Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 3643, del 13-12-1999 (1999/10754)

ORDRE de 26 de novembre de 1999, per la qual s'estableix la reglamentació específica del Llibre Genealògic de la Raça Ovina Guirra de la Comunitat Valenciana.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**VIGENT**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/o/1999/11/26/(1)/dof/vci/html**

### Dades del document

Número de DOGV
:   3643

Data del DOGV
:   13-12-1999

Secció del DOGV
:   I. DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   1999/10579


Data del document
:   26-11-1999

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació

Tipus de document
:   Ordre

Descriptors 

:   * oví
    * producció animal
    * ramat
    * legislació

ORDRE de 26 de novembre de 1999, per la qual s'estableix la reglamentació específica del Llibre Genealògic de la Raça Ovina Guirra de la Comunitat Valenciana. [1999/X10201]
  
La raça ovina valenciana denominada guirra, roja llevantina o sudat, constitueix un grup d'ovelles úniques, pròpies de la Comunitat Valenciana, i té una importància significativa en les zones difícils de l'interior, on és una ovella molt apreciada per la seua rusticitat i adaptació al medi.
  
En l'actualitat es troba en regressió, si bé determinades mesures de suport a la constitució d'una Associació Nacional de Criadors de Raça Guirra (AN Guirra) per part de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, l'objectiu de la qual és la promoció i el manteniment de la raça guirra en la Comunitat Valenciana i en la resta del territori espanyol, així com altres mesures com ara la catalogació d'aquesta com a raça pura en perill d'extinció, segons recull el Reial Decret 1.682/1997, de 7 de novembre, estan contribuint a la recuperació progressiva d'aquesta raça.
  
Convé citar, a més, que una de les mesures bàsiques de protecció és el suport legal que fixe i determine les característiques morfològiques i fenotípiques de la raça. Així, aquesta es concreta en la constitució del llibre genealògic específic de la raça guirra. Per a l'elaboració de les característiques que s'hi descriuen s'ha tingut en compte els criteris dels ramaders més representatius pertanyents a l'Associació de Criadors de Raça Guirra (AN Guirra), consensuats amb veterinaris especialistes del Servei de Producció i Sanitat Animal de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, així com amb enginyers agrònoms de la Universitat Politècnica de València.
  
D'altra banda, el Reial Decret 286/1991, de 8 de març, sobre selecció i reproducció de bestiar oví i cabrum de races pures, adapta la normativa comunitària en aspectes com ara inscripció de bestiar oví i cabrum en els llibres genealògics i requisits que cal exigir per al reconeixement d'associacions o agrupacions de criadors de bestiar oví i cabrum, i faculta les comunitats autònomes per a l'organització, el desenvolupament i el control d'aquestes activitats en l'àmbit de les respectives competències.
  
Pel que s'ha exposat i atés l'interès que suposa per a la Comunitat Autònoma Valenciana la conservació i el foment de la raça ovina guirra, la necessitat de fer ús dels mecanismes més idonis per al control i la millora de la raça, i en atenció a la petició formulada pels criadors d'aquesta raça, resulta procedent la implantació del llibre genealògic de la raça ovina guirra en la regió de la Comunitat Autònoma Valenciana, raó per la qual la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació
  
ORDENA
  
Article únic
  
S'aprova la reglamentació específica del Llibre Genealògic de la Raça Ovina Guirra, que figura com a annex d'aquesta ordre i que serà d'aplicació en tot el territori de la Comunitat Valenciana.
  
DISPOSICIÓ FINAL
  
Aquesta ordre vigeix des de l'endemà de la publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.
  
València, 26 de novembre de1999
  
La consellera d'Agricultura, Pesca i Alimentació,
  
M. ÀNGELS RAMON-LLIN I MARTÍNEZ
  
Annex
  
Reglamentació Específica del Llibre Genealògic de la Raça Ovina Guirra
  
1. Normes generals
  
En el llibre genealògic de la raça ovina guirra podran registrar-se tots els animals que reunisquen les característiques ètniques definides en el seu estàndard o prototip racial i que s'ajusten al que es disposa en aquesta reglamentació específica.
  
