Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 6747, del 03-04-2012 (2012/3244)

RESOLUCIÓ de 7 de març de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de la Romana-Novelda-Monòver, Sant Mateu, Betxí, Sinarcas, Aspe i Onda.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6747

Data del DOGV
:   03-04-2012

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2012/3244


Data del document
:   07-03-2012

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Aspe
    * Novelda
    * Sant Mateu
    * Romana, la
    * Sinarcas
    * Monòver
    * Betxí
    * Onda
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 7 de març de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de la Romana-Novelda-Monòver, Sant Mateu, Betxí, Sinarcas, Aspe i Onda. [2012/3244]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, el qual establix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjuí de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc:  
  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients: 006/7662 GGG; 11/9929 XTG; 30/8993 JEN; 88/9091 CJR; 156/7483 JYG; 195/5011 AAR.  
  
València, 7 de març de 2012.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.  
  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 006/6975-VVO.  
Títol: Ronda sud-oest de Novelda, Connexió de les carreteres CV-835, CV-840 i N-325.  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Infraestructures i Transport.  
Localització: termes municipals de la Romana, Novelda i Monòver.  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista.  
En l'actualitat hi ha un important trànsit des de les poblacions de la Romana i Monòver cap a Novelda, a través de les carreteres CV-840 i CV-835, respectivament. Ambdós calçades suporten un important trànsit de vehicles pesats, provinents de les nombroses fàbriques del marbre ubicades en l'àrea.   
L'objectiu del present projecte bàsic és millorar la seguretat viària de la CV 835-i CV 840- i evitar el pas del trànsit pesat per l'interior de les poblacions de Novelda i la Romana, com succeïx en l'actualitat. Per això, el projecte es correspon amb quatre actuacions ben diferenciades.   
Ronda de la Romana:   
Suposa una ronda de l'actual travessia del nucli urbà de la Romana, de 3,1 km de longitud, pel sud d'este. S'inicia amb una glorieta a l'altura del barranc de l'Alguenya i finalitza en la glorieta d'intersecció amb la CV-844 i CV-840. A l'altura del PK 1 hi ha una glorieta que dóna accés al nucli urbà i a un polígon industrial encara sense executar.   
  
El traçat de la ronda travessa el barranc de la Romana per mitjà d'un viaducte de 35 m de llum i el barranc de l'Alguenya, per mitjà de marc de formigó.   
Els pendents no superen el 3%.   
Tram Novelda-la Romana:   
Aprofita el corredor de la carretera actual com a via de servici. Disposa de tres glorietes a nivell i un enllaç a distint nivell. Travessa els barrancs del Lleó i Moratxel per mitjà d'obres de drenatge i un pas davall la carretera per mitjà de marc de formigó.  
Té el seu origen en l'inici de les obres del projecte de millora, entre la CV-846 i la CV-844, actualment en execució. La longitud és de 6,3 km.  
El pendent màxima aconseguix pràcticament el 4.8%, encara que s'han previst revoltes d'acord àmplies.   
Ronda sud-oest de Novelda:   
Completa la ronda de Novelda pel sud-oest de Novelda, i enllaça la CV-840 i CV-835.   
Totes les interseccions es resolen per mitjà de glorietes. Al llarg de la seua longitud, d'1,3 km, no travessa cap llit.   
El pendent màxim és del 2.65%. S'ha resolt el traçat en alçat únicament amb tres pendents, atés que els trams entre glorietes mantenen un pendent únic.  
Tram Novelda-Monòver:   
S'inicia en la glorieta d'intersecció de la ronda sud-est de Novelda amb la CV-835 i finalitza en la glorieta projectada en la intersecció de la CV-835 amb la ronda de Monòver.   
Addicionalment es projecten tres noves glorietes i un pas superior sobre el tronc.   
Este projecte es contempla amb les obres en execució en l'actualitat: ronda sud-est de Novelda i la duplicació del tram entre Novelda i Aspe de la carretera N-325.   
S'ha considerat un pendent màxim del 5% i un altre del 4%.  
La secció principal de la via en tots els trams és la d'una via amb dos carrils de circulació de 3,5 m, voreres d'emergència laterals d'1,5 m i bermes d'1 m.   
No es permet l'accés a propietats limítrofs.   
Totes les actuacions plantejades discorren per sòl no urbanitzable.   
  
S'ha realitzat un estudi de trànsit, i s'ha estimat la categoria de trànsit com a pesat T2.  
El sòl s'ha classificat com a sòl tolerable. En el tronc principal es proposa la secció 232, amb formació d'esplanada E3 de 60 cm i ferm:   
  
-20 cm, de sòl ciment   
-7 cm, de mescla bituminosa en calent, àrid calcari, tipus G-25  
-5 cm, de mescla bituminosa en calent, àrid calcari, tipus S-20  
-3 cm., de mescla bituminosa en calent, àrid porfíric, tipus M-10.  
Per a la reposició de camins s'ha previst una secció 4211, formada per esplanada E1 de 60 cm i ferm:   
-35 cm de llast artificial   
-5 cm de mescla bituminosa en calent, àrid calcari, tipus S-20  
Per al reforç de ferms s'ha previst:  
-Una grossària variable de mescla bituminosa en calent, àrid calcari, tipus G-25 en capa de regularització  
-5 cm de mescla bituminosa en calent, àrid calcari, tipus S-20  
-3 cm de mescla bituminosa en calent discontínua, àrid porfíric, tipus M-10  
S'ha procedit a la reposició de servicis, entre altres: xarxa de reg, tanques de tancament de parcel·les, camins de servici per a reposar la servitud de pas, línies elèctriques aèries de baixa i mitja tensió, línies telefòniques aèries i subterrànies i xarxa d'aigua potable.   
El període de retorn és de 25 anys per al drenatge longitudinal i de 500 anys per al drenatge transversal. El dit període és coherent amb el risc d'inundació detectat.   
2. Alternatives  
Es plantegen alternatives possibles de traçat en els quatre trams en què es dividixen les obres. En l'elecció de la solució no s'han considerat els factors i efectes mediambientals, encara que atés el caràcter antropitzat de les àrees i la similitud de les propostes plantejades, l'impacte ambiental és semblant en totes estes.  
Les alternatives proposades són:   
Ronda de la Romana:   
Es presenten dos alternatives, ambdós al sud del nucli urbà. Ambientalment, les seues afeccions són semblants. La primera d'elles circula sobre un camí rural i limita amb un futur polígon industrial, la qual cosa implica un menor control d'accessos i una velocitat de circulació menor. L'alternativa dos circula més al sud i l'accés al futur polígon industrial es fa per mitjà de rotonda. La solució elegida és la 2.   
Tram Novelda-la Romana:   
Es presenten tres alternatives: l'alternativa 0 i altres dos alternatives molt semblants. L'alternativa 1 proposa un traçat més suau i més allunyat de l'original. L'alternativa 2, és més tancada i més pròxima al vial original. La solució elegida és la primera.   
Ronda sud-oest de Novelda:   
Es presenten tres alternatives: l'alternativa 0 i altres dos alternatives molt semblants. Ambdós alternatives intersecten en el mateix punt amb la CV-840 i presenten l'últim tram comú. L'alternativa 1 connecta amb la CV-835 en l'encreuament de la futura variant del Ministeri de Foment. L'alternativa 2 es realitza més al nord, i coincidix en la intersecció de la CV-840. La solució elegida és la 2.  
Tram Novelda-Monòver:   
Es presenten tres alternatives: l'alternativa 0 i altres dos alternatives molt semblants. L'alternativa 1 s'aproxima al traçat de la via actual, mentres que l'alternativa 2 s'allunya molt més de l'original. En ambdós, els trams del vial original usats com a via de servici són majors. La solució elegida és la 2.   
Tramitació administrativa.  
- Informació pública  
En data 16 de gener de 2007, la Conselleria d'Infraestructures i Transport va remetre el projecte bàsic de ronda sud-oest de Novelda, connexió de les carreteres CV-835, CV-840 i N-325 i l'estudi d'impacte ambiental corresponent. L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del projecte, va ser sotmés a informació pública per un termini de trenta dies hàbils, per mitjà d'anunci publicat en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana núm. 5.448, de 12 de febrer de 2007, i en el Boletín Oficial del Estado núm. 38, de 13 de febrer de 2007.   
  
- Resum d'al·legacions  
Durant el període d'informació pública es van presentar quatre al·legacions, sense tindre cap d'elles caràcter mediambiental, segons consta en el certificat emés pel cap del Servici de l'Oficina del Pla de Carreteres, de 29 de juny de 2007.  
Afeccions legals.  
- Patrimoni:   
En data 14 de maig de 2007, es va informar favorablement, només als efectes patrimonials, el present projecte. Es transcriu íntegrament part d'este:   
«L'afecció al patrimoni arquitectònic es justifica per mitjà d'informe tècnic.   
S'han trobat diversos elements etnològics: són una làpida commemorativa i una caseta de peons caminers. La làpida és una fita que recorda un afusellament de 1936 i que serà transportada al museu de Novelda. Quant a la caseta de peons caminers és un element que no serà impactat, ja que el projecte ara analitzat passa junt amb esta sense afectar-la. De totes maneres, s'han de prendre mesures d'abalisament per a la seua preservació; les dites mesures s'arrepleguen en l'annex 3 de l'estudi d'impacte ambiental.»  
1. Pla d'Acció Territorial de Caràcter Sectorial de Corredors d'Infraestructures de la Comunitat Valenciana: A l'oest del municipi de la Romana, el traçat proposat afecta la zona de reserva de la infraestructura, sense afectar-ne l'eix.   
Consideracions ambientals  
a) Elements que poden estar afectats de forma important per l'actuació.  
- Geomorfologia, geologia i edafologia  
El projecte s'enclava en la comarca del Vinalopó Mitjà. Es tracta d'una zona plana, típica de terrasses fluvials, ocupada en l'actualitat per cultius de secà, vivendes aïllades i naus industrials. Hi ha xicotetes taques de vegetació natural, coincident amb àrees de major pendent o en barrancs i rambles.   
En general, la traça dels vials projectats travessa materials d'edat quaternària i origen fluvial.   
- Climatologia  
Es tracta d'un clima mediterrani semiàrid, caracteritzat per uns hiverns freds, uns estius secs i calorosos i un dèficit hídric.   
-Règim hidrològic  
No hi ha cursos permanents d'aigua superficial, encara que sí diversos barrancs o rambles que presenten un cabal discontinu en cas de pluges torrencials. En particular, la ronda de la Romana creua la rambla de la Romana i la carretera la Romana-Novelda travessa el barranc del Lleó i el de Moratxel.  
La zona on es va a desenrotllar el projecte es troba situada sobre una zona d'aqüífers sense interés.  
- Vegetació  
La vegetació de l'àmbit d'estudi està representada en un 64% per camps de cultiu, en què domina el raïm de taula, i compartix protagonisme amb altres cultius com l'olivera, ametler i garrofera. En menor grau trobem xicotetes parcel·les ocupades per timonedes o màquia molt degradada i la vegetació pròpia dels barrancs, entre els quals es troben baladres, murtes o canyes.   
- Fauna  
La presència d'amfibis i rèptils està condicionada per l'acció antròpica, que ha afavorit estos grups animals amb la construcció de basses de reg, abeuradors de bestiar, murs de pedra, i proporciona un hàbitat ideal per a este tipus de xicotets vertebrats com són el dragó, la granota comuna, el renoc comú, la sargantana ibèrica o comú i la sargantana cua-roja. Així mateix, són nombroses i diverses les famílies d'aus nidificants a la zona, i alguns dels exemplars més representatius són els següents: la perdiu roja, la tórtora, el verderol, la coloma tudó, el carboner comú, el pit-roig, el rossinyol, el còlit ros, l'abellerol, el picot verd, la guatla, el puput, la falcia, l'oreneta cuablanca i el còlit ros. Per la seua banda, el grup dels mamífers es troba empobrit en l'àrea d'estudi, i hi ha xicotetes poblacions de mamífers menuts com la rata campestre, el ratolí de camp, eriçó, rabosot i geneta o grans com el porc senglar.  
  
