Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9625, del 26-06-2023 (2023/6912)

RESOLUCIÓ de 20 d'abril de 2023, del secretari autonòmic de Cultura i Esport, per la qual es regula i concedeix una subvenció directa a la Universitat de València-Estudi General per al desenvolupament d'activitats de difusió i transmissió de la cultura.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9625

Data del DOGV
:   26-06-2023

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - B) SUBVENCIONS I BEQUES

Número del document
:   2023/6912


Data del document
:   20-04-2023

Organisme emissor
:   Conselleria d'Educació, Cultura i Esport

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Educació, Cultura i Esport
    * ajuda pública

RESOLUCIÓ de 20 d'abril de 2023, del secretari autonòmic de Cultura i Esport, per la qual es regula i concedeix una subvenció directa a la Universitat de València-Estudi General per al desenvolupament d'activitats de difusió i transmissió de la cultura. [2023/6912]  
La Llei 9/2022, de 30 de desembre, de pressupostos de la Generalitat per a l'exercici 2023, mitjançant la qual s'aproven els pressupostos que han d'executar els organismes que integren la Generalitat durant l'exercici pressupostari de 2023, inclou una línia nominativa per un import global de 500.000,00 euros, denominada «Activitats de difusió i transmissió de la cultura per les universitats públiques valencianes», la finalitat de la qual és col·laborar amb cadascuna les universitats públiques de la Comunitat Valenciana en el desenvolupament de les activitats culturals que realitzen en exercici de les seues funcions pròpies.  
D'acord amb l'annex de l'esmentada línia nominativa, la Universitat de València-Estudi General té assignada una subvenció per un import de 152.145,62 euros per a l'exercici de 2023.  
Mitjançant la Resolució de 27 de gener de 2021, del conseller d'Educació, Cultura i Esport (DOGV 9008, 29.01.2021), es va modificar el Pla estratègic de subvencions de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport per al període 2020-2023. D'acord amb el que preveu l'esmentada resolució, s'incorpora a l'objectiu 2 del Pla estratègic de subvencions la línia nominativa que instrumenta la present resolució, la qual té per objectiu finançar les activitats de difusió i transmissió de la cultura per les universitats públiques valencianes.  
  
La subvenció que es formalitza per la present resolució no necessita ser notificada a la Unió Europea, perquè no reuneix els requisits de l'apartat 1 de l'article 107 del TFUE, segons disposa el Decret 128/2017, de 29 de setembre, del Consell, ja que l'activitat subvencionada no suposa un avantatge econòmic per a l'entitat beneficiària, ja que la subvenció no supera el cost de l'activitat. Les ajudes no afecten l'intercanvi comercial entre estats membres, ja que les activitats subvencionables tenen un caràcter educatiu, formatiu i de protecció d'un esport tradicional com a patrimoni cultural. La subvenció prevista en aquesta resolució no desenvolupa activitats econòmiques en què s'oferisquen al mercat béns i serveis, per la qual cosa no existeix possibilitat de falsejament de la competència.  
La Conselleria d'Educació, Cultura i Esport té atribuïdes competències exclusives en matèria de cultura i promoció cultural, en desenvolupament de les quals impulsa, entre altres iniciatives, diverses línies de foment i col·laboració amb entitats i administracions públiques amb les quals coadjuva en la consecució d'una programació d'una oferta cultural diversa i àmplia que facilite el dret de tota la ciutadania a participar en la vida cultural en condicions de llibertat i igualtat.  
D'acord amb el que proclama l'article 1.2 de la Llei orgànica, 6/2001, de 21 de desembre d'universitats, esdevé una des les funcions essencials de la institució universitària al servei de la societat «la difusió [...] i la transferència del coneixement al servei de la cultura [...]» així com la «difusió del coneixement i la cultura a través de l'extensió universitària».  
Nogensmenys, i d'acord amb allò que disposa l'article 93 de l'esmentada llei, constitueix «responsabilitat de la universitat connectar a l'universitari amb el sistema d'idees vives del seu temps» i correspon a aquestes institucions arbitrar els mitjans necessàries «per a potenciar el seu compromís amb la reflexió intel·lectual, la creació i la difusió de la cultura». A més a més, «[...] les universitats promouran l'acostament de les cultures humanística i científica i s'esforçaran per transmetre el coneixement a la societat mitjançant la divulgació de la ciència». Que en aquest context, i atés que és públic i notori que les universitats públiques valencianes, més enllà de la seua funció en l'àmbit de la docència i la producció investigadora, realitzen també una programació cultural de caràcter estable i permanent que, dirigida al conjunt de la ciutadania, enriqueix l'oferta cultural de les nostres ciutats i el conjunt del nostre país, mereix ser reconeguda i recolzada mitjançant l'articulació d'una línia d'ajudes orientada a recolzar i impulsar aquestes activitats.  
  
D'acord amb l'article 168.1.A de la Llei 1/2015, de 6 de febrer, d'hisenda pública, del sector públic instrumental i de subvencions podran concedir-se de manera directa les subvencions previstes nominativament en la llei de pressupostos de la Generalitat, entenent-se com a tals aquelles l'objecte, dotació pressupostària i destinatari de les quals figuren inequívocament en els seus annexos. La concessió de les subvencions previstes nominativament en la llei de pressupostos de la Generalitat es formalitzarà mitjançant resolució de la persona titular del departament gestor del crèdit pressupostari al qual s'imputa l'ajuda o mitjançant conveni.  
La llei de pressupostos prevé una subvenció nominativa a favor de les universitats públiques valencianes per al desenvolupament d'aquestes activitats de difusió i transmissió de la cultura, configurades en la realització d'una programació cultural de rellevància que amplie l'oferta cultural de la ciutadania del poble valencià que s'instrumenta a través de la present resolució.  
L'article 160 de la Llei 1/2015, disposa que les persones titulars de les conselleries seran competents per a la concessió de les subvencions nominatives, sense perjudici del que es disposa en l'apartat 1.b d'aquest mateix article. Les competències per a concedir subvencions podran ser desconcentrades o delegades d'acord amb les normes que regulen l'atribució i l'exercici de les competències. Per tot això, fent ús de les atribucions que em confereix l'article 28.1 de la Llei 5/1983, de 30 de desembre, del Consell i conforme al Decret 173/2020, de 30 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport, desplegat per l'Ordre 9/2021, de 7 de maig, de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport, i la Resolució de 13 d'abril de 2022, sobre delegació de competències en determinats òrgans, a proposta de la Direcció General de Cultura i Patrimoni, resolc:  
  
Primer. Objecte  
L'objecte d'aquesta resolució és formalitzar la concessió de la subvenció prevista nominativament en la Llei 9/2022, de 30 de desembre, per la qual s'aprova el pressupost de la Generalitat per a l'exercici 2023 per a la Universitat de València-Estudi General amb la finalitat de contribuir al desenvolupament de les activitats de difusió i transmissió de la cultura relacionades en el annex d'aquesta resolució.  
  
Segon. Actuacions a desenvolupar  
En compliment d'aquesta resolució es desenvoluparan activitats culturals orientades al conjunt de la ciutadania que figuren en l'annex I.  
  
  
Tercer. Finançament de la subvenció  
La Llei 9/2022, de 30 de desembre, per la qual s'aprova el pressupost de la Generalitat per a l'exercici 2023, consigna a càrrec del Programa 07.32.17.180.76.3 una dotació de 500.000,00 euros en la línia S8600000 denominada «Activitats de difusió i transmissió de la cultura per a les universitats públiques valencianes», corresponent a la Universitat de València-Estudi General un import de 152.145,62 euros, segons annex que conté la relació de beneficiaris d'aquesta línia nominativa. Tot allò, mitjançant la seua concessió directa, de conformitat amb l'article 168.1.A, amb la finalitat de col·laborar en el finançament de les activitats de difusió i transmissió de la Cultura, realitzades per les Universitats Públiques de la CV.  
  
