Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 8590, del 12-07-2019 (2019/6659)

RESOLUCIÓ de 18 de juny de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació dels informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedients 59/18-EAE El Campello i 67/18-EAE Catral.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8590

Data del DOGV
:   12-07-2019

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2019/6659


Data del document
:   18-06-2019

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica
    * Catral
    * Campello, el
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 18 de juny de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació dels informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedients 59/18-EAE El Campello i 67/18-EAE Catral. [2019/6659]  
De conformitat amb l'article 51.7 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de l'informe ambiental i territorial estratègic, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana els informes ambientals i territorials estratègics, corresponents als expedients 59/18-EAE El Campello i 67/18-EAE Catral.  
  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Objecte: modificació puntual del Pla general per a l'ampliació del cementeri al Campello  
Tràmit: avaluació ambiental estratègica de la modificació de Pla  
Promotor: Ajuntament del Campello  
Autoritat Substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme  
Localització: el Campello (Alacant)  
Núm. d'expedient: 059/7168-SVQ.  
  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en la sessió del 30 de maig de 2019, va adoptar l'acord següent:  
Vista la proposta d'informe ambiental i territorial estratègic de la modificació puntual del Pla general per a ampliació del cementeri del Campello, en els termes següents:  
A. Fonaments pels quals se sotmet la modificació a avaluació ambiental estratègica.  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE del Parlament Europeu i del Consell, de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta directiva s'incorpora al dret intern espanyol mitjançant la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret autonòmic mitjançant la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana (LOTUP), en la qual s'estableix (art. 46), que seran objecte d'avaluació ambiental i territorial estratègica ordinària els plans i programes, així com les seues modificacions, que s'adopten o aproven per una administració pública, i l'elaboració i aprovació dels quals siga exigida per una disposició legal o reglamentària, o per acord del Consell.  
El Reial decret legislatiu 7/2015, de 30 d'octubre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de sòl i rehabilitació urbana, estableix en l'article 22 que els instruments d'ordenació territorial i urbanística estan sotmesos a avaluació ambiental, de conformitat amb el que es preveu en la legislació d'avaluació ambiental.  
En la LOTUP s'estableix (art. 46), que seran objecte d'aquesta avaluació ambiental i territorial estratègica ordinària els plans i programes, així com les seues modificacions, que s'adopten i aproven per una administració pública, i l'elaboració i aprovació de la qual siga exigida per una disposició legal o reglamentària o acord del Consell, complint els supòsits de l'apartat 1 d'aquest article.  
Conforme a l'estipulat en l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental determinarà si un pla o programa ha de ser objecte d'avaluació ambiental i territorial estratègica, simplificada o ordinària, en els supòsits que s'hi preveuen i tenint en compte els criteris establits en l'annex VIII de la llei, tot això prèvia consulta a les administracions públiques afectades i d'acord amb les fases de la tramitació exposades en l'article 49.  
  
B. Document inicial estratègic  
B.1 Documentació aportada  
En data 5 d'octubre de 2018, el Servei Territorial d'Urbanisme d'Alacant va remetre al Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica, la modificació puntual del Pla general per a l'ampliació del cementeri del Campello, l'objectiu del qual és, a l'efecte que es produïsca un pronunciament per part de l'òrgan ambiental:  
- L'ampliació del cementeri existent, a causa del seu rebliment, mitjançant la requalificació i annexió de sòl confrontant (clau P), per a ampliar el nombre d'unitats d'enterrament necessàries a curt termini, establint així mateix la reserva de sòl dotacional de 25 m lliure d'edificacions, segons estableix el Decret 39/2005, de 25 de febrer, del Consell de la Generalitat (modificat pel Decret 195/2009), que aprova el Reglament pel qual regulen les pràctiques de policia sanitària mortuòria en l'àmbit de la Comunitat Valenciana.  
La documentació remesa en suport digital consisteix en:  
- Esborrany de la modificació puntual del Pla general per a l'ampliació del cementeri del Campello.  
- Document inicial estratègic.  
Revisada la documentació, es comunica l'obertura de l'expedient (059/6925-VBT), en escrit de 5 d'octubre de 2018.  
B.2 Informació territorial  
El municipi del Campello, situat a la comarca de l'Alacantí a la província d'Alacant, té una població de 27.604 habitants (segons l'IVE, a 01.01.2017), distribuïts en un nucli de població principal i uns altres 13 de menor entitat. La superfície del terme municipal és de 55,27 km². Se situa a una altitud de 26 msnm i a una distància de 13 km de la capital de la província.  
Confronta amb els municipis d'Aigües, Busot, Alacant, Mutxamel i Sant Joan d'Alacant, a l'oest; Orxeta i la Vila Joiosa al nord; la mar Mediterrània a l'est; i Alacant, al sud.  
El terme compta amb 23 km de costa, destacant la platja de Muchavista (que és el nom que rep la continuació de la platja de Sant Joan, pertanyent a Alacant, en el terme municipal del Campello) i la que se situa en el propi nucli urbà. A mig camí entre les dues platges, desemboca el riu Motnegre (anomenat Riu Sec) en l'Horta d'Alacant, el cabal del qual al seu pas pel Campello sol ser nul, encara que pot canalitzar avingudes en moments de fortes pluges (riuades).  
  
En el seu litoral, són també molt conegudes la platja del carrer del Mar, situada en el passeig marítim (en el nucli urbà), les cales dels Banys de la Reina, en la Illeta, i les cales de la Coveta Fumà ?nucli de població del municipi del Campello, amb una població aprox. de 1.060 hab., que pateix un important desenvolupament urbanístic des de fa alguns anys?. L'orografia del Campello és plana en la seua part sud, mentre que la zona nord del terme ve condicionada pels contraforts del Cabeçó d'Or, sent l'Alt del Blanquinar el punt més elevat del terme municipal, amb 455 msnm.  
Originalment va ser un poble de pescadors i d'agricultors, però el turisme, la construcció i altres activitats relacionades constitueixen actualment les activitats econòmiques més importants en el municipi.  
B.3. Planejament vigent  
El Pla General del Campello va ser aprovat definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme el 30 de juliol de 1986 (BOP 27, 29, 30 de 1988/02/03-05-06). El 12 d'abril de 2011, la Comissió Territorial d'Urbanisme va aprovar la revisió del pla general del Campello (BOP 89-1, 2011/05/12), que la sentència del Tribunal Suprem de 25 d'abril de 2016 va declarar nul de ple dret, per la qual cosa recuperem la vigència del Pla General de 1986. No consta que el Pla General fora avaluat ambientalment.  
En aquest pla es contempla una àmplia superfície d'equipament públic amb destinació a la construcció del nou cementeri, situada en la zona de la Serra de la Ballestera, en la carretera de Busot. Aquesta ubicació, notablement allunyada del nucli urbà, i amb l'única possibilitat d'accés per la CV-777, no compta en l'actualitat amb cap mitjà de transport públic del qual servir-se, provocant que en aquestes circumstàncies, la construcció d'un nou cementeri resulte una alternativa viable a mitjà termini, però que exigeix un període d'alternança de totes dues instal·lacions, sent per tant compatible amb l'ampliació de l'establiment actual.  
  
B.4 Objecte i justificació de la proposta de la modificació  
- Abast i àmbit de la modificació.  
D'acord amb el document inicial estratègic i la documentació remesa, la modificació puntual de Pla General d'Ordenació Urbana del Campello, per a complir tots els seus objectius i mantindre l'equilibri del Pla general a l'efecte del càlcul de l'estàndard dotacional global, ha establit un àmbit amb una superfície total de 819.002,47 m², que ve definit per:  
- Al nord: el barranc del Mesell;  
- Al sud: el carrer Sant Bartomeu, part del Corriol de la Platja i part del Corriol de Sant Joan a Aigües;  
- A l'oest: el traçat de l'antiga carretera nacional N-332;  
- A l'est: el litoral mediterrani.  
Dins d'aquest àmbit, es veuen afectats tant sòls urbans com aquells qualificats pel Pla general com a urbanitzables en execució (Pla parcial Alkabir i Pla parcial Poble Nou), i sòls urbanitzables programats (Pla parcial la Mar).  
No obstant això, en l'anàlisi ambiental de la proposta, l'abast se circumscriurà a l'àmbit del cementeri i els possibles efectes sobre el medi ambient derivats de la proposta, quedant les qüestions urbanístiques definides en el corresponent informe de l'òrgan competent, així com en les determinacions que s'hi fixen abans de l'aprovació definitiva.  
  
