Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 8540, del 03-05-2019 (2019/3496)

RESOLUCIÓ d'1 d'abril de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació dels informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedients 9/18-EAE la Torre d'en Doménec i 44/18-EAE Elx.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8540

Data del DOGV
:   03-05-2019

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2019/3496


Data del document
:   01-04-2019

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural
    * Elx
    * Torre d'en Doménec, la
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ d'1 d'abril de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació dels informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedients 9/18-EAE la Torre d'en Doménec i 44/18-EAE Elx. [2019/3496]  
De conformitat amb l'article 51.7 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de l'informe ambiental i territorial estratègic, resolc:  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana els informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedients 9/18-EAE la Torre d'en Doménec i 44/18-EAE Elx.  
  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Tràmit: avaluació ambiental de la modificació puntual 1/2018 del Pla general  
Promotor: Ajuntament de la Torre d'en Doménec  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló  
  
Localització: terme municipal de la Torre d'en Doménec  
Expedient: 009 - 2018 - EAE  
  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió realitzada el 28 de febrer de 2019, va adoptar l'acord següent:  
Vista la proposta d'informe ambiental i territorial estratègic de la modificació puntual 1/2018 del Pla general de la Torre d'en Doménec, en els termes següents:  
En data 31 de gener de 2018 ha tingut entrada en el Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica de la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental, sol·licitud d'inici de l'avaluació ambiental i territorial estratègica de la modificació puntual 1/2018 del Pla general de la Torre d'en Doménec.  
  
Documentació presentada  
La sol·licitud d'inici, remesa pel Servei Territorial d'Urbanisme de Castelló, s'acompanya d'esborrany del Pla i del document inicial estratègic, d'acord amb el que s'estableix en l'article 50 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana (LOTUP). La documentació es presenta en formats paper i digital.  
El 15 de febrer de 2018 es va sol·licitar que es completara la documentació, que es va presentar el 20 d'agost de 2018.  
  
Planejament vigent  
El planejament municipal vigent és un Pla general aprovat per la CTU el 28 d'octubre de 2015. D'aquest Pla la Comissió d'Avaluació Ambiental va emetre la seua memòria ambiental el 18 de desembre de 2014 (exp. 119/09 EAE).  
Un dels objectius del Pla era facilitar el desenvolupament de noves activitats econòmiques pel que es pretenia afavorir les activitats relacionades amb el turisme rural.  
L'Ajuntament va disposar que les granges havien de localitzar-se a més de 700 metres del sòl urbà i des de l'òrgan ambiental es va indicar que els habitatges unifamiliars en el sòl no urbanitzable se situarien a menys de 700 m del sòl urbà però sempre a l'oest del nou traçat de l'A7.  
  
Finalment dins del sòl no urbanitzable comú el Pla distingeix les següents zones:  
- Zona A. (SNUC.A): comprén zones que es classifiquen com a sòl no urbanitzable comú i en les quals convé restringir la implantació d'activitats que puguen suposar trànsit intens, pesat o inconvenient a través del nucli urbà.  
- Zona B. (SNUC.B): comprén zones que es classifiquen com a sòl no urbanitzable comú que poden beneficiar-se de la proximitat de l'actual carretera CV-10 per a la implantació d'activitats i que no presenten risc de tipus mediambiental.  
- Zona C. (SNUC.C): comprén zones que es classifiquen com a sòl no urbanitzable comú i que presenten risc d'inundació.  
- Zona D. (SNUC.D): comprén zones que es classifiquen com a sòl no urbanitzable comú que poden beneficiar-se de la proximitat de l'actual carretera CV-10 per a la implantació d'activitats i que no presenten risc de tipus mediambiental. I en la qual s'impedeix la construcció d'habitatges.  
  
Objecte, descripció del planejament i justificació  
La modificació pretén afavorir la implantació de granges en el terme municipal plantejant tres canvis:  
1) D'una banda es considera que la distància establida pel Pla general per a implantar granges és massa restrictiva i que limita el foment d'aquesta activitat econòmica.  
Com ja s'ha indicat, la distància vigent és a partir de 700 metres del nucli urbà i es pretén reduir aquesta distància fins als 350 m del nucli urbà per a les granges no porcines.  
La modificació afectaria les zones A i D del sòl no urbanitzable comú.  
Per a portar a terme aquest canvi es procedeix a adequar la redacció dels articles 133.3, 134.g i 137.d de les normes urbanístiques.  
2) Es proposa reduir la superfície de la parcel·la mínima exigida per a les granges, passant-la de 5.000 m² a 3.000 m².  
Per a portar a terme aquest canvi es procedeix a adequar la redacció de l'article 133.3.  
3) Igualment el Pla general estableix en la CV-154 una franja d'afecció visual per a la protecció del paisatge, i en les normes urbanístiques es condicionen les edificacions a implantar. S'ha observat que dins d'aquesta s'ha inclòs part (250 m²) d'una granja que es troba en funcionament, per la qual cosa es proposa la seua exclusió de la franja d'afecció visual.  
Per a això es proposa el canvi del pla O.1 de classificació del sòl i el pla O.2 d'infraestructura verda.  
L'article 129.4 de les normes urbanístiques que regula zones d'afecció visual per a protecció del paisatge no s'altera.  
  
Document inicial estratègic  
- S'ha aprofitat la recent redacció del Pla general per a realitzar el diagnòstic del territori i del medi ambient.  
Com a alternativa en estudi aplicar la modificació també a les zones B i C del SNU comú però al final es va descartar, ja que la zona C està afectada per risc d'inundació i la zona B es troba pròxima al nucli urbà i al costat de la zona d'afecció de l'A7.  
- S'ha presentat un estudi odorífer que conclou que a 350 metres del nucli urbà no es crearien molèsties a la seua població.  
Les dades bàsiques amb les quals s'ha realitzat l'estudi són:  
· S'ha utilitzat un programa informàtic que segueix un model matemàtic de simulació del comportament dels contaminants en l'atmosfera. El programa ha sigut elaborat per la Societat Americana de Meteorologia i l'Agència de Protecció del Medi Ambient dels EUA.  
  
