Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 6805, del 27-06-2012 (2012/6195)

RESOLUCIÓ de 20 d'abril de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de Torrevieja, Xàbia, el Poble Nou de Benitatxell, Teulada, Senija, Benissa, Calp, Picanya i Montaverner. Expedient 227/2012 IKU i altres.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6805

Data del DOGV
:   27-06-2012

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2012/6195


Data del document
:   20-04-2012

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Xàbia
    * Poble Nou de Benitatxell, el
    * Teulada
    * Senija
    * Picanya
    * Benissa
    * Calp
    * Torrevieja
    * Montaverner
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 20 d'abril de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de Torrevieja, Xàbia, el Poble Nou de Benitatxell, Teulada, Senija, Benissa, Calp, Picanya i Montaverner. Expedient 227/2723 BCG i altres. [2012/6195]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, el qual establix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26, sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjuí de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc:  
  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 227/2221 TKV, 196/8712 RMT, 421/8624 KAG, 115/6980 XWG.  
  
València, 20 d'abril de 2012.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Dades de l'expedient en el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 227/6329 LZE.  
Títol: Homologació Modificativa del Pla Parcial Sector «La Hoya».  
Promotor: Ajuntament de Torrevieja.  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Torrevieja i CTU.  
Localització: Torrevieja (Alacant).  
Descripció del Projecte  
1. Objecte de Projecte.   
L'objecte de l'homologació modificativa i Pla Parcial del Sector La Hoya és la redelimitació d'un sector de sòl urbanitzable no programat del PGOU de Torrevieja, i ampliar la seua superfície per mitjà de la reclassificació de sòl no urbanitzable comú. També s'inclou dins del sector un tram de sòl no urbanitzable protegit, per on discorre la canonada d'abastiment d'aigua de la Mancomunidad de los Canales del Taibilla. El Pla Parcial definix l'ordenació detallada del nou sector, en el qual es definix com a ús fonamental el residencial. El sector es desenrotllarà a través d'una única unitat d'execució.  
  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte. L'instrument de planejament vigent en el municipi és el text refós del Pla General de Torrevieja, que compta amb aprovació definitiva de data 12 de juny de 2000.  
El Sector La Hoya comprén, dins d'un únic sector, tres classes de sòl:  
- Sòl urbanitzable no programat, del PGOU de Torrevieja. Es desenrotlla en sengles bandes, la primera en paral·lel a la N-332 (antic sector 20) i la segona en paral·lel al perímetre de contacte amb el Parc Natural de les Llacunes de la Mata i Torrevieja (antic sector 21).  
- Sòl no urbanitzable qualificat pel PG com d'ús normal.  
- Sòl no urbanitzable qualificat pel PG com de protecció especial. Es referix a la franja de sòl per on discorre la canonada d'abastiment d'aigua de la Mancomunidad de los Canales del Taibilla.  
D'esta manera, el nou sector de sòl urbanitzable, amb una superfície de 1.843.234 m², se situa en l'espai delimitat per:   
Nord:   
-Perímetre de protecció del Parc Natural de les Llacunes de la Mata i Torrevieja.  
-Urbanització «El Chaparral».  
Sud:   
-Sectors 11-A i 11-B (sòl urbanitzable).  
Est:   
-Sector 25 (sòl urbanitzable).  
-Carretera N-332.  
Oest:   
-Urbanització «El Chaparral».  
-Carretera CV-90.  
El sector es connecta amb la CV-90 a través de sengles glorietes. La primera d'estes, de nou traçat, quedarà situada al nord-oest del sector. La segona, és una glorieta existent i es troba en l'extrem sud-oest del sector. També es pot accedir al sector des de la N-332 a través del pont pròxim al camp de futbol i el pont que dóna accés a l'Hospital San Jaime. L'accés al sector des de l'av. de les Corts Valencianes es resol a través d'una rotonda de nou traçat situada a l'est de l'àmbit de l'actuació.  
S'ha redactat un projecte denominat Projecte de Millora dels Accessos al Pla Parcial La Hoya des de la N-332 entre el pk + 59.500 i el pk + 61.500 a la variant de Torrevieja, que s'acompanya al projecte d'urbanització com a annex, i l'execució de la qual està a càrrec del sector. Este projecte inclou dos passarel·les de vianants sobre la N-332.  
  
El sector s'ordena seguint una trama bàsicament ortogonal. L'àrea terciària comercial es disposa en paral·lel a la CV-90, situada a l'oest del sector. Les zones verdes es localitzen a la vora nord de l'actuació, en el perímetre de protecció del Parc Natural de les Llacunes de la Mata i Torrevieja, i s'entén com a prolongació de l'esmentat espai natural.  
  
També s'inclou en el Pla Parcial l'execució d'un auditor -conservatori municipal. La superfície ocupada en planta per l'edificació és de 7.819,14 m², i és la superfície de la parcel·la de 17.518,32 m².   
  
