Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 8257, del 20-03-2018 (2018/1778)

RESOLUCIÓ de 25 de gener de 2018, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 96/13-AIA Chiva.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8257

Data del DOGV
:   20-03-2018

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2018/1778


Data del document
:   25-01-2018

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural
    * Chiva
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 25 de gener de 2018, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 96/13-AIA Chiva. [2018/1778]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 96/13-AIA Chiva.  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 96/0284-NNP  
Projecte: projecte bàsic de la Variant Nord a Chiva en la carretera CV-379 de Chiva a Gestalgar.  
Òrgan promotor: Diputació de València.  
Òrgan substantiu: Diputació de València.  
Localització: terme municipal de Chiva (València).  
  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
L'objecte del projecte és la creació d'una variant per a alliberar de trànsit el nucli urbà de Chiva i facilitar la connexió de la zona oest amb l'est i les millores en la CV-3850, ja que aquesta suposa la principal línia de comunicació amb el municipi veí de Cheste i serà el principal accés a la futura CV-50, nova autovia de circumval·lació de l'Àrea Metropolitana de València.  
2. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista.  
El projecte té dues parts diferenciades, la primera, un tram de nova planta aproximadament d'1,6 km i la segona, el condicionament de la CV-3850, en uns 1,2 km.  
La primera part s'inicia amb una rotonda sobre la CV-379 i en disposa d'una altra en l'entorn del cementeri de Chiva. Aquest tram disposa de dues noves estructures, una tipus marc sobre el barranc de l'Arquillo (de longitud 218 m) i una altra tipus pont sobre el barranc de Chiva (disposarà d'una pila central de 12,5 m d'alçària).  
El segon tram comença en una rotonda sobre la CV-3850 i consisteix en la millora i l'adequació d'aquesta carretera. Preveu l'ampliació de la secció i la supressió d'un cert revolt.  
La secció tipus està formada per una calçada de 7,00 m, voreres d'emergència d'1,50 m i bermes de 0,50 metres. En el marge sud de l'eix es dissenya un separador d'1 m i carril mixt de 3 m.  
El drenatge transversal està previst per mitjà de conduccions de formigó armat.  
El termini d'execució de les obres és de 12 mesos. Respecte del condicionament de la carretera existent, està previst que no es detinga el trànsit durant l'execució de les obres, per la qual cosa es preveu realitzar l'ampliació de la calçada per trams.  
S'espera una IMD l'any 2014 de 2.590 vehicles/dia/calçada.  
Està prevista la reposició de diversos serveis d'aigua potable i reg i de la xarxa de sanejament en la traça de la variant. En el començament del condicionament de la CV-3850 s'eliminarà un pal de telefonia, es reposarà aquest tram en canalització sota la calçada i es traslladaran uns quants pals. Als voltants de la rotonda núm. 2, hi ha un pal metàl·lic de mitjana tensió, el qual no es traslladarà ja que està fora de la calçada i a suficient distància de seguretat, no obstant això, es protegirà per mitjà de tanca de doble onda contra possibles impactes de vehicles.  
El criteri d'expropiació que s'ha empleat consisteix en una franja de tres metres addicionals sobre l'ocupació de l'aresta de l'esplanació de la carretera.  
  
  
  
Tramitació administrativa  
1. Actuacions de l'avaluació d'impacte ambiental  
Amb data 19 d'octubre de 2011, es rep en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental la sol·licitud de sotmetiment del projecte a avaluació d'impacte ambiental, acompanyada del document inicial del projecte. Amb data 24 de setembre de 2012 l'òrgan ambiental, després de consultar les administracions públiques afectades i les persones interessades, va determinar l'abast de l'estudi d'impacte ambiental (expedient 216/2246-OLE).  
La Diputació de València va sotmetre el projecte bàsic, estudi d'impacte ambiental i estudi d'integració paisatgística de la Variant Nord de Chiva en la carretera CV-379 de Chiva a Gestalgar (València), a informació pública per mitjà de la publicació en el Butlletí Oficial de la Província núm. 74, de data 28 de març de 2013 per un termini de 30 dies hàbils.  
Amb data 16 de maig de 2013, la Diputació de València emet el certificat del tràmit d'informació pública i indica que no s'han rebut al·legacions al projecte ni a l'estudi d'impacte ambiental.  
Simultàniament, la Diputació de València ha consultat les administracions públiques afectades que havien sigut identificades per l'òrgan ambiental.  
Amb data 25 de juny de 2013, la Diputació de València remet el certificat del resultat de la informació al públic, el projecte bàsic, l'estudi d'impacte ambiental i l'estudi d'integració paisatgística de la Variant Nord de Chiva en la carretera CV-379 de Chiva a Gestalgar (València), a fi que es formule la declaració d'impacte ambiental.  
  