· El programa necessita dades meteorològiques de vent, per a això s'han utilitzat les de l'observatori de l'aeroport de Castelló que es troba a 5 quilòmetres. Els vents dominants tenen direcció SE. (Els de direcció N-NW suposen aproximadament l'11 %).  
· S'ha realitzat una representació tridimensional del terreny utilitzant visors cartogràfics (entre els quals es troba el de la Generalitat).  
  
· Es considera que les molèsties d'olor es produiran quan se superen 5 uoE /m³ percentil 98 i partint de la base d'una distància de 350 metres es procedeix a calcular la quantitat d'emissió necessària per a aconseguir aquest valor.  
· Per a una explotació ramadera que dispose d'extracció mecànica de 380.000 m³/h (valors d'una explotació mitjana) s'obté un valor d'emissió de 30 MoE/h. S'incorpora una taula amb els factors d'emissió per espècie animal per a determinar la grandària de l'explotació que aconseguiria aquest valor, posant com a exemple que serien necessaris 35.000 pollastres d'engreixament o bé 1.000 caps en el cas d'ovelles.  
- S'inclouen una sèrie de mesures preventives i correctores referides a la fase de construcció i de funcionament de les granges. Entre aquestes s'inclouen mesures per a minimitzar les olors.  
Per al seguiment del Pla es proposa realitzar mesuraments amb olfactòmetre després de la posada en funcionament de cada nova activitat ramadera i proposar mesures correctores en el cas que se supere el valor límit de cinc unitats d'olor per m³:  
- Cobriment de les basses de purins  
- Instal·lació d'extractors mecànics en direcció N-NE  
- Instal·lació de barreres vegetals tallavents.  
  
Consultes realitzades  
Per part de l'òrgan ambiental, d'acord amb l'article 51.1 de la 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana (LOTUP), la documentació aportada s'ha sotmés a consulta, en qualitat d'administracions afectades:  
  
Consulta Informe Administració pública consultada  
14.02.2018 18.10.2018 SubDG d'Ordenació del Territori i Paisatge. Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge  
14.02.2018 23.03.2018 Direcció Territorial d'Agricultura  
 29.01.2018 Servei Territorial d'Urbanisme de Castelló  
  
  
Nota: els informes rebuts es poden consultar en la pàgina web www.agroambient.gva.es/eae una vegada s'emeta aquest IATE.  
  
  
Identificació i valoració dels possibles efectes sobre el medi ambient  
Conforme al que s'estipula en l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental i territorial determinarà, tenint en consideració els criteris de l'annex VIII, el sotmetiment al procediment d'avaluació ambiental i territorial ordinari o simplificat, en funció de la certitud en la determinació de l'existència d'efectes significatius sobre el medi ambient, amb consulta prèvia a les administracions públiques afectades a les quals es refereixen els articles 48.d i 51.1 de la LOTUP.  
- Urbanisme. El Servei Territorial d'Urbanisme de Castelló emet informe en data 29 de gener de 2018, no manifesta objeccions des del punt de vista de les seues competències.  
La modificació afecta determinacions de caràcter estructural per la qual cosa l'aprovació definitiva serà autonòmica.  
- Agricultura. La Direcció Territorial d'Agricultura emet informe en el qual assenyala que no afecta la legislació sectorial de ramaderia i que no existirien efectes negatius en l'àmbit de les seues competències. A més reconeixen la sensibilitat de l'Ajuntament per afavorir el desenvolupament pecuari.  
No s'ha posat cap objecció ni condicionant al fet que es reduïsca la grandària de la parcel·la mínima ni al fet que les granges no porcines puguen aproximar-se al nucli urbà.  
- Paisatge. De conformitat amb el que s'estableix en la LOTUP, el paisatge actuarà com a criteri condicionant en la planificació territorial i urbanística.  
L'informe rebut del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge assenyala que no és necessària l'elaboració d'un estudi de paisatge. Considera que la magnitud de la superfície exclosa de la zona d'afecció visual és molt xicoteta a més que ja es troba ocupada per l'edificació per la qual cosa no es produiran canvis en la configuració del paisatge.  
  
