Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 4889, del 23-11-2004 (2004/11249)

RESOLUCIÓ de 8 de novembre de 2004, del director general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. Expedients números 239/0726-WZG i 244/6647-BFI.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   4889

Data del DOGV
:   23-11-2004

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2004/11267


Data del document
:   08-11-2004

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * El Racó d'Ademús
    * El Camp de Túria
    * La Vall de Cofrents-Aiora
    * La Canal de Navarrés
    * Cortes de Pallás
    * La Ribera Baixa
    * La Safor
    * La Plana d'Utiel-Requena
    * La Costera
    * Millares
    * La Foia de Bunyol
    * La Vall d'Albaida
    * La Ribera Alta
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 8 de novembre de 2004, del director general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. Expedients números 239/9125-WLM i 244/0154-ZKK. [2004/F11487]
  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'Avaluació d'Impacte Ambiental i del Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracións d'impacte ambiental
  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracións d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracións en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En virtut d'això, he resolt:
  
Article únic
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracións d'impacte ambiental corresponent a l'expedients 239/8517-ZVI, i 244/4650-NLY, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.
  
València, 8 de novembre de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 239/04-AIA
  
Títol: Pla zonal de RSU de les zones VI, VII i IX del Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana
  
Promotor: Conselleria de Territori i Habitatge
  
Autoritat substantiva: Direcció General de Qualitat Ambiental. Conselleria de Territori i Habitatge
  
Objecte del pla : Determinació de les zones favorables a la ubicació d'infraestructures d'eliminació de residus urbans, Com també el dimensionat de l'estructura de la xarxa d'instal·lacions i infraestructures, entre altres.
  
Localització: Comarques: Rincón de Ademuz, La Plana de Utiel-Requena, Los Serranos, Camp del Túria, La Hoya de Buñol, Valle de Cofrentes, La Canal de Navarrés (totes aquestes a la província de València).
  
Descripció del projecte
  
Característiques més rellevants de l'actuació
  
Característiques generals. Justificació
  
L'àmbit territorial que abarca el pla zonal comprén les comarques següents, localitzades, totes aquestes, a la província de València:
  
Zona VI: Rincón de Ademuz.
  
Zona VII: Los Serranos, Camp de Túria, la Hoya de Buñol.
  
Zona IX: La Plana de Utiel-Requena, i els municipis Cortes de Pallás (Valle de Cofrentes) i Millares (la Canal de Navarrés).
  
En primer lloc, el pla zonal ha tingut com a objectiu diagnosticar la situació actual de les comarques referenciades en matèria de gestió de residus i infraestructures disponibles.
  
Una vegada analitzada la situació actual i vistos els problemes que existeixen quant als sistemes de recollida, la relació contenidors/ciutadans, la implantació de la recollida selectiva, el dèficit d'infraestructures de valorització, el tractament i l'eliminació, etc., el pla proposa una nova ordenació en la gestió dels residus, es disposen les infraestructures necessàries per a poder dur-ho a terme i adaptar-se a la legislació vigent.
  
En el cas concret de les zones que són objecte del pla ara avaluat, l'estudi ha destacat la comentada falta d'instal·lacions de valorització de residus present en aquestes.
  
Criteris del pla
  
Una de les labors fonamentals desenvolupades a l'empara del pla zonal ha sigut la selecció d'aquells espais amb majors aptituds per a albergar l'ús pretés. És important recordar, ara, alguns dels criteris territorials més destacables dels que s'han tingut en compte per a la determinació dels emplaçaments idonis, els quals s'enumeren a continuació:
  
- Zones d'interés per a la conservació de la natura i espais naturals protegits.
  
- Vulnerabilitat de les aigües subterrànies i aptitud de la xarxa hidrogràfica. Per a determinar les àrees de baixa permeabilitat per a la implantació d'infraestructures, s'ha utilitzat el mapa de vulnerabilitat de les aigües subterrànies a la Comunitat Valenciana editat per la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transport.
  
- Protecció de sòls urbans-urbanitzables. S'ha establit una distància, en principi, de 2.000 metres entre les instal·lacions de tractament de residus i els nuclis urbans.
  
- Condicionants de transport.
  
Altres criteris utilitzats han sigut que les superfícies aptes hauran de tindre més de 10 ha, que els pendents mitjans no superen el 30%, la proximitat a àrees sensibles i la configuració natural del sòl.
  
S'entén que és important referir-se als anteriors criteris perquè la conjunció d'aquests ha d'haver conduït, necessàriament, a la determinació de variables com l'aptitud i la vulnerabilitat del territori, la combinació de les quals haurà portat, finalment, al coneixement de la capacitat d'acollida de tot el territori estudiat.
  
Amb tot, el pla ha especificat una sèrie de zones, de grandària i fisonomia distintes, com a aptes per als usos pretesos, que es diferencien en impermeables i semipermeables. D'aquesta manera, i encara quan en tots els casos es faran necessaris estudis hidrogeològics que, en ultima instància, confirmen les dades cartogràfiques que han servit de partida, els requeriments que existiran per als segons seran més rigorosos que per als primers.
  
Estructura i determinacions del pla
  
El pla zonal pretén dur a terme un sistema de gestió basat en:
  
Prevenció en la producció de residus que es reduiran en origen.
  
Implantació i desenvolupament de la recollida selectiva.
  
Presentar alternatives de valorització i eliminació de residus. L'eliminació dels residus no valoritzables es realitzarà a abocadors degudament autoritzats. Instal·lacions que hauran d'ajustar-se a la Llei 10/2000, relativa a l'abocament de residus i a la directiva 1999/31/CE, relativa a l'abocament de residus.
  
Així, ha disposat el següent:
  
- Construcció d'estacions de transferència a raó, en general, d'una per comarca.
  
- Construcció d'un complex de valorització de vida útil 20 anys, per a la totalitat de les zones VI, VII i IX.
  
