Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9886, del 05-07-2024 (2024/5850)

RESOLUCIÓ de 14 de maig de 2024, de la Direcció General d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental per la qual s'ordena la publicació de l'informe ambiental i territorial estratègic de la revisió del Pla de prevenció d'incendis forestals del Parc Natural de la Tinença de Benifassà, als termes municipals de la Pobla de Benifassà, Vallibona, Rossell i Castell de Cabres. Expedient 016/2475-GVH.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9886

Data del DOGV
:   05-07-2024

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2024/5850


Data del document
:   14-05-2024

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 14 de maig de 2024, de la Direcció General d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental per la qual s'ordena la publicació de l'informe ambiental i territorial estratègic de la revisió del Pla de prevenció d'incendis forestals del Parc Natural de la Tinença de Benifassà, als termes municipals de la Pobla de Benifassà, Vallibona, Rossell i Castell de Cabres. Expedient 016/3618-LBX. [2024/5850]  
  
  
D'acord amb l'article 53.7 del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, que establix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de l'informe ambiental i territorial estratègic, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana l'informe ambiental i territorial estratègic corresponent a l'expedient 16/6109-TXE.  
  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Tràmit : Revisió del Pla de prevenció d'incendis forestals del Parc Natural de la Tinença de Benifassà.   
Promotor: Direcció General de Prevenció d'Incendis Forestals.   
  
Autoritat substantiva : Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica.  
Localització: Termes municipals de la Pobla de Benifassà, Vallibona, Rossell, Castell de Cabres.  
Expedient: 016 - 2021 - EAE.  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió realitzada el 17 de febrer de 2022, va adoptar el següent:  
  
Acord  
Vista la proposta d'informe ambiental i territorial estratègic de la revisió del Pla de prevenció d'incendis forestals del Parc Natural de la Tinença de Benifassà, en els termes següents:  
En data 19 de febrer de 2021, ha tingut entrada, en el Servici d'Avaluació Ambiental Estratègica de la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, la sol·licitud d'inici de l'avaluació ambiental i territorial estratègica de la revisió del Pla de prevenció d'incendis forestals del Parc Natural de la Tinença de Benifassà.  
Per a esta proposta d'acord, els articles referits a la Llei 5/2014 s'entendran mutatis mutandis als corresponents en l'actual Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge.  
  
A) Documentació presentada  
La sol·licitud d'inici, remesa per la Direcció General de Prevenció d'Incendis Forestals, aporta la documentació següent:  
- Esborrany de la revisió del pla; - Document inicial estratègic; - Cartografia i - Diversos arxius, referits a l'anterior pla de prevenció d'incendis i que ara es revisa.  
Des del punt de vista formal, complix amb els continguts de l'article 50 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana (LOTUP vigent en el moment de la seua presentació). La documentació es presenta en format digital.  
B) Planejament vigent  
La Resolució de 14 de febrer de 2011, del conseller de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, va aprovar el Pla de prevenció d'incendis forestals del Parc Natural de la Tinença de Benifassà, amb una vigència de 10 anys.   
El contingut del Pla de prevenció d'incendis forestals del Parc Natural de la Tinença de Benifassà constituïx la directriu tècnica en esta matèria en l'àmbit del parc, sense perjuí del que s'establix en el marc legislatiu propi, en concret el Decret 57/2006, de 28 d'abril, del Consell, pel qual s'aprova el Pla d'ordenació dels recursos naturals de la Tinença de Benifassà (DOGV núm. 5252, de 5 de maig de 2006), com a normativa general de prevenció d'incendis forestals.  
Quant a la normativa sectorial forestal o d'incendis forestals, segons la divisió del terreny forestal de la Comunitat Valenciana establida en el Pla d'acció territorial forestal, forma part de la demarcació forestal de Sant Mateu, el pla de prevenció d'incendis forestals de la qual, a escala de demarcació, va ser aprovat mitjançant la Resolució de 14 d'abril de 2014, del conseller de Governació i Justícia.  
A l'efecte del que s'establix en l'article 48 de la Llei 43/2003, de 21 de novembre, de forests, este pla de la demarcació de Sant Mateu, juntament amb el que s'establix en la planificació general d'extinció d'incendis forestals en el seu àmbit territorial, té la consideració de pla de defensa. El pla de prevenció d'incendis forestals de demarcació té una vigència de 15 anys comptats des de l'aprovació (2014), sotmés a revisions ordinàries cada 5 anys.  
La disposició transitòria del Pla de prevenció d'incendis forestals de la demarcació de Sant Mateu indica que els municipis que no compten amb pla local de prevenció d'incendis forestals que establix l'article 55.3 de la Llei forestal de la Comunitat Valenciana s'han d'adaptar al pla de prevenció d'incendis forestals de la demarcació mencionada. En este sentit, en la pàgina 22/64 de l'esborrany del pla s'indica que els municipis el pla local de prevenció d'incendis forestals dels quals està pendent d'elaborar i aprovar són els de la Pobla de Benifassà, Rossell, Castell de Cabres i Vallibona.  
C) Objectiu de la revisió  
Com assenyala la pàgina 4/19 del document inicial estratègic, «és per la caducitat del PPIF de 2011, el motiu pel qual es fa esta revisió del Pla de prevenció d'incendis forestals (d'ara en avant, PPIF)».  
  
La revisió té com a objectiu actualitzar les actuacions que engloba el PPIF, i per a fer-ho se n'ha analitzat el grau de compliment, i el resultat es recull en la revisió del PPIF (en l'annex 1), a partir del qual s'han descartat algunes de les actuacions, bé per estar ja executades, o bé per haver-se considerat innecessàries o inviables al llarg de la vigència del pla.  
L'esborrany del Pla de prevenció fa una anàlisi del risc històric i de les àrees amb més quantitat d'incendis, i presenta una carpeta amb cartografia abundant sobre plànols amb data de 2007.   
D'altra banda, s'ha tractat de simplificar el pla i englobar en una actuació única les actuacions senzilles que estaven dirigides a un mateix objectiu (per exemple, les actuacions 10.1, 10.2, 10.3.1, 10.3.2, 10.3.3 i 10.3.4 del Pla de prevenció de causes, relatives al disseny i l'edició de fullets divulgatius, s'agrupen en una única actuació, l'actuació 2.2 del Pla de prevenció de causes, en la revisió). La revisió del pla inclou en la memòria (apartats 3 i 4) unes taules en què s'indiquen les actuacions que inclourà la revisió del pla, i, si és el cas, el codi que estes actuacions tenien en el pla aprovat en 2011.  
  
