Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9433, del 22-09-2022 (2022/8380)

RESOLUCIÓ d'11 d'abril de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula l'informe d'impacte ambiental del Projecte de rehabilitació estructural dels viaductes de l'Algar (PK 54+557) i Mascarat (PK 60+974), de la línia 9 del TRAM d'Alacant, als termes municipals d'Altea i Calp (Alacant). Expedient: (2055394) 125/2020/AIA.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9433

Data del DOGV
:   22-09-2022

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2022/8380


Data del document
:   11-04-2022

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica
    * Altea
    * Calp
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ d'11 d'abril de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula l'informe d'impacte ambiental del Projecte de rehabilitació estructural dels viaductes de l'Algar (PK 54+557) i Mascarat (PK 60+974), de la línia 9 del TRAM d'Alacant, als termes municipals d'Altea i Calp (Alacant). Expedient: (2055394) 125/2020/AIA. [2022/8380]  
  
«Informe d'impacte ambiental  
Expedient: (2055394) 125/2020/AIA  
Títol: Projecte de rehabilitació estructural dels viaductes de l'Algar (PK 54+557) i Mascarat (PK 60+974), de la línia 9 del TRAM d'Alacant.  
Titular: Ferrocarrils de la Generalitat Valenciana (FGV).  
Òrgan substantiu: Ferrocarrils de la Generalitat Valenciana (FGV).  
Localització: termes municipals d'Altea i Calp (Alacant).  
  
Descripció del projecte  
Ferrocarrils de la Generalitat Valenciana (FGV) promou la renovació i ampliació d'infraestructures de la xarxa de TRAM d'Alacant (línia 9 i línia 1). Entre les actuacions previstes s'ha redactat el Projecte de rehabilitació estructural dels viaductes de l'Algar (PK 54+557) i Mascarat (PK 60+974).  
El projecte consta de dues actuacions, una en el viaducte del Mascarat (PK 60+974) al terme municipal de Calp, i l'altra en el viaducte de l'Algar (PK 54+557) al terme municipal d'Altea, ambdós a la província d'Alacant.  
L'actuació en el viaducte de l'Algar (PK 54+557) consistirà en la substitució de l'estructura actual del pont metàl·lic, en el mateix llit del riu Algar, per l'execució d'un nou viaducte situat paral·lelament i immediatament aigües amunt de l'existent, de manera que el viaducte que està operatiu en l'actualitat es convertisca en una passarel·la per als vianants d'acord amb les determinacions del Catàleg de béns cultural i patrimonial de l'Ajuntament d'Altea per complir els estats límits estructurals i la fatiga establits per la normativa vigent (IAPF-2007 «Instrucció d'accions a considerar en ponts de ferrocarril») que permeten la circulació de trens sense cap tipus de restricció.  
L'actuació en el viaducte del Mascarat (PK 60+974), refermat entre dos vessants rocosos i elevat, consisteix en la substitució de l'estructura actual del pont metàl·lic per una nova estructura metàl·lica, mantenint un disseny estèticament similar a aquest quant a geometria de l'estructura i baranes, a fi de no alterar la inclusió d'aquesta estructura en l'entorn, respectant-ne la tipologia i els aspectes actuals.  
  