No obstant això, les noves activitats que s'implanten a menys de 500 metres del nucli urbà sí que podrien afectar, per això serà necessari que elaboren estudis d'integració paisatgística.  
- Olors. Les granges poden crear molèsties a les persones, tant relatives a olors com substàncies de suspensió en l'aire o una major presència d'insectes.  
La distància de separació d'aquests usos es regulava anteriorment per l'article 53 de la Llei 6/2003, de 4 de març, de la Generalitat, de ramaderia de la Comunitat Valenciana. Segons la població resident en el nucli de població s'establia una distància. Per al cas concret de la Torre d'en Doménec, en el qual la capacitat poblacional, segons el Pla general, és de 450 habitants, s'hauria exigit una distància de 250 metres, per la qual cosa la proposta hauria complit aquesta norma.  
No obstant això, aquest article va ser derogat per la Llei 10/2012 i cal elaborar estudis olfatomètrics per a estudiar l'afecció que puguen generar les granges.  
Els vents dominants són de direcció SE, per això, atesa la forma del terme municipal i la posició del nucli urbà, bufen de manera que l'afecció odorífera sobre la població disminueix. Únicament l'11 % d'ocasions bufarà en sentit contrari.  
L'estudi odorífer presentat s'ha realitzat per a unes condicions teòriques de fonts d'emissió, amb unes condicions hipotètiques de les granges. Quan es pretenga la implantació real d'una activitat (amb unes dades concretes d'emplaçament, tipus de granja, nombre d'animals i característiques de l'extracció d'aire) caldrà verificar les dades obtingudes i determinar amb estudis específics si es produiran molèsties al nucli de població. No obstant això, en aquest cas concret a la vista de la direcció del vent dominant, del nombre d'habitants del municipi i de la distància que es pretén implantar no és necessari exigir l'elaboració d'aquests estudis posteriors.  
- Ús residencial en sòl no urbanitzable. En la memòria ambiental del Pla general emesa per la Comissió d'Avaluació Ambiental ja s'indicava que la zonificació no s'havia realitzat segons estipulava l'article 18 de la Llei 10/2004 de SNU.  
Atés que l'ús residencial resultava incompatible amb l'ús ramader es va establir la zona en la qual es podien implantar habitatges unifamiliars en el sòl no urbanitzable en funció de la distància en la qual es prohibia implantar granges, 700 metres. D'aquesta manera en la determinació final 4 s'establia:  
«4. Amb la finalitat de completar la zonificació del sòl no urbanitzable comú, tal com especifica l'article 18 de la Llei 10/2004 de SNU, a l'oest del traçat de la futura A-7 només es permetrà la construcció d'habitatges unifamiliars aïllats en els 700 metres més pròxims al nucli. A l'est d'aquesta carretera no es permet aquest ús per la seua incompatibilitat amb els usos ramaders, extractius o industrials. Alternativament, si l'Ajuntament ho desitja, pot sol·licitar una nova memòria ambiental adjuntant un estudi detallat de la compatibilitat de l'ús residencial amb la resta d'usos permesos en el SNU.»  
Per això, si es disposa la reducció de la distància de les granges amb el nucli de població, la modificació ha de portar aparellada la reducció de la zona per a implantar habitatges unifamiliars en el sòl no urbanitzable perquè tots dos usos són incompatibles i no poden coexistir en el mateix àmbit.  
En conseqüència serà necessari modificar l'article 134 de les normes urbanístiques, apartat «Limitacions quant a la intensitat dels usos d'habitatge aïllat i d'activitats industrials» de manera que indique: «A més, no es podrà realitzar cap habitatge unifamiliar aïllat allunyat més de 350 m del perímetre del sòl urbà del nucli de la Torre d'en Doménec».  
- Pla de seguiment. En l'apartat F, «Determinacions finals», de la memòria ambiental emesa per al Pla general s'indicava que «En el Pla de seguiment s'ha de concretar la periodicitat amb la qual s'han de realitzar els informes de seguiment».  
En la documentació d'aquesta modificació s'ha indicat que finalment en la documentació del Pla general es va assenyalar que «Els informes de seguiment del Pla general es realitzaran amb la periodicitat que establisca la legislació vigent aplicable a cada moment».  
A la vista de l'article 56.3 LOTUP (legislació vigent) i de la data d'aprovació del Pla general (28.10.2015) s'ha de remetre cada mandat legislatiu, és a dir abans de la celebració de noves eleccions municipals.  
  
En aquest Pla de seguiment s'inclourà un indicador amb les noves granges implantades.  
Realitzada l'anàlisi tècnica de la documentació presentada i consultada la cartografia temàtica de la Conselleria, s'observa que la modificació proposada no presenta afeccions sobre el medi ambient, sempre que s'adopten mesures en relació amb els riscos detectats (olors) i a l'afecció paisatgística.  
  
Consideracions jurídiques  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE del Parlament Europeu i del Consell de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta directiva s'incorpora al dret intern espanyol mitjançant la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret autonòmic mitjançant la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
El Reial decret legislatiu 7/2015, de 30 d'octubre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de sòl i rehabilitació urbana, estableix en l'article 22 que els instruments d'ordenació territorial i urbanística estan sotmesos a avaluació ambiental de conformitat amb el que es preveu en la legislació d'avaluació ambiental.  
  
Proposta d'acord  
Segons estableix l'article 51 de la LOTUP, d'acord amb els criteris de l'annex VIII d'aquesta llei, la modificació del Pla proposada no influeix en altres plans o programes; no té incidència en el model territorial vigent en el municipi ni produeix increment significatiu en el consum de recursos; no suposa afecció sobre elements del patrimoni natural, per la qual cosa es pot concloure que el procediment d'avaluació ambiental simplificada és suficient per a determinar que la proposta no presenta efectes significatius sobre el medi ambient.  
D'acord amb el que s'ha exposat, es resol:  
Emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica de la modificació puntual 1/2018 del Pla general de la Torre d'en Doménec (Castelló), l'objecte de la qual serà el descrit en la documentació remesa, d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la LOTUP, per no tindre efectes significatius sobre el medi ambient, i correspon continuar la tramitació de la modificació del Pla conforme a la seua normativa sectorial, sempre que s'adopten els condicionants següents:  
  
1) S'haurà de modificar l'article 134 de les normes urbanístiques, apartat «Limitacions quant a la intensitat dels usos d'habitatge aïllat i d'activitats industrials» de manera que indique: «A més, no es podrà realitzar cap habitatge unifamiliar aïllat allunyat més de 350 m del sòl urbà, i urbanitzable, del nucli de la Torre d'en Doménec».  
  
2) Per aplicació de l'article 5.2 del Reial decret 324/2000, de 3 de març, les granges porcines hauran de situar-se a més de 1.000 metres de distància al sòl urbà o urbanitzable.  
3) S'haurà d'incloure en la normativa urbanística que la implantació de noves activitats a menys de 500 metres del nucli urbà requeriran l'elaboració d'un estudi d'integració paisatgística.  
4) A la vista de l'article 56.3 LOTUP en cada mandat corporatiu s'haurà d'elaborar l'informe de seguiment del Pla general i ser remés a aquest òrgan ambiental.  
En l'informe de seguiment s'inclouran les granges que s'hagen implantat i si han generat molèsties. En aquest últim cas s'indicaran les mesures correctores adoptades.  
Com a recordatori cal assenyalar que conforme al que s'estipula en l'article 197.a de la LOTUP en aquest tipus d'instal·lacions el 50 % de la parcel·la s'ha de destinar a ús agrícola, forestal o mantindre's en el seu estat natural, no s'hi podran implantar instal·lacions pròpies de l'activitat ramadera (excepte les excepcions previstes relatives a reg o hivernacles).  
Segons estableix l'article 51.7 de la LOTUP, l'informe ambiental i territorial estratègic perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'ha procedit a l'aprovació del Pla en el termini màxim de quatre anys des de la seua publicació. En aquest cas, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada de la modificació.  
  