El Llibre Genealògic d'aquesta raça constarà dels registres següents:
  
Fundacional (RF)
  
Auxiliar (RA)
  
De Naixements (RN)
  
Definitiu (RD)
  
De Mèrits (RM)
  
D'Explotacions (RE)
  
Per a la inscripció d'una cria en el registre corresponent, la sol·licitud es presentarà en imprès normalitzat i aprovat a l'efecte (declaració de cobriment i de naixement), en la qual es farà constar: gestació de la mare, data de naixement, sexe i paternitat de la cria. Aquests documents hauran de tenir entrada en la seu del llibre genealògic oficial de la raça durant el mes següent al naixement.
  
No podran ser inscrits en cap registre aquells exemplars que presenten tares o defectes morfològics que en desaconsellen la utilització com a reproductors o que presenten falta de fidelitat racial.
  
El pas d'animals d'un registre a un altre es produirà automàticament sobre la base dels mèrits propis.
  
Com a ratificació dels registres d'aquest llibre genealògic i per a major garantia de la inscripció i identificació d'exemplars en aquests, l'inspector de raça podrà realitzar les diligències i esbrinaments que estime pertinents a fi d'aclarir tots els aspectes que considere necessaris i, així mateix, podrà recórrer a la verificació del parentesc mitjançant les proves corresponents.
  
Correspon a l'associació oficialment reconeguda l'expedició de la documentació genealògica, que haurà d'incloure, a més, tots els distintius d'identificació referits a l'animal de què es tracte i que han de correspondre amb els que presente el mateix individu.
  
S'estableixen, amb caràcter oficial, les proves de paternitat.
  
2. Registres del Llibre Genealògic
  
2.1. Registre Fundacional (RF)
  
Aquest registre representa el fonament i principio selectiu de la raça. Conseqüentment, ha d'acollir aquells reproductors (mascles i femelles) que responguen al prototip racial que s'estableix en aquesta reglamentació i complisquen les exigències següents:
  
a) Tenir un any d'edat com a mínim.
  
b) Arribar en la qualificació morfològica almenys als 65 punts els mascles i als 60 les femelles, segons el barem oficial.
  
c) Que la inscripció se sol·licite de manera expressa en l'oficina del llibre genealògic oficial de la raça.
  
Aquest registre tindrà una vigència de tres anys, comptadors a partir de la publicació d'aquesta ordre.
  
2.2. Registre Auxiliar (RA)
  
Aquest registre romandrà inactiu mentre estiga en vigor el Registre Fundacional (RF)
  
Al seu moment, s'hi inscriuran les reproductores que, tot i mancar totalment o parcialment d'antecedents genealògics reconeguts pel llibre genealògic d'aquesta raça, posseïsquen característiques racials definides.
  
Es classifiquen en:
  
Auxiliar A: accediran a aquest registre les femelles sense documentació genealògica que acrediten la seua ascendència, que arriben en la qualificació morfològica als 60 punts, que tinguen complit un any d'edat i la inscripció de les quals s'haja sol·licitat formalment en l'oficina del llibre genealògic. Els animals que superen aquestes condicions seran identificats en el moment de la qualificació segons el mètode que s'aprove amb aquesta finalitat.
  
Auxiliar B: s'hi inscriuran les femelles filles de mare pertanyent a l'Auxiliar A i de pare inscrit en el Registre Fundacional o Definitiu, i que en el seu moment obtinguen la puntuació morfològica exigida per a les femelles Auxiliar A.
  
La inscripció en el Registre Auxiliar perdurarà durant tota la vida de l'animal, el qual, no obstant això, no serà considerat de raça pura.
  