  
Tramitació administrativa  
En data 30 de desembre de 2020, va tindre entrada en aquest òrgan ambiental una sol·licitud d'FGV en què s'adjuntava l'estudi d'impacte ambiental del Projecte de rehabilitació estructural dels viaductes de l'Algar (PK 54+557) i Mascarat (PK 60+974), de la línia 9 del TRAM d'Alacant, perquè es determinara la necessitat o no de sotmetiment a avaluació ambiental del projecte.  
En data 14 d'octubre de 2021 emet un informe el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental (214/20/AMB) en el qual es conclou que les actuacions previstes no constitueixen un supòsit d'avaluació d'impacte ambiental ordinària, però que, no obstant això, atés que es desenvolupen en l'àmbit d'espais naturals protegits i Xarxa Natura 2000, és procedent tramitar l'avaluació d'impacte ambiental simplificada dels projectes i sol·licitar consulta als òrgans gestors dels esmentats espais, així com a altres organismes afectats per la realització del projecte. Així mateix, es comunica que, vist l'abast dels documents remesos per FGV, es disposa de la documentació indicada en l'article 45 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, i FGV actua com a promotor i òrgan substantiu als efectes previstos en l'esmentada Llei 21/2013, de 9 de desembre, de conformitat amb el que es preveu en l'article 87 de la Llei 6/2011, d'1 d'abril, de mobilitat de la Comunitat Valenciana, i en l'Ordre 2/2016, de 15 de febrer, modificada per l'Ordre 4/2018, de 28 de maig.  
Amb data 25 d'octubre de 2021, aquest òrgan ambiental realitza diferents consultes i sol·licita emissió d'informe en relació amb l'afecció ambiental del projecte a diferents organismes, com són:  
- Ajuntament d'Altea.  
- Ajuntament de Calp.  
- Subdirecció General del Medi Natural i Avaluació Ambiental.  
- Direcció General de Cultura i Patrimoni.  
- ST d'Agricultura d'Alacant Servei Forestal.  
- Direcció General de Política Territorial i Paisatge.  
Es transcriu a continuació el contingut de caràcter ambiental dels informes rebuts:  
Informe del Servei de Vida Silvestre i Xarxa Natura 2000 (amb data 25.11.2021), el qual conclou indicant que per les característiques i la naturalesa del projecte, no tindrà efectes apreciables sobre hàbitats naturals ni sobre espècies silvestres prioritàries de la Xarxa Natura 2000.  
Informe de la Direcció General de Política Territorial i Paisatge (amb data 23.12.2021), el qual, en resum i textualment, conclou:  
«D'una banda, la previsió de les cotes de la plataforma del nou viaducte i les estructures de recolzament i suport de l'existent no generen increment significatiu del risc ni alteren el règim de corrents, i compleixen el que s'especifica, per assimilació, en els articles 9 i 17 de la normativa del PATRICOVA. Per això, s'ha d'assegurar que la secció del nou viaducte té capacitat hidràulica suficient per a conduir el cabal del llit del riu Algar.  
D'altra banda, s'haurà de justificar el compliment de l'article 21 de la normativa del PATRICOVA, de manera que es justifique la protecció de la infraestructura per a les avingudes corresponents a un període de retorn de 500 anys, per tractar-se d'una infraestructura d'alta vulnerabilitat.  
Finalment, en el viaducte del Mascarat l'execució és una nova estructura en el mateix emplaçament, per tant no genera afecció ni alteració de les seccions hidràuliques. A més, per tractar-se d'una actuació que afecta només el tauler del viaducte esmentat, es considera que l'actuació no està afectada per risc d'inundació.  
Conclusió  
Per tot el que s'ha exposat, es considera que el Projecte de rehabilitació estructural del viaducte de l'Algar (PK54+557) i Mascarat (PK 60+974), de la línia 9 del TRAM d'Alacant no es troba afectat per perillositat d'inundació, segons les determinacions normatives del Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana».  
  
Informe d'espais naturals protegits (amb data 12.01.2022), conclou favorablement i textualment, i afirma que:  
«Es considera que no és previsible que la proposta d'actuació desenvolupe una afecció negativa significativa sobre l'espècie animal i/o vegetal protegida i sobre els espais naturals protegits competència d'aquest servei.  
No obstant això, s'haurà de comunicar l'inici dels treballs al Servei Territorial de Medi Ambient d'Alacant, perquè l'agent mediambiental de la zona puga informar sobre els detalls de l'actuació i puga realitzar el seguiment faunístic de manera que les obres i les zones d'apilaments temporals no afecten les poblacions de tortuga de rierol i, si cal, establisca els criteris per a realitzar la delimitació zonal de les obres.  
  