- Descripció de la problemàtica sobre la qual s'actua.  
El cementeri municipal del Campello, està situat en la zona denominada urbanització l'Almadrava, delimitat per les vies del Tram Alacant-Benidorm, el carrer Cap de Pals i la urbanització Llop Marí. Es tracta d'una parcel·la que ocupa una superfície aproximada de 9.504,64 m², qualificada de Sistema d'Equipaments Públics (Clau E1) en sòl urbà consolidat. Al voltant d'aquest sòl, el Pla general vigent contempla una zona de Sistema de Parcs i Jardins públics (clau P) amb una superfície total de 9.965,33 m².  
La situació de rebliment d'aquesta instal·lació s'ha advertit per part dels serveis tècnics municipals des de fa diversos anys. Des de la seua construcció, fa més de 60 anys, s'han realitzat almenys 9 ampliacions, comptant en l'actualitat amb una capacitat de 1772 nínxols i 361 panteons particulars.  
Les últimes ampliacions s'han produït l'any 2002 (125 nínxols), l'any 2006 (172 nínxols) i la més recent en 2014 (155 nínxols).  
  
En el moment actual, existeixen disponibles uns 116 nínxols, propietat de l'ajuntament, sent l'ocupació mitjana aproximada dels últims anys d'uns 24 nínxols anuals.  
Tot això ens porta a la conclusió que, de continuar amb les mateixes xifres, la capacitat del cementeri actual té un horitzó de 5 anys.  
D'aquesta forma, l'Ajuntament del Campello es planteja, per mitjà d'una modificació puntual del Pla general, requalificar i annexionar sòl confrontant (clau P) al cementeri per a ampliar el nombre d'unitats d'enterrament necessàries a curt termini, establint la reserva de sòl dotacional de 25 metres lliure d'edificacions, segons estableix el Decret 39/2005, de 25 de febrer, del Consell de la Generalitat, pel qual es regulen les pràctiques de policia sanitària mortuòria en l'àmbit de la Comunitat Valenciana.  
  
Ordenació Proposada Cementeri  
La present modificació ve propiciada per la recent sentència del Tribunal Suprem, que declarava nul de ple dret la revisió del Pla general de 2011, i que en l'àmbit que ens ocupa proposava l'ampliació del cementeri actual. Un altre antecedent rellevant és, sens dubte, el Pla parcial Llop Marí, instrument de planejament que va servir per a l'edificació de l'entorn pròxim al cementeri i que, estant subjecte a les corresponents cessions de vials i zones verdes, en l'actualitat no ha complit amb les seues obligacions, havent gaudit dels drets que tals obligacions li conferien. Aquest planejament parcial també qualificava uns terrenys de zona esportiva sense edificabilitat, no estant clar en la legislació de l'any 1956 que aquests terrenys esportius foren de cessió obligatòria.  
  
Referent a això, el consistori va tramitar el corresponent projecte de reparcel·lació en l'àmbit del PP Llop Marí que preveia exclusivament obtindre aquells sòls de vocació pública en el moment de la seua tramitació, és a dir, que foren públics tant en el PP Llop Marí com en el PG 2011 (anul·lat pel Tribunal Suprem el PG 2011), i es perdia la referència espacial en la qual es donava suport al Projecte de Reparcel·lació.  
  
La pretensió actual consisteix a tramitar el projecte de reparcel·lació de forma independent del present planejament, basant-se en les obligacions derivades del Pla parcial que va permetre l'edificació de l'àmbit Llop Marí, i plantejar una ordenació conseqüent amb aquest àmbit, però que admeta certes actuacions privades incompatibles amb aquesta ordenació equilibrant el resultat final.  
D'altra banda, hem pres com l'entorn pròxim del Pla parcial Llop Marí, l'àmbit definit per l'antiga carretera nacional 332, el barranc del Mesell, el litoral del Mar Mediterrani i el carrer Sant Bartomeu. En aquest entorn, trobem uns altres quatre planejaments parcials: el Pla parcial Alkabir; el Pla parcial Poble Nou; el Pla parcial la Mar, i; el Pla parcial Mediterrània.  
El Pla general de 1986 qualifica els dos primers com a sòl urbanitzable en execució (SUP/E), mentre que els altres dos es corresponen amb sengles sectors de sòl urbanitzable, que es van aprovar durant la vigència del PG1986.  
La present modificació incorpora aquests sectors com a zones de nova urbanització en la terminologia de l'annex IV de la Llei 5/2014, incloent-hi les corresponents fitxes de zona, remetent l'ordenació d'aqueixos àmbits als instruments que els van desenvolupar.  
- Objectius de la planificació  
Encara que, com hem assenyalat, l'avaluació ambiental se centrarà en els possibles efectes significatius sobre el medi ambient que es podrien derivar de l'ampliació del cementeri, d'acord amb el document inicial estratègic, la modificació puntual de Pla General d'Ordenació Urbana del Campello, l'esborrany de la qual acompanya el present document d'inici, té com a objectius els següents:  
· Ampliar la superfície destinada a cementeri municipal, regularitzant la seua fita est. S'ha optat per la definició d'una fita que compense superficialment els sòls públics municipals, però que respecte almenys dues de les instal·lacions esportives existents: la pista de tenis i la piscina.  
· Definir el perímetre de protecció de zona dotacional amb destinació a superfície viària, zona verda o dotacional esportiu privat, lliure d'edificacions residencials, al voltant del cementeri, amb un ample de 25 m, que estableix l'art. 42.2 del Decret 39/2005, del Consell de la Generalitat Valenciana.  
· Definir la xarxa viària prevista en el PG86 com a xarxa primària, com a Via Litoral a l'efecte d'acomplir l'Estratègia Territorial de la Comunitat Valenciana. Ajustant el seu traçat a fi de produir la connexió amb el carrer Cocentaina mitjançant la utilització del pas a diferent nivell del PP la Mar, prolongant el carrer Déntol provinent del PP la Mar, fins a connectar-lo amb l'av. Cova del Llop Marí.  
· Ajustar les alineacions en el front del carrer Cap de Pals, així com incorporar una zona verda enfront d'aquella.  
· Transformar en zona verda diverses parcel·les municipals destinades a diversos usos dotacionals de la xarxa secundària, per a compensar la reducció de zona verda que les anteriors noves qualificacions produeixen.  
· Transformar en viari públic alguns terrenys considerats edificables pel Pla General de 1986, per a compensar l'aparició de la zona esportiva privada.  
· Regularitzar els límits de l'antic Pla parcial Alkabir, ajustant-los a l'efectiu Domini Públic Hidràulic, així com supressió d'una connexió rodada poc viable sobre la confluència dels dos barrancs, així com: ampliació de la zona verda litoral; nova delimitació de les zones verdes ajustades a les efectivament materialitzades; i inclusió d'una nova fita de la zona verda situada més a l'oest, ampliant-la en les zones més pròximes a l'edificació, i reduint-ne l'espai en la zona actualment més allunyada.  
- Sòl Afectat per la modificació puntual.  
El sòl afectat per la modificació està classificat com a sòl urbà, sòl urbanitzable en execució i sòl urbanitzable. Pel que respecta al sòl classificat com a sòl urbà, té les següents qualificacions de partida:  
  
  
Clau P Sistema de parcs i jardins públics anteriorment Zona Verda i Zona esportiva del Pla parcial Llop Marí 9.965,33 m²  
Clau 13 Zona d'edificació unifamiliar aïllada anteriorment accés viari Pla parcial Llop Marí 302,97 m²  
Clau 15b Zona d'ordenació anterior, zona de Poble Espanyol 314,08 m²  
Clau V Sistema viari 141,86 m²  
  
  
El sòl afectat classificat com a sòl urbanitzable en execució, queda incorporat al Pla General de 1986 en virtut de la disposició final segona de les NNUU del PG86, fent en el nostre àmbit referència als plans parcials Alkabir i Poble Nou. Les parcel·les afectades per aquesta modificació tenen la següent qualificació en aquests instruments:  
  
Pla parcial Alkabir  
Clau MU Edificació mitja densitat. Bloc Obert. 52.100,24 m²  
Clau BU Edificació baixa densitat. Habitatges unifamiliars. 15.182,47 m²  
Clau P Sistemes d'espais lliures. Zones Verdes. 18.787,33 m²  
Clau V Sistema viari. 1.268,89 m²  
Pla parcial Poble Nou  
Parcel·les de serveis públics necessaris. Depòsit, Depuradora i Transformador. 1.901,39 m²  
  