- Paisatge  
El paisatge de la zona mostra una gran varietat cromàtica. Les formes predominants són les bidimensionals, constituïdes per les parcel·les i les lineals, de separació entre parcel·les. La regularitat és baixa. La dimensió de la unitat paisatgística és gran, ja que la zona està en vall oberta, amb gran abast visual. Es tracta d'un paisatge complex, antropitzat i molt parcel·lat. En definitiva, es tracta d'un mosaic de xicotetes parcel·les, travessat per camins rurals, el riu Vinalopó i un barranc.  
  
- Vies pecuàries  
Les vies pecuàries a l'entorn de les actuacions són: assegador del Racó de Castelló a la serra d'Horna, carrerada de la Perdiguera, canal reial del camí de Las Fuentes d'Aspe, sendera de la Mola, assegador de la Font Caudete a Beties, assegador del Sambo, carrerada de Cucutcanal reial de Velaire, assegador d'Aparicio i assegador de la Fuente Loca a la Roquera. S'ha obviat la seua descripció i característiques principals. .  
- Patrimoni cultural  
S'han trobat diversos elements etnològics: una làpida commemorativa i una caseta de peons caminers. La làpida és una fita que recorda un afusellament de 1.936, de pedra calcària de to ocre, quelcom ennegrida per l'acció erosiva. La forma és rectangular, de dimensions 6x60x80 cm, la caseta de peons caminers és una obra de maçoneria calcària mitjana i gran, cuidadosament escairada i travada amb argamassa de calç i terra. La coberta és a dos aigües amb teula mora. Junt amb la portada oriental es localitza un pou realitzat amb pedra calcària.   
  
- Riscos.   
L'Estudi d'Impacte Ambiental no analitza cap d'estos riscos: erosió, lliscaments, despreniments, subsidència, col·lapse, sisme, contaminació d'aigües subterrànies, inundacions i incendi. Quant al risc d'erosió potencial, cal destacar que en la zona ubicada al nord del poliesportiu de Novelda està classificat com a molt alt, i afecta en una longitud d'aproximadament 1 km. Així mateix, cal destacar l'afecció a sòl amb risc d'inundació 4 i 6 en les actuacions previstes en el tram entre la Romana i Novelda.   
- Població.   
L'evolució de la població de Novelda en els últims anys presenta uns creixements relatius prou alts, a causa dels creixements naturals de la població i al saldo migratori positiu. A pesar d'això, la demografia tendix a la seua estabilització general.  
- Ocupació  
És un municipi tradicionalment dedicat a l'agricultura (principal activitat), encara que des de la dècada dels 80 patix grans reduccions. El sector industrial, en creixement, està basat principalment en el grup d'explotació de minerals no metàl·lics; es tracta de factories de polit de marbre i de fabricació d'objectes de formigó.   
b) Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants  
Amb este epígraf es pretén remarcar els efectes generats per l'actuació.   
Així doncs, durant les obres, cal destacar:   
- Hi haurà un xicotet impacte a nivell microclimàtic.   
- Compactació i destrucció dels sòls sobre els quals es construïxen els trams nous i dels sòls externs a l'obra, sobre els quals passa maquinària pesada o els emprats s'acumulen.   
- Està previst una diferència de volum de 155.000 m³ entre el terraplé i el desmunte. Estes terres seran destinades a altres obres o a l'abocador inert de la pedrera de la Baldona; es tracta de l'abocador controlat més pròxim a la zona de les obres.   
- La construcció de la via implica la destrucció d'espècies vegetals.   
- Respecte del patrimoni, l'estudi d'impacte ambiental conclou que no es produïxen impactes. No obstant això, si durant l'execució de les obres es produïra qualsevol troballa arqueològica, s'informarà del fet la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, de forma immediata, i s'adoptaran les mesures pertinents amb vista a la seua protecció i conservació.  
  
- Respecte de les vies pecuàries, l'estudi indica que es mantindran lliures en tot moment, sense modificar el seu traçat o accessibilitat, per la qual cosa no s'afecten.   
- Quant a la qualitat de l'aire, no es preveuen impactes ambientals importants, ni en la fase d'obra ni en la fase d'ús.   
- L'impacte paisatgístic de la construcció de l'autovia suposa la introducció d'una línia que trencarà les característiques visuals bàsiques de la zona, durant la fase d'execució i d'explotació.   
Durant la fase d'explotació, cal destacar:   
- Els impactes ambientals sobre la hidrologia es menyspreen perquè no es preveu l'afecció de barrancs i llits d'aigua i perquè es definixen una sèrie de mesures correctores que impedixen l'abocament que afecte els aqüífers.   
- L'equip redactor només considera que puga haver impacte per la fauna en els trams nous (ronda Novelda i ronda de la Romana), perquè en els trams que es pretenen millorar (la Romana-Novelda i Novelda-Monòver) els impactes ja es donen i la fauna ja s'ha desplaçat.   
- De la mateixa manera, el major impacte paisatgístic es produirà en els trams de nova planta.   
- L'impacte sobre la població és favorable, perquè en el cas de les rondes s'augmentarà la qualitat de vida del municipi en eliminar el trànsit del seu interior i, en general, s'augmentarà la seguretat viària. En tot cas, cal considerar l'impacte positiu sobre el sector industrial en millorar les infraestructures.   
- Respecte de l'impacte acústic, l'estudi afirma que el nivell de sorolls actual és major dels nivells legalment establits, 55 dB diürns i 45 dB nocturns. Per això, s'emprarà asfalt tipus M-10 de granulometria discontínua. S'ha realitzat una modelització matemàtica per a obtindre els valors previstos en 2011 i 2023. Per a aquelles zones on els valors previstos són majors dels límits legals per a àrees residencials, s'ha previst la instal·lació de barreres antisoroll.  
  
Consideracions sobre les mesures correctores i el Programa de Vigilància Ambiental. L'Estudi d'Impacte Ambiental ha contemplat les mesures correctores que són d'habitual aplicació en obres lineals, com és el cas. Les mateixes s'encaminen a minimitzar els impactes derivats de les accions que són inherents a la construcció d'este tipus d'infraestructures viàries. S'ha procedit igualment amb els impactes propis de la fase d'explotació.   
Les mesures correctores proposades són:  
- Tractament de talussos per mitjà d'instal·lació de cunetes de guarda, hidrosembra d'espècies herbàcies i plantació en glorietes i zones verdes planes. Per a això, durant les operacions de moviments de terra, es decaparà la terra vegetal per al seu emmagatzematge en monticles menors d'1,5 m d'altura, per tal de reutilitzar-la.   
- Es proposen 1.259 m de barreres antisoroll, distribuïts linealment en aquells punts en què el model matemàtic ha previst un nivell de soroll major dels nivells legalment establits, açò és, 55 dB en horari diürn i 45 dB en horari nocturn.   
- Les espècies vegetals afectades per la trama s'inclouran en els futurs jardins, zones verdes o vials.   
- Es controlarà el subministrament d'olis i combustibles, de manera que la seua provisió es farà des de les estacions de servici situades prop de l'àrea. L'emmagatzematge es produirà en depòsits d'estanquitat del 100%. Els canvis d'oli i manteniment de maquinària es realitzaran en tallers autoritzats, encara que es preveu una àrea habilitada en les obres en cas que siga necessari. A més, s'haurà de disposar d'una quantitat de materials absorbents en concordança amb la quantitat d'olis que romanguen en l'obra.   
- Els residus sòlids urbans, d'obra, etc., produïts durant la fase d'obres seran arreplegats en contenidors i transportats en vehicles adequats a abocadors controlats o instal·lacions autoritzades.   
- Les aigües residuals es conduiran a una bassa de decantació.   
- No s'afectarà o ocuparà per trànsit de personal o maquinària cap sòl que no haja sigut destinat a això. Les àrees afectades per maquinària, personal i emmagatzematge de terres, es deixaran en acabar l'obra en condicions de ser utilitzades per a altres usos sense necessitat de dur a terme la neteja o el transport de materials.   
- Es limitarà l'horari de treballs a la franja d'horari laboral, i no es podran dur a terme els treballs en fase nocturna ni dies festius.  
- Es dotaran de silenciadors els tubs de fuga per a reduir el nivell de soroll produït per la maquinària.   
- S'aplicaran regs periòdics de les zones on es produïsquen moviments de terra i operacions amb maquinària. Així mateix, les arreplegues de materials es depositaran a resguard dels vents dominants i operacions amb maquinària.  
- Es revisaran els motors de combustió interna a fi d'evitar la contaminació atmosfèrica. Els combustibles empleats s'ajustaran a les característiques previstes en la normativa que establix les característiques, qualitats i condicions de treball del coc de petroli.  
S'arrepleguen els costos de les mesures protectores i correctores, i s'adoptaran les partides pressupostàries necessàries d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental.  
Quant al Programa de Vigilància Ambiental tindrà com a objecte establir un sistema que garantisca el compliment de totes les indicacions i mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental, i fer un seguiment d'una sèrie de paràmetres que donen una idea de com evoluciona l'entorn a partir de la construcció i funcionament de l'obra. A manera de síntesi, cal destacar els següents aspectes bàsics objecte de control ambiental:  
- Es realitzarà un mostreig per a conéixer la quantitat de pols depositat sobre la vegetació.  
- Es prendran mesures puntuals de soroll en horari de treball des de les zones residencials pròximes.   
- La terra vegetal es mantindrà amb llaurat i abonat.   
- Es realitzarà la prospecció de patrimoni.  
- S'instal·laran barreres antisoroll en funció dels nivells mesurats a la posada en funcionament de la carretera.   
- Es revisarà l'estat de la vegetació de les àrees on no està previst intervindre en la fase d'execució i en la d'ús.   
El Programa de Vigilància Ambiental establix l'indicador empleat, la periodicitat, el valor límit i les mesures a prendre.   
Finalment, per a comprovar la correcta aplicació del Programa de Vigilància Ambiental es redactaran informes tècnics mediambientals, de periodicitat anual, que seran remesos a esta direcció general.   
Consideracions jurídiques.  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 8-a) de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'Impacte Ambiental.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/ 1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; la Llei 2 1989/, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i les altres disposicions que se li apliquen.  
  
L'article16.2 m) del, Decret 131/ 2007, de 27 de juliol, del Consell pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent declaració d'impacte ambiental:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el Projecte de «ronda sud-oest de Novelda, connexió de les carreteres CV-835, CV-840 i N-325», sempre que este es desenrotlle amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establits a continuació.  
  