- Construcció d'una instal·lació d'eliminació de les fraccions no valoritzables, amb vida útil també de 20 anys.
  
- Construcció d'un centre de classificació de residus voluminosos, de vida útil 20 anys.
  
D'altra banda, s'han determinat les següents necessitats d'ecoparcs en l'àmbit del pla zonal, al marge que ja existeixen, tot això s'ha recollit en la taula que segueix:
  
Tramitació administrativa
  
Informació pública. Remissió de l'expedient
  
Informació pública
  
En data 16 de setembre de 2004 l'Àrea de Residus de la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental corresponents al Pla zonal de RSU de les zones VI, VII i IX del Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana.
  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del Pla zonal de RSU de les zones VI, VII i IX del Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana, ha sigut sotmés a informació pública mitjançant anunci publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, de data 03 de juny de 2004, s'han presentat 101 al·legacions.
  
Resum d'al·legacions
  
Com ja s'ha mencionat en l'apartat anterior, durant el període d'informació pública s'han formulat 101 al·legacions, de les quals fem, a continuació, una síntesi entorn als aspectes a què aquestes s'han referit, i només d'aquells d'evident caràcter ambiental alhora que rellevant per a les disposicions de la present declaració:
  
1. Àrea de servei de les infraestructures d'eliminació de residus i recepció d'aquests.
  
2. Prohibició d'emprar els buits generats per pedreres, ja abandonades, com a abocadors d'inerts.
  
3. Segellament i desgasificació d'abocadors existents.
  
4. Distància mínima, entre infraestructures de tractament i terrenys classificats com a sòl urbà o urbanitzable, de 2000 metres.
  
5. Mesures de compensació i de minimització de l'impacte ambiental.
  
6. Existència d'edificació rural en algunes de les zones que el pla zonal determina com a aptes.
  
7. Sobre les zones de protecció arqueològica, forests d'utilitat pública i elements patrimonials.
  
8. Sobre l'aptitud geològica dels materials semipermeables.
  
Les respostes que han donat els aspectes enumerats, per part de la Direcció General de Qualitat Ambiental, es descriuen breument a continuació:
  
1. El pla zonal no estableix que en una comarca es rebran els residus de totes les que són objecte del pla.
  
2. Els buits provocats per l'activitat minera han de ser restaurats a mesura que avancen les tasques d'explotació i, en tot cas, en finalitzar l'activitat, el queda previst en la legislació ambiental i minera.
  
3. El segellat i degasificación d'abocadors existents ve regulat en el Reial decret 1481/2001 (articles 14 i 15).
  
4. D'acord amb el PIR, la distància mínima és de 500 metres en tot cas, s'aconsella una distància de 2000 metres.
  
5. Les mesures compensatòries assenyalades en el pla zonal, com també les correctores que se susciten fruit de les circumstàncies particulars de cada actuació, es concretaran en els projectes de gestió.
  
6. Les infraestructures de tractament de residus han de localitzar-se a sòl no urbanitzable, sobre el qual l'ús residencial no és preferent, excepte excepcions.
  
7. Les proteccions de tipus patrimonial seran objecte dels projectes de gestió.
  
8. Tant els valors emprats per a discriminar els materials geològics, segons la seua permeabilitat, com els conceptes a què permeten arribar, com és el cas dels identificats com a semipermeables, són els habitualment manejats en treballs d'hidrogeologia realitzats a l'escala que li correspon al pla zonal.
  
Consideracions ambientals
  
Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important
  
Encara amb la generalitat que li és pròpia als plans zonals de residus, mentre l'etapa de planificació en què s'emmarquen pateix, òbviament, de falta de concreció, l'estudi s'ha referit a una sèrie de factors ambientals, com són l'atmosfera, la geologia, l'hidrogeologia, l'hidrologia superficial, la vegetació, la fauna, el paisatge i el medi socioeconòmic, els quals són susceptibles de veure's afectats pels usos que pretén el pla zonal.
  
Si bé l'estudi sí que ha tractat els aspectes assenyalats abans, en el present apartat només es farà insistència en aquells d'aquests que, en principi, s'entenen com més excel·lents en el marc del pla zonal avaluat.
  
En línia amb l'anterior, és important referir-se a la geologia i la hidrogeologia de l'àrea implicada en l'anàlisi. Per això cal indicar que aquesta es localitza en el denominat Domini ibèric, on les formacions es distribueixen segons una orientació preferent de direcció nord-oest sud-est. Predominen els afloraments de materials mesozoics a les comarques del Ricón de Ademuz, Los Serranos, Camp de Túria i part de la Hoya de Buñol i la Plana de Utiel, mentre que a les comarques del Valle de Cofrentes i la Canal de Navarrés destaquen afloraments triàsics i materials carbonatats cretacis.
  
D'altra banda, els aqüífers que es localitzen en l'entorn d'estudi són tres:
  
Zona VI: Sistema aqüífer d'alt Túria.
  
Zona VII: Sistemes aqüífers serra d'Espadà i mig Túria.
  
Zona IX: Sistema aqüífer de mig Túria.
  
Amb tot això, l'estudi es basa en el coneixement concret de les litologies presents en l'àrea analitzada, ha seleccionat deu d'aquestes com a favorables als usos recollits en el pla zonal, per raó, entre altres, de les seues millors condicions quant a la protecció que procuren als recursos hidrogeològics.
  
En un altre ordre de coses, l'estudi s'ha detingut en la caracterització de la vegetació present en l'àrea d'anàlisi, realitza un inventari, més o menys general, de les comunitats o espècies vegetals de major presència en l'esmentat àmbit. No obstant això, aquesta caracterització no ha passat al nivell de planejament en què s'emmarca el pla zonal, és a dir, el coneixement que es té de la vegetació existent a través d'allò que ha aportat l'estudi, ja que no s'ha traduït a criteris territorials corresponents als mateixos del rang d'un pla zonal, i ha convertit en irrellevant la caracterització de la vegetació a què es fa menció. I és que, el coneixement de la flora de la zona subjecta al pla zonal, al nivell de concreció amb què s'ha exposat, o encara en major detall, es tornarà en rellevant en el context dels projectes de gestió, els quals tenen per missió el fet de materialitzar i concretar allò que ha disposat aquest. Així, serà en aquest cas quan, d'entre els possibles emplaçaments recollits en el pla zonal, es triaran aquells que, entre altres aspectes, menys dany suposen a la flora que els poble (ja siga per la seua major riquesa relativa, per la presència de comunitats singulars, espècimens d'entitat, presència de flora endèmica, rara o amenaçada, etc.).
  