Tot això, sense perjudici del que puga derivar-se de l'aplicació concurrent d'altres normes sectorials, del mateix rang o d'un rang superior, per les diferents administracions públiques en l'àmbit de les seues competències».  
Informe de la Direcció General de Cultura i Patrimoni (amb data de 28.01.2022). No s'indiquen condicions respecte al viaducte del Mascarat. En relació amb el viaducte de l'Algar, en resum i textualment, conclou que:  
«L'actuació proposada se situa en l'entorn de protecció del bé de rellevància local amb fitxa en el Catàleg de béns i espais protegits en tramitació.  
2. En virtut de l'article 50.4 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, i l'article 9 del Decret 62/2011, de 20 de maig, del Consell, pel qual es regulen el procediment de declaració i el règim de protecció dels béns de rellevància local (Decret 62/2011), des del punt de vista arquitectònic la tutela correspon a l'ajuntament, que atorgarà totes les llicències municipals, i actes d'anàloga naturalesa, que s'ajusten a les determinacions de la corresponent fitxa de catàleg, i les comunicarà, amb caràcter simultani, a la conselleria competent en matèria de cultura en la forma establida en l'article 14 de l'esmentat decret.  
  
D'acord amb el que es disposa en l'article 12 del Decret 62/2011, correspon a l'ajuntament vetlar perquè es respecten els tipus edificatoris tradicionals, així com el cromatisme, els materials i la disposició de buits quan es tracte de zones urbanes, i garantirà la preservació del paisatge rural tradicional quan es tracte d'àmbits rústics, i s'evitarà en tot cas que la situació o les dimensions de les edificacions o instal·lacions pertorben la seua contemplació.  
3. Així mateix, d'acord amb el que es disposa en l'article 14.3 de l'esmentat decret, relatiu al règim de comunicació de llicències dels béns immobles de rellevància local, en els entorns de protecció dels béns immobles de rellevància local, i excepte requeriment exprés, no caldrà la comunicació de llicències a la conselleria competent en matèria de cultura.  
Des del punt de vista arqueològic, la construcció d'un nou pont en paral·lel a l'actual afectaria el subsol, sent aplicables les cauteles arqueològiques establides en l'article 62 de l'LPCV, en conseqüència, caldria realitzar un seguiment arqueològic de la intervenció d'acord amb el que es disposa en l'article 13 del Decret 62/2011.  
  
4. Es comunica a la Direcció General de Qualitat i Medi Ambient que, d'acord amb la legislació patrimonial, la competència és en primera instància de l'Ajuntament d'Altea, en conseqüència, serà l'ajuntament qui remeta la documentació, si escau, segons el que es disposa en l'article 10.3 del Decret 62/2011 per trobar-se en tramitació el Catàleg de béns i espais protegits».  
  
Amb data 21 de febrer de 2022, es rep en aquest òrgan ambiental una comunicació des de l'ST d'Agricultura Medi Ambient d'Alacant que sol·licita informació complementària per a poder emetre l'informe sol·licitat.  
Amb data 23 de febrer de 2022, des d'aquest òrgan ambiental se sol·licita a FGV la informació requerida per l'ST d'Agricultura Medi Ambient d'Alacant. Amb data 9 de març de 2022, FGV remet a aquest òrgan ambiental aquesta informació requerida, per a finalment, amb data 10 de març de 2022, des d'aquest òrgan ambiental es remet la informació sol·licitada a l'ST d'Agricultura Medi Ambient d'Alacant.  
  