Quart. Despeses subvencionables  
1. Es consideren despeses subvencionables, als efectes previstos en aquesta llei, aquelles que de manera indubtable responguen a la naturalesa de l'activitat subvencionada, resulten estrictament necessàries i es realitzen en el termini establit per la present resolució. En cap cas el cost d'adquisició de les despeses subvencionables podrà ser superior al valor de mercat.  
2. Les despeses que se subvencionen procediran de les activitats executades des de l'1 de gener fins al 31 de desembre de 2023. Entre aquestes despeses de la universitat s'inclouran:  
a) Despeses de personal destinat a la realització d'activitats objecte d'aquesta resolució. Es consideren despeses de personal: retribucions salarials i cost empresarial de Seguretat Social del personal vinculat a la realització de les activitats objecte de la present resolució, així com despeses en dietes i desplaçaments d'aquest personal que queden justificades en funció de la seua finalitat. En cap cas seran despeses subvencionables les accessòries als desplaçaments com pàrquings peatges, autopistes, etc. Les retribucions salarials finançades a càrrec d'aquesta resolució, no superaran els imports màxims que per a cadascuna de les categories professionals estableix la Generalitat en aquest exercici pressupostari. Quan aquest personal haja de realitzar desplaçaments amb motiu de les activitats d'aquesta resolució, les indemnitzacions que perceba amb motiu d'aquests desplaçaments i, si escau, manutenció i allotjament, no podran superar els mòduls establits en el Decret 64/2011, de 27 de maig, del Consell, pel qual es modifica el Decret 24/1997, d'11 de febrer, sobre indemnitzacions per raó de servei i gratificació per serveis extraordinaris, i haurà d'aportar-se, en tot cas, memòria justificativa del desplaçament efectuat. El conjunt de despeses de personal no podrà superar el 80 % de la totalitat de l'import subvencionat.  
  
b) Despeses de funcionament en relació amb les actuacions objecte de la present resolució: lloguer de locals en els quals es presten els serveis, primes d'assegurances que incloguen els conceptes de responsabilitat civil i danys a tercers, comunicacions directament vinculades a la prestació del servei: telefonia, internet, burofax, correu i missatgeria, subscripció a bases de dades legislatives i revistes especialitzades, manteniment i actualització de pàgines web, serveis externs, serveis professionals, publicacions, publicitat i promoció.  
c) Despeses de restauració: l'import màxim subvencionable per a despeses de restauració no podrà excedir el 5 % de la totalitat de la quantia subvencionable. Aquestes despeses hauran d'estar relacionades amb actes protocol·laris que deriven de les activitats objecte de la subvenció, com ara presentacions, inauguracions, plaques commemoratives, etc., tots ells de caràcter públic. En cap cas, quedaran incloses aquelles despeses de restauració que deriven de reunions o altres actes que es realitzen en un àmbit privat.  
d) Despeses financeres sempre que estiguen relacionades amb l'activitat subvencionada.  
Les despeses d'assessoria jurídica o financera, les despeses notarials i registrals i les despeses pericials per a la realització del projecte subvencionat i les d'administració específiques són subvencionables si estan directament relacionades amb l'activitat subvencionada i són indispensables per a l'adequada preparació o execució d'aquesta. En cap cas seran despeses subvencionables: a) Els interessos deutors dels comptes bancaris. b) Interessos, recàrrecs i sancions administratives i penals. c) Les despeses de procediments judicials.  
3. Es considerarà despesa realitzada la que ha estat efectivament pagada amb anterioritat a la finalització del període de justificació determinat en aquesta resolució.  
4. Els tributs són despesa subvencionable quan el beneficiari de la subvenció els abona efectivament. En cap cas es consideren despeses subvencionables els impostos indirectes quan siguen susceptibles de recuperació o compensació ni els impostos personals sobre la renda.  
  
No serà subvencionable l'IVA satisfet per l'adquisició de béns o serveis, llevat que s'acredite documentalment que forma part del cost de l'activitat a desenvolupar per la persona beneficiària, i que no és susceptible de recuperació o compensació. En cas que s'haja repercutit o compensat parcialment, s'aportarà documentació acreditativa del percentatge o la part de l'impost susceptible de ser repercutit o compensat.  
  
5. Els costos indirectes hauran d'imputar-se pel beneficiari a l'activitat subvencionada en la part que raonablement corresponga d'acord amb principis i normes de comptabilitat generalment admeses i, en tot cas, en la mesura en què aquests costos corresponguen al període en què efectivament es du a terme l'activitat.  
6. Si és el cas i conforme a l'article 31.3 de la Llei 38/2003, de 17 de novembre, general de subvencions, quan l'import de la despesa subvencionable supere les quanties establides en la vigent legislació de contractació del sector públic per al contracte menor, la persona beneficiària haurà de sol·licitar com a mínim tres ofertes de diferents proveïdors, amb caràcter previ a la contracció del compromís per a l'obra, la prestació del servei o el lliurament del bé, llevat que per les seues especials característiques no hi haja en el mercat suficient nombre d'entitats que els realitzen, presten o subministren, o llevat que la despesa s'haja realitzat amb anterioritat a la subvenció. L'elecció entre les ofertes presentades, que hauran d'aportar-se en la justificació, o, si és el cas, en la sol·licitud de subvenció, es realitzarà conforme a criteris d'eficiència i economia, i s'haurà de justificar expressament en una memòria l'elecció quan no recaiga en la proposta econòmica més avantatjosa.  
  
Cinqué. Òrgan responsable  
S'encomana a la Direcció General de Cultura i Patrimoni la realització de tots i cadascun dels actes i tràmits conduents a la instrucció i gestió de la present subvenció fins a la seua efectiva concessió, prèvia presentació de la documentació requerida per a la tramitació d'aquesta resolució de compromís de la despesa, requeriment que serà cursat durant el primer trimestre de l'any en curs. La Direcció General adoptarà les mesures oportunes per a remoure els obstacles que impedisquen, dificulten o retarden l'exercici ple dels drets de l'interessat o el respecte als seus interessos legítims, i disposarà tot el necessari per a evitar i eliminar tota anormalitat en la tramitació del procediment.  
  
  
Sisé. Obligacions de la Universitat de València-Estudi General  
L'entitat beneficiària es compromet a desenvolupar la programació cultural d'activitats a la que es fa referència al resolc segon d'aquesta resolució. Així mateix, s'obliga a fer constar de forma visible la col·laboració de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport en totes les activitats objecte d'aquesta resolució.  
L'entitat beneficiària haurà de presentar una memòria de les actuacions realitzades amb la justificació de les despeses ocasionades, que acredite el compliment de l'objecte d'aquesta resolució.  
L'entitat beneficiària haurà de fer-se càrrec dels mitjans humans i materials que calguen per al compliment de les actuacions objecte d'aquesta resolució.  
A més de les obligacions previstes en els articles 13, 14 i 31.3 de la Llei 38/2003, general de subvencions i les derivades de la Llei 1/2022, de transparència i bon govern de la Comunitat Valenciana que segons la seua disposició transitòria 2a manté la vigència del capítol I del títol I «Publicitat activa» de la Llei 2/2015, fins al 22 d'abril de 2023, que comprén, entre altres, la publicitat activa relativa a les «subvencions, el seu import, objectiu o finalitat i destinatari o beneficiari». Per tant, transitòriament serà aplicable la Llei 2/2015, de 2 d'abril, de transparència, bon govern i participació ciutadana; i el seu Reglament de desenvolupament aprovat mitjançant Decret 105/2017, de 28 de juliol, del Consell.  
  
  
Seté. Règim de justificació de la subvenció  
1. L'entitat beneficiària haurà de presentar, davant l'òrgan gestor, l'adequada justificació de la subvenció, de la realització de l'activitat, del compliment de les condicions imposades, i de la consecució dels objectius previstos en l'acte de concessió de la subvenció.  
No obstant això, no podrà realitzar-se el pagament de la subvenció fins que la persona beneficiària no es trobe al corrent en el compliment de les seues obligacions tributàries i enfront de la Seguretat Social o tinga la condició de subjecte deutor per resolució de procedència de reintegrament.  
2. Podrà sol·licitar-se un pagament anticipat una vegada aprovada la resolució de concessió que suposarà un lliurament de fons amb caràcter previ a la justificació, com a finançament necessari per a poder dur a terme les actuacions inherents a la subvenció, en els termes i condicions prevists en l'article 171.3.a de la Llei 1/2015, de 6 de febrer, de la Generalitat, d'hisenda pública, del sector públic instrumental i de subvencions. Amb la sol·licitud facultativa del pagament anticipat, que no podrà excedir el 30 % de l'import anual de la subvenció concedida, s'entendran finançades aquelles despeses que es realitzen en els mesos de novembre i desembre. Aquestes despeses finançades de forma anticipada es justificaran en el termini i la forma que a continuació es determina.  
3. L'aportació d'aquesta justificació de la despesa acreditativa del compliment de l'activitat s'efectuarà en els termes següents:  
A) Si no s'haguera sol·licitat pagament anticipat, la justificació haurà de presentar-se fins al 15 de novembre de 2023, termini que podrà ser ampliat de conformitat amb l'article 70 del Reial decret 887/2006, de 21 de juliol, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei general de subvencions.  
B) En cas d'haver sol·licitat pagament anticipat en els termes previstos en l'apartat anterior:  
- La justificació de les despeses realitzades des de gener a octubre s'hauran de presentar fins al 15 de novembre de 2023, termini que podrà ser ampliat de conformitat amb l'article 70 del Reial decret 887/2006, de 21 de juliol, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei general de subvencions.  
- Les restants despeses de novembre i desembre es justificaran fins al 31 de gener de l'exercici següent.  
No s'admetran abonaments a compte.  
En concret, l'entitat beneficiària haurà de presentar un compte justificatiu de la despesa realitzada, que es compondrà dels documents següents:  
a) Una memòria d'actuació justificativa del compliment de les condicions imposades en la concessió de la subvenció, amb indicació de les activitats realitzades i dels resultats obtinguts.  
b) Una memòria econòmica justificativa del cost de les activitats realitzades, que contindrà:  
1r. Una relació classificada i numerada de les despeses de l'activitat, amb identificació de la persona creditora i del document, concepte de la despesa, el seu import, la data d'emissió, la data de pagament, relació de la despesa amb l'activitat subvencionada, percentatge d'imputació de cada factura a la subvenció concedida, i import imputat.  
  
