Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 8793, del 20-04-2020 (2020/2967)

RESOLUCIÓ de 20 de març de 2020, de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport, per la qual s'incoa expedient per a declarar bé d'interés cultural, amb la categoria de zona arqueològica, el jaciment arqueològic de Cabezo Redondo a Villena (Alacant), segregant-lo del conjunt històric declarat del nucli urbà antic de la ciutat de Villena, i se sotmet l'expedient incoat a tràmit d'informació pública.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8793

Data del DOGV
:   20-04-2020

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2020/2967


Data del document
:   20-03-2020

Organisme emissor
:   Conselleria d'Educació, Cultura i Esport

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Educació, Cultura i Esport
    * Conselleria d'Educació, Cultura i Esport

RESOLUCIÓ de 20 de març de 2020, de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport, per la qual s'incoa expedient per a declarar bé d'interés cultural, amb la categoria de zona arqueològica, el jaciment arqueològic de Cabezo Redondo a Villena (Alacant), segregant-lo del conjunt històric declarat del nucli urbà antic de la ciutat de Villena, i se sotmet l'expedient incoat a tràmit d'informació pública. [2020/2967]  
  
El Decret 666/68, de 21 de març, del Ministeri d'Educació i Ciència (BOE 08.04.68), va declarar bé d'interés cultural amb la categoria de conjunt històric el barri antic de la ciutat de Villena (Alacant), incloent-hi el jaciment arqueològic de Cabezo Redondo, amb el qual no guarda cap relació.  
Vist el temps transcorregut des de la publicació del Decret 666/68 esmentat, la parquedat de les dades relacionades amb el jaciment arqueològic de Cabezo Redondo contingudes en aquest, per no descriure's l'immoble, ni determinar-se els valors que justifiquen la seua protecció, ni assenyalar-se un entorn establint la corresponent normativa de protecció per a aquest.  
Vista la sol·licitud formulada per l'Ajuntament de Villena (Alacant) per a la delimitació del seu entorn de protecció i l'establiment de la normativa de protecció del bé d'interés cultural amb la categoria de zona arqueològica.  
Vistos els informes dels serveis tècnics favorables a l'esmentada sol·licitud.  
Vista la total autonomia d'aquest jaciment arqueològic en relació amb el conjunt historicoartístic declarat del barri antic de la ciutat de Villena en el qual s'ha inclòs, amb el qual no guarda absolutament cap connexió, tant per la distància geogràfica que els separa, com pels valors dominants que justifiquen la seua protecció, arqueològics en el primer i arquitectònics en el segon, s'imposa la seua segregació per a la seua consideració individualitzada i la seua readscripció a la categoria protectora de zona arqueològica.  
Considerant el que disposa l'article 27 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, aquesta Conselleria d'Educació, Cultura, i Esport, en el que és matèria de la seua competència, ha resolt:  
  
  
Primer  
Incoar expedient per a declarar bé d'interés cultural amb la categoria de zona arqueològica el jaciment de Cabezo Redondo situat al terme municipal de Villena (Alacant) segregant-lo administrativament i tutelarment del conjunt historicoartístic declarat del barri antic de la ciutat de Villena amb el qual no guarda cap relació, encomanant la seua tramitació a la Direcció General de Cultura i Patrimoni de la Conselleria d'Educació, Cultura, i Esport.  
  
Segon  
De conformitat amb el que es disposa en l'article 28 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, determinar els valors del bé que justifiquen la declaració, delimitant i descrivint el jaciment i les seues parts integrants, delimitant l'entorn de protecció d'aquest, en el qual radiquen altres béns patrimonials arqueològics i etnològics de destacada significació que es relacionen i s'identifiquen a efectes tutelars, i fixar les normes de protecció de la zona arqueològica i del seu entorn, tant literalment com gràficament, en els annexos que s'adjunten a la present resolució.  
  
Tercer  
En compliment del que preceptua l'article 27.3 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, notificar aquesta resolució a l'Ajuntament de Villena (Alacant) i als interessats i fer-los saber que, de conformitat amb el que estableixen els articles 35, 36 i 62.3 en relació amb el 27.4 de la Llei, la realització de qualsevol intervenció, tant en la zona arqueològica com en el seu entorn, haurà de ser autoritzada preceptivament per la Direcció General de Cultura i Patrimoni de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport amb caràcter previ a la seua realització i a l'atorgament de la llicència municipal, quan aquesta resulte preceptiva, així com qualsevol canvi d'ús en l'immoble al qual es refereix la present incoació, sense perjudici de l'aplicació íntegra a l'àmbit delimitat del bé d'interés cultural i el seu entorn del règim que per a la salvaguarda del patrimoni arqueològic estableix el títol III de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
  
  
Quart  
La present incoació, d'acord amb el que s'estableix en l'article 33 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, determina la suspensió de l'atorgament de llicències municipals de parcel·lació, urbanització, construcció, demolició, activitat i qualssevol actes d'edificació i ús del sòl que afecten l'immoble i el seu entorn de protecció, així com d'aquestes actuacions quan siguen dutes a terme directament per les entitats locals. Queden igualment suspesos els efectes de les ja atorgades, suspensió els efectes de la qual, de conformitat amb la limitació temporal continguda en l'incís segon de l'article 33 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, es resoldran després de la culminació de la present declaració.  
  
No obstant això, la Direcció General de Cultura i Patrimoni de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport podrà autoritzar les actuacions esmentades quan considere que, en aplicació de les normes de protecció establides en la present resolució, manifestament no perjudiquen els valors del bé que motiven la incoació, així com les obres que per causa de força major o interés general hagueren de realitzar-se inajornablement.  
  
Cinqué  
Conforme al que es preveu en l'article 83 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques, i en l'article 27.6 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, sotmetre l'expedient incoat a tràmit d'informació pública, a fi que totes les persones que tinguen interés puguen examinar l'expedient durant el termini d'un mes a partir de la publicació de la present resolució en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana en les dependències de la Direcció General de Cultura i Patrimoni, de la Conselleria d'Educació, Cultura, i Esport, avinguda de la Constitució núm. 284, de València.  
  
Sisé  
Que en compliment del que preceptua l'article 27.3 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, es notifique la present resolució al Registre General de Béns d'Interés Cultural, dependent de l'Administració General de l'Estat, per a la seua anotació preventiva.  
  
  
Seté  
Que la present resolució amb els seus annexos es publiquen en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana i en el Boletín Oficial del Estado.  
  
València, 20 de març de 2020.- El conseller d'Educació, Cultura i Esport: Vicent Marzà i Ibáñez.  
  
  
ANNEX I  
Delimitació literal de la zona arqueològica del jaciment de Cabezo Redondo a Villena (Alacant), descripció de les parts integrants o consubstancials d'aquest, i valors patrimonials que justifiquen la declaració.  
  