Segon  
Com a condicions addicionals a complir s'establixen les següents:  
  
1. Es redactarà l'Estudi d'Integració Paisatgística del projecte de la ronda sud-oest de Novelda, connexió de les carreteres CV-835, CV-840 i N-325, d'acord amb el que disposa el Decret 120/2006, d'11 d'agost, pel qual s'aprova el Reglament de Paisatge de la Comunitat Valenciana.   
2. L'avaluació ambiental es completarà amb un estudi de permeabilitat faunística, en el que, d'una banda, s'adeqüen les obres de drenatge com a passos per a amfibis, rèptils i xicotets mamífers i, d'altra banda, es dissenyen passos específics per a augmentar la densitat mínima de pas a un pas per cada quilòmetre. Es col·locarà una tanca o barrera que permeta disminuir els atropellaments. El Programa de Vigilància Ambiental, per a la fase d'explotació, incorporarà les campanyes de mostreig necessàries per a verificar l'eficàcia de les mesures aplicades.  
3. S'ha d'ampliar la documentació referent a la descripció i característiques principals de les vies pecuàries i obtindre l'autorització de la Direcció Territorial de Territori i Vivenda, d'acord amb la Llei 3/1995, de 23 de març, de Vies Pecuàries, de modificació o reposició de pas de vies pecuàries.   
4. S'obtindrà informe del Servici de Planificació Territorial i Litoral respecte de la compatibilitat o no de l'actuació proposada amb la zona de reserva del Pla d'Acció Territorial de Caràcter Sectorial de Corredors d'Infraestructures de la Comunitat Valenciana.  
5. L'aprovació definitiva del projecte constructiu i l'inici de les obres quedaran supeditades a l'informe favorable del servici competent en avaluació ambiental, per mitjà de la formulació de resolució complementària, dels condicionants que precedixen a este epígraf: condicionant 1, 2, 3 i 4.   
6. En el cas que el projecte constructiu dispose d'instal·lació lumínica, en el càlcul es consideraran els llums de major eficiència energètica i de mínima emissió de flux lluminós.  
7. En les actuacions de la ronda de la Romana i la ronda de Novelda, les instal·lacions auxiliars s'ubicaran el més allunyat possible del nucli urbà i d'acord amb els vents dominants. S'estudiarà la conveniència de l'asfaltat dels vials d'obra.  
8. L'aigua emmagatzemada en les basses de decantació rebrà el tractament adequat, previ a la seua eliminació definitiva.  
9. Es recuperarà la capa superior del sòl vegetal que puga estar afectada per l'obra per al seu posterior reutilització en els processos de restauració. Els sòls fèrtils així obtinguts s'arreplegaran al llarg de la traça en muntons de forma tal que es garantisca el manteniment de les seues propietats naturals. En cap cas estes arreplegades temporals es realitzaran tallant la xarxa de drenatge superficial o els sistemes de reg existents. De la mateixa manera, en finalitzar els treballs, es procedirà a la descompactació per subpaviment de quants terrenys s'hagueren vist afectats per les obres i la maquinària empleada en estes.  
10. El Programa de Vigilància Ambiental es completarà amb indicadors que permeten avaluar totes les mesures proposades. El Programa de Vigilància Ambiental s'inclourà en el pla d'obra, i s'adequaran i es reestructuraran amb el seu desenrotllament. El director de les obres haurà d'estar informat de l'execució de les unitats d'obra que puguen tindre repercussions ambientals.   
11. Si durant la fase d'execució de les obres apareixen coves, avencs o altres cavitats subterrànies, estes es paralitzaran en el seu entorn; se n'informarà, de manera immediata, la Direcció Territorial de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge a Alacant, i el promotor encarregarà a personal especialitzat la realització d'un estudi geològic i biològic de la cavitat per a determinar el seu interés i avaluar les mesures necessàries per a evitar la seua afecció.  
  
12. A la posada en ús de la carretera, durant els sis primers mesos, es comprovarà el nivell sonor transmés a l'entorn. En el cas que se superen els nivells fixats en la taula 1 del annex II de la Llei 7/2003, de 3 de desembre, de la Generalitat, de Protecció contra la Contaminació Acústica, la Conselleria d'Infraestructures i Transport comunicarà este fet a l'òrgan ambiental. Si se supera en 10 dB o més la dita Administració elaborarà un Pla de Millora de la Qualitat Acústica, que continga les mesures correctores a adoptar per a la reducció dels nivells sonors per davall dels esmentats nivells. De la mateixa manera, els mesuraments de les vibracions en fase de funcionament seran remeses a l'òrgan ambiental.  
13. La direcció d'obra exigirà el compliment de les mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental, així com dels condicionants de la present declaració d'impacte ambiental.  
  
  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que, contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del citat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificat pel Decret 32/2.006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
  
València, 7 d'abril de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 11/08-AIA.  
Títol: explotació porcina de transició de gorrins i enceballl.  
Promotor: Víctor Blasco Portolés.  
Autoritat substantiva: Direcció General per al Canvi Climàtic.  
  
Objecte del projecte: obtindre l'autorització ambiental integrada per a una explotació porcina.  
Localització: Partida «Molló», polígon 20, parcel·la 442, del terme municipal de Sant Mateu (Castelló).  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.  
Es pretén obtindre l'autorització ambiental integrada per a una activitat porcina, les característiques, de la qual segons la documentació aportada són:  
La parcel·la està constituïda per una superfície de 125.644 m², amb una superfície construïda de 5.346 m², dels quals 4.364 m² estan ocupats per cinc naus rectangulars.   
L'explotació disposa d'una capacitat per a 2.000 gorrins en transició que s'allotgen en una nau de (70x14)m, i 4.000 porcs d'engreixament distribuïts en quatre naus de (70x 12)m.  
Es calcula que els purins generats, basant-se en el Reial Decret 324/2000 d'Ordenació de les Explotacions Porcines, ascendixen a un volum anual de 8.880 m³, que queden retinguts en fosses de purins impermeabilitzades de 2.240 m³ i en bassa exterior de 1.800 m³, capacitat que suposa una autonomia d'emmagatzematge de purins superior a tres mesos. Els purins se sotmeten a separació de fases per mitjà de la utilització de tamís rotatiu, la fase líquida queda retinguda en bassa exterior, i la fracció sòlida s'emmagatzema temporalment en solera de formigó impermeabilitzada, construïda amb lleuger pendent de manera que els escassos lixiviats que es generen desemboquen en una cubeta de lixiviats. La fracció líquida resultant de la separació de fases, es destina en un 28% a la planta de tractament de purins de Sant Mateu i en un 72% a l'aplicació en camps de cultiu, mentres que la fracció sòlida s'utilitza com a abonament en camps de cultiu.  
Es descriu pretractament dels purins per a evitar males olors, encara que s'indica que no afavorix la disminució de la càrrega contaminant.  
  
El nitrogen generat anualment calculat conforme al Reial Decret 324/2000 ascendix a 31.380 kg N. Es disposa de 84,61 ha de superfície agrícola on aplicar els purins, distribuïda entre els termes de Sant Mateu i Xert. S'aporta contracte d'acceptació subscrit pels propietaris de les dites parcel·les.   
La retirada de residus sanitaris i especials ramaders es realitza a través de l'empresa Veeterpack, autoritzada a este efecte. Els residus industrials (oli usat, bateries de plom, tubs fluorescents i altres residus que contenen mercuri, envasos de metall i plàstic contaminats) són tramitats a través d'empresa gestora autoritzada a este efecte.  
  
Els cadàvers es destinen a caseta municipal d'arreplega de cadàvers d'on són retirats per empresa gestora autoritzada a este efecte.  
Entre les mesures higienicosanitàries, s'inclou disposar de tanca perimetral de l'explotació, gual sanitari a l'entrada per a la desinfecció de les rodes dels vehicles que accedixen a esta, llatzeret per a animals malalts i tela ocellaire per a evitar l'entrada de vectors en les naus.  
  
El subministrament d'aigua potable procedix de pou propi. L'explotació es localitza a 2,4 km del nucli de població més pròxim.  
  
En data 25 de març de 2008 es realitza visita de camp, i es comprova:  
- L'activitat es troba en ple funcionament.  
- No se sotmet els purins a cap tractament desodoritzant.  
- Els purins són sotmesos a separació de fases, i queda retinguda la fase líquida resultant en bassa exterior construïda amb materials impermeables, i la fase sòlida queda depositada en solera de formigó impermeabilitzada amb lleuger pendent per a facilitar la canalització de possibles lixiviats a fossa d'arreplega de lixiviats.  
- La gestió de purins en l'explotació és correcta, encara que després de la separació de fases no es realitza cap tractament addicional, per la qual cosa no queda justificada la finalitat de la separació de fases.  
- No es controla la fracció de la fase líquida destinada a la planta de tractament de purins de Sant Mateu ni l'aplicada en camps de cultiu com a adob orgànic.  
En relació amb l'aplicació de purins com a adob orgànic en camps de cultiu, si es considera no sobrepassar els 170 kg de N/hi ha i any, segons el que establix el Reial Decret 261/1996, de 16 de febrer, sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda pels nitrats procedents de fonts agràries, a pesar de no correspondre el municipi a una zona vulnerable a la contaminació per nitrats procedents de fonts agrícoles, però tenint en compte les nombroses captacions d'aigua presents al municipi de Sant Mateu i la inexistència d'un programa d'abonat coherent amb la zona on es declara aplicar els purins, es considera més adequat adoptar la postura més restrictiva, per la qual cosa necessitaria 184,6 ha de superfície agrícola, superfície que dista considerablement de la superfície disponible justificada, de 84,61 ha. Es rebutja la superfície de 67,94 ha de superfície agrícola al terme municipal de Vinaròs (Castelló), ja que la distància a l'explotació és superior als 15 km, i es considera una gestió inviable ja que el transport és el factor limitant a la dita gestió del pur.  
  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. tramesa de l'expedient. L'expedient es va iniciar el 3 de gener de 2008, amb la tramesa per part de l'Àrea de Qualitat Ambiental de l'expedient relatiu a l'activitat.  
  
La informació pública s'ha realitzat per mitjà de la publicació en el DOGV núm. 5.575, de 10 d'agost de 2007, així com als veïns limítrofs a l'activitat i en el tauler d'edictes municipal, sense que s'haja presentat al·legacions.  
Informes sectorials. L'expedient municipal arreplega els informes següents :  
- Informe de la Secció de Medi Ambient de la Diputació de Castelló, de data 20 de juliol de 2005, en què s'indica que «vista la sol·licitud de l'Ajuntament de Sant Mateu per la qual se sol·licita la inscripció de Víctor Blasco Portalés per al tractament de 6.0000 m³/any de purins al registre d'usuaris, (....) i en no estar inclòs en l'actual llista d'usuaris aprovada, haurà d'obtindre una autorització provisional i que és possible el tractament del dit excedent de purins en les distintes plantes de forma provisional, mentres no es faça ús de les quotes assignades per part dels usuaris autoritzats.»  
- Informe de l'arquitecte municipal en què s'indica que l'assegador de Madrid en el seu pas per la parcel·la té una amplària de 16,30 m. Pel que no afecta l'explotació ramadera allí instal·lada.  
- Contracte d'arreplega i transport de residus sanitaris i especials ramaders amb l'empresa gestora Veterpack.  
- Informe de compatibilitat urbanística municipal de data 1 de desembre de 2003. Informació pública sense la presentació d'al·legacions.  
- Inscripció de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, com a aigües privades, d'aprofitament d'aigües subterrànies, amb data 17 de juliol de 1.987, d'un aprofitament amb referència 1841/1987 d'un volum màxim anual de 63.072 m³/any, autoritzat per a utilitzar 5.110 m³ per a abastiment de granja porcina i 57.962 m³ per a reg.  
  
No s'ha inclòs l'informe de caràcter territorial i urbanístic de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, tal com establix la Llei 10/2004, de 9 de desembre, de la Generalitat, del Sòl no Urbanitzable i l'art. 3.d. de l'Orde de 17 d'octubre de 2005, de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació ni l'informe de la Conselleria de Cultura i Esport, regulat en la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià.  
Afeccions legals  
El sòl on s'exercirà l'activitat es qualifica com a sòl no urbanitzable comú, segons normativa urbanística municipal.   
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de Castelló ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'Ordenació dels Recursos Naturals o plans Rectors d'Ús i Gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/94 d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden estar afectats de forma important pel projecte d'activitat i identificació d'impactes.  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha realitzat una succinta descripció dels elements del medi susceptibles de ser afectats per l'actuació, inclosos: sòl, clima, hidrologia, vegetació, fauna, paisatge i mig socioeconòmic.  
No s'ha realitzat descripció d'impactes ni s'ha utilitzat de manera complementària cap mètode que els valore, passant a establir una sèrie de mesures protectores i correctores que no al·ludixen a cap procés de valoració previ, sense que es facilite les pautes per al seu establiment. Ciments la Unió SA. La zona on s'exercix l'activitat correspon a una zona agrícola de secà i amb presència d'explotacions ramaderes disperses. L'explotació limita pel nord amb l'assegador de Madrid, encara que no hi ha afecció a la via pecuària.  
  
