Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 6528, del 25-05-2011 (2011/5701)

Aprovació de les bases particulars per al Programa d'Actuació Integrada de la Unitat d'Execució UE-J del Pla General.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6528

Data del DOGV
:   25-05-2011

Secció del DOGV
:   V. ANUNCIS - A) ORDENAMENT DEL TERRITORI I URBANISME

Número del document
:   2011/5701


Data del document
:   10-05-2011

Organisme emissor
:   Ajuntament de Puçol

Tipus de document
:   Anunci

Descriptors 

:   * Puçol
    * pla d'urbanisme
    * administració local

Aprovació de les bases particulars per al Programa d'Actuació Integrada de la Unitat d'Execució UE-J del Pla General. [2011/5701]  
El Ple de l'Ajuntament, en la sessió extraordinària celebrada el 28 d'abril de 2011, ha adoptat l'acord que té la part dispositiva que, literalment, és com segueix:  
  
«Primer  
Iniciar el procediment per a la gestió indirecta per al desenvolupament del programa d'actuació integrada corresponent a la UE-J, delimitada pel pla de reforma interior que ordena l'esmentada unitat, d'acord amb les bases generals establides en l'annex II del Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística.  
  
Segon  
Aprovar les bases particulars per al Programa d'Actuació Integrada de la Unitat d'Execució UE-J del Pla General de Puçol, que consten en l'expedient i el seu annex I.  
  
Tercer  
Ordenar la publicació del corresponent anunci del concurs per a la selecció d'agent urbanitzador, en primer lloc en el Diari Oficial de la Unió Europea, al tauler d'anuncis municipal i en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.  
  
Quart  
Facultar l'alcalde per a totes les gestions que requerisca l'execució dels anteriors acords».  
Contra el punt segon d'aquest acord d'aprovació de les bases particulars de programació, que és definitiu en via administrativa; de conformitat amb els articles 286.2, 447 i 448 del Decret 67/2006, de 12 de maig, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística i el que estableix la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú, i en la Llei 29/1998, de 13 de juliol, de la Jurisdicció Contenciosa Administrativa, podran interposar-se els recursos següents:  
a) Amb caràcter potestatiu, recurs de reposició davant del mateix òrgan que va dictar l'acord recorregut, en el termini d'un mes, comptadors des de l'endemà d'aquesta publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.  
Si transcorre un mes des de l'endemà de la interposició del recurs de reposició sense que aquest haja sigut resolt, es podrà entendre que ha sigut desestimat i podrà interposar un recurs contenciós administratiu davant del Jutjat Contenciós Administratiu de València, dins del termini de sis mesos, des d'aquesta desestimació presumpta.  
b) Recurs contenciós administratiu davant del Jutjat Contenciós Administratiu de València, dins del termini de dos mesos comptadors des de l'endemà d'aquesta publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.  
Tot això sense perjudici que s'hi puga exercitar qualsevol altre recurs o acció que s'estime procedent.   
Aquestes bases particulars es podran consultar en la pàgina web de l'Ajuntament ().  
La publicació de l'anunci de les bases particulars de programació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana produirà els efectes suspensius de l'atorgament de llicències a què fa referència l'article 101.2 de la Llei Urbanística Valenciana, segons disposa l'article 289 del Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística. La suspensió de llicències implicarà així mateix la dels acords aprovatoris de nous programes dins del mateix àmbit.   
Per la qual cosa, en compliment de l'acord esmentat, es transcriu tot seguit el text complet de les bases particulars aprovades, mitjançant les quals es regirà el concurs de selecció i adjudicació del Programa d'Actuació Integrada per al Desenvolupament de l'Àmbit de la Unitat d'Execució UE-J del Pla General de Puçol.  
  
Puçol, 10 de maig de 2011.- L'alcalde: José Vte. Martí Alpera.  
ANNEX I  
  
Bases particulars reguladores del Programa d'Actuació Integrada per al Desenvolupament de la Unitat Execució UE-J, del Pla General d'Ordenació Urbana de Puçol (València).  
  
I. Objecte del contracte  
Aquest contracte té com a objecte el desenvolupament i execució del programa d'actuació integrada que s'especifica en les presents bases particulars, en les quals es regulen les condicions de caràcter tècnic, jurídic, econòmic i administratiu, per a la selecció d'una proposta de programa d'actuació integrada i d'un urbanitzador per al desenvolupament urbanístic del la unitat d'execució UE-J, del Pla General de Puçol. S'especifica en l'annex I, apartat A.  
  
II. Règim jurídic  
Aquest contracte té naturalesa jurídica especial, i en tot allò no previst en aquestes bases particulars, s'aplicarà la Llei 16/2005, de 30 de desembre, de la Generalitat, Urbanística Valenciana, i el Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística, aprovat pel Decret 67/2006, de 19 de maig, del Consell de la Generalitat (modificat pel Decret 36/2007), i les bases generals de programació reguladores de la gestió indirecta de programes d'actuació integrada al terme municipal de Puçol, són les contingudes en l'annex II del Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística Valenciana, aprovat pel Decret 67/2006, de 19 de maig, del Consell, tal com es disposa expressament en l'article 131 de la Llei Urbanística Valenciana (LUV) i en l'article 284.3 del Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística (ROGTU).  
  
S'aplicaran de manera supletòria les disposicions, contingudes en el capítol II, títol III del llibre I de la Llei 30/2007, de 30 d'octubre, de Contractes del Sector, així com les normes que regulen la contractació administrativa de les entitats locals que siguen aplicables.  
Si hi ha contradicció entre els documents contractuals esmentats abans, l'ordre de prelació serà el següent: bases particulars de programació, bases generals de programació i si no hi ha bases generals pròpies són aplicables al terme municipal de Puçol les contingudes en l'annex II del Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística Valenciana, aprovat pel Decret 67/2006, de 19 de maig, del Consell, tal com disposa expressament l'article 131 de la LUV i l'article 284.3 del ROGTU i el contracte per al desenvolupament i execució del programa d'actuació integrada.  
  
III. Ordenació urbanística vigent   
L'ordenació urbanística vigent a l'àmbit d'actuació està constituïda pel Pla General de Puçol homologat a la Llei Reguladora de l'Activitat Urbanística (LRAU), aprovat definitivament per la Comissió Territorial de València el 19 de setembre de 1996. I a fi de desplegar-lo, el Pla de Reforma Interior de la Unitat d'Execució J, declarat definitivament aprovat mitjançant la Resolució de 16 de març de 2009, del director general d'Urbanisme. Una ressenya d'aquest últim acord ha sigut publicada en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana (DOCV) número 6039, de 19 de juny de 2009, i publicat, juntament amb les normes urbanístiques aprovades, en el Butlletí Oficial de la Província de València número 106, de data 6 de maig de 2009.  
L'ordenació urbanística vigent en l'àmbit d'actuació és la que figura en l'apartat B de l'annex I.  
  
IV. Memòria de necessitats i objectius del programa d'actuació integrada (art. 131.2.b LUV)  
1. Memòria de necessitats:  
Haurà de justificar-se en la proposta de programació la necessitat abordar un desenvolupament urbà harmònic, sota un nou model que signifique una oferta de desenvolupament immobiliari, residencial.   
2. Objectius de la programació:  
L'àmbit de la unitat d'execució a desenvolupar comprén terrenys industrials a l'entorn de la factoria Tísvol, actualment classificats com a sòl urbà industrial, i el final del carrer de Massamagrell, en sòl urbà residencial.  
La zona industrial és una illa ocupada per una factoria de remolcs per a vehicles pesats, Tísvol, que ha traslladat la seua activitat al sector 4, més allunyat del sòl residencial i més adequat per a l'ús industrial intensiu i sòls sense ús. A la nau industrial es realitzen encara alguns treballs que produeixen molèsties als veïns del sòl residencial limítrof, a més de constrényer la xarxa viària en aquest punt de la localitat. Açò unit al fet que hi ha una rotonda projectada a l'antiga carretera de Barcelona a l'alçada dels carrers de Federica Montseny i Mercé Rodoreda i que facilitaria la unió amb la ronda de Corts Valencianes, fa necessari redefinir urbanísticament l'illa de Tísvol.  
  
Al mateix temps, es modifica l'ordenació detallada del final del carrer de Massamagrell per a donar solució a les parts de darrere de les edificacions que donen a l'avinguda d'Hostalets, de manera que el carrer es queda amb un ample constant a tot el tram i s'eixampla el final del carrer del Comptat. Amb això es permet una millor circulació i permet als propietaris millorar la imatge urbana.  
L'ús industrial de la zona Mas del Bombo, situada més al sud, queda separada adequadament del residencial que es crea mitjançant la prolongació del carrer de Tierno Galván.  
En resum, els principals objectius per a la delimitació i l'ordenació de la unitat d'execució per a la seua posterior programació replegats al pla de reforma interior aprovat han sigut:  
- Obtindre els terrenys necessaris per a la unió entre la ronda oest de la població i la travessia V-3007 amb una amplària que permeta el pas fluid del trànsit (20,50 m), ampliant els 7 m previstos al Pla General.  
  
- Obtindre els terrenys per a l'obertura del carrer del Comptat amb una amplària d'11 m fins a la travessia V-3007, ampliant els 4 m previstos al Pla General.  
- Obtindre els terrenys necessaris per a l'obertura del carrer de Massamagrell, actualment ocupats per antigues tanques de pedra i patis privats.  
- Eliminació d'un element pertorbador amb activitat permesa.  
  
Per tant, els principals objectius per a la programació de la unitat d'execució són:  
a) Gestionar la transformació jurídica de les finques afectades pel programa. En aquest sentit l'urbanitzador estarà obligat a:  
- Demanar, dels corresponents registres (de la Propietat i Cadastre), tota la informació de les finques i titulars de drets i deures inclosos en l'actuació.  
- Fitar i delimitar les parcel·les aportades a la reparcel·lació amb caràcter previ a la redacció del projecte.  
- Efectuar un estudi fefaent de les parcel·les semiconsolidades, amb proposta de solució en els termes que disposa el capítol III del títol I de la Llei Urbanística Valenciana.  
Presentar per a la seua aprovació el projecte de reparcel·lació.  
Pagar als creditors nets abans que la reparcel·lació accedisca al Registre de la Propietat.  
- Inscriure al Registre de la Propietat les noves finques resultants, especialment les destinades al domini públic.  
- Fer constar al Registre de la Propietat les afeccions existents.  
  
