Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 6605, del 09-09-2011 (2011/9236)

ORDE 2/2011, de 24 d'agost, de la Conselleria d'Agricultura, Pesca, Alimentació i Aigua, per la qual s'aprova el reglament i el plec de condicions de la Denominació d'Origen Protegida Utiel-Requena i el seu consell regulador.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**DEROGADA**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/o/2011/08/24/2/dof/vci/html**

### Dades del document

Número de DOGV
:   6605

Data del DOGV
:   09-09-2011

Secció del DOGV
:   I. DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   2011/9236


Data del document
:   24-08-2011

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Pesca, Alimentació i Aigua

Tipus de document
:   Ordre

Anàlisi jurídica

 Descriptors 

:   * La Plana d'Utiel-Requena
    * vi
    * vinya
    * denominació d'origen
    * qualitat del producte
    * viticultura
    * reglament intern
    * legislació

ORDE 2/2011, de 24 d'agost, de la Conselleria d'Agricultura, Pesca, Alimentació i Aigua, per la qual s'aprova el reglament i el plec de condicions de la Denominació d'Origen Protegida Utiel-Requena i el seu consell regulador. [2011/9236]  
En l'Orde d'11 de març de 1999, de la Conselleria d'Agricultura, Pesca, Alimentació i Aigua, es va aprovar el text de la Denominació d'Origen Utiel-Requena i el seu consell regulador, de conformitat amb allò que s'establix en la Llei 25/1970, de 2 de desembre, per la qual s'aprova l'Estatut del Vi, la Vinya i els Alcohols.  
La Llei 24/2003, de 10 de juliol, de la Vinya i el Vi, deroga la Llei 25/1970, excepte les normes relatives als consells reguladors dels productes agroalimentaris, amb denominació d'origen, diferents del vi, el vinagre de vi, del most i la resta de productes derivats del raïm.  
  
Entre altres, en esta llei es definixen els consells reguladors com a òrgans gestors dels vins de qualitat produïts en una regió determinada i se'ls reconeix personalitat jurídica pròpia de naturalesa pública o privada i amb plena capacitat d'obrar.  
La Llei 2/2005, de 27 de maig, d'Ordenació del Sector Vitivinícola de la Comunitat Valenciana, va entrar en vigor l'endemà de la publicació, segons allò que s'ha disposat en la seua disposició final tercera. El capítol III, del títol III, es dedica als òrgans de gestió i consells reguladors, en l'article 44. 2. determina que els consells reguladors són corporacions de dret públic que, amb caràcter general, subjecten la seua activitat al dret privat. Estan dotats de personalitat jurídica pròpia i plena capacitat per al desenvolupament de les seues finalitats i poden realitzar qualsevol classe d'actes de gestió i d'administració, excepte en les actuacions que impliquen l'exercici de potestats o funcions públiques en què s'han de subjectar al dret administratiu.  
Al seu torn, este Reglament de la Denominació d'Origen Utiel-Requena té concordança amb el Decret 222/2007, de 9 de novembre, del Consell, pel qual s'establixen normes relatives als consells reguladors o òrgans de gestió de les denominacions de qualitat de la Comunitat Valenciana, així com amb el Decret 8/2007, de 19 de gener, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/2005, de 27 de maig, de la Generalitat, d'Ordenació del Sector Vitivinícola de la Comunitat Valenciana.  
Per tot allò que s'ha exposat, segons allò que es disposa en la normativa comunitària, en particular en el Reglament (CE) 1234/2007, reglament únic per a les OCM a les quals es va incorporar el text normatiu del Reglament (CE) núm. 479/2008, de 29 d'abril, del Consell, pel qual s'establix l'organització comuna del mercat vitivinícola, i de conformitat amb allò que es disposa en la Llei 24/2003, de 10 de juliol, de la Vinya i el Vi; la Llei 2/2005, de 27 de maig, de la Generalitat, d'Ordenació del Sector Vitivinícola de la Comunitat Valenciana, així com el Decret 8/2007, de 19 de gener, del Consell, pel qual s'aprova el reglament de la llei abans esmentada, a proposta del Consell Regulador de la Denominació d'Origen Utiel-Requena i en l'exercici que em conferix la Llei 5/1983, de 30 de desembre, del Consell.  
  
  
ORDENE  
  
Article únic. Aprovació del reglament i plec de condicions  
S'aprova el Reglament de la Denominació d'Origen Protegida Utiel-Requena i el seu consell regulador, que s'hi inclou com a annex I d'esta orde, així com el plec de condicions pel qual es regix la producció de l'esmentada denominació que s'hi incorpora com a annex II.  
  
  
DISPOSICIO ADDICIONAL  
  
Única. Organitzacions interprofessionals  
El consell regulador amb les facultats que li atorga la legislació en vigor podrà, per la representació territorial que posseïx, establir un marc interprofessional per a la consecució d'acords entre el sector productor i el comercialitzador.  
DISPOSICIONS TRANSITÒRIES  
  
Primera. Veedors amb habilitació de l'administració General de l'Estat o de l'administració de la Generalitat  
Els veedors dels consells reguladors habilitats per l'administració General de l'Estat o per l'administració de la Generalitat, en el moment de l'entrada en vigor d'esta orde, podran formar part del cos d'auditors del Servici de Certificació.  
  
Segona. Requisits dels veedors  
A l'efecte del nomenament de nous veedors, a partir de l'entrada en vigor d'este reglament, s'aplicarà allò que es preveu en el seu l'article 33.  
  
Tercera. Règim de finançament del consell regulador entre l'entrada en vigor del Reglament i l'obtenció de l'acreditació en la norma UNE-EN 45902 o norma que la substituïsca  
Fins que el consell regulador no obtinga l'acreditació del compliment de la norma sobre els «Requisits generals per a entitats que realitzen la certificació de producte» (UNE-EN 45358 o norma que la substituïsca), per trobar-se en procés d'adaptació als criteris i principis d'esta, el finançament del consell regulador durant este període transitori es regirà per l'article 36 del Reglament de la Denominació d'Origen Utiel-Requena i del seu consell regulador aprovat per l'Orde d'11 de març de 1999, de la Conselleria d'Agricultura, Pesca, Alimentació.  
  
  
Quarta. Cellers inscrits amb anterioritat a l'obtenció de l'acreditació en la norma de qualitat UNE-EN 45616 o norma que la substituïsca  
  
Els cellers que es troben inscrits en els registres del consell regulador en el període durant el qual este organisme es troba en procés d'adaptació als criteris i principis de la norma sobre els «Requisits generals per a entitats que realitzen la certificació de producte» (UNE-EN 45497 o norma que la substituïsca), i pendent, per tant, d'obtindre l'acreditació en l'esmentada norma, mantindran durant este període l'esmentada condició d'inscrits, si bé a partir del moment en què el consell regulador obtinga l'esmentada acreditació, el manteniment de la inscripció estarà condicionada al fet que en un termini de tres mesos procedisquen a sol·licitar al Servici de Certificació del Consell Regulador la sol·licitud de renovació de la certificació.  
  
Quinta. Drets tradicionals  
Aquells embotelladors situats fora de la zona de producció i criança i inscrits en el Registre d'Embotelladors a l'empara d'anteriors reglaments, conservaran l'esmentada inscripció mentre subsistisca l'activitat per a la qual van ser autoritzats i es mantinguen les condicions que van determinar la inscripció en el Registre d'Embotelladors en el seu dia, i estaran subjectes al sistema de control previst en este reglament.  
  
DISPOSICIÓ DEROGATÒRIA  
  
Única. Derogació normativa  
Queda derogada l'Orde d'11 de març de 1999, de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, per la qual es modifica el nou text del Reglament de la Denominació d'Origen Utiel-Requena i el seu consell regulador, aprovat per Orde de 18 de novembre de 1997, així mateix queden derogades totes les disposicions d'igual rang o d'un rang inferior que s'oposen a allò que es disposa en esta orde.  
  
DISPOSICIÓ FINAL  
  
Única. Entrada en vigor  
Esta orde entrarà en vigor l'endemà de la publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.  
  
València, 24 d'agost de 2011  
  
La consellera d'Agricultura, Pesca, Alimentació i Aigua,  
MARITINA HERNÁNDEZ MIÑANAAnnex I  
  
Reglament de la Denominació d'Origen   
Protegida Utiel-Requena i del seu Consell Regulador  
  
Capítol I. Disposicions generals  
Article 1. Vins protegits  
Article 2. Abast de la protecció  
Article 3. Òrgans competents  
Capítol II. La producció  
Article 4. Àmbit territorial  
Article 5. Varietats de raïm apte  
Capítol III. Registres  
Article 6. Registres  
Article 7. Registre de Vinyes  
Article 8. Registre de Cellers d'Elaboració  
Article 9. Registre de Cellers d'Emmagatzemament  
Article 10. Registre de Cellers de Criança  
Article 11. Registre d'Embotelladors  
Article 12. Registre d'Instal·lacions d'Embotellament  
Article 13. Separació dels productes emparats  
Article 14. Manteniment de la inscripció  
Capítol IV. Drets i obligacions  
Article 15. Inscripció i baixa  
Article 16. Drets  
Article 17. Obligacions  
Article 18. Embotellament de vins  
Article. 19. Declaracions obligatòries dels inscrits  
Capítol V. El Consell Regulador  
Secció primera. Naturalesa, composició i funcions  
Article 20. Naturalesa jurídica  
Article 21. Àmbit de competències  
Article 22. Funcions  
Article 23. Composició  
Article 24. Règim electoral  
Article 25. Funcionament del Consell  
Article 26. Publicitat dels acords  
Article 27. Sistema de Control i Certificació  
Secció segona. Òrgans de direcció i administració  
Article 28. El president  
Article 29. Comissió Permanent  
Article 30. Comité de Tast  
Article 31. Administració del Consell  
Secció tercera. Servici de certificació  
Article 32. Naturalesa jurídica  
Article 33. Composició i norma d'actuació  
Article 34. Comité de Parts  
Article 35. Manual de qualitat  
Article 36. Finançament del Servici de Certificació  
Capítol VI. Finançament  
Article 37. Recursos financers  
  
  
CAPÍTOL I  
Disposicions generals  
  
Article 1. Vins protegits  
D'acord amb allò que es disposa en la Llei 24/2003, de 10 de juliol, de la Vinya i del Vi, així com la Llei 2/2005, de 27 de maig, de la Generalitat, d'Ordenació del Sector Vitivinícola de la Comunitat Valenciana, i la normativa de la Unió Europea vigent en matèria vitivinícola, queden protegits per la Denominació d'Origen Protegida Utiel-Requena els vins que, tenint les característiques definides en este reglament, hagen complit en la seua producció, elaboració i criança els requisits exigits en este i en la legislació vigent.  
  
Article 2. Abast de la protecció  
1. La protecció atorgada per esta denominació d'origen, serà la que es preveu en l'article 18 i concordants de la Llei 24/2003, de 10 de juliol; en l'article 36 de la Llei 2/2005, de 27 de maig, i en la resta de la legislació aplicable, i s'estén a l'expressió Utiel-Requena.  
2. Els noms dels termes municipals i aldees associats a un nom protegit, no es podran utilitzar per a identificar productes vínics de diferent origen, tot això a l'efecte de no induir a la confusió del consumidor.  
  