Els impactes més rellevants que l'activitat pot causar sobre el medi, de caràcter difús són:  
- Sobre el sòl, per contaminació associada a una incorrecta impermeabilització de fosses i bassa o per una gestió inadequada en la seua aplicació com adob orgànic.  
- Sobre l'aigua, per contaminació d'aqüífers superficials o subterranis, associada a una incorrecta impermeabilització de fosses i bassa o per una gestió inadequada en la seua aplicació com adob orgànic.  
- Sobre l'aire, per emissió d'olors, condicionada a la distància respecte al nucli de població i la direcció i velocitat dels vents dominants. L'emissió de sorolls no es considera significativa, segons estudi i anàlisi de mesuraments acústics en l'exterior de l'explotació, complint en tot cas amb el que establix el Decret 266/2004 de 3 de desembre de la Generalitat Valenciana.  
- Sobre el paisatge: no es preveu afecció, ja que es considera una zona de baixa fragilitat paisatgística integrant-se l'explotació ramadera en l'entorn rural.  
Entre les mesures correctores incloses en l'estudi d'impacte ambiental s'inclou:  
- Es disposa de tanca perimetral de l'explotació per a evitar entrada d'animals o qualsevol altre vehicle vector de malalties.  
- Per a minimitzar l'emissió d'olors, se sotmeten a tractament biològic els purins en fossa.  
- Es disposa de gual sanitari a l'entrada de l'explotació.  
- S'assegura la impermeabilitat de fosses de purins, de manera que s'evite la contaminació i aigua per fugues.  
A pesar de les deficiències detectades en la documentació tècnica, després de realitzar visita de camp i valorar tant l'activitat real com la zona on s'ubica, es considera viable mediambientalment sempre que s'adopten els condicionants establits en la present declaració d'impacte ambiental.   
L'establiment del Programa de Vigilància Ambiental es basa en les consideracions següents :  
- S'haurà de vigilar els cultius sobre els quals s'aplica els purins per a detectar possibles símptomes d'excés de sals i analitzar el sòl per a saber el nivell de N en el mateix.  
- S'haurà de vigilar en les naus l'acumulació de partícules de pols i males olors, perquè en cas d'augmentar de forma alarmant s'haurà de col·locar bufadors per a forçar l'eixida i inclús col·locar aparells productors d'ozó.  
- Es realitzarà anàlisis periòdiques dels purins per a comprovar que el tractament a què se sotmeten és efectiu.   
No s'ha detallat les bases per a l'aplicació del Programa de Vigilància Ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament, annex I, apartat 1.h.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article 16, apartat 2, lletra m), del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això i fent ús de les facultats legalment atribuïdes, formule la següent declaració d'impacte ambiental:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, l'explotació de porcí, situada en el polígon 20, parcel·la 442, del terme municipal de Sant Mateu (Castelló) promoguda per Víctor Blasco Portalés, sempre que esta es desenrotlle d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
- Haurà de disposar-se d'informe definitiu favorable, als efectes patrimonials, de la Conselleria de Cultura i Esport.  
- Haurà de respectar-se l'amplària màxima legal de la via pecuària assegador de Madrid, que limita al nord amb l'explotació.  
- Per a justificar el volum de purins destinat a planta de tractament de purins, haurà d'estar inclòs en el registre d'usuaris de la planta de tractament de Sant Mateu, i s'haurà de remetre una còpia del dit registre, així com còpia dels justificants d'acceptació de purins en la planta, en què quede reflectida la data, i volum aportat, amb una periodicitat anual.  
- Per a justificar el volum de purina destinada com a adob orgànic a camps de cultiu, haurà de justificar-se la localització cadastral de les parcel·les on es destina i el volum a aplicar, i no s'haurà de sobrepassar la quantitat de 170 kg de N/ha i any. S'haurà, preferentment, de soterrar immediatament per a evitar les possibles pèrdues de nitrogen amoniacal.  
- Basant-se en el Reial Decret 324/2000 d'Ordenació de les Explotacions Porcines, haurà de respectar-se com a distància mínima, en la distribució de fem sobre el terreny, la de 100 m, respecte a altres explotacions del grup primer, i 200 m, respecte a les explotacions incloses en la resta dels grups definits en l'article 3.B) del Reial Decret 324/00 i als nuclis urbans. En relació amb els cursos d'aigua, es respectarà el que establix el Reglament de Domini Públic Hidràulic, que desenrotlla els títols preliminar, I, IV, i VI i VII de la Llei 29/1985, de 2 d'agost, d'Aigües, aprovat pel Reial Decret 849/1986, d'11 d'abril, i el que disposen els diferents plans hidrològics de conca.  
  
- Els residus zoosanitaris infecciosos i químics que es produïsquen en l'explotació, han de ser manipulats i emmagatzemats degudament, i s'acumularan en contenidors homologats a este efecte i retirats per gestor autoritzat.  
- Es comunicarà a esta direcció general qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.  
  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
  
Tercer  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
  
València, 8 d'abril de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 30/7661-HXQ.  
Títol: Fábrica de Productos Cerámicos.   
Promotor: Cerámica Bechinense, SA.  
Autoritat substantiva: Àrea de Qualitat Ambiental.  
Localització: Camí de les Mines, s/n a Betxí (Castelló).  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
Cerámica Bechinense, SA, és una empresa del sector ceràmic, ubicada al municipi de Betxí (Castelló), que es dedica a la fabricació de paviment i revestiment ceràmics per monococció i pretén, d'acord amb la normativa legal vigent, sol·licitar l'autorització ambiental integrada.  
  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte. D'acord amb el projecte presentat l'activitat, ja en funcionament, s'ubica al camí de les Mines, s/n a Betxí, província de Castelló, en una zona que segons el PGOU està qualificada com a enclavament industrial. Segons l'informe de compatibilitat urbanística emés per l'Ajuntament, la indústria és compatible amb el planejament. Ocupa una superfície total de 32.500 m², dels quals, 8.957,5 m² estan ocupats per les edificacions.  
El lloc on s'emplaça la indústria, està urbanitzat, per la qual cosa hi ha subministrament municipal d'aigua, d'energia elèctrica (centres d'entrega i línies de mitja tensió), de gas natural, de clavegueram municipal, i de xarxa d'aigües pluvials.  
El consum d'aigua per al procés industrial és de 4.751,50 m³/any, la dita aigua procedix d'un pou propi que compta amb el permís de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a l'extracció d'aigües subterrànies, a més de l'aportació en forma d'humitat, a través de la terra atomitzada. L'aigua utilitzada per a ús sanitari procedix de la xarxa pública, de què s'estima un consum de 1.105 m³/any.  
La capacitat de producció anual actual de la indústria és de 1.782.000 m², i són 1.393.809 m² de paviment de gres esmaltat i 388.191 m² de taulellets i paviments esmaltats de suport porós. De forma esquemàtica, el procés productiu consta de les fases següents: recepció i emmagatzematge de les matèries primeres (les argiles atomitzades en sitges i els esmalts i frita en big-bags); dosificació i premsat en sec; conformació de la peça, assecat, esmaltat i serigrafiat; cocció per mitjà de forns monoestrat de corrons; classificació, embalat i magatzematge per a la seua distribució i venda.   
L'empresa s'alimentarà a base d'energia elèctrica i gas natural, a més de gasoil per al funcionament dels carretons elevadors, segons el repartiment següent :transformadors 800 kVA, potència instal·lada B.T. 1.104,94 kW, gas natural 4.110.000 kcla/h, gasoil 22.000 litres/any.  
Alternatives:  
En l'estudi d'impacte ambiental no es contemplen alternatives tecnològiques al procés existent.  
Afeccions legals  
L'activitat projectada constituïx un dels supòsits inclosos en l'annex I, subapartat 3.5 (Instal·lacions per a la fabricació de productes ceràmics per mitjà d'enfornada. amb una capacitat de producció de 75 Tm dia/.. de.), la Llei 2 2006/, de 5 de maig, de Prevenció de la Contaminació i Qualitat Ambiental, i resulta preceptiva l'obtenció de la corresponent autorització ambiental integrada. Les competències en matèria de control integrat de la contaminació, protecció atmosfèrica i acústica, i el seguiment, control i gestió de residus s'atribuïxen a la Direcció General de Canvi Climàtic.  
Altres afeccions considerades són:  
- La fabricació de taulellets i taulells de ceràmica està inclosa com a activitat potencialment contaminant del sòl en l'annex I del RD 9/2005, de 14 de gener.  
- La fabricació de productes d'argila per a la construcció està catalogada com a activitat potencialment contaminant de l'atmosfera, grup B, en la Llei 34/2007, de 15 de novembre.  
- L'activitat està sotmesa a la legislació en matèria de residus, en particular, pel que fa a producció de residus i residus d'envasos.  
  
- Queda sotmesa, així mateix, a la legislació en matèria de contaminació acústica i, en particular, al Decret 266/2004, de 3 de desembre.  
  
Tot això, sense perjuí de les autoritzacions que procedisca obtindre d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que siga aplicable.  
Consideracions ambientals  
La planta s'ubica en un entorn industrial, en què destaca el sector ceràmic. Amb caràcter general, la fabricació de productes ceràmics porta associats elevats consums d'aigua i energia i genera emissions a l'atmosfera, soroll, abocaments i residus. No obstant això, el sector gaudix d'un alt desenrotllament tecnològic que li permet reduir la seua incidència ambiental. En este sentit, la metodologia de producció està altament desenrotllada i estandarditzada, i proporciona a tots els fabricants maquinària semblant i empra les millors tecnologies disponibles.   
  
L'estudi d'impacte ambiental presentat, bàsicament reproduïx el contingut del projecte de sol·licitud d'autorització ambiental integrada. El mateix inclou un estudi acústic en què s'estima el compliment dels límits sonors establits però no té mesuraments en l'àrea d'ús residencial pròxima a la instal·lació, amb les quals es comprove que es complixen els límits per a ús residencial establits per la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Comunitat Valenciana, de Protecció Contra la Contaminació Acústica. L'expedient inclou, al·legacions en matèria de contaminació acústica. Així mateix, no s'aporta la preceptiva auditoria acústica.  
  
Respecte a les emissions de contaminants a l'atmosfera, s'indica que van associades a les aspiracions i neteja de l'ambient polsegós de la secció de recepció i premses per a les quals s'utilitzen filtres de mànegues; fums de combustió a la boca d'eixida dels fums de combustió dels assecadors dotats de ximenera a l'exterior i ventilador; a les aspiracions de l'ambient amb partícules sòlides en suspensió existents en les línies d'esmaltat i en la molturació d'esmalts que compten com a mesura correctora amb un filtre de via humida i a l'evacuació dels fums de combustió generats en la zona de cocció a l'entrada dels forns que estan dotats cada un de ximenera a l'exterior i ventilador. A més s'adopten altres mesures correctores com són la utilització de sistemes de depuració, el cobriment de les parts on es produïsquen moviments de terres, control dels contaminants emesos segons el programa de vigilància, col·locació de filtres en els forns, en el cas que se superen els límits de contaminació autoritzats, i manteniment periòdic dels sistemes de depuració.  
Quant als sorolls i vibracions, es prenen com a mesures correctores la col·locació de la quantitat de silenciadors que siga necessari en les ximeneres de gasos, els molins que s'instal·len comptaran amb un recobriment de plaques d'aïllament acústic, els ventiladors i motors estaran dotats d'un encapsulat de material acústic per a reduir el nivell sonor, es realitzarà un equilibrat dinàmic i estàtic de les màquines rotatives, s'utilitzaran suports flexibles, tipus goma, suro o semblant.  
  
