Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5172, del 09-01-2006 (2005/13866)

RESOLUCIÓ de 13 de desembre de 2005, del director general de Relacions amb les Corts i Secretariat del Govern de la Presidència de la Generalitat Valenciana, per la qual es disposa la publicació del Conveni de col·laboració en matèria sanitària entre el Ministeri de Defensa i la Generalitat Valenciana (Conselleria de Sanitat) i la Clàusula Addicional per a l'any 2005.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5172

Data del DOGV
:   09-01-2006

Secció del DOGV
:   III. CONVENIS I ACTES - A) CONVENIS INTERADMINISTRATIUS

Número del document
:   2005/13671


Data del document
:   13-12-2005

Organisme emissor
:   Presidència de la Generalitat

Tipus de document
:   Resolució

RESOLUCIÓ de 13 de desembre de 2005, del director general de Relacions amb les Corts i Secretariat del Govern de la Presidència de la Generalitat Valenciana, per la qual es disposa la publicació del Conveni de col·laboració en matèria sanitària entre el Ministeri de Defensa i la Generalitat Valenciana (Conselleria de Sanitat) i la Clàusula Addicional per a l'any 2005. [2005/X13817]
  
Subscrit, després de la tramitació prèvia reglamentària, entre el Ministeri de Defensa i la Generalitat Valenciana (Conselleria de Sanitat), el 16 de febrer de 2005, un Conveni de col·laboració en matèria sanitària així com la Clàusula Addicional per a l'any 2005, i en compliment del que establix l'article 8.2 de la Llei de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú, cal publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana l'esmentat Conveni, que ha quedat inscrit en el Registre de Convenis amb el número 0755/2005, i que figura com a annex d'esta resolució.
  
València, 13 de desembre de 2005.- El director general de Relacions amb les Corts i Secretariat del Govern: Antonio V. Peral Villar.
  
Conveni de col·laboració en matèria sanitària entre el Ministeri de Defensa i la Conselleria de Sanitat de la Generalitat Valenciana
  
València, 16 de febrer de 2005
  
Reunits:
  
D'una banda, en representació del Ministeri de Defensa, José Bono Martínez, fent ús de l'atribució que li conferix la disposició addicional tretze de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú.
  
De l'altra banda, Francisco Camps Ortiz, president de la Generalitat Valenciana, d'acord amb el que disposa l'article 14.c de la Llei 5/1983, de 30 de desembre, de Govern Valencià.
  
Ambdues parts, fent ús de la representació que tenen, es reconeixen capacitat mútua per a obligar-se i fer un acord, i
  
Exposen:
  
Primer. El Ministeri de Defensa disposa d'una xarxa important d'hospitals que fan una funció de caràcter logisticooperatiu i constituïxen una reserva imprescindible d'acord amb els principis reguladors de la defensa nacional. Al mateix temps, fan una labor assistencial que permet mantindre, en temps de pau, l'actualització tecnològica necessària dels centres i una formació adequada del personal que hi treballa. Un dels hospitals d'esta xarxa, anomenat Hospital General Bàsic de la Defensa de València, està a la Comunitat Valenciana, i el Ministeri de Defensa el posa al servici de l'interés comú, en benefici de la població de la Comunitat Valenciana.
  
Segon. L'article 43 de la Constitució Espanyola reconeix el dret a la protecció de la salut i encomana als poders públics l'organització i la tutela de la salut pública a través de les mesures preventives i de les prestacions i servicis necessaris.
  
L'article 6 de la Llei 14/1986, de 25 d'abril, General de Sanitat, establix que les actuacions de les administracions publiques sanitàries estaran orientades a la promoció de la salut, a promoure l'interés individual, familiar i social per la salut, mitjançant l'educació sanitària adequada de la població, a garantir que totes les actuacions sanitàries que fan estiguen dirigides a la prevenció de les malalties, i no només a la curació, i a garantir l'assistència sanitària en tots els casos de pèrdua de la salut.
  
D'acord amb l'Estatut d'Autonomia, Llei Orgànica 5/1982, de l'01 de juliol, i el Reial Decret 1.612/1987, de 27 de novembre, sobre traspàs de funcions i servicis, s'atribuïxen a la Conselleria de Sanitat les competències i les funcions que permeten la cobertura de l'atenció sanitària de la població de la Comunitat Valenciana.
  
L'article 2.4 de la Llei 3/2003, de 06 de febrer, de la Generalitat Valenciana, d'Ordenació Sanitària de la Comunitat Valenciana, establix que la protecció de la salut obliga els poders públics valencians, a través de l'administració sanitària, a garantir la tutela general de la salut pública amb l'establiment de mesures preventives, actuacions de promoció de salut i la prestació d'atenció sanitària.
  
La Conselleria de Sanitat manté en el territori de la Comunitat Valenciana un conjunt de dispositius, centres hospitalaris i servicis suficients, per a prestar cobertura assistencial sanitària, tant als mitjans de les Forces Armades, com a la resta de la població valenciana.
  
Així mateix, l'article 23 de la Llei 3/2003, de 06 de febrer, de la Generalitat, d'Ordenació Sanitària de la Comunitat Valenciana de la Conselleria de Sanitat establix que la Conselleria de Sanitat, en l'àmbit de les seues competències, pot establir convenis per a la prestació de servicis sanitaris amb entitats públiques.
  
Tercera. S'estima convenient establir els mecanismes adequats de coordinació entre ambdues xarxes assistencials i els professionals que les assistixen, de tal manera que redunde en prestacions millors als beneficiaris de l'atenció sanitària pública.
  
Per tot això que s'ha exposat anteriorment, es considera apropiat subscriure un conveni de col·laboració entre el Ministeri de Defensa i la Conselleria de Sanitat, a fi de garantir la coordinació dels organismes sanitaris respectius en l'àmbit territorial de la Comunitat Valenciana, propiciant així una major eficàcia, celeritat i economia en les prestacions a la població beneficiària de l'atenció.
  