2n. Les factures o documents de valor probatori equivalent en el tràfic jurídic mercantil o amb eficàcia administrativa i la documentació acreditativa del pagament, ordenats correlativament, d'acord amb la relació anterior. Les factures hauran de complir els requisits regulats en el Reial decret 1619/2012, de 30 de novembre, pel qual s'aprova el Reglament pel qual es regulen les obligacions de facturació i hauran de ser emeses dins de l'exercici 2023, i correspondre el període de realització de les despeses subvencionables amb la preparació i l'execució de l'activitat subvencionada.  
Les factures hauran de reflectir amb el suficient detall les prestacions realitzades.  
No podran aportar-se com a justificant de despeses els albarans, les notes de lliurament ni les factures proforma. L'acreditació de les despeses també podrà efectuar-se mitjançant factures electròniques, sempre que complisquen els requisits exigits per a la seua acceptació en l'àmbit tributari.  
3r. Una relació detallada d'altres ingressos o subvencions que hagen finançat l'activitat subvencionada amb indicació de l'import i la seua procedència, o, si és el cas, la declaració responsable que no ha rebut altres subvencions o ajudes o ingressos, per a l'actuació objecte d'aquesta subvenció.  
c) Amb la finalitat de poder realitzar l'adequat control, l'entitat beneficiària haurà de presentar declaració responsable que faça constar que tots i cadascun dels documents o factures presentats s'apliquen únicament a la justificació de la subvenció concedida.  
d) Declaració responsable signada per la persona representant legal de l'entitat sobre el compliment de les obligacions establides en la Llei 38/2003, de 17 de novembre, amb expressa indicació que es troba al corrent en el pagament d'obligacions per reintegrament de subvencions.  
  
4. Quant als documents acreditatius dels pagaments a les persones o entitats creditores, com a justificants de pagament s'admetran resguards de transferència (si engloba diverses factures, s'haurà d'aportar relació detallada d'aquestes), així com xecs i pagarés, en els termes següents:  
  
1r. Si la forma de pagament és una transferència bancària, aquesta es justificarà mitjançant el resguard de l'ordre de càrrec, i haurà de figurar en el concepte de la transferència el número de factura o, en defecte d'això, el concepte abonat.  
2n. Si la forma de pagament és el xec o pagaré, el document justificatiu consistirà en un rebut, signat i estampillat per la persona o entitat proveïdora, on haurà d'especificar-se la factura o documentació justificativa de la despesa a la qual correspon el pagament i la seua data, el número i la data del xec o, si és el cas, la del venciment del pagaré, i haurà d'aparéixer, sota la signatura, el nom i el número del NIF de la persona que signa.  
La forma de pagament contemplada en els dos punts anteriors s'acompanyarà de còpia de l'extracte bancari del càrrec en compte corresponent a l'operació justificada.  
4. Així mateix, l'entitat beneficiària haurà d'acreditar, per mitjà de certificació expedida per l'òrgan competent, davant l'òrgan gestor de la subvenció regulada en aquesta resolució, els punts següents:  
a) Que els fons han sigut destinats a realitzar l'activitat per a la qual van ser concedits.  
b) Que la documentació original acreditativa de la despesa realitzada i efectivament pagada es troba en les seues dependències, a la disposició de l'òrgan gestor de la subvenció, de la Intervenció General de la Generalitat i de la Sindicatura de Comptes.  
Tota la documentació i justificació d'aquesta resolució serà remesa per la Universitat de València-Estudi General a la Direcció General de Cultura i Patrimoni de manera telemàtica. L'enllaç al procediment telemàtic serà el següent:  
https://www.gva.es/es/inicio/procedimientos'id\_proc=18758  
  
Huité. Forma de pagament de la subvenció  
El pagament s'efectuarà, per mitjà de transferència al compte bancari de l'entitat beneficiària que aquesta determine, una vegada rebuda la justificació i acreditat que l'entitat es troba al corrent de pagament de les seues obligacions tributàries i davant la Seguretat Social.  
En el cas que el compte bancari de l'entitat no estiguera donat d'alta en la Generalitat, o haja de modificar les seues dades, l'entitat haurà de donar d'alta les seues dades a través del sistema PROPER en compliment de l'Ordre 2/2022 de la Conselleria d'Hisenda i Model Econòmic, per la qual es regulen les actuacions o tràmits d'alta, modificació i baixa de les dades personals identificatives i bancàries de les persones físiques i jurídiques que es relacionen econòmicament amb la Generalitat i la Resolució de 16 de juny de 2022, del conseller d'Hisenda i Model Econòmic, per la qual s'aprova la implementació del sistema informàtic PROPER i es regulen les actuacions administratives automatitzades de la Intervenció de la Generalitat Valenciana.  
  
Nové. Compatibilitat amb altres ajudes i ingressos  
La present subvenció es declara expressament compatible amb la percepció d'altres subvencions, ajudes, ingressos o recursos per a la mateixa finalitat, procedents de qualssevol administracions o ens públics o privats, nacionals, de la Unió Europea o d'organismes internacionals, sense que en cap cas el seu import puga ser de tal quantia que, aïlladament o en concurrència amb altres subvencions, ajudes, ingressos o recursos, supere el cost de l'activitat subvencionada.  
  
Deu. Minoració i reintegrament de les subvencions  
1. Es produirà la pèrdua del dret al cobrament total o parcial de la subvenció en el supòsit de falta de justificació o la seua presentació extemporània. La justificació parcial per sobre del 75 % de la quantitat atorgada reduirà proporcionalment la subvenció. La justificació parcial per sota del 75 % de la quantitat prevista en la dotació de la línia, implicarà una minoració total de la subvenció i, si escau, el reintegrament d'aquelles quantitats el pagament de les quals s'haja anticipat a sol·licitud del beneficiari.  
En tot cas es garantirà el dret de l'audiència de l'entitat interessada.  
  
2. Tota alteració de les condicions tingudes en compte per a la concessió de la subvenció, i en tot cas l'obtenció concurrent d'altres aportacions fora dels casos permesos en les normes reguladores, podrà donar lloc a la modificació de la concessió, així com al reintegrament de l'excés obtingut sobre el cost de l'activitat subvencionada amb els interessos de demora corresponents des del pagament de la subvenció fins a la data en què s'acorde la procedència del reintegrament, de conformitat amb l'article 37 de la Llei 38/2003, de 17 de novembre, general de subvencions, i l'article 172 de la Llei 1/2015, de 6 de febrer, de la Generalitat, d'hisenda pública, del sector públic instrumental i de subvencions.  
3. L'entitat beneficiària d'aquesta subvenció quedarà sotmesa a les responsabilitats i règim sancionador regulat en el títol IV de la Llei 38/2003, de 17 de novembre, general de subvencions, i en el capítol IV, del títol X, de la Llei 1/2015, de 6 de febrer.  
  
Onze. Comprovació de la subvenció  
1. De conformitat amb el que estableix l'article 169 de la Llei 1/2015, de 6 de febrer, de la Generalitat, d'hisenda pública, del sector públic instrumental i de subvencions, la Direcció General de Cultura i Patrimoni efectuarà la comprovació administrativa sobre el 100 % de la documentació presentada en la justificació de la subvenció concedida.  
  
2. La comprovació material de la realització de les activitats es durà a terme d'acord amb el pla de control següent:  
a) Es realitzarà un control administratiu, i de qualitat, sense perjudici del que es pot dur a terme sobre el terreny, a fi de valorar el grau de compliment dels objectius marcats. Per a això s'analitzarà la documentació administrativa aportada pel beneficiari, i se'n comprovarà l'execució, per tal de valorar si s'ajusta al que s'estableix en la resolució, així com la qualitat i idoneïtat. La comprovació es farà a través de la memòria a la qual es fa referència en l'apartat tercer del resolc sisé d'aquesta resolució amb les inspeccions que es consideren necessàries, vídeos, fotografies geoetiquetades o datades i altres mitjans de prova en format electrònic que garantisquen l'adequada realització de l'activitat subvencionada.  
b) El criteri de selecció de la mostra serà aleatori.  
c) El percentatge mínim d'ajuda que caldrà controlar serà del 20 % del total pagat en aquesta subvenció.  
  