No obstant això, s'entén que l'estudi ha considerat correctament, a l'escala d'anàlisi present, les implicacions del pla sobre la vegetació, mentre ha emprat com a criteri territorial la no-afecció a espais naturals protegits, molts dels quals alberguen valors florístics de gran importància.
  
El que s'ha dit abans per al cas de la vegetació és, ara, igualment aplicable a la fauna.
  
Seguint amb el ja apuntat en paràgrafs anteriors, i respecte de possibles llocs subjectes a protecció, tots els es localitzen, totalment o parcialment, en l'àmbit de les zones que són objecte del pla, s'enumeren a continuació, sense que s'entre, ara, a destacar aquells valors ambientals que els han fet mereixedors d'aquesta protecció. Així, es tenen els següents espais naturals protegits:
  
Parc Natural de la Serra Calderona (LIC i ZEPA).
  
LIC Arroyo Cerezo.
  
LIC Ríos del Ricón de Ademuz.
  
LIC Puebla de San Miguel.
  
LIC Sabinar de Alpuente.
  
LIC i ZEPA Serra Calderona.
  
LIC Cueva del barranco Hondo.
  
LIC i zona humida Lavajos de Sinarcas.
  
LIC Alt Túria
  
LIC Sierra de Negrete
  
LIC Túnel de Carcalín
  
LIC Sierra de Malacara.
  
LIC i ZEPA Hoces del Cabriel.
  
LIC Serres de Martés i el Ave.
  
LIC Muela de Cortes i Caroig.
  
ZEPA Serres de Martés i Muela de Cortes.
  
Zona Humida Embalse de la Vallesa.
  
Zona Humida El Barchell.
  
Paratge Natural Municipal Les Rodanes (Vilamarxant).
  
32 microreserves.
  
Identificació i valoració dels impactes
  
L'estudi ha identificat una sèrie d'impactes ambientals tant en fase de construcció, com d'explotació i d'abandó. Així, per exemple i per a la primera de les fases assenyalades, s'han descrit impactes com ara l'alteració de la qualitat de l'aire i nivells de soroll, l'alteració de la qualitat de l'aigua superficial, subterrània i del sòl, l'alteració/destrucció de la flora, la fauna i els hàbitats, riscos d'inestabilitat i impacte visual, tots els quals s'han valorat com a moderats.
  
Així també, per a la fase d'explotació s'han assenyalat, d'un costat, l'alteració de la qualitat de l'aire, a raó de la generació d'olors, la qual cosa s'ha valorat com a impacte sever, i d'un altre, diversos impactes entesos com a moderats, com ara l'alteració de la qualitat de l'aigua superficial, l'alteració i la destrucció de la fauna i l'impacte visual.
  
No obstant això, s'entén que la identificació d'impactes realitzada no es pròpia de la fase de planejament actual, açò és, la pròpia dels plans zonals, sinó que aquella correspon a fases més avançades, fases que es desenvolupen a escala local, com ara l'atribuïble als projectes de gestió. És a dir, serà quan es desenvolupen aquests projectes quan els seus estudis d'impacte ambiental hauran de detindre's en els impactes que generen les instal·lacions o infraestructures que desenvolupen, impactes que s'assemblaran molt als descrits en el primer paràgraf del present apartat.
  
No obstant això, en el cas actual, s'entén, haurien d'estudiar-se els impactes derivats de l'ús que es pretén donar als sòls de les àrees implicades, açò és, aquells que es desprenen de l'alteració de les qualitats d'un terreny en assignar-li un ús determinat, segons la seua capacitat per a acollir aquest ús, i no analitzar els derivats de les plantes de tractament, abocadors, etc., encara quan siga de forma genèrica. D'aquesta manera, s'assumeix que els impactes més rellevants que podrien generar-se, en el cas present, passarien per ser aquells que pogueren afectar els següents factors ambientals:
  
- hidrologia i hidrogeologia del medi
  
- paisatge
  
- sòl
  
- afecció a comunitats vegetals i espais naturals protegits
  
- nuclis residencials
  
Els anteriors són impactes tots ells que, no obstant i malgrat el que s'ha dit abans, sí que han tingut en compte el pla en forma de criteris territorials.
  
Amb tot, el pla ha definit, com s'ha comentat en anteriors apartats de la present declaració, les àrees que millor s'ajusten als referits criteris territorials per a la ubicació de les instal·lacions i infraestructures que hauran d'executar-se en el seu àmbit d'aplicació, però ha omés els que hauran de decidir els corredors de les vies de comunicació que facilitaran l'accés a aquelles, coneguda la importància de l'accessibilitat en un context com el present.
  
S'entén, doncs, que haurà de ser en etapes posteriors a la present en què s'hauran de definir tots els corredors possibles d'accés als emplaçaments que es discutisquen en els corresponents estudis d'alternatives, de manera que, quan s'estime la major o menor idoneïtat d'unes opcions de localització enfront d'altres, hauran de prendre's com a condicionants de gran pes la major o menor afecció ambiental de cada un dels corredors implicats. És a dir, una alternativa de localització serà més o menys desitjable segons el major o menor impacte ambiental que generen els corredors viaris que la fan accessible.
  