L'edifici consta d'auditori principal (sala simfònica) amb una capacitat per a 1.452 espectadors, sala de cambra, amb aforament per a 384 espectadors, conservatori superior de música, dissenyat per a 240 alumnes, i zones d'administració, servici i instal·lacions.  
Dades del sector:  
Superfícies:  
Superfície bruta total: 1.843.234 m²s.  
ZV xarxa primària: 120.097 m²s.  
Sòl no urbanitzable (Canal Taibilla): 9.000 m²s.  
Aprofitament: 1.714.137 m²s.  
Edificabilitat bruta màxima: 583.407 m²t.  
Coeficient d'edificabilitat: 0,34633 m²t/m²s.  
Aprofitament tipus: 0,318066 m²t/m²s.  
Nre. màxim de vivendes: 7.490 viv.  
3. Alternatives.   
L'estudi d'impacte ambiental presentat planteja dos solucions com a úniques alternatives viables:  
- La no-actuació. La permanència del sòl amb el seu actual ús.  
- El planejament parcial proposat, que suposa l'enllaç amb la dinàmica de desenrotllament turístic i residencial del municipi de Torrevieja, considerat com la base econòmica de la població.   
L'estudi no preveu la valoració de possibles alternatives de localització, i s'argumenta que es tracta d'un projecte de modificació de planejament amb un fi concret en què entren en joc molts factors que determinen la seua ubicació concreta, i, en especial, el tema de la propietat, de capacitat i oportunitat de desenrotllament d'expectatives econòmiques, etc. Per això, la valoració d'alternatives va més dirigida a les possibles alternatives d'ordenació dins del sòl seleccionat per al desenrotllament d'este projecte.  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 22 d'abril de 2002, l'Ajuntament de Torrevieja va remetre una còpia de l'estudi d'impacte ambiental redactat amb motiu de l'homologació modificativa del Pla Parcial del Sector La Hoya del PGOU de Torrevieja, als efectes que s'emeta la corresponent declaració d'impacte ambiental.  
En data 30 d'abril de 2002, es va sol·licitar a l'Ajuntament de Torrevieja, una còpia de la documentació tècnica del projecte, el certificat d'aprovació provisional i el resultat de la informació pública, i s'hi inclou còpia de les al·legacions presentades, si és el cas, per tal de completar la documentació mínima necessària per a incoar l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental de l'esmentat projecte.  
En data 12 de juny de 2002, l'Ajuntament de Torrevieja va remetre, al Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental, una còpia del Pla Parcial, expedient d'homologació, certificat del resultat de la informació pública i acta de protocol·lització presentada pel Sr. Miguel A. Pascual Pomares, amb data 10 de desembre de 2001, i número de registre d'entrada 55.598, i es va incoar el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
En data 6 d'agost de 2002, es va sol·licitar novament a l'Ajuntament de Torrevieja certificat d'aprovació provisional del projecte.  
  
En data 27 de gener de 2003, l'Ajuntament de Torrevieja va remetre el certificat de l'acord d'aprovació provisional requerit en data 6 d'agost de 2002.  
2. Informació pública.   
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, junt amb la resta de la documentació tècnica, segons els anuncis publicats en el diari La Verdad, de data 24 d'octubre de 2001, i en el DOCV núm. 4119, de 2 de novembre de 2001.  
Durant el període d'informació pública no es van presentar al·legacions ni alternatives tècniques, segons consta en certificat emés per l'Ajuntament de Torrevieja.  
3. Peticions d'informació o documentació complementària  
En data 2 d'agost de 2002, es va sol·licitar informe al Servici de Planificació i Ordenació Sostenible del Medi de l'antiga Conselleria de Medi Ambient sobre la viabilitat del projecte presentat, ja que afecta el perímetre de protecció del Parc Natural de les Llacunes de la Mata i Torrevieja.  
En data 4 de març de 2005, vist l'informe tècnic emés sobre l'afecció a l'àmbit territorial del projecte de les mesures cautelars previstes en el PORN del sistema de zones humides del sud d'Alacant, se sol·licita, al Servici Territorial de Planificació i Ordenació Territorial d'Alacant, un informe sobre l'estat de l'expedient en eixe servici en relació amb l'aprovació definitiva de l'esmentat projecte, a fi de resoldre l'expedient en el sentit que procedisca.  
En data 6 de setembre de 2005, es reitera l'anterior sol·licitud d'informació sobre l'estat de l'expedient.  
En data 4 d'octubre de 2005 es rep informe de situació de l'expedient, emés pel Servici de Planificació i Ordenació Territorial d'Alacant, i s'indica que este expedient seguix en tramitació.  
  