Per això, ambdues parts acorden lliurement la prestació dels servicis sanitaris que s'especifiquen a continuació, i subscriure este conveni, d'acord amb les clàusules següents:
  
Clàusules:
  
Primera. Objecte del conveni
  
Este conveni té per objecte establir les bases de relació entre el Ministeri de Defensa i la Conselleria de Sanitat amb vista a la utilització dels recursos sanitaris de què disposen ambdues parts de la manera que es detalla en les clàusules.
  
Segona. Àmbit d'aplicació
  
A) La Conselleria de Sanitat de la Comunitat Valenciana determinarà els beneficiaris del sistema públic de salut que poden ser atesos en l'Hospital General Bàsic de la Defensa de València (d'ara en avant, HGBDV). Per a això, la Conselleria de Sanitat enviarà preferentment a l'HGBDV els pacients de les àrees limítrofes a este centre salut. El Ministeri de Defensa, a través de l'HGBDV, col·laborarà amb la Conselleria de Sanitat en la prestació d'assistència sanitària als beneficiaris de l'assistència pública en les modalitats d'activitat que es referixen a continuació:
  
- Hospitalització en sala
  
- Hospitalització en la Unitat de Vigilància Intensiva
  
- Assistència ambulatòria medicoquirúrgica
  
- Procediments quirúrgics singularitzats
  
- Assistència sanitària d'urgències
  
- Procediments diagnòstics
  
- Participació de l'HGBDV en els programes d'urgències i emergències establits a la Comunitat Valenciana
  
- L'HGBDV participarà en l'assistència especialitzada ambulatòria i hospitalària al col·lectiu de població civil que hi assigne l'Agència Valenciana de Salut.
  
- L'HGBDV participarà en la resolució de les llistes d'espera centralitzades, a proposta de la comissió permanent, després de l'autorització de la Conselleria de Sanitat.
  
Tot això es fa en les especialitats i amb l'abast que s'especifiquen en forma de clàusula addicional d'este conveni. Esta clàusula addicional s'actualitza anualment segons la disponibilitat dels recursos i les necessitats d'ambdues parts.
  
En circumstàncies excepcionals, es pot arribar a altres acords puntuals de col·laboració, que podran incloure l'aportació de personal per part de la Conselleria de Sanitat, per als quals s'establirà en cada cas el procediment d'execució.
  
B) La Conselleria de Sanitat prestarà servici a tots els pacients que depenguen de la Sanitat Militar i que la Sanitat Militar hi derive per a la realització de totes les tècniques i procediments tant quirúrgics com mèdics que no es poden fer en l'HGBDV.
  
En el cas dels pacients derivats a l'HGBDV per part de la Conselleria de Sanitat, la conselleria es farà càrrec de les pròtesis i els implants que es necessiten per a atendre'ls, excepte els que es determinen específicament, i també de la prestació farmacèutica (excepte per als hospitalitzats) i de les altres prestacions complementàries (prestació ortoprotètica, oxigenoteràpia domiciliària, transport sanitari i tractaments dietoterapèutics complexos).
  
Seran garantits en tot moment els drets dels usuaris tant de la Conselleria de Sanitat com de la Sanitat Militar que siguen atesos en qualsevol dels centres hospitalaris, segons que establix la legislació en esta matèria.
  
C) Límits de funcionament de l'HGBDV: la prestació sanitària realitzada per l'HGBDV no ha d'afectar el funcionament normal ni les normes de seguretat.
  
Tercera. Comunicació i citació dels pacients
  
Per a cada prestació sanitària que haja de fer l'HGBDV, el centre remitent ha d'enviar el document necessari (full d'interconsulta) al director de l'HGBDV, amb un informe clínic actualitzat del pacient. S'hi ha d'adjuntar tota la documentació clínica i iconogràfica disponible que resulte rellevant per a la compressió del cas, i s'ha de fonamentar la indicació terapèutica que s'haja establit. Posteriorment, s'ha de citar els pacients acceptats d'acord amb les possibilitats assistencials. Esta prestació sanitària no ha d'afectar el funcionament normal ni les normes de seguretat.
  
L'assistència sanitària de personal militar i dels beneficiaris de l'ISFAS adscrits a Sanitat Militar en hospitals i centres de la Conselleria de Sanitat ha de ser autoritzada, en cada cas, pel director de l'HGBDV mitjançant una petició d'assistència, per a cada prestació sanitària que s'haja de fer en estos centres. També l'assistència sanitària prestada als beneficiaris de la Conselleria de Sanitat en l'HGBDV ha de ser autoritzada per la direcció del centre remitent, o per l'òrgan que hi delegue. Estes autoritzacions es comptabilitzaran i es presentaran a la comissió de seguiment en les corresponents liquidacions econòmiques.
  
Quarta. Clàusula addicional anual
  
El Ministeri de Defensa i la Conselleria de Sanitat subscriuran, amb caràcter anual, una clàusula addicional en què es determinaran les variables tècniques, assistencials, econòmiques i de qualsevol altra índole, en la qual ha de materialitzar-se este conveni de col·laboració en cada exercici. Està en tots els casos condicionada al fet que hi haja crèdit adequat i suficient.
  
Segons la cartera de servicis de l'HGBDV, la clàusula addicional anual inclourà els aspectes següents:
  
- Modificacions normatives que hi haja sobre condicions econòmiques que s'apliquen.
  
- Variacions sobre la cartera de servicis que s'establix en este acte.
  
- Modalitats de prestació de l'assistència.
  
- Unitats de valoració de les prestacions.
  
- Paràmetres de qualitat i accessibilitat que s'apliquen en l'exercici.
  