Finalment, cal ressenyar que cada una de les infraestructures de tractament i eliminació de residus que es construïsca d'acord amb el pla zonal haurà de presentar un projecte i un estudi d'impacte ambiental que incloga, a escala de detall, les característiques naturals de l'emplaçament i el seu entorn més immediat, com també la identificació i la valoració dels impactes que aquesta activitat puga generar sobre el medi ambient proposant totes les mesures protectores i correctores necessàries per a garantir el funcionament correcte de les instal·lacions i la mínima afecció al seu entorn.
  
Consideracions sobre la proposta de mesures correctores, preventives i compensatòries
  
Cal començar el present epígraf fent al·lusió que l'estudi, malgrat allò que s'ha assenyalat en el punt anterior, sí que ha procedit a implementar mesures que conduen a pal·liar els impactes derivats de l'afecció a la capacitat d'ús dels emplaçaments seleccionats, i no dels que es derivaran de les activitats que s'implanten sobre aquests.
  
L'anterior es recull, de forma molt clara, en el text de l'estudi d'impacte ambiental que ara es transcriu, el qual assenyala que (...) els efectes previsibles responen bàsicament a l'alteració dels recursos ambientals que suporta el territori, ja que els efectes derivats de les instal·lacions i el seu funcionament s'han de preveure en el procés de disseny i aprovació dels respectius projectes, (...).
  
Amb tot, les mesures disposades per a minimitzar els impactes generats sobre el medi són les que es descriuen, de forma sintetitzada, a continuació:
  
- Sòl: davant de la pèrdua de sòl agrícola que pot generar-se, s'ha proposat, com a mesura compensatòria, destinar recursos econòmics per a mantindre espais agrícoles d'interés i amenaçats (a raó del doble de l'afectada). Cal assenyalar que, consultat el Mapa de Capacitat de Sòls editat per la Conselleria d'Infraestructures i Transport, s'ha constatat l'escassetat de sòls agrícoles de capacitat elevada o molt elevada existent en l'àmbit que es correspon amb el del pla zonal. Això relativitza la seua importància, i els converteix en sòls d'un alt valor ambiental.
  
- Paisatge: S'ha proposat la creació de pantalles visuals a base d'arbratge. No obstant això, atés que s'està tractant l'impacte sobre el paisatge, com a recurs natural, en etapa d'avantprojecte, s'entén que podria haver-se emprat la major o menor conca visual dels emplaçaments possibles com un altre criteri territorial que s'ha de considerar. No obstant això, la dificultat de l'ara expressat potser podria aconsellar que açò es realitzara durant els processos de selecció d'alternatives pròpies dels projectes de gestió, en els quals l'escala de treball afavoriria la generació de models digitals d'elevació que permeteren conéixer, amb la major exactitud possible, la magnitud de l'impacte visual en les diferents opcions que s'oferien.
  
- Comunitats vegetals: S'ha proposat, com a mesura compensatòria, destinar recursos econòmics a restaurar espais naturals que han patit desertització i pèrdua de sòl (a raó del doble de la superfície afectada per cada projecte). Es proposa, així mateix, que s'agregue compost derivat del compostatge de restes vegetals de la mateixa zona.
  
- Finalment, s'aporta un llistat de possibles mesures correctores que s'han d'aplicar durant el disseny i l'execució dels projectes de gestió, totes les que presenten un caràcter clarament genèric que haurà de ser objecte de particularització als impactes que es deriven de cada un dels esmentats projectes.
  
Cal mencionar, com ja s'ha comentat en altres apartats de la present declaració, que per a alguns valors ambientals, com són, per exemple, la hidrologia superficial i la hidrogeologia, no s'han disposat mesures pal·liatives atés que aquests s'han emprat en qualitat de criteris territorials per a la millor selecció dels emplaçaments, la qual cosa constitueix, en si mateix, una important mesura preventiva.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte es troba sotmés a declaració d'impacte ambiental en trobar-se inclòs dins dels supòsits previstos en l'annex I, apartat 8g) del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que siguen d'aplicació.
  
L'art. 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte del Pla zonal de residus de les zones VI, VII i IX, promogut per la Conselleria de Territori i Habitatge, l'àmbit d'aplicació de les quals s'estén al Ricón de Ademuz, Los Serranos, Camp del Túria, la Hoya de Buñol, La Plana de Utiel-Requena, i els municipis Cortes de Pallás (Valle de Cofrentes) i Millares (la Canal de Navarrés), sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les mesures proposades en la documentació tramitada com també als condicionants assenyalats en el punt segon.
  
Segon
  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'estableixen les següents:
  
Atés que, com s'ha comentat en apartats anteriors, l'àrea que ha sigut objecte d'estudi per part del pla zonal pateix d'una escassetat important de sòls amb capacitat agrícola elevada o molt elevada, s'estableix que, en el cas que alguna de les zones favorables determinades pel pla coincidira amb sòls d'aquesta naturalesa, no podran localitzar-se sobre aquests cap de les instal·lacions o infraestructures incloses a l'empara del citat pla zonal.
  
D'altra banda, i en referència al sòl, com a valor ambiental de caràcter urbanístic, els projectes de gestió hauran d'estudiar exhaustivament, en la consideració de la idoneïtat de les àrees aptes per als usos propis del pla zonal, les afeccions que poden generar-se sobre sòls no urbanitzables d'especial protecció. D'aquesta manera, quan les instal·lacions proposades ocupen sòl no urbanitzable protegit, s'haurà de tindre en compte la normativa urbanística municipal quant als usos permesos o prohibits en aquest tipus de sòl.
  
Els estudis d'alternatives i impacte ambiental que acompanyen als projectes de gestió hauran de prendre en consideració allò que ha assenyalat l'apartat de consideracions ambientals de la present declaració, en el que, es recorda, s'indicava que una alternativa de localització (d'instal·lacions o infraestructures de tractament de residus) serà més o menys desitjable segons el major o menor impacte ambiental que generen els corredors viaris que la fan accessible.
  