Una vegada revisada la documentació detallada en l'epígraf anterior i contrastada amb els tècnics competents en matèria de contaminació acústica i avaluació de risc d'inundabilitat, es determina que no s'adequa al contingut establit en l'informe que determina l'abast de l'estudi d'impacte ambiental. Per això, amb data 23 de gener de 2014, es requereix a la Diputació de València la documentació següent:  
  
1. Resultat de les consultes a les administracions públiques afectades.  
2. La forma en què les respostes a les consultes realitzades a les administracions públiques afectades s'han tingut en compte en l'elaboració de l'estudi d'impacte ambiental.  
3. L'estudi acústic en què es valore el dit impacte i el contingut del qual haurà de cenyir-se al Decret 104/2006, de 14 de juliol, de planificació i gestió en matèria de contaminació acústica.  
4. L'informe preceptiu i vinculant de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport sobre la conformitat de l'actuació amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, establit en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià.  
Amb data 20 de febrer de 2014, la Diputació de València respon al requeriment anterior i indica que està a l'espera de l'informe sobre l'estudi d'inundabilitat per part del Servei d'Ordenació del Territori i de l'informe preceptiu i vinculant de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport.  
2. Consultes  
S'han realitzat consultes a les administracions públiques afectades següents:  
- Subdirecció General d'Ordenació, Planificació i Actuacions Territorials Estratègiques, per la seua competència en paisatge i en la determinació del risc d'inundació.  
- Direcció General de Medi Natural, per la seua competència en el pla d'ordenació dels recursos naturals de la conca hidrogràfica de l'Albufera, en sòl forestal i en camins ramaders.  
- Direcció General de Cultura, per la seua competència en patrimoni cultural valencià.  
- Servei de Protecció i Control Integrat de la Contaminació, per la seua competència en la contaminació acústica.  
A continuació es resumeixen els principals informes obtinguts com a resposta a les consultes realitzades.  
Informe de la Subdirecció General d'Ordenació, Planificació i Actuacions Territorials Estratègiques.  
Realitzat el 19 de setembre de 2013, que informa en matèria de paisatge el següent:  
«[?]S'observa que el contingut de l'estudi d'integració paisatgística es considera suficient per a valorar la incidència [?] S'inclou com a mesura d'integració paisatgística «Sobre el respecte i la millora dels recursos culturals afectats» la implantació de pantalles vegetals en l'entorn del cementeri, si bé no es concreten les espècies i la localització d'aquestes. [?] s'emet un informe favorable, sempre que es duguen a terme les condicions [?] fixades en l'estudi d'integració paisatgística que acompanya el projecte, i hauran d'incloure en aquest totes les mesures proposades [...]».  
Realitzat el 29 d'abril de 2014, que informa sobre el risc d'inundació el següent:  
«[...] Vist que es detecta l'afectació del risc d'inundabilitat sobre el traçat determinat per al projecte de la Variant Nord de Chiva que es pretén realitzar i que en aquest es comproven i analitzen les qüestions a continuació detallades:  
1. Interferència amb el flux de corrents del barranc de Chiva amb afectació d'inundabilitat per al període de retorn de 500 anys (cabal de 318 m³/seg), per al tram 53.20, segons el SNCZI i les dades del MAGRAMA.  
2. Interferència amb el barranc del Barranquet, que no està analitzat pel SNCZI, però sí que apareix amb risc de caràcter geomorfològic en la cartografia de la revisió del PATRICOVA, que afecta els voltants de l'encreuament del nou vial amb el llit.  
Vist que es presenta un estudi d'inundabilitat on s'especifiquen les dades tècniques dels dos passos sobre els barrancs que afecten el traçat de la Variant Nord de Chiva i que es concreten en:  
- Pont sobre el barranc de Chiva. Estructura de dos buits separats per pilastres centrals que ha de permetre el pas d'un cabal de 679 m³/seg per al període de retorn de 500 anys.  
- Pont sobre el barranc del Barranquet (denominat del Gallo en el projecte). Estructura d'un sol buit que ha de permetre el pas d'un cabal de 37,6 m³/seg per al període de retorn de 500 anys.  
Vist que l'estudi d'inundabilitat va ser informat per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer [?] pel qual s'autoritzava la construcció de les obres de pas sobre els dits llits i s'especificava que no es disminuïa la secció de desaigüe dels llits afectats, així com es considerava adequat el dimensionament d'aquestes [?].  
Vist que, amb la construcció de les dites obres les possibles afectacions es reduirien al llit o als seus voltants, i no es generen increments ni interferències en el règim de fluxos dels dits barrancs, tal com es comprova de la comparació dels cabals de pas previstos per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer (en el SNCZI) i els calculats en el projecte de la variant, així com la comprovació del disseny i la capacitat de l'obra de pas sobre el barranc del Barranquet.  
  
[?]Atenent el que s'especifica en l'article 26 de la normativa urbanística del pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), pel que fa a la proposta de traçat de la Variant Nord de Chiva i segons les solucions adoptades referides anteriorment, es determina la no afectació per risc d'inundació del projecte de construcció de la Variant Nord de Chiva en la CV-379 de Chiva a Gestalgar.  
  
Informe de la Direcció General de Medi Natural.  
Enviat el 9 d'agost de 2013, que informa el següent:  
«[...] El projecte afecta terreny forestal en el tram que creua el barranc de Chiva a l'altura del Charco Cañeta i el barranc del Barranquet [?]. La vegetació afectada és la pròpia de llits mediterranis de règim temporal. [?]. No resulten afectades forests gestionades per la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient. [?] Els treballs proposats estan inclosos dins de l'àmbit d'aplicació del Decret 96/1995, de 16 de maig, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el PORN de la Conca Hidrogràfica de l'Albufera [?]. Resulta afectat el camí ramader Assagador Reial de Gestalgar a Godelleta, que coincideix amb l'eix longitudinal de la carretera. [?] Haurà de complir estricte el Decret 213/2009 i el Decret 15/2006, del Consell, quant a les espècies i els materials de reproducció a utilitzar en restauracions de la coberta forestal afectada pel projecte [?]. Haurà d'incloure's en el projecte el compromís d'estricte compliment durant l'execució dels treballs del que disposa el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals».  
  