- Cancel·lar les finques cadastrals aportades a la reparcel·lació i inscriure les resultants al Cadastre.  
- Qualssevol altres actuacions necessàries per a la transformació jurídica de les finques afectades.  
b) Urbanitzar completament la unitat d'execució que constitueix l'objecte del programa i realitzar les obres públiques addicionals que calguen, amb subjecció a les previsions temporals i econòmiques del programa i connectar les infraestructures amb les xarxes generals de serveis, per a això hauran de:  
- Presentar informes favorables per a realitzar les connexions amb les corresponents companyies subministradores (llum, aigua, gas, telefonia i altres).  
- Incloure al projecte d'urbanització la construcció de les obres complementàries de connexió amb les xarxes municipals que siguen necessàries.  
- Aportar informes de les administracions sectorials les competències de les quals resulten afectades per l'actuació (domini públic hidràulic per la proximitat al barranc).  
c) Obtindre els sòls dotacionals públics de l'àmbit de l'actuació a favor de l'administració gratuïtament. A aquests efectes:  
  
  
  
  
  
  
\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*  
  
- L'urbanitzador efectuarà la seua inscripció al Registre de la Propietat i en traslladarà a l'administració el corresponent certificat acreditatiu.  
- Els lliurarà en perfectes condicions, una vegada concloses les obres d'urbanització, i alçarà la corresponent acta de lliurament.  
- Els transformadors d'energia elèctrica es consideraran equipament privat i es lliuraran a la companyia subministradora. Tant el cost del sòl necessari per a la seua implantació com el cost d'aquests transformadors els hauran d'assumir tots els propietaris afectats.  
d) Ordenar el repartiment equitatiu de les càrregues i beneficis de l'actuació entre els afectats.  
e) Establir terminis per a edificar els solars resultants de l'actuació urbanitzadora, incloent-hi un cronograma en què s'indique expressament el termini d'edificació dels terrenys propietat de l'urbanitzador o d'altres propietaris adherits a la seua iniciativa de programa i el dels solars destinats a habitatges subjectes a algun tipus de protecció.  
  
f) Procedir a la descontaminació dels terrenys industrials el cost de la qual l'assumiran únicament els propietaris dels terrenys afectats.  
  
Tot això de conformitat amb allò que s'ha establit en apartat C de l'annex I.  
  
V. Paràmetres urbanístics (art. 131.2.c LUV)  
Els paràmetres urbanístics són els establits en el Pla General, zona de nucli nou i el PRI que ordena la unitat i el resum de la qual consta a la fitxa de gestió que figura en l'apartat D de l'annex I.  
Els paràmetres urbanístics del pla de reforma interior aprovat són els següents:  
  
  
  
L'edificabilitat d'habitatges subjectes a algun tipus de protecció se situen a les illes A i B1 tal com replega el pla de reforma interior.  
  
VI. Criteris i objectius territorials (art. 131.2.d LUV)  
Els criteris i objectius territorials han quedat exposats en la «base IV. 2. Objectius de la programació», en tant que unitat d'execució J té un pla de reforma interior definitivament aprovat. No obstant això s'enumera un extracte en l'apartat E de l'annex I.  
  
VII. Criteris d'ordenació urbanística (art. 131.2.d LUV)  
El pla de reforma interior aprovat estableix l'ordenació detallada de l'àmbit pel qual no es permet que les propostes que s'hi presenten modifiquen aquesta ordenació.   
Tampoc no es permet l'ordenació d'àrees aïllades mitjançant un estudi de detall.  
Els criteris d'ordenació urbanística són els que s'estableixen en l'apartat F de l'annex I.  
VIII. Objectius d'edificació privada (art. 131.2.e LUV)  
1. Els objectius d'edificació privada són els establits en l'apartat G de l'annex I.  
2. Les condicions de les parcel·les edificables, el volum i forma dels edificis, les condicions estètiques de l'edificació, així com la reserva d'aparcaments, seran els establits en el PRI de la UE-J el Pla General de Puçol i en concret en l'apartat G de l'annex I.   
A continuació es reprodueixen les normes urbanístiques del Pla General:  
Nucli nou.  
8.2.A. Àmbit.  
La seua delimitació exacta es reflecteix al pla corresponent i coincideix amb aquelles zones que han suposat el desenvolupament més actual del nucli urbà de la població, fonamentalment en la seua part nord, oest i sud-oest.  
8.2.B. Usos.  
1. L'ús global o dominant d'aquesta zona és el de residència plurifamiliar, i s'hi admeten tipologies residencials unifamiliars arrenglerats o en filera.  
1.1. A les parcel·les residencials situades dins del perímetre definit pels carrers: Miguel Hernández, Mallaeta, Alt Millars, la Costera, Palleter i avinguda Molí de Vent, l'ús permés és el d'habitatge unifamiliar.  
  
2. Es prohibeixen expressament els usos següents:  
Terciaris: enclavats a zones industrials. Campaments de turisme. Activitats recreatives amb un aforament superior a 700 persones.  
Industrials: incompatibles amb habitatge.  
Magatzems amb una superfície superior a 500 m²: incompatibles amb habitatge.  
Aparcaments: en edifici exclusiu o d'ús exclusiu de vehicles col·lectius de persones o mercaderies.  
3. Es permeten qualssevol altres usos no inclosos en l'apartat 2 anterior, llevat que manifestament siguen incompatibles amb l'ús dominant residencial assignat a aquesta zona.  
4. El règim d'usos que s'estableix estarà subjecte a les següents condicions de compatibilitat:  
a) Magatzems compatibles amb l'habitatge.  
Només podran ubicar-se en planta baixa i inferiors a la baixa. Hauran de comptar amb accessos des de la via pública i nuclis de comunicació vertical independents i diferenciats dels de la resta d'usos.  
b) Locals industrials compatibles amb l'habitatge.  
Només podran ubicar-se en planta baixa i inferiors a la baixa. Hauran de comptar amb accessos des de la via pública i nuclis de comunicació vertical independents i diferenciats dels de la resta d'usos.  
c) Aparcaments d'ús públic o privat.  
Podran situar-se en qualsevol de les ubicacions següents:  
En planta primera i inferior a la primera.  
Sota espais lliures privats o, si és el cas, amb la concessió administrativa prèvia o mera autorització, sota espais lliures públics.  
A l'aire lliure sobre superfície lliure de parcel·la, amb una ocupació màxima del 40% de l'esmentada superfície lliure. S'admetrà únicament en parcel·les i/o edificis no protegits i no podran tindre el caràcter d'estacionament d'accés públic.  
d) Ús residencial comunitari.  
S'admet en edifici d'ús exclusiu, i s'entén com a tal aquell en què totes les plantes per damunt de la baixa (plantes de pis) es destinen a aquest ús (també es podran ubicar en planta baixa). Si s'ubica en un edifici d'ús mixt, les plantes destinades a aquest ús se situaran sempre per damunt de les destinades a usos no residencials i per davall de les destinades a habitatges.  
e) Ús residencial plurifamiliar.  
Es tracta de l'ús global o dominant assignat pel pla en aquestes zones. S'admet en edifici d'ús exclusiu, i s'entén com a tal aquell en què totes les plantes per damunt de la baixa (plantes de pis) es destinen a habitatges (també poden ubicar-se en planta baixa). Si s'ubica en edifici d'ús mixt, les plantes destinades a aquest ús se situaran sempre per damunt, tant de les destinades a usos no residencials com de les destinades a despatxos professionals o a ús residencial comunitari.  
  
f) Ús comercial compatible amb l'habitatge.  
Només podran ubicar-se en planta primera i inferiors, a excepció de les qualificades compatibles (grau I i II), o bé en edifici d'ús exclusiu, per a un únic establiment. Si s'ubiquen en edifici d'ús mixt, els locals comercials hauran de comptar amb accessos des de la via pública i nuclis de comunicació vertical independents i diferenciats dels de la resta d'usos.  
g) Hotels, hostals, pensions i apartaments en règim d'explotació hotelera.  
S'admet en edifici d'ús exclusiu. Si s'ubica en edifici d'ús mixt, les plantes destinades a aquest ús se situaran sempre per damunt de les destinades a la resta d'usos no residencials i per davall de les destinades a usos residencials, amb accessos independents.  
h) Locals d'oficina.  
S'admeten en edifici d'ús exclusiu d'oficines, i s'entén com a tal aquell en què totes les plantes per damunt de la baixa (plantes de pis) es destinen a locals d'oficina (també es poden ubicar en plantes semisoterrani i baixa, però, en cap cas, en plantes de soterrani).  
Si s'ubiquen en edifici d'ús mixt, les plantes destinades a aquest ús se situaran en planta semisoterrani i superiors i sempre per davall de les destinades a usos hotelers i/o residencials i per damunt de les destinades a la resta d'usos no residencials. S'exceptuen els despatxos professionals i xicotetes activitats de caràcter netament artesanal (perruqueria, sastreria, etc.), amb una superfície inferior a 150 m² i amb menys de 5 treballadors.  
i) Tre. activitats recreatives.  
S'admeten en planta baixa i planta semisoterrani, llevat que s'ubiquen peces habitables residencials en planta baixa. Hauran de comptar amb accessos des de la via pública i nuclis de comunicació vertical independents i diferenciats dels de la resta d'usos. Queden prohibides les discoteques en aquesta zona.  
j) D-dotacionals.  
S'admeten en semisoterrani i plantes superiors amb les limitacions establides en el paràgraf k). S'admeten així mateix en edifici d'ús exclusiu.  
k) En edificis mixtos amb ús residencial es compliran les condicions següents:  
k.1) Els locals no residencials s'ubicaran sempre en plantes inferiors a aquelles en què s'ubiquen els locals residencials, amb les precisions establides anteriorment.  
l) Les distintes agregacions dels usos terciaris descrits en els paràgrafs f), g), h) i i) podran, amb les limitacions establides, situar-se en edifici d'ús exclusiu terciari.  
8.2.C. Condicions de parcel·la.  
1. Les parcel·les edificables compliran les condicions següents:  
La superfície mínima de parcel·la edificable serà de 80 metres quadrats.  
Tots i cada un dels seus límits frontals tindran, com a mínim, 5 metres de longitud.  
La forma de la parcel·la serà tal que s'hi puga inscriure un rectangle de 5x10 metres, el costat menor del qual coincidisca amb l'alineació exterior i els seus límits laterals no formen un angle inferior a 60 graus.  
Queden excloses de les anteriors condicions aquelles parcel·les que, sense complir-les, limiten en ambdós límits laterals amb edificacions consolidades.  
Vegeu article 6.2.a.2.  
2. Paràmetres d'emplaçament.  
L'ocupació de la parcel·la edificable s'ajustarà a les alineacions definides al pla corresponent. L'edificació podrà recular-se de l'alineació exterior. Queden permesos xicotets entrants, però en el cas que superen 1 m s'exigirà una tanca que mantinga l'alineació. No obstant això, a les reculades menors a un metre, l'obligatorietat de la tanca quedarà a criteri dels serveis tècnics municipals. En qualsevol cas els paraments de mitgeres que apareguen per la reculada hauran de tindre el mateix tractament que la façana principal. Vegeu article 6.3.c.  
  