1. Denominació principal: Cabezo Redondo  
2. Localització:  
Província: Alacant  
Comarca: Alt Vinalopó  
Municipi: Villena  
3. Delimitació literal del jaciment  
Es troba geogràficament en la quadrícula 843/453 del full 845, quart I (Villena), del Pla director a escala 1:25.000, a 2 km de Villena (Alacant), situat en la partida de Los Cabezos.  
El jaciment arqueològic de Cabezo Redondo va ser inclòs en la declaració del conjunt historicoartístic de la ciutat de Villena en 1968 com a bé d'interés cultural i consegüentment ha sigut inscrit en la secció primera de l'Inventari general del patrimoni cultural valencià. Es troba inclòs en la Carta arqueològica de la Comunitat Valenciana.  
  
Presenta inscripció genèrica amb codi 46.61.368-399 en el Registre de Béns d'Interés Cultural en la secció 1a Béns Immobles com a zona arqueològica amb declaració singular, anotació genèrica del Ministeri de Cultura codi E-V-62-9399304, de data 21 de març de 1968 (BOE número 85, de 8 d'abril de 1968, que publica el Decret 666/1968, de 21 de març, pel qual es declara conjunt historicoartístic el barri antic de la ciutat de Villena (Alacant), incloent-hi el jaciment arqueològic Cabezo Redondo, en aquest terme municipal).  
  
Aquest decret assenyala que «Fora d'ell (barri antic), emplaçat en el seu terme municipal, va ser descobert l'any mil nou-cents quaranta-nou un jaciment fonamental per a l'estudi de diverses cultures, denominat Cabezo Redondo, clarament assignat a la cultura argàrica. La seua considerable extensió, les abundantíssimes restes humanes i vegetals subministrades per les excavacions, i la recent aparició d'un magnífic lot d'objectes d'or, fan d'aquest jaciment una de les més destacades estacions que ha de ser conservat com a font de la ciència arqueològica».  
  
El Decret 1451/1968, de 6 de juny, declara d'utilitat pública els terrenys del Cabezo Redondo, de Villena (Alacant) ?BOE núm. 158 de 2 de juliol de 1968?.  
3.1. Ubicació  
Denominació: Cabezo Redondo  
Altura: 579 msnm.  
Coordenades:  
Dàtum: ETRS 89, UTM Fus 30  
UTMe: 683565  
UTMn: 4279311  
El jaciment està delimitat per les coordenades següents:  
  
  
Punt X Y  
 1 234067 4279443  
 2 377177 4279198  
 3 380894 4279178  
 4 957782 4279146  
 5 398342 4279234  
 6 072597 4279358  
 7 554091 4279408  
 8 805882 4279477  
 9 701098 4279550  
 86 357316 4279557  
  
3.2. Referència cadastral:  
Cabezo Redondo. Villena (Alacant)  
77348Z479001942814KW (part)  
Polígon 8  
Parcel·la 14  
  
Inscrit en el Registre de Propietat de Villena en el tom 660, llibre 344, foli 17. Inscripció 9 de data 04.01.1972. Finca de Villena 11817, amb una superfície de 85.694 m² (3 hectàrees, 42 àrees i 40 centiàrees).  
  
Titularitat: 100% de ple domini de l'Estat (Patrimoni de l'Estat a Alacant, plaça Muntanyeta, 8-3, 03521 Alacant), adquirida mitjançant expropiació en haver-se declarat d'utilitat pública per decret, en virtut de document administratiu expedit a Villena en data 11 de febrer de 1970, inscripció 9a.  
4. Justificació de la delimitació del jaciment arqueològic declarat zona arqueològica  
El territori en el qual se situa Cabezo Redondo es troba emmarcat en el curs alt de la vall del riu Vinalopó, que forma una falla transversal que discorre en direcció NO-SE. La disposició dels elements geogràfics imprimeix un paisatge contrastat que afavoreix la comunicació amb altres àrees adjacents, sent un estratègic encreuament de camins molt idoni per als intercanvis comercials i el control del territori. En el centre del corredor es disposen xicotetes elevacions formades per sediments diapírics d'origen triàsic, una de les quals és Cabezo Redondo.  
  
En el turó la vegetació existent és semiàrida, de tipus arbustiu, mentre que en la resta de les terres planes i elevacions es poden observar camps de cultiu abandonats i algunes àrees boscoses de pi mediterrani.  
  
El Cabezo Redondo és un turó de planta lleugerament el·líptica, el cim del qual s'eleva uns 40 m sobre el pla, amb una cota màxima de 579 m.s.n.m. Es tracta d'un turó triàsic compost per argiles i algeps (les pedreres d'aquests últims es troben per tots els seus vessants). La vegetació existent sobre aquest tipus de sòls triàsics és la típica de les estepes salines, produint-se un curiós fenomen en el qual la vegetació s'adapta al tipus de sòl. Això fa que s'observe una gradació característica des del cim ?amb predomini dels espartars?, els seus vessants, i fins al pla pròxim a la seua base, on es produeixen forts processos de salinització. En aquest lloc hi ha un clar predomini dels matolls adaptats a terrenys molt degradats (halonitròfils) i vegetació gipsícola. Entre aquests cal destacar la presència del tamarit (Tamarix boveana), endemisme del nord d'Àfrica i part del Sud-est espanyol molt adaptat a terrenys salobres.  
  
La vegetació que es troba en aquesta zona és objecte de protecció després de la creació en 1999 de la Microreserva Vegetal de Los Cabezos (Ordre de 4 de maig de 1999 de la Conselleria de Medi Ambient ?DOGV núm. 3505, de 28.05.1999?).   
El 29 d'agost de 1985 la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Generalitat Valenciana va autoritzar les obres de tancament amb clos perimetral del jaciment.  
5. Descripció del jaciment declarat, de les parts integrants o consubstancials i determinació dels seus valors  
5.1. Parts integrants  
Per a una millor descripció del jaciment arqueològic de Cabezo Redondo s'ha sintetitzat en cinc epígrafs la informació. Aquests són:  
- Poblat  
- Departaments  
- Espai obert  
- Enterraments  
- Conjunt ornamental del tresoret de Cabezo Redondo  
  
a) Poblat.  
S'estén per tots els vessants del turó. En el vessant occidental es documenten les construccions més rellevants i en l'oriental es documenten diversos enterraments humans en coves obertes en els afloraments rocosos del cim, així com el denominat tresoret del Cabezo Redondo.  
  
