Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 6760, del 24-04-2012 (2012/3722)

RESOLUCIÓ de 28 de març de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de Benaguasil, Vall d'Alba, Benicarló, Almassora i Albocàsser.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6760

Data del DOGV
:   24-04-2012

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2012/3722


Data del document
:   28-03-2012

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Albocàsser
    * Benaguasil
    * Vall d'Alba
    * Benicarló
    * Almassora
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 28 de març de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de Benaguasil, Vall d'Alba, Benicarló, Almassora i Albocàsser. [2012/3722]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, el qual establix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjuí de la notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc,  
  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients: 131/7734 SYE; 431/6925 WGC; 162/8004 MED; 186/2183 YIP; 235/9458 CGT.  
  
  
València, 28 de març de 2012. El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Dades de l'expedient en el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 131/8995 QCD.  
Títol: modificació núm. 3 de les normes subsidiàries de planejament.   
Promotor: Ajuntament de Benaguasil.  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Benaguasil i Conselleria de Territori i Habitatge.  
Localització: terme municipal de Benaguasil.  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
La modificació de les normes subsidiàries presentada consistix en dos actuacions; d'una banda, la requalificació d'una parcel·la destinada en l'actualitat a equipament educatiu a residencial intensiu i, d'altra banda, la reclassificació de 8.514,86 m² de sòl no urbanitzable comú a sòl urbà dotacional per a ús esportiu, per a la construcció d'una piscina coberta. De les dos propostes únicament requerix avaluació ambiental la reclassificació de sòl.   
No obstant això, a pesar que la reclassificació encara no ha sigut avaluada ambientalment ni aprovada definitivament, l'estructura de la piscina ja ha sigut construïda. Es tracta, per tant, de legalitzar la construcció i les obres ja realitzades.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
La ubicació del sòl afectat per la reclassificació es troba al nord-oest del nucli urbà de Benaguasil, al costat de l'actual zona esportiva i a la línia de FGV.  
El sector presenta els límits següents:   
- Nord: terme municipal de Llíria.  
- Sud: terrenys existents d'ús esportiu.  
- Est: límit amb el carrer Serra, del nucli urbà.  
- Oest: sòl no urbanitzable comú.  
Les condicions de volum per al sector seran les establides en el planejament vigent, per la qual cosa l'edifici no hauria d'ocupar més del 35% de la parcel·la i l'edificabilitat màxima serà de 0,8 m²t/m²s.  
El buidatge de la piscina no es realitzarà excepte casos excepcionals d'emergència, i està previst a este efecte depòsits de compensació per a reciclar l'aigua evacuada i poder reutilitzar-la posteriorment.   
La connexió de les infraestructures es farà per extensió de les xarxes actuals que arriben a la zona d'equipaments esportius municipals.  
  
3. Alternatives  
Pel que fa a l'estudi d'alternatives, el promotor no ha presentat cap alternativa, ni pel que fa a la ubicació ni pel que fa a la seua ordenació. L'estudi d'impacte ambiental justifica tal carència per l'ús de caràcter públic i l'escassa entitat de la superfície afectada.   
  
Tramitació administrativa  
1. Procediment d'avaluació ambiental  
En data 30 d'abril de 2006 va entrar en vigor la Llei 9/2006, de 28 d'abril, sobre avaluació dels efectes de determinats plans i programes en el medi ambient (LEAE).  
La Llei 9/2006, de 28 d'abril, sobre avaluació dels efectes de determinats plans i programes en el medi ambient i la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, són complementàries.   
D'acord amb la LEAE, els plans i programes, així com les seues modificacions, que puguen tindre efectes significatius en el medi ambient i que siguen promoguts o aprovats per l'administració són objecte d'esta avaluació ambiental estratègica.   
D'altra banda, la LEAE definix en l'article 2 com a zones de reduït àmbit territorial aquelles que per les seues escasses dimensions, el nivell de protecció del medi ambient i la integració ambiental pot garantir-se per mitjà de l'aplicació de l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.   
La modificació presentada, en principi, s'hauria d'ajustar al que establix la LEAE. Vist que l'àmbit de les normes urbanístiques només afecta la Zona XIV i vistos els efectes previsibles sobre el medi ambient, pot considerar-se com una zona de reduït àmbit territorial i és possible l'aplicació de l'avaluació d'impacte ambiental.   
  
Dins del procediment d'avaluació d'impacte ambiental, el projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte, per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.   
Per tot el que anteriorment s'ha exposat, el procediment d'avaluació ambiental per a este cas serà el corresponent al de l'avaluació d'impacte ambiental.   
2. Admissió a tràmit  
En data 25 d'abril de 2006, la Secció de Planejament de la Direcció Territorial de València va remetre una còpia de la documentació tècnica de l'estudi d'impacte ambiental i de l'expedient administratiu tramitat en l'Ajuntament de Benaguasil, relatius a la modificació núm. 3 de les normes subsidiàries de planejament de Benaguasil, i es va incoar l'expedient corresponent d'avaluació d'impacte ambiental.  
  
3. Informació pública. L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, segons els anuncis publicats en el diari El Mundo, de 2 de juny de 2005, i en el DOCV núm. 5.017, de 31 de maig de 2005.  
  
Durant el període d'informació pública no es va presentar cap al·legació, segons consta en el certificat emés per la secretària de l'Ajuntament de Benaguasil, adjunt en l'expedient administratiu municipal al certificat de l'aprovació provisional per acord del Ple de 28 de juliol de 2005.  
4. Peticions d'informació o documentació complementària  
Amb data 12 de juny de 2006, es requerix la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València, i es remet, així mateix, el requeriment esmentat a l'Ajuntament de Benaguasil, perquè complete l'expedient amb la documentació següent:  
- Informe sobre l'estudi de paisatge.   
- Informe sobre l'estudi d'inundabilitat, atés que l'àrea proposada per a la seua reclassificació està afectada per risc d'inundació 3.  
- Informe sobre l'afecció al patrimoni històric i cultural.   
- Descripció de l'explotació de la piscina, pel que fa als cicles d'ompliment i buidatge.  
- Estimació de la dotació d'aigua necessària, considerant la mateixa piscina municipal i la resta de servicis associats.  
- Descripció de la xarxa d'aigües residuals, indicant si es realitzarà connexió a la xarxa municipal.  
Informes sectorials  
1. No es disposa d'informe sobre l'estudi de paisatge, ja que per la data d'informació pública del projecte, no cal que s'acompanye d'instrument de paisatge, d'acord amb l'article 74 de la Llei Urbanística Valenciana, segons consta en l'informe remés pel Servici de Suport Tècnic, el 22 de desembre de 2006.  
2. Informe sobre l'estudi d'inundabilitat, realitzat per l'Àrea de Planificació del Territori i el Litoral. Es va rebre el 17 de desembre de 2007, l'informe conclou, vistos els informes de la Conselleria d'Infraestructures i Transport i la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, la inexistència de risc d'inundació en l'àmbit de la parcel·la destinada a sòl dotacional.   
Afeccions legals  
1. PATRICOVA. L'àmbit del sector, en sòl no urbanitzable, es troba afectat completament per risc d'inundació de nivell 3, segons el Pla d'acció territorial sobre prevenció del risc d'inundació. Per això la necessitat d'aportar l'estudi d'inundabilitat l'informe del qual s'arreplega en l'epígraf anterior.  
Consideracions ambientals  
1. El projecte es troba ubicat en el terme municipal de Benaguasil, situat a la província de València.  
2. De l'estudi d'impacte es desprén que el sector afectat pertany geològicament al quaternari, format per terres argil·lo-salubroses, travertins i al·luvions. El relleu del sector és sensiblement pla, amb una capa de terra vegetal en superfície. El risc d'erosió és molt baix i la seua capacitat d'ús és elevada.  
3. El clima és mediterrani àrid, càlid, d'estius secs amb lleugera influència marítima i alta irregularitat de precipitacions.  
4. El riu Túria i l'aqüífer Llíria-Casinos constituïxen els dos elements hidrogràfics més importants del terme. Les aigües del Túria són considerades aptes per a tots els usos i partixen d'este dos séquies de gran importància (Major i l'Alguatzil) que subministren al voltant de 90 hm³/any al terme municipal de Benaguasil. Quant a les aigües subterrànies pertanyen a l'aqüífer del juràssic del subsistema Llíria-Casinos i a l'aqüífer del miocretaci del subsistema Llíria-Casinos.  
5. La vegetació és majoritàriament de matoll, autèntica garriga mediterrània, que ocupa les zones més accidentades. Les espècies que el formen són molt variades, destaca el coscoll, el romer, l'argilaga, l'espígol, el timó i un gran nombre de gramínies.   
6. La zona que ens ocupa està constituïda per antics camps dedicats al cultiu de cítrics i/o carxofes, però que en l'actualitat i a causa de la ubicació pròxima al nucli urbà consolidat, estos cultius s'han extingit i s'han convertit en erms sense cap tipus d'aprofitament.  
  
7. La fauna present, tenint en compte la naturalesa agrària del sector i la seua proximitat al nucli urbà, fa lògicament que a penes es troben animals i que estos siguen grups molt comuns, com xicotets rosegadors, mol·luscos de terra, xicotets rèptils i aus com el teuladí comú o l'estornell.  
8. Atés que es tracta d'un ús dotacional, on no es preveu un increment de la població resident ni estacional, no s'estima adequat suposar una major demanda d'aigua potable o major volum d'aigües residuals. Sumant el cabal instantani obtingut per als lavabos, vestidors i spa amb el cabal de renovació dels diferents vasos, s'estima que la dotació d'aigua potable instantània necessària per al funcionament de la piscina municipal i de la resta de servicis auxiliars serà de 5 litres/segon.  
  