La profunditat edificable no podrà sobrepassar els 21 metres.  
La línia d'edificació podrà quedar retirada de les alineacions interiors que s'assenyalen; en aquest cas, el retir haurà de ser paral·lel a l'alineació.  
A les parcel·les amb longitud de façana superior a trenta-sis (36) metres i superfície superior a mil cinc-cents (1.500) metres quadrats, que no tingueren assenyalades alineacions interiors, podran ser objecte d'estudi de detall, a fi de reordenar el volum edificable. En aquest supòsit, podran crear-se patis oberts a façana, sempre que el seu perímetre tinga característiques de façana i edificar en alçada el sòl situat a més de vint (20) metres de l'alineació exterior, sempre que es justifique un adequat tractament als espais interiors resultants a la illa. Es podrà edificar una planta més de les assenyalades al pla d'alineacions i rasants sempre que no se supere el nombre de plantes de l'edifici limítrof immediat més alt.  
Patis de llums. Dimensions.  
La dimensió dels patis de llums s'ajustarà a les normes d'habitabilitat vigents HD/91.  
8.2.D. Condicions de volum i forma dels edificis.  
1. Alçada de cornisa.   
L'alçada de cornisa màxima de l'edificació s'estableix en funció del nombre de plantes grafiat al pla corresponent, d'acord amb la fórmula següent:  
Hc = 4,00 + 3,30 Np  
Sent Hc l'alçada de cornisa màxima expressada en metres i Np el nombre de plantes a edificar sobre la baixa (és a dir, l'assenyalat als plans menys un).  
De l'aplicació de la fórmula es dedueix el quadre següent:  
  
Nombre de plantes Alçada de cornisa en metres  
 1 4  
 2 7,30  
 3 10,60  
 4 13,90  
 5 17,20  
 6 20,50  
  
2. Anivellament de cornises.  
Quan fóra necessari per raons d'adequació a l'entorn urbà, s'exigirà que l'alçada de cornisa de l'edifici, fins i tot superant les màximes indicades, s'anivellen amb la de qualssevol dels edificis limítrofs, protegits o no, amb les condicions següents:  
L'anivellament es realitzarà a la franja compresa entre E metres per damunt i per davall de l'alçada de cornisa màxima corresponents, on E ve definit en relació al nombre de plantes grafiat al pla corresponent segons la fórmula següent:  
1,10 + 0,10 Np  
On Np és el nombre de plantes a edificar sobre la baixa (és a dir, l'assenyalat als plans menys un).  
L'anivellament no podrà implicar la construcció de major o menor nombre de plantes que les determinades al pla corresponent.  
3. Tolerància d'alçades.   
El nombre mínim de plantes a edificar és d'una planta.  
4. Construccions per damunt de l'alçada de cornisa de l'edifici:  
Aprofitament de l'espai sota coberta inclinada.  
L'androna haurà d'estar vinculada a l'habitatge de l'última planta, des de la qual s'accedirà, i no es podrà accedir a aquesta directament des d'elements comuns.  
L'alçada del carener no serà superior a 3,50 m.  
Els pendents de la coberta hauran d'estar compresos entre 15º i 22º (27% i 40%). El faldó que dóna a l'alineació exterior haurà d'arribar fins a la façana, arrancarà des de l'aresta superior del forjat de l'última planta i haurà de ser continu fins al carener. En el faldó a la via pública es permetran escotadures amb les condicions següents: el buit haurà d'estar delimitat pels seus quatre costats per faldons de teula d'1,00 m d'amplària com a mínim, excepte al faldó inferior l'alçada del qual serà la que resulte d'aconseguir una alçada de barana d'1,00 m (art. 2.17 HD/91) amb el pendent permés; el buit tindrà un ample màxim de 6,00 m i representarà una superfície màxima del 40% del faldó de la coberta mesurat en vertadera magnitud. Qualsevol tancament vertical d'aquesta planta se situarà a un mínim de tres metres de l'alineació oficial de l'edifici.  
En el cas de construir cobertes planes, aquestes se situaran necessàriament a la part posterior de la coberta inclinada. El cassetó d'accés a aquesta coberta plana posterior haurà d'estar integrat necessàriament dins de la coberta inclinada amb la limitació d'alçada anterior.  
En el cas de solars fent cantó a diversos carrers estan permesos els murs pinyons.  
Només es permetran cobertes inclinades excepte quan l'única construcció per damunt de l'alçada de cornisa de l'edifici siga exclusivament el cassetó d'accés a la coberta. En aquest cas el cassetó podrà tindre coberta plana i es permetran rematades ornamentals de teula amb una alçada màxima d'1,20 m amb els pendents assenyalats anteriorment.  
  
Les casetes d'ascensors, dipòsits i altres instal·lacions hauran de situar-se a almenys 3 m del pla de façana coincident amb l'alineació exterior. S'admetrà, no obstant això, retirs menors en aquells casos que per l'exigüitat de la parcel·la o per criteris compositius de façana quede prou justificada l'excepció.  
Aquesta superfície d'androna comptarà als efectes del càlcul de l'edificabilitat permesa.  
A les parcel·les residencials situades dins del perímetre definit pels carrers: Miguel Hernández, Mallaeta, Alt Millars, la Costera, Palleter, i avinguda Molí de Vent, l'ús permés és el d'habitatge unifamiliar i es permetrà la construcció de dues plantes i àtic. Els àtics hauran de complir les condicions següents:  
La coberta no podrà sobrepassar el pla que, contenint l'aresta superior del forjat de l'última planta, forme un pendent màxim del seixanta per cent (60%)  
La superfície útil no podrà ser superior al 40% de la superfície útil de la planta des de la qual s'accedeix.  
Podrà integrar-se dins del volum definit per la coberta inclinada, però en el cas d'aparéixer paraments verticals, aquests hauran de recular-se respecte de la línia de façana (alineació oficial) 4 m.  
Vegeu article 6.2.e.  
5. Soterranis i semisoterranis.  
Es permet la construcció de soterranis i semisoterranis amb les determinacions que s'estableixen en les ordenances generals.  
6. Planta baixa.  
La cara inferior de la primera volada no podrà situar-se, en cap cas, a menys de 3,25 metres sobre la cota de referència.  
Es permet la construcció d'entreplantes amb les determinacions que s'estableixen en les ordenances generals.  
7. Construccions en pati d'illa.  
En patis d'illa en què el pla assenyale la possibilitat d'edificar en planta baixa, l'alçada màxima del pla superior del forjat de sostre no podrà excedir 5 m sobre la cota de referència.  
Per damunt del forjat de sostre de les plantes baixes en patis d'illa, tan sols s'admetran els elements següents:  
Els faldons de les cobertes planes.  
Els elements de separació entre terrats, amb una alçada màxima de 2,20.  
Les baranes de protecció.  
Una capa de terra de fins a 40 cm de grossària, quan es preveja un tractament enjardinat.  
Les xemeneies de ventilació o d'evacuació de fums, calefacció i condicionament d'aire amb les alçades que, amb vista al seu funcionament correcte, determinen la reglamentació específica vigent o, si no n'hi ha, les normes de bona pràctica de la construcció  
8. Cossos i elements ixents a la zona.  
Els cossos i elements ixents autoritzats sobre l'alineació exterior s'estableixen en funció de l'amplària dels carrers; aquesta amplària es determina com la menor existent al llarg del tram de l'illa en què se situa l'edifici. A les places o espais lliures, es considerarà l'amplària del carrer de major ample que hi accedisca. Són els següents:  
  
Ràfecs.  
En carrers d'amplària inferior a huit (8) metres: cinquanta (50) centímetres.  
En carrers d'amplària igual o superior a huit (8) metres i inferior a quinze (15) metres: huitanta (80) centímetres.  
En carrers d'amplària igual o superior a quinze (15) metres: un (1) metre.  
Impostes, motlures, pilastres, tancats, congrenys i la resta d'elements compositius.  
En voreres d'amplària igual o inferior a 50 centímetres, els ixents (ornamentals o no) màxims en planta baixa, seran de cinc (5) centímetres.  
En voreres d'amplària superior a 50 centímetres, els ixents màxims seran d'un deu per cent (10%) de l'ample de la vorera, sense superar els quinze (15) centímetres.  
Balcons, balconades i terrasses. El vol màxim autoritzat és:  
En carrers d'amplària inferior a huit (8) metres: cinquanta (50) centímetres.  
En carrers d'amplària igual o superior a huit (8) metres i inferior a quinze (15) metres: huitanta (80) centímetres.  
En carrers d'amplària igual o superior a quinze (15) metres: un (1) metre.  
Es permeten elements ornamentals a balcons amb aquestes condicions:  
Pilastres de 0,25 m de costat màxim.  
Buits entre pilastres no menors d'1,50 m.  
Sobre l'alineació de façana (assenyalada pel pla) que dóna a pati interior d'illa, només s'autoritzaran els següents cossos i elements ixents:  
En qualsevol cas:  
Ràfecs amb una longitud màxima de vol de 35 cm.  
Impostes, motlures, pilastres, tancats, congrenys i la resta d'elements compositius amb una longitud màxima de vol de 15 cm.  
En patis d'illa en què puga inscriure's com a mínim un cercle de 10 metres de diàmetre entre alineacions de façana:  
Balcons amb una longitud màxima de vol de 60 cm.  
Balconades amb una longitud màxima de vol de 60 cm.  
Terrasses amb una longitud màxima de vol de 60 cm.  
Ràfecs amb una longitud màxima de vol de 60 cm.  
Impostes, motlures, pilastres, tancats, congrenys i la resta d'elements compositius amb una longitud màxima de vol de 15 cm.  
9. Alçada de la volada.  
A la zona d'eixamplament, els cossos ixents que donen a carrers, places o espais lliures públics podran situar-se en planta primera i superiors, i tindran una alçada mínima de 3,25 m. Els que sobreïsquen de les alineacions de façana que donen a pati interior d'illa, només podran situar-se en segona planta i superiors, llevat que el pla assenyale el pati d'illa com a espai lliure, i en aquest cas podran situar-se també en primera planta.  
10. Longitud màxima de volades.  
Les volades hauran de separar-se de les parets mitgeres veïnes una distància igual al seu vol amb un mínim de 60 cm.  
Es permetran miradors amb les condicions següents:  
L'ample mínim de carrer haurà de ser de 8,00 m.  
La longitud màxima serà del 24% de la longitud de la façana, i en trams no superiors a 4,00 m.  
No obstant això, en obres d'elevació sobre edificis ja construïts, i per criteris compositius de façana, es permetrà la construcció de miradors amb les mateixes característiques i dimensions que els existents, encara que no complisquen aquestes últimes condicions.  
Es podrà alterar lliurement el percentatge de cossos ixents en cada planta, de manera que, en el conjunt de tota la façana, no sobrepassen l'esmentat 60% del total de les longituds de l'ample de façana i planta.  
  