  
Informe de la Direcció General de Cultura.  
Realitzat el 28 de febrer de 2014, que informa el següent:  
«[?].  
1. Respecte del patrimoni de naturalesa arquitectònica: no hi ha afectació.  
2. Respecte del patrimoni de naturalesa arqueològica: possible afecció directa als elements arqueològics següents: Alto del Agua Perdida, Alto del Agua Perdida 2, La Playa, La Canal i el barranc de Chiva. Serà necessari la realització de sondejos arqueològics previs en els jaciments arqueològics: Alto del Agua Perdida, Alto del Agua Perdida 2 i el barranc de Chiva. Seguiment arqueològic intensiu sobre els jaciments d'Alto del Agua Perdida, Alto del Agua Perdida 2, el barranc de Chiva, La Playa, La Canal, Dispersió 1, Dispersió 2 i El Mojón. Segons els nostres tècnics la millor opció seria la modificació del projecte per a evitar els jaciments arqueològics d'Alto del Agua Perdida, Alto del Agua Perdida 2 i el barranc de Chiva. En cas que no siga possible aquesta modificació s'haurà de preveure que en cas d'aparició de restes arqueològiques en la fase de sondejos o de seguiment arqueològic s'haurà de realitzar una excavació arqueològica en extensió després de la qual es determinaran les condicions del projecte. Així mateix, en cas de documentar-se jaciment arqueològic i haver de realitzar una intervenció arqueològica exhaustiva, s'haurà de preveure, com a mesura compensatòria l'obligació inexcusable de publicar els resultats obtinguts. L'abast del dit treball dependrà de l'extensió i la importància de les restes documentades.  
3. Respecte del patrimoni de naturalesa paleontològica: no hi ha afectació.  
4. Respecte del patrimoni de naturalesa etnològica: s'han localitzat dos elements etnològics: les ruïnes d'una antiga casa de labor (sense afectació) i un xicotet aqüeducte pertanyent a la séquia Azagador (pròxim a la traça). Serà necessari l'abalisament i el seguiment arqueològic de la zona pròxima a l'aqüeducte per a evitar qualsevol afectació a aquest element etnològic.  
Informe del Servei de Protecció i Control Integrat de la Contaminació.  
Realitzat l'1 d'abril de 2014, que informa el següent:  
«[...]Encara que en la documentació aportada no s'han analitzat tots els apartats previstos en el dit annex, basant-se en el traçat previst que passa per sòl no urbanitzable d'ús agrícola i a causa de la distància existent als sòls d'ús residencial, aquest servei considera que s'ha justificat que la nova infraestructura no afectarà acústicament les dites àrees.»  
Afectacions legals  
L'actuació està dins del pla d'ordenació dels recursos naturals de la conca hidrogràfica de l'Albufera.  
S'encreuen dos llits: el barranc de l'Arquillo i el barranc de Chiva.  
  
Es travessen sòls d'alta accessibilitat d'aqüífers i capacitat d'ús molt elevada.  
En l'àrea d'estudi hi ha riscos naturals d'inundació segons el pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA).  
Es pot afectar sòl forestal, segons s'arreplega en l'inventari forestal i en els treballs realitzats amb motiu del PATFOR (Pla d'Acció Territorial Forestal de la Comunitat Valenciana), al voltant del barranc de Chiva.  
  
Resulta afectat el camí ramader Assagador Reial de Gestalgar a Godelleta, amb un ample legal de 20 m, classificat en 1967.  
El traçat travessa sòl no urbanitzable protegit, de protecció genèrica i agrícola.  
En un entorn de 200 metres de la traça de la carretera poden veure's afectats els jaciments arqueològics d'Alto del Agua Perdida, Alto del Agua Perdida 2, La Playa, La Canal i el barranc de Chiva.  
També poden veure's afectats dos elements etnològics pròxims a la traça: una antiga casa de labor i un xicotet aqüeducte pertanyent a la séquia Azagador. No hi ha béns de naturalesa arquitectònica ni paleontològica en les proximitats.  
El paisatge de la zona és principalment agrícola, rodejat per altres paisatges: nucli urbà, infraestructures i industrial. La qualitat paisatgística de l'entorn està definida pel paisatge hidrogràfic del barranc de Chiva o l'Ermita i el Castillo de Chiva, emplaçats en el turó que domina la població.  
Consideracions ambientals  
Les alternatives que conté l'estudi d'impacte ambiental són les mateixes que es van presentar en el document inicial, totes pertanyents a un únic corredor, per la qual cosa no s'han estudiat noves opcions. La seua justificació d'aportar un únic corredor està en el fet que el terme municipal s'estructura en tres parts (alt valor paisatgístic, nucli i infraestructures i nuclis urbans dispersos) i en què la millor capacitat d'acollida està en la zona central, la que inclou l'entramat d'infraestructures viàries i ferroviàries que discorren per dins del municipi (CV-50, A-3, N-III, CV-379, FFCC, etc.) així com el nucli urbà principal.  
  