9. L'evacuació de les aigües residuals procedents dels servicis sanitaris es durà a terme a través de la xarxa de clavegueram municipal. La xarxa és separativa i connecta amb les instal·lacions de tractament d'aigües residuals per mitjà de les estacions biològiques de depuració i filtrat corresponents.   
10. L'anàlisi del paisatge realitzat indica que la qualitat és baixa i la fragilitat mitjana i valora que l'actuació reportarà efectes positius i eliminarà la degradació ambiental existent en l'actualitat. A pesar que les obres ja han sigut executades presenta una sèrie de mesures per a minimitzar els efectes negatius de caràcter temporal derivats de l'execució d'estes.   
11. L'estudi d'impacte ambiental no preveu efectes negatius sobre el medi ambient com a conseqüència de la implantació de la instal·lació, per la qual cosa no establix mesures correctores directes. Les mesures correctores que l'estudi establix com a indirectes no poden entendre's com a tals, perquè únicament consistixen en el compliment de les normes subsidiàries i de la legislació sectorial.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article 16.2 m), del Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.   
Per tot el que s'ha exposat anteriorment, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent declaració d'impacte ambiental:  
  
Primer   
S'estima acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, la modificació núm. 3 de les normes subsidiàries de planejament de Benaguasil, relativa a la reclassificació de sòl per a ús esportiu, promogut per l'Ajuntament de Benaguasil, sempre que es desenrotlle d'acord amb el que establix la documentació presentada i amb les condicions que s'establixen a continuació.   
  
Segon   
Condicions per a l'aprovació i desenrotllament del projecte:  
1. En compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, s'haurà d'obtindre un informe de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià. S'hauran de realitzar totes les mesures correctores i/o protectores que s'hi preveuen.   
2. La gestió dels residus generats es realitzarà per mitjà de la incorporació a la gestió ja existent en el municipi.   
3. En el cas que els cultius limítrofs s'hagen vistos afectats durant les obres d'urbanització o edificació, s'hauran de realitzar els treballs de restitució de la situació original d'estos.  
4. Es procedirà a la revegetació del talús que l'accés a la zona ha generat i a executar l'enjardinament dels espais no ocupats per la piscina, com s'arreplega en les mesures de correcció paisatgística.  
  
Tercer   
Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, ja que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
  
Quart   
La present declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.   
  
  
València, 4 de febrer de 2008. La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª. Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 431/06 AIA.  
Títol: Pla parcial d'ampliació de nucli a Vall d'Alba.  
Promotor: Ajuntament de Vall d'Alba.  
Autoritat substantiva: Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge. Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló.   
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
La present modificació implica una reclassificació de terrenys classificats en el planejament vigent com a SNUC, i crea un nou sector de sòl urbanitzable amb ordenació detallada, de 21.344 m², i són limítrofs al nucli urbà i a la xarxa estructural existent que comunica amb sectors ja desenrotllats.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Localització  
Els terrenys se situen al nord-oest del terme municipal de Vall d'Alba i limiten amb el nucli urbà. La superfície computable, als efectes de l'aprofitament del sector, és de 21.344 m². L'ordenació proposada comprén uns terrenys de SNUC i crea un sector adjacent al local multiusos ja existent. El sòl, en l'actualitat, i, segons el projecte, està sense urbanització i servicis propis, encara que susceptible, donada la situació limítrofa amb el nucli urbà, de la connexió amb les xarxes d'infraestructures i servicis ja existents (subministrament d'aigua potable, evacuació de gas, xarxa elèctrica, etc.).  
Els límits del sector són els següents:  
Nord: sòl no urbanitzable.  
Sud: part nucli urbà.  
Este: sòl no urbanitzable.  
Oest: sòl no urbanitzable.   
Planejament vigent i proposat  
Els terrenys afectats es troben classificats, en el planejament vigent, com a SNUC, i es pretén la seua reclassificació a sòl urbanitzable amb ordenació detallada.  
Ordenació prevista i usos  
Es procedix a delimitar un nou sector de sòl urbanitzable amb ordenació detallada, i destinar a equipament un total de 1.610 m²; a zona verda, 2.135 m², i a viari, un total de 6.587 m².  
Dins del sector es delimiten zones d'ús residencial amb aprofitament lucratiu que compense els propietaris de les cessions dotacionals abans referides, així com els viaris en un total de 8.412 m², i serà a càrrec dels propietaris la urbanització d'estos i de les zones verdes.  
  
La finalitat del pla parcial de millora és la següent:  
- Implantar en el nou sector la possible ampliació de la infraestructura ja construïda i amb la que és limítrof (local multiusos).  
- Instal·lació d'una zona de pàrquing, necessària en previsió a la possible ampliació abans citada.  
- Implantació d'un espai dedicat a zona verda. Implantació d'unes parcel·les d'ús residencial amb aprofitament lucratiu.  
Tramitació administrativa  
3. Informació pública  
El projecte de Pla parcial ampliació nucli de Vall d'Alba va ser aprovat provisionalment per Acord de la Junta de Govern Local, de 30 de gener de 2006, de l'Ajuntament de Vall d'Alba en la sessió celebrada en data 30 de gener de 2006.  
La documentació de l'EIA i del Programa d'Actuació Integrada va ser exposada al públic, per Acord de la Junta de Govern Local de 23 de desembre de 2005, per mitjà de la publicació d'edicte en el diari El Mundo, de 28 de desembre de 2005 i, en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana número 5.164, de 28 de desembre de 2005.  
4. Resum d'al·legacions  
No es va formular cap al·legació durant el tràmit d'informació pública, segons consta en el certificat emés pel secretari interventor de l'Ajuntament de Vall d'Alba, amb el vistiplau de l'alcalde president de l'Ajuntament de Vall d'Alba.   
5. Peticions d'informació o documentació complementària dels nombrosos requeriments de documentació sol·licitats a l'Ajuntament en dates 10 de gener de 2006, 12 de febrer de 2007, i 18 de juny de 2007 l'Ajuntament ha presentat la documentació requerida parcialment. En l'últim requeriment, de 3 de setembre de 2007, se sol·licitava a l'Ajuntament la documentació següent:  
- Presentació de l'informe sobre disponibilitat de recursos hídrics evacuat per la CHX.  
- Informe sobre l'estudi acústic.  
- Informe de la Conselleria de Cultura, de conformitat amb el que establix l'article 11 de la Llei 4/98.  
Informes sectorials  
1. L'expedient administratiu municipal remés conté la documentació següent, relativa als informes següents:  
a) Certificat del secretari interventor de l'Ajuntament que indica que el 26.03.06 es va presentar, en la DG de Patrimoni de la Conselleria de Cultura, la Memòria de la prospecció arqueològica i etnològica del Programa d'Actuació Integrada, i han transcorregut, en la data l'emissió d'este certificat que és 12.07.06, més de tres mesos, sense que s'haja emés l'informe corresponent.  
b) Informe de l'empresa FOBESA, concessionària del servici d'arreplega de RSU, que assenyala que l'empresa té prou capacitat tècnica per a realitzar el servici, sempre que ho estime oportú l'Ajuntament i dote d'equilibri financer la concessió per a cobrir l'increment de la demanda del servici derivat de la modificació puntual núm. 13, als quals s'uniran els residus generats actualment.  
  
c) Informe relatiu a la capacitat de la planta depuradora d'aigües residuals de Vall d'Alba, emés pel cap d'Àrea Tècnica de la Diputació de Castelló, que assenyala que es pot afirmar que l'increment de producció d'aigües residuals que suposarà el Programa d'Actuació Integrada del sector residencial ampliació del nucli urbà podrà ser assumit per la depuradora de Vall d'Alba, i assenyala que el 14 de desembre de 2005 va ser adjudicada a l'empresa FACSA l'execució de les obres d'ampliació i línia de fangs en l'EDAR amb un termini d'execució de 4 mesos, ja que la capacitat de la depuradora actual es troba sobrepassada.  
  
d) Informe emés pel cap d'explotació de l'empresa FACSA, com a concessionària de la gestió del servici municipal d'aigua potable de Vall d'Alba, en què assenyala que des del punt de vista de capacitat tècnica de les instal·lacions s'estima que no es necessitarien obres addicionals de captació ja que poden disposar de suficients recursos hídrics d'aigua potable per a l'abastiment de la referida ampliació des de les instal·lacions actuals, sempre que es realitzen les obres d'infraestructures d'extensió de la xarxa i connexió necessàries per a això, i els promotors hauran de justificar la solució tècnica d'ampliació de les instal·lacions que servisca per a l'abastiment d'aigua potable per a la referida ampliació de nucli urbà. A més, assenyala que s'ha d'obtindre la preceptiva concessió administrativa de la CHX per a la captació dels cabals addicionals als actualment sol·licitats en l'expedient tramitat a este efecte davant del referit organisme, així com els altres permisos i llicències que siguen preceptius. Sobre este particular, l'Ajuntament aporta en l'expedient una sol·licitud d'informe de disponibilitat de recursos hídrics, dirigida a la CHX, amb registre d'eixida de l'Ajuntament de 19 de febrer de 2007, però sense justificar la data d'entrada d'eixe document en la CHX.  
Afeccions legals  
1. En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CE i la Xarxa Natura 2000, no s'ha constatat en l'àmbit d'actuació l'existència de llocs d'importància comunitari denominats LIC, proposats per a formar part de la Xarxa Natura 2000 ni ZEPAS designades per a la seua integració en la Xarxa Natura 2000. Tampoc apareixen espais naturals protegits de la Generalitat Valenciana (parc natural, paratge natural, paratge natural municipal, reserva natural, monument natural, lloc d'interés i paisatge protegit), zones humides catalogades, microreserves vegetals, forests d'utilitat pública o gestionades per l'administració, que puguen veure's afectats pel desenrotllament de la present actuació.  
  
2. No consta en l'expedient administratiu ni en la documentació complementària aportada durant la tramitació del present projecte, el corresponent informe definitiu vinculant regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de Patrimoni Cultural Valencià; no obstant això, sí que s'adjunta una còpia de la memòria de prospecció arqueològica i etnològica realitzada, així com el certificat del secretari interventor de l'Ajuntament en què certifica que ha transcorregut el termini de tres mesos des que el dit informe es va sol·licitar en la DG de Patrimoni de la Conselleria de Cultura.  
3. Tampoc consta l'informe de l'organisme de conca respectiu relatiu a la suficiència de recursos hídrics i la compatibilitat del dit augment respecte als plans hidrològics, d'acord amb el que establix l'article 19.2 de la LOTPP.  
Consideracions ambientals  
1. Entre les accions susceptibles de produir impacte, en l'estudi d'impacte ambiental s'han distingit, de forma molt generalista, les següents per a la fase de construcció:  
- Preparació del terreny, per mitjà de la neteja, desmunt de la vegetació existent, així com, l'anivellació d'este per mitjà de moviments de terres i excavacions.  
- Obertura de vies o camins, tant per a l'accés a les obres de la maquinària i personal, com per als residents dels habitatges previstos a construir.  
- Transport de maquinària i materials en l'entorn de les obres, la qual cosa produirà un augment del trànsit i s'incrementarà l'emissió a l'atmosfera de partícules sòlides, gasos de combustió, generació de sorolls, etc.  
- Construcció de les edificacions  
- Generació de residus d'obra  
- Durant la fase de funcionament:  
Augment en el consum d'aigua, d'energia elèctrica, en el volum de residus sòlids urbans i en les necessitats de depuració de les aigües residuals generades.   
Augment del trànsit rodat, contaminació lumínica, així com les emissions acústiques no haurien de passar de 55 dB(A) en horari nocturn.  
1. Les afeccions ambientals més rellevants observades en la cartografia temàtica de la COPUT i arreplegades en l'apartat corresponent de la documentació tècnica presentada són les següents: el risc, en general, és baix o nul davant d'inundacions, esllavissades, per sisme, per erosió actual i, davant del risc d'erosió potencial i, alt, davant el risc de vulnerabilitat dels aqüífers, a causa de la porositat dels materials.   
  