Dotze. Protecció de dades personals  
1. La gestió d'aquesta subvenció comporta el tractament de dades de caràcter personal, per la qual cosa s'apliquen les mesures i garanties regulades en la normativa en matèria de protecció de dades, especialment el Reglament (UE) 2016/679, del Parlament Europeu i del Consell, de 27 d'abril de 2016, relatiu a la protecció de les persones físiques quant al tractament de dades personals i a la lliure circulació d'aquestes dades (RGPD), i la Llei orgànica 3/2018, de 5 de desembre, de protecció de dades personals i garantia dels drets digitals.  
2. En compliment del qual disposa l'article 13 de l'RGPD, la informació en matèria de protecció de dades és la següent:  
a) Responsable del tractament: Conselleria d'Educació, Cultura i Esport. Av. de Campanar, 32. 46812 València. Correu electrònic: nkbyatcbifudgdcjlvahvkby@euu.ki.  
b) Delegació de Protecció de Dades de la Generalitat. Passeig de l'Albereda, 16. 46728 València. Correu electrònic: kbs@max.pz.  
c) Finalitat del tractament: gestionar la concessió de la subvenció.  
  
d) Les bases de legitimació general aplicables al tractament de dades són les previstes en els apartats c i e de l'article 6.1 de l'RGPD (l'interés públic i l'obligació legal), en relació amb les normes específiques que regulen aquest procediment.  
e) Quan la persona sol·licitant, o el seu representant legal, aporte dades de caràcter personal de terceres persones en el procediment administratiu, especialment en la fase de justificació de la subvenció, tindrà l'obligació d'informar-les en els termes que estableix aquesta clàusula.  
  
f) Persones destinatàries de les dades: no està prevista la comunicació de dades de caràcter personal.  
g) Les dades no seran objecte de transferències internacionals.  
h) El responsable podrà efectuar, en l'exercici de les seues competències, les verificacions necessàries per a comprovar l'exactitud de les dades declarades per la persona interessada que estan en poder de les administracions públiques.  
i) De conformitat amb l'article 13.2 de l'RGPD, totes les dades personals sol·licitades a través dels formularis i la documentació vinculada són necessàries per a poder tramitar la subvenció en les diferents fases del procediment. La falta de comunicació d'aquestes dades a la conselleria comportarà les conseqüències previstes per l'ordenament jurídic.  
  
j) Termini de conservació de dades: les dades personals es conservaran durant el temps necessari per a complir la finalitat per a la qual se sol·liciten i pels terminis establits en les normes vigents per a complir obligacions i responsabilitats legals, i seran suprimides d'acord amb el que es preveu en la normativa d'arxius i documentació.  
  
k) La persona interessada té dret a sol·licitar del responsable del tractament l'accés, rectificació i supressió de les seues dades de caràcter personal, així com la limitació o oposició tant al tractament d'aquestes dades com a no ser objecte de decisions individuals automatitzades, de manera presencial o telemàtica, de conformitat amb el que s'indica en la pàgina següent: http://www.gva.es/va/proc19970  
l) A més de qualsevol altre recurs administratiu o acció judicial, si la persona interessada considera no atesos els seus drets o vulnerat el tractament de les seues dades personals, pot reclamar davant la Delegació de Protecció de Dades, de manera presencial o telemàtica, de conformitat amb el que s'indica en la pàgina següent: http://www.gva.es/proc22094. A més, hi ha la possibilitat de reclamar davant l'Agència Espanyola de Protecció de Dades.  
Per a més informació, es pot consultar el registre d'activitat de tractament denominat Ajudes, beques i subvencions, accessible en www.ceice.gva.es/registre-de-tractament-de-dades.  
  
Tretze. Règim jurídic aplicable  
Aquesta resolució es regirà pel que preveu la Llei 38/2003, de 17 de novembre, general de subvencions, i el Reial decret 887/2006, de 21 de juliol, pel qual s'aprova el seu reglament, en tot el que resulte bàsic, així com per la Llei 1/2015, de 6 de febrer, de la Generalitat, d'hisenda pública, del sector públic instrumental i de subvencions, en la mesura en què és un mitjà pel qual s'instrumenta una subvenció. De la mateixa manera, queda fora de l'àmbit d'aplicació de la Llei 9/2017, de 8 de novembre, de contractes del sector públic, per la qual es transposen a l'ordenament jurídic espanyol les directives del Parlament Europeu i del Consell 2014/23/UE i 2014/24/UE, de 26 de febrer de 2014, per no estar el seu objecte comprés en el dels contractes regulats en aquesta llei.  
  
  
Catorze. Efectes  
La present resolució produirà efectes a partir de l'endemà de la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana i durant l'exercici 2023.  
  
Quinze. Manifestació de conformitat  
1. L'entitat beneficiària haurà de manifestar, en el termini de quinze dies hàbils a partir de la publicació d'aquesta resolució en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, la seua conformitat amb la present resolució de concessió que constitueix les seues bases reguladores, d'acord amb el model que s'inclou com a annex I de la present resolució.  
2. El model de conformitat, degudament emplenat i signat, haurà de presentar-se telemàticament en el portal de la Generalitat, Conselleria d'Educació, Cultura i Esport, dins de l'apartat «Sol·licitud general d'iniciació i tramitació telemàtica de procediments de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport» en l'enllaç següent https://www.gva.es/es/inicio/procedimientos'id\_proc=18228 o en qualsevol dels llocs previstos en l'article 16.4 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques.  
  
3. D'acord amb el que es disposa en l'article 68 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques, si el document de conformitat s'haguera emplenat de manera incompleta o no s'hagueren aportat els requisits i documents que s'assenyalen en aquesta base, la persona interessada seria requerida perquè, en un termini de deu dies hàbils, esmenara la falta o aportara els documents preceptius, amb la indicació que, en cas de no fer-ho, es consideraria que desisteix, amb resolució prèvia d'arxivament de l'expedient, que haurà de ser dictada en els termes que preveu l'article 21 de l'esmentada llei, i quedaria sense efecte la concessió de la subvenció, i es perdria, per tant, el dret a la percepció.  
  
Contra aquesta resolució, que posa fi a la via administrativa, de conformitat amb el que es disposa per l'article 114.c de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions publiques, les persones interessades podran interposar els recursos següents:  
a) Potestativament, recurs de reposició davant el mateix òrgan que la va dictar i que és la persona titular de la conselleria d'Educació, Cultura i Esport, en el termini d'un mes, comptat des de l'endemà de la publicació, de conformitat amb el que s'estableix en els articles 112, 123 i 124 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions publiques, tenint en compte que no es possible simultaniejar el recurs contenciós administratiu i el potestatiu de reposició.  
b) Directament, recurs contenciós administratiu davant del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana en el termini de dos mesos, comptats des de l'endemà de la publicació, de conformitat amb el que es disposa en els articles 10, 14 i 46 de la Llei 29/1998, de 13 de juliol, reguladora de la jurisdicció contenciosa administrativa.  
Tot això sense perjudici que les persones interessades puguen exercir qualsevol altra via que consideren oportuna.  
  
València, 20 d'abril de 2023.- El secretari autonòmic de Cultura i Esport, p. d. (R 13.04.2022; DOGV 9328, 29.04.2022): Joaquim Enric López Camps.  
  
  
  
ANNEX I  
  
Activitat 1  
Cicle debats Women Art Power Dones Creadores  
Els eixos temàtics són dos: la perspectiva de gènere i l'exploració del concepte «arts vives»  
Objectius:  
- Acostar les arts al públic general, revaloritzant el seu costat humà, en franc desavantatge per causa del neoliberalisme imperant, que impregna també els mecanismes de la pràctica artística, mercantilitzant-la al màxim i deshumanitzant-la.  
- Donar veu a aquestes dones, sentir-les expressar-se, conéixer la seua idiosincràsia i potser descobrir els seus projectes en curs.  
- Propiciar la generació de projectes conjunts entre artistes de diferents disciplines, perseguint la hibridació pròpia dels projectes d'arts vives, que es gesten des de zero precisament així, entrellaçant diferents llenguatges.  
Paraula clau:  
Espontaneïtat.  
Fugint d'un discurs elaborat i formal, aquestes converses es desenvolupen en un to distés, creant una atmosfera en la qual la naturalitat és la premissa.  
Aquesta circumstància es veu propiciada per la professionalitat de la periodista Pepa Gómez, conductora de la trobada, que fins i tot obri un torn de preguntes cap al final del mateix per a afavorir la interacció de les convidades amb el públic assistent.  
Enclavament:  
Preferentment un lloc que convide a l'espontaneïtat i a la participació del públic.  
Duració:  
un cicle de 5 sessions de 90 min. de duració  
Periodicitat proposada:  
Mensual (Total: 5 mesos)  
  
Activitat 2  
Cicle trobades literàries/\*Poesia  
Des de l'Aula de Narratives del Servei de Cultura Universitària es proposaran diferents trobades literàries amb figures rellevants de la cultura valenciana o de rellevància internacional.  
Posar en valor la narrativa com a forma d'expressió que hui dia sembla subjugada a l'audiovisual i reflexionar sobre les maneres d'atenció subjectes a les possibles modificacions de la immediatesa imperant.  
  