En línies generals, es tracta d'un poblat obert, sense muralla, amb una complexa organització interna a base de carrers i cases (departaments) formant blocs emplaçats en plataformes artificials per a salvar el pendent. L'acusat pendent del vessant va obligar a un notable esforç constructiu que correspon a un planificat treball mitjançant la construcció de murs que, més o menys paral·lels, abancalen el vessant, al mateix temps que s'utilitzen com a parets dels mateixos departaments. D'aquesta manera, la part posterior de cadascun dels departaments actua, al mateix temps, com a davantera del que se situa a la terrassa superior. En tots els casos la paret posterior és sempre la més alta, mentre que la davantera es troba en l'actualitat al mateix nivell del sòl o fins i tot més baix. Els murs laterals es conserven amb diferents altures, seguint la inclinació pròpia del vessant.  
Les pedreres que envolten el seu contorn i les excavacions han permés confirmar que el jaciment no presenta murs de tancament, a manera de muralles, encara que l'última línia de cases ben bé pogué haver exercit aquesta funció.  
Les cases s'adossen les unes a les altres ordenant el poblat a manera de blocs separats per carrers estrets i empinats, pels quals també discorria l'aigua. Es calcula que va poder arribar a albergar entre 500 i 750 habitants.  
L'accés als departaments es realitza a través d'estrets carrers disposats seguint les corbes de nivell o de traçat en ziga-zaga per als que ascendeixen pel vessant. En aquests últims es construeixen xicotets murs de pedra a manera de replans per a disminuir la força de les aigües, en cas de pluja, i facilitar la circulació dels habitants.  
b) Departaments.  
Va ser José María Soler qui va utilitzar el terme departament per a designar els diferents espais delimitats per quatre murs que, si s'ha de jutjar pels seus elements arquitectònics i materials arqueològics, no sempre correspondrien a espais d'habitació i que, en algunes ocasions, van poder utilitzar-se com a tallers, carrers o xicotets llocs de trànsit.  
  
Els 31 departaments identificats fins a hui en Cabezo Redondo es caracteritzen per la seua extraordinària diversitat, tant en dimensions i arquitectura com per la seua seqüència estratigràfica, materials arqueològics i equipaments interns. Reflecteixen, sens dubte, diferents activitats, ja que tots ells són contemporanis en algun moment.  
Suggereixen l'existència de, almenys, dos ?possiblement tres- barris o blocs de cases, en les quals es detecten diferències en les activitats domèstiques. Les seues dimensions oscil·len des de poc més de 25 m² del departament XXI als més de 100 m² a què arriba el departament XXV.  
L'interior dels habitatges difereix notablement dels uns als altres. Mentre que en alguns només es documenten bancs adossats a la paret posterior i rebaixos en el paviment a manera de llars o torteres per a preparar els aliments; en uns altres, a més, complexos sistemes de bancs de pedra i fang, i també es documenten conjunts de forns i tinells (per a treballar el metall o el fang).  
Malgrat les diferències, els departaments presenten similars tècniques constructives amb murs de tendència recta, que conformen espais rectangulars i, excepcionalment, quadrangulars o trapezoidals. Els murs (es conserven a vegades fins als 2 m d'altura) estan constituïts per pedres sense escalabornar, travades amb fang i, sovint, arrebossades, de roig o blanc, per successives capes de calç, cendres, algeps o arenes compactades amb aigua, de les quals es conserven múltiples evidències en pràcticament totes les estances.  
Aquestes construccions, amb l'excepció d'algunes, recolzen directament sobre la roca, la qual cosa suggereix una neteja del turó prèvia a la construcció dels primers murs. Tampoc s'han detectat rases de fonamentació en el rebliment que se li adossa.  
A l'interior dels habitatges, els sòls són d'extraordinària qualitat. Estan sempre formats per primes capes de terra mesclada amb cendres, col·locades, sovint, sobre una capa de preparat composta per fang i pedres xicotetes.  
Al costat de les parets es col·loquen pals de fusta les falques de pedra dels quals solen superar els 90-100 cm de profunditat sota terra.  
La sostrada estaria composta per una gruixuda capa de fang disposada sobre bigues de fusta i un entramat vegetal de brancatge lligat amb cordes d'espart. Tindria la coberta tendència plana, possiblement amb una lleugera inclinació seguint el pendent del vessant, facilitant el desaigüe sobre la sostrada de la construcció de la terrassa inferior i d'aquesta, al seu torn, cap a una tercera o cap a un carrer longitudinal.  
  
L'accés als departaments s'ha localitzat en molt poques ocasions.  
  
Els habitatges del Cabezo Redondo presenten un aixovar domèstic bastant generalitzat, amb abundants i variats recipients de ceràmica de gran qualitat, algunes de complexa decoració, objectes d'os ?entre els quals apareixen nous tipus com els grans punxons denominats punyals?, pesos de teler cilíndrics i fusaioles ?associades a activitats tèxtils?, així com elements d'adorn ?sobre petxina, pedra, os, pasta vítria o ivori?, i utensilis lítics de variades roques, morfologia i funcionalitat (esmoladores, matxucadors, percussors, molins, dents de falç, etc.).  
  
També s'ha recuperat en el poblat un teler de l'Edat del Bronze amb 48 pesos, així com diferents fragments d'altres pesos que permeten assenyalar que els telers prehistòrics eren verticals, i que els pesos servien per a tibar.  
c) Espai obert.  
Al costat dels departaments XX i XXI i el camí d'accés a la part superior de les pedreres es troba el denominat espai obert. En aquest s'han posat al descobert diversos trams de murs molt deteriorats. Es tracta d'una zona de més de 270 m², les dimensions i funcionalitat exactes de la qual resulta difícil de precisar de moment. Al seu voltant es distribueixen diverses construccions.  
d) Enterraments.  
La presència d'enterraments humans en el Cabezo Redondo, uns a l'interior del poblat, uns altres en coves i clivelles en els seus vessants i alguns descoberts en els treballs de les pedreres, van permetre a Soler en 1953 incloure la conca del Vinalopó en el Bronze argàric.  
Les excavacions dels últims anys han constatat la presència de diversos enterraments sota el paviment d'algunes cases i en els espais de trànsit. Així mateix s'han recollit algunes restes humanes aïllades barrejades amb altres materials arqueològics en el rebliment antròpic, i que estaria apuntant cap al possible desmantellament dels espais dels moments inicials i l'aprofitament del sediment per a regularitzar les noves construccions.  
Demogràficament s'identifiquen almenys 61 individus, sent els infantils els millor representats.  
Un canvi fonamental en les societats protohistòriques respecte a les anteriors prehistòriques s'observa en el món funerari amb inhumacions individuals davall de les cases acompanyades dels seus aixovars, bé en pithos ?grans atuells?, en cistes o en fosses, a vegades envoltades de pedra, i enterraments col·lectius en coves.  
Aquest tractament diferencial davant la mort amb aixovars individuals denota una important jerarquització de les societats d'aquest moment. També denota que el rang social és hereditari per la presència d'alguns xiquets enterrats a l'interior del poblat.  
e) Conjunt ornamental del tresoret de Cabezo Redondo.  
El tresoret no només està compost de peces d'adorn personal, sinó que també l'integren altres elements fragmentats que assenyalen el valor intrínsec de la matèria primera, més enllà de l'objecte final.  
Es tracta d'un conjunt de 35 peces d'or, amb un pes de 147,0831 gr. El conjunt està compost per una diadema en forma de cinta de 55 cm de llarg i 1,2 cm d'ample, amb orificis en els extrems arredonits per a permetre la seua subjecció; tres polseres o braçalets, un d'ells amb incisions; tres espirals, una de dues voltes i mitja i dues d'una sola volta; tretze anells, alguns d'ells decorats de manera similar als braçalets; deu penjolls cònics o de trompeta, tots decorats en la vora de la base amb una sèrie de punts en relleu; dues cintetes; un gra de collaret de forma globular amb perforació cilíndrica; un fragment de braçalet decorat amb una motlura paral·lela a la vora i una fila amb 15 pues, i un tros de lingot a manera de fragment de barra cilíndrica corbada, de 12 mm de diàmetre i 8 mm de longitud.  
Aquests materials, acumulats a manera de ?ferralla?, suggereixen la possibilitat que en el mateix Cabezo Redondo existiren orfebres locals capaços de treballar l'or, bé per a elaborar alguns objectes, per a reparar-los o per a refondre'ls i reutilitzar la matèria.  
5.2. Determinació dels seus valors  
Es tracta d'un centre comarcal articulador social i econòmic d'un ampli territori. El turó i el seu entorn defineixen un paisatge cultural i una unitat paisatgística de primer ordre. Destaca per l'espectacularitat i excel·lent estat de conservació de la seua arquitectura i urbanisme.  
Les excavacions realitzades el converteixen en un dels jaciments més importants de la Comunitat Valenciana, havent-se trobat en aquest lloc un dels primers indicis d'un urbanisme preconcebut en la Península.  
  