2. En l'apartat relatiu a la descripció i valoració d'impactes, s'identifiquen, entre altres, els següents:  
- Respecte a les alteracions produïdes sobre la qualitat de l'aire, els principals focus responsables d'estes són les emissions de pols durant les obres i les emissions de gasos procedents de la maquinària i dels vehicles que intervenen en el procés productiu, així com l'emissió, producció de sorolls i vibracions durant l'execució de les obres.   
  
No obstant això, estos impactes són valorats, encara que negatius, com reversibles, temporals, d'impacte mitjà i magnitud compatible, atés que amb el pas del temps disminuïxen les activitats productores del focus contaminant.  
- Els moviments de terres, abocaments accidentals d'olis, carburants, etc., són accions susceptibles de produir alteracions en la hidrologia. No obstant això, no es considera que haja d'haver-hi impacte sobre les aigües superficials donada la llunyania d'estes a la zona d'obres; i quant a la hidrologia subterrània, l'impacte seria negatiu, irreversible i sever en cas de produir-se, si no es prenen les mesures preventives necessàries per a això.   
- La destrucció directa i la pèrdua de volums de la capa edàfica superficial, així com la compactació per depòsit de materials i trànsit de maquinària pesada, poden ocasionar un impacte sobre el medi edàfic, de magnitud severa o incompatible sense la correcta aplicació de mesures preventives.   
- Poden produir-se afeccions sobre la vegetació derivades del pas de la maquinària durant l'execució de les obres, i la generació de pols que afecte la superfície foliar de les espècies, no obstant això, atés que l'impacte més sever que podria produir-se es donaria per l'eliminació total o parcial de la vegetació, s'ha optat per ubicar els habitatges en les zones on hi ha menor massa arbòria.  
- El paisatge és un dels factors més susceptibles de rebre els impactes generats pel desenrotllament de les actuacions, no obstant això es tractarà d'implantar tant en el disseny com en la construcció de les obres paràmetres el més sostenibles possibles, i es buscarà una major integració natural de l'obra amb l'entorn.   
3. En l'apartat corresponent de l'estudi d'impacte ambiental relatiu a les mesures preventives i correctores que cal adoptar, cal destacar, entre altres, algunes de les que a continuació es detallen:  
- Control de la contaminació atmosfèrica i les emissions de partícules, amb les mesures establides en la pàgina 109 de l'EIA.  
- Protecció del sòl durant els treballs de moviments de terres i pavimentacions, amb les mesures establides en la pàgina 109 de l'EIA.  
  
- Control de sorolls i vibracions, amb les mesures establides en la pàgina 110 de l'EIA.  
- Millora de la gestió de l'aigua, amb les mesures establides en la pàgina 111 de l'EIA  
- Protecció de les aigües subterrànies, amb les mesures establides en la pàgina 112 de l'EIA  
- Gestió de les aigües residuals, amb les mesures establides en la pàgina 113 de l'EIA  
- Gestió dels residus sòlids no perillosos, amb les mesures establides en la pàgina 113 de l'EIA  
- Protecció del paisatge, amb les mesures establides en la pàgina 114 de l'EIA  
- Protecció de les vies de comunicació, amb les mesures establides en la pàgina 116 de l'EIA  
4. Respecte al programa de vigilància ambiental, emprés, de la mateixa manera que els apartats anteriors (descripció i valoració d'impactes i mesures preventives i correctores) des d'una visió excessivament generalista, tindrà com a objecte establir un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental incorporant les fases de determinació d'objectius, arreplega, anàlisi de dades i interpretació d'estes, i la possibilitat de modificació dels objectius segons els resultats obtinguts.  
Consideracions jurídiques  
1. Dins del procediment d'avaluació d'impacte ambiental, el projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre. Per tot el que s'ha exposat anteriorment, el procediment d'avaluació ambiental per a este cas serà el corresponent al de l'avaluació d'impacte ambiental.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article 16.2 m) del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualsevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars en el territori de la Comunitat Valenciana.  
  
Per tant, sobre la base de tot el que s'ha exposat anteriorment, es formula la següent declaració d'impacte ambiental:  
  
Primer  
Considerar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte de Pla parcial ampliació de nucli del municipi de Vall d'Alba (Castelló), sempre que este es desenrotlle d'acord amb el que establix la documentació presentada fins al moment, amb els informes sectorials emesos respecte d'això i amb les condicions establides en l'apartat segon de la present declaració.  
  
  
Segon  
L'esmentada declaració es condiciona al compliment de les condicions que es desenrotllen a continuació:   
1. S'haurà d'incloure com a condició, en les fitxes de planejament i gestió del sector que, prèviament a l'inici de les obres d'urbanització, s'haurà d'obtindre l'informe favorable de la Conselleria de Cultura sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, segons el que establix l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià, i es compliran les determinacions que, si és el cas, continga l'esmentat informe preceptiu i vinculant. El dit informe s'haurà de presentar en la CTU per a la remissió posterior a esta àrea.  
  
2. S'haurà d'incloure com a condició en les fitxes de planejament i gestió del sector que, prèviament a l'inici de les obres d'urbanització, s'haurà de presentar, davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme, la suficiència de recursos hídrics, per mitjà de la presentació d'Informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en compliment del que establix l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge. L'informe esmentat, la CTU l'haurà de comunicar a esta Àrea.  
3. S'haurà d'incloure com a condició, en les fitxes de planejament i gestió del sector, que, prèviament a l'inici de les obres d'urbanització, s'haurà de certificar, per l'organisme corresponent, que les obres d'ampliació de l'EDAR han sigut realitzades d'acord amb el projecte. Així mateix, s'haurà de garantir el ple funcionament de les instal·lacions en el moment de l'inici d'ocupació.  
4. La terra vegetal extreta durant la fase de moviment de terres, i que siga susceptible d'aprofitament, es mantindrà en condicions agrícoles adequades i es destinarà a l'ompliment de les zones verdes previstes en l'actuació o, si no n'hi ha, a altres àrees del municipi on siga susceptible la seua utilització.  
5. S'hauran de preveure, en la urbanització, llocs per a la col·locació de contenidors per a l'arreplega selectiva dels distints tipus de residus que es tracten habitualment a a Comunitat Valenciana en quantitat suficient per a adequar el projecte presentat al Pla integral de residus.  
  
6. Els residus vegetals originats amb la tala de l'arbratge i desbrossament de terrenys es gestionaran de manera adequada a la seua naturalesa, i queda prohibida la incineració in situ d'estos o qualsevol tipus de residu.  
7. El programa de vigilància ambiental haurà d'incloure el compromís de presentar puntualment el promotor davant de l'administració una memòria o informe anual concretant: el desenrotllament i avanç de l'activitat, de l'aplicació de les mesures de protecció i de restauració previstes, dels controls realitzats i de qualsevol incidència de caràcter mediambiental que poguera produir-se durant el desenrotllament d'esta.   
8. Els aspectes concernents a les mesures preventives i correctores derivades del compliment de les ordenances municipals, de la legislació sectorial d'aplicació vigent, les mesures establides en estes condicions, les establides en l'estudi d'impacte ambiental i les labors de vigilància que cal incloure en el programa de vigilància ambiental, s'incorporaran al preceptiu projecte d'urbanització i es valoraran i proveiran pressupostàriament els gastos derivats del seu compliment.  
  
  
Tercer  
Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, ja que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
  
Quart  
La present declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 5 de febrer de 2008. La directora general de Gestió del Medi Natural: María Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 162/5262-AZV.  
Títol: Desballestament de vehicles.  
Promotor: Reciclajes Totmetal, SA.  
Autoritat substantiva: Àrea de Residus de la Direcció General per al Canvi Climàtic.  
Localització: polígon industrial El Collet, parcel·la 112. Terme municipal de Benicarló (Castelló).  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
El peticionari disposa d'una nau industrial en règim de lloguer i considerant que disposa dels mitjans necessaris per a això pretén desenrotllar en el local objecte del projecte l'activitat de centre d'arreplega i descontaminació de vehicles al final de la seua vida útil així com l'arreplega i comerç a l'engròs de ferralla.   
L'objecte del projecte és l'obtenció de l'autorització ambiental integrada per a l'activitat.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
La nau on es pretén instal·lar l'activitat està ubicada, segons el pla general municipal d'ordenació urbana vigent, en sòl Industrial. La parcel·la presenta 2168 m² de superfície, dels quals 1175 m² els ocuparà la nau. L'ús que es pretén és compatible amb la dita zona.  
  
Esta nau està dividida en dos zones clarament diferenciades, una destinada a oficines i lavabos i una altra a la gestió de vehicles. La superfície ocupada per l'activitat es distribuirà en diferents zones de la manera següent:  
- Zona d'aparcament.  
- Zona de càrrega i descàrrega.  
- Oficines i lavabos.  
- Recepció de vehicles.  
- Descontaminació de vehicles.   
- Magatzematge de residus.  
- Magatzematge de vehicles descontaminats i ferralla.  
- Zona de pas.  
El polígon té una xarxa d'abastiment d'aigua potable, subministrament elèctric, arreplega de residus urbans i xarxa de clavegueram.  
El procés industrial se sintetitza amb la recepció del vehicle i el trasllat a la zona de recepció on no roman més d'un dia. D'ací per mitjà d'un carretó elevador es traslladen a la zona de descontaminació on se situa en una plataforma elevada. Una vegada el vehicle està situat en la plataforma es realitzen les operacions de descontaminació del vehicle. Els fluids perillosos s'emmagatzemen de forma temporal en recipients adequats i depositats en la zona de magatzematge de residus perquè posteriorment siguen retirats per gestors autoritzats. Amb el carretó elevador, els vehicles ja descontaminats es depositen sense apilar en la zona d'emmagatzematge corresponent. Una empresa dedicada al reciclatge i valoració s'encarrega d'arreplegar i tractar els dits residus. La ferralla que no requerisca procés de descontaminació serà recepcionada en la zona de càrrega i descàrrega exterior i emmagatzemada en la zona de magatzematge de vehicles descontaminats i ferralla, on també serà arreplegada per una empresa dedicada al reciclatge i valoració.  
  