- Programes singulars diferenciables en l'activitat i en el finançament.
  
- Sistemes de gestió de prestacions de Seguretat Social, generals o induïdes per l'activitat del mateix hospital (ortesis, transport, desviacions a centres...)
  
- Qualssevol altres variables significatives per a delimitar les relacions entre l'hospital i la Conselleria de Sanitat.
  
La clàusula addicional anual, en les variables tecnicoassistencials i econòmiques, podrà ser modificada o complementada, per un acord de les parts, quan les necessitats assistencials ho requerisquen, encara que no se n'haja complit el període de vigència.
  
Cinquena. Contraprestacions econòmiques
  
La valoració econòmica de les activitats es determina en la clàusula addicional.
  
Les condicions econòmiques anteriors s'actualitzaran en cada una de les clàusules addicionals anuals, amb l'acord d'ambdues parts i tenint en compte l'evolució dels índexs de preus i la repercussió dels preus en el cost dels servicis.
  
Qualsevol altre servici no previst en les disposicions assenyalades anteriorment i que siga prestat segons este conveni, es valorarà amb la tarifa que determine la comissió paritària que es constituirà d'acord amb el que establix l'estipulació setena, a proposta de la comissió permanent constituïda igualment.
  
En el cas que la Conselleria de Sanitat use infraestructures o instal·lacions pròpies de l'HGBDV, la conselleria es farà càrrec de totes les despeses de funcionament, manteniment i qualsevol altra que es derive d'este ús, i també del personal que aporte per a dur a terme l'assistència, sempre amb la condició que hi haja crèdit adequat i suficient per a afrontar estes obligacions.
  
Sisena. Presentació de dades estadístiques
  
Les institucions sanitàries es comprometen a facilitar les dades estadístiques referides a l'assistència, que tant la Conselleria de Sanitat com el Ministeri de Defensa necessiten per a avaluar i promoure millor la qualitat de l'atenció prestada, i també per a permetre el tractament estadístic general que tinguen establit.
  
Setena. Comissió de seguiment
  
Per al seguiment d'este conveni es constituïx una comissió paritària que esta integrada per tres membres de cada una de les dues parts:
  
A) Per part de la Conselleria de Sanitat, integraran la comissió:
  
- El director general d'Assistència Sanitària o la persona designada com a suplent.
  
- El director general de Recursos Econòmics o la persona designada com a suplent
  
- Un cap d'àrea o servici de la Conselleria de Sanitat designat de mutu acord pels dos anteriors.
  
B) Pel Ministeri de Defensa, formaran part de la comissió:
  
- L'inspector general de Sanitat del Ministeri de Defensa, o la persona designada com a suplent.
  
- El general subinspector general de Sanitat Assistencial o la persona designada com a suplent.
  
- El director de l'HGBDV o la persona designada com a suplent
  
El president de la comissió paritària és, per períodes anuals alternatius, el director general d'Assistència Sanitària de la Conselleria de Sanitat i l'inspector general de Sanitat de la Defensa, o les persones que ambdós hi deleguen. La part militar tindrà la presidència el primer any.
  
La comissió es reunix semestralment, els mesos d'abril i octubre, a fi de vetlar per l'aplicació correcta d'este conveni i de resoldre les qüestions que se li plantegen sobre el conveni. També es reunix quan ho sol·licite qualsevol de les parts integrants d'este conveni. Els acords s'adopten per majoria de vots. El vot del president dirimix els empats.
  
Segons els assumptes que s'hagen de tractar, hom podrà incorporar a la comissió, sense dret a vot, els assessors tècnics que es consideren oportuns, tenint en compte la naturalesa de les competències atribuïdes a la comissió.
  
Les funcions de la comissió paritària de seguiment seran:
  
- Adequació del conveni a les noves circumstàncies assistencials de la sanitat.
  
- Decidir sobre les qüestions que sorgisquen en relació amb la interpretació i modificació d'este conveni.
  
- Resoldre totes les qüestions que hi eleve la comissió permanent.
  
- Aprovar les tarifes dels procediments que no estiguen valorades, o les dels que resulte necessari actualitzar o modificar.
  
- Precisar les normes de funcionament que resulten necessàries per a l'execució de l'acord i concretar els procediments administratius per a desplegar-les.
  
Per al compliment millor de la funció encomanada a la comissió paritària de seguiment, es crea una subcomissió que es constituïx com a comissió permanent de la comissió paritària, formada per quatre membres, dos en representació de cada una de les dues parts.
  
La presidència de la comissió permanent correspondrà a la part que té la presidència en la comissió paritària.
  
La comissió permanent es reunix trimestralment o amb la periodicitat que les circumstàncies aconsellen.
  
Els acords es prenen de mutu acord entre els quatres membres i en cas de no arribar a un acord, dirimirà el vot del president. De forma supletòria, se seguirà, en les qüestions relatives a deliberacions, acords i funcionament de la comissió permanent, el que disposa per als òrgans col·legiats la Llei de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i de Procediment Administratiu Comú.
  
Els acords adoptats es traslladaran a la comissió paritària de seguiment per tal que els aprove o ratifique.
  
La tasca fonamental de la comissió permanent és la coordinació i l'assessorament en relació amb la matèria objecte d'este conveni i, en particular:
  
- Adequació de la cartera de servicis a les necessitats.
  
- Determinació de l'abast de les prestacions.
  
- Determinació consensuada de preus.
  
- Decisió operativa sobre casos singulars.
  
- Preparació de les reunions del ple de la comissió.
  
- Informar sobre les propostes de liquidació econòmica del conveni i comprovar que les propostes de pagament s'efectuen d'acord amb les propostes de liquidació i en el termini previst en la clàusula novena del conveni.
  
- Totes les altres funcions que li encomane la comissió paritària de seguiment.
  