  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic a què es refereix l'article 51.2.b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que es disposa en l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat a l'efecte d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
A la vista del que s'ha exposat, la Comissió d'Avaluació Ambiental acorda emetre l'informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica de la modificació puntual 1/2018 del Pla general de la Torre d'en Doménec, per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en l'informe esmentat.  
Notificar als interessats que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret estimen pertinents.  
El que es notifica perquè en prenguen coneixement i als efectes oportuns.  
El que se certifica abans de l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se'n deriven, conformement ho autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
València, 5 de març de 2019.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Tràmit: avaluació ambiental del Pla especial de protecció del Palmerar d'Elx  
Promotor: Ajuntament d'Elx.  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme d'Alacant.  
  
Localització: terme municipal d'Elx (Alacant)  
Expedient: 44-18-EAE  
  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió realitzada el 28 de febrer de 2019, va adoptar l'acord següent:  
Vista la proposta d'informe ambiental i territorial estratègic del Pla especial de protecció del Palmerar d'Elx, en els termes següents:  
  
En data 13 d'agost de 2018 té entrada en el Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica la sol·licitud d'inici de l'avaluació ambiental de l'expedient del Pla especial de protecció del Palmerar d'Elx (Alacant), en els termes previstos en la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
  
1. Documentació aportada. El Servei Territorial d'Urbanisme d'Alacant remet còpia digital i en paper, de l'expedient del Pla especial de protecció del Palmerar d'Elx, i sol·licita l'inici del procediment d'avaluació ambiental del pla.  
La documentació presentada, de data de redacció abril de 2018, consta de:  
Documento 1:  
A. Esborrany del Pla especial de protecció del Palmerar  
B. Document inicial estratègic (DIE)  
  
2. Model territorial vigent.  
2.1. Informació territorial. El municipi d'Elx pertany a la comarca del Baix Vinalopó, situat a la província d'Alacant, dista 23 quilòmetres de la capital provincial. Comprén una superfície de 326,07 km² i la seua població, a 1 de gener de 2018, és de 230.625 habitants (dada INE).  
  
L'àrea metropolitana d'Alacant-Elx, que agrupa Elx amb la conurbació d'Alacant - Sant Vicent del Raspeig - Sant Joan d'Alacant i amb les localitats pròximes de Santa Pola i Crevillent, és la huitena més poblada d'Espanya, amb uns 765.000 habitants aproximadament.  
  
Elx limita amb els municipis de Crevillent a l'oest i Santa Pola a l'est, amb els quals conforma la comarca del Baix Vinalopó. Al nord, limita amb Aspe, Monforte del Cid i amb Alacant (a la comarca de l'Alacantí). Al sud es troben Dolores, San Fulgencio i Guardamar del Segura.  
Elx s'assenta sobre una plana creuada per les serres del Molar, Tabaià i Castellar, últims contraforts de les serralades bètiques que configuren els variats paisatges del terme municipal, on la palmera és un element constant i característic. La ciutat és travessada pel riu Vinalopó, d'escàs cabal però amb una conca que arriba a aconseguir els 100 m.s.n.m, i divideix el terme municipal de nord a sud.  
2.2. Planejament vigent. El Pla general (PG) vigent en el municipi és l'aprovat definitivament pel conseller competent en matèria d'urbanisme de data 25 de maig de 1998, aquest pla va ser sotmés a avaluació ambiental i emesa en data 26 de març de 1998 declaració d'impacte ambiental (DIA), expedient 315-1995-AIA.  
  
  
3. Descripció de la proposta del Pla especial de protecció  
3.1. Antecedents. Mitjançant el Decret de 27 de juliol de 1943 es declara jardí artístic el palmerar dels voltants d'Elx (Alacant), inclòs l'anomenat Jardí-Hort del capellà. En l'actualitat, el conjunt del Palmerar d'Elx està inscrit en el Registre general de béns d'interés cultural, com a conjunt del Palmerar inclòs l'Hort del Capellà, amb la categoria de jardí històric (SD-00-9552631-31421); i la Llei 4/1998, de patrimoni cultural valencià, estableix l'obligació de redactar un pla especial per als béns declarats d'interés cultural.  
  
La tala indiscriminada de palmeres a principis del segle XX va originar una forta conscienciació social en defensa del palmerar. Els plans urbanístics dels anys seixanta i setanta plantejaven un model consistent únicament en la protecció de la palmera com a espècie vegetal aïllada i l'assignació d'usos urbans al palmerar, principalment habitatges unifamiliars i equipaments dotacionals, tant públics com privats.  
  
En la dècada dels huitanta el model urbanístic canvia i, es proposa la conversió dels horts fins i tot no transformats en espais lliures públics; aquest procés es culmina amb el vigent Pla general de 1998, que ha permés que la major part dels horts històrics de l'àmbit urbà es destinen a espais lliures i siguen propietat municipal.  
El 30 de novembre de 2000 el Comité del Patrimoni Mundial de la UNESCO va declarar el Palmerar d'Elx com a element del Patrimoni Cultural de la Humanitat, equiparable amb la denominació de Palmerar d'Elx. En aquesta declaració figura un llistat de 67 horts, així com una zona d'influència. Aquesta delimitació és homologable a la del BIC Palmerar d'Elx, descrit en el primer paràgraf.  
Els instruments d'ordenació que fins hui han recollit la regulació del palmerar són:  
- Pla general 1962.  
- Pla especial d'ordenació dels palmerars d'Elx de 1972.  
- Pla general de 1986.  
- Pla general de 1998 (vigent).  
- Declaració del Comité del Patrimoni Mundial de la UNESCO de 2000.  
  