Activitat 3  
Programa d'inserció social a través de l'art. Nau Social - ART I MENT  
El programa d'inserció social a través de l'art ART I MENT està destinat a promoure la inclusió social en grups vulnerables; adolescents en risc d'exclusió per fracàs escolar, joves amb conductes addictives, grups de refugiats, minories ètniques o grups amb diversitat funcional, són els públics als quals ens dirigim per a proporcionar factors de protecció a través de l'art.  
L'art, música, dansa, pintura… es converteix així en l'eina per a desenvolupar aptituds i experiències que enriqueixen i enforteixen al grup.  
  
Activitat 4  
Programació exposicions temporals 2023  
4.1. València, 1972. Cap a la ciutat monstre  
Fins al 23 d'abril 2023  
El 1972, Manuel Sanchis Guarner va editar el seu llibre La ciutat de València. Síntesi d'història i geografia urbana (Cercle de Belles Arts, València). Aquest llibre va canviar la percepció que fins al moment es tenia de l'evolució urbana i del patrimoni de la capital valenciana. La publicació va obrir una etapa fructífera d'estudis moderns i avançats sobre arquitectura, arqueologia, geografia urbana, història, literatura i, fins i tot, festes i tradicions, que va tenir el llibre de Sanchis Guarner com a revulsiu immediat. A més, l'obra va obrir un corrent d'estima envers una ciutat que calia conservar i protegir de la destrucció.  
  
En complir-se cinquanta anys d'aquella publicació paga la pena donar a conéixer a les noves generacions no sols la figura del mestre Sanchis Guarner i la seua obra, sinó també la ciutat de 1972 on ell va escriure aquest treball fonamental. Com era la ciutat de 1972 i com ha canviat- Quins eren els temes urbans i socials més rellevants en aquells moments- Per què Sanchis Guarner va redactar un llibre com aquest-  
  
4.2. Hermano Lobo (1972-1976): un ou dur per al Caudillo  
Gener-maig 2023  
En aquells primers anys setanta del segle XX, quan la dictadura estava ja tan degradada com el cabdill que la regentava, imaginar la democràcia que hom volia conquerir va ser alguna cosa més que una necessitat. Fou un pas decisiu per a poder construir el futur. Hi havia, és clar, la cultura insurgent de les nostres universitats, dels nostres creadors al cinema, de pintors i músics, d'actors i actrius, que guanyaven cada dia un tros de llibertat a pesar de la vigilància policial.  
Per aquesta raó, calgué aguditzar l'enginy, descobrir noves vies de comunicació que a més d'accelerar la decrepitud del règim permeteren començar a materialitzar la paraula llibertat. I entre totes les opcions, una d'elles cobrà especial força en aquell temps. Una revista gràfica d'humor, amb un llop com a sant i senya, va irrompre udolant aquell 13 de maig de 1973 per a fer mal paper a tota la premsa grisa i uniforme del seu entorn. La recepta no era nova, però sí trencadora per la dimensió intel·lectual de tots els seus creadors, des de l'humor de Forges, passant per la sàtira d'El Perich, fins al submón d'OPS. I el resultat fou espectacular. Els tiratges prompte superaren els 100.000 exemplars. Un fenomen editorial que no va tardar en convertir-se en un signe d'identitat.  
  
4.3. SENT I MENT. Falla inmaterial 2023. Proposta d'Edu Comelles  
21 febrer/26 març 2023  
SENT i MENT és un projecte que consta d'una instal·lació sonora immersiva que trasllada l'experiència física i sensitiva de la Mascletada, de la plaça de l'Ajuntament a l'espai expositiu del Centre Cultural La Nau. La instal·lació recrea a escala sonora una Mascletada feta a partir de mostres de so diverses que s'articulen de forma generativa per a crear una nova forma de viure aquest esdeveniment que és patrimoni immaterial de la ciutat.  
L'obra es desplega en un espai de privació sensorial on l'espectador i oient queda envoltat de foscor i so per així aguditzar aquest sentit, capaç de fer-nos viatjar i sentir el so, la vibració i la potència emotiva d'aquest acte pirotècnic.  
El paisatge sonor que es desplega en l'espai expositiu és el resultat de reconfigurar els sons i les estructures pirotècniques de la mascletada a partir de dades. Els autors i les autores de la proposta han creuat dades recollides en la ciutat de València del portal de dades obertes de la Regidoria de Participació Ciutadana i Govern Obert de l'Ajuntament de València. Finalment, la peça compta amb un element interactiu que transforma la peça sonora i l'adapta a cada visitant en l'espai expositiu, sentint la seua presència a través d'un sistema de sensors electrònic.  
  
4.4. Artivisme Feminista. Proposta Col·lectiva Portal d'Igualtat  
Abril-juliol 2023  
Projecte expositiu que pretén posar en valor l'activisme de dones artistes que a través de diferents llenguatges fan de l'art una eina de lluita per la igualtat, per desbancar els rols de gènere i contra la violència de gènere.  
Conscients dels importants antecedents de la museologia feminista, aquesta mostra tractarà de convertir la sala en un espai de debat social i democràtic, de reflexió i replantejament de qüestions que donem per descomptat sobre el feminisme. Què és ser feminista hui- Per què tots hauríem de ser feministes- És efectiu l'art com a instrument de canvi social-  
4.5. Autoretrat. Proposta de Clara Boj i Diego Díaz  
1 juny-3 setembre 2023  
L'existència contemporània desemboca, inexorablement, en un immens arxiu de bases de dades que s'actualitzen a temps real, que capturen cada instant de la nostra vida tant en línia com fora de línia, a través dels mesuraments i els registres que els dispositius que ens envolten capturen del món i de la nostra presència en aquest. La digitalització del món físic ha convertit les xarxes de dades en un espai massiu d'informació pràcticament il·legible per als ciutadans, però que nodreix, cada vegada més, estudis de mercat, anàlisis i algorismes predictius que modelen la nostra existència.  
 La vida digital es construeix en un continu diàleg entre la informació que la xarxa ens ofereix i la informació sobre nosaltres mateixos que oferim a la xarxa i que configura una mena d'ombra de nosaltres mateixos, un doble digital resultat de la creació d'un perfil, a manera de retrat robot, dels nostres gustos, dels nostres hàbits socials i de consum i de les nostres interaccions amb altres dobles.  
 L'exposició Autoretrat mostra una recopilació de treballs artístics recents de Clara Boj i Diego Díaz, que, prenent la seua pròpia identitat com a punt de partida, formulen algunes preguntes sobre la vida present i futura en el datacé, alhora que mostren la magnitud i la complexitat dels arxius digitals i exploren les implicacions que aquests registres tenen en aspectes clau com la intimitat, la privacitat, la definició del criteri personal, la seguretat, etc.  
4.6. Campus. Arquitectura universitària en la pintura contemporània  
16 maig-3 setembre  
El campus com a conjunt d'edificis i instal·lacions que componen la Universitat de València conté un enorme patrimoni arquitectònic gens immotivat. Cada edifici s'articula segons la seua funció particular i, alhora, s'integra en un conjunt planificat que constitueix una plaça activa i oberta, una màquina d'ensenyar i investigar.  
 En Campus la pintura serà un laboratori d'idees on elaborarem visions particulars de l'arquitectura universitària, caixa o continent necessari per a poder impartir la docència, investigar, arxivar i transmetre coneixements. La caixa entesa com a referent conceptual i arquitectònic, i les visions i mons pictòrics que genere, serà una de les línies de treball per on transitarà el projecte Campus. Els 14 artistes seleccionats oferiran una diversitat de mons interrelacionats entre arquitectura i pintura ajudats per una intensiva tasca de cerca d'imatges d'arxiu, de plànols i d'obres artístiques del patrimoni de la mateixa Universitat amb els quals es pot establir un diàleg profitós.  
  
4.7. Les corps incorruptibles. Projecte d'Emille Hallard  
8 juny-3 setembre  
El segle XXI continua arrossegant els mateixos cànons de bellesa del segle passat: dona jove, blanca, prima, etèria i heterosexual. La bellesa, el primer actiu comercial de la dona, un passaport per a un matrimoni feliç, l'èxit professional i el reconeixement social. El bombardeig d'imatges infinitament «photoshopades» a les quals hui estem exposats aliena a les dones i als homes amb una cerca constant d'un ideal de bellesa inassolible, que només condueix a la frustració i a l'odi a si mateixos.  
Rebutjar la norma és triar, tant des de la vulnerabilitat com des de l'entusiasme, ser incorruptible, fidel a un mateix, honest, punk enfront d'un sistema capitalista que genera fills monstruosos d'uniformitat i consumisme, tot això des del mateix motle patriarcal postcolonial.  
  
Les fotografies que conformen l'exposició «Les corps incorruptibles» són una celebració de la diversitat, la improbabilitat, l'ambigüitat, l'androgin, i el no-binari. Una declaració d'amor feminista, queer i antiracista.  
  