Reserva d'aparcaments.  
Quant a la reserva d'aparcaments en edificis de nova planta, en aquells casos en què, o bé per l'escassa dimensió de la parcel·la, o bé per condicions pròpies del subsòl, o bé per altres condicions justificables (econòmiques, tècniques, etc.), no siga adequada la construcció de l'aparcament, l'esmentada reserva es podrà situar en edificis limítrofs amb excés de places, sempre que se situe a una distància menor d'un radi de 250 m respecte de l'edifici en qüestió. Vegeu articles 5.7 i 6.3.a.  
Veure article 6.2.h. Condicions estètiques.  
Línia a traços avinguda d'Hostalets.  
Als solars i edificacions delimitades a traços a l'avinguda d'Hostalets (des de l'av. Molí de Vent fins a l'av. Alfinach) es podran realitzar obres de manteniment, rehabilitació i nova planta tot mantenint-ne l'alineació actual sempre que es mantinga el volum existent. Cas d'incrementar el volum, hauran d'edificar-se a línia amb les altres construccions (línia grossa reculada de la de traços).  
No obstant això, i a fi d'igualar cornises i no deixar parets mitgeres vistes, en el cas que hi haja alguna edificació flanquejada per altres alineades a la línia de traços, i que no superen les tres plantes d'alçada, la primera podrà edificar-se fins a l'alçada de les limítrofs.  
3. En el cas de l'àrea de repartiment 1, s'estableix l'obligació de simultaniejar la urbanització i l'edificació en el 50% de la corresponent a l'habitatge sotmés a algun règim de protecció promoguda per l'agent urbanitzador, percentatge mínim establit en l'apartat G de l'annex I.  
  
  
IX. Prescripcions tècniques dels documents d'ordenació i gestió (art. 131.2.f LUV).  
Els documents tècnics a presentar per l'aspirant a urbanitzador seran els següents:  
Projecte d'urbanització.  
Projecte de reparcel·lació.  
La documentació es presentarà en paper i format digital (pdf i dwg). S'hauran de presentar tres còpies del projecte de reparcel·lació i cinc del projecte d'urbanització.  
Cada un documents requerirà aprovació municipal expressa.  
Projecte de reparcel·lació.  
El projecte de reparcel·lació constarà dels documents següents:  
  
a) Memòria, que haurà d'expressar i justificar els punts següents:  
  
i) Circumstàncies o acords que motiven la reparcel·lació i peculiaritats que si és el cas concórreguen.   
ii) Descripció de la unitat reparcel·lable.   
iii) Criteris utilitzats per a definir i quantificar els drets dels afectats.   
iv) Criteris de valoració de les superfícies adjudicades.   
v) Criteris d'adjudicació.   
vi) Criteris de valoració dels edificis i la resta d'elements que hagen de destruir-se i de les càrregues i despeses que corresponguen als adjudicataris.  
vii) Qualsevol altra circumstància que contribuïsca a explicar els acords que es proposen.  
b) Relació de propietaris i interessats que incorporarà les seues dades identificatives de manera que siga possible la pràctica de qualssevol comunicacions dirigides a aquests.   
c) Descripció de les finques o parts de finques aportades a la reparcel·lació que expressarà la naturalesa i quantia de les finques i drets aportats pels propietaris amb descripció de les finques o parts de finques aportades a la reparcel·lació. La totalitat de la superfície inclosa en l'àrea reparcel·lable haurà de ser objecte d'identificació registral. Amb aquest fi, el projecte de reparcel·lació forçosa haurà de proposar la immatriculació de les finques que no tinguen inscripció, i la rectificació de la seua extensió superficial o dels seus límits o de qualsevol altra circumstància descriptiva sense necessitat d'un altre requisit. El projecte de reparcel·lació forçosa proposarà la realització de les operacions de modificació d'entitats hipotecàries que siguen necessàries per a la formació de les finques que han de ser incloses en l'àrea reparcel·lable.  
d) Proposta d'adjudicació de les finques resultants expressant l'aprofitament urbanístic que a cada una corresponga i la designació nominal dels adjudicataris. Les adjudicacions de finques de resultat i la seua descripció hauran de complir els requisits establits en la legislació hipotecària per a permetre la inscripció del projecte al Registre de la Propietat.  
e) Taxació dels drets, edificacions, construccions o plantacions que hagen d'extingir-se o destruir-se per a l'execució del pla. Les valoracions dels edificis, plantacions, instal·lacions i drets que hagen d'extingir-se, destruir-se o siguen incompatibles amb el planejament urbanístic hauran de ser objecte de justificació expressa que integrarà el projecte de reparcel·lació forçosa. Amb aquest fi, l'urbanitzador podrà ser facultat per a accedir a les propietats privades a l'efecte d'efectuar les pertinents comprovacions i mesuraments sobre les finques aportades i els elements que hagen de ser objecte de valoració.  
f) Compte de liquidació provisional respecte a cada propietari. Si aquest resulta ser creditor net, l'urbanitzador l'indemnitzarà abans d'ocupar la seua finca originària.  
g) Memòria de fixació de quotes d'urbanització en els termes establits en la legislació vigent.  
h) Plànols.  
- Plànol de situació i relació amb la ciutat.   
- Plànols d'informació, que reflectisquen l'evolució històrica de la realitat física, i incorporen els parcel·laris o plans cadastrals anteriors dins del temps, corresponents a la mateixa superfície.  
- Plànols de delimitació i informació, amb expressió dels límits de la unitat reparcel·lable, límits de les finques afectades, edificacions i la resta d'elements existents sobre el terreny.   
- Plànol d'ordenació, en el qual es reproduïsca, a la mateixa escala que l'anterior, el corresponent plànol del pla que s'execute.   
- Plànol de classificació i valoració de les superfícies adjudicades.   
- Plànol d'adjudicació, amb expressió dels límits de les finques resultants adjudicades.   
- Plànol superposat dels de finques aportades i adjudicació, en el qual es justificarà l'aplicació dels criteris d'adjudicació.  
Els plànols hauran de redactar-se en una escala compresa entre 1:500 i 1:2.000 i, en tot cas, amb la claredat suficient perquè puguen percebre's els límits i la resta de grafismes. La simbologia gràfica i l'enumeració de les parcel·les ha de ser uniforme i unívoca en tot el projecte. No podran utilitzar-se símbols contraris als que siguen comuns en la pràctica usual ni que conduïsquen a error o el significat dels quals no s'explique de forma deguda.  
El projecte de reparcel·lació haurà de contindre tota la informació i documentació necessària per a la seua inscripció al Registre de la Propietat de conformitat amb el que estableix la normativa hipotecària.  
Els documents de gestió hauran de contemplar també el que estableix l'apartat H de l'annex I.  
  
X. Prescripcions tècniques del projecte urbanització (art. 131.2.h LUV)  
El projecte d'urbanització haurà de definir els detalls tècnics amb precisió suficient perquè puga ser executat, eventualment, sota la direcció d'un tècnic diferent del seu redactor original, i haurà de complir el que estableix l'article 101 de la Llei de Contractes del Sector Públic. No podrà modificar les previsions del pla que desenvolupa. En cap cas, podrà contindre determinacions sobre ordenació, règim del sòl o de l'edificació. Comprendrà tots i cada un dels documents assenyalats en l'article 156.1 de la Llei Urbanística Valenciana i en l'article 350 del Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística.  
El projecte d'urbanització establirà les obres i els serveis urbanístics que constitueixen la urbanització amb un nivell de qualitat semblant al de les zones residencials recentment desenvolupades per aquest Ajuntament i connectarà les infraestructures a les xarxes generals municipals. Les obres a incloure en el projecte són les següents:  
a) Pavimentació de calçades, aparcaments, voreres, xarxa de vianants i tractament d'espais lliures, amb mobiliari urbà i senyalització i plaques amb els noms dels carrers. Proposta d'ordenació vial i senyalització.  
b) Xarxes de distribució d'aigua potable, de reg, d'aigua bruta i d'hidrants contra incendis.  
c) Xarxa de clavegueram separatiu, per a aigües residuals i per a aigües pluvials.  
d) Xarxa de distribució d'energia elèctrica en baixa i mitjana tensió, incloent-hi centres de transformació, gasificació i comunicacions.  
e) Xarxa d'enllumenat públic.  
f) Jardineria, arbratge i ornamentació en el sistema d'espais lliures.  
  
g) Contenidors de residus urbans.  
Els projectes d'urbanització hauran de resoldre l'enllaç i la integració de tots els serveis urbanístics i acreditar que tenen capacitat suficient per a atendre'ls. En els serveis de titularitat privada s'acreditarà la disponibilitat real de subministraments per part de les empreses titulars del servei.  
El projecte d'urbanització en cap cas modificarà l'ordenació aprovada ni podrà contindre determinacions sobre ordenació, règim del sòl o de l'edificació. Comprendrà tots i cada un dels documents assenyalats en l'article 156.1 de la Llei Urbanística Valenciana i en l'article 350 del Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística.  
  