En data 18 d'octubre de 2005, l'Ajuntament de Torrevieja remet una còpia degudament diligenciada de l'Estudi d'Impacte Ambiental de l'Homologació Modificativa del Pla Parcial del Sector La Hoya del PGOU de Torrevieja, per al seu informe oportú.  
En data 23 de novembre de 2005, se sol·licita consulta al Servici d'Ordenació Sostenible del Medi en relació amb els impactes ambientals que poden derivar-se del projecte.  
En data 13 de març de 2006, la Direcció General de Planificació i Ordenació del Territori remet la documentació següent:  
a) Informe sobre els projectes Homologació Modificativa i Pla Parcial del Sector La Hoya i Construcció d'un Auditori Conservatori, al terme municipal de Torrevieja, i és de caràcter favorable amb condicionants.  
b) Annex a l'estudi d'impacte ambiental del Pla Parcial del Sector La Hoya del PGOU de Torrevieja (Alacant): Projecte de Construcció de l'Auditori Conservatori Municipal.  
En data 26 de juliol de 2006, es va realitzar un requeriment de documentació a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge d'Alacant, i es va adjuntar còpia a l'Ajuntament de Torrevieja. El requeriment fa referència a la carència de certs documents i a la justificació de determinats aspectes en l'estudi d'impacte ambiental.  
En data 14 de desembre de 2006, la Direcció Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge d'Alacant va remetre el nou estudi d'impacte ambiental, acompanyat del document d'ajustos de l'ordenació de l'expedient d'homologació modificativa del Pla Parcial Sector La Hoya de Torrevieja, en compliment dels informes emesos per distintes administracions sectorials. En la dita documentació s'esmena parcialment l'absència de certs documents i es justifiquen determinats aspectes de l'EIA.  
En data 7 de febrer de 2007, Miguel Ángel Pascual Pomares va comunicar, en representació de l'agrupació d'interés urbanístic La Hoya, la constància de l'emissió, pels Servicis Territorials de la Direcció General de Patrimoni, dels següents informes favorables:  
  
- Informe favorable de la inspecció tècnica de patrimoni d'Alacant a l'expedient d'homologació del Pla Parcial del Sector La Hoya, de Torrevieja, de data 18 de desembre de 2006.  
- Informe favorable a la memòria de la prospecció arqueològica realitzada en el sector La Hoya, subscrit per l'arqueòleg, Sr. José Luis Simón García, amb data 16 de gener de 2007.  
En data 1 d'agost de 2007, el Sr. Miguel Ángel Pascual Pomares va comunicar, en representació de l'agrupació d'interés urbanístic La Hoya, el següent:  
- La comunicació, per part de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià i Museus, de l'absència d'afeccions al patrimoni paleontològic, ni jaciments arqueològics en l'àmbit del sector La Hoya;  
  
- La tramesa de l'estudi d'impacte ambiental del sector La Hoya davant del director general de Patrimoni Cultural Valencià i Museus, a fi de l'emissió del preceptiu informe, previst en l'article 11 de la Llei de Patrimoni Cultural Valencià.  
En data 30 d'octubre de 2007, es reitera la sol·licitud de documentació a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge d'Alacant, i s'adjunta còpia a l'Ajuntament de Torrevieja, per considerar incompleta la documentació aportada. En este requeriment se sol·liciten els informes següents:  
- Informe emés per la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, d'acord amb el que disposa l'article 11, de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià.  
- Informe regulat en l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge, evacuat per l'organisme de conca corresponent (Confederació Hidrogràfica del Segura o Mancomunidad de los Canales de Taibilla), a fi d'acreditar la disposició de recursos hídrics necessaris per als usos previstos en l'ordenació del Pla Parcial. Es detallaran les dades dels consums d'aigua potable en els últims anys, i se n'indicarà la procedència.  
  
En data 23 de novembre de 2007, la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià va remetre informe favorable, als efectes patrimonials previstos en l'art. 11, de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, a l'estudi d'impacte ambiental del Pla Parcial Sector núm. 20 La Hoya de Torrevieja.  
En data 23 de novembre de 2007, es remet sol·licitud d'informe la direcció del Parc Natural de les Llacunes de la Mata i Torrevieja, en relació amb l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental núm. 227/3274-CEG, corresponent a l'homologació modificativa del Pla Parcial del Sector La Hoya a Torrevieja (Alacant).  
En data 4 de desembre de 2007, la Direcció del Parc Natural de les Llacunes de la Mata i Torrevieja va remetre informe sobre els projectes Homologació Modificativa del Pla Parcial del Sector La Hoya i Construcció d'un Auditori Conservatori al terme municipal de Torrevieja (Alacant), i és de caràcter favorable amb condicionants.  
En data 21 de desembre de 2007, la Direcció Territorial de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge va remetre document refós i document de síntesi de l'estudi d'impacte ambiental relatiu a l'homologació modificativa del Pla Parcial del Sector La Hoya de Torrevieja (Alacant), degudament segellats per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, junt amb l'informe favorable referent al Sector núm. 20 La Hoya, Torrevieja, previst en l'article 11, de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià.  
  