Els residus generats en l'activitat són de dos tipus: residus sòlids urbans assimilables als de qualsevol habitatge i residus industrials classificats com a perillosos els quals són propis de l'activitat. Estos residus continguts en els seus envasos diferenciats i etiquetats s'emmagatzemaran en l'interior de la nau en la zona de magatzem de residus. Posteriorment, seran arreplegats pels gestors de residus perillosos.  
  
Apareixeran, a més, altres residus classificats com a no perillosos, procedents tant de l'activitat normal de la indústria en el procés de descontaminació així com de la compra i venda de ferralla.  
Alternatives  
En l'estudi d'impacte ambiental no es consideren alternatives a l'actuació projectada.  
Afeccions legals  
D'acord amb l'informe de l'Ajuntament de Benicarló, de 14 de març de 2007, l'emplaçament de l'activitat es troba dins de la relació d'usos permesos per la normativa del pla parcial industial, sector 8, Collet i, per tant, des del punt de vista urbanístic s'estima favorable l'informe.  
 L'activitat projectada és conforme amb la Llei 10/ 1998, de Residus, i la Llei 10/2000, de Residus de la Comunitat Valenciana, de Gestió de Residus Perillosos, per la qual cosa queda sotmesa a la corresponent autorització administrativa per la Conselleria competent en medi ambient.  
El Reial Decret 1383/2002, de 20 de desembre, regula la gestió de vehicles al final de la seua vida útil.   
L'emmagatzematge de pneumàtics fora d'ús en requerix la inscripció en el Registre de Productors de Residus de la Comunitat Valenciana, d'acord amb el Decret 2/2003, de 7 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el reglament de la producció, possessió i gestió de pneumàtics fora d'ús.  
El Reial Decret 9/2005, de 14 de gener, sobre activitats potencialment contaminants del sòl, exigix als titulars d'aquelles activitats incloses en la relació de l'annex I segons CNAE, remetre un informe preliminar de situació del sòl ocupat davant de l'òrgan autonòmic competent, d'acord amb l'article 3.1 de la dita reglamentació.  
  
El Decret 266/2004, del Consell de la Generalitat, que desplega la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica, exigix en l'article 18, la realització d'auditories acústiques per a aquelles activitats susceptibles de produir sorolls i vibracions.  
Tot això, sense perjuí de les autoritzacions que calga obtindre d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que siga aplicable.  
Consideracions ambientals  
1. Identificació, descripció i valoració dels impactes  
Els factors ambientals o atributs del medi identificats com a positius són: qualitat de l'aire, clima, geologia i geomorfologia, hidrologia superficial i subterrània, sòl, demografia, població ocupada per branques d'activitat, ocupació, nivell d'acceptació, salut i seguretat, arreplega i tractament de residus, sanejament i depuració, infraestructura hidràulica, servicis oficials, equipament sanitari, trama urbana i zones verdes i arbratge ornamental. De la mateixa manera avaluats, els factors identificats com a negatius són: sorolls, flora i vegetació, fauna, paisatge, densitat de la xarxa diària, riscos d'accidents, transports i comunicacions i el planejament turístic. La totalitat d'estos efectes són admissibles i compatibles, si bé requeriran l'adopció de les mesures correctores adequades. 2. Consideracions sobre les mesures protectores i correctores i sobre el programa de vigilància ambiental  
  
Com a mesures preventives i correctores s'adopten les següents:  
- Els accessos seran els definits en els plans presentats en el projecte i l'estudi d'impacte ambiental. No s'obriran nous accessos.  
  
- No es modificaran les característiques ambientals dels terrenys limítrofs a les instal·lacions.  
- No es realitzaran amuntegaments de materials de cap tipus en les zones exteriors a les instal·lacions.  
- No es realitzaran en les zones limítrofs camins ni obertures de rases que modifiquen l'entorn.  
- En cas de vessaments accidentals, es realitzarà l'eliminació adequada de qualsevol abocament accidental.  
- No es realitzarà la corresponent impermeabilització del terreny, ja que tota la superfície de la parcel·la es troba pavimentada amb solera de formigó.  
- Es respectarà la ubicació dels diversos materials en les zones corresponents i s'evitarà la mescla d'estos.  
- D'altra banda tota la maquinària utilitzada haurà d'anar proveïda d'assentaments elàstics absorbents de les vibracions i ancoratges caragolats a bancades, i es col·locaran elements amortidors en les canalitzacions de l'aire condicionat i ventilació. Igualment tota la maquinària se separarà un mínim de 70 cm de les parets mitgeres i a 1 m de parets exteriors o pilars.  
-Tota la maquinària que cal utilitzar en les instal·lacions complirà la normativa de prevenció i seguretat de riscos, emissió de sorolls a l'atmosfera i la resta de normativa que se li aplique.  
Així mateix, el programa de vigilància ambiental tindrà com a objecte complir les indicacions i mesures protectores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental.  
- Zona d'accés: A l'arribada dels vehicles es revisarà que no es produïsquen vessaments de fluids ni pèrdues de material. Es mantindrà diàriament la neteja d'esta zona. En cas de detectar-se que l'entrega es realitza en mal estat se li comunicarà al transportista perquè corregisca els defectes.  
- Zona de càrrega i descàrrega exterior: a l'arribada de la ferralla es comprovarà que en la seua totalitat està composta per residus no perillosos que no necessiten descontaminació prèvia. No es permetrà l'entrada en la dita zona de material que puga produir fluids contaminants. La ferralla serà depositada al final de la zona de càrrega i descàrrega des d'on serà transportada a la zona d'emmagatzematge de ferralla segons la seua naturalesa. S'efectuarà la neteja de la dita zona una vegada la ferralla haja sigut reubicada. Es revisarà setmanalment la neteja d'esta zona. En cas de detectar-se algun abocament, s'actuarà immediatament per a la seua descontaminació.  
- Zona d'oficina: es mantindrà la neteja necessària perquè tinga les condicions higienicosanitàries mínimes per a ser utilitzada com a lloc de treball. Periòdicament es procedirà a una desinfecció exhaustiva del local.  
- Zona de lavabos: es procedirà a la neteja d'estes instal·lacions diàriament. Es realitzarà periòdicament una desinfecció exhaustiva d'estos locals. No es permet, en cap concepte, l'abocament d'efluents considerats com a residus perillosos, procedents de la descontaminació de vehicles.  
- Zona de recepció de vehicles: no es permetrà l'entrada en la dita zona de vehicles que perden fluids contaminants. S'obligarà el transportista a la retirada del dit material. Es revisarà setmanalment la neteja d'esta zona. En cas de detectar-se fugues en els vehicles, s'actuarà immediatament per a la seua descontaminació.  
- Zona de descontaminació de vehicles: es netejarà diàriament i es procedirà al buidatge de l'arqueta per a vessaments. No es permetran ferramentes ni estris ni draps tacats d'oli, gasolina, etc. El procés de descontaminació es realitzarà en un termini de dos dies i els vehicles seran retirats d'esta zona després de ser descontaminats.  
- Zona d'emmagatzematge de residus: es revisarà diàriament l'estat dels recipients. En cas de detectar fugues es procedirà a la seua immediata reparació per empresa especialitzada. En cas de produir-se un vessament accidental en l'ompliment de recipients es netejarà immediatament i s'investigaran les causes del dit vessament. Davant d'esta situació, si fóra necessari, es modificaria el mètode de descontaminació dels vehicles.  
- Zona d'emmagatzematge de vehicles descontaminats i residus no perillosos: es comprovarà diàriament l'estat de la zona. Tot el material ha d'estar sense apilar de manera que no hi haja risc de caigudes. En cas de detectar elements contaminants en esta zona, seran retirats immediatament i s'investigaran les causes de la seua existència.  
Tramitació administrativa  
Amb data 6 de novembre de 2007, va tindre entrada en la Direcció General de Gestió de Medi Natural un escrit de Direcció Territorial de València pel qual es sol·licitava l'avaluació d'impacte ambiental del projecte i es remetia l'expedient corresponent, incloent-hi:  
- Projecte tècnic  
- Estudi d'impacte ambiental  
El mateix escrit de remissió certifica que l'expedient ha sigut sotmés a informació pública per mitjà de la publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana (DOCV), des del 29 de novembre de 2004 fins al 21 de desembre de 2004, sense que s'hagen formulat al·legacions respecte d'això.  
Consideracions jurídiques  
- El projecte examinat constituïx, segons el que establix l'apartat 6-c, de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, un dels supòsits fàctics en què és preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament.  
  
- L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.  
- L'article 5 de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental atribuïx a l'òrgan mediambiental la competència en formulació de la declaració d'impacte ambiental dels projectes sotmesos a esta.   
- L'article 16, apartat 2, lletra m) del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental, de projectes públics i privats, així com els plans i programes que no requerisquen d'avaluació ambiental estratègica, d'acord amb la normativa aplicable que es desenrotllen en el territori de la Comunitat Valenciana.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte Centre de Vehicles Fora d'Ús (VFU) promogut per Reciclajes Totmetal, SA, que s'ubicarà al polígon industrial el Collet, parcel·la 112, del terme municipal de Benicarló (Castelló), sempre que es desenrotlle d'acord amb el que establix l'Estudi d'Impacte Ambiental, el projecte tècnic i la resta de documentació que constituïx l'expedient avaluat.  
  