Huitena. Assegurança de responsabilitat civil
  
Ambdues parts declaren que tenen subscrit un contracte d'assegurança, vigent durant el període anual de cada clàusula addicional, per a donar cobertura a les conseqüències econòmiques derivades de la responsabilitat del personal assegurat, per danys corporals o materials i perjuís que en siguen conseqüència consecutius, causats per acció o omissió a tercers en l'exercici de les seues funcions, i també a la responsabilitat solidària, subsidiària o directa que corresponga al Ministeri de Defensa o a la Conselleria de Sanitat de la Generalitat Valenciana i a la responsabilitat patrimonial exigible a l'Administració segons que establix la Llei 30/1992, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú, pel que fa als danys corporals, materials i perjuís consecutius.
  
Novena. Règim econòmic
  
El règim econòmic d'este conveni s'especifica en la clàusula addicional anual que se subscriu cada any.
  
La facturació es presenta cada trimestre com a contraprestació econòmica dels servicis prestats, d'acord amb el procediment següent:
  
Els centres assistencials de la Conselleria de Sanitat elaboren trimestralment la facturació dels servicis prestats al personal beneficiari de la Sanitat Militar per a la contraprestació econòmica.
  
Igualment, i amb la mateixa periodicitat trimestral, l'HGBDV fa el mateix amb la facturació de l'assistència prestada als usuaris de la Conselleria de Sanitat, per a la contraprestació econòmica.
  
Ambdues facturacions són comparades al final de cada trimestre, per tal de determinar la diferència entre els totals i pagar la contraprestació econòmica, mitjançant l'abonament de la diferència esmentada a la part que resulte amb saldo a favor.
  
No obstant això, al final de cada exercici es poden liquidar les obligacions pendents dels tres trimestres anteriors.
  
L'Administració Militar i la Conselleria de Sanitat presenten les facturacions cada trimestre ajustant-se a les normes següents:
  
a) El càrrec pels servicis efectuats per ambdues parts es presenta en el mes següent respecte al trimestre immediatament anterior.
  
b) Les factures es presenten desglossades per àrees de Salut, segons el facultatiu peticionari.
  
c) La factura es presenta per duplicat i s'envia de la forma següent:
  
- Les que corresponen a prestacions que fa la Conselleria de Sanitat, s'envien a la direcció de l'HGBDV, que n'ha de conformar un exemplar i enviar-lo a la Direcció Territorial de Sanitat de València.
  
- La totalitat de les factures de l'HGBDV pels servicis prestats als usuaris beneficiaris del Sistema Nacional de Salut s'envien a la Direcció Territorial de València de la Conselleria de Sanitat, que de manera anàloga al que exposa l'epígraf anterior, n'ha de conformar un exemplar i enviar-lo a la Direcció de l'HGBDV.
  
En ambdós casos, els documents comptables de la facturació s'envien amb els justificants de la prestació del servici.
  
La facturació es presenta cada trimestre com a contraprestació econòmica dels servicis prestats.
  
Quan, segons normes legals o reglamentàries, altres assegurances públiques (MUFACE, MUGEJU, escolar, etc.) o privades (vehicles de motor, esports federats, caça, etc.), o per responsabilitat de tercers per les lesions o malalties causades a la persona assistida, l'import de les prestacions sanitàries haja de ser a càrrec d'estes entitats o de tercers, l'hospital factura directament i exclusivament els servicis que preste al tercer obligat al pagament, amb independència que la persona assistida tinga dret a l'assistència sanitària per malaltia comuna o accident no laboral per compte de la Seguretat Social.
  
Quant al finançament, la Conselleria de Sanitat ha de reservar anualment la quantitat econòmica necessària, que ha de quedar reflectida en la clàusula addicional, per al finançament de les prestacions que resulten d'este conveni durant la vigència inicial.
  
El pagament de les obligacions econòmiques derivades d'este conveni s'efectua dins del termini dels dos mesos següents a la data del naixement de l'obligació, d'acord amb el que establix l'article 43 del Decret Legislatiu de 26 de juny de 1991, que aprova el Text Refós de la Llei de la Hisenda Pública de la Generalitat Valenciana.
  
Atés que no és possible quantificar a priori el volum total de prestacions que duran a terme ambdues administracions a partir d'este conveni, el crèdit inicialment reservat es considera estimatiu, i se'n podran afectar o desafectar les quantitats que es justifiquen segons l'evolució del conveni, sempre amb la condició que hi haja crèdit adequat i suficient en la llei de pressupostos.
  
Igualment, les pròrrogues que se subscriguen al present conveni són eficaces si hi ha crèdit adequat i suficient.
  
Totes les qüestions que afecten el finançament, control i fiscalització del conveni s'han de sotmetre al dictamen dels òrgans competents de cada una de les administracions que intervenen.
  
Deu. Coordinació
  
L'hospital, en l'execució d'este conveni, i sense perjuí de l'autonomia de gestió del centre, ha d'ajustar el funcionament a les directrius i normes de caràcter general que dicte la Conselleria de Sanitat, per a la coordinació efectiva dels recursos i servicis en l'àmbit de la Comunitat Valenciana.
  
Onze. Informació i documentació
  
Els centres assistencials inclosos en el conveni han de facilitar, amb la periodicitat que es determine, la informació de naturalesa assistencial, epidemiològica, sociosanitària, docent i de qualsevol altra índole que necessite la Conselleria de Sanitat.
  
Ambdues institucions es comprometen a respectar la Llei Orgànica 15/1999, de 30 de desembre, de Protecció de Dades de Caràcter Personal.
  
Els centres assistencials inclosos en el conveni han de facilitar tota la informació que siga necessària amb vista al compliment de la Llei 53/84, de 26 de desembre, i la resta de normes sobre incompatibilitats del personal al servici de les administracions públiques.
  