2.3. Registre de Naixements (RN)
  
S'hi inclouran les cries dels dos sexes nascudes de progenitors que pertanyen al Registre Fundacional (RF) o al Registre Definitiu (RD), o nascudes de femelles pertanyents al Registre Auxiliar (RA) cobertes per mascles del Registre Fundacional (RF) o del Registre Definitiu (RD).
  
La inscripció de les cries en aquest registre estarà condicionada al compliment de les exigències següents:
  
a) Que la declaració del cobriment o inseminació artificial s'haja comunicat dins dels tres primers mesos d'haver-se iniciat aquelles.
  
b) Que la declaració del naixement s'haja rebut degudament formalitzada abans dels trenta dies posteriors al naixement.
  
c) Que els animals no tinguen defectes determinants de desqualificació.
  
d) Les cries inscrites en aquest registre hi romandran fins que es traslladen al RD, després d'haver estat qualificades aptes per la Comissió i d'haver superat les proves de selecció. Les que superen aquestes proves abans de 36 mesos d'edat seran donades de baixa definitivament.
  
2.4. Registre Definitiu (RD)
  
Podran inscriure's en ell els animals procedents del Registre de Naixements (RN) en complir l'edat d'1 any, amb els requisits següents:
  
a) Haver obtingut una qualificació morfològica mínima de 65 punts les femelles i 70 punts els mascles.
  
b) No presentar tares o defectes que impedisquen una normal funció reproductiva.
  
2.5. Registre de Mèrits (RM)
  
S'inscriuran en ell els reproductors més excel·lents de la raça, que procedisquen del Registre Definitiu i que destaquen per les seues característiques morfològiques, productives i genealògiques.
  
Aquest registre constarà de dues seccions: Femelles i Mascles.
  
2.5.1. Secció Femelles
  
Accediran a aquesta secció aquelles reproductores que hagen assolit els nivells selectius següents:
  
a) 75 o més punts en la qualificació morfològica.
  
b) A partir del tercer any de vigència del llibre, que tinguen almenys tres descendents inscrits en el Registre de Naixements en tres anys consecutius. Aquestes femelles obtindran el títol de Mares de Futur Semental.
  
2.5.2. Secció Mascles
  
Destinada a aquells mascles que aconseguisquen els mèrits següents:
  
a) 80 punts o més en la qualificació morfològica.
  
b) Ser, en el seu dia, fill de mare de futur semental i de pare de Registre Definitiu o de Mèrits.
  
c) Tenir inscrits en el Registre Definitiu deu descendents.
  
Aquests mascles rebran el títol de Mascle Qualificat. Aquells que, a més, hagen estat sotmesos a prova de valoració genètica, segons l'esquema de selecció aprovat a l'efecte, i obtinguen resultats positius seran titulats com a Reproductor Provat.
  
3. Comissió d'Admissió i Qualificació
  
D'acord amb la legislació vigent en aquesta matèria, al si de l'Associació de Criadors de la Raça Ovina Guirra oficialment reconeguda, i com a salvaguarda de les activitats del llibre genealògic i garant de la puresa racial, funcionarà una comissió denominada d'Admissió i Qualificació d'exemplars, la constitució i les comeses de la qual seran les següents:
  
a) President: director general d'Innovació Agrària i Ramaderia de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació de la Comunitat Valenciana, o persona que delegue.
  
b) Inspector director tècnic: veterinari nomenat expressament per a aquesta comesa pel director general d'Innovació Agrària i Ramaderia.
  
c) Vocal: un tècnic qualificador de la raça nomenat, a l'efecte, per l'associació responsable del llibre genealògic.
  
d) Secretari: president de l'Associació, que actuarà amb veu i vot.
  
Si en algun cas concret es considera necessari, es podrà demanar la presència i l'opinió d'un ramader associat, sempre que no siga part interessada en la qüestió que s'ha de tractar.
  