  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte esmentat al compliment de les condicions següents:  
1. S'haurà d'obtindre el preceptiu permís municipal d'abocament a la xarxa municipal de clavegueram per a les aigües residuals sanitàries i pluvials.  
2. La solera interior de les zones de recepció i emmagatzematge, de descontaminació de vehicles fora d'ús, així com la zona de magatzem de residus, tindrà un pendent suficient cap al sistema d'arreplega de vessaments i abocaments accidentals que desembocarà en l'arqueta cega projectada i, en cap cas, abocarà a la xarxa de clavegueram.  
  
3. Queda prohibida la neteja de les instal·lacions per aigualeig i s'haurà d'efectuar agranant en sec.  
4. Es prohibix l'estacionament de vehicles pendents de descontaminar, objecte de l'activitat, fora de la zona de recepció habilitada en l'interior de la nau per a este fi.  
5. Els contenidors i depòsits d'emmagatzematge temporal de residus perillosos hauran de ser sòlids i resistents al tipus de residu contingut. Seran etiquetats reglamentàriament i, quan siguen de naturalesa líquida o susceptible de produir vessaments, es disposaran de cubetes de retenció o, si no n'hi ha, els depòsits seran de doble paret homologats.  
  
6. El programa de vigilància ambiental, contingut en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de complementar-se per mitjà de:  
- La realització d'una auditoria acústica a la posada en funcionament de l'activitat i de les corresponents auditories acústiques d'acord amb la periodicitat establida en l'article 18 del Decret 266/2004, de 3 de desembre, del Consell, que desplega la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica.  
- Control mensual per part del titular de l'estat correcte dels sistemes d'arreplega de vessaments, de l'absència dels abocaments al sòl i de l'absència de fugues de líquids en els sistemes d'arreplegada, així com el seguiment de les condicions d'emmagatzematge dels residus (separació per tipus, envasament i etiquetatge).  
7. S'haurà de dur un registre documentat del programa de vigilància ambiental inclòs en l'estudi d'impacte ambiental a l'efecte d'acreditar l'adopció i l'execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de la seua eficàcia.  
8. Es presentarà davant de la Direcció General per al Canvi Climàtic l'informe preliminar de situació del sòl per tractar-se d'una activitat considerada potencialment contaminant del sòl, en compliment amb l'article 3 del RD 9/2005, de 14 de gener, sobre activitats potencialment contaminants del sòl.  
9. D'acord amb l'article 4 del AME 8149/1986, de 28 de juny, modificat per la Llei 9/2006, de 28 d'abril, el promotor haurà de comunicar a l'òrgan ambiental (per escrit), amb la suficient antelació, la data de començament de l'execució del projecte.  
10. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de ser comunicat a l'òrgan ambiental competent que establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que, contra la present resolució, ja que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del citat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 6 de febrer de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 186/07-AIA.  
Promotor: Ferro Spain SA.  
Autoritat substantiva: Direcció General per al Canvi Climàtic de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.   
Objecte del projecte: autorització ambiental integrada per a la fabricació de frites, esmalts, colors inorgànics, composicions vítries d'impressió, tintes ceràmiques i plàstics. Localització: carretera València a Barcelona, km. 62,500, polígon industrial Ramonet, municipi d'Almassora (Castelló).  
Ref. Òrgan substantiu: 069/06 IPPC SClCo/CFO.  
Descripció del projecte  
Descripció de les característiques del projecte   
Dades generals   
Les instal·lacions se situen en el km 62,500 de la carretera València a Barcelona, en el polígon industrial Ramonet, del municipi d'Almassora (Castelló). La superfície del terreny construït existent és de 31.878 m², sobre un solar de 149.721 m².  
En les instal·lacions Ferro Spain SA fabrica frites, que és l'activitat més destacada; a més, fabrica incompostos, esmalts, colors inorgànics, tintes ceràmiques, sals solubles, termosets i termoplàstics.  
  
La fabricació de frites, quan supera les 20 tones diàries de producció, és una activitat sotmesa a avaluació d'impacte ambiental, ja que està catalogada en l'annex I, grup 4, lletra «j», de la Llei 6/2001, de 8 de maig, de modificació del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'Avaluació d'Impacte Ambiental.   
Ferro Spain SA preveu dedicar la nau de producció i acabat de colors actual a l'acabat exclusivament, i destinar a la producció la nau de colors base que figura en els plans amb el rètol 2B.  
La superfície ocupada per les instal·lacions ascendix a 60.508 m². Amb l'ampliació prevista pretén augmentar la capacitat de producció i renovar la maquinària antiquada.  
Matèries primeres  
En la fabricació de frites s'utilitzen òxids metàl·lics de zinc, alumini, plom, titani, òxids i carbonats de magnesi, òxids de ceri, minerals del grup dels borats, àcid bòric, zircó, espodumena, wol·lastonita, nitrats (de calci, sodi i potassi), fluorita, silicats que contenen fluor, fosfat de dicalci i talc.  
La fabricació de composicions vítries utilitza zircó, wol·lastonita, espodumena, olivina, silicat sòdic, alúmina; òxids de titani, zinc, magnesi estany; diòxid de manganés, magnesita, òxids i hidròxids de coure, ferro i vanadi, òxids de ceri, bòrax, àcid bòric, fosfat de monosodi o de disodi, trifosfat de sodi, dihidrogenoortofosfat d'amoni, hidrogenoortofosfat de calci, nitrats de sodi, amoni, calci i potassi, coles, defloculants, talc, biocides, halita, wolframita, metavanadat d'amoni, acetat de magnesi i filosilicats del grup de les miques (sense determinar el tipus de mineral).  
La producció de colors inorgànics i tintes ceràmiques usa com a matèries primeres els òxids de praseodimi, zinc, estany, antimoni, magnesi, titani, molibdé i ceri; òxids i hidròxids de ferro, crom, cobalt, vanadi, níquel i coure; hidròxid d'alumini, magnesita, sosa càustica, àcid bòric, pigments de crom i cadmi, wolframita, glicols, citrat de ferro, peroxocarbonat de níquel, coles naturals, caolí, fosfat de monosodi i de disodi, argiles refractàries, feldspats (sense especificar), wol·lastonita, mica (sense especificar), compostos d'amoni (clorurs, nitrats, sulfats), citrat de sodi, àcids cítric i tartàric, acetats de níquel i magnesi, additius (abalín, cel·lulosa, formaldehid, natrosol, resina, solvaran), acetona, biocides, fluorita, silicats que contenen fluor i sals complexes de fluor, alumini, magnesi, potassi, bari i liti.  
  
Tant la fabricació de termosets com la de termoplàstics empren òxids de titani, terres colorants amb òxid de ferro, cromats i molibdats de plom, pigments i preparacions a base de compostos de crom.   
  
Els termosets usen a més alúmina, pigments orgànics, caolí i altres argiles, negre de fum i altres varietats de carboni, vidre, zeolites, glicols, metanol, hidroquinona en alcohol, metacrilat, coure en pols i polímers d'etilé.  
Per a fabricar termoplàstics s'empra a més calç, òxid d'antimoni, blau d'ultramar, pigments de cadmi i crom, estearats de zinc i de calci, decabrom difenil òxid, Ema i Epdm.  
Instal·lacions i processos  
Les instal·lacions consten de les plantes següents:  
- La planta de frites  
La planta de frites està composta per 3 seccions, cada una de les quals fabrica frites, incompostos i esmalts. Els incompostos i els esmalts reben el nom de composicions vítries d'impressió.  
La secció de frites  
La secció de frites disposa d'un sistema de recepció de matèries primeres, emmagatzematge i transport pneumàtic fins a les mescladores, des d'on passa, en les degudes proporcions, als forns de fondre. A l'eixida d'estos el sistema de frita es realitza per aigua. En total hi ha 12 forns, amb una capacitat de producció d'unes 77.760 t/any; al final de l'ampliació de les instal·lacions hi haurà 20 forns, amb una capacitat de producció d'unes 160.000 t/any.  
La secció d'incompostos  
Els incompostos es fabriquen superposant dins d'un mateix envàs una o unes quantes capes de frites amb matèries primeres anàlogues. Es tracta d'un producte intermedi no homogeneïtzat, destinat a la fabricació d'esmalts, bé en les mateixes instal·lacions o en les del client. Les matèries primeres s'emmagatzemen en tremuges amb control electrònic de dosificació, el transport és pneumàtic.  
La secció d'esmalts  
El procés de fabricació d'esmalts s'inicia amb la mòlta per via humida de mescles de frites i altres additius, el producte mòlt s'envasa directament o se seca i s'envasa posteriorment, depenent de les preferències del client. La producció d'esmalts és d'unes 9.500 t/any. La secció d'esmalts es trasllada a un edifici independent, per a augmentar la producció.  
- La planta de colors  
En la planta de colors es fabriquen 3 productes: colors inorgànics, tintes ceràmiques i sals solubles.   
Els colors inorgànics  
En el procés en sec, els colors inorgànics s'obtenen a partir de la dosificació i mescla de les matèries primeres polvoritzades, que es calcina posteriorment i es mol.   
En el procés per via humida, el residu sec i mòlt es dispersa en aigua dins d'uns tancs de llavat, on s'agita, es deixa sedimentar, es trasbalsa el sobrenadant i es retira el sediment. El llot se seca, es micromol i s'envasa en sacs.   
Actualment hi ha 6 forns i una capacitat de producció de 7.038 t/any. Es preveu substituir 4 forns discontinus per forns rotatius de funcionament continu, i incorporar un forn elèctric discontinu de xicoteta capacitat, amb la qual cosa la capacitat de producció augmentaria en unes 900 t/any. Durant l'ampliació s'incorporaran 15 forns més.   
  
Les sals solubles   
La planta fabrica dissolucions policatiòniques, a partir de sals, òxids metàl·lics, àcids i bases. Les matèries primeres es dosifiquen i mesclen, i s'obtenen les dissolucions en reactors proveïts d'agitadors i font de calor. Als diversos productes obtinguts se'ls anomena sals solubles i s'usen per a decorar la ceràmica.   
Les tintes ceràmiques  
El procés de fabricació de les tintes ceràmiques comença en uns reactors que produïxen un concentrat de tinta, al qual s'agreguen altres substàncies i es diluïx. Des de l'any 2006 hi ha la secció de tintes ceràmiques, que s'ha segregat de la secció de colors inorgànics. En una pròxima ampliació es preveu instal·lar 5 molins, amb la qual cosa la capacitat de producció anual s'aproximaria a les 352 t  
- La planta de plàstics   
La planta fabrica dos tipus de productes: termosets i termoplàstics.   
  