4.8. Cossos sense patró. Fotografies de Sebastián Freire  
28 setembre-5 novembre 2023  
L'objectiu de la mostra és postular el cos i la carn com l'espai d'operacions d'inscripció i de marcat. «Què és un cos marcat- I de quina índole són les marques que un cos porta avant com una nafra o com una torxa, segons es preferisca?» són les preguntes que la mostra es planteja centralment. Si el cos és un arxiu d'aquestes marques (expressives o socialment significatives), els estils de la carn es revelaran com el resultat d'un combat entre l'expressivitat i la normalització.  
  
Les marques o estils de la carn poden ser l'edat, el gènere, la raça, la malaltia, la mutilació, però també els gestos, posats i maneres que els cossos usen per a parar-se enfront del món o, fins i tot, la renúncia a les marques més imposades (el gènere, la raça, la classe). L'estil de la carn és la carn assumida com a cos propi i la fotografia és una estilística d'una carn en transició cap a llocs encara impensats o no pensats del tot.  
  
La mostra presentarà una sèrie de 40 fotografies reproduïdes a gran format de Sebastián Freire. Quasi la totalitat d'elles van ser realitzades en estudi i són inèdites. No constitueixen ni una galeria ni un repertori. Cada foto exigeix pensar tot allò a partir de què la carn adopta un estil. Cada cos és un univers de contradiccions i cada foto mostra un xicotet camp de batalla.  
4.9. Francisco Largo Caballero i el protagonisme de la classe treballadora (1869-1946)  
Setembre-novembre 2023  
Fa setanta-cinc anys, moria en el seu exili francés un dels personatges més representatius de la Història d'Espanya durant la primera meitat del segle XX: Francisco Largo Caballero. La seua figura havia sigut central en la trajectòria del socialisme sindical i polític al nostre país i la seua mort el convertiria en un referent amb projecció de futur. Però Largo Caballero era, per damunt de tot, un genuí representant de la seua classe i del seu temps.   
Aquesta exposició planteja l'objectiu de rescatar la imatge del dirigent obrer en el seu context i oferir-la a un públic ampli, interessat no sols en la seua figura, sinó en l'època en la qual es va gestar la consolidació del moviment obrer a Espanya i la seua posterior destrucció, a les mans de la dictadura franquista i del feixisme europeu.  
4.10. Pintar enfront de tot. Manuela Ballester (1908-1994)  
Novembre 2023-març 2024  
Manuela Ballester va ser una de les integrants de l'anomenada «generació valenciana dels trenta», una compromesa artista en temps de guerra i una incansable pintora durant els seus exilis mexicà i alemany. Preocupada pels drets de les dones i els ideals democràtics, Manuela Ballester va lluitar per conjugar els rols atribuïts al seu gènere amb la seua professió, cosa de la qual la seua producció és una fidel mostra.  
 Així, aquesta exposició es proposa contribuir al reconeixement de Manuela Ballester i donar a conéixer algunes de les seues obres mai vistes a Espanya, alhora que s'estableix com la primera gran retrospectiva de l'artista que conjumina nombroses obres de la seua extensa producció, fora i dins d'Espanya. Aquesta exposició, sense dubte el projecte expositiu més ambiciós d'aquesta temporada, pretén reunir per primera l'obra de Manuela Ballester molt dispersa en diferents col·leccions públiques i privades a Mèxic, Alemanya i Espanya.  
4.11. Escriptors i escriptores de l'exili   
Novembre 2023-gener 2024  
L'objectiu principal d'aquesta exposició es recuperar i posar en valor l'exili valencià de 1939 derivat de la guerra civil, en especial la producció literària. Ens centrem en els escriptors i escriptores valencianes que han publicat en valencià abans, durant o després de l'emigració: Francesc Bosch Morata, Eduard Buïl, Josep Castanyer Fons, Angelí Castanyer Fons, Emili Gómez Nadal, Ernest Guasp, Artur Perucho Badia, Francesc Puig Espert, Francesc Soto Mas, etc.  
4.12. Paraules empresonades. Repressió, censura i control a la València de postguerra.  
Desembre 2023-febrer 2024  
Aquesta exposició pretén donar a conèixer una part important de l'arxiu documental de Rafael Solaz al voltant de la València de postguerra per difondre i analitzar la situació de les persones empresonades, la vida a l'interior i a l'exterior de les presons a la València franquista.  
  
  
Activitat 5  
Observatori Cultural Universitat de València  
5.1. Programació  
Organització de conferències, seminaris o debats que la seua temàtica siga capaç d'introduir en l'agenda cultural assumptes d'interés per al sector, que integren tendències emergents i s'anticipen als senyals febles d'interés. Entre els temes previstos es troben els desafiaments de la programació en espais culturals no tradicionals, la precarietat en les condicions de treball o la cultura com a escenari de radicalització democràtica en un context de crisi.  
5.1.1 «Des dels marges: espais d'autogestió cultural a València»  
Dimarts 24 de gener, 18.00 hores  
Aula Magna, Centre Cultural La Nau UV  
Intervenen:  
Silvia Sánchez (Cabanyal Horta), Marc (militant del CSOA L'Horta) i Francisco Collado Cerveró (membre del Punt, Espai de Lliure Aprenentatge).  
Presenta i modera:  
Raúl Abeledo. director acadèmic Observatori Cultural UV.  
Síntesi:  
Cabanyal Horta, CSOA l'Horta Benimaclet i El Punt, Espai de Lliure Aprenentatge són tres projectes valencians que tenen com a denominador comú l'autogestió cultural. Aquest tipus d'iniciatives es configuren com a instàncies de participació activa que asseguren el ple exercici dels drets culturals de les comunitats o barris on estan inserits. Els veïns i veïnes són protagonistes, responsables i col·laboradors de la programació de continguts que ofereixen aquests espais, les activitats dels quals estan sovint vinculades a conceptes com a agroecologia, democràcia, sustentabilitat o memòria.  
5.1.2 «Precarietat laboral en el sector cultural»  
Dijous 9 de febrer, 18.00 hores  
Aula Magna, Centre Cultural La Nau UV  
Conferència de Marta C. Devesa. Advocada i gestora cultural.  
Presenta i modera:  
Raúl Abeledo. Director acadèmic Observatori Cultural UV.  
Síntesi  
No són novetat les condicions precàries en les quals s'exerceixen els treballadors i treballadores del sector cultural. Tampoc ho són les complexitats que apareixen després de la paradoxal autoexplotació que sol ser present en aquestes relacions laborals. L'assumpte que hui preocupa és com, a pesar aquestes característiques, es manté activa la producció artística. Qui estan sostenint l'activitat i de quina manera la porten avant- Com s'articula el funcionament d'una organització artística sota les exigències administratives pròpies de les emprenedories creatives- Serveix promoure la propietat intel·lectual com a eina per a assegurar la competitivitat i professionalització de totes les disciplines artístiques- Quin tipus de perfil professional és el que s'està requerint per a portar avant aquesta missió-  
5.1.3 «Cultura ingovernable: l'autonomia cultural com a necessitat democràtica»  
Dijous 23 de febrer, 18.00 hores  
Aula Magna, Centre Cultural La Nau UV  
Conferència de Jazmín Beirak. Política, historiadora de l'art, gestora cultural i investigadora en polítiques culturals.  
Presenta i modera:  
Raúl Abeledo. director acadèmic Observatori Cultural UV.  
Síntesi:  
El resguard dels drets culturals de la ciutadania a través de la implementació d'unes polítiques públiques específiques és una tasca tan complexa com evitar que qualsevol control institucional recaiga sobre la cultura. La invitació que ens fa la política, historiadora de l'art, gestora cultural i investigadora en polítiques culturals, Jazmín Beirak Ulanosky, és, precisament, a desgovernar la cultura. A regular les institucions perquè aquestes no regulen a la cultura. D'acord amb la seua proposta, això implicaria promoure el compromís públic amb la cultura amb l'objectiu de garantir l'autonomia que es requereix per a propiciar la seua independència.  
5.1.4 «Polítiques públiques culturals: el resguard i promoció dels drets culturals» (títol no definitiu)  
Dijous 20 d'abril, 18.00 hores  
Aula Magna, Centre Cultural La Nau UV  
Intervenen:  
Tony R. Murphy. Doctor en Sociologia de la Cultura i CEO de Culturalink.  
Jesús Prieto. Doctor en Dret, especialista en Dret de la Cultura  
Presenta i modera:  
Raúl Abeledo. director acadèmic Observatori Cultural UV.  
Síntesi  
En la conferència s'abastaran temàtiques en relació amb les polítiques públiques culturals, les alternatives que jauen després d'un Servei/Sistema Públic de Cultura o les garanties que hagueren d'emergir des de la institucionalitat per a l'exercici dels drets culturals. La conferència s'estructurarà entorn d'un diàleg entre Tony R. Murphy i Jesús Prieto. Murphy és Doctor en Sociologia de la Cultura i CEO de Culturalink, expert en política cultural i planificació estratègica de la cultura amb més de 25 anys d'experiència professional. Prieto, per la seua part és un reconegut advocat especialista en Dret de la Cultura que lidera la Càtedra Andrés Bello de Drets Culturals (Conveni Andrés Bello, Universitat Carles III de Madrid i Universitat Nacional d'Educació a Distància).  
  