3.2. Justificació de la proposta. Problemàtica. El PG en vigor delimita una zona d'edificació en palmerar - clau 7, i en els articles 134 a 136 de la normativa urbanística, regula la construcció privada en aquests horts urbans sense establir condicions dirigides a la protecció de l'estructura tradicional dels horts de palmeres o evitar el segellament de sòl.  
L'ús urbà dels horts ha alterat sovint la seua estructura tradicional, modificant límits, xarxa de reg i camins tradicionals; això juntament amb un excés d'edificacions que han substituït l'habitatge tradicional per tipologies modernes, amb zones d'aparcaments i segellament del sòl, han originat una pèrdua de superfície agrícola i de l'estructura del sistema de reg.  
  
3.3. Objecte del pla. L'elaboració d'aquest Pla especial té com a objectiu vertebrar i protegir l'espai de major valor ambiental, paisatgístic i cultural de la ciutat d'Elx, compost pels horts urbans de palmeres compresos en el Palmerar d'Elx inscrit en la Llista del Patrimoni Mundial de la UNESCO, posseïdor de la condició de BIC, desenvolupant els criteris de la Convenció de 1972 per a la Protecció del Patrimoni Mundial Cultural i Natural (UNESCO) i els desenvolupats en les orientacions que han de guiar l'execució del patrimoni mundial.  
  
«El Pla especial ara proposat sorgeix com a continuació de l'actual Pla general, i entén el palmerar que envolta la ciutat com una unitat paisatgística, la qual ha perdurat fins als nostres dies hereva d'un complex sistema d'explotació agrari de regadiu; amb l'objectiu d'establir les condicions que preserven un espai que té la consideració de Patrimoni de la Humanitat.  
Amb aquesta premissa aquest pla especial identifica i protegeix els elements estructurants dels horts: alineacions, límits històrics, séquies, construccions tradicionals, etc., tot això a fi de fixar aquests elements com a peces invariants dins de la unitat paisatgística que formen.»  
  
3.4. Àmbit. Segons s'indica «el document abasta la protecció dels horts inclosos en la declaració de Patrimoni Mundial i la seua àrea d'influència. Els horts històrics ocupen una superfície d'1.441.918 m², la zona d'afecció 2.432.691 m², per la qual cosa l'àmbit d'actuació té una superfície total de 3.874.609 m².»  
Àrea d'horts de palmera UNESCO  
verd: horts; groc: zona d'influència  
  
3.5. Alternatives. Es proposen quatre alternatives.  
3.5.1. Alternativa 0. Segons s'indica «consisteix en el manteniment de la situació actual amb els usos previstos en el PG vigent sense majors mesures de protecció. Si es triara aquesta alternativa, es permetria la realització de noves construccions en aquells horts qualificats actualment com a zona d'edificació en palmerar (clave 7) que es troben lliures d'edificació.»  
3.5.2. Alternativa 1. «Consisteix en l'alternativa plantejada en el Pla especial de protecció del Palmerar exposat al públic el 29 de gener de 2007, el qual no va arribar a aprovar-se. Aquesta alternativa fixava mesures de protecció específiques de l'estructura física dels horts de palmeres, però si es triara aquesta alternativa, es permetria la realització de noves construccions en aquells horts qualificats actualment com a zona d'edificació en palmerar (clave 7) que es troben lliures d'edificació, i si bé en els equipaments situats en horts es rebaixaria l'edificabilitat un 60 %, no es preveuen reserves de parcel·les per a la substitució d'aquests usos dotacionals.»  
3.5.3. Alternativa 2. «Consisteix en l'alternativa plantejada en el Pla especial de protecció del Palmerar sotmés a informació pública amb data 23 de desembre de 2014. Aquesta alternativa fixava mesures de protecció específiques de l'estructura física dels horts de palmeres, però si es triara aquesta alternativa, es permetria la realització de noves construccions en aquells horts qualificats actualment com a zona d'edificació en palmerar (clave 7) que es troben lliures d'edificació, no es rebaixaria l'edificabilitat en equipaments i no s'establirien reserves de parcel·les per al trasllat d'equipaments que actualment ocupen els horts.»  
3.5.4. Alternativa 3. Seleccionada. «Consisteix en un Pla especial que proposa la protecció dels horts urbans inclosos en la declaració de Patrimoni Mundial; defineix una estructura que ordena el Palmerar i potència els horts com a espai agrícola alhora que permet la seua exposició turística. Amb aquest pla s'evita la realització de noves construccions d'ús privat en aquests horts i es fixen mesures de protecció específiques de l'estructura física dels horts de palmeres, encaminades a protegir la seua delimitació, les alineacions de palmeres, els bancals, els cultius associats, les construccions tradicionals i el sistema de reg. També es redueix l'edificabilitat en un 20 %, en equipaments públics i privats, i es reserven parcel·les per al trasllat d'equipaments obsolets o nous equipaments com el centre de visitants i el centre d'interpretació del Palmerar.»  
  
Descripció de la proposta. El Pla especial de protecció defineix tres àrees d'actuació i cinc objectius específics, i desenvolupa mitjançant propostes d'actuació concretes, aquests objectius per a cadascuna de les àrees.  
Àrees d'actuació:  
1. Zona horts UNESCO.  
2. Zona unitat de paisatge, coincident amb la zona horts UNESCO.  
  
3. Àrea d'influència.  
Objectius:  
1. Protecció dels horts urbans inclosos en la declaració de Patrimoni Mundial.  
2. Definició d'una estructura que ordena el palmerar.  
3. Protecció específica de l'estructura física dels horts de palmeres.  
  