Les aigües residuals industrials produïdes en les esmaltadores i la zona de preparació d'esmalts són conduïdes a través de canals fins a basses impermeables aèries on són arreplegades per camions cisterna amb destinació a atomitzador. Les aigües negres es porten per canonades específiques, separades de qualsevol altre tipus d'aigües, fins a la xarxa general de sanejament del polígon. Per a les aigües pluvials, l'empresa compta amb una xarxa específica per a l'arreplega i posterior abocament a llit públic.  
Els residus perillosos s'arrepleguen i emmagatzemen de forma provisional en punts pròxims als llocs de generació, fins al seu trasllat al magatzem de residus (solera impermeable, teulada completa i arqueta cega per a arreplega de possibles lixiviats) per a la seua retirada per gestor autoritzat. Els residus assimilables a urbans, són depositats i transportats en contenidors específics per al seu posterior trasllat a contenidors de RAU externs, des d'on seran retirats pels servicis municipals de neteja. Els residus no perillosos s'emmagatzemen i arrepleguen en contenidors específics o senyalitzats apropiadament.  
El Programa de Vigilància Ambiental, consistix a vigilar allò que s'ha estipulat en l'estudi d'impacte ambiental per mitjà de les mesures següents:  
Diàriament  
- Inspecció visual dels residus emmagatzemats, i dels contenidors de cada un d'ells.  
- Portar un registre de l'entrada i eixida de cada un dels productes emmagatzemats.  
- Neteja de possibles o eventuals emissions d'efluents dels contenidors.  
- Neteja dels locals d'emmagatzematge dels distints productes.  
  
- Inspecció visual dels filtres de mànegues i de la possible ruptura de les mànegues.  
Setmanalment  
- Inspecció setmanal dels camions (pneumàtics, nivell d'oli i aigua, etc.), per a evitar possibles accidents que pogueren produir vessaments de productes.  
- Inspecció setmanal exhaustiva dels residus continguts en la planta, i comprovació de l'estat dels productes emmagatzemats, així com dels recipients que els contenen per a evitar fugues.  
- Inspecció visual de les ximeneres dels forns.  
- Inspecció visual de les basses.  
Mensualment  
- Report d'activitats i registres a la Conselleria de Medi Ambient.  
  
- Revisió i manteniment de cada una de les màquines i mesures correctores.  
- Efectuar una neteja completa de les màquines.  
- Verificar l'eficàcia dels dispositius de seguretat.  
Anualment  
- Controlar el tarat dels diferents dispositius de seguretat de màquines.  
- Informe tècnic a la Conselleria de Medi Ambient de les activitats exercides en la mesura que estes siguen requerides.  
Cada 2 anys  
- Mesurament de les emissions procedents de focus de forns de cocció i aquells el cabal dels quals es trobe entre 10.000 i 30.000 Nm³/h.  
  
Cada 3 anys  
- Mesurament de la resta de focus canalitzats  
Tramitació administrativa.  
Amb data 15 de febrer de 2007, l'Àrea de Qualitat Ambiental va sol·licitar informe sobre la idoneïtat de la documentació per a sotmetre-la a avaluació d'impacte ambiental, i es va emetre, per part d'esta àrea, l'informe sol·licitat amb data 22 de febrer de 2007.  
Posteriorment, amb data 04 de febrer de 2008, es va rebre nota interna de l'Àrea de Qualitat Ambiental de la Direcció General per al Canvi Climàtic en què se sol·licitava l'avaluació d'impacte ambiental del projecte, a instàncies de Cerámica Bechinense, SA, i es remetia el corresponent expedient, en què s'hi incloïa:  
- Projecte tècnic  
- Estudi d'impacte ambiental  
- Documentació de síntesi  
El mateix escrit de tramesa certifica que el projecte bàsic d'autorització ambiental integrada i l'estudi d'impacte ambiental han sigut sotmesos a informació pública havent-se rebut al·legacions en matèria de contaminació acústica a l'Ajuntament de Betxí.  
Consideracions jurídiques  
L'activitat ha de sotmetre's al procediment d'avaluació d'impacte ambiental, d'acord amb l'apartat l) del grup 4, de l'annex 1 de la Llei 6 2001/, de 8 de maig, de modificació del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'Avaluació d'Impacte Ambiental (fabricació de productes ceràmics per mitjà d'enfornat)   
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental modificat pel Decret 32/ 2006, de 10 de març; en la Llei 2 1989/, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.   
  
L'article 5 de la Llei 2/1989, de 3 de març d'Impacte Ambiental atribuïx a l'òrgan mediambiental la competència en formulació de la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la dita llei.   
  
L'article16.2 m) del, Decret 217/2007, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131 2007/, de 27 de juliol, del Consell pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge atribuïx, a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent declaració d'impacte ambiental:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el Projecte Fábrica de Productos Cerámico promogut per Cerámica Bechinense, SA, a ubicar al camí de les Mines, s/n del terme municipal de Betxí, província de Castelló, sempre que es desenrotlle d'acord amb el que establixen l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic, i la resta de documentació que constituïx l'expedient avaluat.  
  
  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte esmentat al compliment dels següents condicionants:  
1. Atés que s'aporten, en l'expedient, al·legacions respecte a la contaminació acústica, hauran de realitzar-se mesuraments en l'àrea residencial pròxima a la instal·lació, de manera que es comprove que es complixen els límits per a ús residencial establits per la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Comunitat Valenciana, de Protecció contra la Contaminació Acústica. En cas d'incomplir-se els límits, hauran d'adoptar-se mesures correctores, i una vegada adoptades haurà de comprovar-se la seua efectivitat per mitjà de la realització d'una auditoria acústica.  
2. Haurà de dur-se un registre documentat del Programa de Vigilància Ambiental inclòs en l'estudi d'impacte ambiental als efectes d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores propostes i la comprovació de la seua eficàcia.  
3. Es presentarà, davant de la Direcció General per al Canvi Climàtic, l'informe preliminar de situació del sòl per tractar-se d'una activitat considerada potencialment contaminant del sòl, en compliment amb l'article 3 del RD 9/2005, de 14 de gener, sobre activitats potencialment contaminants del sòl.  
4. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de ser comunicat a l'òrgan ambiental competent que establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que, contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del citat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 7 d'abril de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 88/07-AIA.  
Títol: Explotació porcina per a engreixament.  
Promotor: José Luis Moreno León  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Sinarcas.  
Objecte del projecte: Construcció d'explotació porcina per a engreixament.  
Localització: polígon 12, parcel·les 244 i 206 (part), del terme municipal de Sinarcas (València).  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.  
La granja s'ubicarà en la parcel·la 244 i en part de la parcel·la 206 amb una superfície total de 10.197,73 m². L'explotació de porcina constarà de dos naus per a engreixament de 489,88 m² cada una i d'un local tècnic de 20 m². La ventilació serà natural i es contempla la possibilitat d'emprar calefactors mòbils de gas butà durant les primeres setmanes d'engreixament. El sòl de les naus estarà format per un engraellat compost per peces prefabricades de formigó armat i pretensat. Per a l'arreplega i l'emmagatzematge de purins es construiran fosses interiors que ocuparan el total de la superfície destinada als animals, inclosos els corredors. La capacitat total de les fosses de les dos naus serà de 692,15 m³. Els murs d'estes seran de formigó i estaran impermeabilitzats amb lluït de morter remolinat. Cada nau comptarà amb una sitja per a l'emmagatzematge del pinso.   
La capacitat total màxima serà de 1.114 animals per cicle d'engreixament, 155.96 UGM, porcs per engreixament de 20 a 100 kg. Pel que s'estima que es podran realitzar 2,4 cicles d'engreixament a l'any.   
S'ha estimat que es generaran anualment 2.395,10 m³ de purins. Es fa referència a l'aplicació d'un activador biològic en les fosses de la nau com a tractament previ a la seua aplicació en el camp. S'emprarà com a adob orgànic sobre superfícies agrícoles de diferents parcel·les, i s'adjunten el contracte d'acceptació, cèdula de propietat i plans cadastrals de cada un dels propietaris. S'ha justificat la disponibilitat de terreny agrícola de 60,6448 ha dedicat al cultiu de vinya, cereal i ametler majoritàriament. La dosi d'aplicació mitjana s'ha calculat per a un màxim de 170 kg N/ ha any.  
Entre les mesures higienicosanitàries projectades, s'inclou la col·locació de malla metàl·lica en les finestres per a evitar l'entrada d'animals a l'interior de la nau, instal·lació d'un tanca perimetral i de pediluvis a l'entrada de cada una de les naus. L'explotació està dissenyada de tal manera que els vehicles no hagen d'entrar-hi. Es disposarà d'equips de pressió per a la desinfecció dels vehicles en el cas que s'haja d'entrar-hi. L'abastiment d'aigua es realitzarà a través de la xarxa municipal.   
S'ha estimat un consum anual per a l'alimentació i neteja dels locals de 3.473,19 m³/any.  
  
La neteja comptarà amb una connexió amb la fossa d'una de les naus pel que la gestió de les aigües sanitàries es realitzarà de forma conjunta amb els purins. Per a l'arreplega de cadàvers es disposarà d'un contenidor homologat que s'ubicarà fora del recinte de l'explotació.   
L'explotació se situa a una distància del nucli urbà de Sinarcas de 2.600 metres.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Tramesa de l'expedient  
L'expedient es va iniciar el 23 d'abril de 2007, amb la tramesa per part de la Direcció Territorial de la CTH del projecte d'activitat, estudi d'impacte ambiental i expedient administratiu.   
La informació pública s'ha realitzat per mitjà de la publicació en el BOP núm. 252, de 23 d'octubre de 2006, la comunicació als veïns de les parcel·les limítrofs i per mitjà d'un ban municipal exposat en el tauler d'anuncis de l'Ajuntament per un termini de 30 dies hàbils. S'ha presentat una al·legació al projecte.  
Al·legacions presentades  
S'ha presentat una al·legació al projecte d'un dels veïns. Este considera que l'exercici de l'activitat ramadera resultarà perjudicial per la proliferació d'insectes que poden danyar les collites d'olivera i per les olors que es produiran per l'exercici de l'activitat ramadera.  
  