El projecte d'urbanització contindrà els documents següents:  
a) Memòria descriptiva de les característiques de les obres.  
b) Plànols d'informació i de situació en relació amb el conjunt urbà. Inclouran la planta viària del planejament que s'executa i de l'entorn immediat.  
c) Plànols de projecte i de detall amb el contingut següent mínim:  
  
I. Planta viària general a escala mínima 1:1000.  
ii. Plantes de pavimentació a escala mínima 1:1000.  
iii. Perfils longitudinals de tot el viari públic i planta de cotes, rasants i perfils de jardins i parcs.  
iv. Perfils transversals de tot el viari públic, cada 20 m com a mínim.  
v. Plantes de la xarxa de sanejament, depuració i pluvials i perfils longitudinals d'aquestes a escala mínima 1:1000.  
vi. Plantes de la xarxa de proveïment d'aigua potable i de la xarxa d'aigua bruta, a escala mínima 1:1000.  
vii. Planta de la resta de xarxes de serveis: telefonia, gas, baixa tensió i mitjana tensió, i les que s'hagen previst en el projecte, a escala mínima 1:2000.  
viii. Detalls constructius de les diferents xarxes i seccions tipus de voreres i calçades amb ubicació dels diferents serveis.  
ix. Plantes de jardineria, a escala mínima 1:500, amb identificació d'espècies, localització de mobiliari urbà, elements de jocs infantils, enllumenat, estanys i la resta d'elements compositius.  
x. Xarxa de reg, tant de jardins com, si és el cas, de les restants parcel·les privades quan es preveja una reutilització d'aigües depurades.  
xi. Xarxa d'enllumenat públic, amb detalls de lluminàries.  
xii. Proposta d'ordenació vial i senyalització.  
xiii. Altres plànols i detalls necessaris per a una completa definició de les obres.   
d) Plec de condicions tècniques, generals i particulars.  
e) Mesuraments.  
f) Unitats d'obra.  
g) Estudi de seguretat i salut.  
h) Estudis específics: de contaminació de sòl, de gestió de residus i els que puguen ser exigits per la legislació sectorial aplicable.  
  
i) Estudi geotècnic.  
Els documents dels apartats h) i i) hauran de lliurar-se només en el cas que la proposició de programació resulte triada i adjudicada a l'aspirant que la formula, per a completar el projecte d'urbanització, o del seu text refós si és el cas.  
El pressupost general i resum de pressupost i el quadre de preus descompostos formaran part de la proposició juridicoeconòmica.  
  
  
XI. Preu de licitació (art. 286.1.h del ROGTU)  
El preu de licitació, que té caràcter de màxim i que serveix de base per a l'establiment de la garantia provisional, fa la quantitat d'1.210.754,01 €, IVA inclòs, més 61.737,00 € de cànon de sanejament que no reporta IVA, amb la qual cosa el total fa una suma d'1.272.491,01 € (un milió dos-cents setanta-dos mil quatre-cents noranta-un euros i un cèntim), IVA inclòs, establit en l'apartat I de l'annex I, d'acord amb el que disposa l'article 140.1 de la Llei Urbanística Valenciana.   
  
Els qui desitgen participar en el concurs de programació hauran de presentar un resguard acreditatiu de la garantia provisional, per un import de 21.755,99 € (vint-i-un mil set-cents setanta-cinc euros i noranta-nou cèntims), equivalent al 2% del preu de licitació sense incloure IVA (1.087.799,72 €).  
  
XII. Terminis de desplegament i execució del programa (art. 131.2.i LUV i art. 286.1.i del ROGTU)  
S'estableixen, en l'apartat J de l'annex I, els següents terminis màxims per a l'execució de les següents actuacions per part de l'urbanitzador:  
A) Transcorregut un mes des de la notificació de l'acord d'aprovació i adjudicació definitiva del programa d'actuació integrada al concursant seleccionat, es formalitzarà el contracte per al desenvolupament i execució del programa d'actuació integrada, sota fe pública del secretari municipal. Amb anterioritat a la formalització del contracte l'urbanitzador haurà d'acreditar davant de l'administració la constitució de la garantia definitiva.  
B) Si és el cas, la presentació dels textos refosos corresponents al projecte d'urbanització haurà de tindre lloc en el període màxim de dos mesos des que tinga lloc la notificació a l'urbanitzador de l'aprovació, provisional o definitiva, que impose modificacions a l'alternativa tècnica.  
C) L'inici del procediment per a la selecció de l'empresari constructor s'haurà de fer dins del termini d'un mes des de l'aprovació del projecte de reparcel·lació. I haurà de seleccionar-se dins del termini màxim de tres mesos des del seu inici.  
D) El projecte de reparcel·lació el sotmetrà a informació pública l'urbanitzador en el termini màxim de tres mesos comptadors des de la finalització del termini per a l'opció per la modalitat de retribució establit en l'article 166 de la LUV i en l'article 382 del ROGTU.   
  
Amb aquesta finalitat, l'urbanitzador haurà de presentar davant de l'administració actuant l'acreditació justificativa de la pràctica de les preceptives comunicacions regulades i exigibles.  
E) La presentació dels textos refosos corresponents al projecte de reparcel·lació haurà de produir-se en dos mesos com a màxim des que tinga lloc la notificació a l'urbanitzador de les modificacions a introduir en el projecte inicialment formulat.  
F) L'inici de l'execució de les obres d'urbanització s'haurà de produir en el termini de tres mesos des de l'emissió del certificat de fermesa de l'aprovació definitiva del projecte de reparcel·lació, i s'acreditarà mitjançant una acta de replantejament subscrita per la direcció de les obres, l'urbanitzador i, almenys, per un responsable municipal.  
L'urbanitzador haurà d'acreditar, en l'acta de replantejament, el pagament als creditors nets del compte de liquidació o bé la consignació de les esmentades quantitats a la Tresoreria Municipal  
G) L'execució de les obres d'urbanització haurà de concloure en el període màxim de 12 mesos des de l'emissió de l'acta de replantejament.  
La finalització de l'execució de les obres d'urbanització s'acreditarà mitjançant l'expedició del certificat final d'obres corresponent i expedit per la direcció facultativa.   
I) Els terminis previstos en aquesta base només podran ser prorrogats i suspesos d'acord amb el que disposa la legislació de contractes de les administracions públiques i de conformitat amb el que estableix l'article 332 del ROGTU.   
Les propostes de programa contindran els terminis màxims per a l'execució de les següents actuacions per part de l'urbanitzador:  
a) Termini màxim per a la selecció de l'empresari constructor de l'obra civil d'urbanització, comptador des de l'aprovació del projecte de reparcel·lació.  
b) Termini màxim per a l'execució de les obres d'urbanització comptador des de la selecció de l'empresari constructor.  
c) Termini màxim d'edificació dels solars comptador des de la recepció de les obres d'urbanització (art 125.6 LUV).  
d) Termini total de l'execució del programa.  
  
XIII. Capacitat per a ser urbanitzador  
1. Podran participar en el concurs per a la selecció i adjudicació del present programa d'actuació integrada totes les persones, naturals o jurídiques, espanyoles o estrangeres, que tinguen plena capacitat d'obrar, siguen o no propietàries dels terrenys afectats i complisquen les condicions de solvència econòmica i financera, tècnica i professional exigibles segons les presents bases.  
2. En cap cas podran ser urbanitzadors ni promoure programes d'actuació integrada les persones en què concórrega alguna prohibició de contractar de les establides en l'article 49 de la Llei de Contractes del Sector Públic.  
  
XIV. Solvència econòmica i financera (art. 131.2.m LUV)  
La justificació de la solvència econòmica i financera de l'urbanitzador s'acreditarà per un o alguns dels mitjans següents:  
a) Informe d'institucions financeres o, si és procedent, justificant l'existència d'una assegurança d'indemnització per riscos professionals.  
b) Si es tracta de persones jurídiques, presentació dels comptes anuals o d'extracte d'aquests, en el cas en què la publicació d'aquests siga obligatòria en la legislació del país on l'aspirant a urbanitzador estiga establit.  
c) Declaració sobre el volum global de negocis i, si és procedent, sobre el volum de negocis relacionat amb el desenvolupament i la promoció d'actuacions semblants que són objecte de concurs, corresponent com a màxim als tres últims exercicis.  
  
XV. Solvència tècnica i professional (art. 131.2.m LUV)  
1. La justificació de la solvència tècnica i professional de l'urbanitzador s'acreditarà per un o més dels mitjans següents:  
a) Presentació d'una relació dels programes d'actuació integrada, o instruments o contractes relacionats amb el planejament i la gestió urbanística semblants, promoguts i gestionats pel concursant.  
  
b) Indicació de l'equip tècnic, estiga o no integrat en l'estructura organitzativa de l'urbanitzador, que participe en la gestió del programa d'actuació integrada, i especialment dels responsables del control de qualitat.  
c) Titulacions acadèmiques i professionals del personal de direcció de l'urbanitzador.  
d) Declaració que indique la mitjana anual de personal, amb menció, si és el cas, del grau d'estabilitat en l'ocupació i la plantilla del personal directiu durant els tres últims anys.  
e) Declaració del material, instal·lacions i equip tècnic amb què compte l'urbanitzador per al compliment dels seus compromisos.  
f) Declaració de les mesures adoptades per a controlar la qualitat durant el desenvolupament i execució del programa d'actuació integrada, incloent-hi els mitjans d'estudi i investigació de què es dispose.  
  
g) Declaració de les mesures de gestió mediambiental que el concursant està disposat a aplicar durant el desenvolupament i execució del programa d'actuació integrada.  
2. Si per raons justificades en cada cas concret l'urbanitzador no estiguera en condicions de presentar la documentació sol·licitada per l'Ajuntament, podrà acreditar la seua solvència tècnica i professional basant-se en la solvència d'altres entitats, amb independència dels vincles jurídics que tinguen establits entre aquests, i haurà de demostrar en aquest cas davant de l'Ajuntament que comptarà amb els mitjans necessaris per a l'execució del programa d'actuació integrada, tot presentant els compromisos o documents d'anàloga naturalesa que hagen subscrit entre ambdós. L'anterior s'aplicarà, en tot cas, quan concórrega a la licitació una agrupació d'interés urbanístic.  
3. La justificació de la solvència tècnica i professional de les agrupacions d'interés econòmic, unions temporals d'empreses o altres agrupacions de persones naturals o jurídiques que decidisquen concórrer conjuntament al concurs podrà basar-se en els requisits de solvència d'un, almenys, dels seus membres.  
  
