Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 6877, del 05-10-2012 (2012/8991)

Aprovació del projecte d'expropiació forçosa per taxació conjunta dels terrenys per a ampliació del camí de la Mar de Puçol, vereda de Mangraners.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6877

Data del DOGV
:   05-10-2012

Secció del DOGV
:   V. ANUNCIS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2012/8991


Organisme emissor
:   Ajuntament de Puçol

Tipus de document
:   Anunci

Aprovació del projecte d'expropiació forçosa per taxació conjunta dels terrenys per a ampliació del camí de la Mar de Puçol, vereda de Mangraners. [2012/8991]  
L'Alcaldia Presidència, en relació amb l'expedient instruït per a l'adquisició de terrenys i drets afectats pel projecte d'expropiació forçosa per mitjà de taxació conjunta per a l'ampliació del camí de la Mar, camí dels Mangraners, ha dictat la Resolució número 2642/2012, de 21 de setembre de 2012, que té el tenor literal següent:   
«Vist l'expedient que es tramita per a l'aprovació del projecte d'expropiació per taxació conjunta de terrenys i drets afectats per a l'ampliació del camí de la Mar, camí dels Mangraners.  
Vist que el Ple de l'Ajuntament de Puçol, en la sessió de 22 d'abril de 2009 va acordar sol·licitar a la Conselleria d'Economia i Hisenda la inclusió de les obres d'ampliació del camí de la Mar d'este municipi, camí dels Mangraners, amb un cost total de 3.748.138 €, dins del Pla Especial de Suport a la Inversió Productiva en Municipis de la Comunitat Valenciana, a l'empara del Decret Llei 1/2009, de 20 de febrer, del Consell Valencià.  
El finançament d'esta obra, amb càrrec a l'esmentat pla de suport, va ser autoritzat mitjançant la resolució del conseller d'Economia, Hisenda i Ocupació de data 19 de juny de 2009, a l'empara de l'Orde de 26 de febrer de 2009, que desplega el decret llei esmentat.  
Vist que per tal d'executar el pla esmenat, amb data 29 de desembre de 2009 s'ha procedit a firmar l'acord de delegació de competències entre la Generalitat i este Ajuntament, a fi de possibilitar que l'exercici de la competència per a l'execució de les obres d'ampliació del camí de la Mar de Puçol, camí dels Mangraners, que el Decret Llei 1/2009, de 20 de febrer, atribuïx a la Generalitat, siga delegada en l'Ajuntament de Puçol.   
La competència delegada s'estén a tots els actes que calguen per a la contractació de les obres, la seua direcció i control d'execució, incloent-hi l'adquisició del sòl que puga resultar necessari ocupar per a executar l'obra esmentada.  
Vist que mitjançant la Resolució de l'Alcaldia número 1233/2012, de 26 d'abril de 2012, es va procedir a determinar el procediment de taxació conjunta per a expropiar els béns i drets necessaris per a dur a terme les obres d'ampliació del camí de la Mar de Puçol, camí dels Mangraners, aprovar amb caràcter inicial el projecte d'expropiació forçosa per taxació conjunta de terrenys per a l'ampliació del camí de la Mar de Puçol, camí dels Mangraners, que conté l'àmbit territorial que cal expropiar i la relació de propietaris i dels béns i drets afectats per l'expropiació.   
Així mateix, s'ha sotmés a informació pública, pel termini d'un mes, l'esmentat projecte d'expropiació i la relació de propietaris, béns i drets afectats per este, per mitjà de la inserció d'un anunci al tauler d'anuncis de l'Ajuntament, en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana número 6770, de 9 de maig de 2012, en el Butlletí Oficial de la Província de València número 113, de 12 de maig de 2012, i en el periòdic Levante de 10 de maig de 2012.  
Durant el termini esmentat han sigut presentats 17 escrits d'al·legacions pels interessats afectats, entre els quals consta el de la Real Séquia de Montcada, per mitjà del qual reclama la propietat dels terrenys que ocupen les seues séquies afectades pel projecte d'expropiació.  
  