Tal com indica l'informe de l'inspector veterinari de l'àrea, s'hauran d'extremar les precaucions a l'hora de la retirada dels purins i s'haurà de contractar amb una empresa autoritzada el servici de retirada de cadàvers.   
Les mesures protectores i correctores propostes, quant a condicions higièniques de les naus i gestió de purins, es consideren adequades per a evitar problemes greus per la proliferació d'insectes i la generació d'olors. En el cas que arriben a aparéixer estos problemes s'hauran d'adoptar mesures correctores addicionals.   
2. Documentació complementària.  
L'expedient consta dels documents següents :  
Amb data registre 1 d'agost de 2006, còpia de la sol·licitud de l'informe de l'organisme de conca competent, sobre la disponibilitat i compatibilitat de l'increment del consum d'aigua derivat de la implantació de l'ús previst en el projecte, amb les previsions dels plans hidrològics.  
Amb data registre 1 d'agost de 2006, còpia de la sol·licitud de l'informe de patrimoni cultural, establit en l'article 11 de la Llei 4/1998, de l'11 de juny.  
En l'expedient municipal:   
- Informe favorable de l'enginyer municipal.   
- Informe favorable de l'arquitecte tècnic municipal.   
- Informe favorable de l'inspector veterinari de l'àrea.   
3. Sol·licitud d'informes sectorials  
En data 16 d'octubre de 2007, es realitza consulta al Servici de Conservació de la Biodiversitat.  
En data 17 de desembre de 2007, es rep la resposta a esta. El dit informe indica:  
«Visitada la zona divendres passat, 14 de desembre, no s`ha detectat cap espècie vegetal rara o amenaçada al territori valencià, ni protegida per legislació nacional o europea.  
Pel que fa als hàbitats de l'annex I de la Directiva 92/43/CEE (...) Tota la superfície de la parcel·la del projecte (10.197,73 m²) correspon a terrenys forestals assignables a un carrascar degradat de l`hàbitat 9340 ginebre thuriferae-Quercetum rotundifoliae. Es tracta d`una pineda oberta de pi blanc (Pinus halepensis) amb alguns exemplars de carrasca (Quercus rotundifoliae) i una important vegetació arbustiva de coscoll (Quercus coccifera), càdec (Juniperus oxycedrus) i savina mora (Juniperus phoenicea). A les zones mes obertes apareixen argelagues (Ulex parviflorus i Genista scorpius) i altres espècies del matollar, com ara romer (Rosmarinus offinalis), espígol (Lavandula latifolia) cua de gat (Sideritis tragorigarum i S. Incana) saboritja (Satureja intricata subsp. Gracilis). La vegetació existent està lluny de la clímax de ginebre thuriferae-Quercetum rotundifoliae».  
Afeccions legals  
El sòl on s'ubica l'explotació es qualifica com a sòl no urbanitzable aptitud agrícola ramadera, segons les normes urbanístiques de Sinarcas. La construcció projectada complix els paràmetres urbanístics que establix l'article 37.2 de les dites normes.   
D'acord amb la Llei 10 2004/ del Sòl no Urbanitzable i l'Orde de 17 d'octubre de 2005 per la qual es regula l'emissió d'informes de caràcter territorial i urbanístic, s'haurà de disposar de l'informe favorable de la Direcció Territorial de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació.  
Les parcel·les on es pretén ubicar l'explotació es troben incloses dins de l'inventari forestal de la Comunitat Valenciana com a sòl forestal.   
El municipi de Sinarcas no està considerat com a zona vulnerable, segons el Decret 13/2000, de 25 de gener, del Govern Valencià, pel qual es designen, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, determinats municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries.  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/94 d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden estar afectats de forma important pel projecte. Identificació i valoració d'impactes.  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha desenrotllat una descripció del medi natural i el medi socioeconòmic. En la documentació s'indica que per a l'elecció de l'emplaçament s'ha tingut en compte, entre altres aspectes, el tipus de sòl que permet esta activitat, les distàncies a respectar respecte a altres explotacions i l'existència de vies de comunicació.   
  
En l'entorn de la zona d'actuació hi ha zones de cultiu combinades amb zones forestals. Els terrenys de cultiu estan dedicats principalment a la vinya i cereal en les zones més planes, mentres que en els pendents hi ha cultius d'olivera i ametler. A més existixen en la zona altres explotacions ramaderes.   
Les parcel·les concretes on es localitzarà l'explotació pertanyen a sòl forestal. La dita vegetació serà eliminada per a la construcció de les naus, el local tècnic i els camins interiors. Vist l'informe del Servici de Conservació de la Biodiversitat, en la visita de camp, no es va localitzar cap espècie vegetal rara o amenaçada en el territori valencià ni protegida per la legislació nacional o europea. El risc d'erosió potencial està valorat com a molt baix en tota la zona d'actuació. La vulnerabilitat d'aqüífers és baixa en la zona on s'ubicarà l'explotació, i mitja o baixa en tot el terme municipal on es localitzen les parcel·les receptores dels purins.   
Entre els factors ambientals que poden estar afectats pel projecte s'ha inclòs l'aire, el sòl, l'aigua, la vegetació, la fauna, el paisatge i el medi socioeconòmic. Per a la valoració dels efectes de les actuacions previstes s'han emprat matrius causa efecte, i es distingixen entre les fases d'elaboració del projecte, construcció i funcionament de l'explotació.   
Els impactes més rellevants que pot generar l'exercici de l'activitat; identificats en l'estudi d'impacte ambiental són:  
- Sobre l'aire, per contaminació física associada a l'emissió de gasos, emissió de partícules sòlides en suspensió, o per contaminació química, associada a l'emissió de compostos contaminants relacionats amb la combustió en vehicles en la fase de construcció, o per fermentació del pur.  
- Sobre l'aigua, per modificació de les seues característiques físiques, químiques i biològiques de l'aigua superficial i subterrània, com a conseqüència d'una gestió incorrecta dels purins.  
- Sobre la flora, per eliminació de vegetació existent.   
- Sobre el paisatge, per la realització de les obres i la presència de les edificacions.  
- Sobre el medi socioeconòmic.  
2. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del Programa de Vigilància Ambiental.  
Les mesures correctores proposades són les següents:  
Fase de construcció  
- Els materials emprats harmonitzaran amb les construccions tradicionals de la zona.  
- La vegetació forestal eliminada es limitarà a la superfície ocupada per l'explotació.  
- Les runes generades es portaran a un abocador autoritzat.  
- Els materials de construcció de les fosses en garantiran l'estanquitat.  
Fase de funcionament:  
- Totes les naus mantindran una ventilació constant.  
- A les fosses de purins s'aplicarà un activador biològic degradador i desodorant.   
- S'instal·laran teles metàl·liques tipus ocellaire en les finestres.  
- Totes les operacions d'aprovisionament i transport es realitzaran fora de la instal·lació.   
- Es comptarà amb pediluvis en els accessos a les naus i un equip de pressió per a la desinfecció de vehicles, en el cas en què hagen d'entrar al recinte.  
- A l'hora de la seua aplicació dels purins en el terreny es tindrà en compte el que establix el Reial Decret 261/1996, de 16 de febrer, sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda per nitrats procedents de fonts agràries, i la seua aplicació serà segons l'Orde de 29 de març de 2000, per la qual s'aprova el Codi Valencià de Bones Pràctiques Agràries.   
- Per a l'arreplega de cadàvers es disposarà de contenidors homologats situats fora del recinte de l'activitat ramadera. Una vegada que l'explotació dispose de la llicència d'activitat i de la cartilla ramadera, subscriurà una assegurança d'arreplega i destrucció de cadàvers.  
Pel que fa al programa de vigilància ambiental:  
- Es controlaran les mesures correctores proposades: estat del tanca perimetral, teles ocellaires, estanquitat de fosses, neteja i ventilació de les naus entre altres.  
- Es comprovarà l'estanquitat dels canals.  
- L'aparició de restes arqueològiques o paleontològiques en el curs de les obres determinaria l'obligació de suspendre l'actuació, delimitar el perímetre d'afecció i notificar-ho immediatament a la Conselleria de Cultura, Educació i Esport.  
- Es realitzarà un seguiment de les parcel·les on s'apliquen els purins, i no es permetrà la seua aplicació als recintes improductius.  
Consideracions jurídiques  
El projecte es troba sotmés al procediment de declaració d'impacte ambiental, en estar inclòs en els supòsits previstos en l'annex I, apartat 1 h, del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 22382327, del 15 d'octubre, el Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i les altres disposicions que se li apliquen.   
L'article quint del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, atribuïx la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'Impacte ambiental dels projectes a què s'aplique esta llei.  
L'article 16.2 m) del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualsevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pel particulars al territori de la Comunitat Valenciana.  
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent declaració d'impacte ambiental:  
  
Primer  
S'estima acceptable, a només els efectes ambientals i sense perjuí de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, la legalització de l'explotació porcina, situada en el polígon 12, parcel·la 244 i 206 al terme municipal de Sinarcas, València, promoguda per José Luis Moreno León, sempre que el mateix es desenrotlle d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:   
1. Haurà de disposar-se de l'informe vinculant de conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural. S'haurà de presentar davant de l'òrgan substantiu.  
2. Prèviament a l'execució de l'obra s'obtindrà, de la Direcció Territorial de València, l'autorització de tala i desarrelament de les espècies a afectar, incloses en l'annex III, de l'Orde de 20 de desembre de 1985, de la Conselleria d'Agricultura i Pesca.   
3. El replantejament del projecte en camp es realitzarà sota la supervisió dels servicis tècnics de la Direcció Territorial d'esta Conselleria per a reduir el moviment de terres i l'impacte sobre la vegetació, i es podran introduir xicotetes modificacions en este sentit, així com mesures preventives respecte a la vegetació.  
Haurà d'aprofitar-se el camí existent en la parcel·la com a camí d'accés al recinte de l'explotació.  
4. En la realització de qualsevol tipus de treball, tant en la fase de construcció com en la fase de funcionament, es complirà el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants.  
5. La distribució de purins només es podrà realitzar sobre terrenys agrícoles sobre els quals actualment s'estiga realitzant algun aprofitament.   
6. En la seua distribució es respectaran les distàncies respecte a altres explotacions ramaderes, nuclis de població i cursos d'aigua establides legalment.  
7. A l'inici de l'activitat s'haurà de subscriure una assegurança de retirada de cadàvers per a la totalitat d'animals, de manera que estiga assegurada la seua retirada per empresa autoritzada a este efecte. Els cadàvers que es generen en l'explotació hauran de ser retirats i emmagatzemats al contenidor estanc.   
8. Els residus generats durant l'exercici de l'activitat hauran de ser gestionats de forma adequada. Dins de l'explotació hauran de ser emmagatzemats degudament, i s'acumularan en contenidors homologats.  
  
9. Es comunicarà qualsevol variació que es produïsca en la destinació i tractament dels residus.  
  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
  
Tercer  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
  
València, 16 de gener de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 156/7771-GOY.  
Promotor: In Situ Testing, SL.  
Autoritat substantiva: Secció Forestal de la Direcció Territorial d'Alacant. Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.  
Objecte del projecte: obertura d'accessos per a la realització de sondejos -prospeccions geotècniques per a la línia d'alta velocitat de Llevant. Tram Aspe - Elx.  
Localització: serra de Los Algezares. Aspe (Alacant).  
Antecedents  
Amb data 28 de febrer de 2003 (BOE de 19 de març de 2003) es formula declaració d'impacte ambiental favorable sobre el document complementari de l'estudi informatiu del projecte línies d'alta velocitat Madrid-Castella-La Manxa-Comunitat Valenciana - regió de Múrcia. Accés a Alacant/Elx.  
El 28 d'abril de 2003, la Secretaria d'Estat d'Infraestructures aprova l'expedient d'informació pública i definitivament el document complementari de l'estudi informatiu del projecte línia d'alta velocitat Madrid-Castella-la Manxa-Comunitat Valenciana - Regió de Múrcia. Accés a Alacant/Elx, i es publicà en el BOE núm. 112, de 10 de maig de 2003.  
  
Per a la redacció del projecte de construcció de la plataforma de l'AVE, trams Aspe - Elx, cal realitzar un estudi geotècnic que permeta obtindre les característiques del terreny travessat. Per a dur a terme el dit estudi cal l'obertura d'uns quants camins que permeten l'accés als punts de mostreig.  
Per tot l'anterior, i atés que els terrenys on s'obriran els camins d'accés i realitzar els assajos pertanyen a la forest d'utilitat pública Los Algezares, es tramita el present projecte en què se sol·licita la declaració d'impacte ambiental, d'acord amb la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'Impacte Ambiental.  
Descripció del projecte  
L'objecte del present projecte és l'obertura de cinc camins o pistes que permeten l'accés de la maquinària a diversos punts d'estudi per a dur a terme els estudis geotècnics necessaris per a analitzar el terreny i calcular les estructures previstes per a la construcció del projecte de plataforma ferroviària. Els reconeixements o assajos geotècnics són de tres tipus: sondejos, sondatges i penetracions dinàmiques.  
  