Es recorda que, d'altra banda, els accessos a què es fa referència poden quedar subjectes a avaluació d'impacte ambiental per raó del que establix l'apartat 8.a) de l'annex I i 3.b) de l'annex II del Reglament 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament que desenvolupa la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
Davant de la possible afecció a les àrees circumscrites als plans d'ordenació dels recursos naturals de la serra Calderona i l'Albufera, serà necessari que aquells projectes que tinguen com a objecte el desenvolupament d'emplaçaments situats en l'àmbit dels citats plans, compten amb un informe de la Direcció General de Planificació i Ordenació del Territori de la Conselleria de Territori i Habitatge, de manera que aquelles consideracions que s'arrepleguen en aquest tindran la consideració de condicionants de la present Declaració d'Impacte Ambiental.
  
En cas d'emplaçar una instal·lació sobre el perímetre de protecció d'un pou de captació d'aigües, haurà d'obtindre's la corresponent autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, d'acord amb el Reglament del domini públic hidràulic de la Llei19/1985, de 2 d'agost, d'aigües.
  
En aquells casos en què existisca afecció a camins ramaders, haurà de procedir-se a la tramitació del corresponent expedient de modificació (o reposició de pas) davant de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València, s'obté l'autorització corresponent d'acord amb la Llei 3/95, de 23 de març, de camins ramaders.
  
Per raó de la legislació 3/1993, forestal, de la Comunitat Valenciana, haurà d'incorporar-se a la normativa del pla zonal l'exclusió de les forests d'utilitat pública per a la localització de zones favorables per a la implantació de les infraestructures de gestió de residus d'aquest pla.
  
Es recorda que, prèviament a l'aprovació definitiva dels projectes de gestió que es realitzen, es requerirà que s'informe favorablement sobre aquests per part de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esports, en informe preceptiu emés pel mencionat organisme, en compliment de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià
  
Igualment, si es detectara la presència de coves, avencs o altres cavitats subterrànies, el fet es comunicarà a la Conselleria de Territori i Habitatge, atés que aquest tipus de formacions es troben protegides per l'article 16 de la Llei 11/94, de 27 de desembre, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.
  
Tercer
  
Es notificarà als interessats que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no cal cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Quart
  
Es publicarà la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 31.5 del Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 29 d'octubre de 2004.El director general de Gestió del Medi Natural:Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 244/04-AIA
  
Promotor: Conselleria de Territori i Habitatge
  
Autoritat substantiva: Direcció General de Qualitat Ambiental. Conselleria de Territori i Habitatge
  
Objecte del projecte: Pla zonal de residus urbans de les zones X, XI i XII del Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana
  
Localització: Comarques: el Valle de Cofrentes-Ayora (zona X), la Canal de Navarrés, la Ribera Alta, la Ribera Baixa, la Costera (zona XI), la Vall d'Albaida i la Safor (XII), a la província de València. S'exclou el municipi de Cortes de Pallás
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuaci
  
En primer lloc, el pla zonal ha tingut com a objectiu diagnosticar la situació actual de les comarques referenciades en matèria de gestió de residus i infraestructures disponibles.
  
El present pla de residus afectarà els residus urbans municipals definits per la Llei 10/2000, de residus, de la Comunitat Valenciana, queden exclosos els residus amb normativa específica.
  
Una vegada analitzada la situació actual i vistos els problemes que existeixen pel que fa als sistemes de recollida, relació contenidors/ciutadans, implantació de la recollida selectiva, dèficit d'infrastructures de valorització, tractament i eliminació, etc., el pla proposa una nova ordenació en la producció i en la gestió dels residus, i dota les infrastructures necessàries per a poder dur-lo a terme i adaptar-se a la legislació vigent.
  
Pel que fa a la gestió dels residus el present pla proposa:
  
Recollida municipal de residus
  
- Recollida domiciliària tot-u a voreres (el doble recipient s'implantarà progressivament) (1 contenidor cada 500 habitants).
  
- Recollida selectiva de matèria orgànica en productors singulars (hospitals, restaurants, menjadors, mercats, grans superfícies, etc) (núm. contenidors s'ha de determinar en cada cas).
  
- Recollida selectiva en àrees d'aportació de: paper-cartó, vidre i envasos lleugers.
  
Recepció a ecoparcs i punts verds
  
- Runes d'obres menors domiciliàries.
  
- Residus voluminosos i efectes domèstics (electrodomèstics, mobles, matalàs, etc.).
  
- Residus especials de producció domèstica (bateries esgotades, olis usats, fluorescents, medicaments...).
  
Reforç del sistema de dipòsit en establiments col·laboradors
  
- Piles botó (existent)
  
- Tubs fluorescents (existent)
  
- Medicaments caducats (nova implantació)
  
Transport
  
- Camió amb caixa tancada per al transport de residus procedents de voreres i àrees d'aportació a planta de transferència o directament a planta de tractament.
  
- Camions de gran capacitat per al transport de residus des de planta de transferència fins a centres de valorització i eliminació.
  
- Vehicles ad-hoc per al transport de residus des dels punts verds fins als ecoparcs i per als circuits de recollida a dipòsit.
  
Infraestructures previstes
  
- Estacions de transferència necessàries per a minimitzar costos de transports.
  
- Un complex de valorització per cada àrea de gestió. (capacitat 208.000 t/any).
  
- Un dipòsit controlat per cada àrea de gestió.
  
- Un centre de classificació de residus voluminosos per a cada àrea de gestió.
  
- 27 ecoparcs que completen la xarxa actual d'ecoparcs.
  
D'altra banda, el pla zonal de residus urbans ha suposat la reorganització de les zones X, XI i XII del Pla integral de residus (PIR) en dues àrees de gestió diferenciades. La distribució d'aquestes àrees de gestió és la següent: àrea de gestió 1) que comprendrà les comarques de la Ribera Alta i la Ribera Baixa i la subcomarca de la Valldigna i l'àrea de gestió 2) que comprendrà el Valle de Cofrentes-Ayora, la Canal de Navarrés, la Vall d'Albaida, la Safor i la Costera.
  