Els centres assistencials inclosos en el conveni han de disposar de fulls de reclamació, queixa o suggeriments a disposició del públic, i han d'enviar al Servici d'Atenció al Pacient del Centre d'Especialitats Joan Llorenç una còpia de les reclamacions i queixes en les vint-i-quatre hores següents, o immediatament si la naturalesa de la reclamació ho aconsella.
  
Totes les reclamacions o queixes han de ser tramitades d'acord amb l'Orde de 24 de juliol de 2002, del conseller de Sanitat, per la qual establix el procediment per a la tramitació de suggeriments, queixes i agraïments respecte a l'atenció sanitària en l'àmbit de la competència de la Conselleria de Sanitat
  
Les queixes de caràcter de rescabalament que es formulen s'han de tramitar i resoldre segons que preveuen els articles 139 i següents de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú.
  
Dotze. Efectes i duració
  
Este conveni deixa sense efecte el conveni subscrit amb la mateixa finalitat el proppassat 01 de desembre de 2004.
  
Este conveni produïx efecte des del dia de la publicació en el Boletín Oficial del Estado, manté la vigència fins el 31 de desembre de 2006 i pot ser prorrogat expressament amb l'acord previ de les parts. D'altra banda, les clàusules addicionals tenen una duració anual, la subscripció de les quals té en tots els casos la condició que hi haja crèdit adequat o suficient.
  
Este conveni es pot modificar per un acord de les parts en les clàusules addicionals anuals que se'n deriven.
  
La voluntat de rescissió d'este conveni per part d'alguna de les parts ha de ser comunicada amb tres mesos d'antelació almenys, per mitjà d'un telegrama o d'una carta certificada. Es considera rescindit una vegada han transcorregut tres mesos des de la recepció de la comunicació en este sentit, qualsevol que siga el moment en què esta s'inste.
  
Tretze. Causes de resolució
  
Seran causes de resolució d'este conveni:
  
- La resolució per incompliment de qualsevol de les parts.
  
- L'acord mutu.
  
- La possibilitat de prestació dels servicis que s'acorden amb mitjans propis de cada una de les parts.
  
- Les necessitats de la defensa.
  
- La denúncia establida d'acord amb les condicions de l'estipulació dotze.
  
- La impossibilitat sobrevinguda de complir el fi.
  
- L'incompliment greu acreditat per una de les parts.
  
Catorze. Interpretació
  
Este conveni té caràcter jurídic administratiu i per a resoldre els dubtes i llacunes que se susciten en l'aplicació se seguixen els principis del dret administratiu i en particular els del Reial Decret Legislatiu 2/2000, de 16 de juny, que aprova el Text Refós de la Llei de Contractes de les Administracions Públiques, d'acord amb el que disposa l'article 3.2 d'esta llei, i també, si manquen els anteriors, els generals del dret comú.
  
Les discrepàncies que sorgisquen en la interpretació d'este conveni se sotmeten a la comissió de seguiment establida en la clàusula setena i, en última instància s'eleven a les parts que subscriuen el conveni, perquè hi prenguen una decisió, tot això sense perjuí de poder interposar els recursos que s'estimen oportuns davant de la jurisdicció competent. L'orde jurisdiccional competent per al coneixement dels litigis que sorgisquen en la interpretació del conveni és el contenciós administratiu.
  
Quinze. Estipulació final
  
Este conveni s'ha d'adaptar a les normes i disposicions que es promulguen com a desplegament de la Llei General de Sanitat en matèria de competències sanitàries, i a totes les normes i disposicions que afecten la naturalesa i capacitat de les parts contractants
  
I, com a mostra de conformitat amb tot el que s'ha exposat, signen este conveni, en doble exemplar, igualment vàlid, al lloc i en la data indicats més amunt.
  
Per la Generalitat Valenciana,
  
FRANCISCO CAMPS ORTIZ
  
Pel Ministeri de Defensa,
  
JOSÉ BONO MARTÍNEZ
  
Clàusula addicional per a l'any 2005 del Conveni de Col·laboració en matèria sanitària entre el Ministeri de Defensa i la Conselleria de Sanitat de la Generalitat Valenciana
  
València, 16 de febrer de 2005
  
Reunits:
  
D'una banda, José Bono Martínez, en representació del Ministeri de Defensa, fent ús de l'atribució que li conferix la disposició addicional tretze de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú.
  
De l'altra banda, Francisco Camps Ortiz, president de la Generalitat Valenciana, segons que disposa l'article 14.c) de la Llei 5/1983, de 30 de desembre, de Govern Valencià.
  
Ambdues parts, fent ús de la representació que tenen, es reconeixen capacitat mútua per a obligar-se i fer un acord, i
  
Exposen:
  
La clàusula quarta del conveni de col·laboració subscrit amb la mateixa data entre el Ministeri de Defensa i la Conselleria de Sanitat preveu l'establiment d'una clàusula addicional anual en què es determinaran les variables tècniques, assistencials, econòmiques i de qualsevol altra índole en les quals ha de materialitzar-se el conveni esmentat per a l'exercici.
  
Per a això, les parts formalitzen esta clàusula per a l'any 2005, d'acord amb les clàusules següents.
  
Clàusules:
  
Primera. Objecte de la clàusula addicional anual
  
L'objecte d'esta clàusula addicional és la regulació per al període de l'any 2005 de la prestació d'assistència sanitària als beneficiaris de la Conselleria de Sanitat per part de l'Hospital General Bàsic de la Defensa de València (d'ara en avant, HGBDV), i al personal militar i els beneficiaris de l'ISFAS adscrits a Sanitat Militar per part dels centres sanitaris dependents de la Conselleria de Sanitat.
  