XVI. Garanties  
1. Els qui desitgen participar en el procediment de licitació d'un programa d'actuació integrada hauran de constituir en la forma i als efectes establits en la Llei de Contractes del Sector Públic, una garantia provisional equivalent al 2% de l'estimació aproximada de les càrregues del programa, IVA no inclòs, la qual fa la quantitat que s'estableix en l'apartat K de l'annex I.  
2. La garantia provisional respondrà del manteniment de les propostes de programa pels licitadors fins a l'adjudicació, i de la proposta de l'adjudicatari fins a la formalització del contracte per al desenvolupament i execució dels programes d'actuació integrada.  
3. La garantia provisional serà confiscada a aquells licitadors que retiren injustificadament la seua proposició abans de l'adjudicació definitiva.  
4. La garantia definitiva, a constituir en la forma i als efectes establits en la Llei de Contractes del Sector Públic, s'estableix en un 10% del valor de les càrregues d'urbanització, IVA no inclòs, del programa d'actuació integrada aprovat. S'ingressarà dins del termini màxim de 15 dies comptadors des de la notificació de l'acord d'aprovació i adjudicació del programa.  
5. Procedirà elevar la garantia definitiva al 20% en els supòsits d'aprovació de programes d'actuació integrada en els quals les càrregues urbanístiques es troben incurses en presumpció de temeritat calculada en els termes establits en la legislació de contractes de les administracions públiques.  
  
XVII. Presentació de proposicions  
1. Els qui desitgen prendre part en la licitació hauran de presentar, dins del termini i al lloc que s'estableix en l'apartat L de l'annex I, les seues proposicions, integrades per tres sobres, identificats al seu exterior amb la indicació de la licitació a què concórreguen i firmats pel licitador o persona que el represente i indicarà el nom i els cognoms o la raó social del proponent amb la següent documentació en idioma castellà o valencià:  
Sobre A. Alternativa tècnica, es presentarà obert.  
Sobre B. Proposició juridicoeconòmica, es presentarà en sobre tancat.  
La documentació que es troba en poder d'aquests sobres serà objecte de valoració a l'efecte d'aprovació del programa i adjudicació de la condició d'urbanitzador.  
Sobre C. Es presentarà amb el títol de «Documentació» i contindrà la documentació següent:  
A. Si concorre una societat mercantil, haurà de presentar escriptura de constitució inscrita al Registre Mercantil. Si es tracta d'una agrupació d'interés urbanístic, es presentarà escriptura pública de constitució, així com la inscripció en el Registre d'Agrupacions d'Interés Urbanístic dependent de la conselleria competent en urbanisme.  
  
B. Els qui compareguen o firmen proposicions en nom d'un altre o en representació d'una societat o persona jurídica, presentaran escriptura de poder inscrita, si és el cas, al Registre Mercantil o al registre públic corresponent.  
C. Quan l'oferent actue en nom propi i siga empresa individual, haurà de presentar el DNI o fotocòpia legalitzada d'aquest.  
D. Resguard acreditatiu d'haver constituït la garantia provisional en els termes exigits en la base XVI.  
E. Declaració responsable de no estar incurs en cap de les prohibicions per a contractar establides per la legislació reguladora de la contractació administrativa, incloent-hi trobar-se al corrent en el compliment de les obligacions tributàries i amb la seguretat social imposades per les disposicions vigents.  
F. Els documents que acrediten els requisits de solvència tècnica i professional, econòmica i financera  
G. Els concursants estrangers hauran d'adjuntar una declaració de sotmetiment exprés a la jurisdicció dels jutjats i tribunals espanyols de qualsevol ordre, per a totes les incidències que, de manera directa o indirecta, puguen sorgir durant el procediment d'adjudicació i durant el desenvolupament i execució del programa d'actuació integrada, amb renúncia expressa, si és procedent, al fur jurisdiccional estranger que poguera correspondre'ls.  
H. Declaració jurada o acta notarial acreditativa d'haver-se practicat o intentat practicar els avisos a què fa referència l'article 134.4 de la LUV, i els articles 292, 293 i 296 del ROGTU.  
L'acta notarial acreditativa d'haver-se practicat o intentat practicar els avisos referits en l'apartat anterior haurà de presentar-se a l'Ajuntament dins del termini establit en l'article 298.2 del ROGTU.  
  
En tot cas, amb caràcter previ a l'adjudicació, l'Ajuntament requerirà a l'adjudicatari proposat la justificació documental íntegra d'aquests extrems.  
I. En cas de concórrer a la licitació diverses empreses, compromeses a la constitució d'una unió temporal, cada una d'aquestes haurà d'acreditar-ne la personalitat jurídica i capacitat, i indicarà els noms i les circumstàncies dels empresaris que subscriuen les proposicions, la participació de cada una d'aquestes, i designarà la persona o entitat que, durant la vigència del contracte, ha de tindre la representació de la unió davant de l'administració, així com el compromís formal de constituir-se en unió temporal d'empreses en cas de resultar adjudicataris.  
  
2. Cada concursant no podrà presentar més d'una proposició, ni formular variants. Tampoc podrà subscriure cap proposta en unió temporal amb altres si ho ha fet individualment o figurar en més d'una agrupació. L'incompliment d'aquestes normes donarà lloc a la no-admissió de totes les propostes de programa presentades per aquest.  
  
3. Si l'últim dia del termini de presentació de proposicions coincidira en dissabte, diumenge o festiu, el termini es prolongarà fins al següent dia hàbil.  
4. Així mateix, els licitadors hauran d'incorporar a les seues propostes de programa una acta notarial acreditativa del sotmetiment a informació pública pel termini d'un mes dels documents establits en l'article 293.1 i 307 del Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística. A aquest efecte, els concursants protocol·litzaran els documents assenyalats anteriorment per mitjà d'una acta autoritzada per un notari amb competència territorial al municipi afectat i dipositarà una còpia d'aquests documents a la seu de l'Ajuntament, els exposaran al públic pels seus propis mitjans, i inseriran un anunci en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana i en un diari no oficial d'àmplia difusió a la localitat, només a l'efecte de la presentació d'al·legacions.  
  
  
Model de proposició a presentar pels aspirants:  
«(Nom i cognoms) ..., amb DNI núm...., domiciliat per a tots els actes d'aquest concurs a ..., que intervé en nom i representació de l'entitat mercantil ..., amb domicili social a ..., CIF núm. ..., telèfon ..., correu electrònic ... i fax núm. ...,   
EXPOSA:  
Que assabentat de l'anunci publicat en el ...; de les bases generals reguladores de la gestió indirecta de programes d'actuació integrada al terme municipal de Puçol i que són les contingudes en l'annex II del Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística Valenciana, aprovat pel Decret 67/2006, de 19 de maig; i de les bases particulars de condicions aprovat per la corporació municipal de Puçol en la seua sessió de data ..., i publicades en el ..., per a contractar mitjançant concurs públic obert el Programa d'Actuació Integrada de l'Àmbit de la Unitat d'Execució en Sòl Urbà J, de conformitat amb les bases a què es fa referència, presenta la documentació següent:  
1. Sobre A. Alternativa tècnica: projecte d'urbanització.   
2. Sobre B. Proposició juridicoeconòmica.  
3. Sobre C. Documents específics ressenyats en l'article 133 de la Llei Urbanística Valenciana.  
Amb la presentació d'aquesta sol·licitud s'accepten per la meua representada els termes de les bases generals i particulars de programació que regulen l'adjudicació del present programa, i es declara que aquesta compleix totes i cada una de les condicions exigides per a resultar adjudicatària del programa.  
Per això SOL·LICITA:  
Que siga admesa a tràmit la documentació que s'hi adjunta.  
(Lloc, data i firma del proponent)».  
  
XVIII. Contingut mínim de l'alternativa tècnica  
L'alternativa tècnica del programa d'actuació integrada tindrà el contingut següent:  
a) Identificació del document de planejament que regule l'ordenació detallada a desenvolupar, si aquest està ja aprovat amb anterioritat al present concurs.  
b) Àmbit de l'actuació. Es permetrà la redelimitació de l'àmbit territorial a programar per part de l'alternativa tècnica en les condicions establides en l'apartat M de l'annex I.  
c) Justificació del compliment de les condicions d'integració de l'actuació amb l'entorn.  
d) Existència o no d'agrupació d'interés urbanístic i, si és el cas, estatuts i acords socials d'aquesta agrupació.  
e) Terminis que es proposen per al desenvolupament de l'actuació, i es determinaran tant el corresponent a les obres d'urbanització com a les obres d'edificació dels solars resultants.  
f) Projecte d'urbanització.  
g) Enunciat dels objectius complementaris que es proposen d'acord amb el que disposa la Llei Urbanística Valenciana, amb indicació expressa, si és el cas, dels compromisos d'edificació simultània a la urbanització que estiga disposat a assumir per damunt del mínim legal.  
  
h) Mesures de control de qualitat i compliment de les normes de qualitat ambiental, si és el cas.  
i) Inventari preliminar de construccions, plantacions i instal·lacions la demolició de les quals, destrucció o eradicació exigisca la urbanització.  
j) Estimació preliminar i general d'aquelles despeses d'urbanització variables l'import de les quals, fins i tot sent repercutible als propietaris, no es puga determinar per la concurrència d'ofertes.  
  