3. Amb caràcter general, queda prohibida la utilització en altres vins de noms, marques, termes, expressions i signes que, per similitud fonètica o gràfica amb els protegits per la denominació d'origen, puguen induir a confondre'ls amb els que són objecte d'esta reglamentació, encara en el cas que vagen precedits dels termes «tipus», «estil». «cep», «embotellat en...», «amb celler a...» o altres anàlegs.  
  
  
Article 3. Òrgans competents  
La defensa de la denominació d'origen, l'aplicació del seu reglament, la vigilància del seu compliment, així com el foment i el control de la qualitat dels vins emparats queden encomanats al Consell Regulador de la Denominació d'Origen Protegida Utiel-Requena, a la conselleria competent en matèria d'agricultura i alimentació, i al ministeri competent en matèria d'agricultura i alimentació, així com a la Unió Europea, cada un en l'àmbit de les seues respectives competències.  
  
  
CAPÍTOL II  
La producció  
  
Article 4. Àmbit territorial  
1. La qualificació dels terrenys a efecte de la seua inclusió en la zona de producció, la realitzarà el Consell Regulador, i hauran de quedar delimitats en els plànols del Registre Vitícola que, si s'escau, gestionarà este òrgan.  
2. El Consell Regulador, a petició del sector, podrà acordar l'ampliació de la zona de producció per a incloure aquells terrenys limítrofs que pertanyen a altres termes municipals, localitats, aldees o finques, de semblants característiques edafològiques, climàtiques i varietals, i que tradicionalment hagueren pogut estar vinculats a la denominació d'origen. Esta ampliació es traslladarà a l'administració competent que tramitarà l'oportú expedient. Posteriorment, sobre la base de l'esmentat acord d'ampliació es formularà la corresponent petició davant de l'administració competent.  
  
Article 5. Varietats de raïm apte  
El Consell Regulador podrà proposar a la conselleria competent en matèria d'agricultura i alimentació que siguen autoritzades noves varietats que, després dels assaigs i de les experiències convenients, es comprove que produïxen mostos de qualitat aptes per a l'elaboració de vins protegits per la denominació d'origen.   
  
  
CAPÍTOL III  
Registres  
  
Article 6. Registres  
1. El Consell Regulador portarà i gestionarà els registres següents:  
  
Registre de Vinyes.  
Registre de Cellers d'Elaboració.  
Registre de Cellers d'Emmagatzemament.  
Registre de Cellers de Criança.  
Registre d'Embotelladors.  
Registre d'Instal·lacions d'Embotellament.  
2. Les peticions d'inscripció es dirigiran al Consell Regulador, s'hi adjuntaran els documents que es recullen en el manual de qualitat.  
3. El Consell Regulador, en el termini màxim de sis mesos des que estiga aportada tota la documentació pel sol·licitant, realitzarà o denegarà les inscripcions segons s'ajusten o no als preceptes del Reglament i del plec de Condicions, als acords adoptats pel Consell sobre condicions complementàries de caràcter tècnic que hagen de tindre les vinyes i els cellers, i a les normes del procediment general per a la inscripció en els registres. Serà obligatori que en l'expedient incoat a este efecte s'escolte al Servici de Certificació que es regula en la secció 3a, del capítol V, d'este reglament, a més de l'interessat a què es donarà audiència amb anterioritat a dictar la resolució que siga procedent, si l'informe del Servici de Certificació fóra negatiu a la inscripció. La falta de contestació expressa en este termini comportarà que es tinga per estimada la sol·licitud. Contra la decisió que s'adopte es podran interposar els recursos administratius procedents d'acord amb allò que es preveu en la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú.  
4. La inscripció en estos registres no eximix els interessats de l'obligació d'inscriure's en aquells registres que, amb caràcter general, estiguen establits i, en especial, en el Registre Vitícola, en el d'Indústries Agràries i Alimentàries i en el d'Embotelladors i Envasadors, si s'escau, cosa que caldrà acreditar prèviament a la inscripció en els registres del Consell.  
  
Article 7. Registre de Vinyes  
1. En el Registre de Vinyes s'inscriuran totes aquelles parcel·les vitícoles situades en la zona de producció, el raïm de les quals puga ser destinat a l'elaboració de vins protegits.  
2. En la inscripció figuraran totes les dades que es recullen en el procediment general per a la inscripció en els registres, i han de manifestar els interessats, en el moment de la seua inscripció, la seua inclusió com a viticultor associat a cooperativa agrària o com a viticultor independent, segons siga procedent.  
3. A la instància d'inscripció s'hi adjuntarà un plànol o croquis detallat de les parcel·les objecte d'esta, còpia del Registre Vitícola de la parcel·la en qüestió o, si s'escau, l'autorització de plantació expedida per l'organisme competent.   
4. El Consell Regulador entregarà als viticultors inscrits una credencial de l'esmentada inscripció.  
5. Totes les explotacions vitícoles o parcel·les que sol·liciten la inscripció o figuren ja inscrites en el Registre de Vinyes, hauran de fer constar davant del Consell Regulador si figuren inscrites en altres figures de qualitat, a l'efecte oportú.  
  
Article 8. Registre de Cellers d'Elaboració  
1. En el Registre de Cellers d'Elaboració s'inscriuran tots aquells situats en la zona de producció on es vinifique raïm i most procedent de vinyes inscrites, els vins produïts de les quals puguen optar a la denominació d'origen i, a més, les seues instal·lacions s'han d'ajustar al marc legal alimentari; utilitzen sistemes que tendixen al control de la fermentació, la maceració o, en general, de qualsevol altra fase del procés enològic; respecten la normativa en matèria d'higiene i desinfecció d'instal·lacions i equips, i apliquen mesures d'assegurament de la qualitat.  
2. En la inscripció figuraran totes les dades que es recullen en el procediment general per a la inscripció en els registres.  
3. En este registre es diferenciaran aquelles instal·lacions que elaboren vi escumós natural.  
  
Article 9. Registre de Cellers d'Emmagatzemament  
En el Registre de Cellers d'Emmagatzemament s'inscriuran tots aquells que es dediquen a l'emmagatzemament de vins emparats per la denominació d'origen, sense que es puguen realitzar activitats d'elaboració i criança de vins, excepte que es troben en l'interior de la zona de producció de la denominació d'origen.  
En la inscripció han de figurar les dades a què es fa referència en l'article 8 i, a més, les seues instal·lacions s'ajustaran al marc legal alimentari i respectaran la normativa en matèria d'higiene i desinfecció d'instal·lacions i equips; sense perjudici d'aplicar sistemes que permeten el control dels processos enològics en qualsevol de les seues fases i apliquen mesures d'assegurament de la qualitat, si és procedent.  
  
Article 10. Registre de Cellers de Criança  
1. En el Registre de Cellers de Criança s'inscriuran tots aquells situats en la zona de criança i que es dediquen a la criança de vins emparats per la denominació d'origen o amb dret a esta. En la inscripció han de figurar, a més de les dades a què es fa referència en l'article 8, les relatives al nombre de bótes entre altres. S'exigirà igualment el compliment de la normativa a què es fa referència en este l'article esmentat.  
2. Els locals o cellers destinats a la criança o envelliment hauran d'estar exempts de trepidacions, amb temperatura constant i fresca durant tot l'any i amb estat higromètric i ventilació adequats, a més dels restants requisits que s'estimen necessaris perquè el vi adquirisca les característiques privatives d'Utiel-Requena.  
  
3. En els cellers inscrits hauran de tindre unes existències mínimes de 33 hectolitres en procés d'envelliment i posseiran els atuells necessaris per a contindre les seues existències.  
  
Article 11. Registres d'embotelladors  
En el Registre d'Embotelladors s'inscriuran aquelles indústries que, situades en la zona de producció i criança, figuren com a embotelladors de vins en el Registre Oficial d'Embotelladors i Envasadors o en el Registre Oficial d'Instal·lacions d'Embotellament, segons siga procedent i efectuen o facen efectuar per compte seu l'embotellament. En la inscripció figuraran, a més de les dades esmentades en l'article 8, les específiques d'este tipus d'indústria.  
  
Article 12. Registre d'Instal·lacions d'Embotellament  
En el Registre d'Instal·lacions d'Embotellament s'inscriuran tots aquells que disposen d'instal·lacions fisicomecàniques amb capacitat pròpia per a envasar i embotellar vi per compte propi o alié i que es troben ubicats en l'interior de la zona de producció definida en el plec de Condicions d'esta DOP.  
  
Article 13. Separació dels productes emparats  
En els cellers inscrits en els diferents registres es podrà realitzar l'elaboració, l'emmagatzemament o la manipulació de raïm, mostos i vins no emparats per la Denominació d'Origen Utiel-Requena, sempre que les esmentades operacions es realitzen de forma separada de les referides als vins amb dret a esta i que es garantisca el control d'estos processos. A este efecte, el Consell Regulador establirà les mesures de control que estime necessàries en el manual de qualitat.  
Per això, serà condició indispensable per a la inscripció d'un celler en el registre corresponent que la seua construcció permeta la perfecta separació dels vins procedents de raïm emparat d'aquells que no gaudisquen d'esta circumstància i quedaran estos en tot moment perfectament identificats.  
  
Article 14. Manteniment de la inscripció  
1. Per a la vigència de les inscripcions en els corresponents registres, serà indispensable complir en tot moment els requisits que s'imposen en este capítol, i s'ha de comunicar al Consell qualsevol variació que afecte les dades subministrades en la inscripció quan esta es produïsca.  
2. El Consell Regulador, a través del Servici de Certificació, ha d'efectuar comprovacions periòdiques per a verificar l'efectivitat de tot allò que es disposa en el paràgraf anterior. En conseqüència, el Consell Regulador, a la vista de l'informe que emeta el Servici de Certificació, podrà suspendre o anul·lar les inscripcions quan els titulars d'estes no s'atinguen a estes prescripcions, previ expedient obert a este efecte, tramitat amb audiència de l'interessat en els termes que s'establixen en la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú, i la resta de concordants. Contra la decisió que s'adopte és possible el recurs previst en la llei esmentada.  
3. Totes les inscripcions en els diferents registres seran renovades en el termini i la forma que es determine pel Consell Regulador.  
4. Les persones físiques o jurídiques que tinguen inscrites vinyes o cellers en els corresponents registres, només podran tindre emmagatzemats el seu raïm, mostos o vins en els terrenys o les instal·lacions inscrits, i perdran en cas contrari el dret a la denominació d'origen.  
  