Segona. Modalitats de prestació de servicis per part de l'HGBDV
  
Les modalitats de prestació de servicis per part de l'HGBDV són:
  
1. Hospitalització
  
2. Urgències (amb ingrés posterior o sense)
  
3. Consultes externes
  
4. Cirurgia menor ambulatòria
  
5. Cirurgia major ambulatòria
  
6. Cirurgia major
  
7. Exploracions diagnòstiques
  
8. Estades en la UVI
  
La definició i abast de cada un d'estos conceptes es reflectix en el codi de definicions que figura com a annex I.
  
Tercera. Assistència sanitària
  
L'oferta assistencial de l'HGBDV queda determinada per la seua cartera de servicis, que s'incorpora com a annex II d'esta clàusula
  
Les intervencions quirúrgiques programades s'han de fer en un termini màxim de 70 dies des de la derivació a l'HGBDV.
  
Les intervencions quirúrgiques de caràcter urgent s'han de fer sense demora i d'acord amb la disponibilitat dels dispositius tècnics.
  
La demora per a l'atenció de primeres consultes, ja siguen sol·licitades per facultatius d'Atenció Primària o derivades des d'urgències o altres servicis de l'hospital, no pot ser superior a vint dies laborables, computats des de la data de sol·licitud de citació.
  
Amb independència dels terminis màxims de resposta previstos en els apartats anteriors, l'HGBDV, en la mesura de les seues possibilitats, atendrà amb la major promptitud les sol·licituds d'assistència o proves que siguen indicades com a urgents pels facultatius d'Atenció Primària i els del propi hospital.
  
Llevat que per criteris tecnicosanitaris es justifique un altre orde de prioritat, els pacients, en totes les modalitats assistencials, seran atesos per orde cronològic rigorós de sol·licitud d'assistència o indicació de prova, intervenció quirúrgica o tractament.
  
Quarta. Col·laboració en l'assistència sanitària
  
Els suports mutus en situacions especials que puntualment puguen presentar-se es concertaran específicament mitjançant un acord de la comissió paritària de seguiment que se sotmetrà a l'aprovació de les parts que subscriuen el conveni.
  
L'acord determinarà l'abast i les condicions del suport per a la prestació d'assistència sanitària, inclòs el suport estructural, i en fixarà la contraprestació econòmica.
  
Cinquena. Règim econòmic
  
Per tal de determinar la contraprestació econòmica, l'activitat assistencial mútua, en l'exercici 2005, es valora d'acord amb el que establixen els annexos III i IV.
  
En el valor assignat a l'estada i als processos quirúrgics singularitzats es troben compresos tots els costos hospitalaris, sanitaris i no sanitaris, amb l'abast que establix el Reial Decret 63/1995, de 20 de gener, sobre Ordenació de Prestacions Sanitàries del Sistema Nacional de Salut, excepte els conceptes que hagen sigut objecte de valoració singular o extreta en el annexos III i IV, esmentats adés.
  
La facturació per un procediment singularitzat és incompatible amb la facturació de les estades que, eventualment, produïsca l'atenció del procés.
  
Sisena. Facturació
  
Cada una de les parts factura a l'altra part semestralment els servicis prestats d'acord amb la mecànica establida a continuació:
  
Es fa una factura per cada prestació, que inclou les dades següents:
  
- Identificació del pacient i número de SIP
  
- Centre sanitari en què ha sigut atés el pacient, en el cas dels beneficiaris de la Sanitat Militar atesos per la Conselleria de Sanitat, i centre sanitari de la Conselleria de Sanitat que envia pacients a l'HGBDV.
  
- Número de factura
  
- Import
  
La Conselleria de Sanitat i l'HGBDV poden acordar les modificacions que convinguen a les parts quant a suport, terminis i disposició de les dades en la facturació. S'ha de conservar la informació bàsica expressada en els apartats anteriors.
  
L'Administració Militar i la Conselleria de Sanitat presenten les facturacions cada semestre ajustant-se a les normes següents:
  
1. El càrrec pels servicis efectuats per ambdues parts es presenta en el mes següent respecte al semestre immediatament anterior.
  
2. Les factures es presenten desglossades per centre hospitalari segons el facultatiu peticionari.
  
3. La factura es presenta per duplicat i s'envia de la forma següent:
  
a. Les que corresponen a prestacions que fa la Conselleria de Sanitat, cada centre hospitalari que fa una atenció l'envia a la Direcció de l'HGBDV, que n'ha de conformar un exemplar i enviar-lo al centre hospitalari prestatari. El centre hospitalari esmentat, quan haja recollit totes les factures del període, les envia al Servici de Gestió Pressupostària de la Conselleria de Sanitat.
  
b. Les de prestacions fetes pl'HGBDV s'envien al centre hospitalari d'origen del pacient, que n'ha de conformar un exemplar i enviar-lo a la Direcció de l'HGBDV. El centre esmentat, quan ha recollit totes les factures del període, agrupades per centre hospitalari, les envia al Servici de Concerts de la Conselleria de Sanitat.
  
4. Ambdues facturacions es comparen al final del semestre, a fi de determinar la diferència entre els totals i de fer la contraprestació econòmica que corresponga, mitjançant l'abonament de la diferència esmentada a la part que resulte amb el saldo a favor.
  
No obstant això, al final de cada exercici es pot liquidar les obligacions pendents de l'exercici corrent.
  
Setena. Finançament
  
La Conselleria de Sanitat reserva per a l'exercici 2005, la quantitat d'un milió cinc-cents cinquanta mil euros (1.550.000 euros), a càrrec de l'aplicació pressupostària 26.44.97.8879.481.31.7, per al finançament de les prestacions que resulten d'este conveni durant la vigència inicial.
  
Huitena. Vigència i interpretació
  
La vigència d'esta clàusula addicional és des de la subscripció fins al 31 de desembre de 2005, i ambdues entitats poden presentar justificació de les despeses des del dia 1 de gener del mateix any.
  