  
El sòl afectat classificat de sòl urbanitzable queda incorporat al Pla General de 1986, en virtut de les aprovacions definitives del Pla Parcial que el desenvolupa, així com de la seua urbanització, apareixent en el nostre àmbit una referència als Plans Parcials SUP10 la Mar (AML 7982/12/23) i SUP14 Mediterrània (MEN 1057/12/07). Les parcel·les afectades per aquesta modificació tenen la qualificació següent:  
  
Pla Parcial SUP10 la Mar  
Depòsit d'aigua 333,07 m²  
Zones esportives 3.115,39 m²  
  
  
Aquesta modificació afecta a elements de la Xarxa Primària, segons el que s'estableix en l'art. 24 de la LOTUP:  
- Àmplia el cementeri actual existent.  
- Qualifica de Via Litoral segons la directriu 137 de l'ETCV, la xarxa primària existent coincident amb l'avinguda de l'Almadrava i l'avinguda de la Cova del Llop Marí, redefinint la connexió viària de la zona, que es preveia mitjançant una connexió de l'avinguda de la Cova de Llop Marí amb el carrer Cocentaina, que es realitza a través de la comunicació amb el carrer Déntol i el pas inferior realitzat en el Pla Parcial la Mar, evitant un pas a nivell en la línia del ferrocarril.  
B.6 Selecció d'alternatives proposades.  
- Descripció alternatives.  
Com adés s'ha vist, el vigent Pla general contempla una àmplia superfície d'equipament públic amb destinació a la construcció del nou cementeri, situada en la zona de la Serra de la Ballestera, en la carretera de Busot.  
Aquesta ubicació, notablement allunyada del nucli urbà, i amb l'única possibilitat d'accés per la CV-777, no compta en l'actualitat amb cap mitjà de transport públic del qual servir-se. Provocant que, en aquestes circumstàncies, la construcció d'un nou cementeri resulte una alternativa viable a mitjà termini, però que exigeix un període d'alternança de totes dues instal·lacions, sent per tant compatible amb l'ampliació de l'establiment actual.  
- Alternativa 0: cap actuació  
No modificar el Pla General, passant a traslladar el cementeri a la ubicació prevista pel vigent PG86. Aquesta alternativa presenta una sèrie d'inconvenients que es descriuen a continuació:  
a. La ubicació d'aquest sòl d'equipament, allunyada del nucli urbà, implica, a més de les despeses de construcció del nou cementeri, la implantació de tots els serveis necessaris per al seu funcionament.  
  
b. L'accessibilitat urbana al sòl, únicament està resolta en l'actualitat per la carretera de Busot, i sempre amb transport privat, a diferència de la ubicació actual, que compta amb parada del TRAM i es troba en una ubicació integrada a la ciutat.  
c. El trasllat de les instal·lacions de cementeri a una ubicació tan deslocalitzada respecte del nucli urbà, podria generar cert rebuig social.  
  
- Alternativa 1  
Consisteix a recuperar l'ordenació del Pla parcial Llop Marí, per a transformar tota la zona verda prevista en aquell com a ampliació del cementeri, excepte els terrenys que es troben a menys de 25 metres de la qualificació residencial obrant; en aquests terrenys es planteja deixar la qualificació de zona verda.  
- Alternativa 2.  
Es planteja com una variant de l'alternativa 1, que planteja no solament recuperar l'ordenació del Pla parcial Llop Marí, sinó que, atès que la zona verda municipal ha sigut envaïda parcialment per instal·lacions esportives o els seus espais funcionals, proposa una delimitació de l'àmbit que respecte part d'aqueixes instal·lacions esportives, però que no produïsca un perjudici en el sòl municipal i, per tant, compense els espais envaïts amb espais esportius en l'antic Pla Parcial Llop Marí, i que el consistori té dubtes sobre si aquests resultaven de cessió obligatòria amb la legislació urbanística estatal d'aplicació en el moment de la seua aprovació. Davant aquestes circumstàncies, es considera el supòsit més favorable per a la Comunitat de Propietaris de Llop Marí, això és, que els terrenys esportius del PP Llop Marí no resultaven de cessió obligatòria.  
Aquestes instal·lacions esportives, que en el Pla General de 1986 es van qualificar de zona verda, produeixen una reducció de les dotacions públiques previstes en el PG86, que es proposa compensar mitjançant la reclassificació a públics de terrenys qualificats de privats en aquest pla, o en els planejaments de desenvolupament que s'hi van incorporar.  
  
Al seu torn, la reducció de la zona verda existent a l'entorn del cementeri íntegrament, per a evitar una reducció de la ràtio de zones verdes en el nostre àmbit, es compensa amb la reclassificació com a zones verdes de diverses dotacions dels plans parcials Poble Nou, la Mar i Mediterrani, majoritàriament augmentant zones verdes confrontants.  
- Alternativa 3  
Per a compensar la disminució de les zones verdes en l'àmbit s'ha estudiat la possibilitat de realitzar la compensació, amb zones verdes més allunyades del nostre àmbit. Però aquesta alternativa ha sigut descartada perquè es pretén compensar la pèrdua de zona verda de manera que, per a vianants, siga possible compatibilitzar la substitució.  
- Alternativa 4  
Es planteja com una ordenació que pretén compensar el dèficit d'aprofitament que implicaria l'alternativa 2, mitjançant un augment d'aprofitament i canvi d'ús de les 8 parcel·les existents al nord de l'accés al mar disposat en el Pla Parcial Llop Marí. Tenint en compte l'afecció de la franja de servitud, de manera que un increment de l'edificabilitat en aquesta zona compensara els perjudicis derivats de la modificació, i l'equilibri dotacional es produïsca amb la transformació de diversos sòls dotacionals de l'entorn compensant la reducció de la zona verda.  
  
Respecte a la connexió del viari previst com a xarxa primària s'han considerat diverses alternatives:  
- Alternativa 0: no modificar el traçat actual de la xarxa primària, realitzant una connexió a nivell en la prolongació de l'avinguda de la Cova del Llop Marí, connectant amb el c/ Cocentaina. Realitzar un pas a nivell, no té cap sentit, perquè seria generar un punt conflictiu en el traçat viari i tramviari que en l'actualitat no existeix.  
- Alternativa 1: realitzar un traçat a diferent nivell en aqueix mateix punt, no resulta viable. Exigeix un espai tant a l'est com a l'oest del ferrocarril, del qual en l'actualitat no disposem. Al seu torn, no existeix un trànsit rodat tan intens, que no siga susceptible de ser absorbit pel pas a diferent nivell existent més al nord. Aquesta alternativa continua deixant el Parc Amerador, Alkabir Platja i el Pla Parcial la Mar amb un únic accés.  
- Alternativa 2: consisteix a connectar l'avinguda de la Cova del Llop Marí, amb el carrer Déntol del Pla Parcial la Mar, de manera que es prolongue la xarxa primària de comunicacions i es connecte amb el carrer Cocentaina a través del pas a diferent nivell existent. Permetent una major eficiència i economia dels recursos públics, perquè evita la realització de la despesa en un altre pas a diferent nivell. Aquesta alternativa permet la connexió viària de Parc Amerador, Alkabir Platja i Pla Parcial la Mar, per almenys dos punts. Possibilita la transformació d'aquesta xarxa primària viària en la Via Litoral que reclama l'Estratègia Territorial de la Comunitat Valenciana, possibilitant un traçat el més pròxim possible a la ribera marina.  
- Selecció alternativa proposada.  
De les propostes plantejades, es preveu desenvolupar per mitjà d'una modificació puntual de Pla General d'Ordenació Urbana del Campello, l'alternativa 2, tant referent a l'ampliació del cementeri com referent al traçat del viari, que:  
· Permet l'ampliació del cementeri actual, possibilitant una transició entre la nova infraestructura i la present, menys lesiva per als interessos del conjunt de la població.  
· Defensa els interessos públics en preservar la superfície de zona verda prevista en el Pla Parcial Llop Marí.  
· Connecta la xarxa primària viària, prevista en el PG86, evitant un perillós pas a nivell.  
· Permet mantindre parcialment els usos esportius de què, en l'actualitat, gaudeix la CP Llop Marí.  
· Compensa la reducció dels sòls públics en aquest àmbit amb terrenys qualificats de privats en el PG86.  
· Regularitza el perímetre del planejament en els límits amb els Dominis Públics afectats.  
· Compensa les zones verdes amb equipaments situats dins del SUP/E POBLE NOU, i el Sòl Urbanitzable ja gestionat, denominat, SUP/10 PP la Mar.  
Hem d'especificar que l'aparició d'una zona dotacional esportiva privada (clau DOT-SQD-(E1)) de 2.990,15 m² es compensa amb la reducció dels sòls edificables privats següents:  
- La qualificació com a viari de xarxa primària de 302,97 m² que compten amb la qualificació de Zona d'Edificació Unifamiliar Aïllada (clave 13).  
- La qualificació com a viari de xarxa secundària 314,08 m² que compten amb la qualificació de Zona d'Ordenació Anterior (clave 15b).  
- La qualificació com a viari de xarxa secundària de tres porcions de sòl de 1247,06 m², 513,02 m² i 715,21 m² que compten amb la qualificació de Zona d'Ordenació en Curs d'Execució (clave 25) que ens remet a l'ordenació del PP Alkabir, que els qualifica de Residencial Dominant Zona Mitja Densitat (clau MU).  
Hem d'assenyalar que els equipaments utilitzats previstos en el SUP/E Poble Nou són terrenys qualificats de Serveis Urbans, que no han sigut utilitzats per a tals finalitats.  
D'una banda la depuradora ha sigut substituïda per la connexió a la xarxa general de Sanejament que compta amb connexió a l'EDAR Alacantí Nord i a l'EDAR Orgègia.  
D'altra banda, el depòsit d'aigua potable, ha sigut substituït per la connexió a la xarxa de proveïment d'aigua potable municipal.  
Finalment, el transformador ha variat la seua ubicació en funció dels interessos de desenvolupament de la companyia elèctrica.  
S'ha triat els equipaments D3 i D4, amb destinació a dotacions esportives i jocs, ja que en estar situats dins de la zona de protecció de costes, no hi permeten la construcció d'instal·lacions, i la seua conversió en zones verdes, que permeten la instal·lació de jocs i la pràctica d'esports, no minva la qualitat de la urbanització.  
C. Possibles efectes sobre el medi ambient  
Atesos els aspectes inclosos en el document inicial estratègic i consultat el sistema d'informació geogràfica d'aquesta Conselleria s'aporten els aspectes ambientals següents, que hagueren de tindre's en compte per a l'avaluació dels possibles efectes sobre el medi ambient produïts per l'ampliació del cementeri pròpiament dita:  
  