Els termosets  
Els termosets són mescles de resines líquides, resines de polièster, adhesius, pigments orgànics o inorgànics, glicols i dissolvents (acetona i/o estiré). Les mescles són líquids viscosos, amb propietats colorants i adherents sobre superfícies plàstiques.  
Hi ha diversos tipus de termosets: pastes colorants, gel-coats, desemmotlladors i condicionadors de motles. Tots estos s'envasen en bidons metàl·lics.  
Quan el termoset conté pigments o elements sòlids, després de l'homogeneïtzació s'efectua una mòlta.  
La capacitat de producció anual actual és de 7.827 t, amb l'ampliació passarà a ser d'unes 9.611 t.   
Els termoplàstics  
Els termoplàstics que fabrica (masterbatches i compounds) són mescles de polímers plàstics, colorants i compostos inorgànics que s'homogeneïtzen per extrusió tèrmica i se solidifiquen per refredament en aigua. Es trossegen a la grandària gransa i s'envasen.   
La capacitat de producció actual és d'unes 12.751 t/any, amb les pròximes ampliacions que incorporaran 3 línies d'extrusió addicionals, la capacitat arribaria fins a les 28.403 t/any.  
Energia  
L'energia elèctrica es consumix principalment en els forns de frita, durant l'any 2005 es van consumir 70.247.346 kwh en les instal·lacions. Les instal·lacions posseiran una major eficiència en el consum elèctric després de les ampliacions.  
S'utilitza el gas natural com a font d'energia en els forns que no són elèctrics. L'any 2005 el consum va ascendir a 397.544.515 kwh.  
  
Consum d'aigua  
L'aigua per al consum humà i per a les neteges procedix de la xarxa general d'abastiment. Hi ha un pou d'aigua subterrània ubicat en els mateixos terrenys que subministra 486.727 m³ anuals als processos industrials.  
L'any 2006 es preveia substituir el circuit de refrigeració obert de la planta de plàstics per un circuit tancat. En la planta de colors es preveu una disminució del consum d'aigua, perquè es va a reduir la mòlta per via humida. La planta de frites usa un circuit tancat de refrigeració per aigua en incrementar la producció s'espera un lleuger augment del consum d'aigua.  
Després de l'ampliació de les instal·lacions es preveu gastar uns 531.345 m³ anuals d'aigua i totes les aigües residuals industrials es depuren i reutilitzen en els processos.  
Aigües residuals domèstiques  
Les aigües residuals domèstiques procedixen dels lavabos i són conduïdes fins a les fosses clarificadores, per a disgregar els sòlids i facilitar la circulació per les canalitzacions. Es netegen periòdicament els llots sèptics acumulats i els arreplega un gestor de residus autoritzat, el qual els entrega a l'EDAR d'Almassora.   
En el camí dels Lladres hi ha una arqueta municipal on desaiguen les aigües residuals domèstiques que, una vegada conclosa l'ampliació de les instal·lacions, incorporarà també les aigües d'eixida de les depuradores d'esmalts i colors base.  
Aigües pluvials  
Les aigües pluvials d'una part de les instal·lacions s'arrepleguen juntament amb les aigües de refrigeració i condensació de les plantes de colors inorgànics, plàstics i equips d'aire condicionat i es conduïxen a una arqueta del clavegueram municipal situada en el camí dels Lladres i desaigüen en la conducció de les aigües pluvials.   
Les aigües pluvials de la resta de les instal·lacions s'aboquen a una arqueta del clavegueram municipal de la carretera N-340, juntament amb aigües residuals domèstiques i les aigües residuals que ixen de les depuradores de frites i colors.  
Aigües residuals industrials  
Les aigües residuals industrials es generen en la fabricació de frites, colors i en els laboratoris generals. El seu tractament consistix en una depuració fisicoquímica.  
Depuració de l'aigua residual procedent de la fabricació de frites, del laboratori i d'esmalts.   
D'acord amb l'esquema del procés mostrat en el pla 7.2.2, la depuració de l'aigua residual funciona de la manera que es descriu a continuació.  
L'aigua residual industrial procedent de la fabricació de frites i del laboratori es conduïx a un tanc d'acumulació i regulació (pulmó), muntat en superfície, on s'homogenitza i manté la matèria en suspensió per mitjà d'agitació, este pulmó passarà a tindre una capacitat major (310 m³) perquè garantisca el subministrament a les instal·lacions, es troba prop de la planta de frites i colors inorgànics.  
  
Les aigües residuals es bomben des del pulmó a un depòsit decantador primari, on sedimenten les partícules majors de 35 microns. El líquid sobrenadant es conduïx a un xicotet depòsit on se li addicionen antiescumejants i coagulants, després passa a un altre depòsit semblant on s'afig el floculant i arriba finalment a un tanc clarificador. Al final d'este procés s'han separat els cations metàl·lics i les partícules en suspensió com a sediments que s'acumulen en el fons, el líquid sobrenadant es troba aclarit.  
Els llots del decantador primari i del clarificador s'extrauen de mode independent i es dessequen en el filtre premsa fins al 50% de la seua humitat. El líquid filtrat s'incorpora al tanc en què s'addicionen els antiescumejants i coagulants.   
El sobrenadant del clarificador es bomba a una bassa de regulació, travessa dos filtres d'arena, es passa per un filtre de carbó actiu i després se li sotmet al procés de desborització, per mitjà de resines intercanviadors i a pH neutre. Per mitjà de contrallavat es retira el bor i s'emmagatzema en un depòsit subterrani de 50 m³, que és buidat periòdicament per un gestor de residus autoritzat. L'aigua depurada es bomba a la xarxa de clavegueram municipal.  
- Depuració de l'aigua residual de la planta de colors inorgànics L'aigua residual del procés arriba a un primer depòsit homogeneïtzador i després passa a un altre depòsit regulador o pulmó. Les etapes següents són les mateixes que les descrites en la depuració de l'aigua de frites, esmalts i laboratori, però sense els elements per a la desmineralització del bor.  
Emissions atmosfèriques.  
Les emissions atmosfèriques de naturalesa gasosa ixen a l'exterior per les ximeneres i procedixen de la combustió del gas natural i de les reaccions químiques que patixen les matèries primeres a altes temperatures.   
Residus  
Els residus perillosos que produïx Ferro Spain SA són dels tipus següents: envasos de plàstic o paper contaminats, residus de pols ceràmica, pols ceràmica, filtres per a la pols ceràmica, llots ceràmics, coques del filtre premsa, restes de productes orgànics i inorgànics del laboratori, draps i absorbents contaminats, terres contaminades amb hidrocarburs, dissolvents orgànics no halogenats, residus sòlids orgànics contaminats, filtres per als residus orgànics contaminats, llots amb pintures, oli industrial usat, filtres d'aire, tubs fluorescents, residus sanitaris, greixos de cuina i fibra ceràmica.  
  
Els residus no perillosos estan constituïts per calç usada, residus inerts refractaris, residus inerts especials, restes de productes inorgànics no contaminats del laboratori, papers i cartons no contaminats, plàstics no contaminats, fusta, ferralles, vehicles fora d'ús, equips electrònics, fem assimilable a domèstica, llots sèptics, aigües residuals industrials i fibra ceràmica no perillosa.  
Ferro Spain, SA, té l'autorització administrativa per a produir residus tòxics i perillosos des del 23 de setembre de 2003.  
Els residus generats se segreguen per tipus i s'emmagatzemen provisionalment en diversos llocs de les instal·lacions preparats per a això, després es traslladen a l'ecoparc, on s'agrupen per tipus i romanen per temps menor de 6 mesos, fins que els retira un gestor autoritzat. Els residus tòxics i perillosos s'emmagatzemen protegits per cubetes i contenidors secundaris per a arreplegar els vessaments.   
L'emmagatzematge de productes químics es realitza en una instal·lació que complix el que disposa la MIE-APQ1 del reglament d'emmagatzematge de productes químics i es troba inscrita amb el número 12-APQ- 81.  
Alternatives mediambientals  
Atés que es tracta d'una fàbrica establida i en funcionament des de fa anys, no és procedent analitzar les alternatives mediambientals de l'emplaçament actual.  
El titular fabrica els seus productes amb les millors tècniques disponibles, per la qual cosa tampoc es plantegen alternatives respecte d'això.  
Tramitació administrativa  
1. Tramitació  
Amb data 26 de març de 2007, es rep còpia de la documentació per a la sol·licitud d'autorització ambiental integrada, consistent en un projecte bàsic, estudi d'impacte ambiental i document de síntesi.  
  