En data 3 d'abril de 2008, la Direcció Territorial de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge d'Alacant va remetre la documentació següent:  
1. Còpia del document de tramesa a la Confederació Hidrogràfica del Segura en què se sol·licita informe en matèries de la seua competència. Còpia completa del projecte tècnic.  
2. Còpia de la documentació remesa per l'Ajuntament de Torrevieja, en data 30 de gener de 2008 (RE 4.579), per la qual s'acompanya documentació de petició de nou informe sectorial a la Mancomunidad de los Canales del Taibilla, efectuat per l'agent urbanitzador, en data 23 de gener de 2008.  
3. Còpia de la documentació remesa per l'Ajuntament de Torrevieja, en data 30 de gener de 2008 (RE 4.579), per la qual s'acompanya còpia de l'informe emés als efectes oportuns per el Servici d'Ordenació Sostenible del Medi.  
En data 5 de juny de 2008, es remet sol·licitud d'informe al Servici d'Ordenació Sostenible del Medi sobre compliment dels condicionants impostos en informe previ, justificació de la vinculació de l'actuació amb la qualificació com a zona verda dels terrenys situats, junt amb el perímetre de protecció del Parc Natural i condicions sota les quals podria dur-se a terme la urbanització del sector.  
En data 11 juny de 2008, el Servici d'Ordenació Sostenible del Medi remet informe en resposta a la consulta anteriorment realitzada.  
  
Consultes. Informes sectorials i participació  
En la documentació remesa per l'òrgan substantiu figuren els informes següents:  
- -Informe d'abastiment i sanejament del Projecte de les Obres d'Urbanització del Sector La Hoya, del terme municipal de Torrevieja, emés per l'empresa AGAMED (Aguas del Arco Mediterráneo, SA) en data 5 d'agost de 2002, que conclou el següent:  
«Quant al subministrament d'aigua potable, cal indicar que el Projecte s'ajusta a les ordenances de Regulació d'Obres i Servicis, i que es poden subministrar adequadament els cabals que demande la urbanització Sector La Hoya (...) sempre que es preveja l'execució de les obres i instal·lacions indicades en el Projecte. D'esta manera plantejada, l'admissió del nou subministrament no minvarà en cabal i pressió les vivendes i locals de la resta del terme municipal de Torrevieja.  
  
Quant al sanejament, cal realitzar unes indicacions que no s'ajusten a les especificacions requerides.» En primer lloc, s'indiquen una sèrie de dades incongruents relacionades amb el material de les conduccions i el diàmetre dels pous de registre. «Quant a les connexions del sanejament previstes amb la xarxa municipal existent, cal indicar que la connexió prevista en el sector s'ha dissenyat a una xarxa que no existix i que, per tant, caldrà preveure en el projecte, ja que en realitat el col·lector existent (...) discorre pel carrer Las Gardenias, sense creuar la carretera o la rotonda projectada que ací s'ubica.  
Així plantejat, s'han d'esmenar estes indicacions, per a permetre evacuar adequadament els cabals que aporte la urbanització Sector La Hoya, així com l'execució prevista en el projecte d'execució.»  
  
- Informe de situació de l'expedient, emés pel Servici de Planificació i Ordenació Territorial d'Alacant, en data 4 d'octubre de 2005, en què s'indica que este expedient «seguix en tramitació».  
- Informe favorable sobre els projectes Homologació Modificativa i Pla Parcial del Sector La Hoya i Construcció d'un Auditori Conservatori al terme municipal de Torrevieja, emés per la Direcció General de Planificació i Ordenació del Territori, en data 13 de març de 2006, subjecte al compliment de les condicions següents:  
  
« - La zona verda prevista al costat del límit del Parc Natural a la llacuna de la Mata, haurà d'adaptar els seus límits per a incloure en la totalitat l'àmbit del Sector 21 de sòl urbanitzable, inclòs en l'àrea d'amortiment d'impactes del Parc Natural. Per a això, haurà d'eliminar-se la previsió de places d'aparcament inclosa en la documentació analitzada.  
- Igualment, s'incorporarà com a zona verda la part de la parcel·la, proposta com a equipament assistencial, situada al nord-est de la canonada d'abastiment d'aigua de la Mancomunitat de los Canales del Taibilla. L'àrea d'afecció d'esta infraestructura actuarà, per tant, com a límit de la zona verda en este àmbit.  
- La normativa d'usos per a la zona verda en el seu conjunt s'adaptarà al que establixen els documents d'ordenació i gestió del Parc Natural, per la qual cosa no es consideraran com a compatibles en este àmbit -adjacent a la llacuna de la Mata- usos esportius que requerisquen infraestructures permanents, edificacions culturals o docents o qualsevol altra construcció o equipament no d'acord amb el paper de la zona i a la seua situació com a àrea d'amortiment d'impactes del Parc Natural. En tot cas, l'adequació de la zona verda, en el seu conjunt o per sectors, se sotmetrà a informe o informes previs de la direcció del Parc Natural, a fi de garantir la seua adequada integració paisatgística i mediambiental.»  
  