Informe del Servei Territorial d'Agricultura Medi Ambient d'Alacant (Servei Forestal) (rebut el 22.03.2022), el qual, textualment, conclou favorablement amb el condicionat següent:  
«1. El projecte de construcció haurà de preveure, en finalitzar els treballs, la restauració de les zones afectades, compactades, que hagen patit alteracions de la seua geometria, tapada de rases, buits, labors de drenatge cap a llits, etc., efectuant les labors necessàries per a recuperar/restituir la vegetació afectada. Aquestes labors o cures es prolongaran, si fora necessari, al llarg del primer estiu, després de la seua implantació (regs, reposició de falles, etc). Aquesta restauració vegetal haurà de detallar-se en el projecte constructiu i comptar amb un informe favorable d'aquesta direcció territorial.  
2. Els préstecs necessaris s'obtindran de pedreres legals, mentre que els sobrants seran traslladats a abocadors autoritzats. Les zones d'apilament de materials/màquines situats en terreny forestal hauran de comptar amb l'aprovació d'aquesta secció forestal. La terra vegetal extreta s'apilarà en el seu perímetre per a la ràpida regeneració d'àrees degradades (amb independència de la que, a més, siga necessari aportar-hi). A més, prèviament a l'obra es procedirà a la senyalització i l'abalisament de tota la zona que haja de resultar afectada per les obres, i s'impedirà el pas de maquinària i el depòsit de materials fora d'aquestes àrees. S'eliminaran tots els residus d'obra i d'altres que pogueren haver en la zona de treballs.  
3. Pel que fa a les afeccions a la via pecuària, si en algun moment cal interrompre el seu trànsit, se senyalitzarà temporalment un traçat alternatiu en condicions de seguretat per als usos propis del domini públic pecuari. Si la construcció ocupa terreny demanial de la via pecuària, haurà de sol·licitar-se la concessió demanial o altres alternatives disposades en la Llei 3/2014, d'11 de juliol, de la Generalitat, de vies pecuàries de la Comunitat Valenciana.  
4. Respecte al manteniment de maquinària, es prohibirà l'abocament de subproductes a la xarxa de drenatge.  
5. En tots els treballs que suposen risc d'incendi (radials, soldadores, maquinària que puga produir espurnes, etc.), s'haurà de complir escrupolosament el Decret 7/2004 (plec general de mesures de prevenció en treballs que comporten risc d'incendi en la forest o les seues proximitats); a més, se suspendran aquestes actuacions en dies de perill extrem (preemergència nivell 3). Aquestes mesures hauran d'estar reflectides en el preceptiu estudi de seguretat i salut i incorporades al seu pressupost.  
6. Qualsevol tala o poda d'exemplars d'espècies arbòries haurà de ser prèviament autoritzada per aquesta direcció territorial.  
7. No es podran utilitzar herbicides en la plataforma ferroviària en els trams que vagen o limiten amb vies pecuàries (considerant-se a aquest efecte una amplària de 4 m a cada costat de l'eix dels assagadors).  
8. Vies pecuàries. En l'encreuament amb les dues vies pecuàries, se senyalitzarà la seua presència al final de les obres mitjançant la cartelleria oficial. Durant les obres, hauran d'establir-se els desviaments necessaris perquè l'ús propi d'aquestes no resulte totalment interromput.  
9. Es comunicarà l'inici dels treballs a l'agent mediambiental de zona.  
10. La possible afecció a zones humides catalogades haurà de comptar amb l'informe del Servei d'Espais Naturals Protegits».  
Respecte a la resta d'ajuntaments i administracions consultades, no s'ha rebut informe de resposta en el moment de l'emissió d'aquest informe. No obstant això, la informació continguda en l'expedient aporta elements de judici suficients per a continuar el procediment d'avaluació d'impacte ambiental simplificada.  
  
Consideracions ambientals  
Per a l'emissió d'aquest informe d'impacte ambiental, de conformitat amb l'article 47 de la Llei 21/2013, s'han tingut en compte els criteris de l'annex III d'aquesta.  
Característiques del projecte  
El projecte consta de dues actuacions principals. D'una banda, el viaducte de l'Algar, el qual es construirà paral·lelament al viaducte que hi ha en el llit del riu Algar, situat al terme municipal d'Altea (Alacant), i que constarà d'una nova estructura de formigó armat constituïda per un tauler isostàtic de bigues artesa de formigó prefabricades, que s'amplia a 10 buits en lloc dels 8 existents, amb la intenció de millorar la permeabilitat transversal de l'obra, millorar la seua integració urbana i reduir el possible efecte pantalla que aquesta infraestructura podria generar entre l'aparcament i les instal·lacions esportives municipals.  
  
D'altra banda, el viaducte del Mascarat (PK60+974) es troba sobre el barranc de Salar, pertanyent al terme municipal de Calp (Alacant), i se situa a 140 m d'altitud, entre dos túnels excavats en la muntanya. Té una longitud d'uns 43 m i els seus estreps recolzen directament sobre els massissos rocosos del barranc. L'actuació consisteix a canviar totalment el viaducte existent per una estructura nova en la seua mateixa ubicació. Es proposa un disseny estèticament similar a l'existent amb l'objectiu de no canviar la inclusió d'aquestes estructures en el seu entorn. No obstant això, la solució passarà d'una estructura metàl·lica reblonada, a una estructura mixta, formada per perfils metàl·lics soldats (HEB, IPE o similars), i una llosa de formigó que formarà part del cordó superior.  
  
Ubicació del projecte  
El viaducte de l'Algar està situat en l'àmbit de zona humida catalogada en la mateixa desembocadura del riu Algar, i també en zona amb risc per inundació inclosa en el PATRICOVA.  
D'altra banda, el viaducte del Mascarat, a pesar que se situa a una alçària considerable en un barranc i amb els estreps refermats sobre els estrats rocosos, està situat dins de l'àmbit de l'espai LIC-Serres de Ferrer i Bèrnia i ZEPA-Muntanyes de la Marina (Xarxa Natura 2000).  
  
Ambdós viaductes estan situats en zones que es corresponen amb sòl forestal, segons la cartografia del PATFOR.  
Característiques del potencial impacte  
Respecte al viaducte de l'Algar, la principal afecció correspondrà a l'ocupació espacial del viaducte nou a executar, paral·lel a l'existent, i a l'afecció sobre el paisatge durant tota la vida útil del projecte.  
Respecte al viaducte del Mascarat, situat en el barranc de Salar del terme municipal de Calp (Alacant), l'afecció es preveu molt de menor que la del viaducte de l'Algar, ja que se substituirà el viaducte existent per un altre de similars característiques en la mateixa ubicació, per la qual cosa s'estima que l'impacte produït en la fase d'explotació no serà significatiu respecte de l'actual.  
Es proposen en l'EIA mesures preventives i correctores en la fase d'execució del viaducte de l'Algar, que resulten aplicables també per a l'execució del viaducte del Mascarat.  
Els impactes ambientals que es podran generar en l'entorn durant de la fase de construcció, i les seues mesures preventives o correctores principals per a minimitzar o anul·lar les possibles afeccions, s'indiquen a continuació:  
Per a minimitzar l'emissió de partícules a l'atmosfera, generades per la maquinària i els vehicles intervinents en els treballs, es tindran en compte les pràctiques següents:  
- Els vehicles destinats al transport de materials, terres i enderrocs (que circulen per l'exterior de la zona d'obres) disposaran de mesures de protecció per evitar les pèrdues de càrrega i la formació de pols durant el transport.  
- Es regularà la velocitat de trànsit pels vials i camins per disminuir la generació de pols.  
- Es regaran les superfícies exposades i no pavimentades per evitar l'emissió de partícules en suspensió que puguen perjudicar la seguretat de les infraestructures limítrofes i perjudicar la vegetació circumdant.  
  
- Tota la maquinària haurà d'haver superat satisfactòriament les inspeccions relatives al seu manteniment oficial.  
Els nivells de soroll generats per l'activitat d'obra no excediran els fixats en la legislació vigent, i es procurarà que la jornada de treball es limite al període diürn. Aquest període queda definit en les ordenances municipals i sol estar comprés entre les 8.00 i les 22.00 hores.  
  
Amb caràcter general, queda prohibit tot abocament no autoritzat en l'obra i, en particular, l'abocament de qualsevol líquid com aigües sanitàries i llavada de materials d'obra. Si durant les obres es detecta un abocament subsuperficial, es procedirà a sanejar el sòl afectat substituint-lo per material granular. Els residus generats seran tractats adequadament en funció de les seues tipologies (inertes, perillosos i no perillosos).  
- En cap cas s'abocaran aigües residuals dels serveis sanitaris de l'obra en llits naturals, ni produir infiltracions directes sobre el terreny.  
  