El Cabezo Redondo es caracteritza per l'abundància de materials arqueològics (ceràmica, pedra, metal·lúrgia, orfebreria, os, asta, ivori, teixit, cordelleria, cistelleria i adorns personals). Molts d'ells, per la seua matèria primera, forma i decoració, es converteixen en extraordinaris referents culturals i cronològics per als moments avançats de l'Edat del Bronze (Bronze tardà) en el Llevant i Sud-est peninsular.  
  
Les primeres investigacions en el jaciment, i en la zona, les va dur a terme Joan Vilanova i Piera cap a 1870, encara que va ser l'arqueòleg José María Soler qui va començar a estudiar-lo sistemàticament en 1959, després del descobriment de diverses peces de metall (or, plata, coure, etc.). En 1963 es va realitzar la troballa del denominat tresoret de Cabezo Redondo.  
En Cabezo Redondo va residir una classe social elevada, capaç d'atresorar objectes i joies com el tresoret i molt possiblement l'espectacular tresor de Villena (pel Decret 66/2005, d'1 d'abril de 2005 va ser declarat bé d'interés cultural com a col·lecció arqueològica ?BOE núm. 113, de 12 de maig de 2005?) que possiblement siga un dels més importants tresors prehistòrics d'Europa. Tots dos es troben depositats al Museu Arqueològic Municipal de Villena José María Soler, on es troben també les restes arqueològiques exhumades de Cabezo Redondo ?objectes d'ivori, pasta vítria, ceràmiques decorades, etc.  
A més d'un entorn apte per a l'agricultura i la ramaderia, la seua condició d'encreuament de camins i control d'aquests, van fer de l'entorn del Cabezo un canal idoni per al trànsit de persones, objectes i idees. L'existència dels materials documentats fan pensar en el Cabezo com un centre controlador de determinats circuits d'intercanvi. Els intensos contactes amb les àrees costaneres, l'Alta Andalusia o la Meseta oriental es palpen en la presència de matèries com el metall, la petxina, l'ivori, la pasta vítria o peces ceràmiques procedents de les cultures de Las Cogotas (Meseta) i El Argar (Sud-est).  
Les característiques dels objectes d'os, de pedra o de metall, entre els quals destaquen els ganivets i destrals de bronze, i els adorns del mateix metall o d'or i plata, indiquen que ens trobem davant una cultura gens primitiva, i, encara que desconeixien l'escriptura, posseïen un elevat grau de desenvolupament tecnològic i social.  
Alguns d'aquests materials situen el territori de Villena entre les cultures atlàntiques i mediterrànies i constitueixen un referent europeu de les profundes transformacions que anuncien el període conegut com a protohistòria.  
Les profundes desigualtats socials existents en el Bronze tardà es representen bàsicament a través de l'accés a determinats productes i objectes de prestigi per part d'un sector restringit de la societat. La classe dominant del poblat de Cabezo Redondo degué atresorar objectes d'orfebreria i matèria primera en brut, possiblement pel seu valor de canvi.  
Un dels elements que permeten parlar del col·lapse i el final del poblat del Cabezo Redondo és, precisament, l'element que millor defineix la seua esplendor: el tresor de Villena. Encara que no es va trobar al Cabezo Redondo, sinó a la rambla del Panadero, 5 km a l'E del poblat, la cronologia, la seua semblança al tresoret i l'atuell en què es va trobar, semblen indicar que va ser una ocultació realitzada per algun dels pobladors del Cabezo Redondo.  
El fet que aquest excepcional conjunt es trobara ocult en una rambla posa de manifest que el poblat del Cabezo Redondo es va veure sumit en una situació de crisi. L'abandó d'aquest sembla estar relacionat amb un canvi en les estratègies d'intercanvis entre el Mediterrani i les terres d'interior. De fet, a partir d'aquest moment es denota una major importància dels enclavaments al costat de la mar, segurament oberts més a un comerç costaner.  
L'economia del període es basa en les labors agrícoles, encara que progressivament es controla una major extensió de terreny cultivat. La ramaderia també posseeix un important pes econòmic, sobrepassant el caràcter domèstic, sent aquesta també objecte d'intercanvis comercials. La caça-recol·lecció, per la seua banda, es mantindrà com a recurs complementari.  
5.3. Cronologia  
Es disposa de 31 datacions absolutes. L'estudi detallat dels resultats de les anàlisis radiocarbòniques permet situar l'ocupació de Cabezo Redondo entre 1765-1636 cal. BC i 1390-1276 cal. BC.  
El conjunt de datacions i les excavacions mostren una ocupació ininterrompuda del Cabezo Redondo durant aquest espai de temps, no observant-se diferències substancials al llarg de la vida del poblat, tant en la seua arquitectura com en els seus materials.  
La vida del poblat de Cabezo Redondo degué estendre's durant uns 400 anys. Les restes arqueològiques que s'han excavat pertanyen a l'Edat del Bronze, al voltant de mitjans del II mil·lenni a.C.  
  
  
ANNEX II  
Delimitació literal de l'entorn de protecció de la zona arqueològica del jaciment de Cabezo Redondo i dels béns patrimonials que se situen en aquest entorn que es relacionen i identifiquen a efectes tutelars.  
  