- Certificat de l'empresa AGAMED (Aguas del Arco Mediterráneo, SA), entitat gestora dels servicis de depuració d'aigües residuals, de data 22 d'agost de 2006, i informa:  
«Que actualment s'està executant l'ampliació de l'estació depuradora d'aigües residuals de Torrevieja, per part de l'entitat de sanejament d'aigües, la finalització de la qual està prevista per a finals de 2006.  
  
Que una vegada acabades les dites obres, la capacitat de l'EDAR passarà de 30.000 a 60.000 m³/dia.  
Que (...) el sector comptarà amb una edificabilitat bruta de 589.710m², i estan projectades 7.490 vivendes.  
Que d'acord amb els consums habituals per a este tipus d'edificació, l'estació depuradora d'aigües residuals que s'està construint, i que estarà operativa en 2007, tindrà capacitat suficient per a admetre la totalitat de les aigües residuals generades amb el desenrotllament dels usos proposats en el Pla Parcial la Hoya de Torrevieja.»  
- Certificat municipal de les vies pecuàries existents al municipi de Torrevieja, emés per l'Ajuntament de Torrevieja, en data 24 d'agost de 2006, en què s'informa que l'Administració autonòmica té catalogades dos vies pecuàries que discorren pel terme municipal de Torrevieja, i no (...) discorren els seus traçats al Sector 20-21 del Pla General d'Ordenació Urbana.».  
Certificat municipal de la capacitat de gestió de residus sòlids urbans generats pel Sector La Hoya, emés per l'Ajuntament de Torrevieja, en data 25 d'agost de 2006, i informa que :  
«Amb data 7 de maig de 2004, la Junta de Govern Local va acordar adjudicar la contractació per mitjà del procediment obert per concurs públic del servici d'arreplega de residus sòlids, transport a abocador, neteja viària i neteja i manteniment de la costa del terme municipal de Torrevieja, conjuntament amb les mercantils «Necso Entrecanales Cubiertas, SA» i «Grupo Generala de Servicios Integrales, Proyectos Medioambientales; Construcciones y Obras, SL», segons el plec de clàusules aprovat a este efecte.   
L'adjudicació del dit contracte suposa la qualificació adequada per a les empreses per a la gestió dels residus en qüestió, per la qual cosa és prou per a acreditar la seua capacitat.  
La clàusula 14a «Modificació del contracte» articula la possibilitat que per raons d'interés públic puguen variar-se les característiques del servici; una de les raons d'interés públic és l'ampliació de l'àmbit geogràfic de la seua prestació, la qual cosa justifica la capacitat de gestió de residus per al nou àmbit de desenrotllament.»  
- Sol·licitud d'informe sobre la capacitat per a l'abastiment d'aigua del sector La Hoya a la Mancomunidad de los Canales del Taibilla, realitzada en data 23 de gener de 2008.  
- Informe sobre l'abastiment d'aigua del sector La Hoya, del terme municipal de Torrevieja, emés per l'empresa AGAMED (Aguas del Arco Mediterráneo, SA) en data 26 de setembre de 2006, que conclou el següent:  
«Que la totalitat dels recursos d'aigua potable al municipi de Torrevieja procedixen de la Mancomunidad de los Canales del Taibilla, i correspon als següents consums anuals:  
  
1999: 8.279.120 m³ 2002: 9.968.470 m³ 2005: 9.966.560 m³  
2000: 8.964.004 m³ 2003: 56.591.570 m³  
2001: 9.734.370 m³ 2004: 32.706.093 m³  
  
La dotació mitjana d'aigua potable a Torrevieja és de 250 litres per abonat i dia, la qual cosa representa un consum anual de 92 m³ per vivenda. No obstant això, pensem que per a este tipus de vivenda residencial podria ser lleugerament superior, estimant este consum en 110 m³/vivenda/any.  
Que d'acord amb la informació facilitada, en este Pla Parcial estan previstes 7.490 vivendes, per la qual cosa el consum final, una vegada desenrotllat tot el Pla Parcial seria d'aproximadament 824.000 m³/any.  
  
Quant al subministrament d'aigua potable, cal indicar que el projecte s'ajusta a les ordenances de Regulació d'Obres i Servicis de l'Ajuntament, com ja es va indicar en informe anterior.  
Que a la vista de la informació pública sobre el projecte de construcció de la planta dessaladora de Torrevieja, una vegada que estiga construïda i en funcionament, i siguen destinats a abastiment els cabals anunciats, considerem que tindrà capacitat suficient per a subministrar els 824.000 m³ d'aigua que demandarà este pla parcial.»  
- Informe favorable, als efectes patrimonials previstos en l'art. 11, de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, a l'estudi d'impacte ambiental del Pla Parcial Sector núm. 20 La Hoya de Torrevieja, emés per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, en data 23 de novembre de 2007, en què s'indica que «des de la consideració del patrimoni etnològic l'impacte es revela inexistent».  
  