Corresponen a aquesta comissió les competències següents:
  
a) Aprovar, si s'escau, les sol·licituds d'inscripció d'animals en els diferents registres del llibre genealògic. En aquesta primera fase, molt especialment les referides al registre funcional.
  
b) Resoldre les reclamacions que, en matèria d'inscripció o qualificació, puguen presentar els ramaders interessats.
  
c) Elaborar un programa d'actuació destinat a formar el nucli base del llibre genealògic.
  
d) Proposar a la Direcció General d'Innovació Agrària i Ramaderia l'esquema de valoració genètica de reproductors, a través de l'associació oficialment reconeguda.
  
4. Registre d'Explotacions
  
Per poder inscriure ramaderies en aquest registre serà requisit obligatori que els propietaris d'aquestes ho sol·liciten per escrit davant l'associació oficialment reconeguda per a la gestió del llibre genealògic.
  
Cada ramaderia haurà d'acreditar almenys la propietat de 30 reproductores.
  
L'Associació esmentada procedirà a inscriure la ramaderia en el registre fent coincidir el número assignat amb el número amb què figura aquesta explotació en la llista elaborada a partir del Reial Decret 205/1996, de 9 de febrer, o a partir de la legislació vigent del moment. Aquesta identificació serà utilitzada tant a l'efecte informàtic com selectiu.
  
5. Identificació d'animals
  
Tot animal serà identificat pel sistema de tatuatge, realitzat a la cara interna de l'orella esquerra. Aquest tatuatge ha de reflectir la sigla de la ramaderia a què pertany seguida d'una numeració en la qual les dues primeres xifres corresponen a les darreres de l'any de naixement, i les altres a l'ordre cronològic de naixements a la ramaderia durant aquest any. La seua assignació correspon a l'entitat gestora del llibre.
  
Aquesta identificació dels animals es durà a terme sota la responsabilitat de l'entitat gestora del llibre genealògic, s'executarà d'acord amb la metodologia establida per a aquesta i la seua validesa serà exclusiva a aquest efecte.
  
De manera complementària, es podran fer servir altres distintius d'identificació que faciliten el maneig i la diferenciació dels animals.
  
6. Prototip racial
  
Els exemplars de raça ovina guirra que hagen de registrar-se en el seu llibre genealògic hauran de posseir els caràcters següents:
  
6.1.Caràcters generals
  
Animals de perfil recte, eumètrics i de proporcions mitjanes. Capa de color roig obscur al falb. Aptitud mixta.
  
6.2. Prototip o estàndard racial específic
  
Cap
  
Dimensions mitjanes, totalment desproveït de llana i cobert amb un pèl sedós i brillant fins a l'ultraconvex, en els mascles.
  
Perfil frontonasal subconvex en les femelles.
  
Clatell prominent i en conseqüència amb el coll.
  
Orelles grans i allargades, lleugerament inclinades cap avall.
  
Banyes
  
Cap dels dos sexes tenen banyes.
  
Coll
  
Allargat, sense plecs ni expressió de papada. Freqüentment, té barballeres.
  
Tronc
  
Llarg, profund, amb costellades àmplies. Aplanat en les femelles i un poc més profund en els mascles.
  
Línia dorsolumbar recta o un poc ensellada.
  
El velló
  
Format per flocs quadrats, cal destacar el següent:
  
Baixa densitat, gran abundància a la suarda que reuneix la part distal dels flocs, cosa que dóna al velló un aspecte brut i, per fi, bona fermesa de les fibres llanoses, les quals apareixen regularment ondulades.
  
S'estén pel tronc i el coll deixant al descobert el cap, la vora inferior del coll, el ventre i les extremitats fins al terç superior del braç i la cuixa.
  
Extremitats
  
Llargues, ben aplomades amb natges i cuixes musculades. Canyes i articulacions fines.
  
Peüngles fortes i pigmentades.
  
Mamelles
  
Globuloses i ben desenvolupades.
  
Testicles
  
Simètrics en dimensions i situació amb la pell de la bossa de coloració marró.
  