  
A) Justificació de la delimitació proposada.  
El paisatge actual de la zona, en comparació amb els moments de poblament del Cabezo Redondo, està modificat. En el mateix Cabezo Redondo les activitats de picapedreria i transformació de l'algeps li confereixen un paisatge profundament antropitzat.  
La delimitació de l'entorn de protecció s'ha establit tenint en compte l'espai comprés en una distància mínima de 200 metres, i d'acord amb els criteris següents:  
1. Topogràfics i paisatgístics, amb la inclusió de les terres circumdants, els relleus i els camins pròxims des d'on és possible contemplar el Cabezo Redondo.  
2. Arqueològics i etnològics: l'àmbit comprén la mateixa zona arqueològica del jaciment i les àrees confrontants susceptibles de noves troballes relacionades amb el Cabezo Redondo i amb els béns culturals de valor arqueològic i etnològic existents.  
3. Administratius: inclou la totalitat de la superfície formada per un polígon irregular que delimita l'entorn sobre la base de camins, carretera, accidents naturals i llindes de les parcel·les cadastrals afectades per la proposta i facilita d'aquesta manera la seua definició.  
B) Delimitació literal de l'entorn.  
Origen: Punt A1 (Dàtum ETRS89 UTM Fus 30): UTMe X: 683644 / UTMn Y: 4280013   
- Línia delimitadora. Sentit horari.  
  
Punts Coordenades  
Punt X Y  
A1 719598 4279940  
2 876535 4279520  
3 153833 4279191  
4 083204 4279160  
5 188905 4279102  
6 380308 4278945  
7 963173 4278783  
8 481771 4278731  
9 580713 4279172  
14 381967 4279707  
82 565090 4279807  
32 331627 4279753  
  
  
Polígons. Parcel·les afectades. Referència cadastral. Terme municipal de Villena  
  
Polígon 8. CABEZO Redondo. Classe: sòl rústic  
Parcel·la Referència cadastral  
 14 66446X466188251629NK (part)  
  
Polígon 7. LOS CABEZOS. Classe: sòl rústic  
Parcel·les Referències cadastrals  
 51 62037K485779436475CMV (part)  
URBANITZACIÓ QUITAPESARES (40731; 41089; 41778; 41854; 38833; 39776; 41294; 38006)  
194 1336220NI5985K5446AN  
195 3062948IN8213X4872ZK  
196 0340087LE0504S8733GG  
197 7067620MP9641U1507KP  
198 8459951UX9491D5634MS  
199 5216380SK0420U9456QZ  
200 1819152VQ2937J7271WN  
201 5786736LI7016Q0595BI  
203 3803803LN4274O9457XS  
204 2230281YG6892T4541YX  
205 7520209LX9639T1542UW  
206 4422039JF8664T7554FS  
207 2006944IS9461Z3916EK  
208 0471291GE3515M3328ZI  
209 3273658CG7035Q8938DG  
210 3102870VT9316U8917DU  
211 5798885VV3679I9993TB  
212 8457003GV9819T3606BF  
213 7198683SL4960E3356LU  
214 7028936ZP9889W5695OJ  
215 9629664BA4758S2500JT  
216 6062493VE6424Z0852YH  
216 3337812YY8551A2216AV  
219 0492826OQ5818G1260KA  
220 3410313PG4261W3017AJ  
221 4509126VV1151K0032QW  
222 8248040NF1784J5016HV  
223 6346319UT9976O7009SE  
224 8743202NU6384B3302GN  
226 1484640DX0845Y8043LQ  
228 3759801VP5217B8972MR  
229 7255866ID5617G5258LZ  
234 5475731HU8507K5034NF  
235 2514430EG5201B6805NA  
236 3972680OS8470A9002QB  
237 3071659ZZ9000A2906FN  
238 6955298PR2568S7587VD  
239 7845381HF7228S9529NH  
240 4236457OS4851F7389ZL  
241 7253436DN9013N2885HL  
242 1644708PG5480U1627OU  
243 4411099OZ3215T7651ZF  
244 4632804EQ0762G1943VL  
245 1596365NX5109X6070NU  
246 0336347VC6933N3036EF  
247 9089068WF9824S8021DE  
248 5621224YD8753Z1269RN  
249 2559310WD8792H3199RC  
250 8141129YZ1654M1837LO  
251 6589713ZX0821H7131XB  
252 6133093HC6881J9633WH  
253 3034242EB0646M4561JY  
254 8659241OF3642A4938TG  
255 5445165CL7279N8721IV  
256 5222402TY8149X8522NK  
257 6229635NF6694B6718YX  
258 6236988DH8981A8228HH  
259 6816053JK8713N0942IF  
260 3001430UU5523S3271OP  
261 3764095MW9449J1717BU  
262 0254333LD5251Z3487EY  
263 0756267AH1632S0371QN  
264 4011407QS5610T0065YA  
265 3552748QS8127F7977EI  
266 5161390AR3480L9898CG  
267 2400629PR2359M2203AH  
268 8046741RU5614Z2741VU  
268 2892268TQ6659G5951BU  
270 2061566LD7622K5873OO  
271 5101109LE8350Y3692JC  
272 7489525MI2620O7776JA  
273 0699634GB2388G7073UD  
274 4935530CT2903J5444CR  
275 7532542AL1579X5284EK  
276 6408639FL1194S2959HE  
277 8118531HS3518Y1832OI  
278 2933893WK7396T8351BM  
279 1818527UO2182B4168UL  
280 4042564FQ4195B7817LA  
281 6495150QW3682L1054IM  
282 8470963VF2000M4575AF  
283 3461438RF9932C3391EY  
284 2594966KB9332K7747KI  
285 9404456XS0241U7546SL  
286 7812112FS9298E7216LY  
287 6087212YQ6837U4337SR  
288 9899986QL5662D5009IL  
289 9288475QC3640H3135VC  
290 5702106EN6926V5415CW  
291 9296586DI2272C2392HU  
292 1480464AC1039G1096KZ  
293 1007730WW9450Q9325DH  
294 1405227VM3708U4644ZV  
295 1469320EF7674V8943EE  
296 5963806BU1898L9807NA  
297 2314252WW6689V1187NB  
298 5585000LI4547H4584EA  
299 1799274WV1962U9215NN  
300 0082172MV0197U9806IX  
301 6011412XB8933V3030KP  
302 5127197OU9332Q1767EQ  
303 6550907XE3945U5768EM  
304 4597650VZ5517J9561LD  
  
  
Polígon 8. CABEZOS DE LA CUEVA. Classe: sòl rústic  
  
Parcel·les Referències cadastrals  
 1 41096T283936747774NP  
 11 69032Y064777942606VQ  
 12 60214F201533204353QM  
 13 22072J737496362094QN  
 14 62650W337065184830PL (jaciment)  
 15 57846I682929536451BB  
 16 80966P130743415816IH  
 17 09130R616538848071YI (part)  
 31 17237N124179275720YD (part)  
  