- Si s'optara per la instal·lació de banys portàtils químics, es comprovarà que l'empresa instal·ladora compta amb les autoritzacions corresponents per a realitzar la retirada periòdica dels residus.  
- A l'inici de l'obra, es delimitarà i senyalitzarà una o diverses zones perfectament excavades, impermeabilitzades i delimitades, en funció dels accessos a les zones de formigonada, per a la llavada dels canalons i, si fora necessari, dels tancs de formigó, i s'informarà el proveïdor de l'obligatorietat de realitzar la llavada en aquesta zona.  
- En cap cas es permetran llavades fora de les zones especificades, ni fora del recinte de l'obra, excepte en la planta del proveïdor.  
Pel que fa als residus generats durant els treballs, se seguiran per ordre de prioritat els destins següents:  
- Es reutilitzaran, els residus inerts adequats (RIA) generats, en la mateixa obra com a material de rebliment, per a la restauració de les zones afectades, etc., amb l'aprovació de la direcció d'obra.  
- Es depositaran en terrenys pròxims a les obres amb un únic objectiu de millora ambiental de l'entorn (terres fèrtils).  
- Es podran reutilitzar en obres pròximes. En aquest cas, haurà de conservar-se un registre que indique la casuística, els volums i el destí d'aquests materials.  
- Com a últim recurs, o per no ser reutilitzable per a algun dels punts anteriors, es transportaran a abocador autoritzat o designat per l'ens local pertinent. Els abocadors, sempre que siga possible, se seleccionaran amb criteris de minimització de les afeccions ecològiques i paisatgístiques, i es potenciarà la possible restauració de zones de préstec a cel obert, o bé zones ja degradades pròximes a l'obra. Abans de transportar els residus a abocador, el responsable d'obra s'assegurarà que reuneix les corresponents autoritzacions administratives per a la recollida i tractament del residu.  
Amb la finalitat de minimitzar l'impacte que generaran els treballs a l'entorn de l'obra, s'estableixen les mesures preventives i protectores següents:  
- L'obra haurà de mantindre's en adequades condicions de neteja i ordre per evitar que es produïsquen danys al medi per qualsevol acció ocasionada per això.  
- Periòdicament, per defecte una vegada per setmana, es comprovarà l'estat de neteja i ordre de l'obra, i es procedirà a la retirada de residus fins a la zona de depòsit d'aquests, controlant, així mateix, que no es produeixen depòsits i acumulacions de materials, o abocaments accidentals d'aquests, que generen impactes en el paisatge i en el medi com els descrits amb anterioritat.  
- Tots els residus i la brutícia en general que siga producte de les activitats de construcció es recolliran i gestionaran adequadament.  
  
Per a protegir, conservar i restaurar els sòls afectats per les obres, es prendran les mesures següents:  
- Quedarà prohibit l'apilament de materials en qualsevol àmbit no autoritzat, així com sobre sòls aliens als estrictament delimitats i abalisats per al desenvolupament de l'actuació.  
- S'evitarà l'afectació dels sòls per abocaments derivats de fuites o vessaments dels mateixos fluids dels vehicles, de la seua càrrega o de les mateixes zones de depòsit.  
- En l'actuació del viaducte de l'Algar, per a instal·lacions auxiliars, zona d'apilament i pàrquing de vehicles i maquinària, es proposa la utilització d'una part de la zona de la superfície del mercat ambulant. Es tracta d'una zona asfaltada i de superfície plana. L'ocupació d'aquestes superfícies serà de caràcter temporal i es mantindran en tot moment l'ordre i la neteja indicats.  
- En les superfícies o zones interiors del llit, estarà prohibit depositar, abocar o deixar qualsevol tipus d'enderroc, material d'obra, residu o abocament.  
- Es delimitaran mitjançant jalonament les superfícies en les quals no estiga permés l'accés de maquinària tal com es descriu en l'estudi d'impacte ambiental (d'ara en avant, EIA).  
- Després de l'execució de les obres, es procedirà a la retirada dels enderrocs i materials sobrants, així com a la neteja dels terrenys afectats.  
  
Amb posterioritat, es durà a terme una restauració ambiental de les zones interiors del llit, mitjançant la plantació amb espècies arbustives autòctones. La vegetació exerceix una gran influència sobre l'estabilitat superficial, a més de representar millores de diversitat biològica i paisatgística.  
- Per a revegetar la zona afectada per l'actuació, se seguiran les mesures proposades en l'EIA del projecte.  
Per a minimitzar l'afecció a la qualitat de les aigües durant l'execució de les obres s'adoptaran les mesures que es descriuen a continuació:  
  