Dins del dit corredor, es presenten tres trams i tres solucions.  
El primer d'aquests és comú a les solucions 1A, 1B i 2. Comprén el traçat que discorre des de la intersecció viària projectada en la CV-379 fins a la primera rotonda prevista en la variant, pròxima al cementeri. La solució 3 preveu la intersecció amb la CV-379 lleugerament més al nord que la resta d'alternatives.  
El segon tram suposa la connexió entre la rotonda i la CV-3850. Cada una d'aquestes realitza l'encreuament amb els barrancs de Chiva i l'Arquillo en un punt.  
El tercer tram és l'adequació de la CV-3850, que és el mateix per a totes les alternatives, varia únicament en el punt d'inici.  
Quant a la justificació de l'alternativa triada, s'ha realitzat una anàlisi territorial, econòmica i ecològica. L'alternativa triada és la 3.  
  
1. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants  
  
Amb aquest epígraf es pretén remarcar els principals efectes generats per l'actuació, que són l'ocupació de sòl, jaciments, barrancs i sòl forestal.  
El sòl és un dels principals factors que es veuen perjudicats perquè l'execució de l'activitat en si presenta una ocupació del sòl significativa. Així mateix poden resultar afectats els sòls adjunts a la traça, compactant-se i disminuint la seua capacitat agrològica.  
Respecte de l'afectació als possibles jaciments inventariats, hi ha afectació directa, és a dir, l'entorn de 200 metres de l'eix de la infraestructura se situa directament sobre aquests, en Agua Perdida 2, La Canal, La Playa, el barranc de Chiva i Alto del Agua Perdida. Hi ha afectació també directa sobre el bé etnològic de l'aqüeducte de la séquia Azagador. En aquest sentit la viabilitat ambiental de l'obra està condicionada als resultats dels seguiments arqueològics que es produïsquen.  
S'encreuen dos llits: el barranc de l'Arquillo i el barranc de Chiva. Sobre el barranc de l'Arquillo se situa un pont els estreps del qual estan recolzats sobre el terreny, sense pila sobre el llit. Sobre el barranc de Chiva es projecta un pont amb una única pila central. S'haurà de prestar especial atenció a l'execució d'aquestes obres de pas i del tram d'infraestructura pròxima, perquè es tracta d'un barranc les riberes del qual estan vegetades i catalogades com a sòl forestal. Així mateix, el barranc de Chiva aboca les seues aigües en l'Albufera, per la qual cosa s'ha d'evitar l'afectació a l'estructura del llit i a les aigües que puguen circular per aquest, per a evitar a tota costa l'afectació última al llac. S'haurà de procurar que l'impacte en el llit i en els marges siga el mínim possible.  
2. Establiment de mesures correctores i/o protectores  
Durant l'execució de les obres, entre les mesures detallades per a controlar l'impacte d'ocupació del sòl, l'estudi d'impacte ambiental estableix la definició de zones d'exclusió, zones restringides i zones admissibles en relació a la localització de qualsevol construcció, arreplegues de materials o instal·lacions auxiliars.  
S'estimen tres zones d'exclusió: entorn del barranc de l'Arquillo, el barranc de Chiva i el cementeri. S'hauria d'afegir com a àrea d'exclusió les zones identificades en la prospecció arqueològica. Es recomana que aquestes zones siguen abalisades per a protegir-les (condició 1.1 d'aquesta resolució).  
Les zones restringides admeten activitats de caràcter temporal, i no es permeten activitats permanents. Es classifiquen com a zones restringides les àrees de sòl no urbanitzable protegit i les zones de cultiu.  
  