- Informe remés, en data 4 de desembre de 2007, per la direcció del Parc Natural de les Llacunes de la Mata i Torrevieja, sobre els projectes Homologació Modificativa del Pla Parcial del Sector La Hoya i Construcció d'un Auditori Conservatori al terme municipal de Torrevieja (Alacant), i és una còpia de l'informe emés per la Direcció General de Planificació i Ordenació del Territori, en data 13 de març de 2006, de caràcter favorable amb condicionants.  
  
- Informe relatiu als projectes d'Homologació Modificativa i Pla Parcial del Sector La Hoya, emés pel Servici d'Ordenació Sostenible del Medi, en data 11 de juny de 2008, que conclou el següent:  
  
«a) En relació amb les condicions el compliment de les quals es va establir en l'informe emés per este servici, al març de 2006, cal indicar que es considera complimentat allò que s'ha indicat en l'apartat 1.a), del present informe relatiu a l'eliminació de les places d'aparcament que en l'anterior documentació presentada s'ubicaven en el sector 21.  
  
No obstant això, i a pesar que tal com s'indica en l'apartat 1.b) del present informe, s'ha inclòs dins de la categoria de zona verda la part de la parcel·la, que es proposava destinar a equipament assistencial, situada al nord-est de la canonada d'abastiment d'aigua de la Mancomunidad de los Canales del Taibilla, segons la normativa del Pla remesa a esta conselleria, s'observa que es considera com a autoritzable en esta zona 'infraestructures de servicis que es consideren d'interés general, prèvia declaració d'impacte ambiental favorable. En este sentit, cal informar que s'haurà de presentar documentació davant d'esta conselleria relativa al tipus d'infraestructura que es pretén implantar en esta zona, per a poder avaluar la seua adequació a l'espai en què s'ubica, atés que tal com s'indicava en l'informe emés per este servici (apartat 1.c) del present informe), no es consideraran com a compatibles en les àrees delimitades com a zona verda usos esportius que requerisquen infraestructures permanents, edificacions culturals o docents o qualsevol altra construcció o equipament que no siga d'acord amb el paper de la zona i a la seua situació com a àrea d'amortiment d'impactes del Parc Natural. Condició esta que es considera de necessari compliment per a l'obtenció d'informe favorable definitiu al pla parcial, i a la qual ens remetem en el present informe.  
b) En este sentit, haurà de reflectir-se en la normativa del Pla per als denominats parcs i jardins, així com per a les infraestructures de servici d'interés general, el que establix l'apartat anterior del present informe relatiu als usos que no es consideraran permesos en les zones verdes.  
  
c) En relació amb la justificació de la vinculació de l'actuació en esta zona amb la qualificació, com a zona verda, dels terrenys situats al costat del perímetre de protecció del Parc Natural, vista la documentació remesa, en què la totalitat de l'àrea corresponent al denominat Sector 21 inclosa dins del perímetre de protecció del Parc Natural, es qualifica com a zona verda, es considera justificada la dita vinculació.»  
  
Afeccions legals.  
El sector La Hoya limita al nord-est amb el Parc Natural de les Llacunes de la Mata i Torrevieja. És per això que es troba afectat pel Decret 49/1995, de 22 de març, del Govern Valencià, pel qual s'aprova definitivament el Pla Rector d'Ús i Gestió del Paratge Natural de la Comunitat Valenciana de les Llacunes de la Mata i Torrevieja; el Decret 60/2003, de 13 de maig, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova l'ordenació de les zones perifèriques de protecció del sistema de zones humides del sud d'Alacant; l'Orde de 14 de novembre de 2003, de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'acorda iniciar el procediment d'elaboració i aprovació del Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals del Sistema de Zones Humides del Sud d'Alacant; i l'Acord de 21 de novembre de 2003, del Consell de la Generalitat, pel qual es determina la forma d'aplicació de les mesures cautelars previstes en l'àmbit del mencionat PORN.   
  
En eixe sentit, les mesures previstes inclouen l'obligació de sol·licitar informe favorable previ de la Conselleria de Territori i Habitatge per a la realització d'actuacions i infraestructures dins del sector. L'esmentat informe, emés pel Servici de Planificació i Ordenació Territorial d'Alacant, es va obtindre en data 4 d'octubre de 2005. S'hi indicava que este expedient seguia en tramitació.  
Segons el Pla Rector d'Ús i Gestió vigent, part dels terrenys estudiats es troben dins del perímetre de protecció de 500 ml al voltant dels límits de l'espai natural protegit. El PRUG classifica les àrees protegides adjacents als dits terrenys com a espais subjectes al grau de protecció especial ecològica.  
Hi ha sòl d'ús forestal, restringit a les taques de matoll baix més abundants en la zona nord-est del Pla Parcial, en què destaca la presència aïllada d'exemplars de margalló, trompetera o escobella i arç negre.   
Destaquen tres zones sensibles de la Xarxa Natura 2000 per la seua proximitat al projecte. Les Llacunes de la Mata i Torrevieja estan proposades com a lloc d'importància comunitària (LIC), zona d'especial protecció per a les aus (ZEPA), àrea d'importància per a les aus (IBA), parc natural de la xarxa valenciana d'espais protegits, i aiguamoll d'importància internacional conforme al Conveni de Ramsar.  
La totalitat de la superfície del Pla Parcial queda fora de l'àmbit de l'esmentat lloc d'interés comunitari, si bé resulta tangent a este. El desenrotllament del projecte podria derivar, si no es prenen mesures adequades respecte d'això, en certes afeccions ambientals a les llacunes derivades principalment dels abocaments d'aigües pluvials, en modificar-se l'escolament i el drenatge del terreny i de les molèsties ocasionades a la fauna durant les fases d'execució i funcionament amb motiu de la generació de sorolls i contaminació lumínica.  
D'una manera un poc menys evident podria derivar-se l'afecció a determinades espècies vegetals per la producció de pols, si bé no està prevista l'eliminació directa d'hàbitats prioritaris per tractar-se, en part, de sòl anteriorment transformat per al seu cultiu (aterrassaments amb cultius de secà) actualment, abandonats.  
La present declaració d'impacte es redacta sense perjuí dels informes que calguen després de l'aplicació de les legislacions sectorials vigents en matèria d'espais protegits i la competència de la qual excedix la d'esta direcció general.  
Amb una delimitació molt semblant a la del lloc d'interés comunitari, es troba catalogada la forest d'utilitat pública amb clau AL 3064. L'àmbit del Projecte se situa tangent a aquell, i hi resulten les possibles afeccions equivalents a les ja descrites durant les fases de construcció i funcionament.  
Trobant-se el domini públic marítim i terrestre que constituïxen les llacunes de la Mata i Torrevieja, delimitat amb caràcter provisional, la superfície del Pla Parcial queda fora d'este, així com dels 100 primers metres, corresponents a la servitud de protecció, tot això sense prejuí de l'obtenció de les autoritzacions prèvies que es deriven de l'aplicació de la legislació sectorial vigent.  
De les dos vies pecuàries localitzades al terme municipal de Torrevieja, assagador Reial de la Costa i assagador de las Cumbres, cap travessa el sector a urbanitzar. S'aporta certificat municipal de les vies pecuàries.  
El territori comprés pel Projecte està afectat i emmarcat per diversos vials que el circumden i delimiten:  
- CV-90 (Crevillent-Torrevieja), de la xarxa bàsica autonòmica, el titular del qual és la Generalitat Valenciana (COPUT).  
- N-332 (Alacant-Cartagena), de la xarxa d'interés general de l'Estat (RIGE), el titular del qual és el Ministeri de Foment.  
En principi, en l'àrea on es pretén realitzar el Projecte no hi ha indicis de l'existència de cap tipus de jaciment arqueològic, almenys a priori. No obstant això, s'haurà d'informar la Conselleria de Cultura i Esport de l'aparició de qualsevol indici arqueològic en els treballs de moviment de terres i condicionament del terreny, en compliment de la Llei 4/1998, de la Generalitat Valenciana, de Patrimoni Cultural Valencià.  
En data 10 d'octubre de 2005, l'Ajuntament de Torrevieja va rebre informe de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport sobre l'obligació de salvaguardar i restaurar, en atenció als seus valors espacials i tipològics, la masia de La Hoya Pequeña, afectada pel desenrotllament urbà del sector La Hoya; es va haver de justificar la catalogació de la masia, i es va establir en el Pla Parcial l'oportuna reserva de sòl i els mitjans econòmics per a la seua conservació i restauració simultània als treballs d'urbanització a realitzar en el futur.   
L'estudi d'impacte ambiental es referix al compromís de rehabilitació de la masia de La Hoya Pequeña, edifici catalogat. Per tant, «en l'execució del Sector s'inclouran les obres necessàries per a la rehabilitació de l'edificació catalogada «la masia de La Hoya Pequeña».  
  
En compliment de l'informe del director general de Patrimoni Cultural de València, de data 10 d'octubre de 2005 (...), es proposa la protecció de (...) «Masia de La Hoya Pequeña». (...) Es proposa (...) Fitxa a incloure en el Catàleg Municipal de Béns i Espais Protegits del PG de Torrevieja, en què es dota (...) d'una protecció específica.»  
  
Segons l'informe emés per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, en data 23 de novembre de 2007, «des de la consideració del patrimoni etnològic l'impacte es revela inexistent».  
Consideracions ambientals  
1. L'àrea objecte d'estudi s'inserix en la depressió del Segura, pertanyent a la unitat coneguda com a Fossa Intrabètica. Concretament se situa a la conca de Torrevieja, en l'àrea subsident que conformen les llacunes de la Mata i Torrevieja i el xicotet anticlinal que les individualitza (alt de la Coscolla).  
Segons l'estudi d'impacte ambiental, el sistema aqüífer de Torrevieja constituïx una àrea amb un alt grau de vulnerabilitat a la contaminació de les aigües subterrànies per l'alta porositat dels materials que el sustenten, a més de ser una àrea amb risc d'intrusió marina.   
  