- Impactes sobre el medi físic  
Ens trobem davant una modificació puntual per a ampliació del cementeri del Campello, a causa del seu rebliment, mitjançant la requalificació i annexió de sòl confrontant (clau P), per a ampliar el nombre d'unitats d'enterrament necessàries a curt termini, establint així mateix la reserva de sòl dotacional de 25 m lliure d'edificacions, segons estableix el Decret 39/2005, de 25 de febrer, del Consell de la Generalitat (modificat pel Decret 195/2009), que aprova el Reglament pel qual regulen les pràctiques de policia sanitària mortuòria en l'àmbit de la Comunitat Valenciana.  
La cartografia SIOSE contempla ja en la zona l'ús com a cementeri de l'existent, envoltat d'un discontinu format per zona verda i arbratge (40 %), Edificació d'habitatge unifamiliar i aïllat (35 %), viaris i zones per als vianants sense vegetació (18 %) i sòl no edificat (7 %).  
- Impactes sobre el mitjà biòtic  
En trobar-se en sòl urbà i urbanitzable no es produeixen impactes sobre el mitjà biòtic.  
- Afeccions territorials  
En el SNU de la canalització que bufona amb el PP Alkabir donada la seua entitat menor, s'estarà al que fixe l'òrgan competent sectorial en matèria de domini públic hidràulic.  
- Exposició a riscos ambientals  
Els terrenys afectats per la modificació puntual no estan exposats a risc de lliscament, subsidència o col·lapse. L'erosió actual és molt baixa (0-7 Tn/ha/any), mentre que l'erosió potencial és baixa (7-15 t/ha/any), lògicament pel seu caràcter urbà. La vulnerabilitat a aqüífers és baixa en tot l'àmbit de la modificació, si bé no obstant això serà un element a tindre en compte, pel que fa als condicionants hidrogeològics a considerar en l'ampliació, d'acord amb la normativa en vigor.  
  
- Impactes sobre el patrimoni  
Quant a la possible afecció sobre elements del patrimoni, hauria de tindre's en compte i obtindre pronunciament de l'òrgan competent, atès que el cementeri es troba incorporat en l'inventari de jaciments arqueològics.  
D. Consultes realitzades  
Per part de la direcció general competent, com a òrgan ambiental, s'ha sotmès a consultes el document inicial estratègic, conforme al que es disposa en l'art. 51 de la LOTUP, a fi de definir el contingut de l'estudi ambiental i territorial estratègic (EATE), a les següents administracions perquè, si ho estimen oportú, formulen suggeriments a aquest:  
  
  
Consulta Informe Administració consultada  
19/11/18 13/02/19 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori.  
Servei d'Urbanisme. Direcció Territorial d'Alacant  
19/11/18 31/05/19 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori.  
SG Ordenació del Territori i Paisatge. Servei Infr. Verd i Paisatge  
 21/03/19 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori.  
SG Ordenació del Territori i Paisatge. Servei O.T. PATRICOVA  
  
  
Nota: els informes rebuts es publicaran en el web http://www.agroambient.gva.es/eae juntament amb el pronunciament ambiental.  
  
E. Valoració dels possibles efectes sobre el medi ambient  
Analitzat el document inicial estratègic i els informes rebuts, s'efectua la valoració dels possibles efectes de la present modificació puntual del Pla general per a ampliació de Cementeri al Campello, seguint els criteris de l'annex VIII de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana.  
  
Així, tenint en consideració les característiques de la modificació, aquesta pretén requalificar part del terreny adjacent al cementeri a fi d'ampliar-lo com a dotacional de Xarxa Primària, complint amb les directrius normatives dels 25 metres de perímetre de protecció lliure d'edificacions.  
Dita la qual cosa, dels informes rebuts s'observen les següents consideracions tant de tipus legal com ambiental, que passem a descriure:  
  
- Urbanisme  
El 13 de febrer de 2019 es rep l'informe del Servei d'Urbanisme de la Direcció Territorial d'Alacant de la Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració, que s'incorpora a la documentació remesa des d'aquest Servei Territorial al Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica. En aquest, des de l'àmbit de les seues competències, respecte a quin haja de ser l'òrgan ambiental i territorial en el present procediment, al seu judici, ha de tindre's en consideració que part de les qüestions que es plantegen afecten el sòl no urbanitzable. Així succeeix amb la redelimitació de l'àmbit del pla parcial Alkabir i amb la consideració de la via pecuària que travessa l'àmbit. Per tant, com que no afecta exclusivament l'ordenació del sòl urbà els termes adés indicats, l'òrgan ambiental i territorial haurà de ser l'autonòmic.  
  
En tot cas, l'informe se centra, fonamentalment, des del punt de vista urbanístic en l'afecció de l'ampliació a sòls urbans i urbanitzables, i l'ajust dels estàndards que afecten els diferents sòls per desenvolupar, i es determina el següent:  
1. Hauran d'aclarir el criteri seguit per a la inclusió dels sòls dotacionals en la taula que justifica el compliment del manteniment de l'equilibri entre les dotacions públiques i l'aprofitament lucratiu. Si només s'inclouen aquells sòls la qualificació dels quals varia, resulta que n'hi ha diversos que es mantenen; i si s'inclouen tots els sòls dotacionals de l'àmbit, hi ha sòls dotacionals no reflectits.  
  
2. No són coherents les descripcions efectuades en la memòria justificativa respecte a la infraestructura verda, amb la justificació del compliment de les determinacions de l'article 63.3 de la LOTUP. Per exemple, no queda clar què es modifica respecte a la parcel·la D5 del pla parcial la Mar, que tampoc es qualifica de zona verda en els plans d'ordenació.  
3. La proposta resulta confusa quant al caràcter de la dotació esportiva en el Pla parcial Llop Marí. D'una banda, no s'aclareix si es tractava o no d'un sòl de cessió obligatòria en el citat pla parcial i, per una altra, encara que es parteix de la hipòtesi que es tracta de sòl privat, es planteja compensar la seua qualificació com a sòl dotacional privat, amb la qualificació de sòls privats com a dotacionals en l'àmbit del Pla parcial Alkabir.  
4. Segons l'informe de viabilitat econòmica, no resulta necessari que l'Ajuntament adquirisca onerosament les parcel·les qualificades d'equipament per la present modificació. Ara bé, si es qualifiquen de dotacionals les parcel·les d'aparcament en el pla parcial Alkabir, s'hauran d'obtindre, per la qual cosa l'informe anterior haurà de contemplar aquesta necessitat. De la mateixa manera respecte al vial que es qualifica en la zona de Poble Espanyol, del qual no s'indica amb claredat si és de titularitat pública o privada.  
5. Les fitxes de zona dels àmbits de sòl urbanitzable desenvolupats no reflecteixen exactament l'ordenació continguda en els respectius plans parcials aprovats. Així, i només a tall d'exemple, s'incorporen nous usos compatibles. Haurà de justificar-se prou si es produeixen o no increments d'edificabilitat. Tingueu en consideració, a més, que les fitxes de zona urbanitzada propostes no són objecte de la modificació, i no es justifica en el document ni la seua necessitat ni el seu contingut.  
  