5.1.5 «Cultura del Rock&Roll» (títol no definitiu)  
Dijous 11 de maig, 18.00 hores  
Aula Magna, Centre Cultural La Nau UV  
Intervenen:  
Óscar Mezquita, Flexidiscos  
Paloma Borbone, codirectora i CEO Funtastic Dracula Carnival  
José de Rueda, gerent i programador de 16 Tones  
Presenta i modera:  
Raúl Abeledo. director acadèmic Observatori Cultural UV.  
Síntesi:  
Sobre els diferents agents que intervenen en el cicle cultural productiu en la indústria musical a València. S'abordarà la temàtica des dels desafiaments de la gestió i programació d'una disqueria (Flexidiscos), un festival (Funtastic Carnival Festival) i una sala (16 Tones).  
  
Flexidiscos és un segell i distribuïdora independent de discos, cassets, CDs i fanzines que es decanta per estils com el punk, post-punk, hardcore, pop i música electrònica. Funtastic Carnival Festival és un festival musical autogestionat que reuneix cada any a la ciutat de Benidorm a quasi dos mil persones atretes per una programació fora del circuit convencional. 16 Toneladas és una sala específicament dissenyada per a la música que està situada en el centre històric de València i, des dels seus inicis en 2014, ha programat més 400 concerts  
  
Durant el segon semestre, es preveu la realització d'altres conferències/seminaris els temes i els convidats dels quals potencials serien els següents:  
  
Cementerios: Patrimonio y Memoria Roberto Ramos de León  
Édouard Bueno  
Nieves Concostrina  
Inteligencia Artificial y Mediación Cultural Álvaro Fierro  
Filosofía inacabada Marina Garcés  
La reinvención de las librerías como dinamizadoras de la cultura La Repartidora  
La Rossa  
El Cresol  
Cultura libre de estado Jaron Rowan  
Políticas públicas culturales y desigualdad Nicolás Barbieri  
  
  
  
5.2 Formació  
Es donarà continuïtat a la línia de tallers formatius generant oportunitats de capacitació, amb especial èmfasi en l'exercici dels drets culturals.  
  
Ilustración como herramienta de transformación social Miguel Brieva  
Cultura e Innovación Roberto Gómez de la Iglesia  
Autogestión de espacios culturales Francisco Collado Cerveró  
  
  
  
5.3. Publicacions  
Amb l'objectiu de difondre la labor del Observatori Cultural UV i, al mateix temps, col·laborar amb l'anàlisi de les relacions entre la cultura i la societat des de diferents perspectives, s'ha previst generar una segona publicació impresa que compile les ponències de les persones que han participat en els diversos seminaris que s'han realitzat durant 2023.  
Es tracta d'un llibre coeditat entre Tirant lo Blanch i Publicacions de la Universitat de València que, en dos volums. El primer ja va ser publicat al desembre 2022 i, el segon, s'està preparant per al tercer o quart trimestre de 2023. Les autores i autors que participen corresponen a una selecció de professionals del sector cultural i experts acadèmics que han participat de les conferències, seminaris i altres activitats que organitzem a la deixe anar de l'any acadèmic 2022. Les temàtiques i professionals a càrrec serien:  
  
Antonio González i Salvador Catalán Els observatoris culturals desitjats o la temptació contemporània de Prometeu  
Pilar Almenar Cultura a la presó  
José Albelda Estètica, art i ecologia per a temps de decreixement  
  
Juan Bordera La tardor de la civilització ha començat  
Iñaki López Activisme cultural enfront de la depredació del territori  
Teresa Ferré Panisello Agustí Centelles: arxiu, imatge, memòria  
Ramón Mayrata Màgia: del mite a la realitat virtual  
  
  
Igual que el primer volum, el disseny estarà a càrrec de l'artista visual Elías Taño, autor de la identitat visual del Observatori Cultural UV.  
5.4. Estudis  
Considerant que l'Observatori Cultural UV es planteja també com un projecte d'anàlisi i avaluació de l'activitat cultural, es posarà en marxa un procés de reflexió estratègica de caràcter participatiu i multidisciplinari amb l'objectiu d'implementar a futur nous instruments que permeten tant avaluar l'activitat cultural que programa la UV com valorar la participació de la comunitat universitària en ella.  
  
  
Activitat 6  
Música i poesia en Valencià  
La Capella de la Sapiència serà el lloc destinat a presentar un cicle de concerts on la música i la poesia en valencià seran els protagonistes. La posada en valor de grups i artistes emergents que desenvolupen les seues propostes en valencià són els objectius d'aquest cicle que es presentarà per primera vegada en 2023.  
  
Activitat 7  
Premis Vicent Ventura  
El premi anual de la Universitat de València en memòria i homenatge al periodista Vicent Ventura s'atorga a una persona o col·lectiu que s'haja distingit per la seua trajectòria cívica, democràtica i de compromís amb el País Valencià.  
El premi consisteix en una ceràmica de Xavier Montsalvatje, ceramista nascut a Godella i format en països com Portugal, Bèlgica o USA. Compagina el seu treball en el taller, amb la docència i ha realitzat exposicions de la seua obra en sales de diferents països.  
La comissió organitzadora del guardó, que integren representants de la Universitat de València i de la Jaume I de Castelló, els sindicats STEPV, CC OO, UGT i Va unir de Llauradors i Ramaders, així com la Va unir de Periodistes Valencians. En la comissió, coordinada per l'escriptor Alfons Cervera, també s'integren persones que van conéixer a Vicent Ventura, com Ramon Lapiedra, Àngel Llàcer, Daure Balaguer, Vicent Pitarch, Francesc Pérez Moragón, Josep Iborra, Anna Aguilar o Josep Richart.  
La comissió valorarà les persones més rellevants del pensament crític en la Comunitat Valenciana i les proposarà per a rebre aquest guardó en 2023  
Publicacions de la Universitat de València i el catedràtic jubilat d'Economia Aplicada Josep María Jordán Galduf, van ser els guanyadors del premi Vicent Ventura 2022.  
Activitat 8  
Cultura als Campus-Cultuviva  
La cultura ha de formar part del bagatge dels estudiants de la UV, participar de manera creativa i despertar el pensament crític a través de la programació cultural és l'objectiu d'aquest programa que porta als Campus de la Universitat de València, concerts i debats amb figures de plena actualitat com a monologuistes, periodistes esportius o rapers de fama internacional.  
  
Activitat 9  
Ruta patrimoni arquitectònic de la Universitat de València als campus de Burjassot i Tarongers i al Centre Històric de València  
La vida de l'estudiantat i de la comunitat universitària es desenvolupa en espais, entorns i edificis repartits en quatre campus (Blasco Ibáñez, Burjassot, Tarongers i Ontinyent), tots els quals han estat configurats al llarg del segle XX, i en la seua majoria durant les darreres dècades. La seua contemporaneïtat fa que a penes siguen valorats per la comunitat universitària i per la societat en general com a obra arquitectònica o artística, tot i haver estat projectats en molts casos per arquitectes referents dins l'àmbit valencià o estatal. La Universitat de València, com a titular dels béns i des de la seua responsabilitat social com a universitat pública pot jugar un paper molt important en la projecció i difusió del seu patrimoni cultural cap a la comunitat universitària i la societat en general, tal com s'expressa en l'article 12 dels seus Estatuts. També el Plan Nacional de Conservación del Patrimonio Cultural del Siglo XX, elaborat per l'Instituto de Patrimonio Cultural de España, planteja que un dels riscos de conservació d'aquests béns rau en la seua contemporaneïtat. Per això es demanden de forma especial accions encaminades a la difusió i posada en valor de la singularitat i importància dels bens més rellevants.  
En el conveni de l'any 2022 es va implantar la primera fase d'aquest projecte conjunt per a tota la Universitat de València en els campus de Blasco Ibáñez y d'Ontinyent. Aquesta primera fase ens ha servit també per a establir un model que reproduirem en la resta de campus i d'edificis per a que el projecte, tot i materialitzar-se en dues fases, siga unitari en quant a continguts i imatge. Enguany ens plantegem concloure el projecte amb una segona fase que arribaria als campus de Burjassot i Tarongers i els edificis històrics disseminats dins el nucli històric de la ciutat de València. Ens trobem amb un conjunt amb diversos graus de protecció, i altres que, tot i no tindre'n cap per la seua contemporaneïtat, han estat inclosos en diverses guies d'arquitectura i publicacions especialitzades atenent els seus valors arquitectònics. Per això es fa necessària la difusió d'aquest patrimoni arquitectònic entre el públic en general com a elements que formen part de la ciutat on s'hi troben, i també entre la comunitat universitària  
Objectius   
- Implementar eines i recursos virtuals que permeten el coneixement de valor cultural dels diferents edificis del campus per a la comunitat universitària i per al vianant i el públic en general.  
- Afavorir un coneixement dels valors arquitectònics i culturals dels edificis del campus, més enllà del valor merament funcional com a lloc per a l'estudi.  
- Que la comunitat universitària tinga una visió més amplia del campus on estudia, que ultrapasse l'edifici de la seua pròpia facultat.  
Accions previstes  
1. Senyalització dels edificis amb interés patrimonial dels campus  
2. Creació d'una audioguia  
  
1. Senyalització dels edificis amb interés patrimonial  
Es col·locaran a l'entrada dels edificis més representatius plafons de 24,2 x 27,6 cm, amb una informació breu. Mitjançant un codi QR es podrà accedir a una informació molt més ampliada en forma d'audioguia i en diversos idiomes. Els textos en els plafons estaran redactats en valencià, tot i que a través del QR es pot accedir a l'opció per a triar un dels tres idiomes (valencià, castellà, anglés) o en llengua de signes.  
  