Les zones admissibles es defineixen com les restants.  
No obstant això, es recomana que després de l'emissió d'aquesta declaració d'impacte ambiental, es detalle gràficament en l'informe previ a l'acta de replantejament quines són cada una de les zones anteriors. És el que es denomina un pla de sensibilitat del territori, segons els valors ambientals del territori (condició 1.2 d'aquesta resolució).  
Els préstecs procediran de pedreres amb autorització i de les terres excavades de la mateixa traça. El volum excedentari es destinarà a àrees degradades que hagen de ser restaurades o a abocadors actius. No obstant això, es recorda, que en aquest cas s'ha d'autoritzar la utilització de residus inerts adequats en la restauració de zones degradades, obres de condicionament o reblert, entre altres, segons el Decret 200/2004, d'1 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana. En aquest cas s'haurà d'indicar a l'òrgan ambiental la ubicació i l'ús definitiu en els informes de caràcter ordinari que integren el PVA.  
Es procedirà a la impermeabilització de les zones de tancs de fueloil, del parc de maquinària i de les zones en què es col·loquen substàncies classificades com a perilloses.  
Es procedirà a la neteja i la restauració de les superfícies que han sigut ocupades per les instal·lacions auxiliars, material i maquinària i als camins d'accés a l'obra. La restauració consistirà en un escarificat i una aportació de terra vegetal.  
S'emprarà la terra vegetal extreta durant el moviment de terres. S'han previst les operacions d'arreplega i conservació de terra vegetal. Es recomana l'abalisament de la zona d'arreplega per a la seua millor conservació (condició 1.3 d'aquesta resolució).  
Es restauraran els talussos generats: en terraplé es procedirà a una hidrosembra i plantacions d'arbustos i en desmunt es procedirà únicament a la hidrosembra.  
Per a la restauració dels llits afectats es procedirà a perfilar el llit fluvial i a l'aportació de terra vegetal per a la realització de les plantacions. Per als marges del llit s'empraran espècies autòctones de la mateixa procedència que les existents.  
Per a la hidrosembra s'han previst espècies gramínies (Dactylis glomerata, Phleum pratense, Agropyron cristatum i Lolium rigidum); lleguminoses (Trifolium pratense i Medicago sativa) i llenyoses (Retama sphaerocarpa, Thymus mastichina, Cistus ladanifer i Lavandula stoechas spp. pedunculata). No obstant això, les espècies llenyoses indicades no són les més adequades per ser pròpies de terrenys silicícoles. Per això, es recomana que s'empren el romer (Rosmarinus officinalis) o l'albaida (Anthyllis cytisoides). Així mateix es recomanen altres gramínies més comunes i fàcils de trobar com ara l'espart (Stipa tenacissima) i fenàs de marge (Brachypodium retusum).  
Per a les plantacions s'ha disposat dels arbres següents (Populus alba, Pinus pinea, Ulmus minor, Prunus amygdalus, Quercus ilex), arbustos (Trifolium pratense, Medicago sativa, Cistus ladanifer, Cytisus scoparis, Salix salvifolia, Salix atrocinerea, Retama sphaerocarpa, Atriplex halimus, Nerium oleander, Spartium junceum, Sambucus nigra) i mates (Rosmarinus officinalis, Lavandula stoechas, Rosa canina, Rubus ulmifolius, Lonicera japonica). D'aquestes últimes, la lonicera japonica, està inclosa en l'annex II del Decret 213/2009, de 20 de novembre, del Consell, pel qual s'aproven mesures per al control d'espècies exòtiques invasores a la Comunitat Valenciana. La seua utilització està prohibida en vies de comunicació que travessen sòl no urbanitzable, per la qual cosa no podrà usar-se. Respecte de les espècies triades, es considera que no són ambientalment adequades, perquè algunes d'aquestes són pròpies de rius i d'ambients molt humits, altres són difícils de trobar i altres són pròpies d'ambients silicícoles. En aquest sentit es recomana que, o bé s'opte per espècies de cultiu tradicionals, més coincidents amb l'entorn paisatgístic de l'obra, com ara l'olivera (Olea europaea), el garrofer (Ceratonia siliqua) o l'ametler (Prunus amygdalus), o bé per espècies forestals autòctones, que requeririen menys manteniment, amb arbres com ara el pi blanc (Pinus halepensis), amb arbustos com ara el llentiscle (Pistacia lentiscus) i amb espècies de menor port com ara romer (Rosmarinus officinalis), l'espart (Stipa tenacissima) i el timó (Thymus vulgaris).  
Està previst el trasplantament d'aquells peus arboris que estiguen en bon estat. No obstant això no es detalla quines espècies i unitats se seleccionaran ni on es trasplantaran. Sí que apareix en el pressupost la partida corresponent al trasplantament de 12 unitats d'olivera.  
S'haurà de redactar novament com es restauraran els talussos, les riberes dels llits i les rotondes, i s'indicarà les espècies per les quals s'ha optat finalment i les zones que es restauraran (condició 1.4 d'aquesta resolució).  
Per a protegir els impactes sobre el patrimoni cultural (condició 1.5 d'aquesta resolució), en els jaciments d'Agua Perdida 2, el barranc de Chiva i Alto Agua Perdida es proposen dur a terme sondejos i seguiment arqueològics. En el cas que apareguen restes serà necessari una excavació arqueològica en extensió després de la qual es determinaran possibles modificacions al projecte. En aquest últim cas, com a mesura compensatòria, s'haurà de publicar els resultats obtinguts.  
  
A La Playa, La Canal, Dispersió 1, Dispersió 2 i El Mojón es proposa seguiment arqueològic. En els béns etnològics, per a evitar l'afectació a l'aqüeducte de la séquia Azagador es proposa l'abalisament i el seguiment arqueològic de la zona pròxima.  
En aquest cas s'haurà d'indicar a l'òrgan ambiental els resultats dels sondejos i seguiments arqueològics per mitjà dels informes ordinaris i extraordinaris durant l'execució de l'obra del PVA.  
Per a reduir l'afectació sobre els llits d'aigua, s'han dissenyat barreres de retenció de sediments, realitzades amb reblert de la pròpia terra vegetal. No obstant això, l'estudi inclou que únicament es col·locarà en l'entorn del barranc de l'Arquillo. Es considera necessari, donada la major envergadura del barranc de Chiva, que aquests es col·loquen també en les proximitats d'aquest llit (condició 1.6 d'aquesta resolució).  
  