Després d'haver-se donat audiència i vista de les al·legacions formulades per la Real Séquia de Montcada als interessats afectats per la reclamació de la titularitat de les séquies, durant este termini han sigut presentats tres escrits d'al·legacions per la SAT número 3517 la Marjal, en nom propi i el dels afectats; Mariano Durbá Ballester, i Juan Antonio Bayarri Ribelles, en defensa de la seua titularitat i que desvirtuen els arguments adduïts per la Real Séquia de Montcada.   
Vist que l'arquitecta municipal, en data 30 de juliol, ha emés un informe respecte de les al·legacions presentades i que té el tenor literal següent:  
1. Al·legació presentada per Vicente Climent Soriano el 15 de maig de 2012. Propietari de la finca que s'ha d'expropiar número 7.  
«Reclama la propietat del sòl pel qual discorre la séquia paral·lela al camí de la Mar. Per a això aporta la seua escriptura de propietat i un certificat expedit pel director dels servicis territorials de la Conselleria d'Agricultura i Pesca a València, de data 12 de juny de 1990, on consta la superfície de la parcel·la rebuda per la concentració parcel·lària. A més, en l'escriptura de propietat presentada, el límit sud de la parcel·la és amb «camí i séquia al mig».  
El propietari manifesta verbalment que inicialment es va construir una pessebrera, una séquia de terra, sobre les parcel·les que no funcionava de manera òptima, i per això es va decidir construir la séquia actual. Esta séquia es va realitzar sobre els terrenys dels propietaris i estos, junt amb la SAT La Marjal, en fan el manteniment. Restes d'esta primera construcció romanen davall l'accés de la parcel·la 99, segons el seu propietari.  
Ja que està reclamant la propietat d'un sòl adjudicat provisionalment a la SAT La Marjal, que figura com a propietari cadastral, s'ha traslladat esta al·legació a la societat esmentada, que ha manifestat per escrit que, efectivament, la propietat dels terrenys sobre els quals discorre la séquia no és de la SAT sinó dels mateixos propietaris. Per això, s'ha procedit a modificar el projecte d'expropiació començant l'obtenció dels terrenys els quals inclouen la totalitat de la séquia sense variar l'ample del corredor que s'ha d'expropiar. El projecte de construcció posterior preveurà la reposició d'este servici sobre, novament, terrenys de propietat privada».  
S'estima l'al·legació en els termes de l'informe de l'arquitecta municipal.  
2. Al·legació presentada per Francisca Sancho Fenollosa el 18 de maig de 2012. Copropietària de la finca que s'ha d'expropiar número 22.  
«Com a propietari de la finca que s'ha d'expropiar número 22, manifesta que la superfície considerada en l'expropiació pertany a dos parcel·les, la 320 i la 321 i no a una sola, com apareix en el projecte. Sol·licita que es corregisca.  
S'ha comprovat que es tracta d'un error i es corregix en el nou full d'apreuament».  
S'estima l'al·legació de conformitat amb l'informe de l'arquitecta municipal i es corregix el projecte en el sentit esmentat.  
3. Al·legació presentada per Vicente Climent Soriano el 22 de maig de 2012. Propietari de la finca que s'ha d'expropiar número 7.  
«Com a propietari de la finca que s'ha d'expropiar número 7, parcel·la 99 del polígon 9, manifesta que no està d'acord amb la valoració realitzada del seu terreny ja que es tracta d'una perera en plena producció i no en senescència, com s'observa en el projecte.  
Es trasllada esta al·legació a l'enginyer agrònom realitzador de la valoració, Pablo Cortés».  
S'estima l'al·legació de conformitat amb l'informe de l'enginyer agrònom de data 30 de juliol de 2012.  
4. Al·legació presentada per David Barrachina i Badías i Encarnación Celda Porfilio el 22 de maig de 2012. Propietaris de la finca que s'ha d'expropiar número 12.  
«Propietaris de la parcel·la 125 del polígon 9, finca número 12 del projecte d'expropiació. No estan d'acord amb la valoració efectuada perquè consideren que la destinació dels terrenys no és rústica sinó una dotació per al municipi amb l'objectiu de crear ciutat i, per tant, s'ha de tindre en compte el valor d'expropiació que s'ha donat en uns altres casos del municipi.  
El terreny que cal expropiar té com a objecte ampliar el camí de la Mar amb una franja de terreny destinada als usos propis d'una via pecuària.  
La via pecuària camí dels Mangraners - camí de la Mar de Puçol discorre entre el camí de Llíria i la carrerada de la mar paral·lela a la vora del mar. La secció d'esta via entre el municipi i la costa és de 20 metres, excepte en l'àrea que va ser objecte de concentració parcel·lària en els anys 70, que va reduir l'amplària a la calçada actual.  
La via pecuària forma part de la xarxa primària de dotacions del municipi segons el Pla General D'ordenació Urbana vigent, aprovat definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme en data 28 de juny de 1995 i homologat a la Llei Reguladora de l'Activitat Urbanística amb l'aprovació definitiva pel mateix òrgan en data 19 de setembre de 1996. La seua classificació és sòl no urbanitzable genèric i, a més, es troba a la zona d'afecció de la zona humida la Marjal dels Moros, que formaria part de la infraestructura verda.  
Les obres d'ampliació del camí de la Mar pretenen que tota la via tinga una secció constant de 20 metres amb una franja destinada a calçada de vehicles i una altra franja per a albergar els usos propis de la via pecuària. Els terrenys que s'expropien són per a esta última franja, per això es manté el caràcter rústic del sòl.  
El projecte d'expropiació per taxació conjunta ha valorat els terrenys segons la legislació aplicable, que, en el cas de valoracions, és la llei d'àmbit estatal:  
El Reial Decret Legislatiu 2/2008, de 20 de juny, pel qual s'aprova el Text Refós de la Llei de Sòl.  
  
Article 21. Àmbit del règim de valoracions  
1. Les valoracions del sòl, les instal·lacions, construccions i edificacions, i els drets constituïts sobre o en relació amb estos, es regixen pel que disposa esta llei quan tinguen com a objecte:  
a) La verificació de les operacions de repartiment de beneficis i càrregues o altres necessàries per a l'execució de l'ordenació territorial i urbanística en què la valoració determine el contingut patrimonial de facultats o deures propis del dret de propietat, a falta d'un acord entre tots els subjectes afectats.  
b) La fixació del preu just en l'expropiació, siga quina siga la finalitat d'esta i la legislació que la motive.  
c) La fixació del preu que cal pagar al propietari en la venda o substitució forçoses.  
d) La determinació de la responsabilitat patrimonial de l'Administració pública.  
I el Reial Decret 1492/2011, de 24 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament de Valoracions de la Llei de Sòl.  
El valor del sòl es fixa en funció de la situació bàsica d'este, urbanitzat o rural, segons el que s'ha estipulat en l'article 12 i, en funció de la situació en què es trobe, s'assenyala el tipus de valoració que s'ha de realitzar.  
L'al·legació presentada no entra a discutir concretament cap dels criteris utilitzats per a realitzar la valoració, per això considere que no s'ha d'estimar. Quan els propietaris reben el full d'apreuament definitiu, si estan en desacord amb la valoració, hauran de rebutjar-la expressament i presentar el seu propi full d'apreuament, si pertoca».  
  
Es desestima l'al·legació de conformitat amb l'informe de l'arquitecta municipal, ja que mostra la seua disconformitat amb la valoració, però no presenten cap argument o document contradictori que desvirtue els criteris utilitzats en la realitzada en el projecte expropiatori.  
  