4. Protecció dels horts com a espai agrícola.  
5. Potenciació de la connexió entre horts i l'ús turístic del palmerar.  
  
Propostes:  
1. Propostes per a la zona horts UNESCO:  
- Assignació de diferents usos dels horts qualificats d'espais lliures:  
  
· Els horts de l'àmbit UNESCO es qualificaran de clau HUG Horts de palmeres UNESCO.  
· En els que ja compleixen funció de parc públic, es recuperaran i potenciaran les alineacions històriques.  
· Els menys alterats es convertiran, progressivament, en espais agrícoles.  
- Incorporació al sistema d'espais lliures d'aquells horts en els quals no s'ha consolidat l'edificació privada:  
· Es modifica l'actual clau 7 Edificació en Palmerar, d'aquelles parcel·les que no han materialitzat l'aprofitament, incorporant-les al sistema d'espais lliures: clau HUG, transferint l'aprofitament lucratiu a nous sectors de sòl urbanitzable.  
- Disminució de l'edificabilitat dels equipaments públics existents en els horts:  
· Es manté l'actual ús dotacional.  
· Es disminueix l'edificabilitat actualment permesa en un 20 %.  
· S'estableixen condicionants d'integració.  
- Manteniment de l'edificació privada existent en els horts:  
· Es manté l'ús docent privat existent i es redueix un 20 % l'edificabilitat permesa.  
- Creació d'una xarxa de camins entre els horts:  
· Es reutilitzen els existents i es creen recorreguts a través de la trama urbana consolidada, prioritzant l'ús per als vianants i no motoritzat.  
  
2. Propostes per a la zona unitat de paisatge:  
- Recuperació d'horts desapareguts dels quals hi ha documentació gràfica del seu estat original.  
- Reserva de parcel·les per a aquells equipaments educatius que el PE condiciona a llarg termini la seua desaparició de l'interior dels horts.  
  
- Establiment de condicions en equipaments situats en la unitat del paisatge confrontants amb els horts de palmeres:  
· S'estableix entre altres la condició d'altura màxima de planta baixa i pis.  
- Reserva de parcel·la per a centre de recepció de visitants:  
· Es transfereix l'aprofitament lucratiu de parcel·la d'ús terciari (que es requalifica a ús dotacional) a parcel·la actualment qualificada d'espai lliure, millorant-se amb això la visibilitat de l'Hort del Capellà.  
  
- Reserva de parcel·la per a centre d'interpretació del Palmerar:  
· Amb aquesta actuació es recupera un hort històric desaparegut.  
- Incorporació al sistema d'espais lliures de zones actualment no edificades i qualificades d'equipaments, per a permetre la visió a mitjana distància del palmerar.  
  
3. Propostes per a l'àrea d'influència:  
- Substitució de l'actual vial d'accés nord:  
· Es preveu la creació d'un nou vial que connecte la ronda nord amb l'avinguda del Ferrocarril, recuperant al camí del Pantà al seu ús històric d'entrada a la ciutat pel nord, entre horts de palmeres, amb restriccions al trànsit rodat.  
- Reordenació del viari en l'àrea d'influència:  
· Es redissenyaran les vies principals al voltant dels horts urbans permetent un anell de circumval·lació que reduïsca el trànsit de pas, establint una àrea de trànsit calmat.  
· Es limita el pas en els ponts històrics.  
  
3.6. Efectes previsibles sobre el medi ambient i canvi climàtic. El Pla especial sobre el medi ambient, suposa una millora de la qualitat ambiental i redueix els efectes sobre el canvi climàtic. «Es planifica un augment de la superfície qualificada d'espais lliures i es proposen mesures encaminades a incidir en les vies principals al voltant dels horts urbans, per a permetre un anell de circumval·lació que reduïsca el trànsit de pas, limitant el pas en els ponts històrics i establint una àrea de trànsit calmat a l'interior de l'anell delimitat.»  
  
  
4. Consultes realitzades  
Aquesta direcció general, com a òrgan ambiental, i conforme al que es disposa en l'article 51.1 de la LOTUP, ha sotmés la documentació presentada a consulta a les següents administracions perquè, si ho estimen oportú, formulen suggeriments a aquest:  
  
  
  
Data de consulta Data d'informe Administració pública consultada  
  
03.09.2018 Direcció Territorial d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori.  
Servei Territorial d'Urbanisme d'Alacant. STU  
 07.02.2019 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori.  
 Subdirecció General d'Ordenació del Territori i Paisatge. Paisatge.  
 22.02.2019 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori.  
 Subdirecció General d'Ordenació del Territori i Paisatge. PAT Alacant-Elx  
 20.12.2018 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori.  
 Subdirecció General d'Ordenació del Territori i Paisatge. PATRICOVA  
 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori.  
 Subdirecció General d'Ordenació del Territori i Paisatge. PAT Alacant-Elx  
 02.10.2018 Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural. Servei d'Ordenació i Gestió Forestal - Vies pecuàries  
 17.09.2018 Direcció Territorial d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural. Servei Territorial d'Agricultura  
 30.11.2018 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori.  
Subdirecció General de Mobilitat.  
 Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural. Direcció General de l'Aigua  
 Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport. Unitat d'Inspecció del Patrimoni Historicoartístic  
 Agència Valenciana de Turisme. Servei d'Infraestructures Turístiques  
  
  
Els informes rebuts es publiquen en la web www.agroambient.gva.es/eae on es podrà consultar el contingut íntegre d'aquests.  
  
  
5. Identificació i valoració de possibles efectes sobre el medi ambient  
Conforme al que s'estipula en l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental i territorial determinarà, tenint en consideració els criteris de l'annex VIII, el sotmetiment al procediment d'avaluació ambiental i territorial ordinari o simplificat, en funció de la certitud de la determinació de l'existència d'efectes significatius sobre el medi ambient, amb consulta prèvia a les administracions públiques afectades a les quals es refereixen els articles 48.d i 51.1 de la LOTUP.  
5.1. Espais naturals protegits. En l'àmbit del Pla especial proposat no es localitzen espais naturals protegits dels regulats per la Llei 11/1994, de 27 de desembre, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana. El 2 d'octubre de 2018 la Secció Forestal de la Direcció Territorial d'Alacant de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, informa que «no hi ha afeccions a espais protegits ni Xarxa Natura 2000.»  
  