Altres tipus de sòl:  
- Parcel·la 01. 36995  
€ Sòl no subjecte  
- Terreny sense referència cadastral  
- Camins (íntegrament o en part):  
 Camí de Los Yesares  
 Cañada Real de Almansa al Collado de Salinas  
 Colada de las Casas de la Vereda/Cordel de las Fuentes (Ref. cadastral 89447F274215088693EX)  
 Camí de Los Cabezos  
 Camí Cabezo Redondo  
 Camí de Las Delicias a la Mina  
 Vials de la projectada Urbanització Quitapesares  
  
La descripció delimita un polígon irregular que forma l'entorn del jaciment arqueològic de Cabezo Redondo i que s'inicia en el punt d'origen (punt A1) situat en la intersecció de les parcel·les 10 i 11 del polígon 8 del terme municipal de Villena amb la carretera de Villena a Cabdet (CV-809) PK 5,4 (coordenades 683701/4279940). Segueix la línia delimitadora cap al SE per les fites de les parcel·les 11, 12 13, la vora de l'esmentada carretera i la projectada Urbanització Quitapesares, fins a la intersecció d'aquesta amb els edificis nous, i més a l'O amb els antics, de la fàbrica Athenea 1 en el Polígon Industrial El Rubial (intersecció amb les referències cadastrals 41425 i 41652). Segueix en direcció O vorejant els edificis del Polígon Industrial El Rubial i continua cap al SO pels límits d'aquest polígon industrial i, pels vials d'aquest, continua fins al límit de la parcel·la 51 del polígon 7. Continua en direcció NO per l'interior de la parcel·la 51, creuant el Cordel de las Fuentes, la parcel·la 31 del polígon 8 i per la parcel·la 17 del polígon 8 arriba fins a la Colada de las Salinas. Vorejant el denominat Cabezo de las Cuevas continua en direcció NE per les llindes ?camí- de la parcel·la 1 fins a arribar a la intersecció amb les parcel·les 6 i 5 del polígon 8. Continua cap al S pel límit de la parcel·la 6 i segueix en direcció E en línia recta pels límits meridionals de les parcel·les 6, 7, 8, 9 i 10 amb la parcel·la 11 fins a arribar novament al punt d'origen A1.  
  
C) Béns patrimonials situats en l'entorn de protecció.  
Al voltant de la zona arqueològica se situen béns de diferent caràcter que conformen un conjunt en el qual està representat el patrimoni arqueològic i el patrimoni etnològic. La descripció d'aquests, als consegüents efectes tutelars, és la següent:  
  
C.1. Patrimoni arqueològic:  
1. Cabezo de las Cuevas  
Descripció:  
Puig situat a 4 km de la ciutat de Villena en direcció NW, al costat de la carretera CV-809 i enfront del Cabezo Redondo. Es tracta d'un turó d'uns 90 m d'altura, un poc més elevat que els dels seus voltants, la qual cosa el fa fàcilment visible des de qualsevol punt de l'entorn pròxim. A més, el seu cim és aplanat amb un desnivell pràcticament nul, la qual cosa fa que siga fàcilment identificable en el territori.  
Compta amb diversos jaciments arqueològics de cronologia prehistòrica.  
Cronologia: prehistòria i protohistòria.  
Categoria: s'assenyala expressament com a bé de rellevància local amb la categoria d'espai de protecció arqueològica.   
  
2. Cueva de las Lechuzas  
Descripció:  
Necròpoli. Cova sepulcral. Cova d'enterrament múltiple.  
Està situada en el vessant oriental del Cabezo de las Cuevas. La seua boca s'obri en el tall d'una de les pedreres d'algeps coneguda com ?de Forte?, actualment abandonada. El jaciment va ser descobert i excavat per José María Soler.  
Amb forma de T, el braç vertical mesurava uns 4 m i els horitzontals, al peu de la paret del fons, 2 m el de l'esquerra i 1 m el de la dreta. La volta estava formada per una gran llosa de calcària groguenca inclinada cap al fons i recolzada sobre una altra llosa més xicoteta que descansava sobre el gran bloc central. En el seu interior van aparéixer restes òssies pertanyents a 18 individus amb els seus respectius aixovars. Entre les peces descobertes en aquest lloc cal destacar els adorns personals sobre pedra, petxina i os. Aquests objectes es troben exposats al Museu Arqueològic José María Soler de Villena.  
Cronologia: Neolític.  
Categoria: s'assenyala expressament com a bé de rellevància local amb la categoria d'espai de protecció arqueològica.  
Recollida en la Carta arqueològica de la Comunitat Valenciana.  
  
3. Cueva de las Delicias  
Descripció:  
Necròpoli. Cova sepulcral.  
S'obri a uns 550 m.s.n.m. en l'extrem occidental del Cabezo de las Cuevas, al costat del Cabezo de las Delicias, prop de la revolta del camí de Los Yesares. Es tracta d'una cavitat d'uns 2 x 3 m.  
En les excavacions (rasa en el centre de la coveta) que va realitzar en aquest lloc José María Soler, en netejar la zona esquerra de la cova es va veure que el pis estava constituït per una roca que, des del centre, passava a una ampla clivella en la paret esquerra que comunicava amb l'exterior, i formava una depressió de 2 m d'ample en la part dreta de la coveta i és ací on es van depositar les restes humanes. Encara que es van recollir nombroses restes humanes regirades, es van identificar comptats ossos del crani (un parietal i mig maxil·lar infantil, un maxil·lar i un frontal d'adult). Es calcula un mínim de 16 individus inhumats. Del conjunt de troballes destaca l'alt nombre de peces ornamentals trobades i la parquedat del registre lític. L'estudi dels materials enquadren aquesta cova en el període del Bronze tardà o final.  
  
Cronologia: Bronze tardà o final.  
Categoria: s'assenyala expressament com a bé de rellevància local amb la categoria d'espai de protecció arqueològica.  
Recollida en la Carta arqueològica de la Comunitat Valenciana.  
  
4. Cueva del Alto núm. 1  
Descripció:  
Necròpoli. Cova sepulcral.  
En les escarpes orientals del Cabezo de las Cuevas se situa aquesta cova al costat d'una altra coveta, s'obrin a l'E. Es tracta d'una cavitat de composició calcària d'1,5 m de longitud i 1 m d'ample.  
En les excavacions que va realitzar en aquest lloc José María Soler van aparéixer restes humanes desordenades que es trobaven oprimides entre una massa blanquinosa compacta en enterraments de segon grau en la línia de la boca que s'estretia fins al fons al peu d'una roca que formava el sostre de la cova, amb, almenys, 15 individus, entre els quals abunden els cranis en detriment d'altres ossos. Respecte als elements materials, aquests són escassos i s'han considerat com a pertanyents a moments propis del Bronze tardà.  
Cronologia: Bronze tardà.  
Recollida en la Carta arqueològica de la Comunitat Valenciana.  
  