D'altra banda, s'hi han afegit algunes actuacions que s'ha considerat que tenen interés, com per exemple un estudi de punts estratègics de gestió del combustible (actuació 1.1 del Pla d'infraestructures), que, amb caràcter general, s'han incorporat en la revisió dels plans de tots els parcs naturals.  
Finalment, quant a infraestructures de prevenció (àrees de tallafocs, punts d'aigua i xarxa viària), cal indicar que, en l'actualitat, hi ha els plans de prevenció d'incendis forestals de demarcació, que ja estan aprovats i inclouen una extensa planificació d'estes infraestructures en tota la Comunitat, per la qual cosa les infraestructures que preveu esta revisió són les que establix el Pla de prevenció d'incendis de la demarcació de Sant Mateu.   
  
En este punt cal indicar que, en cas que hi haja infraestructures diferents i ja executades en compliment del PPIF aprovat en 2011, estes es recullen i es modificaran en el Pla de demarcació.  
Definix també els organismes promotors i implicats en cada actuació, així com una previsió temporal per a l'execució d'estes i una estimació econòmica.  
L'àmbit d'estudi comprén tot el PORN de l'espai natural, així com terrenys adjacents, el total dels municipis de la Pobla de Benifassà i Vallibona, part de Rossell i una xicoteta superfície de Castell de Cabres.  
  
El Parc Natural de la Tinença de Benifassà ocupa 4.967 hectàrees, dividides en 24 parcel·les o muntanyes, la majoria propietat de la Generalitat.   
La superfície d'estes parcel·les oscil·la des de menys de 2 hectàrees, com poden ser algunes de les que formen part de la muntanya de Sant Domingo, a Vallibona, fins a les 3.317 hectàrees, que compon la zona contínua de parc natural de dimensions més grans i que integra la muntanya de la Tenalla, les Ombries de Benifassà i el mas del Trinxant. El caràcter disgregat de l'espai protegit ha obligat a estudiar i analitzar un àmbit superior, que englobara tot el parc natural, i permetera dirigir i dur a terme actuacions comunes per a la prevenció d'incendis. Per això, en l'anàlisi històrica i en el Pla de prevenció de causes, s'ha emprat el límit del PORN com a límit d'estudi, amb 25.814 hectàrees.  
  
Com indica la pàgina 6/19 del DIE, s'han considerat dos alternatives.  
D'una banda, l'alternativa 0, que consistiria a mantindre el contingut exacte de les actuacions que establix el PPIF, aprovat en 2011.   
  
Pel que fa al Pla de prevenció de causes, tant en l'alternativa 0 com en l'alternativa 1, les actuacions que s'hi inclouen no tenen efecte sobre el territori perquè es tracta d'actuacions la finalitat de les quals és la difusió de les normes de prevenció d'incendis.  
  
Pel que fa al Pla de prevenció d'infraestructures, l'alternativa 0 inclou 437 km d'àrees de tallafocs, 740 km de condicionament de vials, l'obertura nova de 16 km de pistes, la construcció de 8 depòsits d'aigua nous i l'adaptació o el manteniment de 55 depòsits nous i basses que ja hi ha, a més de l'obertura i el manteniment de faixes perimetrals en nuclis urbans.  
L'alternativa 1 és la que s'ha seleccionat finalment, i consistix a realitzar una revisió del Pla de prevenció d'incendis forestals del Parc Natural.  
Les actuacions que preveu l'alternativa 1 inclouen 226 km d'àrees de tallafocs, 304 km de condicionament de vials, l'obertura nova de 6 km de vials, la construcció de 7 depòsits i l'adaptació de 21 que ja hi ha.  
  
Esta alternativa 1 seleccionada s'estructura en:  
• un pla de prevenció de causes i   
• un pla d'infraestructures.   
Comprén 26 actuacions (13 en el Pla de prevenció de causes i 13 en el Pla d'infraestructures), i un apartat de seguiment i control de l'execució de les actuacions.  
Per la informació aportada en l'esborrany del pla (pàgina 11/19 del DIE), els principals canvis de l'alternativa 1 seleccionada respecte de l'alternativa 0 són:  
En el Pla de prevenció de causes:   
- L'agrupació de les actuacions relatives a jornades i difusió mitjançant fullets i la inclusió de la difusió multimèdia (actuacions 2.1 i 2.2).   
  
- L'agrupació d'actuacions encaminades a facilitar l'elaboració dels plans locals de cremes (actuació 3.1) i el foment d'alternatives al foc per a eliminar restes vegetals (actuació 3.2), sense especificar únicament la creació de línies d'ajuda.   
  
- La inclusió de les actuacions d'adaptació dels paellers i la instal·lació de cartells en les àrees d'ús públic com a part de l'actuació d'adaptació de les àrees d'ús públic del Pla d'infraestructures (actuació 6.1).   
  
- L'agrupació i la implementació de les actuacions relatives a vigilància i detecció d'incendis, mitjançant la referència al Pla de vigilància preventiva de la Comunitat Valenciana, i la inclusió de les ajudes al voluntariat per a la prevenció d'incendis forestals (actuacions 6.1 i 6.2).   
- La inclusió de les actuacions d'actualització de la zonificació del risc d'incendis, no únicament per caiguda de llamps, sinó més extensa, i la modificació de la normativa sectorial del PN per a facilitar l'execució de les infraestructures de prevenció (actuacions 7.1 i 8.1 del Pla de prevenció de causes).  
- L'exclusió de les actuacions relatives a:  
• la inclusió de les normes de prevenció d'incendis en la normativa sectorial del PN;   
• les ajudes per a la construcció de cremadors;   
• l'eliminació de punts d'abocament no controlats, que duen a terme els ajuntaments;   
• l'elaboració d'un pla d'ús públic del parc;   
• l'elaboració de plans d'autoprotecció de les zones urbanitzades;   
  
• l'elaboració, per part dels ajuntaments, d'un pla de recollida selectiva de restes vegetals.   
En el Pla d'infraestructures:   
- La inclusió de l'elaboració d'un estudi sobre els punts estratègics de gestió de la vegetació per a la prevenció d'incendis forestals (actuació 1.1).   
- L'agrupació de les actuacions relatives a cada tipus d'infraestructura (àrees de tallafocs, xarxa viària i xarxa hídrica), així com les relatives a l'adequació d'àrees recreatives, incloent-hi tant l'execució com la redacció dels projectes (actuacions 2.1, 2.2, 3.1, 3.2, 4.1, 4.2 i 6.1).   
  
Referent a les infraestructures, es modifica el contingut de les actuacions respecte al PPIF de 2011, que se substituïx per les que s'inclouen en el Pla de prevenció d'incendis de la demarcació de Sant Mateu. Únicament s'inclouen en esta revisió les que establix este pla de demarcació.   
Sí que es manté l'execució i el manteniment de faixes perimetrals en zones urbanes, que no estan previstes en el Pla de demarcació.  
- L'agrupació en una única actuació de les actuacions destinades al manteniment i la recuperació de cultius (actuació 5.1), la implantació de plantacions tofoneres i d'aromàtiques (actuació 5.2) i a l'aprofitament ramader (actuació 5.3).   
- El foment de l'execució d'infraestructures no se centra en subvencions i ajudes únicament, sinó que preveu més opcions, com ara convenis, estudis, col·laboracions, etc.   
-L'exclusió de les actuacions relatives en incloure les normes de prevenció d'incendis en la normativa sectorial del PN i l'elaboració d'un pla d'ordenació silvopastoral del PORN de la Tinença de Benifassà.  
A més, com s'ha comentat anteriorment, s'introduïx un apartat relatiu a la coordinació i el seguiment de les actuacions, en el qual queda també inclosa la possibilitat de celebrar reunions de prevenció d'incendis amb el Parc Natural (anterior actuació D del Pla general del PPIF).  
  
Es preveu que el contingut del pla es desenvolupe durant els 10 anys des de l'aprovació.   
La revisió del Pla de prevenció d'incendis forestals del PN de la Tinença de Benifassà inclou la planificació economicotemporal prevista per al desenvolupament del pla (annex 3 de la documentació entregada).  
  
Justificació de la revisió  
Com s'ha indicat anteriorment, el termini previst per a la vigència de l'actual Pla de prevenció d'incendis forestals (PPIF) del Parc Natural de la Tinença de Benifassà ha conclòs (10 anys), i és necessària la revisió, per caducitat, de manera que es continue amb el treball de prevenció i per a establir quines actuacions del pla vigent es prorroguen i actualitzen i quines es descarten, així com la introducció d'altres de noves en funció de la necessitat o l'interés.   
Això s'ha efectuat després de dur a terme una anàlisi del nivell de compliment del pla vigent, les modificacions del qual s'han reflectit en l'apartat anterior.  
És important destacar que, com indica l'esborrany del pla presentat (pàgina 6/74), el grau general de compliment del PPIF del Parc Natural de la Tinença de Benifassà és del 27 %.  
Les actuacions relatives a execució del Pla d'infraestructures de prevenció d'incendis es complixen en un 28 % del que es preveu.  
El grau de compliment assolit pel Pla de prevenció de causes del PPIF del parc natural és baix; el nivell d'execució és del 25 %.  
  
La causa més freqüent d'incendis ha sigut per llamps i, en els dos casos, els incendis intencionats han suposat aproximadament un 16-17 % de la superfície cremada.  
D'altra banda, destaca la desaparició, en este últim període, de les cremes agrícoles com a causa d'incendi i l'aparició de successos a causa de negligències i línies elèctriques.  
En l'àmbit del Pla de prevenció d'incendis forestals del Parc Natural de la Tinença de Benifassà, no hi ha hagut grans incendis en les dos sèries temporals analitzades.  
D) Document inicial estratègic presentat  
Seguint l'article 50 de la llavors vigent Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, el document inicial estratègic presentat consta de:  
1. Objectius del pla i problemàtica existent.  
2. Àmbit territorial, abast del pla i contingut de les alternatives.  
  
3. Desenvolupament previsible del pla.  
4. Diagnòstic ambiental i territorial anterior al pla.  
5. Efectes previstos sobre el medi ambient, el territori i el canvi climàtic.  
6. Selecció de les alternatives previstes.  
7. Incardinació amb l'estratègia territorial valenciana i incidència en altres instruments de planificació.  
8. Procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica.  
9. Mesures preventives o atenuants d'efectes negatius sobre el medi ambient i el territori.  
10. Mesures previstes per al seguiment ambiental del pla.  
L'alternativa és única, és a dir, continuar amb el pla anterior i adaptar-lo al Pla de prevenció d'incendis de la demarcació forestal ja aprovat.  
Hem de mencionar que en l'elecció de l'única alternativa proposada i, per tant, seleccionada en l'esborrany de pla, no s'ha justificat per què esta alternativa, a diferència de l'anterior (la caducada i amb una baixa execució), sí que es podrà executar, si bé, en este sentit, s'establix un seguiment de l'execució de les actuacions (pàgina 25/74 de l'esborrany del pla) i s'adjunten en l'annex 3 fitxes particularitzades per a cada una de les actuacions del Pla de prevenció de causes i del Pla d'infraestructures, en què s'indica el tipus d'actuació, la quantitat prevista, la unitat de mesurament i l'indicador i la valoració econòmica.  
  
  
E) Consultes efectuades  
1. Per part de l'òrgan promotor:  
La pàgina 5/19 del DIE presentat indica que també s'han fet consultes al Parc Natural (en l'annex 1 d'este document s'adjunta una descripció del procediment seguit i les consultes i la participació que hi ha hagut).  
Durant la fase d'anàlisi del grau d'avanç del Pla de prevenció es van consultar diversos organismes públics (DT Castelló; DG Medi Natural; ajuntaments de Rossell, Vallibona, Canet lo Roig, la Pobla de Benifassà, Xert, Herbers, Morella i Castell de Cabres; Diputació de Castelló; Red Eléctrica, i el Centre de Coordinació d'Emergències de l'Eliana) i privats (Iberdrola i Endesa). Es trasllada l'Informe de 17/11/2020 del director del Parc Natural.  
  
2. Per part de l'òrgan ambiental, la documentació aportada s'ha sotmés a consulta a les administracions afectades següents:  
  
Consulta Informe Administració pública consultada  
02/06/2021   
  
22.09.2021  
13.09.2021 Subdirecció General d'Ordenació del Territori i Paisatge:   
• Servici d'Infraestructura Verda i Paisatge  
• Servici de Gestió Territorial (PATRICOVA)  
02/06/2021   
20.09.2021  
29.10.2021  
25.10.2021  
08.07.2021 Subdirecció General de Medi Natural:  
Servici d'Ordenació i Gestió Forestal,   
Gestió d'Espais Protegits i   
Vida Silvestre  
Caça i Pesca  
02/06/2021 Unitat d'Inspecció del Patrimoni Històric   
Artístic - DT d'Educació, Cultura i Esport de Castelló  
02/06/2021 Servici d'Agricultura - Direcció Territorial de Castelló  
02/06/2021 Agència Valenciana de Seguretat i Resposta a Emergències  
02/06/2021 Confederació Hidrogràfica de l'Ebre  
02/06/2021 14.09.2021 Confederació Hidrogràfica del Xúquer  
02/06/2021 Consorci Provincial de Bombers de Castelló  
02/06/2021 Ajuntaments de Castell de Cabres, la Pobla de Benifassà, Rossell i Vallibona   
02/06/2021 Diputació de Castelló  
02/06/2021 Red Eléctrica  
02/06/2021 21.06.2021 Iberdrola  
02/06/2021 Grup per a l'Estudi i la Conservació dels Espais Naturals - GECEN  
  
  
Nota: Els informes rebuts es poden consultar en la pàgina web https://mediambient.gva.es/va/web/evaluacion-ambiental/seguiment-d-expedients-d-avaluacio-ambiental-estrategica una vegada s'emeta este IATE.  
  
De les consultes que s'han fet a les administracions públiques afectades a les quals es referixen els articles 48.d i 51.1 de la LOTUP, indiquem els aspectes següents:  
- Infraestructura verda i paisatge  
L'Informe de 22/09/2021 del Servici d'Infraestructura Verda i Paisatge indica que:  
El parc es troba en l'àmbit del paisatge de rellevància regional PRR 02. Entorn de la Pobla i monestir de Benifassà. Entorn de Morella, que forma part de la infraestructura verda a escala regional d'acord amb l'article 5 de la LOTUP.  
El PPIF conté un pla de prevenció de causes i, especialment, un pla d'infraestructures, en què s'inclouen propostes que cal dur a terme i que tindran influència sobre la infraestructura verda i sobre el paisatge, incloent-hi algunes mesures d'integració paisatgística de caràcter genèric (encara que no es denominen així).  
Hi afig el condicionat següent:  
S'han de fer constar com a condició en les fitxes de l'annex 2, sobre els programes d'actuació, del Pla d'infraestructures, que per al desenvolupament dels projectes que s'hi indiquen, l'objectiu dels quals siga l'execució d'elements que incidisquen sobre la infraestructura verda i el paisatge, que el projecte continga l'instrument de paisatge corresponent, en este cas estudi d'integració paisatgística:   
• obertura de pistes noves,   
• construcció de depòsits d'aigua...   
Tot això, d'acord amb el que s'establix en l'article 6.3 de la LOTUP mencionat anteriorment, així com en l'article 6.4.b d'esta llei, que disposa que els estudis d'integració paisatgística valoren els efectes sobre el caràcter i la percepció del paisatge de projectes i actuacions amb incidència en el paisatge, i establixen mesures per a evitar o mitigar els possibles efectes negatius.  
- PATRICOVA  
L'Informe de 13/09/2021 assenyala que:  
Des del punt de vista de la vulnerabilitat, quant a les actuacions previstes en el Pla de prevenció d'incendis forestals al Parc Natural de la Tinença de Benifassà, l'estudi proposa una sèrie d'alternatives i actuacions, les quals, en principi, són compatibles amb la normativa. Però la revisió del Pla de prevenció d'incendis forestals fa una descripció genèrica, mitjançant fitxes, de les actuacions que cal dur a terme durant la vigència d'este pla. Com que no es localitzen les actuacions concretes, particularment les referides en el Pla d'infraestructures, ja que no es recullen en el Pla de prevenció d'incendis forestals de demarcació, no és possible identificar les afeccions per inundabilitat. Igualment, esta revisió no fa referència a les afeccions de les cartografies del PATRICOVA i l'SNCZI, les quals haurien de ser tingudes en consideració en les diferents actuacions que es pretén desenvolupar amb la revisió del Pla de prevenció d'incendis forestals del Parc Natural de la Tinença de Benifassà.  
Fa les consideracions següents:  
1. El Pla de prevenció d'incendis forestals del Parc Natural de la Tinença de Benifassà està afectat per perillositat d'inundació. No obstant això, han de ser concretades, en els projectes que es desenvolupen, les actuacions que comporten l'alteració de la rasant i les afectacions, així com, si és el cas, les mesures que es prevegen per a reduir els efectes de la inundabilitat. Es considera que el PPIF serà compatible amb la normativa del PATRICOVA, sempre que incorpore en les actuacions que es projecten les condicions d'adequació de les infraestructures previstes en l'article 21.  
2. Les actuacions previstes en el PPIF, si s'executen de manera que siguen compatibles amb la infraestructura verda i d'impacte reduït, no es preveu que generen un increment significatiu del risc d'inundació.  
  
3. El criteri que, en matèria de risc d'inundació, ha de ser considerat en el PPIF afectat per perillositat d'inundació és que els projectes d'execució que se'n deriven han de complir les condicions establides en l'article 21 de la normativa del PATRICOVA.  
  
Finalment, conclou que es troba afectat per perillositat d'inundació i es considera compatible, segons les determinacions normatives del Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana.  
Subdirecció General de Medi Natural  
L'Informe de 20/09/2021, del Servici Territorial de Medi Ambient i Secció Forestal de Castelló, indica l'objecció següent:  
Pel que fa als depòsits nous proposats, que no són propietat de la Generalitat Valenciana, es comprova que dos dels que es troben en l'àmbit del parc natural, els codificats com a SMA-RHPTO-N02 i SMA-RHPTO-N06, en la capa shape anomenada com a «DEP\_NOGEN», s'ubiquen dins dels amples previstos en les respectives classificacions de les vies pecuàries en les quals es localitzen, per la qual cosa han de desplaçar la ubicació definitiva fora de les vies pecuàries a les quals afecten, en compliment de l'article 27.1.d de la Llei 3/2014, d'11 de juliol, de vies pecuàries de la Comunitat Valenciana.  
  
Sobre la resta d'afeccions, indica la compatibilitat d'actuacions.  
L'Informe de 08/07/2021, del Servici de Caça i Pesca, aporta un llistat dels espais cinegètics públics (2 zones de caça controlada) i privats (8 vedats de caça) que es veuran afectats per les actuacions de prevenció, i indica que, com a interessats, és imprescindible que els notifiquen les actuacions que es desenvolupen. De les mesures recollides en el Pla de prevenció d'incendis, no se'n derivaran efectes significatius en matèria de caça.  
La contestació de 25/10/2021 del Servici de Vida Silvestre indica que no hi ha res a informar.  
El 29/10/2021 el Servici de Gestió d'Espais Naturals Protegits adjunta una nota interna amb l'Informe de 17 de novembre de 2020, en què s'incorporen suggeriments de tipus més prompte organitzatius; alguna de tipus pressupostari, o respecte de qui hauria de fer determinades tasques en el desenvolupament del pla de prevenció, per la qual cosa no es pronuncia sobre si del desenvolupament del pla de prevenció són previsibles efectes desfavorables sobre el medi ambient.  
No obstant això, hi ha dos apartats al·legats pel director del parc i que s'han de destacar, ja que prèviament a l'execució d'algunes de les actuacions, indicades en este informe, requeriria la valoració preliminar de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000:  
«Apartat 6. Condicionants als projectes d'execució.  
Els terrenys inclosos a l'àmbit del PORN estan inclosos al LIC (ES5233001), la Tinença de Benifassà, el Turmell i Vallivana i, a la ZEPA (ES0000465), l'Alt Maestrat, la Tinença de Benifassà, el Turmell i Vallivana, per tant també caldrà tindre present, previ a l'execució d'algunes de les actuacions (p.e. 2.1, 2.2, 3.1, 4.1, 4.2 del Pla d'infraestructures), la valoració preliminar de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000, d'acord amb l'art. 7 del Decret 60/2012, del Consell.  
Annex I. Grau de compliment del PPIF del Parc Natural (2011-2020)  
Desconeixem els detalls de les actuacions realitzades com per a poder informar respecte dels percentatges de compliment.»  
Confederació Hidrogràfica del Xúquer  
L'Informe de 14/09/2021 conclou que:  
«Els efectes sobre el medi ambient, en principi, no han de ser significatius si en les actuacions futures s'establixen les mesures corresponents de protecció ambiental. Si és el cas, les actuacions previstes que puguen afectar el domini públic hidràulic, o les zones de protecció, han de complir la legislació d'aigües vigent i s'han de sol·licitar les corresponents autoritzacions administratives.»  
F) Identificació dels efectes possibles sobre el medi ambient  
La revisió del pla suposa una modificació que s'aprova per una administració pública, l'elaboració i l'aprovació de la qual està exigida per una disposició legal, i constituïx un marc per a projectes.   
La concreció dels possibles projectes en la documentació aportada és escassa i no permet determinar amb precisió si estos es trobaran sotmesos a avaluació d'impacte ambiental, més enllà del que s'ha expressat com a fitxes de resum d'actuacions que es preveu realitzar a posteriori i els típics tractaments de la vegetació per a crear o mantindre les discontinuïtats ja existents del «combustible (vegetació) forestal» en el que tècnicament es denominen línies de ruptura i disminucions puntuals de la densitat de la vegetació, a fi de disminuir la velocitat de propagació d'un eventual incendi. També l'obertura de nous vials i la construcció de nous depòsits, que, en funció de la seua ubicació i capacitat concreta, sí que podrien estar sotmesos a avaluació.  
  
En este sentit, el promotor del pla indica (pàgina 16/19 DIE):  
«Ja que la zona és tant LIC (ES5233001) com ZEPA (ES0000465), i com que l'àmbit del PPIF és una àrea de distribució de diversos hàbitats d'interés comunitari, sis dels quals considerats d'interés prioritari de conservació, i existixen en la zona microreserves de flora i àrees de recuperació d'amfibis, en la fase de redacció dels projectes de les infraestructures, s'ha d'estudiar amb més detall la possible afecció puntual a algun d'estos, especialment a les microreserves del tossal de Mitjavila, el pouet de Fèlix, el tossal de Cervera, la font de l'Ombria, el molí de l'Abat, el molí de la Torre, la cresta del Turmell i la torresseta del Turmell, i les dos reserves de fauna que hi ha, per ser les més pròximes a les actuacions previstes en el pla de demarcació, així com la presència concreta d'espècies de flora o fauna protegides, especificant les mesures necessàries que es prendran per a assegurar que no afecte negativament estes espècies i estos hàbitats.»  
  
En la pàgina 44/64 de l'esborrany del pla presentat, el promotor del pla indica que «els projectes de desenvolupament de les actuacions previstes en el pla, que requerisquen una avaluació d'impacte ambiental segons la legislació vigent en la matèria o qualsevol altre règim especial d'avaluació previst en la legislació en matèria d'espais naturals i en la normativa específica del parc natural, tramitaran els procediments incardinats en el procediment d'aprovació o d'autorització».  
  
En la mateixa línia, i pel que fa a l'afecció a béns d'interés cultural (pàgina 44/64 annex 3-Esborrany del pla):  
«Qualsevol projecte de desenvolupament de les actuacions previstes en este pla, que puga afectar algun dels béns d'interés patrimonial inventariats, ha de comptar amb un estudi d'afecció al patrimoni i amb l'informe pertinent que vincule la conselleria competent en matèria de patrimoni cultural.»  
Quant a l'afecció a la infraestructura verda i al paisatge (pàgina 45/64 annex 3-Esborrany del pla): «En el desenvolupament de projectes que puguen afectar la infraestructura verda i el paisatge elaboraran un estudi d'integració paisatgística d'acord amb el contingut que establix la legislació sectorial vigent».  
G) Consideracions jurídiques  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció que establix la Directiva 2001/42/CE, del Parlament Europeu i del Consell, de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Esta directiva s'incorpora al dret intern espanyol mitjançant la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret autonòmic mitjançant el Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge (TRLOTUP).  
  
H) Valoració ambiental d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la LOTUP  
De conformitat amb l'article 46.3 del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, l'òrgan ambiental determinarà si un pla ha d'estar subjecte a avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada o ordinària, i per a fer-ho cal tindre en consideració els criteris de l'annex VIII d'este text refós, o la disposició reglamentària aprovada mitjançant un decret del Consell que ho modifique.  
  
Mitjançant el Decret 70/2006, de 19 de maig, del Consell, es va declarar el Parc Natural de la Tinença de Benifassà.  
La Tinença de Benifassà s'estén entre els cursos alts de les capçaleres dels rius Sénia i Tastavins, que solquen els últims contraforts del Sistema Ibèric.  
El Consell, mitjançant el Decret 57/2006, de 28 d'abril, ha aprovat el Pla d'ordenació dels recursos naturals (d'ara en avant, PORN) de la Tinença de Benifassà, i afecta una superfície de 25.814 hectàrees als municipis de Castell de Cabres, la Pobla de Benifassà i Rossell, de la comarca del Baix Maestrat, i Vallibona, de la comarca dels Ports.  
  
El PORN de la Tinença de Benifassà descriu l'àmbit del parc natural com un extens territori muntanyenc en el qual apareixen representats una gran varietat d'hàbitats associats a la mitja muntanya mediterrània. En conjunt, alberga una elevada diversitat, tant pel que fa a la flora com a la fauna. El grup de vertebrats més divers és el de les aus, cosa que aporta a la Tinença més valor dins de la Comunitat Valenciana, i destaca, en primer lloc, el gran grup dels rapinyaires, amb quasi totes les espècies valencianes de rapinyaires que nidifiquen en la zona. També és notable la representació de carnívors (amb totes les espècies presents a la Comunitat Valenciana excepte la llúdria, Lutra lutra, extingida a mitjan segle XX) i, sobretot, una excel·lent comunitat d'ungulats cinegètics.  
Una part significativa de l'àrea s'inclou en la Reserva Nacional de Caça dels Ports de Beseit, declarada en 1966 per a la protecció de la cabra salvatge, i que s'estén entre les comunitats autònomes de Catalunya, Aragó i la Comunitat Valenciana. Els hàbitats forestals són els més ben representats en la zona, tant pel que fa als carrascars com als boscos de roures valencians.  
També cal destacar les formacions de Juniperus i els boixars. En tot cas, la llista d'hàbitats representats és extensa, i molts apareixen amb una importància global molt alta.  
Sis dels hàbitats representats tenen la categoria d'hàbitats prioritaris, d'acord amb la Directiva 92/43/CEE.  
Als vessants litorals dominen les pinedes i els coscollars, en les altituds baixes, i els carrascars en cotes superiors. Als vessants interiors dominen les pinedes de pinassa amb sotabosc de boix (les més extenses de la Comunitat Valenciana) i els carrascars de muntanya, que s'enriquixen amb espècies pròpies de comunitats vegetals submediterrànies en cotes superiors als 1.000 m d'altitud. Als racons més humits apareixen les pinedes de pi roig i trossos de formacions forestals relictes de caràcter eurosiberià. Destaca l'existència d'elements florístics de gran interés per a la conservació, perquè engloba espècies rares, endèmiques o amenaçades. Prova d'això són les 13 microreserves de flora declarades fins ara.  
1. Per les característiques dels plans i els programes:  
De la revisió del Pla de prevenció d'incendis, en particular del pla d'infraestructures, no es deduïx amb claredat si es pot establir el marc per a projectes sotmesos a avaluació d'impacte ambiental, ja que això dependrà de si les actuacions, pendents de concretar, s'emmarquen en els annexos 1 o 2 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
El parc natural forma part de la Xarxa Natura 2000 com a lloc d'importància comunitària (Tinença de Benifassà, el Turmell i Vallivana, ES5233001) i zona d'especial protecció d'aus (l'Alt Maestrat, la Tinença de Benifassà, el Turmell i Vallivana, ES5233001).  
Com a espai Xarxa Natura no disposa de norma de gestió aprovada.  
  
La majoria dels terrenys forestals afectats en la revisió del Pla de prevenció d'incendis forestals del Parc Natural estan classificats com a sòl forestal estratègic per complir alguna de les característiques establides en l'article 23 del PATFOR, si bé, com que el pla de prevenció d'incendis no és un instrument d'ordenació del territori ni urbanístic (article 14 LOTUP), l'informe de l'òrgan forestal no té caràcter preceptiu ni vinculant (article 8 PATFOR).  
Igualment, la demarcació forestal de Sant Mateu disposa d'un pla d'ordenació dels recursos forestals (PORF) aprovat mitjançant la Resolució de 22 d'octubre de 2018. Este PORF establix que l'execució dels projectes i programes per a desenvolupar el PORF incorporarà les accions de prevenció d'incendis establides en el Pla de prevenció d'incendis forestals de la demarcació de Sant Mateu.  
2. Per les característiques dels efectes i de l'àrea probablement afectada:  
L'efecte inicial de l'aprovació del Pla de prevenció d'incendis serà establir el marc necessari per al desenvolupament d'una sèrie d'actuacions que han sigut descrites en el pla de prevenció de causes i en el pla d'infraestructures.  
Realment, només les actuacions d'este últim pla tenen efecte directe sobre el medi natural afectat a través d'actuacions de silvicultura preventiva que busquen la modificació de la massa existent a fi de dificultar la propagació dels incendis forestals.  
Segons la literatura tècnica en matèria de prevenció d'incendis (pàgina 14.7 del llibre La defensa contra incendios forestales - Fundamentos y experiencias, VELEZ, R. coord., ISBN 46-690-6243-6, mencionat en l'esborrany de revisió del pla), els principis de la silvicultura preventiva han de ser els següents:  
• L'objectiu de la silvicultura preventiva és modificar l'estructura de la massa forestal per a dificultar la propagació del foc.  
• Este objectiu s'aconseguix mitjançant la diversificació de la massa, amb l'establiment de discontinuïtats en el seu perímetre i al llarg de camins, tàlvegs, cursos d'aigua i divisòries, així com per mitjà de la conservació i l'afavoriment de l'alternança d'espècies.  
• La diversificació s'ha de fer amb respecte pel paisatge i el caràcter de la zona, així com els hàbitats de vida silvestre que s'hi inclouen.  
En general, de manera molt sintètica dins dels plans de prevenció d'incendis i amb l'objectiu de reduir la velocitat de propagació en cas que hi haja incendi, ja que en l'àrea afectada es modificarà la cobertura vegetal, amb la reducció de la continuïtat de la vegetació que es puga cremar, la reducció de densitats de la massa forestal (reducció de fracció de densitat de recobriment sobre el terreny i/o nombre de peus), la modificació de la composició florística o vegetal, que implicarà la modificació del «model de combustible forestal» actual cap a un altre dels considerats en el projecte i que complisca amb els objectius que es busquen, per a, així mateix, alterar la inflamabilitat, la combustibilitat, la perillositat, etc., de tota l'àrea.  
Després d'observar el Mapa de models de combustibles de la Comunitat Valenciana, ràster 10 x 10 m², publicat el 23/02/2021 amb la classificació de Scott & Burgan, que oferix la Direcció General de Prevenció d'Incendis Forestals en visor cartogràfic, veiem que d'acord amb els diferents ambients i relleus del parc natural hi ha predomini d'un o d'un altre model segons la variabilitat dels usos previs del territori, els ambients i els relleus que condicionaran tant el tipus de vegetació com la seua conformació.  
És per això que el desenvolupament posterior dels projectes d'execució és el que farà que el tipus de combustible pretés per a una determinada àrea siga el que marque, en concret, la intensitat dels treballs de silvicultura i de les infraestructures que es requerisquen per a aconseguir els fins de la prevenció d'incendis.  
És en estos projectes de desenvolupament posterior on s'ha d'aprofundir en un estudi / una anàlisi amb més rigor i, sobretot, amb l'actualització i la realitat física contrastada, sobre les afeccions que puguen tindre en concret sobre els elements que conformen la Xarxa Natura a la qual pertanyen i, si és el cas, sotmetre'ls al procediment d'avaluació de repercussions si així ho estima l'òrgan competent.  
El traçat de noves àrees de tallafocs o nous camins forestals pot afectar el paisatge, per la qual cosa el traçat i la densitat sí que haurien d'estar sotmesos a una anàlisi d'esta classe.  
No obstant això, en este sentit, la reducció d'espessor (densitat de recobriment) provocarà l'aparició d'espècies més «de llum», o més adaptades a les condicions d'alta lluminositat de l'espai forestal, espècies que, en general, en el medi mediterrani, a causa de la seua composició, solen ser més inflamables/piròfiles, però, no obstant això, eixa obertura de llum provocarà que la separació entre espècies, en cas que hi haja un incendi, probablement disminuïsca la intensitat calorífica i l'altura de flama, la combustibilitat, etc., aspectes essencials per a la lluita contra els incendis forestals, per la qual cosa les tasques d'extinció es veuran facilitades.  
Cal aconseguir l'equilibri entre les tasques de «ruptura de la continuïtat del combustible» i la conservació del màxim potencial florístic/vegetal al parc natural, aspectes que es troben a faltar per no haver-se fet l'anàlisi d'alternatives i que permeten valorar els efectes sobre la riquesa florística afectada dins dels paràmetres que per a la prevenció d'incendis es requerixen en l'àrea afectada.  
En síntesi, consistiria a «sacrificar» l'existència de vegetació en unes zones per a afavorir l'existència del conjunt afectat pel Pla de prevenció d'incendis.  
Per a dur-ho a terme, els plans d'execució dins de les denominades actuacions de silvicultura preventiva són els que en concret hauran de modelitzar els efectes esperats després de l'execució dels projectes de silvicultura preventiva mencionats, sobre la base de paràmetres de càlcul que definiran o quantificaran el disseny de les línies de ruptura que fonamentalment són: amplària de la línia de ruptura segons la seua orde (1, 2 o 3), altura de flama esperada, segons tipologia de la vegetació del «model de combustible», qualitat del medi forestal en el qual es desenvolupen, fisiografia del medi (pendents i orientacions) i variables meteorològiques (vent dominant) de la unitat territorial considerada, etc.  
D'altra banda, s'espera, segons les previsions d'eixa mena d'actuacions, que les actuacions d'extinció d'incendis es vegen afavorides, ja que s'espera que la disminució de la intensitat de calor permeta apagar abans un foc utilitzant menys quantitat d'aigua i la disminució en la velocitat de propagació de l'incendi disminuïsca la superfície cremada en igualtat de temps de resposta dels mitjans d'extinció.  
  
Estos efectes, produïts en l'àrea afectada, no es veuen analitzats amb claredat en les alternatives presentades per la revisió del Pla de prevenció. No obstant això, com s'ha dit abans, els projectes de silvicultura redactats en desplegament d'este pla haurien d'analitzar esta situació, si bé, malgrat això, és important reiterar l'objectiu principal que han de buscar les actuacions de prevenció d'incendis i, en concret, de l'execució derivada del Pla d'infraestructures.  
  
D'altra banda, un altre dels efectes posteriors esperats és el que fa referència a la disminució del temps de resposta en tasques d'extinció.  
La pàgina 30/53 de la memòria del Pla d'infraestructures es referix a la definició de la xarxa hídrica òptima com aquella en què:  
- La distància que ha de recórrer un helicòpter perquè siga capaç d'obtindre una cadència de descàrregues de cinc minuts és de 2,5 quilòmetres (BARDAJÍ & MOLINA, 1998) 1. Això ens dona una superfície circular de radi 2.500 metres amb centre en el mateix depòsit, a la qual denominarem zona d'influència del depòsit, i que ocupa una superfície de 1.963,5 hectàrees.  
- En el plànol de «Xarxa Hídrica», s'hi han reflectit els dos punts d'aigua que poden emprar els mitjans aeris d'extinció al parc natural. També s'hi ha reflectit l'àrea d'influència de cada un d'estos, i es pot comprovar que pràcticament el total de l'espai natural està dins d'estes zones.  
- Menys del 25 % del parc natural queda fora de les àrees d'influència dels depòsits (a més de 2.500 metres) i, principalment, esta zona es correspon amb el vessant sud, que, com s'ha indicat en diverses ocasions, presenta espècies herbàcies i arbustives en baixa densitat (model 2), cosa que reduïx la perillositat d'un possible incendi.  
Si en els projectes que deriven del pla s'aconseguix disminuir la velocitat de propagació dels incendis i s'augmenta el nombre de punts de presa d'aigua, l'efecte immediat serà un augment en l'eficàcia de l'extinció amb un efecte positiu en la conservació del parc natural.  
  
Per a obtindre una xarxa òptima de punts d'aigua, i augmentar el percentatge de superfície coberta, és necessària l'habilitació de nous punts d'aigua. Per a fer-ho, es proposa tant la instal·lació de nous depòsits com l'adequació d'infraestructures que ja existixen, com ara basses de reg o piscines, per a poder utilitzar-les com a punt d'aigua per part dels mitjans aeris.  
En este cas s'ha proposat l'execució de huit nous depòsits de prevenció d'incendis i l'adequació de diversos punts d'aigua d'ús múltiple. Amb això, la cobertura del territori milloraria considerablement, ja que el 95,6 % del parc natural i el 97,8 % de l'àmbit del PORN es trobarien a menys de 2.500 metres d'un punt d'aigua susceptible de ser emprat pels mitjans aeris.  
En relació amb el que es tracta en este informe, hem d'indicar que, efectivament, el paisatge ha de ser un element que cal considerar en esta mena d'actuacions i un dels principis en què s'ha de basar la silvicultura preventiva.   
El Pla de prevenció no incidix en el model territorial vigent.  
Quant a les vies pecuàries, atesa la ubicació dels punts d'aigua que poden afectar el seu traçat, com ha reflectit l'informe de la Secció Forestal de Castelló, s'han de prendre mesures de compatibilitat en el sentit indicat en l'informe.  
Finalment, hi afegim que l'execució d'este pla de prevenció té incidència sobre actuacions que cal desenvolupar per diverses persones públiques i privades i que requerirà la coordinació amb la resta d'actuacions amb incidència en el medi natural, com per exemple l'execució de qualsevol instrument de gestió forestal dels definits per la Llei forestal valenciana, actuacions de clausura o condicionament d'abocadors o projectes de restauració i recuperació ambiental de diversos espais del parc natural, plans de recuperació o conservació de flora i/o fauna en vigor, així com qualsevol classe d'actuació que tinga com a objectiu el tractament de la vegetació o que, sense tindre'l —com ara condicionament de camins, hidrants, cartells informatius...—, puguen suposar un solapament amb actuacions ja previstes en el pla de prevenció d'incendis i que, com es descriu en les fitxes d'actuacions, tindran implicació sobre altres interessats, públics o privats, en què es requerix una important coordinació.  
  
D'esta manera, l'execució de gran part de les actuacions proposades dependrà de persones alienes al promotor del pla de prevenció.  
  
Tenint en compte les circumstàncies i els criteris descrits abans, s'estima que ens trobem davant d'un dels supòsits de l'article 46.3 del TRLOTUP, i s'hi podria aplicar l'article 46.3.a o 46.3.c.  
I) Proposta d'acord  
D'acord amb el que s'ha exposat, es resol:  
Emetre un informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica de la revisió de Pla de prevenció d'incendis forestals del Parc Natural de la Tinença de Benifassà, l'objecte del qual serà el descrit en la documentació remesa, d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la LOTUP, i, tenint en compte les consultes i l'anàlisi que s'han fet, es pot concloure que el procediment d'avaluació simplificat és suficient per a determinar que no presentarà efectes significatius sobre el medi ambient, sempre que prèviament a la seua aprovació definitiva es complisquen els condicionants o les prevencions descrits a continuació, i correspon així continuar la tramitació de la modificació de pla d'acord amb la seua normativa sectorial:  
1. Els projectes de desenvolupament de les actuacions previstes en el pla que constituïsquen supòsits d'avaluació d'impacte ambiental, d'acord amb la legislació vigent a la Comunitat Valenciana (estatal o autonòmica), han de tramitar el procediment d'avaluació d'impacte ambiental que corresponga incardinat en el procediment d'aprovació o autorització.  
2. En el Pla de prevenció d'incendis ha de constar que, amb caràcter previ a l'execució de les actuacions que es desenvolupen en execució d'este pla, es comunicaran a l'oficina del parc natural i, si és el cas, s'han d'atendre els suggeriments organitzatius, si així ho considera el responsable dels treballs del pla de prevenció. Especialment l'al·legació referent a - «Apartat 6. Condicionants als projectes d'execució sobre les possibles afeccions a Xarxa Natura 2000 / PORN que puguen causar els treballs de desenvolupament del pla de prevenció, com s'assenyala en l'Informe de 17/11/2020 de la direcció del parc natural, que s'han reflectit en l'apartat E d'este informe.  
  
3. En el Pla de prevenció d'incendis ha de constar que els projectes d'execució derivats del pla han de complir les condicions establides en l'article 21 de la normativa del PATRICOVA.  
4. D'acord amb l'Informe, de 22 de setembre de 2021, del Servici d'Infraestructura Verda i Paisatge, en les fitxes de l'annex que fa referència al programa d'actuació / pla d'infraestructures, ha de constar que, per al desenvolupament dels projectes que s'hi indiquen, s'elaborarà un estudi d'integració paisatgística, d'acord amb l'oferiment del promotor del pla, com s'ha indicat en l'apartat F anterior i en referència a l'esborrany del pla presentat.  
5. S'ha d'incorporar un informe de conformitat o, si és el cas, el que assenyale l'informe que ha d'emetre la Unitat d'Inspecció del Patrimoni Històric Artístic de la Direcció Territorial de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport de Castelló en relació amb l'afecció als béns d'interés patrimonial o cultural, d'acord amb l'oferiment del promotor del pla, com s'ha indicat en l'apartat F anterior i en referència a l'esborrany del pla presentat.  
6. S'atendrà el que indica l'Informe de 20/09/2021, de la Secció Forestal de Castelló, respecte a la reubicació de depòsits dins o fora de les vies pecuàries afectades, de conformitat amb el que s'establix en la normativa que s'hi aplica.  
Segons establix l'article 53.7 del TRLOTUP, l'informe ambiental i territorial estratègic perdrà la vigència i deixarà de tindre els efectes propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'ha aprovat la revisió del pla en el termini màxim de quatre anys des que es va publicar. En este cas, el promotor ha d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada de la modificació.  
  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic a què es referix l'article 53.2.b del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, d'acord amb el que disposa l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat als efectes d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).   
A la vista de tot el que s'ha exposat, la Comissió d'Avaluació Ambiental acorda emetre un informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica de la revisió del Pla de prevenció d'incendis forestals del Parc Natural de la Tinença de Benifassà, per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en l'informe mencionat.  
Notificar als interessats que, contra esta resolució, com que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és un inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que es consideren pertinents en el seu dret.  
El que vos notifique perquè en prengueu coneixement i als efectes oportuns.  
Fet que se certifica abans de l'aprovació de l'acta corresponent i amb reserva dels termes precisos que se'n deriven, tal com ho autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
València, 24 de febrer de 2022.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 14 de maig de 2024.- El director general d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental: Miguel Ángel Ivorra Devesa.