5.2. Paisatge. De conformitat amb el que s'estableix en l'article 6 de la Llei 5/2014, LOTUP, el paisatge s'integrarà en totes les polítiques sectorials que incidisquen en aquest i, en concret, en la planificació territorial i urbanística, actuant com a criteri condicionant en la implantació d'usos, activitats i infraestructures, la gestió i conservació d'espais naturals i la conservació i valoració d'espais culturals.  
  
El Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, en data 7 de febrer de 2019, informa que la tramitació de l'instrument d'ordenació «requereix l'elaboració d'un instrument de paisatge que permeta analitzar i valorar els efectes de la planificació proposada en el paisatge i establir mesures efectives, tant per a la protecció, ordenació i gestió del paisatge, com per a corregir els possibles efectes negatius generats pel pla. En aquest cas, l'instrument de paisatge requerit serà un estudi de paisatge, amb el contingut i la documentació establits en l'annex I de la LOTUP.»  
  
Quant a la caracterització i estudi d'una única unitat de paisatge, cal assenyalar que l'estudi haurà de delimitar el seu àmbit d'acord amb el que s'estableix en l'apartat b, 1r, de l'annex I de la LOTUP.  
5.3. Pla d'acció territorial d'Alacant-Elx (PATAE). El 22 de febrer de 2019 la Subdirecció General d'Ordenació del Territori i Paisatge informa, en relació a la incidència del Pla especial respecte al PATAE en tramitació, que la memòria justificativa del pla especial incorporarà els objectius i criteris del PATAE, criteris que hauran de seguir-se per a elaborar la infraestructura verda del pla. Així mateix s'informa que el PATAE inclou directrius de paisatge que hauran de considerar-se en l'estudi de paisatge que acompanye el pla.  
5.4. Forestal i vies pecuàries. El 2 d'octubre de 2018 la Secció Forestal de la Direcció Territorial d'Alacant de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, informa que en la superfície de l'àmbit es troben trams de les següents vies pecuàries:  
- Canyada d'Orihuela a Alacant, 20 m d'ample.  
- Sendera del Fondó a Elx, 10 m d'ample.  
- Sendera del Sit, 10 m d'ample.  
- Assagador d'Elx a la Baia, 4 m d'ample.  
- Assagador dels Marxants, 5 m d'ample.  
  
Altres afeccions:  
- Arbre monumental Phoenix dactylifera L., palmera imperial.  
L'informe conclou que «s'estima que no es deriven efectes significatius, sempre que es respecte el domini públic pecuari, en matèria forestal i de vies pecuàries.»  
  
5.5. Risc d'inundació. El 20 de desembre de 2018, el Servei d'Ordenació del Territori, analitzat el pla, informa que és compatible amb les determinacions normatives del Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA); no obstant això, s'hauran de senyalitzar les zones puntualment inundables; a més indica que el pla, té un efecte positiu respecte a la mitigació del risc d'inundació, en evitar-se actuacions en els horts que redueixen les condicions de drenatge natural, no obstant això, s'indica que els camins previstos en el seu desenvolupament hauran d'adequar-se a la topografia existent, evitant qualsevol sobreelevació que supere els 30 cm respecte a la topografia actual, conforme al que es preveu en l'article 21 de la normativa del PATRICOVA.  
  
5.6. Agricultura. El 17 de setembre de 2018 la Direcció Territorial d'Alacant de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, informa en matèria d'agricultura que «examinada la proposta, no s'aprecia l'existència d'efectes negatius sobre l'activitat agrícola per això no hi ha en principi res a objectar a la tramitació d'aquesta des de la perspectiva sectorial corresponent a les competències d'aquesta conselleria en matèria d'agricultura.»  
  
5.7. Mobilitat. El 30 de novembre de 2018 el Servei de Planificació de la Direcció General d'Obres Públiques, Transports i Mobilitat informa sobre els aspectes següents:  
1. Incompatibilitat amb la legislació sectorial vigent. S'indica que en l'entorn es localitzen les carreteres CV-853 i CV-854, de titularitat de la Diputació d'Alacant. És necessari considerar la Llei 6/1991, de 27 de març, de carreteres de la Comunitat Valenciana, tant per a la definició de la zona de protecció com els usos permesos en elles.  
  
2. Efectes previsibles i estudis necessaris. La documentació no especifica si l'ordenació proposada afecta xarxa viària estructural, ni s'adjunta estudi de trànsit amb els nous itineraris i capacitat suficient d'aquests, tampoc s'esmenta el transport públic; s'indica que «els efectes previsibles des del punt de vista d'afecció a la mobilitat no són valorables amb la documentació aportada.» Es requereix l'aportació d'estudis complementaris.  
3. Criteris sectorials a considerar en la modificació del pla. S'haurà de considerar la normativa vigent en la matèria.  
Conclou l'informe indicant que en la redacció del document del Pla especial s'ha d'atendre:  
- Aplicació de la Llei 6/1991, de 27 de març, de carreteres de la Comunitat Valenciana.  
- Definició de la xarxa viària estructural proposta.  
- Justificació de la viabilitat de la nova ronda.  
- Actualització del Pla de mobilitat i coordinació amb el Pla de mobilitat metropolitana actualment en redacció, correspon al Servei de Mobilitat Urbana de la Direcció General d'Obres Públiques, Transport i Mobilitat informar sobre aquest document.  
  
5.8. Anàlisi i valoració.  
Diagnòstic de la situació actual del medi. L'àmbit territorial comprés en el Pla especial inclou terrenys classificats pel PGOU com a sòl urbà, amb qualificació: residencial, nucli històric, dotacional de la xarxa primària (zones verdes i docent); les zones verdes es corresponen amb els horts històrics del Palmerar d'Elx inclosos en la declaració de Patrimoni de la Humanitat. Es tracta d'un entorn urbà consolidat i integrat en el nucli urbà de la ciutat.  
  