5. Cueva del Alto núm. 2  
Descripció:  
Necròpoli. Cova sepulcral.  
Es troba en el Cabezo de las Cuevas, al S de la Cueva del Alto núm. 1 i separada d'aquesta per una esplanada a l'aire lliure.  
El jaciment va ser excavat parcialment per José María Soler en 1959, documentant nombroses restes humanes en posició secundària i vestigis d'ocupació de l'època iberoromana. Es dividia en tres sectors:  
- sector a: interior contigu amb gran llosa que ocupa tota l'extensió de l'entrada  
- sector b: cap al centre de la coveta, davall de la gran llosa de l'entrada  
- sector c: contigu al b, cap a l'entrada.  
Cap a l'interior de la cova el sòl està format per terres blanquinoses molt compactes, amb gran quantitat d'ossos i fauna. L'estudi dels materials trobats en el nivell d'enterrament ens porta a considerar aquest jaciment com a incert dins del conjunt de coves d'enterrament múltiple prehistòriques.  
Cronologia: prehistòria i iberoromana.  
Categoria: s'assenyala expressament com a bé de rellevància local amb la categoria d'espai de protecció arqueològica.  
Recollida en la Carta arqueològica de la Comunitat Valenciana.  
  
C.2. Patrimoni etnològic:  
1. Forns d'algeps del Cabezo de las Cuevas  
Descripció:  
Conjunt de tres forns pertanyents a l'explotació que a mitjan segle XX es va fer en aquest lloc per part de l'empresa Forte, encara que els orígens del treball de l'algeps es remunten, almenys, al segle XVIII. Els forns tenen un diàmetre d'entre 2,70 i 2,80 m, una altura d'entre 3,80 i 4 m i una capacitat d'entre 35 i 40 tm. Cadascun dels forns es compon del forn pròpiament dit ?de forma cilíndrica i planta circular?, i les cobertes, constituïdes per voltes de rajola amb un tir en la seua part superior ?conegudes amb el nom de capillas o capuchas?.  
  
Cronologia: 1940-1965  
Categoria: compta amb la declaració expressa de bé de rellevància local, com a espai etnològic d'interés local.  
  
2. Forns d'algeps del Cabezo Redondo, vessant SE  
Descripció:  
Els orígens d'aquest conjunt de forns d'algeps es remunten a inicis del segle XX. En aquest moment es va construir al peu del vessant de Cabezo Redondo tres forns d'algeps i un espai ensostrat ?possiblement utilitzat per a la molta- per part de Diego García Navarro, antic industrial de l'algeps villener. Aquestes instal·lacions es van reformar en 1956, eliminant-se un dels forns que, a partir de llavors, es va emprar com a magatzem per a les eines de la pedrera. Anys abans possiblement també es va deixar d'utilitzar l'espai de molta. En l'actualitat aquests béns es troben en estat ruïnós.  
Cronologia: 1900-1968.  
Categoria: espai etnològic.  
  
3. Forns d'algeps del Cabezo Redondo, vessant SO  
Descripció:  
Conjunt de dos forns d'algeps i un xicotet magatzem d'eines de l'antic industrial de l'algeps Diego García Navarro. El conjunt està datat cap als anys 30 del segle XX, quan es van construir els forns i es va instal·lar una rudimentària cinta transportadora per a traslladar la pedra des de la pedrera als forns. Aquestes construccions van ser restaurades en 1990 per part de l'Ajuntament de Villena i en l'actualitat són utilitzades com a lloc d'emmagatzematge d'eines de les excavacions arqueològiques que es realitzen al Cabezo Redondo.  
  
Cronologia: 1930-1960.  
Categoria: espai etnològic.  
  
4. Forns d'algeps de Los Cabezos, vessant NO  
Descripció:  
En aquest lloc es troben les restes molt deteriorades de dos forns d'algeps xicotets, construïts possiblement en moments diferents. D'aquests, un conserva evidències de coberta. El conjunt s'ha interpretat com una explotació temporal únicament activa durant períodes d'alta demanda d'algeps per part de l'industrial villener Diego García Navarro, que traslladava la pedra cuita al seu molí d'algeps que tenia al costat de la carretera de Iecla.  
Cronologia: 1950-1960.  
Categoria: espai etnològic  
5. Sénies de Los Tomases  
Descripció:  
Per a l'explotació de les aigües subterrànies del subsol del Cabezo Redondo es van realitzar diversos sondejos en els seus vessants, alguns infructuosos. Encara hui es conserven les restes d'algunes de les casetes en l'interior de les quals es trobaven els pous d'extracció d'aigües subterrànies que eren utilitzades per al regadiu dels terrenys del paratge. Aquestes construccions estan realitzades amb maçoneria i en el seu interior és on es col·locaven les sénies.  
Cronologia: mitjans del segle XIX.  
Categoria: espai etnològic.  
  
6. Antic algepsar del Cabezo de las Delicias  
Descripció:  
En aquest lloc hi havia un algepsar les instal·lacions del qual estaven compostes per tres forns, una era coberta per a la molta de l'algeps i magatzems per a eines, carruatges i per a l'algeps. El conjunt era propietat del Cencerrero. Després de la mort d'aquest antic industrial de l'algeps la propietat de l'explotació i de l'algepsar va passar a la seua germana, que la va posar en arrendament durant períodes de forta demanda d'algeps. En aquest lloc en l'actualitat únicament es conserven els buits en la roca dels antics forns d'algeps, en un molt deficient estat de conservació. L'algepsar va ser derruït a principis de la dècada dels 70 del segle XX.  
Cronologia: <1895-1965.  
Categoria: espai etnològic.  
  
7. Antic algepsar del Cabezo de las Cuevas, vessant SE  
Descripció:  
Antic algepsar construït per Pedro Bravo Pardo, el Cencerrero, a inicis del segle XX al peu de la pedrera del vessant SE del Cabezo de las Cuevas. El conjunt comptava amb diversos forns, una era ensostrada per a la molta de l'algeps i magatzems. En els anys 60 va tancar l'explotació de la pedrera per l'escassa rendibilitat de l'activitat i en els anys 70 el conjunt va ser demolit amb motiu dels moviments de terra realitzats per a una repoblació de pins en el paratge.  
Cronologia: 1900-1965.  
Categoria: espai etnològic.  
  
8. Casa del Yesar  
Descripció:  
Situada enfront del Cabezo Redondo. És una antiga explotació d'algeps, les instal·lacions de la qual constaven de dos forns, una era coberta amb una entrada per a carros, una estança rectangular que podria servir com a estable per a la bèstia que tirara de la pedra de moldre i dos magatzems per a l'algeps. En l'Arxiu Municipal de Villena s'ha consultat un mapa de 1896 en el qual apareix l'anomenada ?Casa del Yesar- en aquest punt, hui en ruïnes.  
Cronologia: <1896.  
Categoria: espai etnològic.  
  