A més d'una nova ordenació i gestió en els residus, el pla proposa una sèrie de mesures a nivell municipal. En primer lloc les ordenances municipals de cada un dels municipis englobats en el pla zonal hauran d'adaptar-se a les prescripcions i objectius del pla per a afavorir la seua implantació i garantir els objectius de gestió.
  
Per a la consecució dels esmentats objectius, l'administració competent juntament amb els municipis afectats ha d'impulsar la realització d'una campanya de conscienciació social destinada no sols a donar informació sinó també a promoure l'educació mediambiental en els municipis.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient
  
En 16 de setembre de 2004, la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge remet els exemplars de document d'informació, el document d'ordenació i l'estudi d'impacte ambiental del projecte de referència.
  
En data 22 d'octubre de 2004, es rep el certificat del resultat de la informació pública de l'expedient indicant que el document d'informació, el document d'ordenació i l'estudi d'impacte ambiental han sigut sotmesos al tràmit d'informació pública durant un mes per la Conselleria de Territori i Habitatge, mitjançant anunci publicat en el DOGV de 3 de juny de 2004, com també en els periòdics El País i Las Provincias segons consta en el corresponent certificat del secretari general de la Conselleria de Territori i Habitatge.
  
S'informa que les al·legacions formulades al pla zonal no han produït, en la seua correcció cap modificació substancial del document des del punt de vista ambiental.
  
De les al·legacions presentades, es resumeixen a continuació les més rellevants des del punt de vista ambiental, com també les respostes elaborades per la Direcció General de Qualitat Ambiental d'aquesta Conselleria.
  
- Sobre les plantes d'Ador i Guadassuar.
  
- Sobre la producció de compost.
  
- Sobre la falta d'inclusió en el pla zonal de mesures compensatòries.
  
- Sobre els criteris d'elecció de zones aptes i sobre la proposta d'inclusió de zones aptes en diferents municipis de les àrees de gestió 1 i 2.
  
- Sobre la protecció de l'embassament del Bosquet.
  
- Sobre les campanyes d'educació ambiental.
  
- Sobre l'accés a les instal·lacions.
  
a) Sobre les plantes d'Ador i Guadassuar
  
El document del pla zonal inclou l'existència de les plantes d'Ador i Guadassuar. Respecte de la primera, està prevista la clausura a principis de 2005, com s'indica en el text del pla zonal. En relació amb la planta de Guadassuar, en el document d'ordenació (apartats 3.1.6 i 9.4.5.7) es preveu la continuïtat del seu funcionament, mitjançant una remodelació prèvia que millore la seua tecnologia i augmente la seua capacitat de tractament. A més l'existència d'aquesta infraestructura afavoreix el desenvolupament inicial del pla zonal; és possible amb la tecnologia actual la seua ampliació i modernització, la qual cosa permet adequar-la a les necessitats futures. D'altra banda, l'ampliació i la remodelació de la planta necessitarà del preceptiu estudi d'impacte ambiental, mitjançant el qual hauran d'avaluar-se les afeccions concretes de la construcció, el funcionament i l'abandó de la instal·lació, que es preveu puguen afectar el medi natural, social, cultural i econòmic. A través de la corresponent resolució en la declaració d'impacte, que establirà la seua viabilitat des del punt de vista ambiental, es proposaran, si és el cas, les mesures correctores necessàries.
  
b) Sobre la producció de compost
  
En relació amb la producció de compost i la seua demanda, cal ressaltar que les característiques del sector agrari dels municipis que formen el pla zonal són molt diverses, i que les característiques de la comercialització del compost en una zona, no és extensible a la resta del pla zonal, ja que hi ha diferents utilitats per a aquest segons el tipus de sòls i cultius dels municipis.
  
c) Sobre la falta d'inclusió en el pla zonal de mesures compensatòries
  
En relació amb les mesures compensatòries, cal remarcar que és en els projectes de gestió on les empreses exposaran les seues distintes ofertes. A més, les mesures de compensació tenen caràcter obligatori i així està inclòs en l'art.29 i) de la Llei 10/2000, i els seus beneficiaris seran els municipis afectats.
  
També, en allò que s'ha establert per al projecte de gestió es regulen les mesures compensatòries; s'ha de distingir entre les de «caràcter mínim i imprescindible» de les de «millora o complementàries» a més de considerar-se les distintes ofertes compensatòries i el seu compliment en l'article 37 (2 i 4).
  
d) Sobre els criteris d'elecció de zones aptes i sobre la proposta d'inclusió de zones aptes en diferents municipis de les àrees de gestió 1 i 2
  
Les zones aptes per a l'emplaçament d'infraestructures de tractament de residus es trien mitjançant criteris tècnics, mediambientals i socials conforme a la finalitat que han de complir, com també per l'observança de determinades normatives reglades existents i per la necessària motivació tècnica adequada. El llistat de zones que apareix en el pla zonal només inclou les favorables, ja que l'objecte del pla és donar alternatives d'ubicacions aptes per a la implantació d'infraestructures de gestió de residus en tot el seu àmbit territorial. D'aquesta manera, per a la selecció de zones aptes s'han tingut en compte els llocs d'interés per a la conservació (LIC), microreserves de flora, zones humides, riscos naturals, camins ramaders, jaciments arqueològics, planejament urbanístic, etc., com pot observar-se en l'estudi d'impacte ambiental i en la memòria d'informació. Per tant, les alternatives tècnicament viables, la justificació de les solucions adoptades, les interaccions ambientals i la identificació i la valoració d'impactes han sigut tingudes en compte de forma rigorosa. Els criteris seguits en l'elaboració del pla són els continguts en el Reglament per al desenvolupament de la Llei d'impacte ambiental (article 7 i següents), l'article 29 g i altres de la Llei 10/2000, de residus, de la Comunitat Valenciana, com també en el Reial decret 1481/2001, pel qual es regula l'eliminació de residus mitjançant dipòsit en abocador.
  