CAPÍTOL IV  
Drets i obligacions  
  
Article 15. Inscripció i baixa  
1. Tot operador que complisca els requisits exigits en la normativa general i específica d'esta denominació d'origen, tindrà dret a inscriure's en els respectius registres.  
2. L'associació a la denominació d'origen és lliure i voluntària, i la seua adscripció comportarà el compliment de la normativa general vitivinícola per a estes figures de qualitat i l'específica d'esta denominació, així com l'obligació de contribució al sosteniment del Consell Regulador en els termes que s'hi fixen.  
3. Produirà una vacant l'associat que incomplisca l'obligació de contribuir econòmicament amb el pagament de les quotes que es fixen en els termes que es preveuen en l'article 37.5 d'este Reglament; i així, constatat l'impagament de dos campanyes, per mitjà de certificat expedit pel secretari en expedient obert a este efecte, serà procedent requerir a l'operador perquè siga atés en el termini de tres mesos, transcorregut este termini sense haver sigut atés produirà una vacant, sense necessitat d'altres acords i requeriments, sense perjudici del dret del soci a recórrer contra esta decisió en els termes que s'establixen en la Llei 30/1992, de 26 de novembre, del Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú.  
També produirà una vacant l'associat per decisió del Ple, previ expedient obert a este efecte tramitat d'acord amb les prescripcions de la Llei 30/1992 abans esmentada, per incomplir allò que es disposa en este Reglament de forma reiterada i greu, amb la consegüent prohibició de l'ús de la denominació d'origen, sense perjudici de les sancions que per contravindre la legislació comunitària, estatal o autonòmica li pogueren ser imposades pels òrgans competents per a això.  
  
Article 16. Drets  
1. Les persones naturals o jurídiques que tinguen inscrites en els registres indicats en l'article 6 les seues vinyes o instal·lacions podran produir raïm amb destinació a l'elaboració de vins emparats o elaborar, emmagatzemar, criar o embotellar vins que hagen de ser protegits per la denominació.  
2. Només es pot aplicar la Denominació d'Origen Protegida Utiel-Requena als vins procedents de cellers inscrits en els registres corresponents que hagen sigut produïts i elaborats segons els requisits d'este Reglament i les normes que s'establixen en el plec de Condicions.  
3. El dret a l'ús de la Denominació d'Origen Utiel-Requena en propaganda, publicitat, documentació o etiquetes, és exclusiu de les firmes inscrites en el registre corresponent.  
  
Article 17. Obligacions  
1. Pel mer fet de la inscripció en els registres corresponents, les persones naturals o jurídiques inscrites queden obligades al compliment de les disposicions d'este Reglament i del plec de Condicions, així com dels acords que dins de les seues competències dicten la conselleria competent en matèria d'agricultura i alimentació i el Consell Regulador, així com satisfer les quotes obligatòries o taxes que li corresponguen.  
  
2. Per a l'exercici de qualsevol dret atorgat per este Reglament o pel plec de Condicions, o per a poder beneficiar-se dels servicis que preste el Consell Regulador, les persones físiques o jurídiques inscrites han d'estar al corrent de totes les seues obligacions.  
  
Article 18. Embotellament de vins  
1. L'embotellament de vins emparats per la Denominació d'Origen Utiel-Requena ha de ser realitzat en les indústries inscrites en el registre corresponent del Consell Regulador.  
2. Els vins emparats per la Denominació d'Origen Utiel-Requena únicament poden circular i ser expedits pels cellers inscrits o autoritzats, en els tipus d'envàs que no perjudiquen la seua qualitat o prestigi i hagen sigut aprovats pel Consell Regulador.  
  
Article 19. Declaracions obligatòries dels inscrits  
1. Les declaracions d'existències, collita i producció es regularan segons normes generals vigents en l'àmbit de la Unió Europea i la pròpia legislació autonòmica.  
No obstant això, amb la finalitat de poder controlar la producció, l'elaboració i les existències, així com les qualitats, tipus i tot allò que siga necessari per a l'acreditació de l'origen i la qualitat dels vins, les persones físiques o jurídiques titulars de les vinyes i cellers estaran obligades a presentar les declaracions següents:  
a) Totes les entitats inscrites en el Registre de Vinyes presentaran, una vegada acabada la recol·lecció i, en tot cas, abans del 10 de desembre de cada any, declaració de la collita obtinguda en cada una de les vinyes inscrites, i s'indicarà la destinació del raïm i, en cas de venda, el nom del comprador. Si es produïxen diferents tipus de raïm han de declarar la quantitat obtinguda de cada un d'estos.  
b) Totes les entitats inscrites en el Registre de Cellers d'Elaboració han de declarar, abans del 10 de desembre, la quantitat de productes obtinguts i diferenciaran entre els diversos tipus que elabore, i hauran de consignar la procedència del raïm i la destinació dels productes que venguen, i indicaran comprador i quantitat.  
c) Les entitats inscrites en els registres de cellers presentaran, dins dels 10 dies primers de cada mes, declaració d'entrades i eixides de productes haguts en el mes anterior, i s'hi indicaran la procedència o la destinació dels vins, així com les seues característiques.  
d) Tots els cellers inscrits en els registres han de presentar, dins de la primera quinzena d'agost, declaració de les existències que posseïsquen, a 31 de juliol, de vins amb Denominació d'Origen Protegida Utiel-Requena.  
2. De conformitat amb allò que es preveu en la legislació vigent, es realitzaran les declaracions de collites i seran d'efecte merament estadístic, per la qual cosa no es podran facilitar ni publicar més que en forma numèrica, sense cap referència de caràcter individual.  
  
  
CAPÍTOL V  
El Consell Regulador  
  
Secció primera   
Naturalesa, composició i funcions  
  
Article 20. Naturalesa jurídica  
1. La gestió de la Denominació d'Origen Utiel-Requena està encomanada a un consell regulador, que es constituïx com a òrgan de representació dels viticultors i vinicultors inscrits en qualsevol dels registres enumerats en l'article 6 d'este Reglament.  
2. Són les seues finalitats la representació, defensa, garantia, investigació, protecció i promoció dels seus productes emparats per la Denominació d'Origen Utiel-Requena, així com el desenvolupament de mercats (tant dels vins emparats, com del nivell de protecció a què estan adscrits).  
3. El Consell Regulador és una entitat que no té ànim de lucre i en les seues actuacions es regirà per allò que es disposa en la Llei 24/2003, de 10 de juliol, de la Vinya i del Vi; per la Llei 2/2005, de 27 de maig, de la Generalitat, d'Ordenació del Sector Vitivinícola de la Comunitat Valenciana, així com per les seues respectives normes de desenvolupament, com també per este Reglament, estatuts particulars del Consell i la resta de normes que li siguen de general aplicació.  
4. El Consell Regulador és una corporació de dret públic dotada de personalitat jurídica pròpia i de plena capacitat d'obrar que, en el compliment de la seua funció legalment atribuïda de gestió de la denominació d'origen, pot realitzar en règim de dret privat qualsevol classe d'actes d'administració i de gestió, excepte en les actuacions que impliquen l'exercici de potestats o funcions públiques en què s'ha de subjectar al dret administratiu; i pot participar, constituir, associar-se o relacionar-se amb qualsevol classe d'institucions, associacions, fundacions i societats civils o mercantils, públiques o privades, amb especial menció d'aquelles que tinguen com a objecte qualsevol de les funcions que se li encomanen al Consell Regulador en este Reglament.  
  
5. El Consell Regulador fomentarà la creació d'una associació interprofessional del sector en l'àmbit de la denominació d'origen, que integrarà en la seua estructura.  
6. En el compliment de les seues finalitats actuarà davall els criteris del dret administratiu en el desenvolupament d'aquelles funcions que legalment tinguen reconeguda naturalesa juridicopública; i actuarà pel que fa a la resta de les seues funcions en règim de dret privat. Quan la seua actuació se subjecte al dret administratiu funcionarà en règim de jerarquia i tutela respecte de la conselleria competent en matèria d'agricultura i alimentació a què està adscrit i a qui correspon la revisió de les seues decisions.  
  
Article 21. Àmbit de competències  
L'àmbit de competència del Consell Regulador s'estén:  
1. Territorialment, per la zona de producció definida en el plec de Condicions de la DOP Utiel-Requena.  
2. Pel que fa als productes, pel raïm, mostos i vins protegits per la Denominació d'Origen Protegida Utiel-Requena.  
3. Pel que fa a les persones: per aquelles, físiques o jurídiques, inscrites en els corresponents registres.  
  
Article 22. Funcions  
1. Les funcions que exercirà el Consell Regulador són les que es recullen en l'article 46, apartat 2n, de la Llei 2/2005, de 27 de maig, d'Ordenació del Sector Vitivinícola de la Comunitat Valenciana, i les que s'establixen en les normes relatives als consells reguladors o òrgans de gestió de les denominacions de qualitat de la Comunitat Valenciana.  
  
2. Constituïxen funcions juridicopúbliques del Consell Regulador les següents:  
a) La gestió dels registres definits en el capítol III d'este Reglament.  
b) La gestió de les quotes obligatòries de pertinença que es fixen per als viticultors i vinicultors inscrits en els diferents registres d'esta Denominació d'Origen.  
c) L'adopció, per a cada campanya i dins dels límits màxims que s'establixen en este Reglament, de les normes sobre rendiments màxims autoritzats per hectàrea, límits màxims de producció i transformació, autorització de la forma i les condicions del reg o qualsevol altre aspecte de conjuntura que s'haja de donar a conéixer com a norma de verema. En la fixació d'estes normes s'atendran criteris de defensa i millora de la qualitat.   
3. Constituïxen funcions juridicoprivades del Consell Regulador les següents:  
a) Proposar el Reglament d'esta Denominació d'Origen Protegida i el seu plec de Condicions, així com les seues successives modificacions, i s'atendrà a criteris de qualitat, rigor en el control i tradició.  
b) Orientar la producció i qualitat, així com promocionar i informar els consumidors sobre els vins emparats i les seues característiques específiques.  
c) Vetlar pel compliment d'este Reglament, i es podrà denunciar qualsevol ús incorrecte d'este davant els òrgans administratius o jurisdiccionals competents.  
d) Qualificar cada any o collita, així com establir els requisits que han de complir les etiquetes dels vins en l'àmbit de les seues competències.  
e) Elaborar estadístiques i estudis de producció, elaboració i comercialització dels productes emparats, tant per a ús intern com per a la seua difusió i general coneixement.  
f) Proposar els requisits mínims de control a què s'han de sotmetre els operadors inscrits en els respectius registres i per a totes i cada una de les seues fases de producció, elaboració i comercialització dels vins emparats, així com els mínims de control per a la concessió inicial i per al manteniment de la certificació.  
g) Col·laborar amb les autoritats competents en matèria de vitivinicultura amb caràcter general i, en particular, en el manteniment dels registres públics oficials vitivinícoles.  
h) Col·laborar amb el Servici de Certificació facilitant-li les dades necessàries per a l'eficaç compliment de les seues activitats.  
i) L'establiment de qualssevol acords marcs de col·laboració amb altres organitzacions interprofessionals, així com afavorir d'acords col·lectius interprofessionals entre viticultors i vinicultors inscrits en els seus registres, davall els criteris de defensa de la qualitat i promoció dels productes emparats.  
4. Totes les decisions que adopte el Consell Regulador en el marc de les funcions a què es fa referència el número 2 d'este article seran susceptibles d'impugnació en via administrativa davant de la conselleria competent en matèria d'agricultura i alimentació en la forma fixada per la Llei 30/1992, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú, sempre que tinguen els requisits de l'article 107.1 d'este text.  
Les decisions que hagueren sigut objecte d'impugnació en temps i forma, no seran executades fins que es dicte una resolució ferma en via administrativa, amb excepció feta d'aquelles normes de verema que han de ser provisionalment dutes a terme, en tot cas, sense perjudici dels drets que els interessats tinguen.  
5. El Consell Regulador, i en el marc de l'Orde de 14 de juliol de 2009, de Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, o norma que en el futur la poguera substituir, per la qual s'aproven les normes dels vins de finca de la Comunitat Valenciana, podrà gestionar les finques que s'ubiquen a l'interior del territori de la denominació d'origen.  
  
  
Article 23. Composició  
1. El Ple del Consell Regulador ha d'estar constituït, a més de pel president, el vicepresident i el secretari, per:  
a) Deu vocals en representació de titulars de vinyes inscrites en el Registre de Vinyes del Consell Regulador, més tres suplents per al supòsit de baixes.  
b) Deu vocals en representació de titulars de cellers inscrits en els registres de cellers d'elaboració, emmagatzemament, criança, embotelladors i instal·lacions embotelladores, més tres suplents per al supòsit de baixes.  
c) El/la director/a general competent en matèria de qualitat agroalimentària, o a qui este/a designe en qualitat de representant de la conselleria competent en matèria d'agricultura i alimentació.   
Els representants designats o el representant designat en l'apartat c, tindran o tindrà veu, però no vot.  
Produirà una vacant el vocal que en algun moment del seu mandat deixe de representar o estar vinculat al sector a què pertanga o corresponga.  
Quan el nomenament recaiga sobre una persona jurídica, esta ha de designar un representant permanent, persona física, davant del Consell Regulador.  
2. El president del Consell Regulador, que ho serà també del seu Ple, serà triat i nomenat d'acord amb allò que s'establix en la Llei 2/2005, de 27 de maig, d'Ordenació del Sector Vitivinícola de la Comunitat Valenciana, i en els decrets 8/2007, de 19 de gener, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/2005, i el 222/2007, de 9 de novembre, del Consell, pel qual s'establixen normes relatives als consells reguladors o òrgans de gestió de les denominacions de qualitat de la Comunitat Valenciana. Per al supòsit que els vocals electes designen president a una persona diferent d'estos, s'establix que el president tinga dret a vot i el seu vot siga de qualitat.  
  
3. El Ple del Consell Regulador, per a suplir les absències del president, proposarà un vicepresident, que serà nomenat per la conselleria competent en matèria d'agricultura i alimentació a l'oportú efecte jurídic i de general coneixement. La seua elecció requerirà majoria del Consell i es produirà en la immediata sessió plenària del Consell després de la seua constitució. El vicepresident ha de pertànyer a una llista distinta o registre diferent al del president, i serà designat de la mateixa forma que el president si bé en este cas d'entre els representants de les persones i entitats inscrites en els corresponents registres del Consell Regulador.  
4. En la immediata sessió plenària del Consell Regulador després de la seua constitució es nomenarà, d'entre els seus membres electes, sis per a formar part de la Comissió Permanent, tres que pertanyen al sector productor i tres que pertanyen al sector de l'elaboració.  
5. El Consell Regulador comptarà amb un secretari que serà nomenat pel Ple del Consell Regulador a proposta del president i que estarà adscrit a l'organisme per una relació de caràcter laboral, i actuarà amb veu però sense vot en les sessions del Consell i amb total independència pel que fa a les funcions públiques que se li assignen, que consistixen en la custòdia de la documentació de l'òrgan i, en particular, del seu llibre d'actes i el certificat dels acords que s'adopten en el si del Consell Regulador o de la seua Comissió Permanent. També atendrà la secretària administrativa i de personal del Consell.  
6. El Consell es renovarà íntegrament cada quatre anys, període per al qual han sigut triats els seus membres, que poden ser reelegits. En cas de cessament d'un vocal abans de la finalització del termini, el suplirà l'immediat següent d'entre els suplents triats. Tots els suplents ho seran pel període que reste per a concloure el mandat del Consell.  
  
  
  
Article 24. Règim electoral  
1. Els vint vocals electes formen el Ple del Consell Regulador, i constituïxen una representació paritària, amb un nombre de vocals igual per a cada sector. L'elecció es realitzarà per mitjà de la celebració de sufragi universal, directe i secret entre els titulars inscrits en els registres corresponents.   
2. La designació dels vint vocals electes que formaran part del Consell Regulador, d'entre aquells que figuren inscrits en els registres de l'article 6, es realitzarà a través d'un procés electoral que es regirà per principis democràtics, i es constituirà a este efecte en quatre censos d'acord amb els criteris següents:  
a) Pel sector productor, que consistix en titulars de vinyes inscrites, el cos electoral s'organitza en dos censos:  
Al cens A format per titulars de vinyes associades a cooperatives de producció o SAT vinícoles, se li assignen huit llocs en el Consell Regulador i per a la seua elecció es dividirà en les circumscripcions municipals següents:  
1. Requena i Siete Aguas, els correspondran quatre vocals.  
2. Utiel, li correspondrà un vocal.  
3. Venta del Moro, li correspondrà un vocal.  
4. Camporrobles, Caudete de las Fuentes, Fuenterrobles, Sinarcas i Villargordo del Cabriel, els correspondran dos vocals.  
Al cens B format per titulars de vinyes independents li correspondran dos llocs en el Consell Regulador i la seua circumscripció serà única en tot el territori de la denominació d'origen.  
Cada viticultor tindrà un vot i exercirà el seu dret en el cens o censos on estiga inscrit.  
b) Pel sector d'elaboració, que consistix en titulars de cellers inscrits, la circumscripció serà única i el cos electoral s'organitza també en altres dos censos i cada un d'estos amb els seus respectius subcensos.  
  
Al cens C corresponen els cellers d'elaboració i de comercialització de vi amb denominació d'origen no embotellat i se subdividix, al seu torn, en dos subcensos:  
Cens C-1. Es correspon amb els cellers que, d'acord amb la mitjana dels últims quatre anys, han declarat un milió o més de litres de vi acollit a la DOP. A este subcens se li assignen dos vocals.  
  
Cens C-2. Es correspon amb els cellers que, d'acord amb la mitjana dels últims quatre anys, han declarat menys d'un milió de litres acollits a la DOP. A este subcens se li assigna un vocal.   
Al cens D de cellers de comercialització de vi embotellat amb denominació d'origen es dividixen, al seu torn, en tres subcensos, de la forma següent:  
Cens D-1. Pertanyen els cellers que, d'acord amb la mitjana dels últims quatre anys, han comercialitzat més de dos milions de botelles de vi acollit a la DO, i li correspondran tres vocals.  
Cens D-2. Li corresponen els cellers que, d'acord amb la mitjana dels últims quatre anys, han comercialitzat entre dos milions de botelles i cinquanta mil una botelles. Li corresponen tres vocals.  
  
Cens D-3. El formen els cellers que, d'acord amb la mitjana dels últims quatre anys, han comercialitzat cinquanta mil botelles o menys i els correspondrà un vocal.  
3. A l'efecte del procés electoral, es tindran en compte les regles següents:  
a) El vot és personal i indelegable.  
b) Cada elector votarà en el respectiu cens o censos en què figure adscrit, i a les persones, físiques o jurídiques, que es presenten per este cens.  
c) Ningú es podrà presentar per a la seua elecció en més d'un cens, i ha de posseir una antiguitat de dos anys inscrit, en qualsevol dels registres de l'article 6 d'este Reglament, per a ser elegible.  
d) Ningú podrà representar un mateix interés particular, ni posseir la representació, al mateix temps, d'ambdós sectors, viticultors i vinicultors.  
e) Les eleccions seran convocades per la conselleria competent en matèria d'agricultura i alimentació, en el marc de la normativa electoral que es fixa en este Reglament.  
f) El termini per a la presa de possessió dels vocals serà, com a màxim, d'un mes, i correspon al secretari la convocatòria de la sessió constitutiva.  
g) En tot allò que no es preveu s'aplicarà supletòriament la legislació electoral valenciana i, si no n'hi ha, la legislació sobre règim electoral general.  
h) En el cas que el cos electoral de qualsevol dels subcensos que pertanyen als censos C i D no permeteren cobrir el nombre de vocals que li corresponen, el vocal sobrant s'assignarà al subcens immediat següent inferior en volum de litres si es tracta dels subcensos C-1 o C-2, o botelles, si es referix als subcensos D-1, D-2 o D-3.  
  
  
Article 25. Funcionament del Consell  
1. El Consell es reunirà en plenari quan el convoque el president, bé per pròpia iniciativa o a petició del 30% dels seus components o 7 dels seus membres; i és obligatori celebrar sessió, almenys, una vegada al trimestre.  
2. Les sessions del Ple del Consell Regulador es convocaran amb cinc dies d'antelació, almenys, s'ha d'adjuntar a la citació l'orde del dia previst per a la reunió. Si la urgència de l'assumpte ho requerix se citaran els seus membres per telegrama, fax o qualsevol altre mitjà tècnic pel qual es deixe constància de la recepció amb 24 hores d'antelació com a mínim. Hi haurà quòrum quan concórreguen més de la mitat dels membres amb dret a vot que componen el Consell, excepte per a aquells supòsits en què es necessite un quòrum major, i en este cas la regular constitució del Consell requerirà la presència del nombre mínim de membres necessaris per a adoptar l'acord en qüestió.  
  
3. El Ple del Consell Regulador també quedarà vàlidament constituït, sense necessitat de prèvia convocatòria, quan estiguen presents la totalitat dels seus membres i acorden per unanimitat celebrar sessió.  
  
4. Els acords del Ple del Consell Regulador s'adoptaran per majoria dels membres presents amb dret a vot. El president tindrà en tot cas vot de qualitat.  
5. El Ple del Consell Regulador podrà establir les comissions que estime oportunes per a resoldre assumptes concrets de la seua especialitat, i seran comunicades al Ple totes les decisions que adopte.  
6. Corresponen al Ple totes aquelles funcions no encomanades específicament en este Reglament a un altre òrgan del Consell Regulador.  
7. En tot allò no establit en este Reglament respecte al funcionament del Ple, s'aplicarà supletòriament allò que s'ha establit per als òrgans col·legiats en la normativa reguladora del Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú.  
  
  
Article 26. Publicitat dels acords  
Els acords del Consell Regulador que no tinguen caràcter particular i afecten una pluralitat de subjectes es publicaran per mitjà de circulars exposades en les oficines del Consell, i en els diaris de tirada regional. Es podran publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana els acords del Ple que afecten a assumptes juridicopúblics i, en especial, els que fan referència a la fixació de quotes.  
El Consell Regulador podrà remetre circulars d'acords a altres entitats interessades.  
  
Article 27. Sistema de Control i Certificació  
El Consell Regulador definirà en la seua estructura un servici de certificació, que ha de verificar el compliment del plec de Condicions per part dels operadors, i actuarà d'acord amb allò que s'establix en la norma UNE-EN 45087, o norma que la substituïsca, per a les activitats de certificació de producte, d'acord amb allò que es definix en la secció tercera d'este capítol.  
  