Les controvèrsies que se susciten en l'execució d'esta clàusula addicional seran resoltes segons el que establix el conveni de col·laboració que hi servix de referència, sense perjuí dels recursos que corresponguen davant de la jurisdicció contenciosa administrativa.
  
Com a mostra de conformitat, se signa este document, en doble exemplar, al lloc i en la data indicats més amunt.
  
Per la Generalitat Valenciana,
  
FRANCISCO CAMPS ORTIZ
  
Pel Ministeri de Defensa,
  
JOSÉ BONO MARTÍNEZ
  
ANNEX I
  
MODALITATS DE PRESTACIÓ DE SERVICIS
  
1. Hospitalització
  
L'hospitalització requerix l'ingrés del pacient en l'hospital i l'assignació d'un llit d'hospitalització, cosa que genera estades entre la data d'ingrés i la data d'alta, d'acord amb les definicions següents:
  
a) Llits d'hospitalització: els destinats a l'atenció continuada de pacients ingressats, que inclouen:
  
- Llits convencionals d'hospitalització i d'atencions especials (intensives mèdiques, quirúrgiques i pediàtriques, coronàries i de cremats)
  
- Bressols d'àrees pediàtriques
  
- Incubadores fixes
  
No es consideren llits d'hospitalització i, per tant, no generen estades:
  
- observació d'urgències
  
- inducció preanestèsica
  
- reanimació
  
- exploració
  
- hospital de dia i de nit
  
- acompanyants
  
- destinats a personal del centre
  
- llocs de diàlisi
  
- utilitzats per a exploracions especials (endoscòpies, laboratori i altres)
  
- bressols de xiquets de bolquers normals (àrees obstètriques)
  
- incubadores portàtils
  
- Llits instal·lats: la dotació instal·lada que es consigna és la que hi ha en l'hospital durant l'any de referència, a 31 de desembre. No es comptabilitzen en esta xifra:
  
- Llits habilitats o supletoris: els que s'utilitzen a més dels que estan en funcionament (corredors, despatxos, sales d'exploració o habitacions d'hospitalització) i que no estiguen inclosos en la dotació del centre.
  
- Llits convertits en àrees de suport o altres servicis (sales d'exploració, despatxos, etc.)
  
- Llits d'aïllament: els que tenen una estructura que permet un aïllament complet de pacients (per exemple, de cremats, d'immunodeprimits...).
  
b) Estades: s'entén per estada el conjunt de pernocta i temps que correspon al subministrament d'un menjar principal (dinar o sopar). Si el centre utilitza el criteri d'hora censal (24 hores), es pot utilitzar igualment.
  
No generen estades:
  
- Les sessions de diàlisi a pacients ambulatoris
  
- La cirurgia major ambulatòria
  
- El temps de permanència en unitats de reanimació, unitats de transició, observació i urgències.
  
c) Ingressos
  
- Es considera ingrés hospitalari el que es produïx des de l'exterior, amb orde d'ingrés registrada en el Servici d'Admissió, i amb assignació de llit d'hospitalització (s'inclouen habilitats i supletoris)
  
- No es considera ingrés si no s'ha causat almenys una estada.
  
- No es consideren ingressos els pacients atesos en observació d'urgències, sessions d'hemodiàlisi, hospital de dia ni de nit (estudis del son), ni els trasllats entre servicis.
  
- Es consideren els ingressos per trasllat entre servicis quan es facen entre distintes àrees (mèdica, quirúrgiques, obstètrica, pediàtrica, vigilància intensiva), però únicament per al càlcul d'estades per trams i d'estada mitjana per àrees, de manera que el total d'ingressos de l'hospital ha de ser igual que la suma dels ingressos per àrees menys els ingressos per trasllat entre àrees.
  
2. Urgències no ingressades
  
- Són les assistències sanitàries que fa el Servici d'Urgències i que no generen ingrés hospitalari. Es comptabilitzen les ateses i registrades en el Servici d'Urgències.
  
- No es consideraran així atencions urgents en consultes externes o en altres dependències de l'hospital.
  
3. Consultes externes
  
a) Són els actes mèdics fets de forma ambulatòria, en un local de consultes externes de l'hospital, per al diagnòstic, tractament o seguiment d'un pacient, basats en l'anamnesi i l'exploració física.
  
- No es comptabilitzen com a consultes:
  
- Les que fa el personal d'infermeria.
  
- Les que es fan a pacients ingressats per peticions interservicis.
  
- La realització ni l'informe de proves diagnòstiques complementàries
  
- L'extracció de mostres.
  
- Els mers actes d'ompliment de volants de petició.
  
- S'han de comptabilitzar les consultes efectivament fetes i no les citades no fetes.
  
b) Consultes primeres: són les que es fan a pacients vistos per primera vegada en una unitat d'especialització concreta i per un procés concret. Es consideren a més primeres consultes totes les sol·licitades per iniciativa del metge d'Atenció Primària sobre pacients donats d'alta pel metge especialitzat (pacients amb diagnòstic i, si és el cas, amb tractament ja instaurat), acreditat mitjançant un informe escrit.
  
c) Consultes successives: són totes les que deriven d'una primera consulta i totes les que es generen com a revisió o seguiment d'un procés d'hospitalització o consulta anterior. Per tant, tindran consideració de consultes successives totes les revisions determinades per una decisió del metge especialista, amb independència del temps que transcórrega entre estes consultes i encara que, per a facilitar els tràmits al pacient, la cita es concerte a través del Centre de Salut.
  
4. Cirurgia menor ambulatòria
  
Així es consideren els actes quirúrgics fets en un quiròfan, sense ingrés prequirúrgic ni postquirúrgic, que no figuren en la llista de processos singularitzats, i exclosos els procediments fets en sales de cures o consultes.
  