XIX. Proposició juridicoeconòmica  
1. La proposició juridicoeconòmica haurà d'incloure necessàriament la documentació relativa als següents aspectes, de conformitat amb el que estableix l'apartat N de l'annex I:  
A) Regulació de les relacions de l'urbanitzador i els propietaris i, en particular, la modalitat de retribució al promotor i informació suficient que permeta als propietaris conéixer les conseqüències econòmiques que comporte per a ells la proposta i l'elecció de cada modalitat de retribució.  
B) Expressió de les magnituds urbanístiques rellevants establides pel planejament que incidisquen en la determinació dels drets d'adjudicació.  
C) Acreditació de la titularitat i identificació gràfica i registral dels terrenys, dins de l'àmbit de l'actuació i a disposició de l'urbanitzador, siguen de la seua propietat o d'altres propietaris amb què tinga contracte suficient, que hagen de quedar afectes, amb garantia real inscrita al Registre de la Propietat, al compliment de les obligacions pròpies de l'esmentat urbanitzador, en ocasió de la firma del contracte, per a assegurar l'execució dels objectius imprescindibles o complementaris del programa. L'afecció es traslladarà a les finques de resultat que s'adjudiquen després de la reparcel·lació.  
D) Full resum de les dades econòmiques rellevants segons el model que s'aprove reglamentàriament.  
E) Descripció dels següents elements economicofinancers relatius a les càrregues urbanístiques:  
a) Pressupost de licitació de l'obra d'urbanització: amb l'abast previst en l'article 168.1.a i b) de la Llei Urbanística Valenciana.  
  
b) Cost de projectes: cost de redacció i direcció dels projectes tècnics, especificant cada projecte, a què fa referència l'article 168.1.c de la Llei Urbanística Valenciana.  
c) Despeses de gestió: despeses de gestió de l'urbanitzador, calculades en un percentatge del que represente la suma de les partides corresponents a conceptes anteriors.   
d) Benefici de l'urbanitzador: benefici empresarial de l'urbanitzador, calculat en un percentatge de la suma dels conceptes expressats en els apartats anteriors, que, en cap cas, podrà superar el 10%.  
e) Càrregues d'urbanització: càrregues d'urbanització que l'urbanitzador es compromet a repercutir, com a màxim, als propietaris afectats pels conceptes anteriorment expressats.  
f) Coeficient de canvi: part alíquota de l'aprofitament objectiu, expressada en tant per u, que correspon a l'urbanitzador en concepte de retribució en sòl per les càrregues d'urbanització, aplicable respecte als propietaris acollits a l'esmentada modalitat de retribució.  
g) Preu del sòl a l'efecte de canvi: preu del sòl a què, en coherència amb el coeficient de canvi, es descomptaran de les càrregues d'urbanització els terrenys d'aquells propietaris que retribuïsquen amb aquests l'urbanitzador.  
h) Finançament: condicions de finançament oferides per l'urbanitzador per al pagament de les quotes d'urbanització aquells propietaris que acollits a aquestes, si és el cas, recolzades per una entitat financera registrada de forma deguda.  
F) Informació sobre la possibilitat d'optar per la modalitat de retribució en diners, i manera, condicions i termini per a l'exercici d'aquesta opció de retribució.  
G) Estimació preliminar de la repercussió unitària per metre quadrat de les despeses variables i de la indemnització individualitzada que corresponga als interessats per construccions i plantacions que hagen de desaparéixer o per altres conceptes.  
2. La proposició juridicoeconòmica es presentarà degudament firmada i datada.  
3. No s'acceptaran aquelles proposicions que tinguen omissions, errors o ratllades que impedisquen conéixer clarament tot allò que l'Ajuntament estime fonamental per a la proposició juridicoeconòmica.  
  
XX. Admissibilitat de variants (art. 131.2.G de la LUV)  
1. Únicament es consideraran variants les modificacions de caràcter tècnic i mai les de caràcter econòmic, sempre que aquestes últimes no alteren substancialment l'ordenació urbanística proposada.  
  
2. No es consideraran variants, per la qual cosa seran admissibles en tot cas, les modificacions de l'àmbit territorial que suposen mers retocs o ajustaments de detall en algun punt perimetral de l'actuació o de les seues connexions viàries, o quan el terreny afegit, per la seua escassa dimensió, no siga tècnicament susceptible de programació autònoma.  
  
  
XXI. Criteris d'adjudicació (art. 286.1.j del ROGTU)  
Els criteris d'adjudicació són els establits en l'apartat O de l'annex I.   
· Criteris de puntuació.  
La puntuació respondrà als següents:  
1. Criteris de puntuació de l'alternativa tècnica:  
A) La connexió adequada de les obres d'urbanització en el seu entorn.   
Puntuació: de 0-30.  
Document susceptible de valoració: projecte d'urbanització.  
B) La qualitat tècnica de les solucions i dels materials proposats per a la urbanització.  
Puntuació: de 0-30.  
Document susceptible de valoració: projecte d'urbanització  
C) El número, disseny, ubicació i qualitat dels habitatges sotmesos a algun règim de protecció que es comprometa a promoure l'urbanitzador sobre el mínim fixat pel planejament.  
Puntuació: de 0-15.  
Document susceptible de valoració: memòria de programa.  
D) La inversió en programes de restauració paisatgística o d'imatge urbana dins de l'àmbit del programa, com a objectius complementaris d'aquest, d'acord amb les directrius establides en els articles 30 a 35 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge.  
Puntuació: de 0-5.  
Document susceptible de valoració: memòria de programa.  
E) Termini d'execució del programa d'actuació integrada.  
Puntuació: de 0-5.  
Document susceptible de valoració: memòria de programa.  
F) Compromís d'edificació simultània a l'edificació dels solars resultants de l'actuació per damunt d'un mínim legalment exigible.  
  
Puntuació: de 0-5.  
Document susceptible de valoració: memòria de programa.  
G) Compromisos addicionals assumits voluntàriament i a càrrec seu per l'urbanitzador.  
Puntuació: de 0-5.  
Document susceptible de valoració: memòria de programa.  
H) Mitjans per al control de cada un de les prestacions que constitueixen l'objecte el programa.  
Puntuació: de 0-5.  
Document susceptible de valoració: memòria de programa.  
La puntuació mínima que haurà de superar en el seu conjunt l'alternativa tècnica per a poder ser valorades la corresponent proposició juridicoeconòmiques que la desenvolupe és de 10 punts.  
2. Criteris de puntuació de la proposició juridicoeconòmica.  
A) La valoració dels terrenys a l'efecte de fixar el coeficient de canvi per al pagament en espècie i la menor proporció de solars o aprofitament que hagen de ser posats a disposició de l'urbanitzador per reparcel·lació forçosa com a retribució a compte de tercers amb els qual no tinga contracte suficient.  
Puntuació: de 0-28.  
Document susceptible de valoració: proposició economicofinancera.  
B) La major proporció de terrenys propis o d'associats que hagen de quedar afectes amb garantia real inscrita en el Registre de la Propietat al compliment de les obligacions especials d'edificació derivades de l'aprovació del programa.  
Puntuació: de 0-37.  
Document susceptible de valoració: proposició economicofinancera.  
C) El menor import de les càrregues d'urbanització integrants del tipus de licitació, expressats en euros per metre quadrat d'edificabilitat.  
Puntuació: de 0-30.  
Document susceptible de valoració: proposició economicofinancera.  
D) Compromisos financers per a l'execució de les obligacions complementàries.  
Assumides, voluntàriament i a càrrec seu, per l'urbanitzador.  
Puntuació: de 0-5.  
Document susceptible de valoració: proposició economicofinancera.  
· Mesa de programació.  
A la mesa de programació, amb la naturalesa d'òrgan tècnic i independent de la mesa de contractació de l'Ajuntament de Puçol, se li atribueix l'exercici de les següents funcions essencials:  
- L'obertura dels sobres i la qualificació de la documentació que inclouen.  
- La determinació dels licitadors que s'ajusten als criteris de selecció establits, amb pronunciament exprés sobre l'admissió o inadmissió d'aquests, i indicaran en aquest últim cas les causes del rebuig.  
  
- Els acords que adopte respecte d'això la mesa de programació tindran la naturalesa d'actes de tràmit i no seran susceptibles de cap recurs, llevat que una altra cosa establisca respecte d'això la normativa sobre contractes de les administracions públiques per als actes de tràmit emanats de la mesa de contractació. Tot això sense perjudici de la facultat dels interessats de presentar al·legacions contra aquests per a la seua consideració per l'òrgan de contractació.  
La mesa de programació estarà composta per:  
1. El secretari de la corporació que actuarà de president i secretari de la mesa.  
2. L'interventor de la corporació.  
3. Tècnic d'administració general adscrit a Urbanisme o tècnic que realitze funcions d'assessorament jurídic en l'Àrea d'Urbanisme.  
  
4. Arquitecte municipal o tècnic d'administració especial que exercisca les esmentades funcions a l'Àrea d'Urbanisme.  
5. Funcionari tècnic d'administració general de l'Àrea de Contractació.   
Tots ells actuaran amb veu i vot.  
  
XXII. Adjudicació del programa (art. 286.1.g del ROGTU)  
1. El programa d'actuació integrada s'aprovarà condicionat a l'efectiva realització de les obres assenyalades en l'apartat P de l'annex I.  
2. Amb anterioritat a la firma del contracte amb l'Ajuntament, l'adjudicatari del programa d'actuació integrada haurà de presentar un resguard acreditatiu d'haver constituït la garantia definitiva en els termes que disposa la base XVI d'aquestes bases particulars i aportar un certificat positiu de trobar-se al corrent de les seues obligacions tributàries i amb la Seguretat Social i un resguard acreditatiu d'haver constituït la garantia definitiva del cost de les indemnitzacions, avaluacions justes i despeses de reallotjament necessaris per a realitzar l'actuació, la totalitat del cost de les obres d'urbanització complementàries i un 7% del cost de les obres d'edificació.  
Les despeses derivades de les publicacions i notificacions s'imputaran a la partida de despeses de gestió del programa d'actuació integrada.  
  
XXIII. Formalització del contracte  
1. En el termini d'un mes, a partir de la notificació de l'acord d'aprovació i adjudicació del programa d'actuació integrada al concursant seleccionat, es formalitzarà en un document administratiu el contracte per al desenvolupament i execució del programa d'actuació integrada. El document de formalització el firmaran l'alcalde, l'urbanitzador i el secretari de la corporació a l'efecte de fedatari públic, i s'hi annexarà un exemplar de les bases particulars de programació.   
  
Amb anterioritat a la formalització del contracte, l'urbanitzador haurà d'acreditar davant de l'administració la constitució de la garantia definitiva.  
2. El contracte podrà elevar-se a escriptura pública quan ho sol·licite alguna de les parts. En tot cas, les despeses derivades del seu atorgament les assumirà l'urbanitzador.  
3. Si per causa imputable a l'urbanitzador no s'hi poguera formalitzar el contracte dins del termini indicat, l'Ajuntament en podrà acordar la resolució, seguint a aquest efecte el procediment establit en la Llei de Contractes del Sector Públic.  
  
XXIV. Dictamen del Consell del Territori i Paisatge (art. 286.1.c del ROGTU)  
En els supòsits establits en la Llei Urbanística Valenciana, s'haurà de demanar l'informe del Consell del Territori i Paisatge. No es considera.  
  
XXV. Compliment  
1. El contracte s'entendrà complit amb motiu de l'adequada execució de la totalitat de les prestacions incloses, i s'extingirà una vegada l'urbanitzador haja procedit al seu total compliment mitjançant la recepció de les obres d'urbanització a favor de l'Ajuntament.  
  
