de l’expedient pel procediment simplificat:

1**.**  S’hauran de tindre en compte les indicacions que establix l’informe firmat el 09/03/2022 de la directora territorial d’Educació, Cultura i Esport de València sobre els requisits que establix la Llei 4/1998, d’11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià, i obtindre l’informe prèviament a l’aprovació definitiva.

2. Qualsevol actuació que es requerisca sobre la xicoteta àrea del sòl forestal estratègic haurà de comptar amb la conformitat de l’òrgan competent en matèria forestal vist l’entorn i la naturalesa de sòl forestal en el qual se situa el pla especial de protecció.

3. Es tindran en compte les consideracions que establix l’informe del Servici d’Infraestructura Verda i Paisatge i se sol·licitarà un nou informe a este servici, si és el cas, amb les determinacions que este indique.

4. Pel que fa als sòls classificats com no urbanitzables afectats per perillositat d’inundació, s’atendrà el que indica l’article 18 de la normativa PATRICOVA en el qual s’indiquen les limitacions d’esta classe de sòls. Les actuacions que es proposen en estes zones seran objecte d’informe i de conformitat pel departament competent en matèria d’inundabilitat del departament competent, prèviament a l’aprovació definitiva d’estos.

Segons establix l’article 53.7 del TRLOTUP, l’informe ambiental i territorial estratègic perdrà la vigència i deixarà de tindre els efectes propis si, una vegada publicat en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*, no s’ha aprovat la revisió del pla en el termini màxim de quatre anys des que es va publicar.

En este cas, el promotor haurà d’iniciar novament el procediment d’avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada de la modificació.

Òrgan competent

La Comissió d’Avaluació Ambiental és l’òrgan competent per a emetre l’informe ambiental i territorial estratègic a què es referix l’article 53.2.*b*  del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d’aprovació del text refós de la Llei d’ordenació del territori, urbanisme i paisatge, d’acord amb el que disposa l’article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s’aprova el Reglament de l’òrgan ambiental de la Generalitat als efectes d’avaluació ambiental estratègica (plans i programes).

A la vista del que s’ha exposat, la Comissió d’Avaluació Ambiental acorda: emetre un informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d’avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla especial de protecció de l’entorn del castell de Corbera, per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que s’inclouen en este informe.

Notificar als interessats que, contra esta resolució, com que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és un inconvenient perquè es puguen utilitzar els mitjans de defensa que en el seu dret es consideren pertinents.

Fet que notifique perquè se’n tinga coneixement i als efectes oportuns.

Fet que se certifica amb anterioritat a l’aprovació de l’acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se’n deriven, tal com ho autoritza l’article 18.2 de la Llei 40/2015, d’1 d’octubre, de règim jurídic del sector públic.

València, 10 d’agost de 2022.– El secretari de la Comissió d’Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»

  

València, 6 d'octubre de 2024

Miguel Ángel Ivorra Devesa

Director general d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental