Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9656, del 07-08-2023 (2023/8709)

RESOLUCIÓ de 17 de juliol de 2023, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del Projecte d'autorització ambiental integrada per a un abocador de residus no perillosos (instal·lació 3 de l'àrea de gestió V2 del Pla zonal 3), en la partida de La Matrona del terme municipal de Dos Aguas. Expedient: (1682940) 049/2021/AIA.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9656

Data del DOGV
:   07-08-2023

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2023/8709


Data del document
:   17-07-2023

Organisme emissor


Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Ramaderia i Pesca
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 17 de juliol de 2023, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del Projecte d'autorització ambiental integrada per a un abocador de residus no perillosos (instal·lació 3 de l'àrea de gestió V2 del Pla zonal 3), en la partida de La Matrona del terme municipal de Dos Aguas. Expedient: (1682940) 049/2021/AIA. [2023/8709]  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: (1682940) 049/2021/AIA.  
Títol: Autorització ambiental integrada per a un abocador de residus no perillosos (instal·lació 3 de l'àrea de gestió V2 del Pla zonal 3).  
  
Promotor: Entitat Metropolitana per al Tractament de Residus (EMTRE).  
Òrgan substantiu: Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental.  
Ref. òrgan substantiu: 007/21 IPPC.  
Localització: partida de La Matrona del terme municipal de Dos Aguas.  
NIMA: 4281901491.  
  
Antecedents  
L'Entitat Metropolitana per al Tractament de Residus (EMTRE) és la responsable dels serveis de tractament de residus dels municipis integrats en l'àrea de gestió V2 del Pla zonal 3. Li correspon la prestació dels serveis de valorització i eliminació de residus urbans, d'acord amb els objectius marcats per la Generalitat, a través de la normativa sectorial i de conformitat amb els instruments de planificació previstos en aquesta. Actualment, l'EMTRE compta amb 3 instal·lacions:  
  
1. Instal·lació 1. Los Hornillos, s'ubica a Quart de Poblet i es compon d'una planta de tractament de residus i compostatge amb una capacitat de tractament de 400.000 t/any.  
2. Instal·lació 2. Està formada pel depòsit controlat de residus a Dos Aguas, actualment en explotació, en la qual s'aboquen entre 400.000 i 500.000 tones anuals. Es reben els rebutjos procedents de la instal·lació 1 (planta Los Hornillos) i, fins que estiga en explotació l'abocador objecte del projecte considerat en la resolució, també els de la instal·lació 3 (planta de Manises).  
3. Instal·lació 3. Està composta per una planta de tractament d'RSU i compostatge amb una capacitat de tractament de 350.000 t/any, ubicada a Manises, i pel depòsit controlat que es pretén instal·lar a Dos Aguas, per al qual se sol·licita l'autorització ambiental integrada (AAI).   
  
Aquestes instal·lacions corresponen a les previstes en el Pla zonal d'RSU de les zones III i VIII del Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana (actualment Pla zonal 3, àrea de gestió V2, d'acord amb la nova nomenclatura establida en el Decret 55/2019, de 5 d'abril, del Consell, pel qual s'aprova la revisió del Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana; DOGV de 26 d'abril de 2019). L'esmentat pla zonal va obtindre declaració d'impacte ambiental favorable condicionada, emesa per la directora general de Planificació i Gestió del Medi el 15 de gener de 2002 (expedient 294/01-AIA).  
La instal·lació 1 (ubicada a Quart de Poblet) va obtindre autorització ambiental integrada (AAI) per la Resolució de 26 de maig de 2009, del director general per al canvi climàtic, amb número de registre 409/AAI/CV. Al si d'aquest tràmit es va avaluar ambientalment el projecte i es va emetre declaració d'impacte ambiental de data 26 de maig de 2009, de la Direcció General de Gestió del Medi Natural (expedient 32/2009/AIA).  
La instal·lació 2 de l'EMTRE (al terme municipal de Dos Aguas) va obtindre declaració d'impacte ambiental favorable condicionada, per la Resolució de 29 de setembre de 2008 (expedient 182/6258-BFP) de la directora general de Gestió del Medi Natural. La instal·lació es va autoritzar mitjançant la Resolució de 10 d'agost de 2009, de la Direcció General per al Canvi Climàtic, per la qual s'atorga a l'EMTRE l'AAI de l'abocador de residus no perillosos situat en la partida de La Matrona, s/n, al terme municipal de Dos Aguas, que queda inscrita en el Registre d'Instal·lacions de la Comunitat Valenciana amb el número 323/AAI/CV. Posteriorment, per a la modificació substancial d'AAI de l'abocador d'RNP de Dos Aguas, es va emetre declaració d'impacte ambiental favorable condicionada mitjançant la Resolució del director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental de data 28 de gener de 2019 (expedient 45/3082-OOL).  
En l'entorn de les instal·lacions de l'EMTRE se situa també el depòsit controlat de La Matrona, sense activitat d'abocament. Per a aquest abocador es va emetre la Resolució de 29 d'abril de 2008, de la Direcció General per al Canvi Climàtic, per la qual es va atorgar a l'empresa SYF Tractaments UTE l'AAI per a abocador existent de residus no perillosos ubicat al terme municipal de Dos Aguas, que queda inscrita en el Registre d'Instal·lacions de la Comunitat Valenciana amb el número 271/AAI/CV. En data 30 de novembre de 2010, es va dictar resolució de fi d'abocament.  
Segons la documentació presentada, es porten seguiments periòdics d'aigües superficials i subterrànies, tal com estableixen les autoritzacions ambientals corresponents, tant del depòsit controlat Matrona (situat a l'est del vas en projecte) com del depòsit controlat Instal·lació 2 de l'EMTRE (situat al sud-est del vas en projecte).  
  
  
Descripció del projecte  
L'EMTRE, juntament amb l'empresa concessionària de la instal·lació 3 del Pla zonal, l'UTE SFS Instal·lació 3, que gestiona actualment la planta de tractament d'RSU de Manises, projecten la construcció i explotació del futur depòsit controlat per als residus no perillosos (rebutjos) de l'esmentada planta, que s'ubicarà en la partida de La Matrona del terme municipal de Dos Aguas (València), i inclourà una línia de tractament de lixiviats (es tracta d'una instal·lació específica per al tractament de lixiviats produïts en l'abocador). El projecte preveu la valorització energètica del combustible derivat del residu (CDR) fabricat en la planta de Manises; cal assenyalar que, de conformitat amb el PIRCV, en els documents més recents es fa referència a combustibles sòlids recuperats (CSR), nomenclatura que s'adopta d'ara en avant.  
  
La superfície total de les instal·lacions és d'aproximadament 18 hectàrees, tenint en compte els talussos necessaris per a la construcció del vas. Les parcel·les afectades són les següents: 75, 76, 78, 79, 80, 81, 82, 83, 84, 85, 86, 132, 133, 134, 135, 136, 137, 138, 139, 140, 141, 142, 143, 144 i 166 del polígon 3, partida de La Matrona, del terme municipal de Dos Aguas. El depòsit controlat de la instal·lació 3 s'ubicarà íntegrament, sobre sòl no urbanitzable.   
Les obres que es realitzaran consisteixen en la construcció del vas d'abocament i les instal·lacions auxiliars necessàries per a la gestió de pluvials, lixiviats i biogàs que es genere; també comprenen els vials d'accés, tant a l'abocador com a les instal·lacions de tractament de lixiviats, basses de lixiviats i pluvials.  
Està previst executar una plataforma de processos (tractament de lixiviats), limítrofa al depòsit controlat, que té una superfície de 20.271 m2, dotada de paviment asfàltic. La instal·lació de tractament i depuració de lixiviats comptarà amb les següents edificacions i equips: reactor biològic, edifici d'osmosi, evaporador cristal·litzador, coberta d'emmagatzematge de CSR (el projecte preveu que els residus s'apilen sota ensostrat i mitjançant pala carregadora es portaran a un alimentador que els condueix a la trituradora i, posteriorment, a la sitja horitzontal d'emmagatzematge), nau de tractament de CSR, forn i sistema de depuració i evacuació de gasos del forn de tractament de CSR, sistema de control i monitoratge d'emissions, caldera de recuperació de calor i caseta de carbó actiu.  
  
Dades generals del projecte   
Es tracta d'un abocador d'alta densitat per a residus no perillosos en forma de bales retractilades i compactades prèviament. Els residus es depositaran en bales d'1,2 m d'alçària aproximadament, formant tongades de 5 m que inclouran el material de cobertura. Aquestes tongades seran cobertes diàriament per una capa de 0,30 m de grossària constituïda per material mineral procedent del mateix emplaçament o per àrids reciclats. La documentació aportada exposa que d'aquesta manera podrà evitar-se la generació de males olors, voladures de materials lleugers, etc.  
El vas inicial d'abocament tindrà una superfície màxima d'ocupació d'aproximadament 103.000 m2. La cota màxima d'excavació serà +382 m, i el rebliment arribarà a la cota +456 m. La documentació aportada indica que l'abocador té una capacitat aproximadament de 3.200.000 m3 i un volum útil d'ompliment de 2.905.862 m3 (2.528.100 tones), amb una vida útil de 14,9 anys, estimada sobre la base de les dades actuals de generació actual de rebutjos.   
El vas d'abocament, a causa de la seua ubicació, estarà format per una única cel·la, excavada íntegrament abans de començar l'explotació d'aquesta. A causa de la topografia existent, el depòsit controlat quedarà envoltat perimetralment per un dic, que estarà format per argila procedent de l'excavació degudament seleccionada i compactada. El dic es realitzarà en la part nord, est i sud-est de l'abocador i tant a l'oest com al sud-oest es realitzarà una excavació del vas. Aquest dic arribarà a tindre una alçària de fins a 50 m, i segons projecte es van dissenyar bermes de 4 m d'amplària cada 10 m d'alçària. En contestació a les al·legacions rebudes en relació amb l'estabilitat del talús excavat a l'oest en el terreny natural, s'ha considerat que les bermes podrien ser insuficients, per la qual cosa es proposa ampliar-les a 8,5 m d'amplària. Amb això, s'aconsegueix millorar notablement el talús general i aconseguir un coeficient de seguretat d'1,31 sense sisme i 1,16 amb sisme. Es conclou que l'inconvenient d'aquesta actuació és la pèrdua de 328.381 m3 de capacitat, en passar d'una capacitat bruta de 3.176.557 m3 a 2.848.176 m3.   
  
La xarxa d'evacuació de lixiviats es dissenya en forma d'espina de peix, amb un ramal principal i diversos ramals secundaris, formada per canonades ranurades, ficades en rasa i reblides de material drenant. Els pendents en el disseny del fons del vas estaran disposats de manera que tots els lixiviats siguen conduïts al punt d'extracció, situat en el punt de menor cota del fons del vas, al costat del dic de tancament del depòsit (cota +382); des d'aquest punt, la xarxa de lixiviats es condueix fins a la bassa de lixiviats situada a cota +370.  
Els lixiviats es tractaran en una EDAR, que comptarà amb tractament biològic de membrana, osmosi inversa i evaporació posterior. Es realitzaran analítiques periòdiques de control tant dels lixiviats d'entrada com de l'aigua depurada.  
S'executaran tres basses en la zona est del depòsit, amb les funcions següents:  
1. Bassa de lixiviats. Recull els lixiviats del fons del depòsit controlat procedents del mateix abocament i l'aigua de percolació caiguda sobre l'abocador en cas de pluges fortes i s'emmagatzemaran prèviament al seu tractament. Té una capacitat de 12.335 m3.   
2. Bassa d'aigües pluvials grises. És una bassa de laminació/decantació d'aigües pluvials d'escolament potencialment contaminades, de capacitat 9.061 m3, que recull l'aigua de la plataforma de tractament de lixiviats, i d'alguna cuneta del depòsit que poguera resultar contaminada, i està connectada amb la bassa de lixiviats; ambdues es portaran a l'EDAR de lixiviats. Es tractaran en una depuradora de tractament biològic de membrana, osmosi inversa i evaporació posterior. D'aquest evaporador s'obté un condensat que es portarà a la bassa d'aigües depurades.  
3. Bassa d'aigües depurades. Tindrà capacitat de 10.878 m3. Rep el condensat resultant del tractament d'aigües brutes. Aquestes aigües s'aprofitaran en la mateixa instal·lació per a aigualejos, neteja de superfícies i regs de camins, i l'excés s'abocarà al domini públic hidràulic (DPH).   
D'acord amb l'RD 646/2020, de 7 de juliol, es disposarà de 6 piezòmetres de control d'aigües subterrànies. Els piezòmetres projectats 1, 2 i 3, s'ubicaran en la zona occidental i tindran en principi una longitud reduïda, ja que es destinaran a la detecció de potencials fugides de lixiviats. No arribaran, per tant, al nivell freàtic, per la qual cosa es recomana que disposen d'una canonada piezomètrica ranurada en tota la seua longitud. Els altres tres punts situats en la zona oriental, piezòmetres 4, 5 i 6, es destinaran al control de la qualitat de les aigües subterrànies, per la qual cosa en aquest cas hauran d'arribar al nivell freàtic i, per tant, hauran d'estar ranurats únicament en el seu tram final, i la resta de la perforació quedarà cimentada per a evitar possibles contaminacions indirectes. També s'utilitzaran com a blanc les dades del piezòmetre C-3 (està construït i procedeix de l'abocador de la instal·lació 2).  
  
Es realitzarà una instal·lació de pous de recollida de biogàs (sistema de captació) recrescuts amb l'execució de noves fases d'abocament. La xarxa de desgasificació prevista estarà formada per ximeneres, conduccions, estació de regulació i control, bufadors i torxa de combustió. Aquestes ximeneres de desgasificació s'aniran recreixent a mesura que avança l'explotació de l'abocador fins a aconseguir la seua cota màxima (connexió amb la torxa).   
La documentació aportada estableix que els residus que es depositaran en l'abocador procedeixen del rebuig de les plantes de tractament de l'EMTRE i conté un percentatge en matèria orgànica de 24,4 %. El baix percentatge en matèria orgànica dels rebutjos i el fet de no recircular lixiviats en el vas d'abocament, comporta una baixa generació de biogàs, per la qual cosa no s'ha previst el seu aprofitament energètic.   
El biogàs captat serà conduït mitjançant canonades de PEAD des de la campana de captació fins a la torxa per al seu crema, de manera que es reduïsquen les emissions de CH4 i les males olors. El funcionament continu de la torxa mantenint les condicions de temperatura i temps de residència (900 °C i 0,3 segons) assegura l'absència d'emissió d'olors, en oxidar-se a temperatures superiors a 750 °C el sulfhídric i altres compostos volàtils causants de mala olor.   
  
Característiques constructives de l'abocador   
El sistema d'impermeabilització del fons i del talús del vas tindrà la següent distribució estructural (de baix a dalt):  
El coeficient de permeabilitat que presenta la formació argilenca està comprés entre 10-9 i 10-13 m/s, per la qual cosa es durà a terme una escarificació i posterior compactació en una grossària d'almenys 0,5 m. S'executarà únicament en el fons del vas.  
Es col·locarà una làmina de geotèxtil de polipropilé no teixit CBR 7.800 N en el fons del vas, bermes i talussos.  
La següent capa és una làmina de PEAD de 2 mm de grossària, que serà la làmina impermeable que reculla els lixiviats i constitueix la principal barrera a l'avanç dels lixiviats. Es col·locarà en el fons i talussos del vas d'abocament.  
Posteriorment, es col·locarà un geotèxtil de polipropilé no teixit CBR 9.600 N. La capa següent són les graves de drenatge, que es col·locaran en el fons del vas i en les bermes.   
L'última capa per col·locar en el fons del vas i les bermes és un geotèxtil de filtre 300 gr/m2. En els talussos, els geotèxtils i la capa de graves se substitueixen per un geocompost drenant, sent aquesta l'última capa.  
El perímetre de la instal·lació estarà totalment barrat i hi haurà un control d'accés de vehicles.  
La documentació remesa estima el balanç de terres següent:  
1. Excavació de terres. El desmunt del conjunt de les instal·lacions permetrà obtindre un volum d'argiles d'1.326.745,30 m3, sòl adequat per a les capes de cobriment de 370.669,90 m3 i un volum de terra vegetal de 27.324,90 m3.  
2. Rebliments de terres. Per al terraplé del dic i de la plataforma, capes de cobriment, capa de regularització, capa d'impermeabilització i capa de terra vegetal de segellament, es necessitarà: rebliment d'argiles d'1.254.483,27 m3, rebliment de sòl adequat de 202.285,63 m3 i rebliment de terra vegetal de 89.550,26 m3.   
L'estudi preliminar de balanç de terres conclou que la totalitat de l'excavació es reutilitzarà en les instal·lacions següents: dic perimetral, plataforma de basses, camí d'accés, terres de cobriment i segellament del depòsit controlat. Les terres de cobriment seran obtingudes de la mateixa excavació de l'abocador. En fase de projecte constructiu es realitzarà un estudi que determine on apilar de manera temporal les terres que s'han d'usar com a cobriment i segellament. El volum que s'obté en l'excavació de material apte, tant per a la construcció de l'abocador i les seues infraestructures auxiliars com per a l'explotació d'aquest, és suficient per a no haver de recórrer a préstecs. Sí que serà necessari un préstec de terra vegetal (aportació externa) de 62.225,36 m3. Així mateix, la documentació aportada estableix que si es necessita alguna aportació externa s'utilitzarà l'apilament de la instal·lació 2, ja que aquesta finalitzarà la seua activitat al mateix temps que la instal·lació 3 la inicie.  
Una vegada finalitzada l'explotació del depòsit controlat, se'n procedirà a la clausura i segellament, que consta de les següents capes de baix cap amunt per a les bermes i plataforma: geotèxtil 500 gr/m2, material granular per a drenatge de gasos de 30 cm, geotèxtil 500 gr/m2, làmina de PEAD rugosa de 2 mm, geotèxtil 500 gr/m2, capa mineral impermeable de 0,5 m, geotèxtil 500 gr/m2, 30 cm de material granular per a drenatge de pluvials, geotèxtil 500 gr/m2 i cobertura de terra vegetal d'1 metre.  
El segellament consta de les següents capes de baix cap amunt per als talussos: geotèxtil 500 gr/m2, geodrén, geotèxtil 500 gr/m2, làmina de PEAD rugosa de 2 mm, geotèxtil 500 gr/m2, capa mineral impermeable de 0,5 m (argiles compactades), geodrén i cobertura de terra vegetal d'1 metre.  
Respecte a la restauració vegetal, es preveu una plantació d'espècies arbustives en pendent suau, sembra manual de llavors d'espècies herbàcies i quant a les actuacions en zones amb talussos pronunciats, es cobriran les zones d'actuació amb geocel·les, que serviran com a protecció mecànica contra l'erosió i alhora facilitaran el sosteniment de les espècies hidrosembrades. La mescla de llavors a utilitzar és la mateixa que per a la sembra directa, representada per una mescla de gramínies i lleguminoses. La documentació aportada estableix que les espècies vegetals que s'utilitzaran en la restauració seran autòctones.  
  
Línia de tractament de lixiviats   
La documentació remesa considera que la producció de lixiviats anual del depòsit controlat estaria entorn dels 30.000 - 35.000 m3/any i un màxim entorn de 50.000 m3/any.  
Tant les aigües pluvials grises com els lixiviats de l'abocador es tractaran en l'EDAR, composta per un reactor biològic de membrana MBR (tractament biològic amb desnitrificació i nitrificació i ultrafiltració), seguit de sistema d'osmosi inversa i un equip evaporador-cristalitzador (procés d'evaporació del concentrat de l'osmosi).   
  
Per a la instal·lació de l'EDAR es necessita la construcció d'una nau i una sèrie d'instal·lacions auxiliars, així com un depòsit per a un reactor biològic. Per al subministrament d'energia necessària que consumeixen tant la instal·lació de depuració de lixiviats com altres equips, s'ha previst la construcció d'una línia elèctrica de mitjana tensió subterrània de 20 kV i de longitud aproximadament d'1,8 km, des de la subestació situada pròxima a l'actual depòsit controlat en explotació (instal·lació 2) fins a les noves instal·lacions de tractament de lixiviats. El traçat s'ha previst per les actuals carreteres d'accés al depòsit controlat (instal·lació 2) i a l'antic depòsit controlat de La Matrona. Una vegada aconseguida la plataforma, s'instal·larà un CT al costat de la nau de tractament de lixiviats, que subministrarà l'energia necessària per a tots els equips.  
  
El vapor necessari per al procés d'evaporació prové d'una caldera alimentada per un forn rotatiu, en el qual es projecta dur a terme la valorització energètica del CSR fabricat en la planta de tractament d'RSU de Manises. Es construirà una marquesina i s'emmagatzemaran temporalment les bales de CSR, abans del seu processament. S'instal·larà una nau de tractament de CSR (trituració fins a una grandària inferior a 25 mm abans de subministrar-ho al forn), que albergarà les instal·lacions d'alimentació de CSR i el forn rotatiu. Es consideren unes necessitats aproximades de 3.600 - 4.600 t/any de CSR. El sistema de tractament de gasos del forn comptarà amb un reactor de neutralització mitjançant carbó actiu.   
S'estima un volum entre 583 m3/any i 835 m3/any de concentrat de l'evaporador i entre 1.165 m3/any i 4.165 m3/any de llots procedents de la centrífuga del tractament biològic.   
Per als llots generats, es planteja la implantació d'una instal·lació de deshidratació de llots, mitjançant una separadora centrífuga.  
El concentrat produït en el procés d'evaporació de la línia de tractament de lixiviats s'emmagatzemarà temporalment fins a la seua retirada per un gestor autoritzat.   
Les aigües depurades (permeació de la fase d'osmosi i condensació de l'evaporador) es conduiran a la bassa d'aigües depurades juntament amb les aigües pluvials no contaminades per al seu ús en regs, mentre que l'excés s'abocarà a domini públic hidràulic.  
  
Tramitació administrativa  
Amb data 26 d'abril de 2021, es va rebre un ofici del Servei de Prevenció i Control Integrat de la Contaminació (òrgan substantiu), en què se sol·licitava el pronunciament sobre la suficiència de la documentació presentada o, si escau, la necessitat de completar-la o esmenar-la segons el que s'estableix en la Llei 6/2014, de 25 de juliol. Adjunta a l'ofici la següent documentació (sota la referència 007/21 IPPC): sol·licitud d'inici, estudi d'impacte ambiental (novembre 2020), resum no tècnic de l'estudi d'impacte ambiental, projecte bàsic d'autorització ambiental integrada (gener 2021), resum no tècnic del projecte, estudi d'integració paisatgística, document d'afecció a l'RN 2000, documentació complementària i còpia de la resolució de declaració de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000, del director general de Medi Natural i Avaluació Ambiental de data 10 de febrer de 2021.  
  
Amb data 11 d'abril de 2022, el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental (òrgan ambiental) remet un informe de suficiència de documentació a l'òrgan substantiu i sol·licita la remissió dels informes sectorials emesos per les diferents administracions públiques afectades pel projecte, consultades en el tràmit substantiu, d'acord amb el que s'estableix en l'article 37 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre. En particular, se sol·liciten els informes de l'òrgan de conca.   
Amb data 13 d'abril de 2022, l'òrgan substantiu informa que l'expedient actual (007/21 IPPC) és resultat de la tramitació de l'expedient 193/06 IPPC que va suposar que una vegada obtingut informe favorable de l'IGME, era necessari un nou projecte i un canvi d'ús dels terrenys i aprovació de mesures compensatòries. Aquest nou projecte, juntament amb l'estudi d'impacte ambiental, són els que va presentar l'EMTRE amb la nova sol·licitud que va donar inici a l'actual expedient. Per aquest motiu, hi adjunta la documentació de l'expedient 193/06 IPPC com a antecedent:  
1. Informe sobre afecció a forests catalogades remés el 12 de juliol de 2021, pel Servei Territorial de Medi Ambient de València, en què es notifica que revisada la documentació disponible en el Servei Territorial i consultat el visor web de cartografia de la Generalitat s'informa que no hi ha forests d'utilitat pública en les parcel·les consultades (parcel·les on s'ubicarà l'abocador).  
2. Informe de l'Institut Geològic i Miner d'Espanya (IGME), emés el 30 de juny de 2018, que conclou: des del punt de vista de la protecció de les aigües subterrànies, es consideren complides les dues condicions imposades per IGME en l'informe de 27 de febrer de 2017, per a la viabilitat de les instal·lacions. En conseqüència i sempre des del punt de vista de la protecció de les aigües subterrànies, es pot concloure que l'àrea sobre la qual es projecta construir les instal·lacions reuneix les característiques tècniques d'aptitud per a ser utilitzada com a potencial receptor d'RSU. Així mateix, indica que s'han de continuar mantenint i complir-se totes les modificacions estipulades en el projecte constructiu, així com les especificacions exposades per l'IGME en informes previs. Quant a la xarxa de control, es remet a l'exposat en l'últim informe de l'IGME de data de 15 de gener de 2018, el disseny del qual haurà de ser adequadament especificat i justificat.   
3. Còpia de la Resolució del director general de Medi Natural i Avaluació Ambiental, de data 10 de febrer de 2021 (RN2000).  
4. Sol·licitud de l'EMTRE de canvi d'ús de terrenys forestals. Se sol·licita que s'eleve al ple del Consell la proposta del canvi d'ús dels terrenys forestals corresponents a les parcel·les 75, 76, 78, 79, 80, 81, 82, 83, 84, 85, 86, 132, 133, 134, 135, 136, 137, 138, 139, 140, 141, 142, 143, 144 i 166 del polígon 3, partida de La Matrona, del terme municipal de Dos Aguas, per a l'execució del projecte d'abocador de residus no perillosos, amb la finalitat d'assegurar la continuïtat de la prestació del servei públic.   
En el mateix ofici de data 13 d'abril de 2022, l'òrgan substantiu comunica que de conformitat amb la disposició addicional dotzena de la Llei 9/2019, de 23 de desembre, de la Generalitat, de mesures fiscals, de gestió administrativa i financera i d'organització de la Generalitat, «Es declara d'interés públic de primer ordre, a aquest efecte del que es preveu en l'article 50 de la Llei 43/2003, de 21 de novembre, de forests, el projecte d'ampliació o modificació d'obres i instal·lacions de gestió de residus a Dos Aguas, de l'Entitat Metropolitana per al Tractament de Residus, àrea de gestió V2 del Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana.  
En aquest supòsit, i amb caràcter excepcional, per acord del Consell, adoptat a instàncies de la conselleria competent en matèria de medi ambient, podrà acordar-se el canvi d'ús forestal dels terrenys forestals als quals fa referència l'esmentat article que resulten necessaris per a l'execució del projecte, amb la finalitat d'assegurar la continuïtat en la prestació de les obligacions de servei públic.  
L'acord establirà com a mesura compensatòria l'obligació del titular de reforestar, a càrrec seu, en l'àrea que li indique l'Administració, el doble de la superfície forestal afectada. Addicionalment, en el seu acord, el Ple del Consell podrà establir mesures compensatòries addicionals per a la comarca on s'ubique la instal·lació, dins de les seues polítiques econòmiques i pressupostàries ordinàries.  
En cap cas, l'aplicació de l'excepció prevista en aquesta disposició podrà implicar un augment de l'aprofitament lucratiu per a particulars contrari a la finalitat perseguida amb la prohibició general de canvi d'ús forestal prevista en la normativa bàsica estatal.» Aquest text en extracte correspon amb l'Acord de 29 d'octubre de 2021, del Consell, publicat en el DOGV el 18 de novembre de 2021.  
  
Així mateix, en l'esmentat ofici de 13 d'abril de 2022 s'indica que, al si de la tramitació de l'expedient 007/21 IPPC, l'òrgan substantiu ha obtingut els informes següents:  
1. Notificació del Gabinet de Comunicació (Generalitat), relativa al ja esmentat Acord de 29 d'octubre de 2021, del Consell.  
2. Informe emés el 9 de desembre de 2021, pel Servei de Protecció de l'Atmosfera sobre la suficiència de la documentació presentada, on exposa que: ateses les característiques de la instal·lació, tenint en compte les possibles afeccions en l'entorn, quan l'òrgan competent ho considere necessari, podrà requerir al titular de la instal·lació la realització d'un pla de gestió d'olors o una avaluació de la molèstia per olors; en aquest cas, l'empresa presentarà un projecte que preveja mesures correctores addicionals per a minimitzar l'emissió de compostos olorosos. (…) En matèria d'acústica, els titulars de les activitats subjectes a autorització ambiental integrada han de dur a terme un control de les emissions acústiques i dels nivells de recepció en l'entorn, mitjançant la realització d'auditories acústiques, a l'inici de l'exercici de l'activitat i, almenys, cada cinc anys o en un termini inferior si així s'establira en la seua autorització. i conclou que la idoneïtat de l'activitat d'incineració de residus ha de ser valorada pel servei competent. No obstant això, es considera que els contaminants emesos i els valors límits establits en el cas de l'autorització de l'activitat d'incineració de residus urbans amb valorització energètica i la nau d'emmagatzematge i tractament de CSR són els establits en l'informe. D'altra banda, s'haurà de justificar la inviabilitat de l'aprofitament del biogàs de l'abocador tal com estableix l'apartat 4.3. control de gasos de l'annex I del Reial decret 646/2020, de 7 de juliol.   
  
3. Informe de Confederació Hidrogràfica del Xúquer favorable, emés el 14 de setembre de 2021, relatiu al condicionat a incloure en l'AAI pel que fa a l'abocament d'aigües residuals al barranc de Roque, de caràcter sanitari i industrial, sota les prescripcions tècniques i el condicionat que s'hi detallen per a la seua inclusió en l'AAI.  
4. Confederació Hidrogràfica del Xúquer, emet en data 25 d'octubre de 2021 una modificació a l'informe anterior, relativa als controls a realitzar per a la vigilància de les aigües subterrànies.   
5. Informe tècnic de l'Ajuntament de Dos Aguas, emés el 2 de març de 2021, en què s'emet informe favorable del fet que s'ha presentat documentació suficient segons el que s'estableix en la normativa aplicable.  
6. Informe de suficiència i adequació de l'Institut Geològic i Miner d'Espanya (IGME), emés el 10 de maig de 2021, en el qual es conclou que analitzada la documentació aportada per l'òrgan substantiu en l'expedient 007/21 IPPC (estudi d'impacte ambiental i projecte bàsic de sol·licitud d'AAI), es considera que és adequada i suficient.   
  
7. Consta en l'estudi d'impacte ambiental informe patrimonial favorable de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, emés el 17 de juliol de 2008.  
Amb data 18 de maig de 2022, l'òrgan substantiu remet documentació tècnica complementària presentada pel promotor per a contestar l'informe de l'òrgan ambiental de data 11 d'abril de 2022.   
  
Amb data 2 de juny de 2022, l'òrgan ambiental remet informe de suficiència de documentació. Així mateix, requereix el resultat del tràmit d'informació pública i consultes a les administracions públiques afectades per a la valoració del projecte.  
Amb data 18 d'agost de 2022, l'òrgan substantiu remet còpia digital de l'expedient i sol·licita la declaració d'impacte ambiental, adjuntant-hi: sol·licitud d'avaluació d'impacte ambiental, estudi d'impacte ambiental (novembre 2020), projecte bàsic d'AAI (gener 2021), resum no tècnic, estudi d'integració paisatgística, estudi d'afecció a l'RN 2000, documentació requerida per CHJ, documentació requerida per l'òrgan ambiental, informació pública, al·legacions i contestació a aquestes pel promotor i informes rebuts en el tràmit (ja esmentats).   
  
El tràmit d'informació pública de l'expedient de tramitació de l'autorització ambiental integrada (de conformitat amb el procediment de tramitació d'autorització ambiental integrada i d'avaluació d'impacte ambiental), es va dur a terme mitjançant anunci en el DOGV número 9368, de 23 de juny de 2022.  
Amb data 31 d'octubre de 2022, l'òrgan substantiu remet ofici en què adjunta les al·legacions presentades durant la fase d'informació pública per part d'Ecologistes en Acció del País Valencià i l'Associació Xúquer Viu, i la contestació per part del promotor. El promotor indica que les al·legacions són idèntiques, per la qual cosa es procedeix a respondre a les dues alhora en el mateix informe.  
En la mesura en què es refereixen a qüestions amb rellevància ambiental, cal esmentar les següents al·legacions i la contestació elaborada pel promotor:  
Al·legació: tipus i quantitats de residus que puguen tractar-se identificats mitjançant els codis LER i per a cada tipus d'operació d'acord amb la nova Llei 7/2022, de residus i sòls contaminats.  
Resposta del promotor: es fa referència als codis LER dels diferents tipus de residus i a les diferents operacions de tractament:  
  
D0502: Depòsit situat en abocadors de residus no perillosos.  
Respecte a la planta de tractament de lixiviats es preveuen les següents operacions de tractament:  
D0901: Tractament fisicoquimic de residus liquids, sòlids i pastosos per filtració, garbellament, coagulacio, floculacio, oxidació, reducció, precipitació, decantació, centrifugacio, neutralitzacio, destil·lació, extracció.  
D0904: Evaporació.  
R0105: Utilització principal com a combustible en altres instal·lacions de coincineracio.  
Al·legació: la normativa vigent estableix l'obligació d'un aprofitament energètic dels gasos generats en un abocador que reba residus biodegradables.   
Resposta del promotor: conclou que si resulta que s'acaba produint un volum de biogàs que rendibilitze la possibilitat de cremar-lo en motors i/o injectar-lo a la xarxa gasística, òbviament es farà. L'EMTRE s'ha compromés a fer-ho, però en principi no seria el desitjable perquè això seria indicatiu que no estaran funcionant correctament ni la recollida selectiva de la matèria orgànica ni les instal·lacions de tractament de residus.  
Al·legació: no hi ha cap estudi d'estabilitat del dic que, en les parts nord, est i sud-est de l'abocador contindria la massa dels residus depositats.  
Resposta del promotor: el dic es fa d'argila compactada per a evitar tot tipus de filtracions i que siga el més impermeable possible. Amb posterioritat a l'estudi realitzat i d'acord amb l'IGME, es va disposar en l'est de l'abocador una zona d'escullera, però això no es va fer per a millorar l'estabilitat del dic, sinó com a sistema de detecció de fugues. En el sud i el sud-est de l'abocador sí que es disposa d'escullera de protecció del dic, però en aquest cas és per a evitar l'erosió per pluvials ja que en aqueixa zona hi ha un xicotet barranc per on circularia aigua pluvial en cas de pluja torrencial. En qualsevol cas, a l'efecte d'estabilitat dels talussos, l'escullera a peu de talús millora l'estabilitat del dic. No obstant això, s'ha tornat a fer un nou estudi d'estabilitat dels talussos que s'hi aporta.  
Al·legació: l'estudi d'estabilitat dels talussos presentat com a annex 9 del projecte tècnic presenta greus deficiències i no assegura aqueixa estabilitat de l'abocador, prenent com a referència els factors de seguretat establits en el desenvolupament tècnic del Reial decret 1481/2001.  
  
Resposta del promotor: es considera que s'ha d'admetre parcialment l'al·legació anterior i que les bermes interiors del vas d'abocament passen a ser de 8,5 m d'amplària mínima en comptes dels 4,5 m establits. L'inconvenient d'aquesta actuació és que es perd un volum brut de 328.381 m3, en passar d'una capacitat bruta de 3.176.557 m3 a 2.848.176 m3.  
S'estima convenient, a més, reforçar el dic artificial amb la realització de 4 capes de sòl-ciment d'un metre de grossària, situades a l'altura de les bermes pel costat exterior. Així mateix, s'indica que els nous talussos redueixen en més d'un 10 % la capacitat de l'abocador, per la qual cosa, en execució d'obra, a fi de tornar a recuperar capacitat d'abocament, l'amplària de les bermes s'intentarà reduir sempre que els estudis geotècnics que es realitzen donen un marge de seguretat adequat.  
  
Al·legació: no s'ha presentat una vertadera anàlisi econòmica dels costos de l'abocament que exigeix el Reial decret 646/2020, de 7 de juliol.  
Resposta del promotor: el projecte de gestió original es va desenvolupar d'acord amb els preceptes de la Llei valenciana de residus de l'any 2000 (capítol V, article 34 i següents), així com el Pla zonal de les zones III i VIII (àrea de gestió 1), per la qual cosa en aquest consta un detallat estudi econòmic, del qual es dedueix el cànon d'explotació i amortització de la instal·lació. Una vegada aprovada l'AAI, ja que les característiques d'aquest projecte difereixen de l'anterior, es procedirà a realitzar tota la tramitació de modificació i adequació del contracte a les circumstàncies que establisca la nova autorització.   
Al·legació: en el projecte bàsic i tècnic no es manté una distancia mínima entre la cota del fons d'excavació dels vasos i el nivell freàtic de l'aqüífer local penjat. No s'ha estudiat la probabilitat que una pujada excepcional del nivell freàtic poguera arribar a la zona de l'abocament.  
  
Resposta del promotor: s'hi adjunta un informe específic de contestació a aquesta al·legació. En l'àrea compresa pel vas receptor s'incorporarà una capa addicional d'argiles compactades per a aconseguir, juntament amb la formació natural Fm 2, una grossària mínima de 10 m d'argiles impermeables sota el fons del vas, la qual cosa proporcionarà la màxima protecció i impermeabilització. La xarxa de vigilància bàsica d'aigües subterrànies estarà constituïda inicialment per tres punts que s'emplaçaran en el sector occidental del vas per a controlar possibles fugues de lixiviats, i altres tres en el sector oriental, destinats al control de les variacions piezomètriques i de la qualitat de les aigües subterrànies. D'acord amb el condicionat de l'IGME per a la protecció del medi hídric subterrani, es disposarà com a suport en el fons del vas d'almenys 10 m de grossària d'argiles impermeables que segellaran el vas i impediran amb caràcter permanent el flux subterrani o subsuperficial cap a l'exterior.  
Sobre aquesta formació impermeable, també es disposaran les làmines impermeables i la resta dels elements de disseny que contribuiran a l'adequat drenatge intern i controlat dels lixiviats que es generen durant l'activitat de rebliment del vas.  
També s'ha constatat mitjançant sondejos mecànics que la formació natural Fm 2 en la zona del futur vas es troba jacent sobre les formacions Fm 3 i Fm 4 de baixamolt baixa permeabilitat, la qual cosa proporcionarà una protecció natural addicional respecte al segellament del vas en profunditat i la protecció de les aigües subterrànies. Les característiques tècniques del projecte presentat permeten garantir que les aigües subterrànies no entraran en cap cas en contacte amb els residus.   
  
Al·legació: el projecte incompleix les condicions que estableix el PIRCV 2019 en el seu article 17.6 per a poder instal·lar una incineradora de CSR (combustible sòlid recuperat) elaborat en la planta TMB de Manises.  
Resposta del promotor: s'indica que l'EMTRE compleix tots aquests requisits.  
Al·legació: el projecte no explicita les set fases del rebliment de l'abocador en les quals presumptament es divideix aqueix procés. Les dades d'abocament de residus són poc realistes.  
Resposta del promotor: l'extensió màxima del front d'abocament mai serà superior als 4.000 m2 establits en l'RD 646/2020. De fet, està previst el cobriment diari dels residus depositats, per tant el front d'abocament obert sempre serà el mínim per a depositar els residus que es produeixen en un dia (4.241-2.109 m2 com a màxim).  
Al·legació: no es presenta el projecte de la linia elèctrica de mitjana tensio 12/20 kV i el seu estudi d'impacte ambiental entre la documentacio sotmesa a informacio publica.  
Resposta del promotor: la línia elèctrica no es troba sotmesa al procediment d'avaluació d'impacte ambiental.  
Al·legació: millors tècniques disponibles aplicables a aquest projecte.  
Resposta del promotor: la instal·lacio de fabricacio de CDR/CSR és per a 4.000 t/any, és a dir, per a instal·lacions amb una capacitat menor a les 75 t/vaig dia, per tant, no s'hi aplicarà les MTD que s'indiquen en l'al·legacio.   
El forn de CSR té una capacitat d'aprofitament de CSR inferior a 3 t/h, per la qual cosa no s'hi aplicarà la Decisió d'execució (UE) 2019/2010, de la Comissió, de 12 de novembre de 2019, per la qual s'estableixen les conclusions sobre les millors tècniques disponibles (MTD), de conformitat amb la Directiva 2010/75/UE, del Parlament Europeu i del Consell, per a la incineració de residus.  
Al·legació: no queda clar si l'operació d'incineració dels CSR serà una operació R01 o D10, ja que no s'ha presentat un certificat o una estimació del factor R1 o eficiència energètica de la instal·lació d'incineració previst en l'annex II de la Llei 7/2022, de 8 d'abril.  
  
Resposta del promotor: sense perjudici que es complisca el criteri d'eficiència energètica superior a 0,65 en aquest cas, s'estima considerar que l'operació de valorització del CSR és la R0105 utilització principal com a combustible en altres instal·lacions de coincineració, ja que el forn pot alimentar-se en el seu moment amb altres combustibles, a més que l'activitat principal en aquest cas no és la incineració de residus municipals, l'activitat principal és el tractament dels lixiviats.  
  
Al·legació: el projecte bàsic és contradictori respecte al destí de les cendres de fons i escòries generades en el procés d'incineració dels CSR.  
Resposta del promotor: es pretén alimentar al forn amb un material pràcticament granular que no supere els 20 - 30 mm i al qual se li hagen llevat prèviament la quasi totalitat dels metalls, pedres, terra i vidre. El material que es porte al tractament final que s'instal·larà a Dos Aguas, vindrà, a més, pretractat des de la planta de Manises. Les bales procedents de Manises portaran fleixos plàstics per a evitar escòries metàl·liques.  
Al·legació: el projecte bàsic no preveu un tractament de les escòries i dels lixiviats generats. El recinte per a la maduració proposat pel projecte, una nau tancada, és inviable.  
Resposta del promotor: les operacions d'admissió, alimentació, tractament de CSR i maduració d'escòries i cendres (a l'interior d'un contenidor metàl·lic de 15 m3 amb tapa estanca) es duran a terme dins d'una nau tancada sota pressió subatmosfèrica, obtinguda gràcies a una xarxa d'aspiracions distribuïdes, dirigides cap a un filtre de mànegues abans de la seua emissió a l'atmosfera.  
Aquestes escòries de caràcter no perillós, una vegada refredades es portaran a l'abocador. El volum previst d'aquestes escòries, atés que es pretén fabricar un CSR de qualitat, és de menys de 0,6 t/dia, fins i tot en el supòsit, al nostre judici erroni dels al·legadors que es produïsquen 720 t/any, són 2 t/dia que si necessiten un major refredament a l'aire lliure durant diversos dies es pot disposar d'un o dos contenidors de 20 m3 per a això i situar-los en qualsevol part de la plataforma asfaltada on s'ubiquen les instal·lacions de tractament de lixiviats.  
Al·legació: la dilució dels gasos de combustió mitjançant l'entrada d'aire exterior prevista en el projecte bàsic, és una tècnica prohibida pel RD 815/2013, pel qual s'aprova el Reglament d'emissions industrials i per la normativa autonòmica de control de les emissions de les activitats potencialment contaminadores de l'atmosfera.  
  
Resposta del promotor: d'acord amb els fabricants de l'equip, aqueixa dilució compta amb una vàlvula de tancament que es trobarà normalment tancada durant totes les operacions de precalfament, incineració i parades, i s'obrirà solament si hi ha un problema de sobretemperatura en el sistema de depuració de gasos. La dilució és una mesura de seguretat que no s'utilitzarà en condicions normals de treball i permet que, en un possible escenari de mal funcionament, es baixe la sobretemperatura dels gasos perquè no danyen al filtre de mànegues. Es tracta doncs d'una manera de poder continuar filtrant els gasos, fins i tot en condicions d'emergència de la planta.  
Al·legació: el projecte d'explotacio de l'abocador no minimitza els impactes probables associats en no dividir tota la superfície en diferents cel·les i en explotar-lo com un vas únic. L'EsIA no analitza les diferents alternatives d'explotacio de l'abocador.  
Resposta del promotor: no es comparteix el criteri de l'al·legador. L'explotació de l'abocador s'ha plantejat seguint els criteris tècnics de l'EMTRE i de la UTE explotadora que tenen una llarga experiència en l'explotació d'abocadors. Per a minimitzar l'emissio de gasos d'efecte d'hivernacle, les ximeneres es van recreixent a mesura que avança l'explotacio. No hi ha problema a anar connectant i desconnectant amb la torxa aquestes ximeneres a mesura que es produeixen recrescudes en altura.  
Al·legació: el projecte i EsIA no analitza en profunditat els riscos d'ocurrència d'un incendi en l'abocador, bé per causes internes o per les externes, a causa de la seua ubicacio en sòl forestal. Tampoc s'estableixen les mesures preventives necessàries per a afrontar aqueixos riscos.  
Resposta del promotor: la instal·lacio objecte de projecte limita amb sòl forestal, amb sòl agricola i amb la instal·lacio 2. Per a complir amb les distàncies previstes pel Decret 58/2013, serà necessari executar una discontinuïtat entre la instal·lacio i el sòl forestal a traves d'un tallafocs de 25 m d'amplària més un vial de 5 m d'amplària. S'entén que aquesta zona de discontinuïtat funcionaria en ambdós sentits, tant per a un incendi de caràcter forestal que s'aproximara al depòsit controlat com al revés. Respecte a un incendi que es poguera produir a l'interior de l'abocador, l'UTE explotadora compta amb la capacitat tècnica suficient per a tractar-lo, tant per la maquinària disponible com pels mitjans humans. Els apilaments per a la terra de cobriment diari dels residus són més que suficients per a sufocar aquests incendis.  
  
Al·legació: el projecte incompleix les determinacions de la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus de la Comunitat Valenciana, i del Reial decret 646/2020, de 7 de juliol, pel qual es regula l'eliminacio de residus mitjançant depòsit en abocador, respecte a les limitacions de l'abocament màxim i les restriccions de la deposicio de residus domèstics i municipals en abocador.  
Resposta del promotor: és molt dificil estimar la quantitat de tones que es tractaran anualment en un abocador, especialment en el cas dels abocadors de rebutjos de plantes de tractament de residus municipals, en dependre de molts factors, entre altres els canvis legislatius que s'han produït en els últims anys i que influiran notablement en la quantitat i tipologia dels residus que es podran depositar en els abocadors en els pròxims anys.  
Respecte de la producció de CSR/CDR, la documentació aportada en contestació a les al·legacions indica que, de conformitat amb l'article 17 del Pla integral de residus (PIRCVA), es produirà únicament CSR per a autoconsum energètic de les mateixes instal·lacions.  
Amb data 11 de juliol de 2023, l'òrgan substantiu remet els informes obtinguts en el tràmit d'autorització:  
- Informe de la Secció d'Indústria del Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines, del 5 de desembre de 2022 (ref. JUVARI/2022/124/46), que refereix el marc normatiu aplicable a l'accés a les activitats industrials i el seu exercici.   
- Informe de l'IGME, del 22 de desembre de 2022 (ref. 3777/2017, 3848/2017, 3975/2018 i 5422/2022). S'informa que l'activitat a dur a terme, segons el projecte presentat, és adequada i compatible amb la preservació dels recursos hídrics subterranis; es recomana el trasllat de la bassa de lixiviats cap al sud per a aprofitar la major grossària de les formacions subterrànies més favorables.  
- Informe de l'IGME, de 2 de novembre de 2022 (ref. 5422/2022), referit exclusivament al patrimoni geològic d'Espanya; assenyala que el projecte no se solapa amb els límits cartografiats de cap lloc d'interés geològic de l'Inventari Espanyol de Llocs d'Interés Geològic.  
  
- Resposta de l'EMTRE, del 31 de gener de 2023 (Reg. RS/90/2023), elaborada en contestació als informes preliminars en matèria d'indústria (datada el 28 de desembre de 2022).  
- Informe del Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines Indústria, del 17 de febrer de 2023 (ref. JUVARI/2022/124/46), on s'assenyala que l'actuació no es troba afectada pel RD 840/2015, de 21 de setembre, pel qual s'aproven mesures de control dels riscos inherents als accidents greus en què intervinguen substàncies perilloses.  
  
6. Informe del Servei de Residus, del 15 de març de 2023, en contestació a la sol·licitud de suficiència documental del tràmit d'AAI (formulada el 2021). Refereix que la documentació és suficient i idònia però sol·licita aclariments en relació amb el projecte bàsic.  
7. Resposta de l'EMTRE, de 5 de maig de 2023, a l'informe de l'IGME i a l'informe en matèria de residus. En relació amb el desplaçament de la bassa de lixiviats, justifica les mesures preventives de disseny que permeten estimar l'absència de riscos associats i, en tot cas, en fase d'obres, s'analitzarà la possibilitat d'ajustar la localització d'aquesta. Es respon, així mateix, als aclariments sol·licitats en matèria de residus.   
8. Informe del Servei de Residus, de 4 de juliol de 2023. Formula propostes en relació amb el projecte, l'explotació de l'abocador i el projecte de restauració.  
La informació continguda en l'expedient aporta elements de judici suficients per a l'emissió de la declaració d'impacte ambiental.  
  
Consideracions ambientals  
L'estudi d'impacte ambiental (d'ara en avant, ESIA) preveu una anàlisi d'alternatives a la ubicació de l'abocador, tenint en compte les mateixes parcel·les que formen part del projecte de gestió aprovat. Considera tres alternatives. L'alternativa 1 analitzada no garantiria la protecció dels recursos hídrics subterranis, per la qual cosa resulta desfavorable. L'alternativa 2 preveu una gestió dels lixiviats que es generaran durant l'explotació i vigilància postclausura del depòsit controlat basada en la recirculació i en el tractament extern d'aquests. La solució finalment plantejada (alternativa 3) consisteix a traslladar el vas d'abocament a l'oest de l'inicialment plantejat secundant-se en un estrat de grossària important d'argiles molt impermeables, separant-se de les calcàries del Cretaci que quedarien al nord-est del nou vas d'abocament proposat, dins de les mateixes parcel·les que formen part del projecte de gestió aprovat, adaptant-se a la geologia existent de manera que quedara clarament garantida la protecció dels recursos hídrics subterranis. Després de xicotetes modificacions i ajustos de la nova planta del depòsit controlat, al juny de 2018 s'obté informe favorable de l'IGME a l'alternativa proposada. El projecte preveu utilitzar CSR com a combustible en les instal·lacions de depuració de lixiviats, la qual cosa suposarà l'emissió de gasos de la combustió; en no recircular lixiviats al depòsit controlat, es redueix l'emissió d'olors evitant, a més, problemes d'explotació (estabilitat, extracció de biogàs) per la saturació de lixiviats en el fons del depòsit controlat i mantenint estables els costos d'explotació en no dependre de la gestió externa de lixiviats.  
  
La zona proposada per al nou vas d'RSU de Dos Aguas, es localitza en un paratge escarpat constituït per formacions del Miocé que podrien jaure, segons la cartografia MAGNA, sobre el Keuper i/o les formacions carbonatades del Cretaci. Aquest Cretaci forma part de la MASub 080.037 denominada aqüífer de la Sierra del Ave. La zona d'estudi se situa dins del canó format pel Xúquer, en un repeu relativament pla desenvolupat a mitjana altura de la vall, en les proximitats dels paratges coneguts com Portillo de la Matrona i Retama de la Solana.   
  
La instal·lació es localitza aproximadament a una distància de 4 km de nuclis de població i a més de 5 km del municipi de Dos Aguas. A la zona s'accedeix des de l'A-3, agafant l'eixida de Buñol en direcció a Macastre fins a arribar al punt en què la carretera es bifurca cap a Cortes de Pallás, cap al sud-oest i cap a Dos Aguas a l'est. Des de la carretera CV-425, a l'altura del PK 9 i en el seu marge oriental, parteix una carretera asfaltada que condueix a la presa del Naranjero. Recorrent aquesta carretera uns 5,5 km s'arriba al camí pel qual s'accedeix al nou vas d'abocament. Aquest desviament conduirà directament a la plataforma de control i al vial perimetral projectat. Des de la plataforma es donarà accés a la cel·la d'abocament.  
Consultat el visor cartogràfic, l'emplaçament de l'abocador en la seua part sud i sud-est té classificació de sòl no urbanitzable comú (zona rural comuna forestal) i la resta de l'emplaçament, la seua classificació és sòl no urbanitzable protegit (zona rural protegida municipal forestal, paisatgística, mediambiental). Es localitza dins del paisatge de rellevància regional grup 6: Paisatges associats al corredor del Xúquer, codi PRR 16. Gorges del Cabriol, Moles de Cortes i Massís del Caroig. Al sud i sud-est de l'abocador es localitza el barranc de Roque. D'acord amb el projecte constructiu s'han disposat dues canalitzacions del barranc situat al sud de l'abocador per a no interferir en el seu llit natural. Per a això, es col·locaran dos tubs de formigó armat d'1 metre de diàmetre pràcticament en la capçalera de barranc i 3 tubs també d'1 metre de diàmetre en la intersecció del camí d'accés a les basses amb el barranc.   
L'àmbit d'estudi es troba paisatgísticament condicionat per la presència dels abocadors situats a l'est, el depòsit controlat de La Matrona i, al sud-est, el depòsit controlat de la instal·lació 2. L'estudi d'integració paisatgística conclou que el segellament i restauració de l'abocador serà fonamentalment de caràcter forestal, que una vegada acabades les obres es procedirà a la restauració de la zona per a retornar-la al seu estat original, mitjançant l'adequació del terreny, la replantació amb espècies que s'hagen extret i hagen pogut conservar-se i la retirada de totes les deixalles i materials procedents dels treballs. Les actuacions que es projecten s'adequaran al pendent natural del terreny i quant a les edificacions i naus es construiran integrades cromàticament.  
  
L'actuació està en terreny forestal segons el PATFOR. Es comprova que la ubicació de la instal·lació està composta per parcel·les afectades per incendis forestals, en concret, en els anys 1994 i 2012 (aquest últim declarat a Cortes de Pallás). Reiterar que l'Acord de 29 d'octubre de 2021, del Consell, publicat en el DOGV el 18 de novembre de 2021, permet l'ocupació dels terrenys. En la tramitació de l'esmentat acord, sol·licitat informe (sobre les parcel·les i polígons susceptibles de reforestació per a incloure d'acord amb l'acord del Consell que sumen almenys el doble de la superfície forestal i sobre altres mesures compensatòries a adoptar per a la comarca de la Foia de Bunyol) a la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental, aquesta DG va emetre un informe el 23 de juliol de 2020, en què s'indica:  
1. El titular redactarà el corresponent projecte de repoblació, que haurà de ser aprovat per la Direcció Territorial de València; tot això, d'acord amb l'article 27.3 de la Llei 3/1993, forestal de la Comunitat Valenciana, i l'article 64.2 del Reglament de la Llei forestal de la Comunitat Valenciana.  
2. Quant a les mesures compensatòries addicionals que el ple del Consell pot establir per a la comarca on s'ubique la instal·lació, dins de les seues polítiques econòmiques i pressupostàries ordinàries, aquestes no són competència d'aquesta direcció general, i caldrà consultar a la Conselleria d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball.  
El depòsit controlat queda dins de la Xarxa Natura 2000, concretament en la zona d'especial conservació (ZEC) Serres de Martés i el Ave i en la zona d'especial protecció per a les aus (ZEPA) Serra de Martés - Mola de Cortes ES0000212. Ambdós espais compten amb norma de gestió aprovada mitjançant el Decret 10/2017, de 27 de gener, del Consell.  
La zona d'especial conservació (ZEC) denominada Serres del Martés i el Ave abasta una superfície de 35.242 ha. Es tracta d'una àrea muntanyenca que alberga una de les millors representacions de matolls litorals mediterranis en el conjunt valencià. L'abundància de penyes la converteixen, a més, en una àrea d'especial interés per a les aus rapaces, i, especialment, per a l'àguila cuabarrada (Aquila fasciata). Finalment, la zona comprén la Cueva Hermosa, considerada un refugi important per als ratpenats. Quant als hàbitats i espècies destacables, les formacions de matoll són les representades en la zona, a través d'hàbitats com els matolls arborescents Juniperus (5210), matolls termomediterranis (5330), etc. Destaquen els prats anuals (6220), vegetació gipsícola (1520), parets rocoses amb vegetació casmofítica (8211) i coves (8310). El tram del riu Xúquer alberga importants hàbitats fluvials: freixenedes termòfiles (9180), brolladors petrificants (7220), galeries riberenques de Nerio-Tamaricetea (92D0) i de Salix i Populus (3280). Respecte a les espècies, destaca la presència de quiròpters: Rhinolophus euryale, Rhinolophus ferrum-equinum, Rhinolophus hipposideros o Miniopterus schreibersii. En els rius de la zona destaca la madrilla del Xúiquer Chondrostoma arrigonis.  
Pel que fa a la ZEPA que se superposa parcialment a l'espai anterior, té una àrea extensa de 153.191 hectàrees de superfície. Alberga importants poblacions d'aus rapaces: àguila marcenca (Circaetus gallicus), àguila reial (Aquila chrysaetos), àguila cuabarrada (Aquila fasciata), àguila calçada (Hieraaetus pennatus), falcó pelegrí (Falque peregrinus) i duc (Bubo bubo). També destaca la presència de gaig (Caracias garrulus), merla de cua blanca (Oenanthe leucura) i gralla de bec vermell (Pyrrhocorax pyrrhocorax).  
El promotor ha elaborat, en compliment de la valoració preliminar de repercussions emesa per la Resolució de data 14 d'octubre de 2020, un estudi d'afeccions a l'RN 2000. S'estableixen com a mesures correctores més rellevants les següents:   
- Actuacions destinades a la millora de condicions d'espècies d'aus d'interés de l'entorn: instal·lació d'abeuradors, instal·lació de nidals artificials per a ocells (gaigs, xoriguers, òbiles i mussols), instal·lació de nidals artificials per a ratpenats (col·locació de 5 caixes niu per a quiròpters en les edificacions de la instal·lació) i senyalització dels tancaments exteriors, amb mesures anticol·lisió per a evitar afeccions a l'avifauna.   
- S'indica que en les proximitats de la instal·lació hi ha línies elèctriques que es troben sense adequar al RD 1432/2008, de 29 d'agost, pel qual s'estableixen mesures per a la protecció de l'avifauna contra la col·lisió i l'electrocució en línies elèctriques d'alta tensió, per tant, es proposa com a mesura compensatòria l'adequació de les línies més pròximes a l'abocador, un total de 39 suports. Els suports han sigut caracteritzats en el marc dels treballs denominats «Actuacions del Servei de Vida Silvestre» per a la correcció de l'afecció de les línies elèctriques en l'avifauna. La correcció dels diferents tipus de suport de la línia elèctrica es realitzarà d'acord amb les prescripcions tècniques establides en l'RD 1432/2008, i per a això s'utilitzaran els dispositius més avançats que ofereix el mercat.  
- En l'esmentat estudi d'afeccions, es proposa per a dur a terme el programa d'investigació i seguiment de grans àguiles que s'indica en la resolució de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, que es procedirà al marcatge per emissors GPS/GSM dels individus reproductors d'àguila reial i cuabarrada corresponents als territoris més pròxims coneguts, assumint el cost de manteniment durant els primers 5 anys de funcionament del dispositiu. Tant el marcatge com el programa de seguiment serà realitzat per experts amb experiència en la matèria: grup de vertebrats terrestres de la Universitat de València o altres centres i entitats públiques sense ànim de lucre.  
  
- Es proposa la restauració de terrenys agrícoles amb hàbitats d'interés comunitari presents en la ZEC afectada. S'haurà de buscar una superfície no forestal (agrícola) de grandària entre 18 i 36 ha i proposar-la per a la seua inclusió com a terreny forestal quan s'aprove i s'execute un projecte de repoblació que haurà de ser aprovat per la Direcció Territorial de València. Des del punt de vista dels hàbitats, l'objectiu seria la restauració futura de l'hàbitat 9340. Boscos de Quercus ilex i Q. rotundifolia, utilitzant per a això algunes espècies d'aquest i altres pròpies dels hàbitats 5330 Matolls termomediterranis i preestèpics i 5210 Matoll arborescent amb Juniperus spp. No obstant això, en determinades zones s'incrementarà el nombre i la diversitat amb espècies pròpies de l'hàbitat. D'altra banda, per a potenciar la presència d'espècies d'interés a l'entorn de la instal·lació, es proposa la potenciació de poblacions de matapeix negre (Verbascum fontqueri) amb la implantació de nuclis almenys de 50 exemplars. També es planteja realitzar la mateixa operació amb una altra espècie, la fràngula (Frangula alnus), planta que es troba en estat crític a la Comunitat Valenciana, inclosa en l'annex I d'espècies del Catàleg valencià d'espècies de flora amenaçades en la categoria en perill d'extinció. Ateses les especials condicions ambientals que requereix, molt exigent en humitat i frescor ambiental i associada a valls fluvials, aquesta acció dependrà de l'existència d'enclavaments ecològicament favorables per a la seua plantació dins de les zones seleccionades o es procedirà a buscar enclavaments més apropiats en l'entorn immediat.  
  
La Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental emet resolució de declaració de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000 en data 10 de febrer de 2021. Considera en general correcta l'avaluació efectuada en l'estudi d'afeccions, per la qual cosa sembla adequat considerar que els efectes de l'actuació sobre els hàbitats i les espècies potencialment afectats i, sobretot, sobre la integritat dels llocs de la Xarxa Natura 2000, seran poc significatius. Es resol que el projecte analitzat no tindrà repercussions sobre la integritat de l'espai de la Xarxa Natura 2000, sempre que en el seu desenvolupament i execució se seguisquen les determinacions establides en l'estudi d'afeccions analitzat, i que es garantisca el compliment de les mesures preventives i correctores proposades en aquest i indicades en l'apartat anterior, amb les puntualitzacions següents:  
1. La mesura denominada «Pla de correcció de suports elèctrics perillosos incorporarà la instal·lació, en la línia prevista, de dispositius de senyalització adequats per a evitar la col·lisió d'aus.   
2. La mesura denominada «Restauració de terrenys agrícoles amb hàbitats d'interés comunitari presents en la ZEC afectada, haurà de referir-se almenys a una superfície 66,66 ha, corresponents al doble de la superfície forestal afectada segons la descripció de l'actuació, considerant-se la resta de les seues previsions com a adequada.   
3. Les modificacions anteriors hauran d'incorporar-se al pressupost previst en l'estudi d'afeccions, així com als documents tècnics que corresponga en el marc de la tramitació substantiva del projecte.   
  
Una vegada comprovada l'aptitud dels terrenys per a albergar la instal·lació i la no afecció a les aigües subterrànies, s'ha procedit al disseny del vas d'abocament de conformitat amb la reglamentació tècnica d'aplicació, especialment, els sistemes d'impermeabilització, recollida de lixiviats, recollida de biogàs, que constitueixen tots mesures preventives. S'ha analitzat específicament l'estabilitat dels talussos. L'ESIA conté un apartat d'anàlisi de la vulnerabilitat del projecte. Exposa que no es troba recollit en la normativa relativa al control dels riscos inherents als accidents greus en els quals intervinguen substàncies perilloses. L'àmbit objecte d'estudi no està en zona sísmica, no es troba afectat per risc d'inundació i el risc de lliscament desapareixerà després del moviment de terres necessari per a l'execució del vas del depòsit controlat i la vulnerabilitat de la planta de tractament i depòsit controlat de residus no perillosos davant riscos d'accidents greus o de catàstrofes ve donada per un incendi de caràcter forestal principalment, per la qual cosa han d'adoptar-se les mesures de prevenció d'incendis en entorn forestal.  
  
   
Respecte al disseny final de les instal·lacions, el promotor ha valorat les propostes formulades durant el tràmit d'autorització ha adoptat la majoria d'aquestes. L'òrgan substantiu, no obstant això, pot establir mesures addicionals de protecció en la mateixa AAI. Referent a això, cal assenyalar que l'adaptació dels paràmetres de disseny del vas d'abocament per a la millora de les seues condicions tècniques i l'ajust en fase de replanteig dels elements de la instal·lació, en la mesura en què incrementen la seguretat de la instal·lació enfront d'accidents i riscos, es considera que no comporten afeccions ambientals adverses significatives.  
L'ESIA identifica i realitza una anàlisi dels impactes derivats de la implantació de l'abocador en les diferents fases:  
Fase de construcció: moviment de terres i maquinària, construcció de les instal·lacions, etc.  
Fase d'explotació: gestió de residus i aigües residuals, generació d'emissions i soroll, etc.  
Fase de segellament, clausura i desmantellament: desmantellament d'equips, vigilància i manteniment post clausura, etc.  
Durant la fase de construcció, els impactes aniran associats a l'emissió de pols i partícules i emissions de la maquinària, així com soroll. La maquinària està subjecta al Reial decret 212/2002, de 22 de febrer, pel qual es regulen les emissions sonores en l'entorn degudes a determinades màquines d'ús a l'aire lliure, i es realitzarà el manteniment i les inspeccions periòdiques reglamentàries. S'adoptaran les mesures preventives habituals per a limitar la dispersió de material particulat mitjançant el resguard del material i reg de les superfícies exposades. Es preservaran les terres excavades, i es preveuran suficients i adequades per a la construcció dels dics i estructures de l'abocador.  
  
La fase d'explotació, de conformitat amb la documentació que forma part de l'expedient, ha sigut expressament dissenyada per a minimitzar l'afecció potencial d'aquest tipus d'instal·lacions. El projecte preveu l'aplicació de les millors tècniques disponibles (MTD) amb motiu de la futura execució del nou depòsit controlat, del tractament de lixiviats previst i de la valorització energètica del combustible derivat de residus (CDR). Solament arribaran a l'abocador els residus que hagen sigut prèviament gestionats en la planta de tractament i valorització, amb un baix contingut en matèria orgànica. Es disposaran en bales compactades i retractilades i es procedirà al cobriment diari de les tongades de residus. D'aquesta manera, es pretén evitar la generació d'olors, volada de material lleuger i proliferació de vectors. S'ha previst un sistema de gestió dels lixiviats mitjançant la seua depuració en una instal·lació específica, que evite que s'acumulen en la bassa de lixiviats en connectar-se amb aquesta en continu; d'aquesta manera no resulta necessària l'adopció de mesures addicionals per a reduir o minimitzar les olors per evaporació natural en la bassa de lixiviats; també es descarta la seua recirculació al vas d'abocament. S'exposa en l'ESIA que tant la bassa de lixiviats de la instal·lació 2, com l'antic abocador de La Matrona, situats prop de l'abocador en projecte, no han generat molèsties per males olors. L'EDAR seguirà en funcionament durant la fase de postclausura mentre es continuen produint lixiviats amb càrrega contaminant. Els concentrats de l'EDAR de lixiviats seran retirats per un gestor autoritzat i els llots generats en la bassa de lixiviats seran retirats per un gestor autoritzat o s'eliminaran en l'abocador, una vegada que el seu contingut d'humitat siga inferior al 75 % i es complisquen els criteris d'admissió de la Decisió del Consell 2003/33/CE.   
  
La documentació aportada preveu altres mesures preventives i correctores com les següents: per a reduir l'emissió de material en forma de partícules, es controlarà la velocitat del trànsit de vehicles i es realitzaran regs periòdics dels vials; respecte a les emissions de tractament de CSR, es disposarà d'un filtre de mànegues que reté les partícules sòlides produïdes en la combustió; es realitzarà una auditoria acústica abans de l'inici de l'activitat, d'acord amb el que s'estableix el Decret 266/2004, de 3 de desembre, del Consell de la Generalitat; es realitzaran controls de l'abocament de l'excés d'aigües depurades a DPH, a través d'una entitat col·laboradora de l'Administració Hidràulica (ECAH), amb una periodicitat mensual; els residus perillosos i els no perillosos que no puguen gestionar-se en la instal·lació seran retirats per gestors autoritzats.  
Respecte al subministrament d'aigua, s'utilitzarà l'aigua procedent de la bassa d'aigua depurada, per a manteniment de la cobertura vegetal, reg de les instal·lacions per a evitar processos erosius i emissió de partícules a l'atmosfera, refredament de les cendres i escòries de fons i aigua contra incendis.  
Per a ús sanitari (dutxes, lavabos, neteja, etc.), l'aigua procedirà d'un depòsit emplenat periòdicament amb aigua de procedència externa, transportat mitjançant camió cisterna.  
Respecte de les aigües residuals sanitàries, s'emmagatzemaran en un depòsit estanc des d'on seran recollides periòdicament i es conduiran a la bassa de lixiviats, per al seu posterior tractament en l'EDAR. I quant a les aigües pluvials procedents de cobertes de la nau de l'EDAR de lixiviats i l'escolament net interceptat per les cunetes perimetrals, seran abocades al DPH.  
Una vegada finalitzada la vida útil de l'abocador, s'ha dissenyat el segellament i la restauració de la superfície afectada i es defineixen les actuacions de manteniment i control postclausura necessàries per a assegurar la seua integritat i l'absència d'afecció ambiental, en particular, sobre les aigües subterrànies, de conformitat amb la reglamentació tècnica d'aplicació, així com les prescripcions establides per l'organisme de conca.  
El programa de vigilància ambiental (PVA) proposa entre altres les següents mesures durant les diferents fases:  
Fase de construcció: es controlarà que la maquinària a utilitzar en les obres compleix les limitacions establides en la normativa vigent sobre emissió de contaminants, sorolls i vibracions. Es comprovarà que els apilaments de materials de construcció se situen en zones adequades perquè no es produïsca l'ocupació de parcel·les o vials sense autorització. Tots els residus generats durant aquesta fase seran segregats i gestionats en funció de la seua naturalesa a través de gestors autoritzats.   
  
Fase d'explotació: compliment de les condicions de funcionament que s'establisquen en l'AAI. Assumpció de les mesures preventives i/o correctores que s'establisquen en la DIA i en l'informe Xarxa Natura 2000. Es comprovarà l'eficàcia de les mesures preventives i/o correctores adoptades i, en cas que es comprove que aquestes no resulten adequades, s'aplicaran mesures addicionals, que s'hauran de comunicar a l'òrgan ambiental. En el moment de la posada en marxa i almenys cada 5 anys, serà realitzada una auditoria acústica per una ECMCA. Es portarà el control de les aigües subterrànies amb la periodicitat establida en la xarxa de piezòmetres, monitoratge mensual a través d'una ECAH dels lixiviats i de l'abocament a DPH de l'excés d'aigua depurada, monitoratge semestral a través d'ECMCA de les de les aigües superficials, diàriament es durà a terme el control del sistema del cobriment, després de cada temporal de pluja es durà a terme el control de l'erosió, etc.  
Fase de segellament, clausura i desmantellament: tractament i control del biogàs (es continuarà realitzant el seguiment del funcionament de la torxa fins que puga acreditar que aquesta mesura correctora ja no és necessària i es produïsca el segellament de les ximeneres de desgasificació), tractament i control de lixiviats (durant la fase de postclausura, els lixiviats es continuaran gestionant en la línia de tractament de lixiviats), control de les aigües superficials (el control de les aigües superficials es realitzarà en dos punts, un situat aigües amunt de l'abocador i un altre, aigües avall), control de les aigües subterrànies, control del sistema de segellament, anualment es controlaran els potencials assentaments del terreny i de la massa de residus depositada mitjançant senyalització topogràfica, control de l'erosió, etc.  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte d'abocador de residus no perillosos constitueix un supòsit d'avaluació d'impacte ambiental ordinària, segons es desprén de l'article 7.1.a de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, en quedar inclòs en l'annex I, grup 8.c de la llei.   
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en la secció 1a, del capítol II del títol II de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental i en les altres disposicions que li són aplicables.  
  
L'article 13 del Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental, la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
  
Per tot l'anterior, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, fent ús de les atribucions que tinc, resolc:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, el projecte d'autorització ambiental integrada per a un abocador de residus no perillosos (instal·lació 3 de l'àrea de gestió V2 del Pla zonal 3), promogut per Entitat Metropolitana per al Tractament de Residus (EMTRE), situat en la partida de La Matrona del terme municipal de Dos Aguas (València), sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb l'estudi d'impacte ambiental, el projecte i la resta de la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació:  
  
1. Respecte a la llista definitiva de residus admissibles, quedarà limitada per l'abast de l'autorització sectorial, entre els proposats pel promotor segons la documentació aportada a aquest òrgan. Es podran incloure altres codis LER que l'òrgan competent considere susceptibles d'autorització, sempre que la seua inclusió no comporte la modificació substancial del projecte avaluat i no responga a supòsits en els quals s'exigisca la tramitació d'un procediment d'avaluació ambiental d'acord amb la legislació sectorial vigent. En relació amb els criteris d'admissió dels residus en abocador, hauran d'adaptar-se a les prescripcions vigents, en particular, en relació amb el percentatge en pes d'humitat del residu.   
2. Complementàriament a les mesures correctores i compensatòries proposades pel promotor en l'estudi d'afeccions a l'RN 2000, hauran d'implementar-se les mesures preventives i correctores establides en la resolució de declaració de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000, emesa pel director general de Medi Natural i Avaluació Ambiental en data 10 de febrer de 2021, i que es recullen en la part expositiva d'aquesta resolució, referides al pla de correcció de suports elèctrics perillosos, el marcatge d'individus reproductors d'àguila reial i cuabarrada, i la restauració de terrenys agrícoles amb hàbitats d'interés comunitari presents en la ZEC afectada (mesura que està associada a la reforestació de terrenys indicada en la següent condició). La implementació d'aquestes mesures s'iniciarà conjuntament amb les labors d'excavació dels terrenys, amb caràcter previ a l'inici de l'activitat.  
  
3. D'acord amb el que s'ha exposat en la part expositiva de la resolució, el promotor procedirà a reforestar, a càrrec seu, en l'àrea que li indique l'Administració, el doble de la superfície forestal afectada conforme a l'acord del Consell. A aquest efecte, remetrà per a la seua aprovació a la direcció territorial competent en matèria forestal un projecte de repoblació, amb caràcter previ a l'inici de l'activitat.  
4. Si durant l'execució de les obres es trobaren restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el promotor haurà de comunicar-ho a la conselleria competent en patrimoni cultural de manera immediata, i adoptar les mesures pertinents per a la seua protecció i conservació, de conformitat amb allò previst en els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.   
  
5. Respecte de la proximitat de l'abocador a sòl forestal, durant la realització dels treballs haurà de tindre's en compte l'aplicació del Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció de riscos forestals per observar en l'execució de les obres i treballs que es desenvolupen en terreny forestal o en els seus voltants.  
6. El titular de l'activitat està obligat a portar l'adequat manteniment de les basses de lixiviats, aigües pluvials grises i aigües depurades, de manera que quede assegurada la seua impermeabilitat i estanquitat al llarg del temps. El subministrament d'aigua es realitzarà des d'un origen emparat per un dret a l'ús privatiu de les aigües.   
7. Les accions incloses en el programa de vigilància i seguiment ambiental hauran de documentar-se, a l'efecte d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de la seua eficàcia. La documentació estarà a la disposició de les autoritats competents. En particular, haurà de documentar-se la realització dels controls i balanços que asseguren la correcta gestió dels lixiviats, l'adequat ús de les aigües depurades (solament en zones impermeabilitzades) i els resultats dels controls a realitzar sobre les aigües (VLE), de conformitat amb les prescripcions de l'òrgan de conca.   
  
En els termes previstos en l'article 43 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, aquesta declaració d'impacte ambiental perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera començat l'execució del projecte en el termini de quatre anys. A aquest efecte, el promotor notificarà a l'òrgan ambiental el començament de les obres.   
  
Segon   
D'acord amb el que es preveu en l'article 41 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:   
a. Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, així com en la seu electrònica.   
b. Aquesta declaració d'impacte ambiental no serà objecte de recurs, sense perjudici dels que, si escau, siguen procedents en la via administrativa i judicial contra l'acte pel qual s'autoritza el projecte.   
  
Tercer   
L'òrgan substantiu haurà de tindre degudament en compte, en el procediment d'autorització del projecte, l'avaluació d'impacte ambiental efectuada, atesos els criteris establits en l'article 42 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, referits tant al contingut de l'autorització com a la publicitat de la decisió.   
  
València, 17 de juliol de 2023.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.»