Els edificis a senyalitzar seran el següents:  
Campus Tarongers:  
- Biblioteca de Ciències Socials Gregori Maians  
- Facultat de Dret  
- Facultat d'Economia  
  
Campus Burjassot-Paterna:  
- Biblioteca de Ciències Eduard Boscà  
- Edifici d'Investigació Jeroni Muñoz  
- Escola Tècnica Superior d'Enginyeria  
- Facultat de Farmàcia.  
  
Edificis en Ciutat Vella de València:  
- La Nau  
- Jardí Botànic  
- Palau de Cerveró  
- Col·legi Major Rector Peset  
  
2. Creació d'una audioguia  
L'objectiu de la proposta de senyalització d'edificis, com hem explicat, a més de donar una informació bàsica al vianant, és facilitar l'accés a través de codis QR a una informació més completa en text, locució en àudio i enregistrament en vídeo en llengua de signes, que es presenten en forma d'audioguia. Respecte les aplicacions presenta l'avantatge que no necessita la descàrrega i instal·lació d'una aplicació, la qual cosa facilita l'accés immediat a la informació amb un lector de QR. Aquest lector ja es troba instal·lat de fàbrica en molts terminals mòbils. La informació estarà allotjada en servidors de la Universitat, en concret a la pàgina web de Patrimoni Cultural, des d'on també es pot consultar: https://ir.uv.es/a54EbHD   
3. Creació de rutes d'arquitectura universitària  
A més de la informació individualitzada sobre cada edifici accessible a través de les plaques col·locades sobre les façanes, es pretén que els edificis de cadascun dels campus es puguen visitar en forma de ruta. Per això es proposa la creació d'un fullet per cada espai (Burjassot, Tarongers i Ciutat Vella) en pdf en format DIN A-4 que puga ser descarregat des del web i imprés en una impressora domèstica per a que aquelles persones que estiguen interessades puguen realitzar la ruta pel seu compte.  
  
Activitat 10  
Elaboració d'una audioguia accessible de l'edifici històric de la Nau  
  
L'edifici de la Nau, declarat Bé d'Interés Cultural des de 1981, és visitat anualment per més de 6000 persones que participen del programa de visites guiades per a grups. A més d'aquestes visites organitzades prèvia reserva, l'edifici de La Nau rep la visita diària d'un bon nombre de persones que participen de la programació cultural o de turistes que visiten la ciutat i entren a conèixer el seu interior, atrets per les traces monumentals que presenta l'exterior de l'edifici. Per això es fa necessària una guia per a que les persones visitants puguen accedir de forma autònoma una informació mínima i a més, que aquesta complisca uns requisits mínims d'accessibilitat a determinades diversitats sensorials.  
  
  
Objectius  
- Afavorir un coneixement dels valors arquitectònics i culturals dels edificis històrics de la Universitat de València.  
- Implementar eines i recursos virtuals que permeten el coneixement dels valors històrics, artístics i culturals de l'edifici de la Nau adreçats a diversos segments de públic (turista, visitant local, comunitat universitària, persones amb diversitat valor cultural) que vulguen realitzar una visita de forma autònoma.  
Accions previstes  
1. Identificació d'espais i de béns culturals destacats  
2. Creació d'una audioguia  
3. Creació d'un fullet guia amb el recorregut  
  
1. Identificació d'espais i de béns culturals destacats  
Es col·locaran a l'entrada dels espais més representatius de l'edifici plafons de 20 x 20 cm aproximadament, amb el nom de la dependència i el QR que donarà accés a la informació en forma d'audioguia en valencià, castellà o anglés i en llengua de signes subtitulada. En alguns casos, com es pot observar al llistat que presentem a continuació, a més s'ofereix informació d'alguns elements artístics mobles destacats.  
  
Els espais i les obres a senyalitzar seran el següents:  
1. Introducció i presentació.  
2. Claustre Major.  
3. Estàtua de Lluís Vives.  
4. Medallons dels jurats de la ciutat, al claustre.  
5. Espais culturals.  
6. Paranimf.  
7. Pati rectoral.  
8. Capella.  
9. Verge de la Sapiència.  
10. Sala Duc de Calabria.  
11. Biblioteca Moles.  
12. Dependències rectorals.  
13. Retrato del rector Vicent Blasco.  
14. Arca de cabdals.  
  
2. Creació d'una audioguia  
L'objectiu de la proposta, com hem explicat, és facilitar un coneixement bàsic de la història i els valors artístics i arquitectònics de l'edifici de La Nau a qualsevol persona que s'aprope pel seu compte a visitar-lo. La informació es presentarà en text, àudio en tres idiomes (valencià, castellà i anglés) vídeo en llengua de signes subtitulat, i galeria d'imatges. Aquesta informació serà accessible a través de codis QR. Aquest sistema d'audioguia, presenta l'avantatge respecte les aplicacions que no necessita la descàrrega i instal·lació d'una aplicació, la qual cosa facilita l'accés immediat a la informació amb un lector de QR. Aquest lector ja es troba instal·lat de fàbrica en molts terminals mòbils. La informació estarà allotjada en servidors de la Universitat, en concret a la pàgina web de Patrimoni Cultural, des d'on també es pot consultar.  
  
3. Creació d'un fullet guia amb el recorregut  
Amb la finalitat de crear un recorregut coherent que enllace els diversos punts de l'audioguia d'acord amb un ordre lògic, es preveu dissenyar un fullet en format díptic amb un plànol de l'edifici indicant el recorregut i la localització dels diferents punts d'informació, que estarà a disposició de la persona visitant en la recepció de l'edifici.  
  
  
  
  
ANNEX II  
Model de conformitat de la subvenció de caràcter nominatiu  
  
1. IDENTIFICACIÓ DE LA SUBVENCIÓ  
  
-Anualitat:  
-Òrgan gestor:  
-Import:  
-Títol:  
  
  
  
2. ENTITAT BENEFICIÀRIA  
  
-Nom o raó social (\*):  
-Tipus d'entitat:  
-Sigles:  
-NIF:  
-Adreça:  
-Localitat:  
-Província:  
-Telèfon:  
-Correu electrònic:  
-Pàgina web:  
(\*) El nom ha de ser coincident amb el que figura en aquesta resolució  
Dades de la persona representant:  
Nom:  
Cognoms:  
DNI/NIF:  
Càrrec:  
Dispositiu electrònic i/o a l'adreça de correu electrònic per a l'enviament d'avís de notificació electrònica:  
  
3. DECLARACIÓ RESPONSABLE  
  
Declare que, a la vista de les bases que regeixen aquesta convocatòria, les accepte íntegrament i accepte la subvenció per al projecte a què es refereix la present resolució.  
Declare que l'entitat a la qual represente no es troba sotmesa a les prohibicions previstes en l'article 13 de la Llei 38/2003, general de subvencions, que determina la prohibició d'obtindre la condició de beneficiària de subvencions, i cal ressaltar especialment la de no ser deutora per reintegrament de subvencions.  
Declare que totes les dades que figuren en aquest document són certes, i em compromet, en nom de l'entitat, a destinar l'import de la subvenció que es regula i concedeix en aquesta resolució a l'objecte previst.  
  
Data i signatura de la persona representant de l'entitat.  
  
  
La Conselleria d'Educació, Cultura i Esport és responsable del tractament de les dades personals que es recullen en aquest document i, si és el cas, adjunts al qual acompanyen, i les tractarà per a gestionar l'acceptació de la subvenció concedida. Les persones interessades poden exercir els seus drets d'accés, rectificació, oposició, supressió, limitació del tractament i no ser objecte d'una decisió basada únicament en el tractament automatitzat, segons s'indica en la pàgina següent: http://www.gva.es/va/proc19970. Per a més informació consulte el registre d'activitat de tractament anomenat «Ajudes, beques i subvencions» en la següent pàgina web: www.ceice.gva.es/registre-de-tractament-de-dades