5. Al·legació presentada per Carmen Esteve Martorell i altres, el 24 de maig de 2012. Propietaris de les finques que cal expropiar números 2a i 2b.  
«Manifesten la seua disconformitat amb la taxació donada als terrenys afectats i pel fet de no haver considerat la superfície que ocupa la parcel·la que és propietat seua.  
Quant a la valoració dels terrenys, haurà de manifestar explícitament el seu rebuig en el moment en què reba el full d'apreuament definitiu i presentar el seu propi full d'apreuament, si és el cas.  
Respecte a la propietat dels terrenys pels quals discorre la séquia que, en el projecte, s'han adjudicat a la SAT La Marjal, es té en compte tal com s'explica en l'al·legació número 1».  
Es desestima l'al·legació quant a a la seua disconformitat amb la valoració dels terrenys. I s'estima respecte de la titularitat dels terrenys pels quals discorre la séquia, en els mateixos termes de l'al·legació número 1, de conformitat amb l'informe de l'arquitecta municipal.  
  
6. Al·legació presentada per María Amigó Sebastiá, el 24 de maig de 2012. Propietària de la finca que s'ha d'expropiar número 9.  
«Rebutja de manera expressa la valoració del full d'apreuament provisional per no compartir els criteris aplicats i estima que el valor de la seua finca és molt major.  
La no-conformitat del full d'apreuament, l'haurà de manifestar quan se li notifique el full d'apreuament definitiu formulant el seu propi full d'apreuament, si és el cas.  
Ja que manifesta únicament, el seu «rebuig de manera expressa» a la valoració però no oferix cap tipus d'arguments, no es poden rebatre les seues consideracions i, per tant, considere que no s'ha d'estimar».  
  
Es desestima l'al·legació de conformitat amb l'informe de l'arquitecta municipal, ja que mostren la seua disconformitat amb la valoració, però no presenten cap argument o document contradictori que desvirtue els criteris utilitzats en la realitzada en el projecte expropiatori.  
  
7. Al·legació presentada per Mariano Durbá Ballester, el 25 de maig de 2012. Propietari de les finques que s'han d'expropiar números 15a i 15b.  
«Manifesta el seu desacord amb els criteris de taxació dels terrenys. Considera que el valor de les seues finques és major perquè no s'ha tingut en compte la vocació urbana dels terrenys per la seua proximitat a la platja i per convertir-se en una avinguda per a la població.  
El terreny que cal expropiar té com a objecte ampliar el camí de la Mar amb una franja de terreny destinada als usos propis d'una via pecuària.  
La via pecuària camí dels Mangraners - camí de la Mar de Puçol discorre entre el camí de Llíria i la carrerada de la mar paral·lela a la vora del mar. La secció d'esta via entre el municipi i la costa és de 20 metres excepte en l'àrea que va ser objecte de concentració parcel·lària en els anys 70, que va reduir l'amplària a la calçada actual.  
La via pecuària forma part de la xarxa primària de dotacions del municipi segons el Pla General d'Ordenació Urbana vigent, aprovat definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme en data 28 de juny de 1995 i homologat a la Llei Reguladora de l'Activitat Urbanística amb l'aprovació definitiva pel mateix òrgan en data 19 de setembre de 1996. La seua classificació és sòl no urbanitzable genèric i, a més, es troba a la zona d'afecció de la zona humida de la Marjal dels Moros, que formaria part de la infraestructura verda.  
Les obres d'ampliació del camí de la Mar pretenen que tota la via tinga una secció constant de 20 metres, amb una franja destinada a calçada de vehicles i una altra franja per a albergar els usos propis de la via pecuària. Els terrenys que s'expropien són per a esta última franja, per això es manté el caràcter rústic del sòl.  
El projecte d'expropiació per taxació conjunta ha valorat els terrenys segons la legislació aplicable, que, en el cas de valoracions, és la llei d'àmbit estatal:  
El Reial Decret Legislatiu 2/2008, de 20 de juny, pel qual s'aprova el Text Refós de la Llei de Sòl.  
  
Article 21. Àmbit del règim de valoracions  
1. Les valoracions del sòl, les instal·lacions, construccions i edificacions, i els drets constituïts sobre o en relació amb estos, es regixen pel que disposa esta llei quan tinguen com a objecte:  
a) La verificació de les operacions de repartiment de beneficis i càrregues o altres necessàries per a l'execució de l'ordenació territorial i urbanística en què la valoració determine el contingut patrimonial de facultats o deures propis del dret de propietat, a falta d'un acord entre tots els subjectes afectats.  
b) La fixació del preu just en l'expropiació, siga quina siga la finalitat d'esta i la legislació que la motive.  
c) La fixació del preu que cal pagar al propietari en la venda o substitució forçoses.  
d) La determinació de la responsabilitat patrimonial de l'Administració pública.  
I el Reial Decret 1492/2011, de 24 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament de Valoracions de la Llei de Sòl.  
El valor del sòl es fixa en funció de la situació bàsica d'este, urbanitzat o rural, segons el que s'ha estipulat en l'article 12 i, en funció de la situació en què es trobe, s'assenyala el tipus de valoració que s'ha de realitzar.  
L'al·legació presentada no entra a discutir concretament cap dels criteris utilitzats per a realitzar la valoració, i per això considere que no s'ha d'estimar. Quan els propietaris reben el full d'apreuament definitiu, si estan en desacord amb la valoració, hauran de manifestar-ho explícitament i hauran de presentar el seu propi full d'apreuament».  
  