Alternativa plantejada en el document inicial estratègic. El present informe ambiental i territorial estratègic (IATE) es realitza sobre la base de la informació continguda en el document inicial estratègic i esborrany del Pla especial presentats, redactats el març de 2018 i els informes sectorials emesos.  
El DIE proposa quatre alternatives, les principals propostes de les quals es recullen en la següent taula (d'elaboració pròpia):  
Aspectes fonamentals del Pla proposat  
El Pla especial planteja com a objectiu general, desenvolupar els criteris de la Convenció de 1972 per a la Protecció del Patrimoni Mundial Cultural i Natural (UNESCO) i els desenvolupats en les orientacions que han de guiar l'execució del Patrimoni Mundial; amb l'objectiu específic de vertebrar i protegir l'espai de major valor ambiental, paisatgístic i cultural de la ciutat d'Elx, Patrimoni Mundial de la UNESCO, declarat BIC.  
S'estableix una ordenació conjunta amb un tractament unitari a manera d'un gran espai públic dins de la ciutat, vertebrant els espais públics i les fites conformadores de la imatge i identitat urbana, potenciant nous itineraris que propicien la millora de la qualitat de vida i el coneixement i gaudi de la cultura del territori, establint mesures de protecció i tutela del palmerar.  
Anàlisi i valoració de la proposta. El Pla especial articula un règim de protecció del Palmerar d'Elx, d'acord amb els criteris actuals d'ordenació territorial i urbanística. S'ha passat de protegir la palmera com a espècie botànica, a protegir l'hort de palmeres com a unitat d'explotació, i ara a la visió conjunta del palmerar, com a unitat paisatgística amb identitat pròpia, assignant-li un paper vertebrador en la trama urbana i d'aquesta amb el seu territori.  
Analitzada l'alternativa proposada, atenent la documentació presentada i els informes emesos, s'observa que la proposta de Pla especial tindrà incidència positiva en el model territorial del municipi, no produirà increment significatiu en el consum de recursos; incideix positivament sobre elements del patrimoni natural i cultural, i té un efecte positiu quant a una possible mitigació del risc d'inundació, en mantindre's les condicions de drenatge natural dels horts, no obstant això, tal com s'indica en l'informe de 20 de desembre de 2018, del Servei d'Ordenació del Territori, s'hauran de senyalitzar les zones puntualment inundables, i s'evitaran les sobreelevacions superiors als 30 cm respecte a la topografia actual en els camins que es preveja desenvolupar.  
  
Així mateix, encara que el pla presentat, tenint en compte els objectius i les propostes esbossades, sembla compatible amb la protecció de la infraestructura verda i el paisatge, sí que tindrà incidència en el paisatge, per la qual cosa s'haurà d'elaborar, atés l'informe emés pel Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, un estudi de paisatge.  
Vistes les determinacions de l'alternativa triada: eliminació d'edificabilitat residencial, disminució de la dotacional, i reducció i calma del trànsit; és de preveure que els efectes d'aquesta proposta sobre la mobilitat urbana seran positius, si bé s'hauran d'elaborar els estudis sol·licitats per la Direcció General d'Obres Públiques, Transports i Mobilitat en el seu informe de 30 de novembre de 2018.  
  
6. Consideracions jurídiques  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE del Parlament Europeu i del Consell de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta directiva s'incorpora al dret intern espanyol mitjançant la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret autonòmic mitjançant la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
El Reial decret legislatiu 7/2015, de 30 d'octubre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de sòl i rehabilitació urbana, estableix en l'article 22 que els instruments d'ordenació territorial i urbanística estan sotmesos a avaluació ambiental de conformitat amb el que es preveu en la legislació d'avaluació ambiental.  
  
7. Proposta d'acord  
Segons estableix l'article 51.2.b de la LOTUP, d'acord amb els criteris de l'annex VIII d'aquesta llei, el Pla especial de protecció del Palmerar d'Elx; no té incidència en el model territorial vigent en el municipi, i incideix positivament en els elements del patrimoni natural i cultural.  
Per això, tenint en consideració els informes emesos i l'avaluació realitzada, es pot concloure que el procediment d'avaluació ambiental simplificada és suficient per a determinar que el Pla especial de protecció del Palmerar d'Elx no presenta efectes significatius sobre el medi ambient.  
D'acord amb el que s'ha exposat, es resol:  
Emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla especial de protecció del Palmerar d'Elx, d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la LOTUP, per no tindre efectes significatius sobre el medi ambient, i correspon continuar la tramitació conforme a la seua normativa sectorial.  
Prèviament a la seua aprovació definitiva:  
1. En la normativa del Pla especial es recollirà que s'hauran de senyalitzar les zones puntualment inundables, evitant les sobreelevacions superiors als 30 cm respecte a la topografia actual en els camins que es preveja desenvolupar.  
2. S'elaborarà estudi de paisatge amb el contingut indicat en l'informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, i se sol·licitarà informe a aquest servei.  
3. S'hauran de realitzar els estudis i anàlisis que indica el Servei de Planificació de la Direcció General d'Obres Públiques, Transport i Mobilitat, i se sol·licitarà informe a aquest servei.  
Segons estableix l'article 51.7 de la LOTUP, l'informe ambiental i territorial estratègic perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana no s'ha procedit a l'aprovació del Pla especial de protecció del Palmerar d'Elx (Alacant) en el termini màxim de quatre anys des de la seua publicació. En aquest cas, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica.  
  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic a què es refereix l'article 51.2.b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que es disposa en l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat a l'efecte d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
A la vista del que s'ha exposat, la Comissió d'Avaluació Ambiental acorda emetre l'informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla de protecció del Palmerar d'Elx, per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en l'informe esmentat.  
  
Notificar als interessats que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret estimen pertinents.  
El que es notifica perquè en prenguen coneixement i als efectes oportuns.  
El que se certifica abans de l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se'n deriven, conformement ho autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
València, 5 de març de 2019.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 1 d'abril de 2019.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.