Els llits hauran d'abalisar-se.  
La neteja de cubetes i culleres de la maquinària es realitzarà amb mànega, en els punts de neteja que es determinen al llarg de la traça. Aquests punts estaran en les zones admissibles del pla de sensibilitat del territori.  
Els punts on es col·loquen les instal·lacions auxiliars disposaran d'un sistema de decantació i retenció de contaminants.  
Les aigües residuals s'arreplegaran en fossa sèptica i seran arreplegades per gestor autoritzat. L'estudi d'impacte ambiental també inclou la possibilitat que s'aboque a llit, sempre que es complisquen les condicions imposades en l'autorització d'abocament, per a la qual cosa s'haurien de donar en l'obra els tractaments d'aigües adequats. Es determinarà la ubicació d'aquests punts d'arreplega d'aigües residuals (condició 1.7 d'aquesta resolució).  
Durant l'execució de les obres, en l'entorn del barranc de Chiva, per haver-hi sòl forestal s'haurà de complir estrictament el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals. Està prevista la revegetació de les riberes del llit amb espècies autòctones iguals a les actuals.  
  
Per a reduir la contaminació atmosfèrica s'han previst les mesures protectores més freqüents com són els regs periòdics, la coberta amb lones de vehicles per a transport de terres, àrides i enderocs, la reduïda velocitat de circulació de vehicles i les inspeccions tècniques de la maquinària empleada.  
A més s'ha previst la construcció de plataformes de neteja de rodes abans de la connexió a les vies asfaltades i determinades mesures en la planta d'aglomerat i formigonat (dosificació per mitjà de tremuja-cinta carenada, multicicló i filtres de mànega). Per a reduir els nivells de soroll, durant la fase d'execució de les obres s'exigiran unes característiques determinades a la maquinària i a l'horari de les obres (no s'executaran obres entre les 22 i les 8 h a menys de 250 m de sòl urbà o nuclis urbans).  
Està prevista la gestió dels residus que es generen en l'obra.  
Durant la fase d'explotació, pel que fa a l'impacte paisatgístic es proposa:  
- Manteniment dels cultius existents en les zones contigües al traçat en les condicions actuals, fins i tot en aquelles restes de parcel·la que per les seues reduïdes dimensions hagen de ser expropiades.  
- Pantalles vegetals en els marges de la variant perceptibles des del cementeri. No obstant això, s'han de concretar les espècies i la localització d'aquestes (condició 1.8 d'aquesta resolució).  
- La zona de domini públic s'amollonarà i integrarà en el seu medi natural.  
- Es revegetaran les zones afectades per actuacions prèvies, com s'ha descrit anteriorment.  
S'ha realitzat una justificació que la infraestructura no afectarà acústicament zones d'ús residencial, al trobar-se aquestes a una distància superior als 150 metres.  
La reposició del camí ramader es realitzarà a través de l'andana mixta de 3 metres d'amplària, de manera que es podran realitzar els usos compatibles i complementaris. Es tracta del carril bici amb què es pretén dotar tota l'actuació. La dita reposició ha sigut informada favorablement pels tècnics de la unitat de camins ramaders. El separador d'1 metre d'amplària entre la calçada i l'andana mixta haurà de fraccionar-se per a permetre l'encreuament a nivell de la carretera pel possible pas de bestiar o vianants. Així mateix es recomana l'execució d'un gual que permeta reduir la velocitat als vehicles i permetre el pas. Els camins ramaders hauran de ser senyalitzats, tal com s'adjunta en aquesta resolució en l'informe denominat Senyalització dels camins ramaders (condició 1.9 d'aquesta resolució).  
Per a la protecció del sistema hidrològic, s'ha previst la incorporació d'un sistema de decantació i retenció de contaminants, en coherència amb el drenatge transversal i longitudinal.  
Per a la protecció de la fauna s'ha previst l'adequació de les obres de drenatge transversal. El projecte bàsic no ha aportat la llista de les obres de drenatge, per la qual cosa es desconeix la seua ubicació i les dimensions d'aquestes, i no es pot valorar si permetran o no el pas de fauna. S'hauran d'adaptar les obres de drenatge transversal per a complir el que estableixen les Prescripcions tècniques per al disseny dels passos de fauna i tanques perimetrals, del Ministeri de Medi Ambient (condició 1.10 d'aquesta resolució).  
La valoració econòmica de les mesures apareix, d'una banda, en l'epígraf 13 de l'estudi d'impacte ambiental, que es denomina Valoració de les mesures, i, d'altra banda, en el capítol 7 del pressupost del projecte bàsic de la Variant Nord de Chiva.  
La valoració de l'EIA, encara que ben estructurada, no té el contingut adequat, perquè estan totes valorades en 0 euros.  
La valoració del pressupost preveu tres conceptes: restauració, treball arqueòleg en obra i mesures correctores. Aquest últim s'ha valorat de manera basta en 50.000 euros. Seria adequat que la valoració de les mesures es faça amb més rigor, amb una estructura semblant a la plantejada en l'EIA. Respecte de la restauració, s'observa que totes les espècies que estan en la llista en l'EIA no s'han arreplegat en el pressupost.  
  