Es desestima l'al·legació de conformitat amb l'informe de l'arquitecta municipal.  
8. Al·legació presentada per Joaquín Alonso Ballester, el 28 de maig de 2012. Propietari de les finques que cal expropiar números 5a i 5b.  
«Aporta una escriptura de propietat registrada en el Registre de la Propietat per a modificar les dades recollides en el projecte respecte de la finca 5b. La titularitat de la finca 5a es manté d'acord amb el certificat de domini i càrregues expedit per la registradora de Puçol».  
S'estima parcialment, es corregix la 5b, en els termes de l'anterior informe i el dels Servicis Jurídics d'Urbanisme de data 16 d'agost de 2012.   
9. Al·legació presentada per Mariano Durbá Ballester, el 29 de maig de 2012. Propietari de les finques que s'han d'expropiar números 15a i 15b.  
«No està d'acord amb el càlcul del demèrit de les parcel·les, ja que s'ha considerat la suma de les dos i no per separat.  
L'article 23 del Reial Decret Legislatiu 2 2008/, de 20 de juny, pel qual s'aprova el Text Refós de la Llei de Sòl, establix que «quan el sòl siga rural als efectes d'esta llei: a) Els terrenys es taxaran per mitjà de la capitalització de la renda anual o potencial, la que siga superior, de l'explotació segons el seu estat en el moment a què haja d'entendre's referida la valoració «I. el sentit d'explotació es definix en l'article 4.1 del Reial Decret 1492/2011, de 24 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament de Valoracions de la Llei del Sòl, com a «la unitat econòmica de producció que desenrotlla el conjunt d'activitats, usos i utilitats en una parcel·la o finca de sòl rural que es pren com a marc de referència a l'efecte de calcular la renda real o potencial a què es referixen els articles 7 i següents d'este reglament».  
Una cosa que és fàcilment constatable és que les dos finques 15a i 15b formen part de la mateixa explotació agrària. De fet, cadastralment configuren una única parcel·la com a única unitat fiscal i és per això que s'ha considerat, a l'hora de calcular el demèrit, la proporció del conjunt de les parcel·les expropiades sobre el total de les dos parcel·les.  
El càlcul del demèrit s'ha calculat tenint en compte la superfície que cal expropiar de les dos parcel·les registrals i la superfície registral total de les dos parcel·les. Ja que la superfície que s'ha d'expropiar és inferior al terç de la total, no es considera un demèrit que calga indemnitzar».  
Es desestima l'al·legació de conformitat amb l'informe de l'arquitecta municipal.  
10. Al·legació presentada per Ramón Ramírez Aparisi, en representació de María Teresa Izquierdo Soriano, el 4 de juny de 2012, complementària d'una altra de 7 de maig de 2012. Propietari de la finca que s'ha d'expropiar número 14.  
«Manifesta que la séquia que discorre en paral·lel al camí de la Mar discorre per sòl de propietat seua. Esta al·legació és semblant a la dels números 1 i 5, i per això ha quedat contestada».  
S'estima pel que fa a la titularitat dels terrenys pels quals discorre la séquia, en els mateixos termes que l'al·legació número 1, de conformitat amb l'informe de l'arquitecta municipal.  
11. Al·legació presentada per María Ángeles Montañana Martínez, el 6 de juny de 2012. Propietària de la finca que cal expropiar número 26.  
«Manifesta que els terrenys que s'ocupen i que es van atribuir a la seua propietat, en realitat ho són de la SAT La Marjal per tractar-se d'un camí de la concentració parcel·lària situat entre el canal II i les parcel·les.  
Es modifica la titularitat en el projecte i en el full d'apreuament».  
Vist que la finca registral 10997 no està afectada per l'expropiació que ens ocupa, s'estima l'al·legació i es corregix l'error de conformitat amb l'informe de l'arquitecta municipal.   
12. Al·legació presentada per Francisco Vicente Romeu Rel, en representació de la Comunitat de Regants de la Real Séquia de Montcada, el 8 de juny de 2012  
«Reivindiquen la propietat de la séquia que es troba en l'àmbit d'expropiació.  
S'ha traslladat este escrit a tots els propietaris i a la SAT La Marjal, que han contestat manifestant la seua oposició a les pretensions de la Real Séquia de Montcada.  
La RSM reivindica la propietat de les séquies que es troben en l'àmbit d'expropiació per ser part de la séquia de la Vila.  
L'àmbit d'expropiació es troba en l'actual polígon 9 de rústica, coincident amb el polígon 2 de concentració parcel·lària.  
Els terrenys integrants dels actuals polígons 9 i 10 de rústica van ser objecte d'una concentració parcel·lària durant els anys 60-70, que va donar com resultat la divisió de la propietat actual. Com a conseqüència de l'anterior, cada un dels titulars té la seua escriptura de la propietat degudament registrada i, a més, hi ha un acte administratiu, la resolució de la Presidència de l'IRIDA de data 9 de gener de 1976, per la qual s'entrega al grup sindical número 16496 de Puçol, hui SAT número 3517 La Marjal, les obres de «camins i transformació en regadiu, passos sobre séquies i passos sobre desaigües».  
En l'expedient no apareix la Real Séquia de Montcada com a titular.  
Abans de dur-se a terme la concentració parcel·lària, els terrenys de l'àrea constituïen terra de marjal amb algunes séquies que desembocaven a la mar o a la Marjal dels Moros, per això la seua funció era de desaigüe. La configuració anterior de la propietat, així com la situació de les diferents séquies, es pot veure en el plànol del polígon 9 de rústica realitzat l'any 1929. En este plànol també es pot observar que no hi havia cap séquia que discorreguera en paral·lel al camí de la Mar per la seua banda nord, i en el plànol del polígon 11 es pot veure que cap séquia es denomina «de la Vila».  
En els plans de concentració parcel·lària, una vegada redistribuïda la propietat i assenyalats els nous camins, séquies i desaigües, s'observa que hi ha una «séquia-C» paral·lela al camí de la Mar per la seua banda nord.  
Esta séquia es va construir sobre terrenys cedits pels propietaris amb elements prefabricats, denominats pessebrera, que no aportava el cabal òptim d'aigua que necessitaven els camps; per això es va decidir la construcció d'una nova obra de fàbrica, la séquia actual. La séquia va ser construïda per la SAT La Marjal, que va assumir el cost de l'obra mentre que els propietaris van cedir el terreny per a construir la séquia. Cada propietari va permetre el pas però va conservar la propietat, per això hi ha una diferència de superfície entre el títol de propietat i el cadastre.  
El manteniment de la séquia és realitzada per la SAT La Marjal i pels propietaris des del temps del lliurament el 1971.  
El conveni que l'Ajuntament de Puçol té subscrit amb la Real Séquia de Montcada és un conveni de manteniment de la séquia que discorre per sòl urbà, davall les edificacions actuals, que arriba al municipi a la plaça d'Ernest Lluch, travessa la població i arriba a la partida dels Arenals, prop del límit amb Sagunt, i que constituïx el final del traçat de la Séquia de Montcada.  
Per tot l'anterior, considere que cal desestimar l'al·legació presentada per la Real Séquia de Montcada».  
Es desestima en els termes de l'informe de l'arquitecta municipal i el dels Servicis Jurídics d'Urbanisme de data 16 d'agost de 2012, ja que l'administració expropiant considerarà propietari o titular el qui amb este caràcter conste en registres públics que produïsquen presumpció de titularitat.   
I en virtut del certificat de domini i càrregues expedit pel Registre de la Propietat el 19 de maig de 2012, la titularitat de béns i drets correspon als propietaris registrals que hi consten, d'acord amb l'article 3.2 de la Llei d'Expropiació Forçosa, Llei de 16 de desembre de 1954, llevat de prova en contra.   
La determinació de la titularitat dels béns i drets afectats pel projecte d'expropiació, així com la seua naturalesa i circumstàncies, s'efectua a partir de les dades que consten en els registres esmentats i es complementa amb totes les dades que aporten els afectats que resulten útils per a la determinació, quantificació i valoració dels béns esmentats.  
  