Pèl, pell i mucoses
  
La pell és de coloració marró obscura i uniforme. Amb l'edat, aquesta coloració va perdent intensitat i hi apareixen tons rogencs clars, semblants a la canyella. Així mateix, en els animals adults, més freqüentment en les femelles, i generalment a partir dels dos anys, hi apareixen pèls blancs, denominats canes pels ramaders, al cap (principalment al front, al musell i a la regió occipital). En alguns casos, també es presenta a les parts distals de les extremitats.
  
6.3. Defectes objectables
  
D'acord amb la descripció del prototip racial, es consideraran com a defectes objectables els següents:
  
a) Direcció cranianocaudal excessivament horitzontal.
  
b) Perfil recte. Dimensions petites i de proporcions curtes. Conformació general desharmònica.
  
c) Cap excessivament gran, d'aspecte femení en els marrans o masculí en les ovelles.
  
d) Tronc poc profund. Creu elevada amb depressions per davant o darrere d'aquesta. Línia dorsolumbar molt ensellada i arcada. Pit estret. Ventre amb principi de reeiximent.
  
e) Capa amb pigmentació melànica.
  
f) Defectes discrets d'aploms o d'altres regions corporals.
  
g) Mamelles amb mugrons massa petits.
  
h) Velló poc o massa estès.
  
i) Orelles curtes, atròfiques. Se'n tendirà a l'eliminació.
  
6.4. Defectes desqualificables
  
a) Presència de banyes.
  
b) Capa amb coloracions diferents al color marró fosc o bai.
  
c) Prognatisme superior o inferior. Presència de plecs transversals a l'eix longitudinal del coll o existència de papada. Garres abundants al llarg de la vora traqueal.
  
d) Anomalies dels òrgans genitals; especialment monorquídia i criptoquídia.
  
e) Extremitats amb defectes d'aploms molt accentuats.
  
6.5. Variabilitat morfològica
  
Atesa la variabilitat morfològica de la raça, en el moment de la valoració es tindrà en compte la uniformitat del ramat en conjunt i la de l'individu en relació amb la resta del col·lectiu.
  
La comissió de valoració estudiarà les varietats morfològiques i en reconeixerà les diferències.
  
6.6. Qualificació morfològica
  
Es realitzarà d'acord amb la valoració visual i pel mètode de punts, i el seu detall servirà per jutjar comparativament el valor d'un exemplar determinat. Cada regió corporal es qualificarà assignant-hi d'un a deu punts, segons l'escala següent:
  
Classe Punts Perfecta 10 Molt bona 9 Bona 8 Acceptable 7 Suficient 5 Insuficient 3 Mala 1
  
L'adjudicació de tres punts o menys a qualsevol de les regions serà causa per a desqualificar l'animal, siga quina siga la puntuació aconseguida en les altres.
  
Els aspectes objecte de la qualificació seran els que a continuació es relacionen, amb expressió, per a cada un d'ells, del coeficient de ponderació.
  
Els punts que s'assignaran a cada un d'aquests aspectes es multiplicaran pel coeficient corresponent i resultarà, així, la puntuació definitiva.
  
Taula de coeficients multiplicadors
  
Caràcters a classificar
  
Coeficients Mascles Femelles
  
Cap i coll 1,4 1,2
  
Tronc i gropa 1 0,8
  
Extremitats, aploms i marxa 1,2 1
  
Pell i mucoses 1,2 1,2
  
Desenvolupament corporal 1 1
  
Caràcters sexuals 0,6
  
Sistema mamari 1,4
  
Caràcters del velló 1,6 1,6
  
Harmonia general 2 1,8
  
 10,0 10,0
  
Obtinguda la puntuació, l'animal queda qualificat d'acord amb les denominacions següents:
  
Qualificacions Punts
  
Excel·lent 90-100
  
Superior 85-89,9
  
Molt bo 80-84,9
  
Bo 75-79,9
  
Acceptable 70-74,9
  
Suficient 65-69,9


Còpia Permalink ELI