6. La redacció que es done a les Normes Urbanístiques que s'incorporen mitjançant la present modificació, haurà de tindre en consideració que aquestes s'incorporaran a les Normes Urbanístiques del Pla General, per la qual cosa redaccions tals com zones verdes modificades o de nova creació resultarien inintel·ligibles.  
7. Els plans d'ordenació proposats han de reflectir la zona Via Litoral.  
8. Haurà d'incorporar-se en l'ordenació de l'àmbit la via pecuària que el travessa, amb el règim jurídic legalment exigit.  
- Infraestructura Verda i Paisatge.  
El servei competent en matèria d'Infraestructura Verda i Paisatge emet informe de data 31 de maig de 2019, en el qual conclou que la modificació proposada per al Pla General del Campello hauria d'anar acompanyada d'un Estudi d'Integració Paisatgística, definint al seu torn la Infraestructura Verda en els termes expressats en l'informe, tenint en compte, entre altres qüestions, els criteris particulars següents:  
  
a. L'objecte de l'instrument de paisatge que acompanye aquesta modificació és analitzar els seus efectes sobre el caràcter i la percepció del paisatge, i establir les mesures per a evitar o mitigar els possibles efectes negatius, sent un Estudi d'Integració Paisatgística l'adequat amb les exigències contemplades en l'annex II LOTUP, les mesures d'integració paisatgística i cost d'implementació del qual s'incorporaran a la modificació del pla.  
b. Pel que fa a la Via Litoral, s'haurà de tindre en compte el que s'estableix en l'article 17 del PATIVEL, respecte de la seua ordenació i gestió.  
c. El Pla incorporarà la delimitació i caracterització de la Infraestructura Verda, que inclourà, almenys, els espais que considere rellevants per a formar-ne part, per les seues funcions de connexió i integració paisatgística dels espais urbans amb els elements de la infraestructura verda situats en l'exterior dels espais urbans, tot propiciant la interconnexió ambiental i de recorreguts, entre altres amb la Via del Litoral.  
  
- Ordenació del territori.  
L'informe de 21 de març de 2019, del Servei d'Ordenació del Territori, assenyala que la modificació puntual no es troba afectada per risc d'inundació.  
F. Determinació de l'existència d'efectes significatius  
Segons estableix l'article 46 de la LOTUP, l'òrgan ambiental ha de determinar si un pla o la seua modificació ha de ser objecte d'avaluació ambiental i territorial, si es determina l'existència d'efectes significatius en el medi ambient, tenint en compte els criteris establits en l'annex VIII, si escau, prèvia consulta a les administracions públiques afectades, i amb les consideracions a les quals es refereix l'art. 51 de la LOTUP.  
  
A la vista de la documentació presentada, conforme als criteris de l'annex VIII de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge (LOTUP), es considera el següent:  
La modificació puntual té per objecte l'ampliació del cementeri i la consideració del perímetre de protecció corresponent d'acord amb les directrius reglamentàries que més endavant s'assenyalaran. El cementeri, d'acord amb la cartografia del Visor GVA segons el Pla general vigent de 1986, tant la superfície del cementeri com la seua possible ampliació, es considera a l'efecte d'ordenació estructural com a sòl urbà de caràcter dotacional, quedant el viari (al NW) i la via de FFCC (al NE) limítrofs englobades dins del sòl urbà residencial.  
Tal com assenyala l'informe de l'òrgan competent en matèria urbanística, al marge de les qüestions merament d'ordenació urbanística en sòl urbà i urbanitzable i la incorporació a la normativa urbanística, des del punt de vista d'afecció a l'ordenació estructural que puga tindre efectes territorials o ambientals, tan sols s'assenyalen tant l'adequat traçat de la Via Litoral, com el de la via pecuària que ja travessa l'àmbit, així com la reclassificació derivada de l'ajust en el Pla parcial Alkabir que afecta domini públic hidràulic, i que tracta d'ajustar-hi l'ordenació com a sòl no urbanitzable.  
  
En tot cas, la determinació d'efectes significatius sobre el medi ambient objecte del present informe se centrarà bàsicament en la possible afecció de l'ampliació del cementeri sobre aquell. Bàsicament, es tindran en compte les directrius especificades en el Decret 39/2005, de 25 de febrer, del Consell de la Generalitat (modificat pel Decret 195/2009), que aprova el Reglament pel qual regulen les pràctiques de policia sanitària mortuòria en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, en el qual es prescriu en el cas d'ampliació del cementeri:  
  
  
Article 42. Emplaçament dels cementeris de nova construcció  
1. L'emplaçament haurà d'adequar-se al que es preveu en el planejament urbanístic.  
2. En tot cas, l'emplaçament haurà de garantir un perímetre de protecció de 25 metres que, quan existisca planejament, ha d'estar qualificat de zona dotacional, i lliure de tota classe de construccions.  
  
Article 44. Ampliació de cementeris existents  
1. L'ampliació d'un cementeri prèviament autoritzat està subjecta als mateixos requisits d'emplaçament exigits als de nova construcció.  
  
2. A l'efecte d'aquest Reglament, s'entén per ampliació de cementeris tota modificació que comporte augment de superfície o l'ampliació del nombre total d'unitats d'enterrament. La resta de modificacions té el caràcter de reforma.  
3. L'estudi hidrogeològic referit en l'article anterior únicament serà exigible en el cas que l'ampliació del cementeri es faça fora del recinte existent ja autoritzat.  
4. La reforma de cementeris no està subjecta a les normes d'emplaçament regulades en els articles anteriors.  
Per a aquesta construcció o ampliació, la documentació a incorporar per l'expedient serà la reflectida en l'art. 46 Documentació de l'expedient de construcció, ampliació i reforma de cementeris de l'esmentat Decret.  
Per tant, haurà de quedar definit, d'acord amb el planejament vigent, el següent:  
- Que el sòl corresponent al dotacional vigent ja incloïa en el seu moment la superfície d'ampliació (sòl autoritzat) que es considera en la modificació puntual proposta.  
- En aquest cas, d'acord amb l'art. 44 del Decret de Policia Sanitària Mortuòria, no serà necessari l'estudi hidrogeològic.  
- Que, una vegada considerada la superfície d'ampliació, a partir d'aquella, tot incorporant el viari i FFCC existent, es compleix la directriu de l'art. 42, que aquest emplaçament garantirà un perímetre de protecció de 25 metres, quan existisca planejament, que ha d'estar qualificada de zona dotacional i lliure de tota classe de construccions.  
  
Pel que respecta a la resta de qüestions referides a la gestió urbanístiques que es troben afectades per l'ampliació del cementeri, tal com figura en la proposta i assenyala en el seu informe el servei competent en matèria d'urbanisme, el traçat de la via litoral, no definit gràficament en la proposta de la modificació del Pla general, encara que sí que definit quant al viari afectat pel seu traçat com a Xarxa Primària, haurà d'ajustar-se a les directrius i àmbit proposat tant per l'Estratègia Territorial de la Comunitat Valenciana, com pel Pla d'Acció Territorial d'Infraestructura Verda del Litoral, que en el seu capítol VI (art. 17) recullen l'ordenació i gestió de la Via del Litoral de la Comunitat Valenciana.  
  
Igualment, en el Visor GVA es determina el traçat de la via pecuària a través del viari afectat per la modificació puntual, dins del règim jurídic legalment establit (Llei 3/2014, de vies pecuàries de la Comunitat Valenciana), que recorre la via urbana i que, per tant, compta amb l'ample corresponent a aquesta.  
Pel que respecta a l'ajust pel qual es reclassifica a Sòl No Urbanitzable de protecció l'afectat en el PP Alkabir, sobre el domini públic hidràulic corresponent a la xarxa hídrica que el travessa, comptarà en tot cas amb informe favorable de l'organisme de conca previ a l'aprovació definitiva, llevat que ja hi compte arran de la tramitació del pla parcial.  
  