En data 8 de maig de 2007, es remet a l'Àrea de Qualitat Ambiental l'informe preceptiu d'idoneïtat de la documentació i s'indiquen els aspectes que en requerixen una ampliació.  
El dia 14 de setembre de 2007, l'Àrea de Qualitat Ambiental remet en una nota de règim intern el resultat del tràmit d'informació pública i comunica que no s'hi han presentat al·legacions.  
En data 10 d'octubre de 2007, es remet a l'Àrea de Qualitat Ambiental una ampliació de documentació, perquè efectue el requeriment corresponent al promotor.  
El 22 de novembre de 2007 es rep l'ampliació de documentació remesa pel titular.  
Informació pública  
La Direcció General per al Canvi Climàtic va sotmetre l'expedient a informació pública i va publicar, a este efecte, un anunci en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana núm. 5523, de 30 de maig de 2007. Una vegada transcorregut el termini de 30 dies hàbils, no es van presentar al·legacions. L'Ajuntament d'Almassora certifica que es va mantindre exposat l'edicte relatiu a Ferro Spain, SA, en el tauler, des del 31-5-2007 al 04-07-2007, sense que es presentara cap reclamació ni cap al·legació.  
Peticions d'informació o documentació complementària  
Com es va relatar anteriorment, es va sol·licitar al promotor una ampliació de documentació.  
Informes sectorials  
No s'han sol·licitat.  
Afeccions legals mediambientals  
D'acord amb la informació continguda en els sistemes d'informació geogràfica de la Conselleria de Territori i Habitatge, el projecte no presenta afeccions legals sobre espais protegits per la legislació mediambiental vigent.  
Consideracions ambientals  
1. Elements que poden veure's afectats de forma important pel projecte de l'activitat  
La fabricació de frites consumix quantitats elevades d'energia i aigua, a més és una activitat potencialment contaminant de l'atmosfera per estar inclosa en el Grup B, epígraf 2.10.2, de l'annex ll, del Decret 833/75, de 6 de febrer, que desplega la Llei 38/1972 de Protecció de l'Ambient Atmosfèric. Les emissions atmosfèriques procedixen principalment de la combustió del gas natural i de la fusió de les matèries primeres.  
Les matèries primeres usades en la fabricació de frites contenen metalls de les classes I i II, descrits en el Conveni de Col·laboració entre la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge i l'Associació Nacional de Fabricants de Frites, Esmalts i Colors Ceràmics (ANFFECC), a més contenen fluor, clor i bor. En la fabricació de colors per fusió també intervenen elements metàl·lics pesants i compostos de fluor. Tots estos elements químics són fonts potencials de contaminació atmosfèrica i poden afectar els sòls i la qualitat de les aigües superficials i subterrànies.  
La fabricació de sals solubles emet vapor d'aigua i partícules a l'atmosfera.  
La fabricació dels diversos productes també produïx residus, vibracions i contaminació acústica, encara que estes últimes es troben per davall dels llindars legals corresponents.  
Identificació i valoració dels impactes  
Els impactes que causa l'activitat sobre el medi ambient han sigut identificats i valorats en l'Estudi d'Impacte Ambiental.  
No ha sigut tingut en compte l'impacte causat per l'increment del trànsit rodat.  
Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.  
La reorganització del procés productiu preveu la substitució dels forns discontinus per altres de tipus continu, esta mesura reduïx dràsticament la destrucció dels cresols. Tots els forns usen gas natural amb aire o oxigen.   
La depuració de les aigües residuals industrials procedents de les frites utilitza resines intercanviadores d'ions per a l'eliminació del bor, els concentrats corresponents s'emmagatzemen temporalment en un depòsit subterrani de doble paret amb control de buit, acreditat com a impermeable i estanc, el qual és buidat regularment per un gestor autoritzat.  
Des de l'any 2002 els intercanviadors de calor per aigua funcionen en circuit tancat, a més les mòltes per via humida es reduïxen; estes mesures disminuïxen notablement el consum d'aigua. Tots els processos industrials recirculen l'aigua residual industrial depurada.  
En les depuradores se seguixen uns processos fisicoquímics controlats per automatismes i instrumentació, així com per personal qualificat; a més els depòsits han sigut acreditats com a impermeables i estancs, amb control de la dita estanquitat. Hi ha plans d'emergència per a previndre les fugues o vessaments accidentals i impedir que arriben la xarxa de clavegueram, el personal ha sigut entrenat per a això. En els termosets s'usen tres depòsits subterranis, dels quals un servix per a arreplegar els vessaments accidentals de residus líquids, tots els quals han sigut certificats com a impermeables i estancs. Estes mesures prevenen la possibilitat de contaminació de les aigües superficials i subterrànies.  
Les emissions d'òxids de nitrogen procedents de la combustió del gas natural es reduïxen, perquè l'aire que s'injecta als forns passa prèviament per recuperadors de calor.  
Els forns de la planta de frites disposen de filtres de gasos per via humida i addició de calç per a reduir les emissions de fluorurs. Els gasos passen per intercanviadors de calor i filtres de mànegues, abans d'emetre a l'atmosfera. En els conjunts de dos forns s'addiciona calç abans de passar per l'intercanviador de calor.  
Les substàncies susceptibles d'emetre partícules a l'atmosfera s'emmagatzemen en llocs coberts i tancats, el seu transport es realitza per mitjà de sistemes pneumàtics. En els punts de càrrega i descàrrega s'usen captacions de pols amb filtres de mànegues.   
Les instal·lacions exteriors obertes al trànsit estan pavimentades i es netegen amb regularitat. El mateix ocorre amb l'interior de les naus.  
  
En la fabricació de colors hi ha captadors de filtres de mànegues tant en la zona d'alimentació del forn com en l'eixida.  
Per a reduir la quantitat de residus se seguixen diversos criteris: els cresols se seleccionen d'una composició i qualitat tals que posseïxen una major vida útil, les substàncies amb defectes de fabricació o residuals es reutilitzen en el procés productiu i els envasos i pales es reutilitzen.  
En la secció de termosets s'usa un destil·lador per a recuperar l'acetona del dissolvent utilitzat en les tasques de neteja.  
Durant la mescla de les matèries primeres per a la fabricació de sals solubles es produïxen emissions atmosfèriques de partícules, que són captades per un filtre de mànegues.   
Els forns tipus shuttle a gas natural es calfen per la circulació dels gasos sense entrar en contacte amb les matèries primeres, per la qual cosa les emissions canalitzades estan pràcticament netes de partícules.  
  
Els residus tòxics i perillosos i els depòsits de productes químics, se segreguen i emmagatzemen en envasos, depòsits, bosses grans, contenidors i bidons, s'etiqueten i classifiquen per tipus; s'emmagatzemen davall coberta, amb solera impermeable, es disposen sobre cubetes de seguretat i són arreplegats per gestor autoritzat abans de sis mesos.   
Durant els anys 2005 i 2006, dos organismes de control autoritzat han mesurat les emissions atmosfèriques de gasos i partícules en les instal·lacions, i han verificat que els nivells són inferiors als llindars legals establits en el punt 27 de l'annex IV, del Decret 833/1975, de 6 de febrer, pel qual es desplega la Llei 38/1972, de 22 de desembre, de Protecció de l'Ambient Atmosfèric.  
Les emissions acústiques diürnes i nocturnes no sobrepassen els nivells de recepció externs de l'annex II, taula 1, de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica; han sigut mesurades per un organisme de control autoritzat.  
El pla de vigilància ambiental preveu el control de la contaminació atmosfèrica de la planta de fabricació de frites una vegada cada tres anys i realitza els mesuraments un organisme de control autoritzat (OCA), i cada cinc anys per a les plantes de colors i plàstics. El titular preveu caracteritzar les aigües residuals industrials de les canaletes que aboquen a la bassa d'homogeneïtzació i de la impulsió d'eixida de la dita bassa. Notificarà una vegada a l'any a l'Àrea de Qualitat Ambiental d'esta Conselleria sobre efluents incorporats a l'aigua residual de la instal·lació, per mitjà del registre d'emissions i fonts contaminants (EPER). Elaborarà cada quatre anys un Pla de prevenció i reducció de residus perillosos, el qual s'entregarà a la Direcció General per al Canvi Climàtic. El promotor aportarà en el termini màxim de 5 anys una auditoria d'autocontrol sobre vibracions i contaminació acústica, anotarà els resultats en el llibre de control.  
El promotor verificarà periòdicament el compliment de les mesures correctores de les emissions en la planta de fabricació de frites, però no especifica més detalls, per la qual cosa s'amplia esta mesura correctora en la condició tercera de l'apartat segon d'esta declaració. També proposa realitzar inspeccions visuals de la resta de ximeneres per a determinar si hi ha fugues.   
Cada any s'analitzaran les aigües depurades i abocades a la xarxa municipal, per a assegurar-se que complixen les estipulacions de l'ordenança d'abocaments.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx, segons el que establix l'annex I, grup 4, epígraf j de la Llei 6/2001, de 8 de maig, de modificació del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'Avaluació d'Impacte Ambiental, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 1, apartat 1, de l'avantdita Llei 6/2001, de 8 de maig.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental.  
3. L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribuïx a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental.  
4. L'article 16.2 m) del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualsevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars en el territori de la Comunitat Valenciana.  
  
Per tant, en vista de tot l'anterior i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de les autoritzacions administratives prèvies que li siguen preceptives, el projecte bàsic de la societat Ferro Spain, SA, per a la sol·licitud de l'autorització ambiental integrada, sempre que el projecte es desenrotlle segons les mesures correctores i altres prescripcions establides en l'apartat segon de la present declaració.  
  
  
Segon  
Per a l'execució de l'esmentat projecte s'hauran de complir les condicions següents:  
1. Quan es canvie la mòlta dels esmalts a via seca, en els molins s'instal·laran filtres de mànegues amb captadors de partícules.   
2. El promotor hi ha remés les auditories de les emissions de partícules, clorurs i metalls (classes I i II), dels filtres dels forns de frites números 5, 6, 9, 10 i 12. Falta conéixer les auditories dels forns de frites restants, que remetrà a la Direcció General per al Canvi Climàtic en un termini màxim de 4 mesos, comptat a partir de l'atorgament, si fóra el cas, de l'autorització ambiental integrada.   
3. Els autocontrols periòdics de les emissions atmosfèriques de la planta de frites han d'analitzar, a més de CO, SO2, NOx i partícules, els metalls de les classes I i II, els clorurs i els fluorurs, d'acord amb el Conveni de Col·laboració subscrit entre esta Conselleria i l'Associació Nacional de Fabricants de Frites, Esmalts i Colors Ceràmics el 4 de setembre de 2003. Els controls tindran una freqüència mínima anual i prendran com a referència, per a cada focus emissor, els límits màxims d'emissió estipulats en el dit acord.  
4. Si sorgiren impactes no previstos en l'Estudi d'Impacte Ambiental, se posarà en coneixement de l'òrgan administratiu competent en avaluació d'impacte ambiental, a fi que dicte una resolució complementària amb noves mesures correctores, si fóra el cas.   
  
  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, ja que és un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produïx indefensió, no es pot interposar cap recurs; sense perjuí d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret s'estimen pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 6 de febrer de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: María Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 235/4457-VTW.  
Títol: pla especial per a construcció del vial, caserna i habitatges de la Guàrdia Civil a Albocàsser.  
Promotor: Ajuntament d'Albocàsser.  
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Albocàsser i STOT Castelló.  
  
Localització: terme municipal d'Albocàsser.  
Descripció del projecte  
L'objecte del projecte perseguix el desplegament i execució del pla especial per a la construcció de la caserna i habitatges per a la Guàrdia Civil, com a reserva de sòl a fi de crear una zona dotacional de caràcter administratiu i residencial i la construcció d'un vial a l'oest del municipi que unirà la carretera de Castelló amb la de Benasal.   
La construcció de la caserna està justificada per la necessitat de donar servici de vigilància al centre penitenciari d'Albocàsser recentment aprovat i del qual ja s'han iniciat les obres. Pel que fa al vial que unirà la carretera CV-164 amb la carretera CV-129, amb la construcció d'este es pretén millorar les comunicacions i evitar l'entrada al nucli urbà d'Albocàsser.  
Els terrenys objecte de nova ordenació es troben classificats actualment per les normes subsidiàries com a sòl no urbanitzable d'interés.  
  