13. Escrit presentat per Francisco Hidalgo Boronat, com a representant d'Inmobiliaria Gualdalmedina, SA, el 8 de juny de 2012 (registre d'entrada d'11 de juny de 2012). Propietari de la finca que s'ha d'expropiar número 21.  
«Manifesta la seua conformitat amb el full d'apreuament rebut, per això no hi ha res a objectar. No obstant això, no acredita la titularitat que al·lega».  
Es desestima respecte a la titularitat de Gualdalmedina, SA, ja que el representant que compareix acredita la representació que n'exercix, però no acredita que esta societat siga la propietària de la finca registral 1098, afectada per l'expropiació i inscrita en el Registre de la Propietat a favor de Viveros Mas Fabra, SA, segons el certificat expedit pel Registre de la Propietat de Puçol el 19 de maig de 2012.  
  
14. Al·legació presentada per Juan Bayarri Ribelles, el 20 de juny de 2012. Propietari de la finca que s'ha d'expropiar número 13.  
«Reclama la propietat de la séquia i del desaigüe que estan a l'oest de la seua parcel·la.  
Segons l'escriptura que va aportar per a la realització del projecte, la descripció de la seua finca és la següent:  
Rústica. Terreny dedicat a regadiu al lloc de Baix Séquia, al terme de Puçol, que confronta: al nord, amb l'asil per a xiquetes òrfenes de Patraix; al sud, amb séquia C; a l'est, amb María Teresa Soriano Ballester, i a l'oest, amb la séquia 6-C. Té una extensió superficial de sis àrees huitanta-huit àrees i és indivisible.  
Segons el plànol de concentració parcel·lària, la parcel·la 126 del polígon 2, que és la que correspon al propietari, afronta a l'oest amb la séquia 6-C. Esta séquia forma part de la xarxa de séquies integrant de les obres de camins i transformació en regadiu, passos sobre séquies i passos sobre desaigües. Mitjançant la resolució de la Presidència de l'IRIDA de data 9 de gener de 1976, va ser lliurada al grup sindical número 16818 de Puçol, hui SAT número 3517 La Marjal. Per tant, la séquia es troba realitzada des del moment que es va fer el lliurament de la parcel·la, i en constituïx el límit oest, tal com figura en la seua escriptura i, per tant, considere que no és procedent estimar l'al·legació».  
Es desestima l'al·legació en els termes de l'informe de l'arquitecta municipal.  
15. Al·legació presentada per Francisco José Catalá Portalés, el 26 de juny de 2012. Propietari de les finques que s'han d'expropiar número 3 i número 4.  
«Manifesta que les parcel·les 61 i 62 del polígon 9 són únicament de la seua propietat i aporta, per a això, l'escriptura de propietat.  
Es corregix l'error».  
S'estima i es corregix l'error de conformitat amb l'informe de l'arquitecta municipal i el dels Servicis Jurídics d'Urbanisme de data 16 d'agost de 2012 després d'acreditar el 6 d'agost que consta com a propietari en el Registre de la Propietat.  
16. Al·legació presentada per Vicente Climent Soriano el 3 de juliol de 2012. Propietari de la finca que cal expropiar número 7.  
«Com a continuació de les al·legacions presentades anteriorment, presenta fotografies de les pereres de la seua propietat que es troben, en l'actualitat, en producció.  
Es trasllada l'al·legació i les fotografies a l'enginyer agrònom que ha realitzat la valoració dels terrenys».  
Esta al·legació ja ha quedat contestada en la 3.  
17. Al·legació presentada per Daniel Martí Campos, en representació de la SAT número 3517 La Marjal, i de Joaquín Alonso Ballester, María Amigó Sebastiá, David Barrachina Badías, José Antonio Biel Rodríguez, Imremca, SL, Francisco José Catalá Portalés, Vicente Climent Soriano, José Manuel Durbá Ballester, Mariano Durbá Ballester, María Carmen Esteve Martorell, Francisco Martí Coret, María Teresa Izquierdo Soriano, Juan Luis Martínez Garcés, Amparo Soriano Ferrer, Guímez Rústicas, SL, María Pilar Almenara Palmi i Juan Antonio Bayarri Ribelles, tots ells propietaris de finques incloses en l'àmbit d'expropiació. La data de presentació de l'escrit és 4 de juliol de 2012.  
  
«Es presenta este escrit d'al·legacions per a donar contestació a l'escrit d'al·legacions presentat per la Real Séquia de Montcada i enviat per l'Ajuntament a tots els propietaris.  
En l'escrit es manifesta que la séquia actual que discorre paral·lela al camí de la Mar, per la seua banda nord, s'ubica sobre terrenys cedits pels propietaris. En un primer moment es va construir una xarxa de regs prefabricats, coneguts com a pessebreres, que no va donar el bon resultat esperat i es va substituir per l'actual séquia de major dimensió. La SAT La Marjal va assumir el cost de l'obra i els propietaris van cedir el terreny per a construir la séquia.  
La Real Séquia de Montcada no va participar amb terrenys de la seua propietat ni ha assumit cap cost de construcció ni de manteniment des de la transformació que va suposar la concentració parcel·lària, per això sol·liciten que es desestime la pretensió de la Real Séquia de Montcada.  
La concentració parcel·lària dels polígons 9 i 10 de Puçol va tindre lloc durant els anys 70 i va concloure l'any 1976. En l'àmbit de concentració, existia amb anterioritat una disposició de la propietat (es pot veure en el plànol cadastral de l'any 1929) sensiblement diferent de l'actual. Les terres eren de marjal, amb cultiu d'arròs, i les séquies que es trobaven en l'àmbit es podien considerar més com a desaigüe ja que acabaven a la mar o a l'estany de la Marjal del Moro. Cap séquia transcorria en paral·lel al camí de la Mar per la seua banda nord.  
  
En el plànol del polígon 2 de concentració parcel·lària, de l'any 1971, on es plasma l'ordenació que es durà a terme, s'observa el nou traçat de camins, desaigües i séquies de l'àmbit. En paral·lel al camí de la Mar discorre la séquia-C que s'ha descrit anteriorment.  
Les obres de transformació van ser realitzades i, mitjançant la resolució de la Presidència de l'IRIDA de data 9 de gener de 1976, les obres de camins i transformació en regadiu, passos sobre séquies i passos sobre desaigües va ser lliurada al grup sindical número 16267 de Puçol, hui SAT número 3517 La Marjal.  
La Séquia de Montcada no apareix com a titular ni com a propietària en l'expedient de concentració ni consta que fera cap reclamació sobre la propietat de les séquies. Séquies que, en cap cas, engloben la séquia paral·lela al camí de la Mar perquè tampoc es va lliurar a la SAT, ja que no forma part de les obres de la concentració parcel·lària.  
  
La séquia que discorre per la banda nord del camí de la Mar, en la seua configuració actual, es va realitzar després de la recepció de les obres i una vegada que els propietaris van comprovar que la disposició de les séquies realitzada no era l'òptima. Primer amb les pessebreres i després amb la séquia actual. Els propietaris van permetre la construcció de la séquia sobre els seus terrenys però sense cedir la propietat. Per este motiu, hi ha una diferència entre la superfície registral i la cadastral ja que el Cadastre, per error, atribuïx la propietat d'esta séquia a la SAT La Marjal.  
En l'àmbit de la concentració parcel·lària tots els propietaris posseïxen la seua escriptura inscrita en el Registre de la Propietat i la SAT La Marjal té com a títol les resolucions de l'IRIDA.  
La Real Séquia de Montcada no aporta cap títol de propietat.  
  
Per tot l'anterior, considere que pertoca estimar l'al·legació presentada per la SAT La Marjal i desestimar l'al·legació de la Real Séquia de Montcada, considerant com a propietaris dels terrenys que ocupa la séquia els mateixos de les parcel·les pels quals discorre».  
S'estima l'al·legació de la SAT La Marjal de conformitat amb l'informe de l'arquitecta municipal. I es desestima la de la Real Séquia de Montcada ja resolta en l'al·legació 12.  
18. Al·legació presentada per Mariano Durbá Ballester, el 4 de juliol de 2012. Propietari de la finca que cal expropiar números 15a i 15b.  
«Presenta este escrit com a contestació al d'al·legacions de la Real Séquia de Montcada, que este Ajuntament li va traslladar».  
Queda contestada en l'al·legació 17.  
S'estima l'al·legació de conformitat amb l'informe de l'arquitecta municipal. I es desestima la de la Real Séquia de Montcada ja resolta en l'al·legació 12.  
19. Al·legació presentada per Juan Antonio Bayarri Ribelles, el 5 de juny de 2012. Propietari de la finca que cal expropiar número 13.  
«Presenta este escrit com a contestació al d'al·legacions de la Real Séquia de Montcada que este Ajuntament li va traslladar.  
Queda contestada en l'al·legació 17».  
S'estima l'al·legació de conformitat amb l'informe de l'arquitecta municipal. I es desestima la de la Real Séquia de Montcada ja resolta en l'al·legació 12.  
Vist que consta en l'expedient el document de retenció de crèdit número 513865706065, de 21 de setembre 2012, per l'import de 176.320,01 euros, que acredita l'existència de crèdit adequat i suficient per a fer front al pagament del preu just.  
Atés que l'aprovació dels plans i programes implica la declaració d'utilitat pública de les obres i la necessitat d'ocupació dels béns, els drets i els interessos patrimonials legítims que siguen necessaris per a la seua execució, per a l'expropiació o imposició de servituds, segons el que disposa l'article 109 de Llei 16/2005, de 30 de desembre, Urbanística Valenciana (LUV). I que l'article 187 de la LUV establix que el sòl destinat a dotacions públiques es podrà obtindre, per mitjà d'expropiació o ocupació directa, en qualsevol moment i classe de sòl sense perjuí de les reserves d'aprofitament a què això done lloc.  
  
Així mateix la utilitat pública s'entén implícita, en relació amb l'expropiació d'immobles, en tots els plans d'obres i servicis de l'Estat, província i municipi, així com de les comunitats autònomes, d'acord amb l'article 10 de la Llei d'Expropiació Forçosa de 16 de desembre de 1954. Així com la necessitat d'ocupació, de conformitat amb el que preceptua l'article 17.2 de la llei esmentada.  
Vist que per a l'adquisició de part dels terrenys que el pla destina a l'ampliació del camí de la Mar - camí dels Mangraners s'ha estimat convenient l'elaboració del projecte d'expropiació forçosa per mitjà de taxació conjunta, projecte redactat pels servicis tècnics municipals.  
  
Vist que amb caràcter general, qualsevol procediment expropiatori requerix prèviament la declaració d'utilitat pública i interés social. En el cas de les expropiacions urbanístiques, la utilitat pública i l'interés social s'entén implícits amb l'aprovació dels plans d'ordenació urbanístics i de les delimitacions d'àmbits de gestió que cal desenrotllar per expropiació.   
Que el Pla General de Puçol, aprovat el 28 de juny de 1995 i homologat a la LRAU el 19 de setembre de 1996, establix el camí de la Mar com un element integrant de la xarxa primària, pertanyent al sistema viari municipal.   
Que l'aprovació dels plans i programes implica la declaració d'utilitat pública, interés social de les obres i la necessitat d'ocupació dels béns, els drets i els interessos patrimonials legítims que siguen necessaris per a la seua execució, per a l'expropiació o imposició de servituds, segons el que disposa l'article 109 de Llei 16/2005, de 30 de desembre, Urbanística Valenciana (LUV).   
I que la declaració d'utilitat pública i de l'interés social, als efectes de l'expropiació que té com a objecte el projecte que ens ocupa, procedix de l'aprovació del Pla General de Puçol, homologat a la LRAU, esmentat amb anterioritat.   
Atés que l'article 434.1 del Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística (ROGTU) establix que per mitjà del procediment de taxació conjunta es fixen de manera raonada els preus dels terrenys afectats per l'actuació, segons la seua classificació i qualificació urbanística, establint els fulls de preu just individualitzat per a cada finca, en els quals s'inclouran el valor del sòl i de les construccions, instal·lacions i plantacions que sustente, i els fulls de preu just que corresponguen a altres indemnitzacions. Tot això, de conformitat amb la legislació estatal del règim del sòl i valoracions. La legislació actual en esta matèria és el Text Refós de la Llei de Sòl, aprovat pel Reial Decret Legislatiu 2/2008, de 20 de juny.   
  
Vist que en vista del resultat de l'informe emés per l'arquitecta municipal i pels servicis jurídics d'urbanisme sobre el contingut de les al·legacions presentades al projecte d'expropiació, tant de caràcter tècnic com jurídic, s'ha procedit a modificar el projecte exposat al públic, i ha quedat com a valor total de l'expropiació la quantitat de 176.320,01 euros, segons els criteris de valoració aplicats que es concreten en la memòria del projecte d'expropiació.   
Atés que a fi de complir el que disposa l'article 32.1 del Reglament Hipotecari (Decret de 14 de febrer de 1947) i article 22.1 de les normes complementàries al Reglament per a l'execució de la Llei Hipotecària sobre la inscripció en el Registre de la Propietat d'actes de naturalesa urbanística, l'Ajuntament ha sol·licitat al Registre de la Propietat de Puçol l'emissió d'un certificat de domini i càrregues de les finques afectades pel projecte d'expropiació. De la revisió d'estos documents es desprenen una sèrie de modificacions amb vista a la titularitat i càrregues d'algunes finques, modificacions que han sigut recollides en el projecte d'expropiació objecte d'aprovació.   
  
Vist que d'acord amb la valoració establida en el projecte d'expropiació i amb vista al percentatge de propietat sobre la finca, s'ha distribuït la indemnització per expropiació als diferents interessats, segons el quadre elaborat a este efecte i que forma part del projecte expropiatori.   
  
Atés que l'expedient s'ha tramitat d'acord amb el que establix l'article 434 del Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística, aprovat pel Decret 67/2006, de 12 de maig, pel procediment de taxació conjunta. I que d'acord amb l'article 48 de la Llei d'Expropiació Forçosa, Llei de 16 de desembre de 1954, una vegada determinat el preu just, es procedirà a pagar la quantitat que resulte als afectats.   
  
Vistos els informes i antecedents que consten en l'expedient, d'acord amb l'article 434 del Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística, aprovat pel Reial Decret 67/2006, de 19 de maig, i concordants de la Llei d'Expropiació Forçosa, de 16 de desembre de 1954, i fent ús de les atribucions conferides per l'article 21.1.j de la Llei 7/1985, reguladora de les bases de règim local, modificat per la Llei 11/1999, de 21 d'abril, i a proposta del regidor delegat d'Urbanisme, esta Alcaldia Presidència resol:  
Primer. Resoldre les al·legacions presentades al projecte d'expropiació forçosa per taxació conjunta dels terrenys per a l'ampliació del camí de la Mar de Puçol - camí dels Mangraners, en el sentit indicat en l'apartat d'al·legacions d'este acord.   
Segon. Aprovar definitivament el projecte d'expropiació forçosa per taxació conjunta per a l'obtenció dels terrenys necessaris per a executar l'ampliació del camí de la Mar - camí dels Mangraners de Puçol, el qual conté l'àmbit territorial que s'ha d'expropiar, la relació de propietaris i dels béns i drets afectats per l'expropiació.   
S'han incorporat al projecte expropiatori les modificacions i correccions derivades de les al·legacions que s'estimen i del certificat de domini i càrregues.   
L'aprovació definitiva es farà pública per mitjà d'anuncis en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana i en el Butlletí Oficial de la Província de València.  
Tercer. Aprovar la relació definitiva d'afectats pel projecte d'expropiació que ens ocupa, i que s'adjunta per mitjà d'un annex a esta resolució.  
Quart. Notifiqueu la resolució aprobatòria de l'expedient als interessats, els quals, de conformitat amb el que disposa l'article 434 ROGTU, disposaran d'un mes per a acceptar el full d'apreuament o rebutjar-lo i formular-ne el propi.  
En el cas que l'expropiat rebutge la valoració continguda en el full d'apreuament formulada per l'Administració, esta traslladarà l'expedient al Jurat Provincial d'Expropiació Forçosa perquè fixe el preu just. El silenci de l'interessat es considerarà com a acceptació de la valoració fixada en el full d'apreuament de l'Administració, i s'entendrà determinat definitivament el preu just.  
El pagament o depòsit de la valoració establida en el full d'apreuament de l'Administració expropiant o, si és el cas, l'aprovació de l'instrument o formalització del document pel qual de qualsevol altra forma es faça efectiu el pagament del preu just, habilita l'Administració expropiant per a ocupar les finques amb l'extensió prèvia de les actes corresponents i produïx els efectes previstos en la legislació sobre expropiació forçosa. Tot això, sense perjuí que continue la tramitació dels procediments per a la determinació definitiva del preu just davant del Jurat Provincial d'Expropiació Forçosa.   
Quint. Estendre les actes de pagament i ocupació i pagar per mitjà d'un taló nominatiu a l'expropiat, o si és el cas consignar en la Caixa General de Depòsits de la Hisenda Pública, als titulars de béns i drets objecte d'expropiació, d'acord amb els imports que figuren en el projecte d'expropiació forçosa aprovat, les quantitats següents:  
  
  
TITULARS PREU JUST -  
José Antonio Biel Rodríguez 591,68   
M.ª Carmen Ángeles Sanchis Izquierdo 591,69   
\*M.ª Carmen Esteve Martorell 2.169,23   
\*Francisco Soriano Amigó 2.169,23   
\*M.ª Pilar Esteve Martorell 4.338,47   
Julio Vicente Esteve Civera 1.952,31   
Juan Esteve Civera 1.952,31   
Julio Esteve Piñol 4.772,32  
Francisco José Catalá Portalés 13.676,29   
Hereus de Joaquín Alonso Bosch 5.935,09   
Joaquín Alonso Ballester 3.382,17   
Guímez Rústicas, SL 5.737,48   
Vicente Climent Soriano 10.982,86   
M.ª Pilar Almenara Palmi 3.803,28   
María Amigó Sebastiá 18.723,50   
\*INREMCA, SL 10.427,92   
Amparo Soriano Ferrer 3.930,71   
David Barrachina Badías 2.707,86   
Encarnación Celda Porfilio 2.707,87   
Juan Antoni Bayarri Ribelles 3.050,66   
Teresa Izquierdo Soriano 22.061,38  
Mariano Durbá Ballester 14.866,66   
Teresa Bayarri Ávila 3.539,95   
Juan Luis Martínez Garcés 1.619,85   
Mª Carmen Esteve Ribelles 1.619,85   
José Manuel Durbá Ballester 8.293,52   
Francisco Martí Coret 476,72  
Ana María Martí Ferrer 2.145,21  
Juan Carlos Martí Ferrer 2.145,21  
SAT nº 3517 la Marjal 9.463,02  
Viveros Mas de Fabra 493,93  
Fernando Rausell Palanca 1.002,42  
Francisca Sancho Fenollosa 1.002,42  
Juan Mata Carmona 940,68  
María Pilar Cervera de la Asunción 940,68  
Teresa Montilla Claramunt 99,00  
Ana María Montilla Claramunt 98,99  
Joaquín Esteve Durbá 834,09  
Juan Montañana Martínez 1.073,50  
  
\* Per a fer efectiu el pagament hauran de comparéixer i manifestar la seua conformitat els titulars d'altres drets reals sobre l'immoble expropiat.   
Sext. Traslladar este acord a l'Àrea de Gestió Econòmica, a la Tresoreria Municipal i a la Intervenció Municipal d'este Ajuntament perquè realitzen les actuacions corresponents».  
Cosa que es fa pública perquè se'n prenga coneixement i als efectes del que disposa l'article 434 del Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística, en els apartats 2, 3 i 5 esmentats en la resolució anterior.  
Expressament es fa constar que, de conformitat amb el que establix l'article 59.5 de la Llei 30/1992, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú, este anunci i la relació de què s'acompanya es publica als efectes de notificació a aquells interessats que no hagen pogut ser identificats i figuren com a desconeguts, així com a aquells amb adreça desconeguda o insuficient per a practicar la notificació o bé a aquells a qui després d'haver-se intentat la notificació no s'haja pogut practicar.   
Contra l'acte administratiu transcrit, que és definitiu en la via administrativa, i de conformitat amb el que establix la Llei de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú i la Llei reguladora de la jurisdicció contenciosa administrativa, es pot interposar un dels recursos següents:  
a) Amb caràcter potestatiu, un recurs de reposició davant del mateix òrgan que va dictar l'acte objecte de recurs, en el termini d'un mes comptador des de l'endemà de la recepció d'esta notificació. Si transcorre un mes des de l'endemà de la interposició del recurs de reposició sense que este haja sigut resolt i notificat, es podrà entendre que ha sigut desestimat i interposar-se un recurs contenciós administratiu davant de el Jutjat Contenciós Administratiu de València en el termini de sis mesos.  
b) Recurs contenciós administratiu davant de el Jutjat Contenciós Administratiu de València dins del termini de dos mesos, comptador des de l'endemà de la recepció d'esta notificació.  
  
Tot això sense perjuí que es puga exercir qualsevol altre recurs o acció que s'estime procedent.  
  
Puçol, 25 de setembre de 2012.- L'alcaldessa: Mercedes Sanchis Montañana.  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
ANNEX: RELACIÓ DEFINITIVA DE TITULARS DE BÉNS I DRETS AFECTATS PER L'EXPROPIACIÓ PER A L'AMPLIACIÓ DEL CAMÍ LA MAR - VEREDA DE MAGRANERS  
  
  
  
  
  
  
\* \* \* \* \*  
  
  
ANEXO: RELACIÓN DEFINITIVA DE TITULARES DE BIENES Y DERECHOS AFECTADOS POR LA EXPROPIACIÓN   
PARA LA AMPLIACIÓN DEL CAMÍ LA MAR - VEREDA DE MANGRANERS.  
  
  