- Queda prohibida la ubicació de zones auxiliars, zones d'apilament i zones d'aparcament de vehicles i maquinària en àmbits delimitats com de risc d'inundació.  
- Queden totalment prohibits els abocaments de fluids, enderrocs i materials d'obra en el llit.  
- En cas de produir-se abocaments accidentals, es procedirà a informar la Confederació Hidrogràfica del Xúquer i es duran a terme totes les mesures pertinents per a restituir la situació inicial.  
- No s'ubicarà maquinària, equips o altres elements o materials d'obra sobre llits de qualsevol curs d'aigua.  
- La manipulació de qualsevol substància potencialment contaminant s'efectuarà en instal·lacions condicionades per a aquesta finalitat.  
Un altre impacte probable serà l'afecció a la vegetació de l'entorn. Per això, amb l'objectiu de protegir la vegetació es proposen les mesures protectores següents:  
- S'abalisaran i jalonaran els arbres existents a l'entorn de les obres perquè no es vegen afectats, conformement a les indicacions de l'EIA.  
  
- Poden existir en l'entorn de les obres alguns exemplars, per als quals les obres suposen un risc d'afecció a branques i copes que es projecten sobre la zona d'obra, a causa del moviment de la maquinària i/o el trasllat de l'estructura del pont. Per a la prevenció de danys mecànics a branques i copes per aquesta causa, es preveu l'execució, abans de l'inici de les obres i de manera puntual de podes, degudament justificades, de les branques que pogueren presentar un major risc d'afecció per la maquinària d'obra. En tot cas, les podes només s'efectuaran per a evitar danys majors a l'arbratge.  
- Una vegada conclosos els treballs, es procedirà a la inspecció visual dels exemplars arboris adjacents a les obres, amb la finalitat d'avaluar els possibles danys produïts per les obres, i es procedirà, si escau, al tractament de ferides i eliminació de parts mortes o esguellades mitjançant poda duta a terme per personal especialitzat.  
Per reduir el risc d'incendi derivat de les accions de l'obra, s'haurà de complir el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants.  
  
Respecte a les afeccions a la població i a la mobilitat:  
- Es planificaran, si fora necessari, els desviaments adequats per a mantindre la mobilitat de la població, mantenint els accessos, camins i vies pecuàries, llevat que es dispose del corresponent permís d'afecció ocupació.  
- Tots els accessos a l'obra quedaran senyalitzats, col·locant els corresponents senyals d'advertiment d'eixida de camions i de limitació de velocitat a les distàncies reglamentàries.  
- Es garantiran, en tot moment, els accessos per als vianants i viaris. S'informarà adequadament els consumidors (establiments, itineraris, etc.), tant dins com fora de la mateixa zona d'obra, sempre que aquesta puga afectar la seua mobilitat.  
- Durant la fase de construcció, s'hauran d'evitar els obstacles en la via pública, així com en els accessos a les obres.  
A fi de reduir els impactes específics sobre la vegetació se seguiran les mesures següents:  
- Se seleccionaran les espècies a emprar en jardineria i zones verdes de tal manera que aquestes siguen autòctones.  
- En cap zona de restauració, tractament de talussos i/o enjardinaments, es plantaran les espècies descrites en l'EIA, tenint en compte el seu caràcter invasor en el territori de la Comunitat Valenciana, l'expansió de les quals, en zones naturals i rurals, pot comportar greus conseqüències ecològiques  
Per minimitzar impactes sobre espais amb qualsevol tipus de protecció afecció ambiental i/o cultural patrimonial, caldrà ajustar-se a les mesures preventives i protectores següents:  
- Les operacions delicades de desmantellament i moviments de maquinària se suspendran en dies de pluja intensa per evitar l'aportació de sòlids indesitjats a l'escolament superficial i/o altres accidents derivats.  
- No es crearan àmbits deprimits en els quals puga acumular-se l'escolament després de successos de precipitació excepcional.  
- Se seguiran tots aquells preceptes i mesures que s'establisquen en les normes d'integració paisatgística i en les conclusions operatives del preceptiu estudi d'integració paisatgística a elaborar com a part integrant de la documentació necessària per a l'adequada integració ambiental de l'actuació, així com en els preceptius articles de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori i protecció del paisatge.  
  