Els sondejos mecànics es realitzen per mitjà de maquinària muntada en camió. Per a la presa de mostres, es perfora el terreny per mitjà d'una broca de 10 cm de diàmetre i profunditat variable. Després de la realització del sondeig en el terreny únicament queda un tub protegit amb una xicoteta tapa metàl·lica per a la mesura dels nivells d'aigua.  
La superfície d'ocupació de l'equip de perforació és la corresponent a la que ocupa un camió o eruga (10 x 3m) sobre el qual va muntat.  
  
Els sondatges mecànics consistixen en la realització per mitjà de retroexcavadora d'una xicoteta rasa de 3 m de profunditat per a observació de l'estratigrafia i presa de mostres del terreny, després de la qual cosa queda totalment tapada i amb la capa vegetal en la part superior. Cada sondatge es realitza en aproximadament mitja hora de treball.  
Les penetracions dinàmiques consistixen en clavar una vareta a colps fins arribar a la roca o el nivell competent. L'equip es trasllada en vehicle tot terreny o furgoneta i no genera cap tipus d'alteració al terreny.  
Per al condicionament dels camins s'utilitza una retroexcavadora mixta que amb el casset davanter va aplanant, desbrossant i netejant la zona. En algun d'ells, com és el cas del camí 5 caldrà desmuntar i/o terraplenar el terreny lleugerament en anar el camí en paral·lel a les revoltes de nivell. En cap cas se superaran els 0,5 m d'altura en desmuntes i terraplens.  
El temps d'utilització dels accessos dependrà dels metres de perforació dels sondejos, que oscil·larà entre 10-15 dies, dos dies aproximadament per sondeig.   
La longitud dels camins oscil·la entre els 40 m i els 225 m. Els últims 100 m del camí 2 i els camins 3 i 4 queden dins del traçat de la línia de l'AVE, pel que en un futur immediat estaran afectats per les obres.  
El camí 1 coincidix amb el llit de la rambla del Angosto.  
Després de la finalització de cada sondeig es tancaran els camins i s'obstaculitzarà l'accés per mitjà de rasa i muntons de terra, es llaurarà el camí i es retiraran els muntons laterals de terra que hagueren pogut quedar i igualar un poc tota la superfície.  
Tramitació administrativa  
En data 14 de novembre de 2007, la secció forestal de la Direcció Territorial d'Alacant de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge remet el projecte tècnic, estudi d'impacte ambiental i certificat del resultat de la informació pública de l'expedient d'ocupació de forest d'utilitat pública FOCUPAM 4/2007 per a l'obertura de 5 camins a la forest serra de Los Algezares.  
  
El certificat del resultat de la informació pública emés pel Secretari de la Direcció Territorial de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge indica que el projecte i estudi d'impacte ambiental de l'expedient d'ocupació de la forest FOCUPAM 4/2007 han sigut sotmesos a informació pública per mitjà de la seua publicació en el DOCV núm. 5612, de 03 d'octubre de 2007 durant el termini de 30 dies, sense que conste que durant este termini d'exposició al públic s'hi hagen presentat al·legacions al registre d'eixa Direcció Territorial.   
  
Consideracions ambientals  
Elements ambientals que poden estar afectats pel projecte.  
El paisatge semiàrid de l'àrea d'estudi està determinat per les característiques del clima mediterrani, el domini d'una vegetació herbàcia i arbustiva poc desenrotllada i la presència de materials menyspreables amb forts pendents.  
Atesa la naturalesa margosa i argilosa dels materials presents a la zona, el principal agent modelador del terreny és l'escolament superficial que dóna lloc a un paratge on abunden els sistemes de barrancs i rambles, així com els aixaragallaments. Altres processos que succeïxen en major o menor mesura són l'erosió diferencial, el relleu en costa, els processos càrstics i els glacis-terrassa de caràcter al·luvial.  
Els barrancs i rambles presents en l'àmbit d'estudi són afluents del riu Vinalopó, destacant en la zona la rambla de l'Angost a la qual desaiguaran els tàlvegs de l'entorn. El règim dels dits barrancs és intermitent i circula aigua únicament després de fortes pluges.  
  
D'acord amb l'estudi d'impacte ambiental, la sèrie climàtica de vegetació present en l'àmbit del projecte, segons el mapa de sèrie de vegetació d'Espanya és la 31a. Sèrie termomediterrània murcian - semiárida del llentiscle, Pistacia lentiscus, Chamaeropo-Rhamneto lycioidis sigmetum.  
El creixement de les espècies arbòries s'enfronta a seriosos problemes d'humitat, per tant, la vegetació potencial, és un matoll d'aspecte desèrtic denominat espinar, Chamaeropo humilis - Rhamnetum lycioidis, que apareix en les parts mitjana i alta dels vessants dels llits i rambles de la zona. Este matoll està format per llentiscle, margalló, arç negre i trompetera entre altres. La degradació de l'espinar ha deixat pas a altres formacions vegetals encara més esclarissades i més resistents a la sequedat com són l'espart i l'espart albardí. També es troben presents en la zona espècies arbustives com el timó, el romer, la cua de gat, etc.  
  
Sobre els sòls amb alt contingut en algeps, les timonedes que es desenrotllen adquirixen un caràcter especial ja que són molt escassos a Espanya i inexistents en la resta d'Europa el que ha provocat que siguen catalogats per la Unió Europea com a prioritaris per a la seua conservació, dins de la Directiva 92/43/CEE. Esta vegetació es correspon amb l'hàbitat 1.520 vegetació gipsícola Ibèrica.  
Quant a la vegetació arbòria, s'observen en la zona exemplars de pi blanc de repoblació amb escàs desenrotllament degut a les condicions climatològiques i litològiques del terreny.  
Quant a la fauna, són abundants les aus que utilitzen les serres circumdants i l'àrea del pantà d'Elx situat en les proximitats de l'àrea d'estudi per a nidificar, hivernar o com a zona de descans i alimentació durant les migracions. Ni l'embassament ni el seu perímetre de protecció estan afectats per cap dels camins previstos.  
En la zona d'actuació no es troba cap LIC ni ZEPA inclòs en la Xarxa Natura 2000. No obstant això, la zona forma part de l'hàbitat prioritari núm. 1.520 vegetació gipsícola Ibèrica.  
Segons el Pla General d'Ordenació Urbana d'Aspe, l'actuació projectada s'emmarca en sòl no urbanitzable d'especial protecció per trobar-se situat sobre la forest d'utilitat pública, Los Algezares.  
  
Hi ha dos vies pecuàries denominades colada de Los Barrancos i colada de Hondón a Tabayá que coincidixen en algun tram amb el traçat del camí pel que es considera la via pecuària com un itinerari.  
  
Quant al patrimoni cultural valencià, l'estudi d'impacte ambiental, indica que no es té constància de cap BIC o element del patrimoni que puga estar afectat per l'obertura dels camins. No obstant això, no es disposa de l'informe vinculant favorable que ha d'emetre la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, previ a l'inici dels treballs.  
  
Impactes derivats de l'actuació  
Els principals impactes derivats de l'actuació són aquells generats pels moviments de terres, la creació de desmuntes i terraplens, la circulació de maquinària sobre el llit de la Rambla (camí 1), el desbrossament de la vegetació herbàcia i arbustiva i en alguns casos la tala d'exemplars arboris de pi, desplaçament temporal de la fauna, canvis cromàtics, visibilitat dels treballs d'obertura de camins i trànsit de maquinària, ocupació de la forest Los Algezares, trànsit de vehicles per via pecuària, afecció d'hàbitat prioritari i generació de residus inerts i industrials.  
  
No obstant això, i d'acord amb el projecte, els últims 100 metres del camí 2 i els camins 3 i 4 queden dins de la franja d'afecció directa o de la zona d'expropiació previstes per a la línia d'alta velocitat. Açò significa que les afeccions que originen estos camins estaran superposats per les que ocasionen les obres de la línia fèrria, projecte que ja compta amb declaració d'impacte ambiental favorable.  
  
Mesures correctores  
Per a minimitzar els impactes derivats de l'obertura de la resta de camins es preveu realitzar el mínim moviment de terres, i és el camí 5 el que tindria major significació per realitzar desmuntes i terraplens per a la seua obertura. En qualsevol cas els talussos i terraplens creats no superaran els 0,5 m d'altura.  
A més, el desbrossament de la vegetació així com la tala d'exemplars arboris, camí 3, s'ajustarà a l'estrictament necessari per a la circulació de vehicles.  
Una vegada acabats els sondejos i segons es vagen realitzant, es duran a terme les labors de segellat dels camins i condicionament del terreny. Després de la finalització de cada sondeig es tancarà cada camí i s'obstaculitzarà l'accés per mitjà de rasa i muntons de terra perquè no es puga accedir. A més es llaurarà amb tractor tota la zona afectada pels accessos i es retiraran els muntons laterals de terra que pogueren quedar, i igualar així tota la superfície.   
L'actuació plantejada s'estima acceptable des d'un punt de vista ambiental. No obstant això, es considera necessari establir mesures preventives i correctores addicionals i modificar les propostes per a reduir l'impacte sobre el medi, així com per a aconseguir una adequada restauració de la zona i accelerar la seua recuperació.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'art. 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament. L'activitat proposada es troba inclosa en l'annex I, apartat 1. agricultura i zoologia punt i) del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/89, d'Impacte Ambiental.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aproven el Reglament d'Impacte Ambiental; la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article 16.2 m) del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge atribuïx, a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualsevol altres accions dutes a terme, tant pels poders públics com pels particulars en el territori de la Comunitat Valenciana.   
  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, resolc:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals, el projecte d'obertura de cinc camins sobre terreny forestal, forest d'utilitat pública Los Algezares, que permeten l'accés a diverses àrees determinades on realitzar les prospeccions geotècniques necessàries per a la construcció de la línia d'alta velocitat de Llevant, al terme municipal d'Aspe (Alacant), el promotor del qual és In Situ Testing, SL, sense perjuí de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, així com del compliment del que establixen la documentació aportada i l'apartat segon de la present declaració.  
  
Segon  
Condicionants per a l'execució de les obres i el funcionament de l'activitat:  
1. Prèviament a l'execució dels camins, en cas de ser necessari, s'obtindrà de la Direcció Territorial d'Alacant, l'autorització de tala i desarrelament de les espècies a afectar.   
2. L'amplària dels camins no serà superior en cap cas a 3 m  
3. Aquells camins que no vagen a ser afectats pel traçat de la línia fèrria, es restauraran immediatament una vegada finalitzats els assajos geotècnics. Es procedirà a la plantació d'espècies autòctones presents en la zona per a recuperar, en la mesura que es puga, la vegetació i reduir l'afecció al paisatge. Els treballs de restauració es duran a terme amb l'assessorament i supervisió dels servicis tècnics de la Direcció Territorial d'Alacant d'esta Conselleria, que hi introduiran els canvis que estimen pertinents. Les espècies a introduir, procedència, densitats, mètodes de plantació i aportació de terra vegetal seran les que determinen els servicis tècnics abans citats. S'efectuaran regs de plantació i manteniment suficients per a assegurar el seu arrelament.  
4. La restauració comportarà la recuperació morfològica del vessant del camí núm. 5, de manera que el camí i els talussos generats desapareguen en la mesura que siga possible.  
5. El seguiment i vigilància de les obres de restauració es portarà a terme durant un període de com a mínim dos anys després de finalitzada la restauració.  
6. En el cas de descobrir-se restes arqueològiques, paleontològics, etnològics o arquitectònics durant l'execució de les obres es comunicarà immediatament a la Conselleria de Cultura i es complirà amb el que establixen els articles 63 i 65 de la Llei del Patrimoni Cultural Valencià.  
7. L'activitat tramitada haurà de ser compatible amb el PGOU d'Aspe.  
  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 7 de febrer de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 195/9696-ZEK.  
Títol: Fàbrica de paviment i revestiments ceràmics.  
Promotor: Cristal Cerámicas, SA.  
Localització: Carretera de Viver al port de Borriana, km 55,5 polígon Miralcamp (UE UI-6), del terme municipal d'Onda (Castelló).  
  