Consultat l'inventari de jaciments arqueològics de l'òrgan competent en matèria de Patrimoni, s'observa que el cementeri figura entre aquests, si bé no se'n determina l'afecció que poguera derivar-se de l'ampliació, pel que se sol·licitarà l'informe a aquest òrgan competent en patrimoni històric.  
Per tant, en la mesura que limiten els anteriors efectes, es considera que la modificació puntual del Pla general per a ampliació del cementeri del Campello, suposa una modificació menor afectant una zona de reduïda extensió (corresponent a l'àmbit ja existent), en la qual es pretén, a més de qüestions de gestió urbanística, l'ampliació del cementeri en aquest àmbit, tot complint amb les directrius reglamentàries corresponents, la modificació proposada no afecta el model territorial ni representa efectes significatius negatius sobre el medi ambient.  
  
Així doncs, analitzada la documentació presentada i el seu objecte, els informes sectorials emesos, revisada la cartografia existent en el Sistema d'Informació Territorial d'aquesta Conselleria, es pot determinar, respecte de la modificació puntual del Pla general per a ampliació del cementeri del Campello, que el procediment d'avaluació simplificada i les obligades determinacions que se'n deriven són suficients per a determinar que aquest pla especial no presenta efectes significatius addicionals sobre el medi ambient.  
G. Proposta d'acord  
Atenent el que s'estableix en l'article 51.2.b de la LOTUP, d'acord amb l'exposat, es resol:  
Emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica de la Modificació puntual del Pla general per a ampliació del cementeri del Campello, d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la LOTUP, per no tindre efectes significatius sobre el medi ambient, corresponent continuar la tramitació d'aquesta modificació conforme al que s'estableix en el capítol III del títol III de la LOTUP, sempre que s'ajuste al descrit en la documentació presentada, així com al que s'estableix en la legislació vigent i els informes emesos respecte als quals es tindran en compte les determinacions següents:  
1. Pel que fa estrictament a l'ampliació del cementeri, objecte principal de la present modificació puntual, s'ajustarà l'ordenació a la normativa sectorial i les determinacions del present informe en matèria de policia sanitària i mortuòria, és a dir, la superfície del cementeri i la seua ampliació com a dotacional de Xarxa Primària, així com el perímetre de 25 m, que haurà d'estar qualificat també com a zona dotacional i lliure de construccions.  
- Es procedirà a l'elaboració d'un estudi hidrogeològic, llevat que ja el pla general vigent incloga com a recinte autoritzat la zona a ampliar.  
  
2. Previ a l'aprovació definitiva s'obtindrà informe favorable del servei competent en matèria d'Ordenació del Territori, pel que respecta a la integració de la Via Litoral dins de les directrius del PATIVEL.  
  
3. Igualment s'haurà de comptar amb informe favorable en matèria de domini públic hidràulic, per part de l'organisme de conca, sobre l'afecció de la reclassificació d'ajust en el PP Alkabir, llevat que siga un ajust derivat de l'informe emès en el seu moment per l'organisme de conca en el Pla Parcial Alkabir.  
4. Es determinarà amb informe favorable del servei competent en matèria de patrimoni històric que no existeix afecció patrimonial en l'ampliació del cementeri proposada.  
5. Prèviament a l'aprovació definitiva, s'obtindrà informe favorable del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge a l'Estudi d'Integració Paisatgística, fet que s'haurà d'acompanyar a la proposta del pla, definint al seu torn la Infraestructura Verda.  
Segons estableix l'article 51.7 de la LOTUP, l'informe ambiental i territorial estratègic perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera procedit a l'aprovació de la modificació puntual del Pla general per a ampliació del cementeri del Campello, en el termini màxim de quatre anys des de la publicació. En tal cas, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada de la modificació.  
  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic a què es refereix l'article 51.2.b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que es disposa en l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat a l'efecte d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
A la vista de quant antecedeix, la comissió d'avaluació ambiental, acorda: emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica de la modificació puntual del Pla general per a ampliació del cementeri del Campello, per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en el citat informe.  
Notificar als interessats que, contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no escau cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret estimen pertinents.  
Cosa que us notifique perquè en prengueu coneixement i als efectes oportuns.  
El que se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se'n deriven, segons ho autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
València, 4 de juny de 2019.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas».  
  
  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Tràmit: Avaluació ambiental del Pla de mobilitat urbana sostenible  
  
Promotor: Ajuntament  
Autoritat substantiva: Ajuntament  
Localització: Catral (Alacant)  
Expedient: 67/3716-QTX  
  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en la sessió del 30 de maig de 2019, va adoptar l'acord següent:  
  
Vista la proposta d'informe ambiental i territorial estratègic del Pla de mobilitat urbana sostenible (PMUS) de Catral, en els termes següents:  
  
A. Documentació aportada  
En data 15 de novembre de 2018 va tindre entrada, en el Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica de la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental, la sol·licitud de l'Ajuntament de Catral per a iniciar el procés d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla de Mobilitat Urbana Sostenible (PMUS) de Catral.  
Amb posterioritat, a requeriment del Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica, es rep el document inicial estratègic (DIE) del PMUS de Catral.  
La documentació aportada és conforme al que s'estableix en l'article 50 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
La documentació queda constituïda pels documents següents:  
1. Document Inicial Estratègic (DIE)  
2. Esborrany del Pla de mobilitat urbana sostenible  
  
B. Planejament vigent  
El planejament municipal vigent és un Pla general aprovat mitjançant acord de la CTU de 26 de setembre de 1985. La seua homologació va ser aprovada definitivament en data 29 de juliol de 1999 (DOGV 3608, 20.10.1999). Cap dels dos instruments no va ser objecte d'avaluació ambiental.  
  
C. Pla de mobilitat urbana sostenible: objecte i justificació  
Tal com es recull en la documentació aportada, el Pla de Mobilitat Urbana Sostenible (PMUS) de Catral té com a objectiu fonamental millorar la mobilitat del municipi d'una manera sostenible. Amb el present PMUS, es pretén racionalitzar la mobilitat d'una manera intel·ligent i eficient, amb la voluntat d'una incorporació progressiva dels mitjans de transport sostenibles enfront dels tradicionals alimentats per combustibles fòssils.  
El PMUS es planteja com a estratègia per a fomentar el transport i la mobilitat sostenible en la localitat, de manera que:  
- Permeta respondre a les necessitats bàsiques d'accessibilitat i desenvolupament de la ciutadania, empreses i societats, amb seguretat i de manera compatible amb la salut humana i el medi ambient, i fomente la igualtat dins de cada generació i entre generacions successives.  
- Resulte assequible, opere equitativament i amb eficàcia, oferisca una elecció de maneres de transport diferents i done suport a una economia competitiva, així com al desenvolupament local equilibrat.  
- Limite les emissions i els residus dins de la capacitat del territori per a absorbir-los, fomente les energies renovables i l'ús de transport poc contaminant, minimitzant l'impacte sobre l'ús del sòl, la qualitat de l'aire i la generació de sorolls.  
  
D. Característiques del Pla de mobilitat urbana sostenible  
D.1. Àmbit de la proposta  
El Pla de mobilitat urbana sostenible (PMUS) té com a àmbit d'actuació tot el municipi, especialment el nucli urbà i aquelles vies de comunicació de competència municipal.  
D.2. Estudi d'alternatives  
El DIE presenta dues alternatives:  
- Alternativa 0: Situació actual. Absència de planificació de mobilitat sostenible.  
- Alternativa Realització del PMUS.  
Després de realitzar l'anàlisi i diagnòstic de la mobilitat del municipi de Catral, es defineix un pla de propostes d'actuació del PMUS segons un horitzó temporal que abasta des de 2019 a 2023, atesa la prioritat d'actuació, forma de finançament i de l'organisme que participa en l'execució de la mesura.  
D.3. Característiques de la proposta  
Es resumeixen a continuació les propostes presentades pel PMUS de Catral:  
1. Proposta número 1. Modificació ordenança de vehicles per a bonificar als menys contaminants.  
2. Proposta número 2. Flota municipal elèctrica.  
3. Proposta número 3. Estacions municipals de recàrrega elèctrica.  
4. Proposta número 4. Ampliació de la Xarxa Municipal Aparca-bicis.  
5. Proposta número 5. Línia d'ajudes per a la compra de bicicletes elèctriques.  
6. Proposta número 6. Campanya del foment de l'ús bicicleta.  
7. Proposta número 7. Manteniment i promoció dels itineraris per als vianants.  
8. Proposta número 8. A peu al col·le.  
9. Proposta número 9. Curs per al foment de la conducció eficient.  
  
10. Proposta número 10. Línia d'ajudes per a la instal·lació d'estacions de recàrrega en domicilis i comerços.  
11. Proposta número 11. Campanya de promoció de mitjans sostenibles per a anar al treball.  
12. Proposta número 12. Millora del transport públic.  
D.4. Efectes previsibles del PMUS en el medi ambient  
En el DIE s'indica que el PMUS, com a eina de la planificació de la futura mobilitat de Catral, estableix els reptes següents envers la mobilitat:  
- Saludable: promoure una mobilitat més activa que contribuïsca a la salut de la ciutadania i que combata els hàbits sedentaris  
- Segura: reduir la sinistralitat i gravetat dels accidents rebaixant la tensió en els desplaçaments i generant un clima de tranquil·litat.  
  
- Eficient: escurçar els temps entre les destinacions, evitant aglomeracions  
- Ecològica: una mobilitat basada en la descarbonització dels mitjans de transport i la reducció de la contaminació acústica  
- Inclusiva: buscant que la mobilitat no siga un element diferenciador, sinó útil per a la cohesió social i territorial  
  
E. Consultes  
Per part de la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, d'acord amb l'article 51.1 de la LOTUP, la documentació aportada s'ha sotmès a consulta a les següents administracions públiques afectades.  
  
ADMINISTRACIÓ PÚBLICA CONSULTADA CONSULTA INFORME  
C. HABITATGE - SDG MOBILITAT - Serv. de Mobilitat Urbana 27/1/2018 21.03.2019  
C. HABITATGE - SDG ORDENACIÓ TERRITORI I PAISATGE - Serv. Ordenació d'Infraestructura Verda i Paisatge - PAISATGE 27/1/2018 30.05.2019  
C. AGRICULTURA, DT., CC i DR - SDG CANVI CLIMÀTIC I QUALITAT AMBIENTAL - Serv. de Lluita contra el canvi Climàtic i Prevenció i Control de la Contaminació. 27/1/2018 07.12.2018  
  
  
Els informes rebuts es publiquen en la web www.agroambient.gva.es/eae, juntament amb l'Informe Ambiental i Territorial Estratègic.  
  
F. Identificació i valoració de possibles efectes sobre el medi ambient  
Conforme a l'estipulat en l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental i territorial determinarà, tenint en consideració els criteris de l'annex VIII, el sotmetiment al procediment d'avaluació ambiental i territorial ordinari o simplificat, en funció de la certitud en la determinació de l'existència d'efectes significatius sobre el medi ambient, prèvia consulta a les Administracions Públiques afectades a les quals es refereixen els articles 48.d i 51.1 de la LOTUP.  
Conceptualment, els Plans de Mobilitat Urbana Sostenible constitueixen l'instrument adequat per a aconseguir donar resposta a les necessitats de mobilitat de persones i mercaderies en l'àmbit urbà, i reduir les repercussions negatives del sistema de transport sobre l'economia, la societat i el medi ambient. Aquesta mobilitat sostenible ha de perseguir, igualment, l'accessibilitat universal, és a dir, facilitar l'accés de la població als béns, serveis i llocs de treball.  
La consecució d'aquests objectius generals es duu a terme actuant, fonamentalment, sobre dos àmbits:  
- Un nou equilibri de les maneres de transport, apostant, fonamentalment, per aquells de major eficàcia ambiental i social: transport públic enfront del privat i maneres de transport no motoritzat. Aconseguir aquest objectiu requereix tant mesures d'estímul cap a les noves maneres de transport com a mesures dissuasives. Per a això, haurà d'actuar-se sobre aspectes estructurals (infraestructures necessàries) com de regulació urbanística (tipologia edificatòria, relació espais públics/privats, estàndards d'aparcaments per a diferents maneres de transport).  
  
- La planificació urbana i model de ciutat, disminuint la necessitat de mobilitat urbana tant en necessitat com en longitud de desplaçaments.  
Des del punt de vista ambiental, els PMUS han de contribuir a un ús racional del sòl per a atendre les demandes de mobilitat, al canvi modal prioritzant les maneres més sostenibles, la reducció de la necessitat de desplaçaments tant en número com en distància que propicie l'adquisició d'hàbits saludables (caminar i desplaçar-se amb bicicleta) que contribuïsca, al seu torn, a la disminució de les emissions originades pel sector transport, com són les referides a emissions de gasos d'efecte d'hivernacle (CO2), les emissions de contaminants que perjudiquen la qualitat de vida dels ciutadans (entre altres, diòxid de nitrogen NO2, compostos orgànics volàtils COV, monòxid de carboni CO, diòxid de sofre SOTA2, material particulat PM), i les emissions acústiques originades pel trànsit.  
En aqueix sentit s'expressa l'art. 10.2 de la Llei 6/2011, d'1 d'abril, de la Generalitat, de mobilitat de la Comunitat Valenciana, quan indica que: «2. La definició de paràmetres i objectius assenyalats en el punt anterior s'acompanyarà dels indicadors que s'estimen pertinents, en relació amb el volum total de desplaçaments i el seu repartiment modal, i els nivells associats de consums energètics, ocupació de l'espai públic, soroll i emissions atmosfèriques, particularitzant les d'efecte d'hivernacle. L'evolució d'aquests últims paràmetres tendirà a la seua reducció progressiva, d'acord amb els ritmes i límits que reglamentàriament s'establisquen en relació amb el desenvolupament de les polítiques energètiques i ambientals».  
Atesos els anteriors criteris, es realitza l'avaluació ambiental estratègica del PMUS de Catral en funció de les propostes realitzades, partint de la consideració, tal com recull la documentació aportada, que les propostes es plantegen fonamentalment en el nucli urbà de Catral, sense afecció al sòl no urbanitzable.  
El PMUS de Catral atén el que referent a competències administratives estableix l'article 3.2 de la Llei 6/2011 de mobilitat de la Comunitat Valenciana, per la qual cosa l'avaluació ambiental estratègica del PMUS de Catral es durà a terme sobre aquelles propostes que siguen de competència municipal.  
Vistes les propostes del PMUS, cal fer la distinció següent:  
- Mesures tendents a conscienciar i promocionar una mobilitat sostenible, mitjançant la modificació d'ordenança de vehicles (Prop. núm. 1), les campanyes de foment d'ús de bicicleta (Prop. núm. 6), curs per al foment de la conducció eficient (Prop. núm. 9) i campanya per a la promoció de mitjans sostenibles per a anar al treball (Prop. núm. 11)  
  
- Mesures per al canvi modal cap a maneres més sostenibles, com poden ser la flota municipal elèctrica (Prop. núm. 2), estacions municipals de recàrrega elèctrica (Prop. núm. 3), ampliació de la xarxa municipal aparca-bicis (Prop. núm. 4), ajudes per a la compra de bicicletes elèctriques (Prop. núm. 5), ajudes per a instal·lació d'estacions de recàrrega elèctrica en domicilis i comerços (Prop. núm. 10).  
- Mesures de planificació i gestió de la mobilitat tendents a l'adaptació de l'espai públic a les noves necessitats de mobilitat sostenible i a la millora de l'oferta de serveis de transport, a través de la promoció d'itineraris per als vianants (Prop. núm. 7), els camins escolars (Prop. núm. 8) i la millora del transport públic (Prop. núm. 12).  
Encara que les propostes aportades manquen de concreció, cal estimar que, globalment, contribueixen als objectius perseguits del PMUS.  
  
El Servei de Mobilitat Urbana remet informe, rebut en data 21 de març de 2019, en el qual estima adequat l'àmbit i contingut del document del Pla de Mobilitat en relació amb les determinacions de la Llei 6/2011, de mobilitat de la Comunitat Valenciana.  
No obstant això, indica que el document ha de ser completat amb les determinacions següents:  
1. Jerarquització de les vies urbanes en relació amb les diferents maneres de mobilitat, vianants, ciclistes, automòbils i transport públic.  
  
2. Disseny de seccions viàries de vies urbanes i dels accessos existents al nucli urbà des de la xarxa de carreteres, en relació amb la seguretat i eficàcia de la circulació de ciclistes i vianants.  
3. Establiment dels aspectes de l'ordenació urbanística en sòl urbà, que puguen tindre rellevància en l'estructura de la mobilitat municipal.  
  