Per tant, s'haurà de procedir a unificar ambdós valoracions i a valorar adequadament totes les mesures compensatòries, correctores i protectores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental i les derivades d'aquesta DIA (condició 3 d'aquesta resolució).  
3. Programa de vigilància ambiental  
L'estudi d'impacte ambiental estableix l'existència d'un programa de vigilància i seguiment ambiental que pretén dur a terme un control durant les fases d'execució i durant tres anys de la fase d'explotació, del compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental. La fase segona del dit programa s'haurà de dur a terme en la fase d'explotació, incloent-hi aquesta el període de garantia.  
Respecte del seu contingut, es considera adequat, encara que es considera que s'ha de preveure informació sobre la gestió integrada de terres i materials d'obra, sobre la gestió de residus i sobre les actuacions en els barrancs per a l'execució de les obres de pas.  
Amb el control i la vigilància de la gestió integrada de terres i materials de l'obra es pretén gestionar tots els materials de l'obra, tant d'aquells procedents de l'obra que, per les seues característiques, poden ser reutilitzats en aquesta, com els materials excedentaris, els quals podran ser reutilitzats en altres obres, portats a abocadors o empleats com a residus inerts adequats en obres de restauració, condicionament i reblert o amb fins de construcció, així com de tots els materials procedents de préstecs externs a l'obra. La gestió integrada de terres i materials de l'obra permetrà optimitzar els recursos de materials existents, maximitzar la seua reutilització dins de l'obra o en obres externes i minimitzar, per tant, els impactes ambientals derivats de les actuacions descrites.  
Dins de la gestió de residus s'inclouen les accions que tenen per objecte garantir la gestió correcta dels residus generats en l'obra, incloent-hi la gestió en la pròpia obra, així com el transport i la seua gestió d'acord amb la seua naturalesa i amb la normativa ambiental vigent. S'inclouen entre altres les següents accions durant l'execució de les obres: Control de la generació de residus i de l'emmagatzematge provisional en l'obra; control de la gestió correcta dels residus sòlids i líquids generats en l'obra; inspecció visual d'instal·lacions, parc de maquinària, magatzems, etc. i dels punts de recollida selectiva i emmagatzematge de residus especials, tòxics i perillosos; i la verificació de la documentació generada durant el transport i la gestió dels residus.  
  
Dins de la gestió de les actuacions en els barrancs per a l'execució de les obres de pas es pretén minimitzar les afectacions al terreny i adaptar l'execució d'aquestes obres al medi en què s'ubica. Es concretaran també les obres de restauració.  
Durant els tres anys que es controlen els impactes en la fase d'explotació de la carretera s'incorporarà un epígraf relatiu a la Vigilància de la reposició de camins ramaders i camins històrics, que inclourà un reportatge fotogràfic de la senyalització que ha d'acompanyar la reposició de les camins ramaders.  
Estableix la participació d'agents de la gestió ambiental, en particular, fixa que la direcció del dit programa serà realitzada pel director ambiental de l'obra i que es crearà un equip de tècnics especialistes, que disposarà d'un especialista en vegetació i fauna, un especialista en analítica i un especialista en arqueologia. Indica que és desitjable que aquest equip estiga a peu d'obra des de l'inici de l'obra i que des de la firma de l'acta de recepció es realitzaran quatre visites anuals (coincidint amb els canvis estacionals i amb l'execució de les tasques de conservació i manteniment projectades) i transcorregut el primer any, aquestes visites seran com a mínim, durant dos anys, amb dues visites anuals.  
Respecte del mode de funcionament, s'indica que el director ambiental de l'obra remetrà informes ambientals al director d'obra. S'entén que més que per informes ha d'haver-hi una coordinació entre ambdós DO.  
Respecte de la gestió d'informació a l'òrgan ambiental, s'indica que es remetran informes sobre aquells aspectes que hagen sigut objecte de control o seguiment durant el termini corresponent i s'aportarà un breu resum de les operacions desenvolupades, els models de fitxes omplides i com s'ha complit la DIA. Durant la fase d'execució de les obres aquests informes es remetran junt amb l'acta de replantejament, amb caràcter ordinari amb periodicitat mensual, trimestral o semestral, amb caràcter extraordinari quan hi haja alguna afectació no prevista, informes específics (exigits de forma expressa en la DIA) i junt amb l'acta de recepció. Respecte dels informes ordinaris es considera prou amb què la seua periodicitat siga semestral. Durant la fase d'explotació, s'ha previst remetre informes de caràcter ordinari amb periodicitat semestral o anual, de caràcter extraordinari quan hi haja alguna afectació no prevista, informes específics (exigits de forma expressa en la DIA) i informe final del programa de vigilància i seguiment. No obstant això, es considera prou amb què únicament durant la fase d'explotació es notifique l'inici d'aquesta fase, s'envie un únic informe de caràcter ordinari durant el primer any i un altre informe de caràcter ordinari després de dos anys de la finalització del període anterior.  
L'informe que s'emeta en el moment de l'acta de replantejament haurà d'incorporar una anàlisi de la modificació realitzada en el projecte i en l'estudi d'impacte ambiental per a adaptar-se al que estableix aquesta DIA i una anàlisi de la nova documentació ambiental generada.  
Els informes que s'emeten durant la fase d'execució de les obres en el marc del programa de vigilància ambiental prestaran especial atenció a l'opció d'utilitzar els residus inerts adequats en la restauració de zones degradades, obres de condicionament o reblert, entre altres, segons el Decret 200/2004, d'1 d'octubre del Consell de la Generalitat Valenciana, i els resultats dels sondejos i seguiments arqueològics. Si no aparegueren restes arqueològiques, el seu seguiment s'informarà en els informes ordinaris ben sovint semestral. En cas d'aparéixer restes arqueològiques es comunicarà immediatament a la Direcció General de Cultura i s'informarà l'òrgan ambiental per mitjà d'un informe extraordinari. Es realitzarà llavors una excavació arqueològica en extensió després de la qual es determinaran les condicions del projecte i la publicació dels resultats obtinguts.  
S'haurà d'incloure en el pressupost una altra partida relativa al programa de vigilància ambiental.  
L'òrgan ambiental podrà realitzar activitats dirigides al seguiment de l'execució de les obres i l'explotació del projecte, en el marc de la vigilància i seguiment ambiental, per a verificar l'eficàcia de les mesures establides, la magnitud dels impactes i qualsevol imprevist o canvi en el projecte que sorgisca durant l'execució i l'explotació de la via. Els resultats de la dita activitat de seguiment podran plasmar-se en un informe pertinent realitzat a aquest efecte.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu reglament, annex I, apartat 8.a del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article cinqué del Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.  
4. L'article 16 del Decret 85/2013, de 28 de juny, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, atribueix a la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial la competència sobre avaluació ambiental estratègica i de projectes.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent:  
  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte bàsic de la Variant Nord a Chiva en la carretera cv-379 de Chiva a Gestalgar, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb les condicions establides a continuació.  
  