El pla zonal no té per objectiu la instal·lació d'infraestructures de tractament de residus urbans en un municipi concret. El document del pla zonal qualifica terrenys com a aptes amb estudis de detall per a la instal·lació d'infraestructures de tractament de residus, la construcció depén d'aquesta, i la seua ubicació concreta, de l'aprovació del projecte de gestió (capítol V de la Llei 10/2000, de residus) per part de l'agrupació de municipis de les zones X, XI i XII, en les esmentades zones existeixen altres àrees favorables per a la seua ubicació.
  
En el supòsit que es decidisca per part de les institucions competents, triar les zones aptes d'un municipi, la ubicació d'una instal·lació de tractament de residus urbans, es realitzarà el preceptiu estudi d'impacte ambiental, mitjançant el qual hauran d'avaluar-se les afeccions concretes de la construcció, funcionament i abandó de la instal·lació, que es preveu pogueren afectar el planejament urbanístic i al medi natural, social, cultural i econòmic. A través de la corresponent resolució en la declaració d'impacte, que establirà la seua viabilitat des del punt de vista ambiental, es proposaran, si és el cas, les mesures correctores necessàries.
  
e) Sobre la protecció de l'embassament del Bosquet
  
La presència de l'embassament del Bosquet està recollida en els apartats 5.7 de la memòria d'informació (àrees d'interés per a la conservació) i en el 3.8 de l'estudi d'impacte ambiental (zones humides), per la qual cosa la constància de la seua protecció és ben evident. L'absència de la seua ubicació en plànols es deu a l'escala de treball utilitzada, que no fa aconsellable la inclusió perquè no queden sobrecarregats d'informació.
  
f) Sobre les campanyes d'educació ambiental
  
Les campanyes d'educació i conscienciació ambiental, s'emmarquen dins de les mesures d'àmbit municipal, en les quals els municipis col·laboraran amb l'administració competent que es constituïsca (consorci, mancomunitat, etc.), la qual els subministrarà suport tècnic i econòmic, a fi d'impulsar-les i promoure-les.
  
g) Sobre l'accés a les instal·lacions
  
En qualsevol infraestructura de tractament, el projecte constructiu contindrà la creació o el condicionament dels accessos per a adequar-los a les necessitats del trànsit previst.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel pla zonal
  
Actualment hi ha dues plantes de tractament de residus sòlids urbans dins de l'àmbit territorial del pla zonal, ubicades en els municipis d'Ador i Guadassuar. La primera d'elles es clausurarà a principis de l'any 2005, mentre que la planta de Guadassuar continuarà en funcionament mitjançant una remodelació que millore la seua tecnologia i augmente la seua capacitat de tractament.
  
El pla zonal proposa la construcció d'un dipòsit controlat de residus en l'àrea de gestió 1 que puga rebre els rebutjos de la planta de Guadassuar i la implantació d'un complex de valorització de residus (planta de tractament i dipòsit controlat) en l'àrea de gestió 2.
  
També es considera imprescindible la construcció d'una planta de transferència en algun dels municipis que conformen la comarca del Valle de Cofrentes - Ayora per a agrupar i transportar els residus recollits cap al centre de valorització de l'àrea de gestió 2.
  
Possiblement, depenent de la ubicació del centre de valoració serà necessari la implantació d'una altra planta de transferència en la dita àrea de gestió.
  
Del conjunt d'infraestructures descrites, són els dipòsits controlats de residus els que requereixen, per les possibles afeccions ambientals que generen uns criteris tècnics i uns condicionants territorials, ambientals i urbanístics més restrictius.
  
Per a determinar la localització de zones favorables on ubicar les instal·lacions s'han tingut en compte els criteris tècnics de construcció, explotació i segellament d'abocadors i les variables territorials, ambientals i urbanístiques que condicionen l'elecció d'un emplaçament com a zona apta d'acord amb els criteris establerts en la Llei 10/2000, de residus i al Reial decret 1481/2001, mitjançant el qual es regula l'eliminació de residus mitjançant dipòsit controlat.
  
Es descriuen a continuació les variables tingudes en compte:
  
- Descripció del medi (enquadrament geogràfic, climatologia, geologia, hidrologia i hidrogeologia, vegetació i fauna).
  
- Llocs d'interés per a la conservació.
  
- Zones humides.
  
- Medi socioeconòmic (sòl urbà i urbanitzable i vies de comunicació).
  
- Àrees amb regs naturals i limitacions (vulnerabilitat de les aigües a la contaminació i risc d'inundació).
  
Com a resultat de l'estudi de totes aquestes variables, s'han seleccionat una sèrie d'àrees o zones que a falta d'estudis de detall poden considerar-se favorables per a la ubicació de centres de tractament i eliminació de residus urbans.
  
També podran considerar-se com favorables altres zones que no han sigut grafiades aptes en els plànols de la memòria informativa i que justificadament es demostre la seua aptitud.
  
De les variables ambientals considerades, no s'ha tingut en compte la possible afecció a forests d'utilitat pública i la seua protecció davant de qualsevol activitat incompatible amb l'ús d'aquestes d'acord amb la legislació forestal vigent.
  
Un altre aspecte no previst en el pla zonal i que ha de ser identificat i avaluat és la possible afecció derivada de la construcció dels nous traçats o ampliació d'accessos existents a les zones seleccionades com favorables.
  
2. Identificació i valoració dels impactes
  
Efectuada la identificació i la valoració dels impactes derivats de la implantació del pla zonal de residus i de les infraestructures necessàries per a dur-lo a terme, es considera que el pla zonal constitueix en si mateix una millora en la gestió dels residus, la màxima valoració dels residus, reutilització dels recursos, creació de llocs de treball i una millora substancial en les condicions higièniques i sanitàries derivades de l'abocament controlat dels residus.
  