5. Cirurgia major ambulatòria
  
Són els actes quirúrgics fets en un quiròfan, sense ingrés prequirúrgic ni postquirúrgic, i que són inclosos en la llista de processos quirúrgics singularitzats
  
6. Procediments singularitzats
  
Són els inclosos en els annexos III i IV, quan haja sigut este el motiu principal d'ingrés, i l'ingrés siga programat.
  
En el cas que ocasionen un ingrés, no es comptabilitzaran com a estades les generades, que s'hauran d'identificar.
  
En el preu dels procediments quirúrgics s'inclou el conjunt de prestacions que requerisca el pacient des de l'admissió en el centre fins a l'alta definitiva per la patologia atesa i, en concret:
  
- Les proves diagnòstiques i terapèutiques, rutinàries o especials que siga necessari fer al pacient abans o després del procediment, inclosos, si és el cas, l'estudi preoperatori (consulta preanestèsica, ECG, Rx tòrax, analítica i estudi de coagulació).
  
- Les complicacions que es presenten al llarg de tot el procés, tant en la fase preparatòria com en la intervenció quirúrgica pròpiament dita i en el postoperatori.
  
- Les reintervencions quirúrgiques necessàries que s'hagen de fer al pacient, sempre que estiguen relacionades amb el procés que motivà l'ingrés, les cause una mala praxi quirúrgica i es facen en un termini de temps no superior a dos mesos comptadors des de l'endemà de l'alta.
  
- El tractament medicamentós que es requerisca durant el procés, i també la sang i hemoderivats.
  
- Cures.
  
- Alimentació, incloses nutrició enteral i parenteral.
  
- L'assistència per part d'un equip mèdic especialitzat, infermeria i personal auxiliar sanitari.
  
- La utilització d'un quiròfan i les despeses d'anestèsia.
  
- El material fungible necessari i els controls preoperatoris i postoperatoris, inclosos els que es facen en règim ambulatori.
  
- El cost dels dies d'hospitalització en habitació compartida o individual quan siga necessari per les circumstàncies especials del pacient.
  
- Estades en la Unitat de Vigilància Intensiva que necessite.
  
- Les consultes postoperatòries de revisió que siguen necessàries. S'ha de fer almenys una consulta en cada un dels procediments. En el procediment d'extracció de cataractes amb inclusió de LIO, es faran, almenys, quatre revisions.
  
- El trasllat forçós d'un pacient en un transport sanitari adequat quan siga necessari enviar-lo a l'hospital de l'àrea, per raons clíniques insuperables per a l'hospital, derivades de la pròpia intervenció quirúrgica que motivà l'ingrés del pacient o de complicacions alienes al procés, sorgides després de l'ingrés, i després d'assabentar-ne l'hospital de procedència.
  
7. Exploracions diagnòstiques especials
  
Es consideren exploracions diagnòstiques especials els servicis especials ambulatoris inclosos en l'annex III. Són objecte de facturació independent sempre que siguen sol·licitats com estos servicis pels especialistes i facultatius d'Atenció Primària del servici valencià de salut i no estiguen inclosos en altres modalitats assistencials.
  
8. Estades en la UCI
  
S'entén per estada el conjunt de pernocta i temps en la Unitat de Cures Intensives que correspon al subministrament d'un menjar principal (dinar o sopar). Si el centre utilitza el criteri d'hora censal (24 hores), es pot utilitzar igualment.
  
ANNEX II
  
CARTERA DE SERVICIS DE L'HOSPITAL CENTRAL DE LA DEFENSA
  
La cartera de servicis representa l'oferta estable de servicis que presenta el centre hospitalari amb els seus mitjans propis o mitjançant un contracte de servicis professionals estable. Els acords de col·laboració amb altres centres per a la prestació de determinats servicis no s'inclouen en la cartera de servicis estable del centre. Quan hi haja una modificació al llarg de l'any que implique la incorporació d'una especialitat o una prestació nova, es comunicarà.
  
L'oferta d'una especialitat o prestació determinada implica que hi ha personal facultatiu especialitzat capacitat per a la realització d'eixa prestació i l'equipament i la tecnologia adequats. No implica necessàriament que hi haja una estructura jeràrquica diferenciada.
  
Els servicis de les diferents especialitats poden prestar-se en tres modalitats diferents:
  
- En règim d'hospitalització: implica que hi ha hospitalització per a eixa especialitat concreta, amb personal facultatiu especialitzat.
  
- En règim de consulta externa: hi ha consulta externa especialitzada, bé amb personal propi o bé amb personal amb contracte de servicis professionals.
  
- En règim ambulatori: existència d'equipament i activitat en procediments diagnòstics i terapèutics ambulatoris. Inclou la cirurgia ambulatòria, hospitalització de dia, tractaments ambulatoris especials (no els realitzats exclusivament en consultes) i proves diagnòstiques.
  
HOSPITAL GENERAL BÀSIC DE LA DEFENSA A VALÈNCIA
  
CARTERA DE SERVICIS
  
Especialitat Hospitalització Consultes Ambulatori
  
Al·lergologia X X X
  
Anàlisis clíniques X X
  
Anatomia patològica X
  
Anestesiologia X X
  
Aparell digestiu X X X
  
Cardiologia X X X
  
Cirurgia general X X X
  
Dermatologia X X X
  
Endocrinologia X X X
  
Ginecologia X X X
  
Hematologia X X X
  
Medicina intensiva X
  
Medicina interna X X X
  
Medicina preventiva
  
Microbiologia i parasitologia X
  
Odontologia X X X
  
Oftalmologia X X X
  
Otorinolaringologia X X X
  
Pediatria X X X
  
Pneumologia X X X
  
Psiquiatria X X X
  
Radiologia X X
  
Rehabilitació X X X
  
Traumatologia X X X
  
Unitat Antitabac X X
  
Unitat de Prevenció Cardiovascular X X