Segon  
El projecte i la proposta de mesures correctores i protectores s'haurà de preveure amb les següents mesures, detallades en el cos d'aquesta DIA, que hauran d'executar-se en la fase corresponent de la carretera (execució, garantia o funcionament):  
1.1. Abalisament de les zones d'exclusió, a les quals s'afegiran les zones identificades en la prospecció arqueològica.  
1.2. Creació d'un pla de sensibilitat del territori, segons els seus valors ambientals, que permeta diferenciar les zones d'exclusió, zones restringides i zones admissibles.  
1.3. Abalisament de les zones d'arreplega de la terra vegetal.  
1.4. Restauració dels talussos, les riberes dels llits i les rotondes, i s'indicaran les espècies per les quals s'ha optat finalment i les zones que es restauraran.  
1.5. En els jaciments d'Agua Perdida 2, el barranc de Chiva i Alto Agua Perdida es duran a terme sondejos i seguiment arqueològics. En el cas que apareguen restes serà necessari una excavació arqueològica en extensió després de la qual es determinaran possibles modificacions al projecte. En aquest últim cas, com a mesura compensatòria, s'haurà de publicar els resultats obtinguts. En La Playa, La Canal, Dispersió 1, Dispersió 2 i El Mojón es proposa seguiment arqueològic. En els béns etnològics, per a evitar l'afectació a l'aqüeducte de la séquia Azagador es proposa l'abalisament i el seguiment arqueològic de la zona pròxima.  
  
1.6. Barreres de retenció de sediments en les proximitats del barranc de Chiva.  
1.7. Ubicació dels punts d'arreplega de les aigües residuals.  
1.8. Concretar les espècies i la ubicació de les pantalles vegetals a emprar en les proximitats al cementeri.  
1.9. Reposició i senyalització del camí ramader.  
1.10. Adaptació de les obres de drenatge transversal per a complir el que estableixen les Prescripcions tècniques per al disseny dels passos de fauna i tanques perimetrals, del Ministeri de Medi Ambient.  
2. El PVA afegirà les observacions següents:  
2.1. Els factors controlats durant l'execució de les obres s'ampliaran amb documentació relativa a la gestió integrada de terres i materials d'obra, a la gestió de residus i a les actuacions en els barrancs per a l'execució de les obres de pas.  
2.2. Durant la vigilància i el seguiment ambiental existirà coordinació entre la direcció d'obra i la direcció ambiental d'obra.  
2.3. La gestió d'informació a l'òrgan ambiental inclourà:  
2.3.1. La remissió dels informes ordinaris durant la fase d'execució de les obres amb una freqüència semestral.  
2.3.2. La notificació de l'inici de la fase d'explotació de la infraestructura.  
2.3.3. La remissió d'un únic informe de caràcter ordinari durant el primer any de l'explotació de la infraestructura i un altre informe de caràcter ordinari després de dos anys de la finalització del període anterior.  
3. El projecte i l'estudi d'impacte ambiental inclouran en el seu pressupost totes les mesures correctores i/o protectores previstes en l'estudi d'impacte ambiental i en aquesta DIA, així com el seu PVA.  
4. Qualsevol canvi del projecte que tinga lloc després de l'emissió d'aquesta DIA (ja siga prèvia a l'inici de les obres, ja siga durant la seua execució o durant la seua explotació) i puga suposar una modificació substancial des del punt de vista de les afectacions ambientals, haurà de ser comunicada a l'òrgan ambiental, que determinarà si és procedent l'avaluació dels seus efectes en el medi ambient i l'establiment, si és el cas, de mesures correctores i/o protectores.  
  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que, contra aquesta resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del citat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 28 de maig de 2014.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.»  
  
València, 25 de gener de 2018.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.