- Es compliran tots aquells preceptes que, en matèria de correcció i minimització d'impactes ambientals i territorials de qualsevol actuació, s'establisquen en la normativa urbanística vigent que, amb caràcter municipal, s'aplique al terme municipal d'Altea.  
L'estudi d'impacte ambiental compta amb un pla de vigilància ambiental (d'ara en avant PVA) que determina les pautes establides a seguir, efectuant els controls i activitats programades amb la periodicitat corresponent. Tant per a la fase de construcció com per a la de funcionament, els objectius que perseguirà el PVA, es poden resumir en els següents:  
- L'adopció de les mesures correctores establides en aquest document, sent necessària la contínua determinació de l'eficàcia d'aquestes mesures amb la finalitat de comprovar que prevenen, minimitzen, eliminen o compensen els impactes ambientals indicats, o aquells que pogueren produir-se i menyscabar la qualitat del mitjà receptor i/o circumdant.  
- Detectar alteracions en els factors ambientals de manera que puguen establir-se noves mesures correctores i modificar-se les ja existents per evitar la gènesi de nous i diferents impactes sobre el medi receptor.  
- Establir protocols bàsics d'actuació en cas de situacions d'emergència.  
Conclusió  
Atesa la necessitat de la satisfacció d'un servei de transport públic eficient i segur, les característiques de l'entorn, la magnitud dels impactes previsibles i les mesures preventives i correctores plantejades pel promotor, en relació amb els criteris de l'annex III de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, es pot concloure que el projecte, en els termes previstos, no tindrà efectes adversos significatius sobre el medi ambient i no requereix avaluació d'impacte ambiental ordinària.  
  
  
Consideracions jurídiques  
El Projecte de rehabilitació estructural dels viaductes de l'Algar (PK 54+557) i Mascarat (PK 60+974), de la línia 9 del TRAM d'Alacant, constitueix un supòsit d'avaluació d'impacte ambiental simplificada, d'acord amb l'article 7.2 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre.  
  
  
L'expedient ha seguit el tràmit d'avaluació d'impacte ambiental simplificada, previst en la secció 2a, capítol 2 del títol II de la Llei 21/2013.  
El Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
Per tot l'anterior, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i amb el vistiplau del subdirector general del Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental, fent ús de les atribucions que tinc, resolc:  
  
  
Primer  
Estimar que el Projecte de rehabilitació estructural dels viaductes de l'Algar (PK 54+557) i Mascarat (PK 60+974), de la línia 9 del TRAM d'Alacant, sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, no tindrà efectes significatius sobre el medi ambient i no requereix una avaluació d'impacte ambiental ordinària, sempre que s'ajuste a les previsions de l'estudi d'impacte ambiental, a les indicacions i al condicionat dels informes obtinguts dels organismes consultats, als termes d'aquest informe i, en particular, a les condicions que a continuació s'especifiquen:  
  
- En el projecte de construcció, de la part referent al viaducte de l'Algar, s'incorporaran en el disseny de la infraestructura les condicions establides en l'informe en matèria d'ordenació del territori, en relació amb la capacitat hidràulica del conjunt.  
- En cas d'aparició de restes arqueològiques durant l'execució de l'obra, s'hauran de detindre immediatament els treballs i comunicar-ne la roballa a l'òrgan competent en matèria de cultura i patrimoni.  
- Les accions incloses en el programa de vigilància i seguiment ambiental hauran de documentar-se, a l'efecte d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de la seua eficàcia. La documentació estarà a la disposició de les autoritats competents.  
- El seguiment del compliment de les mesures descrites en l'EIA, així com les propostes emeses pels diferents organismes consultats, correspondrà a l'òrgan substantiu, així com de les mesures addicionals proposades.  
  
Segon  
De conformitat amb el que es preveu en l'article 47 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
A. L'informe d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, sense perjudici de la seua publicació en la seu electrònica de l'òrgan ambiental.  
B. L'informe d'impacte ambiental perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera procedit a l'autorització del projecte en el termini màxim de quatre anys des de la seua publicació, llevat que s'acorde la pròrroga de la vigència de l'informe d'impacte ambiental.  
C. L'informe d'impacte ambiental no serà objecte de cap recurs, sense perjudici dels que, si escau, siguen procedents en la via administrativa o judicial contra l'acte, si escau, d'autorització del projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu publicarà en el butlletí oficial corresponent la decisió d'autoritzar o denegar el projecte, en els termes previstos en l'article 48 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre.  
  
València, 11 d'abril de 2022.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.»