D'acord amb allò que s'ha indicat en la documentació tramitada, cadascuna de les infraestructures de tractament i eliminació de residus que es construïsca d'acord amb el pla haurà de presentar un projecte i un estudi d'impacte ambiental mostrant a una escala de detall les característiques naturals de l'emplaçament i l'entorn immediat, com també la identificació i la valoració d'impactes que l'esmentada activitat puga generar sobre el medi ambient i proposar totes les mesures protectores i correctores necessàries per a garantir el funcionament correcte de les instal·lacions i la mínima afecció a l'entorn.
  
S'han de tenir en compte a més de les variables indicades en l'apartat anterior, les següents: possible afecció a camins ramaders, patrimoni arqueològic, paleontològic i etnològic, captacions d'aigua, sòls urbanitzable protegits i coves avencs o altres cavitats.
  
Ha d'avaluar-se també l'accessibilitat als emplaçaments i els impactes que puguen derivar-se de la construcció o l'adequació d'aquests ja que les esmentades infraestructures poden generar majors impactes que la mateixa instal·lació d'eliminació de residus.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental
  
Actualment, la gestió dels residus realitzada en les comarques de l'àmbit del pla presenta deficiències, per la qual cosa el mateix pla zonal és en si mateix una mesura correctora a l'actual gestió dels residus urbans, ja que adapta la gestió dels residus urbans a les més modernes directrius i tecnologies, i minimitza els impactes i afavoreix el desenvolupament sostenible.
  
Pel que fa a les infraestructures, en l'estudi d'impacte es recullen una sèrie de directrius que han d'aplicar-se per a minimitzar o eliminar els impactes ambientals que puguen generar-se durant la construcció, funcionament i abandó dels centres de valorització i instal·lacions d'eliminació.
  
Aquestes directrius que resulten adequades estaran recollides en els estudis d'impacte ambiental que es presenten per a cada una de les instal·lacions de tractament o eliminació de residus del pla zonal.
  
D'altra banda, en el document d'ordenació del pla es defineixen les bases tècniques per a l'elaboració dels projectes de gestió d'acord amb el Reial decret 1481/2001 relatiu a l'abocament de residus, annexos I i III, en el qual s'estableixen les mesures correctores que han d'aplicar-se per a minimitzar els impactes i garantir la correcta construcció, el funcionament i la clausura de les instal·lacions.
  
Pel que fa al pla de control i vigilància ambiental proposat en l'estudi, aquest defineix adequadament les directrius que han d'aplicar-se per a garantir el correcte desenvolupament de l'esmentat pla zonal com també les directrius que s'han de seguir durant la construcció, el funcionament i l'abandó de les diferents instal·lacions de tractament i eliminació de residus.
  
No obstant això, indicar que el desenvolupament dels plans de control i vigilància ambiental dels diferents projectes que es tramiten han de complir amb l'annex III del Reial decret 1481/2001, pel qual es regula l'eliminació de residus mitjançant abocador.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'art. 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu reglament. L'activitat proposada es troba inclosa en l'annex I, apartat 8 g del Decret 162/1990 de 15 d'octubre pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/89, d'impacte ambiental.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que se li apliquen.
  
3. Segons l'Ordre de 9 de setembre de 2003 de la Conselleria de Territori i Habitatge, en la qual es desenvolupa el Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, en l'article 17 estableix que li correspon a l'Àrea d'Avaluació Ambiental executar la coordinació de l'avaluació i l'estimació d'impactes de plans, programes i projectes.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que s'apliquen, el projecte del Pla zonal de residus de les zones X, XI i XII del Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana, que afecta les comarques del Valle de Cofrentes-Ayora, la Canal de Navarrés, la Ribera Alta, la Ribera Baixa, la Costera, la Vall d'Albaida i la Safor sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les mesures proposades en la documentació tramitada i en els condicionants establerts en el següent apartat.
  
Segon
  
- Tots els projectes i estudis d'impacte ambiental que es tramiten per a cadascuna de les instal·lacions de tractament i eliminació de residus han de complir amb els requisits establerts en la Llei 10/2000, de residus i el Reial decret 1481/2001, pel qual es regula l'eliminació de residus mitjançant dipòsit en abocador.
  
- Pel que fa al pla zonal, cal ajustar-se al que disposa la Llei 3/1993, forestal, de la Comunitat Valenciana i el seu reglament d'execució.
  
- Quan les instal·lacions proposades ocupen sòl no urbanitzable protegit, s'ha de tenir en compte la normativa urbanística municipal pel que fa als usos permesos o prohibits en aquest tipus de sòl.
  
- Els accessos a les instal·lacions de nova execució seran objecte d'avaluació d'impacte ambiental d'acord amb el punt 8 a) de l'annex I i al punt 3 b) de l'annex II del Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.
  
- En aquells casos en què existisca afecció a camins ramaders, ha de tramitar-se el corresponent expedient de modificació (o reposició de pas) davant de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València, i obtenir l'autorització corresponent d'acord amb la Llei 3/95, de 23 de març, de camins ramaders.
  
- En cas d'emplaçar una instal·lació sobre el perímetre de protecció d'una captació d'aigües, s'ha d'obtenir la corresponent autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, d'acord amb el Reglament del domini públic hidràulic de la Llei 19/1985, de 2 d'agost, d'aigües.
  
- D'acord a l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià, l'estudi d'impacte ambiental ha d'incloure l'informe vinculant de la Conselleria de Cultura, Educació i Esports, per la qual cosa en el cas d'aparéixer valors culturals que s'han de protegir es prenguen les mesures correctores oportunes i així siguen previstes en el projecte.
  
- Igualment, si es detecta la presència de coves, avencs o altres cavitats subterrànies, el fet s'ha de comunicar a la Conselleria de Territori i Habitatge, atés que aquest tipus de formacions es troben protegides per l'article 16 de la Llei 11/94, de 27 de desembre, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.
  
Tercer
  
Notificar a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 31.5 del Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.