Secció segona  
Òrgans de direcció i administració  
  
Article 28. El president  
1. Correspon al president:  
a) Representar el Consell Regulador en juí i fora d'este. Esta representació podrà delegar-la de manera expressa en els casos que siga necessari en qualsevol dels membres del Ple.  
b) Fer complir les disposicions legals i les específiques d'esta Denominació d'Origen Protegida.  
c) Administrar els ingressos i els fons del Consell Regulador i ordenar-ne els pagaments.  
d) Convocar i presidir les sessions del Ple, assenyala l'orde del dia, dirigix els debats, atorga o lleva la paraula als assistents i sotmet a la seua decisió els assumptes de la seua competència, així com executar els acords adoptats.  
e) Organitzar el règim interior del Consell, després de l'assessorament i dels informes que es requerisquen.  
f) Proposar al Ple la contractació, suspensió i renovació del personal del Consell Regulador, després de l'assessorament i dels informes que es requerisquen.  
g) Procurar la publicació dels acords que adopte el Consell Regulador de coneixement necessari per a tots els operadors inscrits, i remetre a la conselleria competent en matèria d'agricultura i alimentació còpia d'estos acords per a la seua publicació i compliment general, sense perjudici de remetre aquells altres que per la seua rellevància i importància hagen de ser coneguts per l'administració competent.  
h) Elaborar informes verbals o escrits al Consell per al seu estudi i aprovació, i comptarà, per a això, amb els informes complementaris d'assessors que estime pertinents.  
2. El president cessarà en el càrrec per expiració del termini del seu mandat, per dimissió, per defunció o per pèrdua de confiança en este president, manifestada en votació secreta per majoria, almenys, de tres quartes parts dels seus membres i posterior ratificació per la conselleria competent en matèria d'agricultura i alimentació a proposta del Ple, en sessió convocada a este efecte. En este últim supòsit, la sessió que acorde proposar el cessament, triarà el seu substitut.  
  
Article 29. Comissió Permanent  
1. Hi haurà en el marc del Consell Regulador una comissió permanent, que tindrà per missió:  
a) Resoldre qüestions de tràmit.  
b) Preparar i debatre sobre les qüestions que hagen de ser sotmeses al Ple. Si s'adoptara algun acord, per a la seua validesa serà necessària la ratificació del Ple.  
c) Aquelles altres que per especials raons d'urgència, encara que siguen de la competència del Ple del Consell, s'hagen de resoldre de forma imminent, i donaran compte d'això de manera immediata al Ple del Consell.  
En tot cas queden exceptuades aquelles qüestions subjectes al dret administratiu a què es fa referència en l'article 22.2 d'este Reglament.  
  
2. La Comissió Permanent estarà integrada pel president, el vicepresident, el secretari i sis vocals, tres en representació dels titulars de vinyes inscrites i tres en representació dels cellers inscrits. Per a l'adopció d'acords el secretari no tindrà vot.  
3. En allò que no s'establix en este Reglament respecte al funcionament de la Comissió o de les comissions, s'aplicarà supletòriament allò que s'ha establit per als òrgans col·legiats en la normativa reguladora del Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú.  
  
Article 30. Comité de Tast  
1. El Consell Regulador comptarà amb un comité de tast o qualificació de vins per a la realització de les anàlisis sensorials necessàries. Este Comité estarà constituït per un conjunt de persones expertes en tast i independents dels òrgans de direcció del Consell, encara que estaran vinculades al sector. L'elecció dels membres que integren el Comité, que serà nominatiu i personal, s'efectuarà pel Ple del Consell Regulador.  
2. El panel de tast aplicarà els procediments que es definisquen per a actuar d'acord amb els requisits de la norma de referència per a l'anàlisi sensorial, ISO 17575.  
3. L'anàlisi sensorial es determinarà per un model de fitxa de tast recollit en el manual de qualitat. Les puntuacions exigides per a cada tipus de vins les aprovarà el Consell Regulador en una sessió ordinària, i les pot variar d'una collita a una altra, i ho ha de comunicar amb la suficient antelació a totes les persones físiques i jurídiques inscrites en els registres del Consell Regulador.  
4. El resultat de les anàlisis sensorials realitzades a tots els vins és determinant per a la seua qualificació o catalogació.   
  
Article 31. Administració del Consell  
1. Per al compliment de les seues finalitats el Consell Regulador comptarà amb el personal que estime necessari, davall les ordres del president i del secretari en l'àmbit de les seues competències.  
2. A tot el personal del Consell Regulador se li aplicarà la legislació laboral, i es podrà regir per les mateixes normes que s'establixen en el conveni col·lectiu del personal laboral al servici de la Generalitat per mitjà dels procediments d'adhesió o extensió de convenis recollits en la normativa corresponent, i sense perjudici del que poguera derivar de la seua pròpia negociació col·lectiva. En cap cas este personal del Consell Regulador tindrà la consideració de personal al servici de l'administració de la Generalitat. A més caldrà ajustar-se a allò que es preveu en l'article 18 del Decret 8/2007, de 19 de gener, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/2005, de 27 de maig, de la Generalitat, d'Ordenació del Sector Vitivinícola de la Comunitat Valenciana, o norma equivalent en la matèria que la substituïsca.  
  
3. Correspon al secretari:  
a) Preparar els treballs del Ple.  
b) Assistir a les sessions del Ple i de la Comissió Permanent amb veu, però sense vot, excepte si el seu nomenament recau en un dels membres del Consell Regulador i, en este cas, sí que té veu i vot. Cursar les convocatòries, estendre les actes, custodiar la documentació del Consell i expedir les certificats que corresponga amb el vistiplau del president.  
c) Els assumptes relatius al règim interior de l'òrgan, tant personal com administratiu.  
d) Aquelles altres qüestions que el president o el Ple li deleguen.  
  
4. Per al Servici de Certificació, el Consell comptarà amb un organisme independent la composició, la naturalesa i les funcions del qual es definixen en el títol següent d'este Reglament.  
  
Secció tercera  
Servici de Certificació  
  
Article 32. Naturalesa jurídica  
1. D'acord amb allò que s'establix en els articles 35.2.d i 50 de la Llei 2/2005, de 27 de maig, d'Ordenació del Sector Vitivinícola de la Comunitat Valenciana, i el capítol VII del Decret 8/2007, de 19 de gener, del Consell, en relació amb l'article 27 de la Llei 24/2003, de 10 de juliol, de la Vinya i del Vi, s'opta pel Sistema de Control previst en l'apartat 1.b d'este últim.  
2. Per a l'àmbit de la denominació d'origen es constituïx en el si del seu Consell Regulador el Servici de Certificació que tindrà com a funcions essencials les de proporcionar als operadors condicions de competència lleial, així com garantir la protecció dels consumidors i el compliment del principi de veracitat i demostrabilitat de la informació que figure en l'etiquetatge. És a dir, certificar quan siga procedent el compliment, per part dels cellers, del plec de Condicions de la Denominació d'Origen Protegida Utiel-Requena d'acord amb els principis i els criteris de la norma UNE-EN 45786 o norma que la substituïsca. Pel que fa al seu funcionament, actuarà davall la tutela i supervisió del Comité de Parts, a què es fa referència el posterior article 34 d'este Reglament, exclusivament en les decisions en matèria de certificació.  
  
  
Article 33. Composició i norma d'actuació  
1. El Servici de Certificació estarà constituït per un director de certificació i un cos d'auditors, i en l'exercici de la seua activitat de certificació actuarà davall la supervisió del Comité de Parts.  
2. El personal tècnic del cos d'auditors es proveirà d'acord amb als paràmetres que s'establixen en el manual de qualitat i en el procediment específic per a la qualificació i supervisió de l'actuació del personal tècnic, d'acord amb allò que es preveu en el capítol VII del Decret 8/2007, de 19 de gener, del Consell, o norma que el substituïsca.  
3. El Servici de Certificació es regirà pels procediments generals i específics que s'establixen d'acord amb la norma UNE-EN 45698 o norma que la substituïsca, així com pel manual de qualitat. A més, confeccionarà este manual de qualitat així com els procediments, formats i la resta de documents propis del Sistema de Certificació d'acord amb allò que s'establix en la norma UNE-EN 45435 o norma que la substituïsca, tots els quals hauran de ser degudament ratificats també pel Comité de Parts.  
  
Article 34. El Comité de Parts  
1. Es constituïx el Comité de Parts. La seua funció essencial és la d'exercir la tutela i supervisió de les actuacions de certificació que desenvolupe el Servici de Certificació, així com vetlar per la participació de totes les parts significativament interessades en el desenvolupament de les polítiques i els principis relacionats amb el contingut i el funcionament del Sistema de Certificació.  
2. El Comité ha d'estar lliure de qualsevol pressió comercial, financera o de qualsevol altre tipus que poguera influir en les seues decisions, a més s'ha de garantir la representació i l'equilibri dels interessos afectats.  
3. Quant a la seua composició, serà aplicable al Comité de Parts allò que s'ha previst per al Comité de Qualificació i Certificació en l'article 25 del Decret 8/2007, de 19 de gener, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/2005, de 27 de maig, de la Generalitat, d'Ordenació del Sector Vitivinícola de la Comunitat Valenciana, així com allò que s'ha previst en norma de qualitat UNE-EN 45942 o norma que la substituïsca.  
4. El Comité podrà ser únic per a totes les denominacions víniques de la Comunitat Valenciana, d'acord amb allò que es preveu en l'article 26 del Decret 8/2007, de 19 de gener.  
  
Article 35. Manual de qualitat  
1. La normativa d'actuació del Servici de Certificació quedarà recollida en un manual de qualitat que serà de general coneixement i estarà a disposició de tots els operadors inscrits en els diversos registres de la Denominació d'Origen Protegida Utiel-Requena.  
2. El manual de qualitat ha de descriure de forma general el sistema de funcionament del Servici de Certificació, en compliment dels requisits de la norma UNE-EN 45074 o norma que la substituïsca.  
  
Article 36. Finançament del Servici de Certificació  
El Servici de Certificació es finançarà amb els ingressos que perceba pels servicis realitzats als titulars de les vinyes, o els cellers, així com per les quotes o tarifes de certificació una vegada comprovats els costos i sense superar-los, i s'ha de complir el requisit de suficiència financera que en este sentit obliga la norma UNE-EN 45000 o la norma que la substituïsca.  
  
  
CAPÍTOL VI  
Finançament  
  
Article 37. Recursos financers  
1. El finançament de les obligacions del Consell s'efectuarà amb els recursos següents:  
a) Quota obligatòria per la inscripció de vinyes en el Registre de la Denominació d'Origen.  
b) Quota per dret d'ús del nom Utiel-Requena en els vins comercialitzats.  
c) Quota obligatòria per dret a l'ús de la marca Utiel-Requena en les bolles de garantia.  
d) Les subvencions, llegats i donatius que reben.  
e) Els béns que constituïxen el seu patrimoni i els productes o vendes d'este.  
f) Pagaments per servicis prestats pel Consell Regulador.  
2. Respecte de les quotes a què es fa referència en les lletres a, b i c del número anterior, l'obligat al pagament de cada una d'estes és:  
a) De la que fa referència a la lletra a, els titulars de les plantacions inscrites.  
b) De la que fa referència a la lletra b, els titulars dels cellers inscrits que expedisquen vi al mercat.  
c) De la que fa referència a la lletra c, els embotelladors per a l'adquisició de les bolles.  
  
  
CARACTERÍSTIQUES ANALÍTIQUES DELS VINS PRODUÏTS EN LA DOP UTIEL-REQUENA  
  
  
  
(\*) 9 g/l quan el contingut d'acidesa total expressada en grams d'àcid tartàric per litre no siga inferior en més de 2 grams per litre al contingut sucre residual.  
  
  
\* \* \* \* \*  
  
  
3. Les quotes obligatòries fixades en este article es podran variar a proposta del Consell Regulador, per la conselleria competent en matèria d'agricultura i alimentació, quan les necessitats pressupostàries del Consell així ho exigisquen.  
4. La gestió dels ingressos i de les despeses que figuren en els pressupostos correspon al Consell Regulador i la seua fiscalització, si s'escau, a l'òrgan de l'administració competent per al seu control. Correspon al Ple del Consell Regulador l'elaboració dels seus pressupostos i l'aprovació dels seus comptes.  
5. En els casos de falta de pagament de les quotes obligatòries durant dos campanyes, es produirà la baixa dels registres corresponents.  
  
  
Annex II  
  
Plec de condicions de la DOP Utiel-Requena  
  
1. Nom que cal protegir   
Utiel-Requena  
  
2. Descripció del vi  
  
CARACTERÍSTICAS ANALÍTICAS DE LOS VINOS PRODUCIDOS EN LA DOP UTIEL-REQUENA  
  
  
  
(\*):9 g/l, cuando el contenido de acidez total expresada en gramos de ácido tartárico por litro no sea inferior en más de 2 gramos por litro al contenido en azúcar residual.  
  
Els vins poden ser també en funció del contingut en sucre, semisecs, semidolços i dolços.  
  
Característiques organolèptiques  
Per a verificar la conformitat organolèptica dels vins, el Consell Regulador compta amb un comité de tast que treballarà d'acord amb el que s'establix en la norma ISO 17537 o la norma que la substituïsca.   
Les característiques organolèptiques més significatives que definixen els principals tipus de vi de la DOP són les següents:  
a) Vins blancs  
Aspecte visual: colors grocs de diferent intensitat segons la varietat de raïm, de vegades amb matisos verdosos. Els blancs de tardana tenen tons més daurats.  
Aspecte aromàtic: aromes florals i a fruites blanques. Els blancs de tardana poden presentar aromes més tropicals.  
Aspecte gustatiu: mostren volum al mateix temps que un toc lleugerament àcid que els dóna frescor.   
b) Vins rosats  
Aspecte visual: colors rosacis, vius, que poden tindre reflexos violacis en el cas dels de boval.  
Aspecte aromàtic: aromes que recorden fruites roges. En el cas dels de boval predominen la maduixa i el gerd.  
Aspecte gustatiu: amb volum i frescor procedent de l'acidesa natural de la varietat. La seua intensitat aromàtica a fruites rogeos perdura en el retrogust.  
c) Vins negres  
Aspecte visual: colors rojos intensos amb reflexos violacis, que de vegades evolucionen a rojos picota en funció de la maduresa. Els negres d'envelliment de la varietat boval presenten una evolució molt lenta del color.  
Aspecte aromàtic: aromes a fruita negra-roja. Amb el pas del temps, les aromes evolucionen a fruita madura.  
Aspecte gustatiu: vins amb cos, bona intensitat i acidesa generalment equilibrada.  
d) Vins escumosos de qualitat  
Blancs: colors grocs amb diferents matisos segons la varietat. Aromes fruiteres i en boca es mostren equilibrats en sucres i acidesa.  
  
Rosats: oferixen diferents tonalitats rosàcies, amb aromes florals i a fruites roges. En boca, bon equilibri sucre-acidesa.   
Negres: colors rojos en què predomina el robí, aromes de fruites roges ben integrades i, en boca, volum i una certa cremositat.  
e) Vins d'agulla  
Predominen aromes varietals, en boca lleugers i frescos. L'aspecte visual s'adequa a les característiques ja descrites, segons que siguen blancs, rosats o negres.  
f) Vins escumosos aromàtics de qualitat  
Tonalitats grogues; aromes a fruites que recorden el raïm amb què s'han elaborat; en boca, lleuger toc dolçàs ben integrat amb l'acidesa.  
  
g) Vins de licor  
L'aspecte visual i aromàtic coincidix amb els descrits per a vins blancs i negres. En boca es mostren untuosos, amb una relació acidesa-sucre molt equilibrada.  
h) Vins de baixa graduació  
L'aspecte visual s'adequa a les característiques ja descrites, segons que siguen blancs, rosats o negres. Són vins afruitats que recorden el raïm fresc d'on procedixen, i en boca presenten una acidesa ben integrada que els dóna frescor i harmonia.  
  
3. Pràctiques enològiques específiques  
Constituïx una pràctica enològica específica en l'elaboració del vi rosat obtingut sobretot a partir de la varietat boval que este s'obtinga una vegada premsat el raïm per l'escorreguda del most verge que fermenta net i separat de les parts sòlides.  
Una altra pràctica enològica específica dins de l'elaboració de negres sorgix de l'aprofitament del raïm premsat després de l'escorreguda del most per a l'elaboració de rosat. La mescla d'estes parts sòlides amb raïm premsat sense escórrer augmenta la proporció de brisa enfront del most-vi durant la fermentació. Se n'obtenen així vins amb més estructura, més concentració polifenòlica i una acidesa total alta que els aporta bona capacitat per a la conservació i la criança.  
  
4. Demarcació de la zona geogràfica  
La zona de producció del raïm i d'elaboració dels vins emparats per la Denominació d'Origen Protegida Utiel-Requena està constituïda pels terrenys ubicats als termes municipals de Camporrobles, Caudete de las Fuentes, Fuenterrobles, Requena, Siete Aguas, Sinarcas, Utiel, Venta del Moro i Villargordo del Cabriel, tots de la província de València. Així mateix, també es reconeix com a zona de producció perquè té característiques edafològiques, climàtiques i varietals semblants la zona limítrofa dels termes municipals de Mira i Aliaguilla a la província de Conca i dels termes municipals de Cofrentes i Cortes de Pallás a la província de València. Exclusivament es consideren emparades per a elaborar vins amb DOP Utiel-Requena les parcel·les inscrites en el Registre de Vinyes d'este consell regulador que pertanyen a estos municipis, amb una producció tradicionalment vinculada a la DOP Utiel-Requena, elaborats a cellers inscrits en els registres d'este consell regulador i cultivades per socis i/o propietaris.  
  
La zona d'elaboració i la de criança coincidixen amb la zona de producció.  
  
5. Rendiments màxims   
La producció màxima admesa, en quilos per hectàrea, per a les vinyes amb formacions en vas és de 7.500 kg/ha (55,50 hl/ha) per a varietats negres, excepte per a la varietat negra boval, que tindrà una producció per a vinyes en vas de 8.600 kg/ha (63,64 hl/ha) i 9.900 kg/ha (73,26 hl/ha) per a varietats blanques, també en vas.  
Per a vinyes amb formacions en espatlera, la producció màxima admesa per hectàrea és de 9.100 kg/ha (67,34 hl/ha) per a varietats negres, excepte per a la varietat negra boval, que tindrà una producció per a vinyes en espatlera de 10.500 kg/ha (77,70 hl/ha) i de 12.000 kg/ha (88,80 hl/ha) per a varietats blanques, també en espatlera.  
  
6. Varietat o varietats de raïm de vinificació  
L'elaboració de vins protegits negres, rosats i blancs i per a totes les categories de vins es realitzarà exclusivament amb les varietats següents:  
Varietats negres:  
- Boval  
- Ull de llebre o tempranillo  
- Garnatxa  
- Garnatxa tintorera  
- Cabernet sauvignon  
- Merlot  
- Sirà  
- Pinot noir  
- Petit verdot  
- Cabernet franc  
Varietats blanques:  
- Macabeu  
- Marseguera  
- Tardana o planta nova  
- Chardonnay  
- Sauvignon blanc  
- Parellada  
- Xarel·lo  
- Verdiell  
- Moscatell de gra menut  
- Viognier  
- Albariño  
  
7. Vincle amb la zona geogràfica  
Detalls de la zona geogràfica  
A. Factors naturals  
i) Aspectes geogràfics  
La DOP Utiel-Requena és un altiplà de transició entre el litoral mediterrani i l'altiplà castellà situat a l'interior de la Comunitat Valenciana, forma una terrassa inclinada cap al Mediterrani, del qual dista en línia recta uns 65 km. Això no obstant, a pesar de la proximitat al mar, es pot considerar una zona de muntanya perquè la part més baixa d'esta terrassa està situada a uns 650 metres sobre el nivell del mar i, a la part més elevada, a uns 905 metres, i la seua altitud mitjana és de 720 m. Esta altitud, la mateixa inclinació cap al Mediterrani i la proximitat al mar són trets geogràfics propis que aporten diferències a la nostra DOP i que transmeten característiques diferencials als vins procedents d'Utiel-Requena.   
El sistema orogràfic de la DOP pertany al declivi de la serralada Ibèrica en el tram oriental, i els seus límits naturals són diverses serres que la caracteritzen:  
- Pel nord, la serra d'El Negrete i els seus contraforts, que constituïxen la divisòria d'aigües entre esta conca i el riu Túria.  
- Per l'est, una sèrie de cadenes de muntanyes que van perdent altitud, que són la serra d'El Tejo, la serra de la Malacara i la Serra de les Cabrelles.  
- Pel sud, la serra de Martés primer i el gran arc del riu Cabriol.  
  
- Per l'oest, el riu Cabriol i la serra de Mira.  
El seu relleu topogràfic és peculiar per un desnivell constant de les terres, amb formació dels anomenats vallejos («sots») i la presència de cerritos («turonets») d'escassa elevació. Este perfil del terreny dota moltes vinyes de singularitat, ja que són poc inundables, amb molt baixa capacitat per a retindre aigua, cosa que incrementa el seu potencial per a donar raïm de qualitat. Estes vinyes són també el suport del terreny i suposen el fre a l'erosió. La DOP està banyada per dos rius, el Cabriol i el Magre, tributaris els dos del riu Xúquer.  
ii) Característiques dels sòls  
Els sòls són majoritàriament de textura franca, en què abunden ben sovint els terrenys de pendent mitjà de còdols i graves i amb un bon equilibri d'arena, llim i argila. En general, són alcalins amb una elevada calcària total i activa, són pobres en matèria orgànica, fòsfor i magnesi. Estes característiques són de gran influència en les qualitats aromàtiques posteriors dels vins.  
iii) Aspectes climàtics  
En general, el clima d'Utiel-Requena es classifica com a mediterrani, encara que presenta forts trets de continentalitat acusats també per l'altitud. En este sentit, les fortes oscil·lacions tèrmiques tant a l'estació més càlida com a la més freda i entre el dia i la nit a partir del verol, proporciona als vins una important acidesa que dóna frescor i vivor en boca als blancs i rosats, més longevitat als rosats i negres i una concentració polifenòlica més alta als negres.  
A més, la zona presenta precipitacions escasses i irregulars, amb mínims de 150 mm/any en les anualitats més seques. La mitjana de pluges se situa en els 400 mm/any.  
La insolació mitjana anual és de 2.700 h/any. L'escassetat de pluges durant la maduració del raïm permet que la vinya dispose de moltes hores de sol i molt poc risc de malalties criptogàmiques, amb la qual cosa la viticultura de la zona no requerix habitualment tractaments pels seus factors naturals, i és respectuosa amb el medi ambient.   
  