La relació de parcel·les afectades és la següent: 361, 363, 358, 357, 356, 354, 384, 383, 418, 417, 416, 421, 423, 429, 430, 433, 434, 435, 360, 357, 358, 359, 361, 351, 352, 356, 363, i 353, totes pertanyents al polígon 16. La superfície destinada al vial és de 8.656,21 m² i la superfície destinada a la construcció de la caserna i els habitatges és de 8.020,60 m².  
La classificació proposada per a la zona on s'implantarà la nova dotació, caserna més habitatges, és la de sòl urbà dotacional administratiu.  
La normativa urbanística serà anàloga a la del sòl urbà limítrof. Es permetran edificacions aïllades i/o adossades, ús per a obres i instal·lacions de caràcter administratiu i residencial complementari d'aquell. Els paràmetres urbanístics que s'arrepleguen en la normativa urbanística del pla especial són els següents:  
- Parcel·la mínima de 7000 m²  
- Alçària reguladora màxima de 10 m  
- Nombre màxim de 3 plantes, més l'aprofitament davall coberta  
  
- Alçària reguladora mínima 4,5 m  
- Ocupació màxima permesa és del 75%.  
Pel que fa a l'àrea del vial, la classificació serà la mateixa que es preveu en les normes subsidiàries que es correspon amb sòl no urbanitzable de protecció de vies de comunicació (article 99 de les normes subsidiàries).  
Tramitació administrativa  
Admissió a tràmit  
En data 5 de novembre de 2007, el Servici Territorial de Planificació i Ordenació del Territori de Castelló va remetre una còpia del document d'estudi d'impacte ambiental, expedient administratiu i documentació tècnica relatiu al pla especial per a la construcció d'una caserna de la Guàrdia Civil i es va incoar l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental corresponent.  
Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons l'edicte publicat en el DOGV núm. 5.567, de 31 de juliol de 2007, en el BOP núm. 80, de 28 de juny de 2007, i en el diari Mediterráneo de 13 de juny de 2007.   
Durant el període d'informació pública no s'hi van presentar al·legacions.  
Documentació complementària  
Certificat del secretari municipal sobre l'aprovació provisional del pla especial en la sessió realitzada el 14 de setembre de 2007.  
Certificat del secretari municipal sobre l'aprovació inicial del pla especial en la sessió extraordinària realitzada el 24 de maig de 2007.  
  
Informe tècnic favorable de l'arquitecte municipal sobre la documentació presentada.  
Informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, de 3 de juliol de 2007, pel qual s'autoritza el projecte de prospecció arqueològica de la zona del pla especial.  
Informe de la mercantil FACSA com a concessionària de la gestió del servici públic d'abastiment d'aigua potable del municipi.  
«Segons les necessitats hídriques comunicades per eixe ajuntament resulta una demanda prevista de 36.5000 m³/any, que resulta de computar el consum de 80 habitatges més el consum d'equipaments.  
Atesa la capacitat tècnica de les dites instal·lacions podem estimar que hi ha recursos en quantitat suficient per a subministrar la nova actuació urbanística plantejada.»  
S'informa també que l'expedient de regularització de concessió d'abastiment d'Albocàsser es troba en tràmit davant de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
Sol·licitud d'informes sectorials  
Amb data 10 de desembre de 2007, es realitza consulta al Servici de Coordinació Territorial de la Conselleria de Medi Ambient. La dita consulta fa referència als aspectes següents:  
Si el document presentat de pla especial és l'instrument adequat per a convertir els terrenys en sòl urbanitzables.  
Si el document de pla especial és el pertinent per a reclassificar sòl no urbanitzable d'interés a sòl urbanitzable de caràcter administratiu i residencial.  
Amb data 10 de gener de 2008, es rep resposta a la consulta per part del Servici Territorial d'Ordenació del Territori de la Direcció Territorial de Castelló en el qual s'indica:  
«1. L'objecte del pla especial és preveure en el planejament urbanístic la reserva de sòl dotacional públic per a la ubicació d'una caserna de la Guàrdia Civil, la qual estarà al servici del centre penitenciari que s'està construint a Albocàsser. Com és habitual en les cases caserna de la Guàrdia Civil, dins d'això s'ubiquen també els habitatges dels guàrdies civils, sense que això supose que el sòl deixe de tindre condició de sòl dotacional vinculat a l'exercici de les competències estatals en matèria de seguretat i policia.  
2. El pla especial és un instrument de planejament adequat per a crear reserves de sòl dotacional públic, tal com resulta del que establix la legislació urbanística aplicable, que respecte d'això no planteja dubtes.  
3 Com ja s'ha dit, el pla especial no té com a objecte classificar sòl urbanitzable, sinó crear este sòl dotacional públic per a la caserna de la Guàrdia Civil. Per això es considera que este instrument sí que és l'adequat per a efectuar esta qualificació.»  
Afeccions legals  
Després de les consultes de les cartografies temàtiques i estudis integrants dels sistemes d'informació territorial publicades per la COPUT, inventari forestal de la Comunitat Valenciana, Xarxa Natura i PATRICOVA, no s'han detectat afeccions en l'àrea d'estudi.   
L'àmbit d'actuació no afecta cap via pecuària de les existents en el municipi.  
No es veu afectada per cap curs d'aigua permanent ni temporal, ni es troba en les proximitats de barrancs o torrenteres del sistema fluvial de la zona.  
Consideracions ambientals  
Es tracta d'una zona antròpica situada a l'oest del municipi d'Albocàsser que limita amb el nucli urbà i que està ocupada actualment per parcel·les agrícoles dedicades al cultiu d'ametler. S'indica l'estat d'abandó d'algunes d'estes. Afrontant amb la zona d'actuació també s'ha localitzat una explotació ramadera, una caseta d'apers i el cementeri municipal.  
1. La fisiografia de la zona és ondulada. Les parcel·les de cultiu es troben abancalades sostingudes amb murs de pedra seca. De forma paral·lela als bancals d'ametlers hi ha un camí, perpendicular a la carretera, que dóna accés a estes parcel·les.  
Edafològicament, el terme municipal d'Albocàsser es troba localitzat en l'ambient prelitoral, on apareixen principalment les rendzines i cambisòls.  
La capacitat d'ús agrari, segons l'EIA, el terme Albocàsser es troba dins de la classe Dep, amb una capacitat d'ús agrícola baixa, subclasse f, amb limitacions per les seues característiques físiques. En la zona on s'ubica el projecte, segons la cartografia disponible, la capacitat d'ús agrari és moderada classe C.  
Vista la cartografia disponible, la vulnerabilitat d'aqüífers en la zona del projecte està valorada com a mitjana. El risc potencial d'erosió és moderat.  
2. L'EIA indica que tant la fauna, com la vegetació i els cultius no posseïxen un valor ambiental elevat per ser una zona ja antròpica.   
3. El paisatge de l'entorn del projecte està format per suaus relleus, amb morfologia d'abancalaments, que dóna lloc a paisatges agraris de secà. Encara que s'indica que donada la proximitat del nucli urbà fa que el valor agrari es perda per a formar part de la continuïtat del nucli urbà.  
4. L'abastiment d'aigua prové del pou de la partida del Puig gestionat per l'empresa FACSA. L'evacuació de les aigües residuals es durà a terme a través de la xarxa de clavegueram municipal. El municipi disposa d'una planta depuradora per al tractament d'estes aigües residuals.  
  
5. El servici d'arreplega de fems el realitza una empresa local que el deposita en una autocompactadora i posteriorment el transporta a l'abocador de Tales.   
6. Donada la proximitat al nucli urbà consolidat, de l'àmbit d'actuació, s'hauran d'incorporar a l'EIA mesures correctores per a corregir els efectes provocats per la maquinària i la resta d'elements que poden provocar algun tipus d'alteració del nivell sonor de la zona en la fase d'execució del projecte. Estes mesures hauran de preveure's també en el programa de vigilància ambiental.  
7. En la valoració d'impactes s'ha considerat que els impactes negatius de major rellevància es troben en el canvi d'ús del sòl i l'afecció al paisatge. S'ha valorat com molt positiu l'impacte sobre el sector terciari. Les accions impactants que s'han considerat de major rellevància, tant per a la fase de construcció com la d'explotació, han sigut: moviments de terra, canvis en el paisatge, ocupació del sòl, augment de sorolls i la producció de residus i abocaments.  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que se li apliquen.  
L'article 16.2 m) del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualsevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars en el territori de la Comunitat Valenciana.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el pla especial per a la construcció del vial, caserna i habitatges de la Guàrdia Civil, situats en el terme municipal d'Albocàsser (Castelló), sempre que este es desenrotlle d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i les condicions i modificacions establits a continuació.  
  
  
Segon  
1 S'acreditarà la capacitat suficient de depuració de l'EDAR a la qual es pretén connectar els col·lectors d'aigües residuals segons l'informe i les condicions de l'òrgan competent en la matèria.  
2 Durant la fase d'execució, s'haurà de definir l'àrea on quedarà aparcada temporalment la maquinària d'obra i s'indicarà, si és el cas, el lloc on es duran a terme les labors de neteja i manteniment d'esta. Així mateix, es recorda que els canvis d'oli, filtres i qualsevol altre residu de manteniment de maquinària i vehicles hauran de ser degudament gestionats per taller o gestor de residus tòxics i perillosos degudament autoritzat.  
3 Durant la fase d'execució, s'haurà de preveure i identificar una zona per a l'arreplega dels materials a usar en les obres d'urbanització i edificació, evitant l'ocupació dels terrenys limítrofs.  
4 L'Ajuntament exigirà a les empreses encarregades que entreguen, després de la realització de les obres, certificats de recepció de residus sòlids inerts per part d'abocadors o empreses autoritzades per a la gestió d'este tipus de residus.  
5 S'haurà d'aportar l'informe definitiu emés per la Direcció General de Patrimoni Valencià en compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià. En el cas que el dit informe resultara desfavorable, així haurà d'entendre's també la present declaració d'impacte ambiental.  
  
Tercer  
Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, ja que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
  
Quart  
La present declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 5 de febrer de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.