2. Una vegada finalitzades les obres d'urbanització, l'urbanitzador realitzarà un oferiment formal a l'Ajuntament de la recepció de les obres d'urbanització, amb la remissió prèvia per l'urbanitzador de tots els certificats d'obres, les factures emeses per l'empresari constructor i la documentació que justifique el pagament efectiu de les obres.  
3. Perquè puga operar la recepció definitiva de les obres, de forma tàcita o expressa, haurà d'haver-se liquidat prèviament i definitivament el programa.  
4. L'Ajuntament disposarà d'un termini de tres mesos per a inspeccionar les obres d'urbanització i, si és el cas, requerir a l'urbanitzador l'esmena d'aquelles deficiències apreciades, amb indicació del termini per al seu compliment, que es consignarà en una acta de recepció provisional. A l'acte de recepció assistiran, en tot cas, un facultatiu designat per l'Ajuntament, el facultatiu encarregat de la direcció de les obres, l'urbanitzador i el contractista, ambdós assistits, si ho estimen oportú, per un facultatiu. Una vegada esmenades les deficiències apreciades, l'Ajuntament alçarà una acta de recepció definitiva que acreditarà el compliment del contracte i la seua extinció, i començarà llavors el termini de garantia.  
5. La recepció de les obres d'urbanització s'entendrà produïda als tres mesos del seu oferiment formal a l'Ajuntament sense resposta administrativa expressa, o des que queden obertes a l'ús públic.  
6. El termini de garantia serà de 12 mesos des del moment que s'entenguen rebudes per l'Ajuntament. Durant aqueix període, el contractista respondrà dels defectes constructius que es manifesten.   
Finalitzat aquest període, procedirà la devolució de les garanties prestades per l'adjudicatari.  
  
XXVI. Resolució  
1. Són causes de resolució del contracte les previstes en la Llei de Contractes del Sector Públic, així com les derivades de la incapacitat legal sobrevinguda de l'urbanitzador i les altres previstes en la legislació general aplicable a les seues relacions amb l'administració.  
2. Són també causes de resolució del contracte les següents:  
a) La mort o incapacitat sobrevinguda de l'urbanitzador o l'extinció de la seua personalitat jurídica.  
b) La declaració de fallida, de suspensió de pagaments, de concurs de creditors o d'insolvent fallit en qualsevol procediment o l'acord de quitament.  
d) La no-formalització del contracte dins del termini.  
e) La demora injustificada en el compliment dels terminis fixats en les bases generals i particulars de programació, i la resta de terminis establits en la Llei Urbanística Valenciana i les normes que la despleguen.  
f) La inactivitat injustificada de l'urbanitzador durant un període de sis mesos consecutius o nou d'alterns en el desenvolupament i l'execució del programa d'actuació. S'entendrà produïda la inactivitat o l'abandonament quan el desenvolupament i l'execució del programa d'actuació haja deixat de desenvolupar-se o no es desenvolupen amb la regularitat adequada o amb els mitjans humans o materials precisos per a la seua normal execució dins del termini. No obstant això, quan es done aquest supòsit, l'Ajuntament, abans de procedir a la resolució, requerirà a l'urbanitzador perquè regularitze la situació en el termini de cinc dies comptadors des del requeriment, llevat que la precisió de la seua execució exigisca un termini major.  
g) La imposició d'alguna sanció a l'urbanitzador per infraccions urbanístiques o mediambientals greus o molt greus en relació amb l'àmbit programat serà causa de resolució del contracte. A aquest efecte, es requerirà que la resolució del corresponent expedient sancionador haja guanyat fermesa o posat fi a la via administrativa.  
h) L'obstaculització per l'urbanitzador de l'exercici dels drets i deures urbanístics dels afectats per la programació. S'entén inclòs dins d'aquesta causa de resolució l'incompliment per l'urbanitzador de l'obligació de facilitar informació perquè els propietaris puguen optar per la modalitat de retribució i perquè aquests puguen exercitar plenament els drets que la Llei Urbanística Valenciana els atorga.  
  
i) La resolució anticipada de l'adjudicació per a la seua gestió directa per causa justificada d'interés públic, sense perjudici de les compensacions econòmiques a què això done lloc i que haurà d'avaluar l'acord corresponent.  
j) La suspensió de llicències en l'àmbit programat, l'aprovació de plans o projectes incompatibles amb el desenvolupament del programa, així com les resolucions administratives que impedisquen prosseguir-lo o paralitzen el seu desenvolupament material o econòmic per inactivitat de l'administració durant més de sis mesos i de manera rellevant; l'urbanitzador té dret a instar la resolució amb les compensacions procedents.  
k) La renúncia de l'urbanitzador davant d'una retaxació de càrregues fundada en causa legal que implique un increment de l'import de les càrregues previst en la proposició juridicoeconòmica superior al 20%.  
l) La realització per l'urbanitzador de pràctiques manifestament restrictives de la competència al mercat immobiliari relacionades amb el programa d'actuació. S'entendrà per pràctiques manifestament restrictives de la competència la inobservança de les regles d'exclusió d'entitats en la selecció de l'empresari constructor, els acords de repartiment de mercat i aquelles altres que, d'alguna altra manera, defrauden o falsegen la lliure competència.  
m) El descobriment de condicions territorials no tingudes en compte en acordar el programa d'actuació i que facen legalment inviable la prossecució d'aquesta, sense perjudici de les compensacions que procedisquen, si és el cas, o de la possibilitat d'esmenar les seues previsions, si això fóra possible, sense desvirtuar-les substancialment.  
n) Incórrer el contractista, durant la vigència del contracte en alguna de les prohibicions de contractar previstes en l'article 49 de la Llei de Contractes del Sector Públic.  
o) Les reiterades deficiències en l'execució del contracte.  
p) L'incompliment greu dels deures essencials de l'urbanitzador directament imposats per aquesta llei.  
q) L'incompliment d'alguns dels compromisos oferits.  
r) La caducitat del programa per transcurs del termini total per a escometre'l i, si és el cas, la pròrroga.  
s) El mutu acord entre l'Ajuntament i l'urbanitzador, sense perjudici de les indemnitzacions que, si és el cas, procedisquen en benefici dels propietaris de terrenys o altres afectats.  
t) La subcontractació total o parcial de prestacions que siguen objecte del contracte sense l'autorització expressa prèvia de l'Ajuntament.  
u) La suspensió, per causa imputable a l'Ajuntament, de la iniciació del contracte per un termini superior a sis mesos a partir de la data assenyalada en aquest per al seu començament.  
v) El desistiment o la suspensió del contracte per un termini superior a un any acordada per l'Ajuntament.  
3. Per a la resolució del contracte entre l'Ajuntament i l'urbanitzador serà preceptiva la prèvia emissió d'informe favorable pel Consell del Territori i el Paisatge.  
4. L'Ajuntament, en resoldre l'adjudicació, podrà acordar que l'urbanitzador continue l'execució del programa sota les seues mateixes condicions, durant el temps indispensable per a evitar perjudicis a l'interés públic.  
5. La resolució de l'adjudicació l'acordarà l'Ajuntament, amb audiència prèvia a l'urbanitzador, per un termini de 10 dies hàbils, i amb el dictamen previ del Consell del Territori i el Paisatge, que podrà ser instat també per l'urbanitzador. Sense perjudici de les responsabilitats econòmiques que siguen procedents, això determinarà la cancel·lació de la programació i la subjecció de l'àmbit de l'actuació al règim del sòl urbanitzable sense programació.  
  
XXVII. Prerrogatives de l'administració (art. 286.1.e del ROGTU)  
  
L'Ajuntament té totes les prerrogatives que, en general, reconeix la legislació de contractes de les administracions públiques, entre les quals, les d'interpretar el present contracte administratiu especial, resoldre els dubtes que oferisca el seu compliment, modificar els termes de l'adjudicació per causes imprevistes o no previstes en les presents bases i que siguen d'interés públic, acordar la seua resolució i determinar els efectes d'aquesta.  
  
XXVIII. Jurisdicció competent (art. 286.1.f del ROGTU)  
És competent l'orde jurisdiccional contenciós administratiu per a conéixer de les qüestions que puguen suscitar-se en la preparació, resolució, i execució del contracte administratiu especial entre l'administració i l'agent urbanitzador seleccionat en pública concurrència.  
  
  
  
ANNEX I  
  
A) Objecte del contracte.  
  
Àmbit d'actuació: Unitat execució: UE J  
Número d'expedient: 1034/11  
  
B) Ordenació urbanística.  
  
  
  
C) Memòria de necessitats i objectiu del programa d'actuació.  
  
  
  
D) Fitxa de gestió.  
  
  
  
E) Criteris i objectius territorials.  
  
  
  
F) Criteris d'ordenació urbanística  
  
  
G) Objectius de l'edificació.  
  
  
  
H) Prescripcions tècniques dels documents d'ordenació i gestió.  
  
  
  
I) Preu licitació.  
  
  
  
J) Terminis de desplegament i execució del programa.  
  
  
  
K) Garanties   
  
  
L) Presentació de proposicions.  
  
  
  
M) Redelimitació de l'àmbit territorial.  
La redelimitació de l'àmbit territorial es permetrà sempre que es produïsquen les condicions següents:  
Per ajustos de vores.  
Per connexions de serveis.  
  
N) Proposició juridicoeconòmica (a omplir pel proponent).  
  
  
\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*  
  
ANEXO I  
  
A) Objeto del contrato.  
  
Ámbito de actuación: Unidad ejecución. UE J  
Número de expediente: 1034/11  
  
B) Ordenación urbanística.  
  
  
  
C) Memoria de necesidades y objetivo del programa de actuación.  
  
  
  
D) Ficha de gestión.  
  
  
  
E) Criterios y objetivos territoriales.  
  
  
  
F) Criterios de ordenación urbanística  
  
  
G) Objetivos de la edificación.  
  
  
  
H) Prescripciones técnicas de los documentos de ordenación y gestión.  
  
  
  
I) Precio licitación.  
  
  
  
J) Plazos de desarrollo y ejecución del programa.  
  
  
  
  
  
K) Garantías   
  
  
L) Presentación de proposiciones.  
  
  
  
M) Redelimitación del ámbito territorial.  
La redelimitación del ámbito territorial se permitirá siempre y cuando se produzcan las siguientes condiciones:  
Por ajustes de bordes.  
Por conexiones de servicios.  
  
N) Proposición jurídico-económica (a rellenar por el proponente).  
  
  
  
O) Criterios de adjudicación.  
  
  
  
P) Adjudicación conexa o condicionada.  
  
  
  
  
  
  
O) Criteris d'adjudicació.  
  
  
  
P) Adjudicació connexa o condicionada.  
  