9. Antic algepsar del Centeno  
Descripció:  
Situat al costat d'una pedrera d'algeps en la partida rural de Los Cabezos. El conjunt consta de tres forns ?dos xicotets i un de majors dimensions?, un magatzem i una xicoteta era descoberta per a la molta de l'algeps. De tota la zona de Los Cabezos, aquesta pedrera va ser l'única que no va pertànyer a Diego García Navarro, encara que la forta pressió i la competència de la seua empresa possiblement va ser la causant del tancament d'aquesta pedrera cap a finals dels anys 50 o principis dels 60 del segle XX. El conjunt es conserva molt deteriorat en l'actualitat.  
Cronologia: 1940-1960.  
Categoria: espai etnològic.  
  
  
ANNEX III  
Normativa de protecció de la zona arqueològica i del seu entorn  
  
Article 1. Règim d'intervencions en la zona arqueològica.  
El jaciment de Cabezo Redondo, bé d'interés cultural, amb la categoria de zona arqueològica, es regirà pel que es disposa en la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, per als béns d'interés cultural d'aquesta índole, així com pels plans especials, o instruments urbanístics d'anàleg contingut, que, si és el cas, s'aproven.  
  
Qualsevol actuació que es pretenga realitzar en aquest està subjecta a la prèvia i preceptiva autorització de l'òrgan competent en matèria de cultura, sense perjudici de l'íntegra aplicabilitat a l'àmbit del règim tutelar contingut en el títol III de la Llei 4/98, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
  
Article 2. Usos permesos en la zona arqueològica i el seu entorn de protecció.  
Els usos permesos seran tots aquells històricament associats al lloc: agropecuaris i forestals a més dels que siguen compatibles amb la investigació, la posada en valor i el gaudi del bé i del seu entorn, així com els que contribuïsquen a la consecució d'aquestes finalitats. L'autorització particularitzada o el canvi d'ús del bé d'interés cultural requerirà l'autorització prèvia de l'òrgan competent en matèria de cultura.  
  
  
Article 3. Règim d'intervencions en l'entorn de protecció.  
Qualsevol actuació que pretenga realitzar-se en l'entorn de protecció de la zona arqueològica han de preveure les cauteles arqueològiques previstes en l'article 62 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, i hauran de ser autoritzades per la conselleria competent en matèria de cultura, d'acord amb l'article 60 de la mateixa Llei. Aquesta autorització s'emetrà aplicant els criteris d'aquesta Resolució i en defecte d'això, els enumerats en els articles 38 i 39 de la Llei 4/1998 d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
Mentre no aprove el municipi el pla especial de protecció de la zona arqueològica i el seu entorn, o instrument urbanístic d'anàleg contingut, qualsevol intervenció d'abast arquitectònic o constructiu que pretenga realitzar-se requerirà a més la corresponent autorització emesa en els termes establits en l'article 35 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià. La proposta d'intervenció haurà de definir el seu abast i anar acompanyada de la documentació tècnica oportuna. També haurà d'especificar la ubicació parcel·lària, així com adjuntar la documentació gràfica que permeta constatar la situació actual i la seua transcendència patrimonial.  
  
Article 4. Preservació dels béns immobles, del paisatge de la zona arqueològica i el seu entorn.  
A fi de preservar el paisatge històric de la zona arqueològica i el seu entorn i la integritat dels jaciments arqueològics i béns etnològics en ella documentats, s'estableixen les cauteles següents:  
1. Règim de les edificacions:  
a) Edificacions existents. Els immobles existents en la zona arqueològica i el seu entorn, pel seu alt valor testimonial i les seues particulars tipologies relacionades amb l'explotació tradicional del medi, hauran de conservar el seu caràcter originari, per a això es potenciarà la seua conservació i recuperació. Excepte casos excepcionals i amb autorització prèvia de l'òrgan competent en matèria de cultura, no es permetrà el seu enderrocament.  
b) Noves edificacions. Únicament podran autoritzar-se en l'àmbit protegit edificacions auxiliars de les labors agrícoles, les d'ús cultural i posada en valor encaminada a la divulgació i gaudi del bé patrimonial del conjunt de la zona arqueològica i el seu entorn que siguen ambientalment compatibles.  
2. Llevat que s'obtinga l'autorització expressa de l'òrgan competent en matèria de cultura, queden prohibits com a regla general, i llevat que es justifique la seua necessitat, els moviments de terres i excavacions d'incidència paisatgística.  
3. Queden prohibides les senyalitzacions de tipus publicitari, el magatzematge a l'aire lliure de materials i l'abocament de residus.  
4. Pel que fa a la protecció i el foment del paisatge, sense perjudici dels informes o autoritzacions prèvies que, si és el cas, resulten procedents per l'aplicació d'altres normes sectorials, particularment en matèria de medi ambient i agricultura, es prohibeix la tala d'arbres sense autorització expressa de la conselleria competent en matèria de cultura, i de les que, si és el cas, resulten exigibles per aplicació de la legislació de medi ambient i espais naturals protegits. En l'àmbit protegit s'haurà de fomentar la repoblació forestal amb varietats autòctones pròpies d'aquest.  
5. En els espais d'ús agrícola haurà de procurar-se, excepte autorització expressa de l'òrgan competent en matèria de cultura, el manteniment del parcel·lari existent amb els seus elements annexos com a camins, bancals, cledes i altres elements etnològics d'arquitectura de pedra en sec, així com els cultius tradicionals existents en l'actualitat.  
  
6. Tant els tancaments de clos de finques, que hauran de ser realitzats a la manera tradicional de l'àmbit protegit, com la instal·lació si cal de capçals de reg per degoteig, sense perjudici de les autoritzacions que per l'aplicació d'altres legislacions sectorials resulten adients, exigiran l'autorització prèvia de l'òrgan competent en matèria de cultura.  
  
  
Article 5. Limitació de l'accés  
Es prohibeix l'accés amb vehicles motoritzats a zones o vials inclosos en l'entorn que en l'actualitat no es troben asfaltats, amb l'excepció dels vehicles d'ús agrícola, ramader, forestal, turístic i patrimonial.  
  
  
Article 6. Intervencions arqueològiques en la zona arqueològica.  
Per a la realització d'intervencions arqueològiques en el jaciment declarat bé d'interés cultural es requerirà, d'acord amb l'article 20 del Decret 107/2017, de 28 de juliol, del Consell pel qual s'aprova el Reglament de regulació de les actuacions arqueològiques en la Comunitat Valenciana, la presentació d'un pla general investigació que contindrà la descripció detallada dels objectius del pla, fases d'execució i duració d'aquestes, així com una proposta motivada d'àrea de reserva arqueològica del jaciment, segons el que es disposa en l'article 66 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià. El pla general d'investigació haurà de ser autoritzat per l'òrgan competent en matèria de cultura. El pla director no serà necessari per a les intervencions arqueològiques següents:  
  
1. Les que es manifesten com a d'urgent realització, tant per motius de conservació i manteniment, com per altres motius, sempre que així es justifique, i el caràcter d'urgència siga corroborat per l'òrgan competent en matèria de cultura.  
2. La documentació gràfica, que no implique tècniques analítiques.  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
ANNEX IV / ANEXO IV  
Documentació gràfica / Documentación gráfica