Autoritat substantiva: Direcció General de Qualitat Ambiental.  
Descripció del projecte  
Cristal Ccervicals, SA, és una empresa del sector ceràmic que desenrotlla la seua activitat des de 1995 al municipi d'Onda. S'ubica a la carretera de Viver al port de Borriana, km 55,5, polígon Miralcamp. Segons projecte, les parcel·les ocupades són tres (la 5, la 7 i la 31) encara que segons consta en cadastre, s'ocupen set parcel·les, referències cadastrals 7374901YK3277S, 7374902YK3277S, 7374903YK3277S, 7173103YK3277S, 7173108YK3277S, 7173109YK3277S, 7173110YK3277S. La indústria està tramitant l'autorització ambiental integrada de la planta.   
Segons l'informe de compatibilitat urbanística emés per l'Ajuntament, la indústria és compatible amb el planejament. La planta repartix les seues instal·lacions entre dos agrupacions de parcel·les de 28.235 m² i 23.633 m² de superfície, segons projecte, separades per un carrer. Les edificacions, 3 naus industrials, ocupen una superfície de 20.475 m².  
La zona disposa de subministrament d'energia elèctrica i gas natural. L'abastiment d'aigua es realitza des de pou propi i pou mancomunat Pou Sant Francesc. L'accés a la parcel·la es realitza des del vial de servici de la carretera de Viver al port de Borriana. Es troba a uns 3 km del nucli urbà i 2 km d'una zona residencial dispersa.  
En particular, en la planta es produirà gres esmaltat, gres porcellànic esmaltat i mono porosa de pasta roja. La producció diària global es xifra en 333,5 tones, sense especificar-se la capacitat total de la planta. De forma esquemàtica, el procés productiu consta de les fases següents: recepció i emmagatzematge de les matèries primeres, les argiles atomitzades en sitges i els esmalts i frites en big-bags, dosificació i premsat en sec; conformació de la peça, esmaltat, pintat i serigrafiat; cocció per mitjà de forns monoestrat, previ pas pels assecadors; selecció i magatzematge per a la seua distribució i venda.  
Les matèries primeres emprades en el procés productiu són principalment aigua,el consum total d'aigua, inclosa la de procés, la destinada a neteja i la consumida en neteges és de 5.600 m³/any del pou propi i 8.500 m³/any del pou mancomunat, i argiles atomitzades. Com a matèries primeres secundàries s'empren additius, colors, engalbes, esmalts, granulades, serigrafies i tintes. Les fonts d'energia empleades són electricitat, 4.320,32 MW/any, i gas natural, 75.585,28 MW/any.   
  
Consideracions ambientals  
La planta s'ubica en un entorn industrial, en què destaca el sector ceràmic. La zona està urbanitzada. Amb caràcter general, la fabricació de productes ceràmics porta associats elevats consums d'aigua i energia i genera emissions a l'atmosfera, soroll, abocaments i residus. No obstant això, el sector gaudix d'un alt desenrotllament tecnològic que li permet reduir la seua incidència ambiental. En este sentit, la metodologia de producció està altament desenrotllada i estandarditzada, i proporciona a tots els fabricants maquinària semblant i emprant les millors tecnologies disponibles.   
L'estudi d'impacte ambiental presentat, bàsicament reproduïx el contingut del projecte de sol·licitud d'autorització ambiental integrada. El mateix tracta de forma genèrica els impactes produïts per l'activitat ceràmica i sense considerar estos sobre la seua ubicació concreta. Per exemple, no es té en consideració que se situa en la zona d'influència antròpica del Parc Natural de la Serra s'espadà, l'alta vulnerabilitat d'aqüífers que caracteritza la zona o l'elevada concentració d'indústries del sector ceràmic. No es considera com un factor susceptible de generar impactes el fet de que la zona d'emmagatzematge de producte acabat estiga ubicada en una parcel·la diferent de la de producció, estant separades per un carrer. Tot això incidix en la baixa qualitat de l'esmentat estudi d'impacte ambiental.  
Respecte a les emissions de contaminants a l'atmosfera, s'indica que van associades als quatre assecadors, els dos forns i l'aspiració de les zones de recepció d'argiles i alimentació a premses, d'esmaltat i l'esmi colador d'enderrocs. Així mateix, s'indica l'existència d'un equip de cogeneració que va ser donat de baixa en 2004 però es podria emprar en casos d'emergència. Les aspiracions porten associats filtres de mànegues per a reduir la concentració de partícules. La resta de focus emeten, a través de ximeneres l'altura de les quals s'ha calculat per a assegurar la suficient dispersió. S'indica que es comprovarà el compliment dels límits establits per mitjà del mesurament periòdic per organisme de control.   
El soroll generat per l'activitat es relaciona amb el trasbals de camions, de matèries primeres, les premses, els ventiladors, forns, assecadors, i els equips d'aire condicionat. Es consideren com a mesures correctores limitar la velocitat de circulació dels camions, els tancaments de les naus, l'aïllament del qual estan dotats els equips externs d'aire condicionat i la correcta instal·lació i equilibrat de la maquinària. S'estima el compliment dels límits sonors establits, no obstant això no s'aporta la preceptiva auditoria acústica, tan sols s'indica que es realitzarà, almenys, una cada 5 anys.  
Respecte a les aigües generades en el procés industrial, junt amb les resultants de la neteja de la fàbrica i les procedents del laboratori, són dirigides per mitjà de canaletes a una bassa d'acumulació des d'on són entregades a través d'un col·lector a l'empresa veïna Onda CogeneraciónSL per a la seua gestió en atomitzador. Les aigües pluvials són abocades a la xarxa d'aigües pluvials i les aigües sanitàries s'aboquen a la xarxa de clavegueram municipal. Només s'aporta autorització d'abocament de les aigües sanitàries. A l'efecte de reduir la possibilitat d'abocaments accidentals al sòl, l'interior de les naus i la resta de superfície de parcel·la estan pavimentades i són impermeables.  
Els residus perillosos generats s'emmagatzemen en zones ensostrades i es disposa d'absorbent per a arreplegar abocaments accidentals. En particular, l'oli industrial usat s'emmagatzema en bidons. La pols arreplegat en els filtres s'emmagatzema en una tremuja de rebutjos. Tots els residus s'entreguen a gestor autoritzat o al proveïdor, en cas d'envasos acollits a sistemes SDDR.  
Tal com s'ha citat, l'abastiment d'aigua es realitza des de pou propi ubicat en la parcel·la de magatzem de producte acabat i des de pou mancomunat de reg. Es considera, per tant, que han de regularitzar-se les concessions davant de l'òrgan de conca corresponent.  
El Programa de Vigilància Ambiental consistix a vigilar allò que s'ha estipulat en l'estudi d'impacte ambiental per mitjà de les mesures següents:  
1. Vigilar que la instal·lació i manteniment es realitzen segons projecte i condicions d'autorització. Comprovar que les mesures preventives i correctores proposades s'han realitzat.  
2. Determinar l'eficàcia de les mesures de protecció i correcció i en cas de deficiències, se'n procedirà a l'esmena.  
3. Verificar l'exactitud de les mesures correctores.  
4. Controls periòdics:   
-Mesuraments periòdics per organisme de control, tant de les emissions a l'atmosfera com del soroll generat.  
-Manteniment i neteja dels filtres.  
-Inspecció anual de les arquetes d'aigües residuals, conduccions i bassa d'acumulació i inspecció trianual per OCA.  
-Anàlisi anual de l'aigua de pou.  
-Seguiment dels residus generats.  
-Vigilància de les instal·lacions.  
-Existència de plans d'emergències.  
Afeccions legals  
El projecte està sotmés a la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de Prevenció i Control Integrats de la Contaminació, segons el subapartat 3.5, instal·lacions per a la fabricació de productes ceràmics per mitjà d'enfornat..., amb una capacitat de producció superior a 75 Tm/dia, de l'annex I. La indústria tramita l'autorització ambiental integrada que atorga la Direcció General per al Canvi Climàtic, la qual té atribuïdes les competències en matèria de prevenció i control integrats de la contaminació.   
  
Altres afeccions considerades són:  
-La producció d'energia està inclosa com a activitat potencialment contaminant del sòl, en l'annex I, del RD 9/2005, de 14 de gener.   
  
-La fabricació de productes d'argila per a la construcció està catalogada com a activitat potencialment contaminant de l'atmosfera, grup B, del Decret 833/1975.  
-L'activitat està sotmesa a la legislació en matèria de residus, en particular, pel que fa a producció de residus i residus d'envasos.  
  
-Queda sotmesa, així mateix, a la legislació en matèria de contaminació acústica i en particular, al Decret 266/2004, de 3 de desembre.  
  
Tot això, sense perjuí de les autoritzacions que procedisca obtindre d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que siga aplicable.  
Tramitació administrativa  
Amb data 2 d'octubre de 2007, es va rebre escrit de l'Àrea de Qualitat Ambiental de la Direcció General de Qualitat Ambiental, en què sol·licitava l'avaluació ambiental del projecte, a instàncies de Cristal Cerámicas, SA. A este efecte, es comunicava la finalització del tràmit d'informació pública de l'expedient, sense que s'hagen rebut al·legacions a este.   
Amb anterioritat, en data 2 de febrer de 2007 i als efectes de consultar sobre la suficiència i idoneïtat de la documentació, expedient 31-2007/AMB, l'Àrea de Qualitat Ambiental hi havia remés:  
-Projecte bàsic d'autorització ambiental integrada i annexos.  
-Estudi d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
L'activitat ha de sotmetre's al procediment d'avaluació d'impacte ambiental, d'acord amb l'apartat l), del grup 4, de l'annex 1, de la Llei 6 2001/, de 8 de maig, de modificació del Reial Decret Legislatiu 1302 1986/, de 28 de juny d'Avaluació d'Impacte Ambiental, fabricació de productes ceràmics per mitjà d'enfornat.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162 1990/, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; la Llei 2 89/, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i les altres disposicions que se li apliquen.  
L'article quint de la Llei 2/1989, de 3 de març, atribuïx a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la dita llei.   
L'article16 del Decret 131 2007/, de 27 de juliol, del Consell pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, modificat pel Decret 217/2007, de 26 d'octubre, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent declaració d'impacte ambiental:  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals, el projecte d'indústria de fabricació de paviment i revestiment ceràmic, promogut per Cristal Cerámicas, SA, ubicada al polígon Miralcamp, unitat d'execució UI-6, d'Onda, Castelló, en els termes que establix el Projecte, l'estudi d'impacte ambiental i la resta de documentació que consta en l'expedient.  
Addicionalment, es compliran les condicions següents:   
1. Ha de regularitzar-se davant de l'organisme de conca corresponent, les concessions relatives a l'ús d'aigua de pou propi i de pou mancomunat.  
2. S'haurà de disposar de la corresponent autorització d'abocament d'aigües pluvials a la xarxa separativa del polígon.  
3. Vist que segons els plànols, la zona d'emmagatzematge de residus perillosos està oberta a l'exterior per un dels seus costats, ha de disposar-se de mitjans de retenció que impedisquen l'arrossegament o l'abocament de residus cap a la zona exterior.   
4. Ha d'incloure's en el Programa de Vigilància Ambiental el control periòdic de l'absència total d'abocaments al sòl, per l'alta vulnerabilitat d'aqüífers i la seua ubicació en l'àrea d'influència antròpica del PORN de la Serra d'Espadà.  
5. Les accions incloses en el Programa de Vigilància Ambiental hauran de documentar-se, als efectes d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de la seua eficàcia.  
6. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a l'òrgan ambiental competent que establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
Segon  
Notificar als interessats que contra la present resolució, per ser acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produïx indefensió, no es pot interposar cap recurs; sense perjuí d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 14 de gener de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno.