Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 4205, del 07-03-2002 (2002/1787)

RESOLUCIÓ de 23 de gener de 2002, de la directora general de Planificació i Gestió del Medi de la Conselleria de Medi Ambient, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   4205

Data del DOGV
:   07-03-2002

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2002/1787


Data del document
:   23-01-2002

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Catí
    * Alpuente
    * Salzadella, la
    * Alcora, l'
    * vigilància del medi ambient
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 23 de gener de 2002, de la directora general de Planificació i Gestió del Medi de la Conselleria de Medi Ambient, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. [2002/M1787]
  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1.302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental, i del Reial Decret 1.131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, estableixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental
  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, estableixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar aquestes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En virtut d'això, he resolt:
  
Article únic
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 393/1567-BAO, 649/9505-KIX, 470/9315-CZP i 605/1238-KIR que segons el reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.
  
València, 23 de gener de 2002.- La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Paloma Gómez Ossorio.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Vist l'expedient 393/4816-PZS sobre el projecte d'explotació porcina d'esquer sítia en el paratge Cebellana i Villarejos, polígon 5, parcel·les 378, 387, 388 i 443 en el terme municipal d'Alpuente (València) i el promotor del qual és la senyora Raquel García Cerdán.
  
Resultant que la documentació formada per l'expedient municipal, projecte d'activitat i estudi d'impacte ambiental ha sigut remesa a través de la Direcció Territorial de Medi Ambient de València (Activitats Qualificades).
  
En l'expedient municipal s'han portat a terme les següents actuacions:
  
- Informe de l'enginyer municipal favorable.
  
- Informe veterinari favorable.
  
- Certificat d'informació pública del secretari de l'ajuntament indicant que no s'han produït al·legacions (BOP número 71, data 25 de març de 1999).
  
Resultant que del contingut de l'estudi es pot ressaltar el següent:
  
L'activitat consistix en l'engreixament de porcs fins aproximadament 70 quilograms. La capacitat total és de 1.760 porcs i la producció de purí de 2.217 metres cúbics que s'arrepleguen en fosses de dejecció sota les naus amb capacitat de 1.029 metres cúbics. En el projecte s'indica que es construirà una sola nau. La superfície disponible per a l'abonat correspon a Abejuala: 205 hectàrees de farratges i guaret.
  
Resultant que una vegada revisat l'estudi d'impacte ambiental es va considerar que necessitava ser ampliat en una sèrie de punts que es van sol·licitar al promotor a través de l'ajuntament. El tècnic redactor de l'estudi va presentar l'ampliació sol·licitada en què s'indicava, en resum, el següent: consistix en l'addició d'activadors biològics i bacteris (P-256 de Clean World Hispania), indica característiques del purí una vegada sotmés a tractament de depuració, càlcul de superfície d'abonat, la retirada de cadàvers la fa empresa Chinillach Ballester, descriu les característiques constructives de les fosses de dejeccions, etc.
  
Considerant necessari el tractament del purí previ al seu ús com a adob en camps de cultiu per a rebaixar la seua càrrega contaminant i d'esta forma reduir el risc de contaminació d'aigües, sòls, etc. Del tractament proposat a base d'activadors biològics i bacteris es desconeix la seua eficàcia pel que ha de complementar-se aquest per mitjà de separació sòlid-líquid.
  
Considerant que es justifica disposar de suficient superfície per a l'abonat, però no obstant això esta se situa prou allunyada de l'explotació i que a més els plans de localització de les zones d'aplicació dels purins coincidixen amb zones forestals tipus pinasses, savines o carrascars.
  
Considerant necessari comprovar l'eficàcia del tractament donat als purins.
  
Considerant necessari que les fosses de dejecció davall les naus es realitzen amb materials i de forma que es garantisca la seua impermeabilitat i atés que la solució constructiva donada a les parets, a base de blocs prefabricats presos amb morter de ciment i interiorment esquerdejats i impermeabilitzats amb remolinat i brunyit, no garantix la impermeabilitat.
  
Considerant necessari que en l'aprofitament agrícola dels purí es tinga en compte el que disposa el Reial Decret 261/1996 sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda per nitrats procedent de fonts agràries en la qual es limita l'aportació de nitrogen no superant els 210 quilograms per hectàrea i any de forma temporal, per a rebaixar a 170 quilograms.
  
Considerant que la instal·lació ha de comptar amb totes les mesures higienicosanitàries exigides en la legislació vigent.
  
Considerant necessària la integració paisatgística de la instal·lació en el medi.
  
Considerant que el projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament.
  
Considerant que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que li són d'aplicació.
  
Considerant que l'article 5 del Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, atribuïx la competència a l'òrgan ambiental, per a les declaracions i estimacions d'impacte ambiental dels projectes a què se aplique esta llei.
  
Considerant que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat per Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribuïx a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això i en ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar favorable, als sols efectes ambientals i sense perjuí de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen d'aplicació, el projecte d'explotació porcina d'esquer sítia en el paratge Cebellana i Villarejos, polígon 5, parcel·les 378, 387, 388 i 443 al terme municipal d'Alpuente (València) i el promotor del qual és la senyora Raquel García Cerdán, sempre que es complisquen els següents condicionants, a més del que disposa l'estudi d'impacte ambiental i ampliació, sempre que no entre en contradicció amb aquests:
  
1. Com a tractament als purins abans de la seua aplicació com a adob en camps de cultiu s'utilitzarà el producte proposat en l'estudi (activador biològic i bacteris), no obstant això haurà de millorar-se aquest per mitjà de separació sòlid-líquid (tamís, basses de decantació, etc.).
  
2. Una vegada posat en marxa el tractament dels purins es duran a terme anàlisis que permeten conéixer l'eficàcia d'aquest, almenys durant el primer any, realitzant a més una anàlisi abans de començar el tractament que servisca com a blanc. Estes anàlisis, que s'efectuaran per empresa col·laboradora de l'administració, es presentaran davant d'esta direcció general i en funció dels resultats es podran aplicar, cas de ser necessari, les correccions oportunes al tractament. Entre els paràmetres a analitzar es trobaran com a mínim: pH, conductivitat, sòlids en suspensió, DBO5, DQO, Ntotal, Namoniacal, P, K, coliformes totals, coliformes fecals i estreptococs fecals.
  
3. La dosi d'abonat no superarà els 210 quilograms de nitrogen per hectàrea i any de forma temporal, per a rebaixar a 170 quilograms, d'acord amb el Reial Decret 261/1996 sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda per nitrat procedents de fonts agràries. Durant la seua aplicació, o posteriorment a ella, se soterrarà el purí per mitjà de llaurat.
  
4. Donada la llunyania de les parcel·les aportades per a l'abonat amb el purí tractat de l'explotació, haurien de buscar-se parcel·les alternatives de cultiu més pròxim a l'explotació que permeten una més còmoda aplicació. En qualsevol cas i, en especial, no hauran d'afectar-se per l'aplicació del purí els barrancs pròxims a l'explotació (Cañada del Pinillo i Barranco de l'Ecena), així com cap altre.
  
5. L'abonat amb el purí tractat només es realitzarà sobre parcel·les dedicades a cultius, rebutjant-se la resta de parcel·les, havent de tindre en compte que a pesar que les parcel·les aportades són de cultiu la localització facilitada en els plans afecta a zona forestal (pinar, sabinar o carrascar) i que en cap cas han de vore's afectades. L'aplicació en zones de pastiu només afectarà a zones aconseguides artificialment (guaret, sembrat) no havent d'afectar mai a pastius naturals. A més en terrenys de pastiu l'aplicació s'efectuarà amb sis mesos d'antelació a l'aprofitament ramader.
  
6. Les parets de les fosses de dejecció davall les naus es construiran amb materials i de forma que quede garantida la seua impermeabilitat, atés que la solució constructiva plantejada no ho garantix.
  
7. L'eliminació de cadàvers s'efectuarà per empresa especialitzada tal com s'indica en l'estudi d'impacte ambiental, no obstant l'explotació haurà de disposar de recipient estanc per a emmagatzemar temporalment aquests fins a la seua arreplegada.
  
8. L'explotació comptarà amb tanca perimetral, gual sanitari, malla en buits que impedisca l'accés a l'interior de les instal·lacions d'animals que puguen ser vectors de malalties, i la resta de mesures higienicosanitàries exigides en la legislació vigent en la matèria.
  
9. Integració de l'activitat en el medi per mitjà d'acabat de paraments exteriors amb materials i colors propis de l'entorn. Perimetralment a l'explotació s'efectuarà pantalla vegetal amb espècies pròpies de la zona: Pinus halepensis (Pi carrasco), Quercus ilex subsp. rotundifolia (Carrasca), i arbustives: Juniperus oxycedrus (càdec) i Juniperus phoenicea (pinassa).
  
10. Qualsevol variació que es produïsca tant en el tractament com en el posterior destí dels residus es comunicarà a esta direcció general.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produïx indefensió, no es pot interposar cap recurs; sense perjuí d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret s'estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 20 de desembre de 1999.- La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Amparo Monrós Chancosa.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Vist l'expedient 649/98-AIA referent al projecte de construcció i explotació de planta de tractament de fems, al terme municipal de la Salzadella (Castelló), la promotora del qual és la Diputació de Castelló.
  
Resultant que la documentació formada pel projecte tècnic i l'estudi d'impacte ambiental, ha estat remés a través de la Diputació de Castelló.
  
La informació pública de l'esmentada documentació ha tingut lloc mitjançant anunci publicat en el Boletín Oficial de la Provincia de Castelló número 60 de data 19 de maig de 1998.
  
Segons certificat emés pel secretari general de la Diputació de Castelló no s'hi ha presentat en el registre d'entrada d'aquesta corporació cap al·legació ni reclamació d'aquests.
  
Resultant que l'objecte del projecte és la definició de les obres i instal·lacions que componen la planta de reutilització i tractament de fems.
  
Les matèries primeres de les quals es partirà en la planta són:
  
1. Purí de granges porcines 53.000 m³/any
  
2. Fem de conill 182 Tn/any
  
3. Gallinassa, broiler 4.750 Tn/any
  
4. Encenalls i restes de poda 14.737 Tn/any
  
5. Altres; sòlids de purí 5.976 Tn/any
  
Els productes acabats produïts en la planta són compost de residus ramaders a raó de 8.500 Tn/any (75% MS).
  
El tractament escollit es basa en la separació de sòlids i líquids, i tractar mitjançant distints processos ambdues fases.
  
Els purins entren a la planta a través d'una arqueta de descàrrega amb reixes de desbast per a realitzar un filtrat grosser (com a mesura de seguretat) del material que entra en la planta.
  
Des d'ací, es bomba a mesura que es reben a la bassa d'homogeneïtzació, on es mantenen en condicions d'oxidació i d'agitació fins a la seua inclusió en el circuit de líquids (temps màxim 5 dies).
  
El procés de líquids continua amb la separació centrífuga dels sòlids del purí (fins a 40 micres), obtenint un sòlid amb 27% i un efluent amb 0,6% de MS.
  
El líquid després de la centrifugació va a una bassa on es realitza una fermentació anaeròbia en fred, amb un temps de retenció de 100 dies i un rendiment mínim del 70% en la reducció de la càrrega contaminant.
  
El procés continua amb un tractament aeròbic, previ pas per una bassa de desgasificació (per a optimitzar el rendiment de la fase aeròbica), on amb un temps de retenció de 14 dies s'aconseguirà un rendiment de reducció de càrrega contaminant mínim del 90%. Per la qual cosa es dissenya un circuit de recirculació de fangs a través d'un decantador tipus Dortmund.
  
Els fangs sobrants del procés aeròbic, es condueixen a la bassa d'homogeneïtzació per a ser separats per la centrífuga i unir-se als sòlids del purí produïts.
  
L'efluent ja estabilitzat passa a una bassa de líquid clarificat, la qual serveix com de reserva de líquid fins al període d'utilització en fertirrigació, o acabar amb un procés final consistent en la concentració mitjançant panells d'evaporació, i recuperació del concentrat per a enriquir la mescla de sòlids en el compostatge.
  
Els fems sòlids junt amb els sòlids separats del procés de tractament de líquids s'emmagatzemen en un local de matèries primeres.
  
El temps de retenció en el local de matèries primeres serà mínim. En l'esmentat local es rebran també d'altres productes com a encenalls, que serviran per a obtenir una mescla òptima pel que fa a condicions físiques per al procés de compostatge.
  
Tots els sòlids s'estabilitzen mitjançant un procés de compostatge en dues fases:
  
Primera fase: amb un temps de retenció de 21 dies es realitza una fermentació en fossa de compostatge contínua, en un local d'ambient controlat. La depuració de l'aire de la ventilació no caldrà en condicions normals. (Es realitzaran mescles amb una relació c/N inferior a la producció d'amoníac en quantitats estimables. No obstant això, s'ha dissenyat un sistema de depuració de l'aire de ventilació tipus scrubber amb dues unitats d'absorció per contracorrent al mitjà àcid i alcalí, capaç de cobrir qualsevol errada en les mescles.
  
Segona fase: de maduració es realitza amb producte ja estabilitzat i consisteix en un compostatge en piles tipus batch amb un temps de retenció de set setmanes. Això es realitza en local cobert.
  
Els sòlids tractats i estabilitzats en forma de compost s'emmagatzemen en una nau sitja fins a la seua venda.
  
Resultant que en la línia de tractament de líquids l'objectiu a cobrir ha estat fonamentalment:
  
- Eliminació de purins recuperant tots els seus components (matèria orgànica i nutrients minerals) per a la seua posterior utilització en els processos agrícoles.
  
- L'aigua sense càrrega contaminant es podrà utilitzar en fertirrigació, o bé eliminar-se a l'atmosfera mitjançant una bateria de mòduls d'evaporació.
  
Resultant que la línia de tractament de sòlids la infraestructura necessària serà: nau de compost amb annexos de ventilació i scrubber de depuració d'aire; nau de maduració; nau de matèries primeres; magatzem de maquinària i annex oficines laboratori; plataforma de separador i caseta de bombes; nau sitja de producte acabat.
  
Per a la línia de tractament de líquids així com per a la resta de la planta de tractament les instal·lacions necessàries són:
  
- Bassa d'homogeneïtzació: amb un volum total de 844 metres cúbics i 3,5 metres de profunditat. És una bassa de material solt amb una impermeabilització a base de làmina d'EPDM 1,14 mil·límetres sobre llit d'arena i protecció antipunxament i drenatge amb geotèxtil TNT 350 g/m².
  
- Bassa anaeròbia: Amb un volum total d'11.876 metres cúbics i profunditat de 6,0 metres. També és una bassa de materials solts i impermeabilitzada mitjançant làmina d'EPDM d'1,14 mil·límetres sobre llit d'arena i protecció antipunxament i drenatge amb geotèxtil TNT 350 g/m².
  
- Bassa d'estoc de líquid clarificat: amb un volum total de 2.888 metres cúbics i quatre metres de profunditat, de material solt i impermeabilitzat amb làmina d'EPDM 1,14 mil·límetres sobre llit d'arena i protecció antipunxament i drenatge amb geotèxtil TNT 350 g/m².
  
A més, es comptarà amb pou de recepció del purí, plataforma de separació de sòlids, caseta de bombes, caseta de grup electrogen, solera de panells evaporatius, etc.
  
La superfície a ocupar per la planta de tractament és de 40.000 metres quadrats de la parcel·la 193 del polígon 17, partida Rambles.
  
Resultant que en l'estudi d'impacte ambiental s'indica que la parcel·la on s'emplaçarà la planta de tractament es correspon a una forest tancada i molt densa, en la qual domina l'Ulex parviflorus, Quercus coccifera, Rosmarinus officinalis, Pistacia lentiscus, i entre els que es troba alguns peus de Quercus ilex rotundifolia de baix port.
  
Els camps de cultiu dels voltants a l'àmbit estan dedicats al cultiu de l'olivera.
  
Pel que fa a la fauna present en la zona se citen Alauda arvensis, Galeria cristata, Aletoris rufa, Falco tinnunculus, Tyto alba, Athene noctua, Oryctolagus cuniculus, Vulpes vulpes, etc.
  
Quant al paisatge en funció a la topografia del terreny, forma, textura i usos del sòl, es pot definir el territori subjecte a estudi com un conjunt d'alineacions muntanyoses paral·leles al litoral separades per valls àmplies.
  
La valoració global que s'hi fa del paisatge és: visibilitat, qualitat paisatgística i fragilitat de grau mitjà.
  
Sobre el patrimoni artístic s'indica que no s'han constatat restes arqueològiques en l'àmbit de l'estudi.
  
S'indica a més que no s'afecta cap via pecuària.
  
Resultant que en la documentació presentada es compta amb un estudi geològic en el qual com a conclusions i recomanacions s'indica que:
  
Conclusions:
  
1. La superfície que ocuparà la planta de depuració s'estén per la formació geològica del Portlandià-Valaginià (trànsit del Juràssic al Cretaci), composta per un conjunt de calcàries estratificades.
  
2. N'hi ha un alt risc de contaminació de les aigües subterrànies que conformen el tram de l'aqüífer regional del Juràssic i Trànsit del Juràssic al Cretaci, ja que les condicions hidrogeològiques de l'àrea així ho indiquen:
  
2 a. La permeabilitat de la dita formació és molt alta per fisuració i posterior karstificació, constituint el tram aqüífer trànsit del Juràssic al Cretaci.
  
2 b. La intensa fracturació que ha estat sotmesa l'àrea, junt amb l'elevat nombre de falles existents, facilita l'íntima connexió entre aquest aqüífer i el tram aqüífer del Juràssic infrajacent.
  
2 c. En la vertical del punt d'emplaçament de la planta, el nivell piezomètric del tram de l'aqüífer trànsit del Juràssic al Cretaci, es troba situat a una profunditat estimada de 270 metres, per la qual cosa qualsevol lixiviat procedent d'una hipotètica fuga, abastarà en un període molt curt de temps aquesta profunditat, i s'incorporarà al flux subterrani, sense que haja sofert pràcticament cap depuració.
  
3. No n'hi ha cap risc, en principi, de contaminació de les aigües subterrànies que conformen els trams aqüífers tant del Cretaci com del Plioquaternari i Quaternari.
  
Recomanacions:
  
1. S'estima que necessàriament s'han de prendre mesures preventives, com la impermeabilització del vas de l'embassament en el lloc d'emplaçament de les instal·lacions de tractament, donat l'alt grau de vulnerabilitat que presenta el tram aqüífer regional, a l'entrada de qualsevol lixiviat que poguera originar-se en la planta de tractament.
  
2. A fi de prevenir la qualitat de l'aigua subterrània, es proposa l'establiment del punt número 1 com a punt de control i vigilància de la qualitat d'aigua de l'aqüífer superficial, amb la realització d'anàlisi d'aigües amb una periodicitat mensual, en el qual es porten a terme com a mínim determinacions microbiològiques, i del contingut de nitrogen (nitrats, nitrits, i amoníac).
  
3. Quant al sòl, i amb l'objectiu d'efectuar un seguiment de la seua salinització per la incorporació dels purins, es proposa que a partir del començament del funcionament de la planta de tractament, es duguen a terme les següents actuacions.
  
3 a. Elecció de dues parcel·les de semblants característiques edàfiques implantades amb el mateix cultiu, que hagen sigut sotmeses al mateix procés de distribució tradicional de purins sobre sòls.
  
3 b. Caracterització de la salinitat del sòl en els primers 30 centímetres del perfil edàfic en ambdues parcel·les.
  
3 c. Seguiment trimestral de la salinitat en les esmentades parcel·les de la salinitat del sòl a la profunditat anteriorment fixada, considerant que una d'elles continuarà estant sotmesa al mateix tractament de fertilització amb purins, mentre que en l'altra parcel·la de control s'efectuarà una fertilització racional dels productes obtinguts en la planta de tractament, per a això s'incidirà principalment en dos aspectes; d'una banda en la limitació de la dosi d'aplicació, adequant-la a les necessitats del cultiu; i d'una altra, l'elecció de l'època de fertilització.
  
Resultant que després de la identificació i valoració dels possibles efectes sobre els elements del medi efectuada, es proposa en l'estudi l'aplicació, entre altres, de les següents mesures correctores:
  
A. Fase de construcció:
  
- S'han d'aplicar mesures d'apantallament sobre aquelles accions de la fase de construcció que generen majors nivells de sorolls i vibracions.
  
- En totes les accions en què es porten a terme moviments de terres es realitzaran regs periòdics per a evitar l'alçament de pols. Els regs s'efectuaran sobretot els dies assolellats i a mig matí.
  
- L'emmagatzemament i manipulació dels materials de construcció s'efectuarà de forma adequada a les seues característiques evitant-se l'alçament de pols i arreplegant-se en àrees de reduïda conca visual.
  
- Adequat tractament i manipulació d'olis, greixos, combustibles, etc. utilitzats per la maquinària.
  
- Impermeabilització de la zona d'aparcament de maquinària i vehicles pesats, a fi d'evitar filtracions d'olis i greixos.
  
- S'estima que necessàriament s'han de prendre mesures preventives, com és la impermeabilització de la solera en el lloc d'emplaçament de les instal·lacions de tractament, per a evitar l'entrada de qualsevol lixivat que poguera originar-se en la planta de tractament.
  
- S'impermeabilitzaran les basses i fosses de fermentació a fi d'evitar fuites de contaminants cap al subsòl, i es preveu posar una xarxa de control de fuites.
  
- Les xarxes de sanejament es construiran amb juntes estanques per a impedir fuites.
  
- Recuperar la terra vegetal que s'extraga en la fase de construcció per al seu posterior ús, apilant-la en muntons en forma d'obi de menys de dos metres d'alçada en els quals s'efectuaran labors agrícoles fins al seu ús posterior.
  
- Disseny cromàtic mimetitzador de les estructures industrials.
  
- Es plantarà una barrera vegetal perimetral utilitzant com a espècie autòctona el llentiscle (Pistacia lentiscus), que permetrà la integració paisatgística del centre de producció en l'entorn.
  
- Les restes d'obra es localitzaran en les zones de menor visibilitat, i s'evitarà la seua acumulació i se'ls gestionarà correctament de forma periòdica.
  
B. Fase de funcionament:
  
- Les recollides de materials s'hauran d'emmagatzemar en recintes adequats a les seues característiques a fi d'impedir la propagació d'olors.
  
- Les aigües procedents de lavabos i vestidors hauran de ser tractades amb una planta depuradora tipus OMS, i seran abocades al sistema general de tractament de purins.
  
- A fi de prevenir la degradació de la qualitat de l'aigua subterrània, es proposa l'establiment del punt d'aigua número 1 com a punt de control i vigilància de la qualitat d'aigua de l'aqüífer, mitjançant la realització d'anàlisi d'aigües amb una periodicitat mensual, en els quals es porten a terme com a mínim, determinacions microbiològiques i del contingut de nitrogen (nitrats, nitrits i amoníac).
  
- L'abocament de les aigües pluvials a l'aqüífer només es podrà realitzar si s'estableix la vigent legislació d'aigües.
  
- Pel que fa al sòl, i amb l'objectiu d'efectuar un seguiment de la seua salinització per la incorporació dels purins, es proposa que a partir del funcionament de la planta de tractament, es duguen a terme les següents actuacions:
  
A. Elecció de dues parcel·les de semblants característiques edàfiques i implantades amb el mateix cultiu, que hagen estat sotmeses al mateix procés de distribució tradicional de purins sobre sòls.
  
B. Caracterització de la salinitat del sòl en els primers 30 centímetres de perfil edàfic en ambdues parcel·les.
  
C. Seguiment anual de la salinitat en les dites parcel·les de la salinitat del sòl a la profunditat anteriorment fixada, considerant que una d'elles continuarà estant sotmesa al mateix tractament de fertilització amb purins, mentre que en l'altra parcel·la de control s'efectuarà una fertilització racional de productes obtinguts en la planta de tractament, per a això s'incidirà principalment en dos aspectes; d'una banda en la limitació de la dosi d'aplicació, adequant-la a les necessitats del cultiu i d'una altra, l'elecció de l'època de fertilització.
  
C. Fase d'abandonament:
  
- Seran d'aplicació les mesures correctores descrites en la fase de construcció.
  
- Es reutilitzarà la maquinària i altres productes aprofitables del desmantellament.
  
Resultant que com a programa de vigilància ambiental es proposa en l'estudi una sèrie de controls i anàlisi a realitzar com:
  
- Comprovació periòdica sobre els nivells d'emissió de gasos i partícules, a fi de no superar els límits establerts en el Decret 833/1975 de 6 de febrer, que desenvolupa la Llei de Protecció del Medi Ambient Atmosfèric.
  
- Control de la deposició de pols en els camps dels voltants al llarg de les fases establertes.
  
- Control del nivell sonor en l'interior i en els exteriors de la planta.
  
- A fi de complir escrupolosament amb la Directiva Europea 96/C 59/01, de 28 de febrer de 1996, es construirà un sistema d'impermeabilització de la superfície de les basses, fosses de fermentació i zona d'aparcament de maquinària, que garantisca una permeabilitat efectiva inferior a 10-9 m/s.
  
- Es verificarà que no n'hi ha fuites en les xarxes de sanejament i en el conjunt de basses i fosses que intervenen en el procés productiu.
  
- Vigilància de l'estat de la xarxa de drenatge perimetral del recinte després de cada pluja important.
  
- Control anual de la qualitat de les aigües de l'aqüífer mitjançant anàlisi en els pous destinats a tal fi.
  
- Vigilància de la possible salinització del sòl per la incorporació dels purins.
  
- Vigilància anual de la supervivència de la barrera vegetal perimetral i reposició dels peus marrats. Comprovació de les espècies utilitzades en la plantació i reposició siguen Pistacia lentiscus.
  
Resultant que com a activitats complementàries es preveu el condicionament del camí d'accés i la instal·lació de línia elèctrica de 20 kV en tram aeri i subterrani.
  
Les actuacions projectades per a aquest vial són la creació de dos entradors que permetran una via d'eixida i una altra d'entrada als vehicles, que circularan per un vial interior.
  
Per a la realització, tant del vial interior com dels entradors, es procedirà a realitzar desbrossament. Abocar, estendre i compactar llast, i doble tractament superficial.
  
La línia de 20 kV té un tram aeri de 97 metres amb un conductor LA-56, i un tram subterrani de 22 metres amb conductor DHE (3x1x150)mm² al 12/20 kV. El traçat de la línia segons el pla presentat discorre per terrenys agrícoles.
  
Resultant que efectuada consulta a la Direcció General d'Educació i Qualitat Ambiental se remet informe que a continuació es reflecteix:
  
«En relació a la seua consulta sobre l'expedient de ?construcció, explotació i gestió de plantes de tractament de purins en la província de Castelló, promogut per la pròpia Diputació de Castelló, comunicar-li que en principi no s'observen inconvenients ambientals sobre aquest projecte. D'altra banda, cal esmentar que el pla de la Diputació no coincideix amb el Pla Integral de Residus de la Comunitat Valenciana, aprovat per Decret 317/1997, del Govern Valencià. En concret, de les plantes de compostatge per a tractament de residus agropecuaris previstes per la Diputació a Todolella, Castellfort, Albocàsser, Sant Mateu, Vall d'Alba i la Salzadella, únicament la de Vall d'Alba pot assemblar-se al que preveu el Pla Integral de Residus quant a zonificació i tipologia de tractament prevista (plantes de compostatge), ja que per a les altres plantes no és coincident amb el Pla Integral de Residus, ni la zonificació, ni la tecnologia prevista de tractament (en el Pla Integral de Residus s'estableixen plantes de biogás en compte de compostatge).
  
No obstant això i d'acord amb la modificació del Pla Integral de Residus prevista, si les plantes de tractament de residus agropecuaris estan promogudes per les entitats locals, si s'ajusten al sistema de gestió previst en el pla, encara que no siga coincident amb aquest, s'hi podrien considerar acceptables (aquesta seria el nostre cas en estar promogudes les plantes per la Diputació Provincial de Castelló i utilitzar-se com a sistema de gestió de les plantes de compostatge). Així doncs, en el moment es produïsca l'aprovació definitiva per part del Consell de la Generalitat Valenciana de la modificació del Pla Integral de Residus, no s'observa inconvenient per a l'aprovació del projecte presentat per la Diputació Provincial de Castelló».
  
Considerant que un dels impactes de major importància que es pot derivar de l'actuació és la incidència sobre els aqüífers subterranis en cas d'abocament de purins i/o productes tractats, a causa de la vulnerabilitat a la contaminació que presenten els materials que conformen el substrat, com així ho indica l'estudi geològic realitzat en el projecte.
  
Per tant es considera fonamental garantir l'efectivitat de la impermeabilització i executar el mètode que permeta detectar qualsevol tipus de fuita que es produïsca amb la suficient pressa que evite el seu pas al subsòl.
  
Per a això la impermeabilització s'ha de dur a terme mitjançant la creació d'una primera capa d'argiles plàstiques compactades d'almenys 50 centímetres de gruix i K (1x10 €9 m/seg.; sobre la capa anterior es disposarà una capa de llit filtrant de graves i arenes amb un gruix com a mínim de 20 centímetres; una altra capa d'argiles plàstiques compactades d'almenys 50 centímetres de gruix i k (1x10 €9 m/seg.; i finalment la làmina impermeable però amb un gruix mínim de 2 mil·limetres.
  
La capa filtrant intermèdia tindrà per objecte el control i la detecció de possibles fuites.
  
Considerant que la zona elegida per a la ubicació de la planta de tractament es correspon a un terreny forestal on les espècies característiques són les de matoll com Quercus coccifera, Rosmarinus officinalis, Pistacia lentiscus, etcètera i exemplars aïllats Quercus ilex rotundifolia.
  
Per tant per a la integració del conjunt de la planta es realitzarà un apantallament perimetral amb l'espècie proposada en l'estudi (Pistacia lentiscus) i altres espècies com Quercus ilex rotundifolia, Pinus halepensis, Quercus coccifera, etcètera
  
En els talussos que s'originen per la preparació del terreny i les basses se revegetaran amb espècies arbustives compostes per una mescla de Rosmarinus officinalis, Thymus vulgaris, Lavandula latifolia, amb una densitat de plantació de 4-6 unitats per metre quadrat.
  
Per a les construccions previstes s'empraran materials i/o colors propis de les característiques constructives de la zona.
  
Atés que en la zona n'hi ha exemplars del citat per a la plantació (Quercus ilex rotundifolia), es procurarà aprofitar aquells exemplars les característiques de creixement dels quals, estat, etcètera així ho aconsellen.
  
Considerant que s'haurà de procedir a un seguiment del procés de tractament amb la realització de les anàlisis oportunes i control de les condicions d'impermeabilitat de les diferents infraestructures.
  
Aquest seguiment s'haurà de presentar en els sis mesos següents al funcionament de la planta.
  
Considerant que des del punt de vista urbanístic es té constància que el municipi de la Salzadella només disposa de delimitació de sòl urbà. Prèviament a qualsevol actuació s'haurà de complir el que disposa la Llei 4/1992 de Sòl No Urbanitzable.
  
Considerant que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els que resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'hi adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article. 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament.
  
Considerant que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que li són d'aplicació.
  
Considerant que l'article 5 de la Llei 2/1989 atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei.
  
Considerant que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat per Decret 90/1999, de 30 de juliol de 1999, del Govern Valencià atribueix a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental.
  
Per tot això, en ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, als sols efectes mediambientals i sense perjudici de les autoritzacions sectorials que li siguen d'aplicació, el projecte de construcció i explotació de planta de tractament de fems, al terme municipal de la Salzadella (Castelló), el promotor de la qual és la Diputació de Castelló, atenent al que disposa l'estudi d'impacte ambiental i sempre que es complisquen les mesures correctores proposades en aquest i les següents condicions:
  
1. La impermeabilització s'ha de dur a terme mitjançant la creació d'una primera capa d'argiles plàstiques compactades del menys 50 centímetres de gruix i K (1x10 €9 m/seg.; sobre la capa anterior es realitzarà una capa de llit filtrant de graves i arenes amb un gruix com a mínim de 20 centímetres; una altra capa d'argiles plàstiques compactades del menys 50 centímetres de gruix i k (1x10 €9 m/seg.; i finalment la làmina impermeable però amb un gruix mínim de 2 mil·límetres.
  
2. Es realitzarà un apantallament perimetral amb l'espècie proposada en l'estudi (Pistacia lentiscus) i altres espècies com Quercus ilex rotundifolia, Pinus halepensis, Quercus coccifera, etcètera.
  
En els talussos que s'originen per la preparació del terreny i les basses se revegetaran amb espècies arbustives compostes per una mescla de Rosmarinus officinalis, Thymus vulgaris, Lavandula latifolia, amb una densitat de plantació de 4-6 unitats per metre quadrat.
  
Per a les construccions previstes s'empraran materials i/o colors propis de les característiques constructives de la zona.
  
3. Presentació, mitjançant informe, del resultat del Programa de Vigilància Ambiental proposat, en els sis primers mesos del funcionament de la planta, davant d'aquesta direcció general.
  
4. En cas d'afectar alguna via pecuària haurà de complir-se el que disposa la Llei 3/1995 de Vies Pecuàries.
  
5. Si durant el procés de construcció de la planta, es trobaren restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el titular haurà de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura i Educació, de manera immediata, adoptant les mesures pertinents en ordre a la seua protecció i conservació.
  
6. Comunicació de l'inici i finalització de les obres a aquesta direcció general.
  
Segon
  
Notificar als interessats que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no es pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret s'estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 del citat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 20 de desembre de 1999.- La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Amparo Monrós Chancosa.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Vist l'expedient 470/98-AIA, referent al projecte d'una explotació minera d'argiles dins la concessió minera número 2.246, anomenada Forés, la qual afecta les parcel·les 157, 158, 173 a 176, i 184 del polígon 38 del terme municipal de l'Alcora (comarca de l'Alcalatén), promoguda pel senyor Francisco Bachero Beltrán.
  
Vist que en data 03.09.1998, el promotor presenta en aquesta conselleria exemplars del corresponent estudi d'impacte ambiental i comunica estar tramitant la llicència d'activitat municipal, sol·licitant la declaració d'impacte ambiental. En data 28.12.1998 se li comunica al promotor el procediment administratiu a seguir, i també s'informa del fet a l'Ajuntament de l'Alcora.
  
Vist que, en contestació a les consultes realitzades, van ser rebudes, en les dates indicades, els següents informes:
  
Informe de la Secció de Qualitat Ambiental, remés per la Direcció Territorial de Medi Ambient (02.10.1998), on diu que la superfície d'explotació-restauració, segons la memòria del projecte, és de 2 ha, mentre que la que reflecteix el plànol número 4 (topogràfic) correspon a 3,7 ha, aproximadament. L'àrea presenta antigues labors extractives de petita entitat, entre altres que s'estan desenvolupant als voltants de l'emplaçament esmentat. La conca visual és moderada i no afecta vies de comunicació ni nuclis urbans. La vegetació de les zones no cultivades correspon a màquia mediterrània i vegetació de ribera junt al barranc. El substrat està format per una formació argilosa del Miocè, en general de baixa permeabilitat, encara que intercala alguns nivells de sorra i microconglomerats permeables. El volum d'estèrils miners, per les dades aportades, resulta d'uns 106.666 metres cúblics, però el projecte considera només uns 80.000 metres cúblics per a la restauració i no determina l'emplaçament de runams provisionals, encara que, en la visita de camp es va observar la seua formació a la parcel·la número 176. En la mateixa visita, es va comprovar també que l'activitat extractiva s'havia començat en diferents llocs de la delimitació del projecte, observant-se un talús subvertical, de 15 metres d'altura, al límit de la parcel·la número 185. La restauració que es proposa sembla encertada pel que fa a la revegetació, encara que s'hauria d'introduir una major densitat d'espècies, però no així en els aspectes morfològics, ja que no es preveu la restauració de l'actual talús de 15 metres. Per tot això, considera que l'execució del projecte és inadequada amb la restitució morfològica proposada.
  
No obstant això, podria considerar-se mediambientalment acceptable modificant alguns aspectes essencials, que concreta en una sèrie de mesures correctores que han estat recollides com condicionats de la present declaració d'impacte ambiental.
  
Informe del tècnic d'espais naturals, també remés per la Direcció Territorial de Medi Ambient (02.10.1998), tornant a destacar el fort talús de 15 metres d'alçada que limita amb la parcel·la número 185, així com el poc encert de la restauració morfològica proposada, en no preveure la restauració del talús de 15 metres i considerar excessius els bancs de sis metres d'alçada i 60° que es proposa com estat final de la restauració, tenint en compte que es troba en un entorn agrícola on predominen bancals no superiors a dos metres. Pel que fa a la revegetació prevista la considera adequada en general, encara que caldria incorporar-hi plantació densa amb espècies arbustives. En conclusió, considera mediambientalment acceptable el projecte sempre que es modifique la restauració prevista i s'aporte la cartografia escaient de l'estat actual de l'explotació i del seu estat restaurat seguint les indicacions aportades.
  
Informe de la Secció Forestal, també remés per la Direcció Territorial de Medi Ambient (21.10.1998), comunicant que l'explotació es troba ja en activitat, amb un front actiu de 15 a 20 metres d'alçària i altres ja abandonats. La conca visual de l'explotació, però, no és important ni visible des de la població de l'Alcora ni des de la pedania d'Araia. Al llarg del camí d'accés existeix vegetació de ribera que estima no s'hauria d'eliminar. Els talussos actuals fan difícil obtenir una bona restauració, en ser excessius. No obstant, la revegetació proposada la considera encertada, encara que caldria augmentar la densitat de les oliveres prevista (1 cada 100 m²) en la plaça de pedrera.
  
Vist que en data 23.03.1999 es rep, des de la Comissió Provincial de Qualificació d'Activitats i Impacte Ambiental, còpia de l'expedient municipal instruït dins el procediment de sol·licitud de la llicència d'activitat. En aquest consta el resultat de la informació pública practicada, primer al projecte (mitjançant anunci publicat en el Butlletí Oficial de la Província de Castelló número 157, de data 31.12.1998), i després a l'estudi d'impacte ambiental (anunci publicat en el Butlletí Oficial de la Província de Castelló número 13, de data 30.01.1999), sense que es presentara cap al·legació en el segon, encara que hi consta la presentació de dos al·legacions al projecte, per part de Juan Albalat Nebot i Dolores Anquitino Gallent, respectivament. El primer al·legant demana que es respecte el camí d'accés i no es creen talls d'explotació que pogueren produir inestabilitats del terreny sobre la seua propietat. L'altra al·legació fa referència a diversos aspectes que, resumidament són:
  
En primer lloc, manifesta que dins les parcel·les del projecte ja es van realitzar extraccions mineres durant anys, i considera que està pràcticament esgotada la possibilitat d'extreure més material. Com a prova aporta una còpia de plànol de l'activitat extractiva realitzada, aportada pel mateix promotor a la Conselleria d'Ocupació, Indústria i Comerç en 1997, així com l'informe del director facultatiu, relatiu al balanç del procés de restauració (del Pla de Labors per a l'any 1998), on s'afirma que les zones afectades per les extraccions anteriors es troben pendents de la plantació d'arbres en una part del terreny, mentre que en l'altra part s'està procedint a reomplir els buits d'extracció.
  
Per una altra part, comunica que en les parcel·les en qüestió es venen produint, per part del promotor, abocaments incontrolats de residus, tals com bidons de plàstic i metàl·lics, palets, pneumàtics, cartró, plàstic, xamota, etcètera, que després oculta amb una fina capa de terra. Com a prova d'aquest extrem aporta còpia acarada amb l'original d'una acta de presència notarial en què s'incorporen fotografies il·lustratives d'aquest fet.
  
Segons manifesta, el promotor de la pedrera va sol·licitar en data 27.06.1997 (n'aporta fotocòpia), al Servei Territorial d'Indústria i Energia, l'expropiació forçosa de la parcel·la 185, propietat de l'al·legant, la qual cosa vindria a reforçar l'afirmació que fa sobre que el recurs miner en les parcel·les considerades en el projecte es troba esgotat.
  
L'extracció minera s'ha realitzat per sota el nivell de la rambla, segons suposa per la presència dels tolls d'aigua existents dins la pedrera (visibles en les fotografies esmentades), la qual cosa contradiu allò que afirma en els documents tramitats: «L'explotació no afectarà cursos superficials d'aigua ni aqüífers subterranis».
  
No s'ha respectat la distància mínima de 100 metres del Barranc de l'Aranya, estant paralitzada l'extracció en aquest límit per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer (referència: expedient sancionador 97-DO-0597 PLc/TR. Aporta còpia de la resolució d'aquest òrgan, que imposa al promotor una sanció d'1.000.001 PTA).
  
També el Servei Territorial d'Indústria i Energia li ha paralitzat el front d'explotació NO, per no adequar-se a la ITC 07.1.03, en ser la seua altura superior a 30 metres i presentar una inclinació pràcticament vertical. Aquest front, que limita amb la propietat de l'al·legant, va produir esquerdes i despreniments que afecten la seua parcel·la. Aporta informe emés per un enginyer agrònom, comunicant que els fets foren objecte de demanda judicial que es tramita en el Jutjat de Primera Instància número 6 de Castelló, pendent de dictar-se sentència.
  
Finalment, argumenta els seus drets legals, emparats en la Constitució, i denuncia els perjudicis soferts per l'actuació minera en qüestió, i suplica la denegació de la llicència d'activitat sol·licitada pel promotor.
  
Tenint en compte que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals cal formular una declaració d'impacte ambiental amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva del projecte, segons resulta de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament.
  
Donat que en l'expedient han estat observats els tràmits previstos en el Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en la resta de disposicions que hi són d'aplicació.
  
Atés que l'article 5 de la Llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei.
  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat pel Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribueix a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar, en principi, acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació, i en particular de la preceptiva llicència d'activitat municipal, l'explotació de la pedrera d'argila anomenada Forés, al terme municipal de l'Alcora, sempre que l'activitat es desenvolupe de conformitat amb l'estricte compliment de les condicions següents. En cas contrari, s'entendrà que la present declaració d'impacte ambiental té caràcter desfavorable a l'execució del projecte. Condicions:
  
Qualsevol autorització administrativa sobre l'activitat en qüestió haurà de comptar amb un informe favorable i previ d'aquesta direcció general, sobre un nou projecte de restauració que el promotor haurà de presentar, triplicat, recollint els condicionats següents:
  
Les actuacions hauran d'ajustar-se a les limitacions i condicionaments derivats de l'aplicació de la Llei d'Aigües, per a la qual cosa, haurà d'aportar els informes i/o autoritzacions pertinents.
  
Haurà d'aportar plànols, en planta i perfils, de l'estat actual i de l'estat final de restauració. Aquest últim estat haurà d'adaptar-se a bancs d'alçada igual o inferior a dos metres, separats per bermes amples (més de 4 m), i amb pendents bé revegetades i amb 30° d'inclinació respecte a l'horitzontal, o bé subverticals però amb murs de maçoneria. A més a més, caldrà reflectir la xarxa de control d'escolaments pluvials.
  
Els materials de rebliment necessari per assolir l'estat anterior en els fronts perimetrals existents, s'hauran de dipositar en successives tongades degudament compactades, per tal d'obtenir una bona estabilitat del terreny restaurat.
  
La restauració progressiva que s'esmenta en l'estudi d'impacte ambiental no es veu reflectida als plànols, la qual cosa caldrà esmenar de bell nou.
  
A més de la sembra i plantació de pins previstes, caldrà revegetar els talussos i bermes amb plançons d'espècies arbustives pròpies de l'àrea, com ara Rhamnus alaternus, Lavanda spp., Thymus spp., Celtis australis, entre altres, amb una densitat d'almenys 2.500 plançons/ha. La densitat d'oliveres també haurà de ser augmentada fins un marc de plantació mínim de 5x5 metres.
  
Caldrà preveure els regs, cures i reposicions necessàries per garantir un correcte desenvolupament vegetatiu de tota la revegetació implantada.
  
Cap als límits laterals de l'explotació, els talussos dels bancs i les bermes del perfil de restauració s'hauran d'adaptar, progressivament i suau, a la topografia del terreny natural circumdant, sense ocasionar contrasts ni formes excessivament geomètriques i sense superar els angles de pendent màxima establerts en els punts precedents.
  
El pressupost de restauració haurà de ser revisat per tal d'actualitzar els costos unitaris als preus reals de mercat i incloure totes les accions necessàries per a obtenir l'estat de la restauració final prevista en la present resolució, amb independència que part de la seua execució puga ser o no compaginada i assumida pel promotor formant part de les labors extractives.
  
El volum de material aprofitable per l'explotació quedarà limitat per la necessitat de restaurar, en primer lloc, l'espai miner que ja ha estat afectat i que arriba al límit de la propietat (talús de 15 m d'alçada en el sector NO). Amb aquesta mesura, el promotor ha d'entendre que, si no disposa de prou material estèril miner, haurà d'emprar el material extret en els altres fronts que encara permeten l'extracció, però respectant, en tot cas, els límits finals d'alçada previstos en el punt anterior.
  
Se li recorda al promotor la prohibició de realitzar en la zona qualsevol tipus d'abocament no autoritzat i, particularment, dels produïts pels canvis d'oli, combustible i manteniment de la maquinària, que hauran de ser gestionats per taller o gestor de residus degudament autoritzat, d'acord amb allò que preveu la Llei 10/1998, de Residus i en el Reial Decret 833/1988, relatiu a la gestió de residus tòxics i perillosos.
  
Si durant el procés d'explotació de la pedrera, es trobaren restes paleontològiques, arqueològiques o etnològiques, el titular haurà de comunicar-ho a la Conselleria de Cultura i Educació, de manera immediata, adoptant les mesures pertinents en ordre a la seua protecció i conservació, i de conformitat amb allò que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià.
  
El promotor queda obligat a presentar davant el Servei Territorial d'Indústria i Energia, abans del 31 de gener de cada any, un informe anual, per duplicat, on queden recollits el balanç i l'estat actual de l'activitat en relació amb els volums extrets i aprofitats, amb els rebliments realitzats i amb l'aplicació de les mesures protectores i correctores previstes en el pla de restauració-estudi d'impacte ambiental i en la present declaració d'impacte ambiental, com també qualsevol possible incidència de caràcter mediambiental sorgida al llarg de l'activitat. Aquest servei haurà de remetre una de les còpies a aquesta direcció general.
  
Segon
  
Donar compte a la Unitat d'Inspecció Mediambiental dels fets i aspectes manifestats en les al·legacions i en els diferents informes, per tal de comprovar-los i, si fóra el cas, iniciar les actuacions que siguen pertinents.
  
Tercer
  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte de tràmit definitiu en via administrativa, no es podrà interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè es puguen utilitzar tots els mitjans que s'estimen oportuns per defensar el seu dret i els seus interessos.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 30 de desembre de 1999.- La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Amparo Monrós Chancosa.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Vist l'expedient 605/99-AIA, sobre un projecte d'ampliació de granja de vedells i cavalls per a engreixament sítia en la partida Redona, polígon 31, parcel·la 261,del terme municipal de Catí (Castelló), el promotor de la qual és la Compañia Española de Ganadería, SA (CEGASA) i en base a les següents consideracions:
  
I. Descripció general de l'activitat
  
Es tracta de l'ampliació d'una granja de vaquí i equí d'engreixament, amb capacitat inicial de 320 vedells i final, després de l'ampliació, de 380 vedells i 60 cavalls. Es genera 663,6 Tm de fem a l'any retirant-se cada dos mesos 1/6 part d'aquest cap al femer, dissenyat amb capacitat per a 110 Tm, on romandrà aproximadament dos mesos per a completar procés de fermentació controlada. El fem s'aplicarà com a adob orgànic en una finca de 50 hectàrees de cereal i pastos. L'eliminació de cadàvers es realitza amb el contracte previ amb Centre d'Aprofitament de Cadàvers a Almassora.
  
II. Legislació aplicable
  
El projecte examinat queda sotmés, per les seues característiques, al procediment d'avaluació d'impacte ambiental, segons Decret 162/90 de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/89 de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
III. Tramitació administrativa
  
La Direcció Territorial de Medi Ambient de Castelló (Activitats Qualificades) i en base a l'article 21 del Decret 162/1990, va remetre a esta direcció documentació formada per l'expedient municipal, projecte d'activitat i estudi d'impacte ambiental.
  
En l'expedient municipal s'han portat a terme les següents actuacions:
  
- Informe favorable de la Conselleria d'Obres Publiques, Urbanisme i Transports.
  
- Informe favorable de l'arquitecte tècnic municipal (segons Normes Subsidiàries Municipals vigents d'aplicació).
  
- Informe favorable de l'inspector sanitari d'àrea de la Conselleria de Sanitat i Consum.
  
- Informe favorable del cap de Sanitat Municipal.
  
- Informe favorable de l'alcaldia (s'indica que l'expedient s'ha exposat al públic no havent-se presentat al·legacions).
  
IV. Valoració ambiental
  
Resultant que l'explotació es localitza en sòl rústic de secà, a 2,5 quilòmetres de la localitat de Catí (Castelló).
  
Resultant que el fem generat en l'explotació s'aplica com a adob orgànic en una finca de 50 hectàrees de cereal i pastos, a raó de 20 Tm/ha, quantitat calculada considerant no sobrepassar els 170 kg N/ha i any indicats en el Reial Decret 261/1996 sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda per nitrats procedent de fonts agràries en què es limita l'aportació de nitrogen no superant els 210 quilograms per hectàrea i any de forma temporal per a rebaixar a 170 quilograms.
  
Resultant que l'eliminació de cadàvers es realitza amb el contracte previ amb Centre d'Aprofitament de Cadàvers a Almassora per mitjà d'utilització de depòsits estancs que subministra l'empresa.
  
Resultant que l'explotació consta de totes les mesures higienicosanitàries exigides en la legislació vigent.
  
Pot concloure's que d'executar-se de tal manera, no es preveuen efectes ambientals negatius per a l'entorn, per la qual cosa no es considera necessari aplicar mesures complementàries a les exposades per a reduir o eliminar efectes ambientals perjudicials.
  
V. Fonaments de dret
  
Considerant que el projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament.
  
Considerant que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que li són d'aplicació.
  
Considerant que l'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, atribuïx la competència a l'òrgan ambiental, per a les declaracions i estimacions d'impacte ambiental dels projectes a què se aplique esta llei.
  
Considerant que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat per Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribuïx a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, i en ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, resolc:
  
Primer
  
Declarar acceptable, als sols efectes ambientals i sense perjuí de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen d'aplicació, en projecte d'ampliació granja de vaquí i equí d'engreixament, sítia en la partida Redonda, polígon 31, parcel·la 261, del terme municipal de Catí (Castelló) i el promotor de la qual és la Compañia Española de Ganadería (CEGASA), sempre que es complisca estrictament el que disposa l'estudi d'impacte ambiental.
  
Es comunicarà a esta direcció general qualsevol variació que es produïsca en el destí dels residus.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produïx indefensió, no es pot interposar cap recurs; sense perjuí d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret s'estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord al que disposa l'article 31.5 de Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.