B. Factors humans  
i) Història i antecedents  
La vinya és el cultiu predominant de la DOP Utiel-Requena, que compta amb més de 6.500 viticultors. Este cultiu és ancestral dins de la demarcació geogràfica, com ho han posat de manifest els descobriments recents de restes arqueològiques trobades a la zona que demostren que el cultiu de la vinya i l'elaboració de vi es remunten als segles V-IV abans de Crist. N'és un clar exemple la troballa dels primers grans de raïm al jaciment iber de Los Villares a Caudete de las Fuentes (conegut com la ciutat ibera de Kelin).  
  
Hi ha dades de l'època medieval: en codis de justícia d'aquell moment hi ha unes primeres referències documentals escrites sobre el cultiu de la vinya i el vi, fins al punt que en el fur de Requena, concedit per Alfons X el Savi l'any 1265, ja s'establia el nomenament de «binaderos» o guardes de les vinyes.  
A final del segle XIX es va produir el major increment de la superfície de vinya en la DOP a causa de l'arribada del ferrocarril a la zona i la forta demanda, fonamentalment de França, dels nostres vins.  
El descobriment i l'estudi d'uns quants jaciments arqueològics localitzats dins del territori de la DOP, entre els més destacats dels quals hi ha Las Pilillas de Requena (estructures excavades a les roques per a l'elaboració de vi), han consolidat la candidatura del territori de la DOP Utiel-Requena davant de la UNESCO per a la categoria de Paisatge de la Vinya i el Vi.   
Els viticultors han fet que la varietat autòctona de la DOP Utiel-Requena siga la varietat boval, que ocupa la major part del territori entre les diverses varietats cultivades. De fet, el 75% de la superfície de vinya inscrita és de la varietat boval. Les plantacions de boval estan molt ben adaptades al territori d'Utiel-Requena, perquè en terrenys de menor altitud i de menor proximitat al mar se'n desmereix la producció, els fruits són de pitjor qualitat i el vi resultant, totalment diferent del típic d'Utiel-Requena.  
En l'actualitat, la majoria dels cellers de la DOP tenen, entre la gamma de productes que oferixen al mercat, vins monovarietals de boval de diferents mencions especials com a referent distintiu de qualitat d'Utiel-Requena.  
ii) Tècniques utilitzades  
És l'home qui, en atenció als factors naturals que l'envolten descrits adés, disposà de l'arrelament de la vitivinicultura com una forma i mitjà de vida a Utiel-Requena.  
En el camp de l'enologia, l'elaboració típica dels rosats ha condicionat l'aprofitament dels sòlids que queden després del primer most escorregut amb què s'obtenen estos vins, agregant una altra nova càrrega de raïm premsat, este sense escórrer sobre la primera. D'esta manera, se n'obté un vi d'alta intensitat colorant (que no s'aconseguix en altres regions) i d'una acidesa total elevada que li dóna frescor i el protegix al llarg de l'emmagatzemament posterior.  
Tradicionalment, l'elaboració de les varietats negres s'ha produït a partir de maceracions llargues que permeten una major extracció dels components de la pellofa en el most.  
La inquietud dels enòlegs per aconseguir any rere any una qualitat millor dels vins ha condicionat l'aplicació de noves tècniques enològiques i l'equipament dels cellers amb la tecnologia més moderna. Això ha contribuït en gran manera a les característiques de qualitat actuals dels vins d'Utiel-Requena.  
L'arrelament de la varietat boval, al seu torn, ha comportat una manera de fer i entendre la viticultura en què, si bé originàriament la totalitat del cultiu es realitzava amb podes de formació en vas, els avanços enològics i les inquietuds dels viticultors han anat transformant el sistema de conducció en espatlera a la recerca de majors superfícies foliars per a aprofitar els avantatges de les hores d'insolació d'esta DOP.  
  
En els últims anys, els viticultors han reestructurat part de les seues vinyes per mitjà de l'aplicació de noves tècniques sobre l'estrés hídric, increment i exposició de la superfície foliar, criteris ecològics i biodinàmics, aclarida de xanglots i cultiu d'altres varietats amb bones aptituds vitícoles i enològiques a Utiel-Requena. Per això, a més de la varietat boval la DOP necessita i compta amb plantacions en producció d'ull de llebre, garnatxa, garnatxa tintorera, cabernet sauvignon, cabernet franc, merlot, sirà, pinot noir i petit verdot adaptades al terreny de la DOP, amb notes identificadores pròpies del terreny, que diversifiquen i complementen la tipicitat de la DOP que, així i tot, i com no podia ser de cap altra manera, està marcada sens dubte per la varietat boval, cultivada tradicionalment i majoritàriament a tot el territori i que singularitza els vins de la DOP Utiel-Requena.  
En el cas de les varietats blanques, suposen un percentatge minoritari davant de les negres. La varietat blanca autòctona d'Utiel-Requena és la tardana, també denominada planta nova. És una varietat que aporta singularitat als seus vins.   
No obstant això, la varietat blanca amb més presència en la DOP és la varietat macabeu, que dóna lloc a vins molt francs i de qualitat, si bé és veritat que amb la resta de varietats blanques que han anat plantant-se durant els diferents plans de reestructuració (marseguera, chardonnay, sauvignon blanc, parellada, xarel·lo, verdiell, moscatell de gra menut, viognier i albariño) s'han aconseguit vins blancs més complexos en aromes i sabors.  
Detalls del producte  
A. Contribució de l'entorn geogràfic als elements analítics i organolèptics  
i) Sens dubte, el factor rellevant per excel·lència el conforma la pronunciada inclinació de la terrassa cap al Mediterrani; a pesar de l'escassa distància geogràfica en línia recta, les vinyes es troben a gran altitud i el clima manifesta trets de continentalitat importants amb fortes oscil·lacions tèrmiques, tot això ja descrit i que afecta els vins en els termes següents:  
a) Es minimitza la necessitat de realitzar correccions enològiques, ja que els vins tenen una acidesa total alta obtinguda de forma natural, la qual cosa permet una millor conservació i longevitat en els vins, reforça i complementa la resta de característiques gustatives, augmenta la sensació de joventut en els vins blancs i rosats i dóna una estructura polifenòlica complexa i de qualitat, que permet madurar lentament, en els negres.  
b) Pel fet que la maduració des del verol es produïx d'una forma més lenta i equilibrada que en altres zones més càlides o amb menys altitud, s'aconseguix una major concentració de polifenols en la pell del raïm, al mateix temps que una maduració alcohòlica i fenòlica adequades en el moment de la verema.   
c) Per a les categories de vins com ara els escumosos, d'agulla, de baixa graduació, a causa en gran part de l'important nombre d'hores d'insolació és possible aconseguir en estadis de maduració tècnica un potencial aromàtic i un equilibri de sucre-acidesa interessants i adequats per a este tipus de vins.  
ii) Juntament amb estos factors naturals cal destacar el factor humà, que permet la coexistència de sistemes tradicionals de cultiu amb una reestructuració i modernització gradual de la vinya, de manera que es pot disposar d'un important cultiu de varietats autòctones (boval i tardana) que personalitzen els vins d'Utiel-Requena, amb una àmplia gamma de varietats blanques i negres plantades posteriorment, capaces d'acoblar i diversificar els tipus de vi d'esta DOP.  
  
La influència dels factors naturals i humans en els elements analítics i organolèptics s'identifiquen en les notes següents:  
B. Elements analítics del producte  
i) Respecte dels vins blancs, l'obtenció d'una acidesa total elevada obtinguda de forma natural minimitza la necessitat de realitzar correccions enològiques.  
ii) Respecte dels rosats, la seua manera de fer, ja explicada, garantix una acidesa equilibrada i unes tonalitats rosàcies, vives, generalment amb reflexos violacis. L'acidesa natural minimitza la necessitat de realitzar correccions enològiques.  
iii) Respecte dels negres, l'equilibri entre l'acidesa i la graduació alcohòlica ja descrita, amb un índex de polifenols alt i de qualitat. Actualment, a través d'estudis realitzats pel centre tecnològic -AINIA-, encara en fase de desenvolupament, s'advertix la presència en els vins de la varietat boval d'esta zona d'una gran quantitat de resveratrol superior a la d'altres varietats i altres zones (i semblant a la de les varietats merlot i pinot noir); una càrrega que està atribuïda, després de les conclusions obtingudes en els primers quatre anys d'estudis, a l'estrés climàtic propi d'esta DOP per les fortes oscil·lacions tèrmiques al llarg de tot el seu cicle vegetatiu juntament amb l'estrés hídric.  
iv) Respecte dels vins escumosos de qualitat, els vins d'agulla, els vins escumosos aromàtics de qualitat i els vins de baixa graduació, les seues qualitats analítiques resulten del fet que a partir d'una maduració tècnica, encara sense tindre un grau alcohòlic excessiu, s'aconseguix una acidesa equilibrada i una maduració avançada dels components de la pellofa, paràmetres necessaris per a obtindre estos vins.   
v) Les condicions analítiques dels vins de licor s'aconseguixen per l'escàs risc de malalties criptogàmiques en la DOP, i és possible per a este tipus de vi realitzar veremes molt tardanes amb maduracions de raïm sanes que aconseguixen concentracions de sucre molt altes al mateix temps que mantenen una acidesa total molt alta de forma natural.  
C. Elements organolèptics del producte  
i) Respecte dels vins blancs, el caràcter calcari generalitzat dels sòls aporta als vins aromes florals i a fruites blanques prou intenses, ja que és possible una maduració fenòlica adequada. Destaca la frescor en boca procedent de la seua acidesa natural.  
ii) En els rosats, la vivor i longevitat del seu color rosa són pròpies i identificatives dels vins obtinguts en la DOP i, en especial, de la varietat boval, i també és destacable la frescor que aporta l'acidesa pròpia dels vins d'Utiel-Requena, ja explicada en ocasions anteriors en este plec. Les aromes de fruites roges són característiques. En el cas de la varietat boval, són predominants les aromes varietals de maduixa i gerd, expressió pròpia de la varietat al terreny d'Utiel-Requena. En boca mostren volum i frescor.  
iii) Respecte dels negres, la càrrega polifenòlica que s'obté a la zona i, en particular, de la varietat autòctona boval, en combinació amb l'acidesa total alta, són els factors responsables que els negres tinguen tons rojos intensos i, en alguns casos, amb reflexos violacis. Cal destacar que, gràcies a la mencionada acidesa pròpia, els tons rojos perduren en els vins obtinguts en esta zona en major grau que en altres. Les notes aromàtiques a fruites roges-negres amb matisos balsàmics les aporta el terreny per les particularitats ja indicades. En general, les vinyes d'esta zona geogràfica produïxen vins amb cos a causa de la concentració polifenòlica esmentada adés, conjugant les aromes que es mantenen en el retrogust, amb un bon volum, persistència i mineralitat en boca.  
  
iv) Respecte dels vins escumosos de qualitat, d'agulla i els vins escumosos aromàtics de qualitat compartixen els colors de la varietat utilitzada, però en tots destaca l'equilibri sucre-acidesa que els fa amables en boca, al mateix temps que els dota d'una certa frescor que recorda la fruita de què procedix el vi. L'acidesa natural d'estos vins els aporta bona capacitat per a la conservació i la criança.  
v) Respecte dels vins de licor i els vins de baixa graduació, només cal reiterar el que ja s'ha dit, i destacar que les qualitats organolèptiques es veuen influenciades pels diferents moments en què es procedix a la verema i s'acoblen els sucres amb l'acidesa i, en definitiva, el grau de maduració del raïm, sense oblidar que són el terreny i les condicions climàtiques d'esta zona els trets que permeten singularitzar estos vins.  
  
  
8. Requisits aplicables  
En la DOP Utiel-Requena s'apliquen els següents requisits:  
A. Circulació de vins emparats  
Tota expedició de vi emparada per la Denominació d'Origen Protegida Utiel-Requena que circule entre cellers ha d'anar acompanyada de la documentació d'acompanyament corresponent establida en la legislació vigent, amb indicació del número de partida de qualificació a què correspon.  
B. Reg  
S'autoritza el reg de les parcel·les inscrites, sempre que es complisquen tots els requisits que s'exigixen en este plec de condicions.  
C. Normes de verema  
El Consell Regulador, immediatament abans de cada campanya, podrà establir amb criteris de defensa i millora de la qualitat, i dins dels límits fixats en este plec, les normes de verema que siguen adequades, i també podrà determinar la data d'inici de la verema; la forma i el ritme de recol·lecció, a fi que s'efectue en consonància amb la capacitat d'absorció dels cellers; les mesures que considere adequades sobre el transport del raïm veremat fins al celler perquè s'efectue sense deteriorament de la qualitat; i totes les altres mesures que considere convenients.  
  
Els cellers inscrits col·laboraran en la vigilància del compliment de les normes anteriors.  
D. Rendiments màxims autoritzats  
El Consell Regulador pot modificar els límits de producció per hectàrea en determinades campanyes, amb els assessoraments previs i les comprovacions necessàries, abans de la verema. En el cas que s'acorde la modificació, no podrà superar el 25% del límit esmentat inicialment.  
E. Embotellament de vins  
Per a garantir la qualitat dels vins i assegurar l'eficàcia del sistema de control, únicament podran realitzar l'embotellament dels vins d'Utiel-Requena els cellers inscrits i situats a la zona delimitada per la DOP, llevat dels embotelladors ubicats fora de la zona de producció autoritzats pel Consell Regulador abans de la publicació d'este plec de condicions, mentres subsistisca l'activitat per a la qual van ser autoritzats i es mantinguen les condicions que determinaren la inscripció en el registre d'embotelladors al seu dia. A més, estaran subjectes al sistema de control establit pel Consell Regulador.  
  
F. Etiquetatge  
La designació i l'etiquetatge dels vins s'ha d'ajustar a les disposicions de la normativa de la Unió Europea i de la normativa nacional o autonòmica que hi haja en la matèria. La indicació d'altres conceptes relatius a subzones, varietats, edat, criança, etc. s'ajustaran a les disposicions del Reglament i de la legislació vigent.  
En les etiquetes dels vins envasats figurarà obligatòriament de forma destacada el nom de la Denominació d'Origen Protegida Utiel-Requena, a més de les dades que, amb caràcter general, es determinen en la legislació aplicable.  
En els vins blancs, rosats i negres embotellats i acollits a la DOP Utiel-Requena s'ha d'incloure l'any de collita imprés de forma destacada per a la bona comprensió del consumidor.  
Abans de la posada en circulació d'etiquetes, han de ser autoritzades pel Consell Regulador, a l'efecte que es relacionen amb el Reglament. Serà denegada l'aprovació de les etiquetes que, per qualsevol causa, puguen donar lloc a confusió en el consumidor, com també es podrà anul·lar l'autorització d'una etiqueta ja concedida anteriorment quan hagen variat les circumstàncies a què es fa referència en l'etiqueta de la firma propietària. El Servici de Certificació podrà fer les indicacions necesàries al Consell Regulador a este efecte.  
  
Qualsevol que siga el tipus d'envàs en què s'expedisquen els vins per al consum, aniran proveïts de bolles de garantia, etiquetes o contraetiquetes numerades, expedides pel Consell Regulador, que haurà de col·locar el celler mateix d'acord amb les normes que determine el Consell Regulador i sempre de manera que no permeta un segon ús. En determinades circumstàncies, el Consell Regulador podrà autoritzar que la contraetiqueta numerada siga substituïda per una numeració correlativa habilitada per a això.  
Tots els cellers certificats estan obligats a portar un registre de control de contraetiquetes i la seua traçabilitat respecte de les partides de vi qualificades.  
El Consell Regulador compta amb unes instruccions tècniques d'ús de marques de conformitat i logotips i de gestió de contraetiquetes.  
  
G. Mencions especials  
La DOP Utiel-Requena, per a determinats tipus de vins que complisquen certes exigències i requisits organolèptics específics, autoritza els seus cellers a identificar-los d'esta manera particular sempre que complisquen també els requisits previstos en este plec.  
Per a verificar la conformitat organolèptica dels vins, el Consell Regulador compta amb un comité de tast que treballarà d'acord amb el que s'establix en la norma ISO 17731 o la norma que la substituïsca.   
Estes mencions són les següents:  
i) Menció «verema inicial», per a vins emparats per la Denominació d'Origen Protegida Utiel-Requena blancs, rosats i negres que han sigut collits els primers dies de la verema, es troben nets i estabilitzats als 40 dies de la collita i la seua gran joventut siga la causa dels seus atributs organolèptics especials, entre els quals es pot incloure un lleuger despreniment de gas carbònic.  
ii) Menció «superior», per a vins blancs, rosats o negres, amb pas o sense per bóta de roure, que posseïxen unes qualitats organolèptiques «superiors» que els fan dignes d'esta menció, segons els requisits establits.  
iii) Menció «boval amb menció específica», per a vins emparats per la Denominació d'Origen Protegida Utiel-Requena, s'aplicarà a rosats i negres monovarietals de boval. En qualsevol de les seues tipificacions finals podrà ser «criança», «reserva», «gran reserva», «superior», «verema inicial», «madurat en bóta» i amb la menció «Utiel-Requena» si complix la resta dels requisits previstos per a estes mencions en este plec.  
iv) Menció «madurat» o «madurat en bóta», per als vins emparats per la Denominació d'Origen Protegida Utiel-Requena, s'aplicarà als vins negres o blancs, sotmesos a un pas o estada en bóta de roure o con, per temps no determinat, però amb prou entitat per a contribuir a modificar les seues característiques organolèptiques inicials i transformar les seues qualitats cromàtiques, aromàtiques i gustatives primàries.   
  
v) Menció «criança», per als vins emparats per la Denominació d'Origen Protegida Utiel-Requena, que s'ajusten als requisits que es determinen en la legislació vigent per a esta menció.  
vi) Menció «reserva», per als vins emparats per la Denominació d'Origen Protegida Utiel-Requena, que s'ajusten als requisits que es determinen en la legislació vigent per a esta menció.  
vii) Menció «gran reserva», per als vins emparats per la Denominació d'Origen Protegida Utiel-Requena, que s'ajusten als requisits que es determinen en la legislació vigent per a esta menció.  
viii) Menció «boval alta expressió», per als vins emparats per la Denominació d'Origen Protegida Utiel-Requena, monovarietals de boval, amb criança o sense, que garantisquen la màxima expressió del territori amb esta varietat.   
Les vinyes seran de més de 35 anys d'antiguitat, tindran un rendiment inferior a 4.000 kg/ha (29.60 hl/ha) i no podran ser regats excepte autorització prèvia del Consell Regulador.   
La viticultura aplicada se centrarà a salvaguardar l'equilibri biològic de la vinya i serà respectuosa amb el medi ambient. Totes les pràctiques agrícoles realitzades es justificaran a través d'un quadern de camp.  
  
El celler ha de garantir en tot moment l'absoluta separació en les seues instal·lacions d'estos vins respecte d'altres elaborats, i declarar-ne la procedència. L'etiqueta reflectirà el nombre de botelles obtingudes en la partida de vi qualificada amb esta menció.   
  
9. Comprovacions  
A. Autoritats o organismes de control competents  
El Consell Regulador és l'encarregat de realitzar les activitats de verificació del compliment d'este plec de condicions i, amb esta finalitat, definix en la seua organització l'estructura i les condicions de funcionament d'un servici de certificació.  
El Servici de Certificació actuarà com a servici de certificació de producte. La seua estructura i funcions es definixen en el Reglament de la DOP Utiel-Requena i la seua sistemàtica d'actuació es regirà pel manual de qualitat, com també pels procediments generals i específics, establits d'acord amb la norma UNE-EN 45572, o la norma que la substituïsca.  
  
Consell Regulador de la Denominació d'Origen Protegida Utiel-Requena  
Domicili: c/ Sevilla, 12  
46677 Utiel  
Província: València  
País: Espanya  
NIF: L-7932961-Z  
Tel.: 018 332 881  
Fax: 487 759 348  
Adreça electrònica:   
Web:   
B. Tasques  
La verificació del compliment del plec de condicions es basa en les actuacions següents:  
i) L'examen analític i organolèptic del producte. Per mitjà de presa de mostres realitzada a les instal·lacions dels operadors (cellers), durant la realització de les auditories. Es realitzen assaigs fisicoquímics i organolèptics de les mostres, d'acord amb els requisits que definixen els productes elaborats.  
ii) A l'efecte de comprovació del sistema de producció i elaboració, el Servici de Certificació verificarà:  
a) Les instal·lacions dels operadors, tant els viticultors com els cellers.  
b) Els productes en qualsevol fase del procés de producció, inclosa la fase d'envasament, per mitjà de la presa de mostres especificada en el punt b.1.  
iii) La comprovació anual es durà a terme per mitjà de controls sistemàtics en tots els operadors, que consistiran en:  
a) Inspecció a viticultors, per mitjà de mostratge d'estos, amb una planificació i freqüència definides en els procediments de control.  
  
b) Inspecció als cellers, durant la verema, almenys al 25% dels cellers en cada campanya.  
c) Auditories als cellers, amb una freqüència mínima anual per a la totalitat dels cellers.


Còpia Permalink ELI