4. Anàlisi, diagnòstic i propostes, si escau, de nous serveis de transport públic.  
Es requereix pel Servei de Mobilitat Urbana que el Pla de Mobilitat completat amb el desenvolupament dels aspectes adés indicats, haurà de ser remès a aquest Servei per a l'emissió de l'informe previ a l'aprovació del Pla per l'Ajuntament de Catral, segons allò contemplat en l'article 10 de la Llei 6/2011 de Mobilitat.  
El Servei de Lluita contra el Canvi Climàtic i Protecció de l'Atmosfera, de la Direcció General de Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental, remet informe, rebut en data 7 de desembre de 2018, indicant-s'hi:  
  
- El PMUS de Catral ha de ser coherent amb l'Estratègia Valenciana enfront del Canvi Climàtic 2013-2020, aprovada pel Consell de la Generalitat el 22 de febrer de 2013, i la seua revisió (pendent d'aprovació), on es defineixen mesures en matèria de reducció de la mobilitat, distribució modal i vehicles.  
- Els municipis de menys de 20.000 habitants (com és el cas de Catral, amb 8.620 habitants en 2017), no tenen l'obligació de realitzar un Pla Acústic Municipal, però sí que han de realitzar estudis acústics associats als instruments de planejament.  
- El municipi de Catral queda inclòs en el Pla de Millora de la Qualitat de l'aire de la zona Aglomeració ES1013, aprovat l'any 2013. S'informa que, en relació als registres dels paràmetres de qualitat de l'aire, durant el 2017 no s'han registrat superacions dels valors establits en el Reial decret 102/2001. No obstant això, el valor d'ozó és elevat en l'àmbit estatal i, des de l'any 2014 al 2017, s'han registrat superacions del valor objectiu d'ozó a l'estació d'Elx-Agroalimentari.  
  
Per allò indicat en l'esmentat informe del Servei de Lluita contra el Canvi Climàtic i Protecció de l'Atmosfera, en relació amb les propostes realitzades pel PMUS de Catral, cal deduir que existeix coherència amb els objectius de l'Estratègia Valenciana enfront del Canvi Climàtic 2013-2020.  
El Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, remet informe, rebut en data 30 de maig de 2019, en el qual se sol·licita la incorporació al PMUS d'un capítol dedicat a la infraestructura amb el contingut que en aquest informe s'especifica.  
Tenint en compte l'anterior i analitzades les propostes del PMUS de Catral, s'entenen que, en el seu conjunt, aquestes mesures:  
1. Col·laboren a un millor ús racional de l'espai públic i de les necessitats socials i econòmiques del municipi.  
2. Propicien el canvi modal cap a les maneres de transport més sostenible: el desplaçament a peu i amb bicicleta, amb la consegüent reducció de consum energètic.   
3. Desincentiva l'ús del vehicle privat en favor del públic.  
4. Es fomenta el canvi modal cap a l'ús de vehicles amb noves tecnologies basades en els motors elèctrics, la qual cosa afavoreix, a llarg termini, la reducció dels impactes associats a les maneres motoritzades: emissions contaminants, gasos d'efecte d'hivernacle i emissions acústiques.  
No obstant això, cal realitzar les consideracions següents:  
1. Les propostes del PMUS de Catral que incideixen sobre la reurbanització de l'espai viari (carrers) per a la promoció d'itineraris per als vianants i escolars segurs, han de concretar-se amb major detall.  
2. Encara que Catral no té obligació de redactar un Pla Acústic Municipal, convé que s'establisca un procediment per al seguiment de la contaminació acústica derivada de la mobilitat urbana que, almenys, permeta deduir els nivells de recepció externs en les diferents àrees del municipi.  
3. En relació amb la proposta d'indicadors de seguiment, es realitzen les consideracions següents:  
- S'ha de concretar el valor inicial dels indicadors i quantificar l'objectiu a aconseguir.  
- Es troben a faltar indicadors de caràcter més ambiental, entre els quals caldria incloure:  
· Aquells que permeteren calcular la petjada de carboni de la mobilitat en el municipi de Catral (sobre la base de les emissions CO2), aspecte aquest que requeriria l'adopció d'una determinada metodologia de càlcul de la petjada de carboni en la mobilitat urbana de Catral, i periodicitat amb què calcular els indicadors.  
· Nivell sonor de recepció extern (dB) produït pel trànsit en diferents localitzacions municipals que siguen representatives del model de mobilitat proposat.  
4. Donada la dispersió dels usos residencials i productius en el terme de Catral, s'haurà d'estudiar, i si escau incloure, alguna proposta que a nivell de planejament evite l'increment d'aquesta dispersió, la qual cosa comportaria una menor mobilitat.  
  
G. Consideracions jurídiques  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE del Parlament Europeu i del Consell, de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta directiva s'incorpora al dret intern espanyol mitjançant la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret autonòmic mitjançant la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
El Reial decret legislatiu 7/2015, de 30 d'octubre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de sòl i rehabilitació urbana, estableix en l'article 22 que els instruments d'ordenació territorial i urbanística estan sotmesos a avaluació ambiental, de conformitat amb el que es preveu en la legislació d'avaluació ambiental.  
  
H. Proposta d'acord  
Analitzada la proposta del Pla de Mobilitat Urbana Sostenible de Catral, cal considerar que aquesta actuació quedaria emmarcada en l'article 46.3 de la LOTUP per considerar que es tracta d'una modificació menor del planejament.  
Per això, segons estableix l'article 51.2.b de la LOTUP, i atès que, d'acord amb els criteris de l'Annex VIII d'aquesta llei, la proposta del Pla de Mobilitat Urbana Sostenible de Catral, no té incidència significativa en el model territorial del municipi de Catral, no afecta espais protegits ni forestals, les seues propostes afecten el sòl urbà i urbanitzable, i havent tingut en compte les consultes realitzades, es pot concloure que el procediment d'avaluació ambiental simplificada és suficient per a determinar que la proposta del Pla de Mobilitat Urbana Sostenible de Catral, no presentarà efectes significatius negatius sobre el medi ambient.  
D'acord amb l'exposat, es resol:  
Emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla de mobilitat urbana sostenible de Catral, d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la LOTUP, per no tindre efectes significatius negatius sobre el medi ambient, corresponent continuar la tramitació del programa conforme a la seua normativa sectorial, amb el compliment de les següents determinacions:  
1. Atendre els aspectes requerits pel Servei de Mobilitat Urbana Sostenible en el seu informe, rebut en data 21 de març de 2019, per a completar el PMUS, i la seua posterior remissió a aquest Servei per a l'emissió de l'informe previ a l'aprovació del Pla per l'Ajuntament de Catral.  
2. La redacció definitiva del PMUS de Catral concretarà els aspectes següents:  
1) Incorporar un capítol dedicat a la Infraestructura Verda amb el contingut que indica l'informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, rebut en data 30 de maig de 2019.  
2) Incorporar metodologia i càlcul de la petjada de carboni derivada del model de mobilitat proposat i els indicadors de seguiment de caràcter mediambiental que s'estimen adequats, en concret, emissions CO2 equivalent.  
3) Incorporar procediment per al seguiment de la contaminació acústica derivada del model de mobilitat proposat, i l'indicador corresponent del nivell sonor extern.  
4) Completar la proposta d'indicadors de seguiment amb els valors inicials i els valors objectius a aconseguir.  
5) Incorporar, si escau, criteris de mobilitat a considerar en les propostes de modificació de planejament que contribuesquen a la mobilitat sostenible i, especialment, per a evitar l'expansió dels espais dependents de l'automòbil.  
Segons estableix l'article 51.7 de la LOTUP, l'informe ambiental i territorial estratègic perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera procedit a l'aprovació del Pla de mobilitat urbana sostenible de Catral, en el termini màxim de quatre anys des de la publicació. En tal cas, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica de la proposta.  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic a què es refereix l'article 51.2.b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que es disposa en l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat a l'efecte d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
A la vista de quant antecedeix, la Comissió d'Avaluació Ambiental, acorda: emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla de mobilitat urbana sostenible de Catral, per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en el citat informe.  
  
Notificar als interessats que, contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no escau cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret estimen pertinents.  
Cosa que us notifique perquè en prengueu coneixement i als efectes oportuns.  
El que se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se'n deriven, segons ho autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
València, 4 de juny de 2019.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas».  
  
València, 18 de juny de 2019.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.