L'escassa altitud d'estos terrenys fa que el nivell freàtic estiga molt pròxim a la superfície, la qual cosa comporta una ràpida saturació de la capacitat de retenció de l'aigua en el sòl, de manera que prompte circula lliurement per la superfície. L'aqüífer de Torrevieja conté aigües de baixa qualitat utilitzades majoritàriament per a ús agrícola, encara que també s'utilitzen alguns cabals per a usos industrials i recreatius. Es tracta d'un sistema en equilibri, ja que no es produïxen extraccions desmesurades.  
2. Litològicament trobem majoritàriament materials de rebliment quaternari fruit de processos d'al·luvió i col·luvió que es combina amb la presència d'una important crosta calcària plioquaternària que ocupa una àmplia superfície de la conca en què es troba el territori analitzat.  
  
Geomorfològicament l'àrea en el seu conjunt es caracteritza per un procés sedimentari, tant marí com continental, que encara no ha finalitzat, per la qual cosa pràcticament no s'ha vist afectat per l'erosió lineal, i el grau d'erosió és pràcticament nul.  
Les llacunes de la Mata i Torrevieja formen part de la conca neògena del mar Menor. Tota esta zona patix una gran activitat tectònica, amb diverses falles i flexions en constant evolució. Les llacunes conformen una depressió tancada al nord pel conjunt de falles inversa del Baix Segura, i al sud, per les falles de direcció de San Miguel de Salinas.   
  
El risc sísmic ha de ser tingut en compte a l'hora de prendre decisions respecte a l'ordenació de l'espai. Este fet és d'especial rellevància al terme municipal de Torrevieja, perquè s'inserix dins d'una de les àrees més actives sísmicament de la península ibèrica. La NCSE-02 assigna al municipi de Torrevieja un valor de l'acceleració sísmica bàsica igual o superior a 0,15g, molt elevat, entre els més alts d'Espanya. A nivell provincial se situaria en el primer grup de risc, amb un valor alt.  
  
L'últim terratrèmol que ha aconseguit dimensions de vertadera catàstrofe al llevant espanyol va succeir, amb epicentre prop de Torrevieja, el 21 de març de 1829. El dit terratrémol va donar lloc a l'aparició d'un urbanisme i arquitectura antisismes que es va reflectir en tres aspectes bàsics:  
- Traçats ortogonals, amb amplis carrers i espais públics.  
- Edificació en planta baixa amb espais lliures interiors.  
- Major solidesa de les edificacions.  
El pas del temps ha provocat una disminució de la sensació de risc i relaxat les precaucions, la qual cosa es reflectix en la falta d'aplicació de les normes sismoresistents. Junt amb l'elevat risc sísmic, les últimes valoracions estimen que s'ha superat amb escreix el període de recurrència, perquè puga produir-se un sisme de gran magnitud i conseqüències catastròfiques. Tot això ha d'implicar la presa de mesures que minimitzen els seus efectes, en el cas que es produïsca, i un estricte compliment de la normativa antisísmica vigent.  
3. L'escassetat de precipitacions anuals motiva que no solguen donar-se formacions vegetals naturals de port arbori, i predominen les formacions arbustives, moltes de fulla caduca i espinosa. Per tant, la vegetació potencial que es definix en l'àrea d'estudi és el llentiscle de Pistacia lentiscus, o l'arçot amb margalló de Rhamnus lycioides i Chamaerops humilis, l'única palma europea protegida per la legislació vigent. En un segon lloc es trobarien els espartars (Stipa tenacissima), els fenassos (Branchipodium retusum) i timonedes ben desenrotllats.  
  
Segons el seu estat actual, l'àrea pot diferenciar-se en dos zones. La primera d'estes (zona oest), menys degradada a causa de la seua dedicació agrícola, està ocupada per camps de cultiu amb explotació d'arbori secà. Els antics bancals abandonats compten amb la presència d'exemplars de garrofera i olivera que val la pena conservar pel patrimoni natural i cultural que representen. La segona (zona est) es caracteritza per una formació vegetal d'escassa entitat dominada per timonedes, on destaquen alguns exemplars de margalló ben conservats que cal respectar en l'execució del projecte, seguint les normes de trasplantat o integració en àrees enjardinades. Esta zona també es troba coberta, en part, per runes i restes procedents d'abocaments incontrolats, la qual cosa ha afavorit la seua degradació ambiental.  
  
El territori objecte d'estudi té un alt índex d'influència humana, com determina l'aparició d'espècies nitròfiles (tabac morú), destacant la importància dels elements termomediterranis, a més protegits, definits pel margalló. La presència d'estos elements, segons la legislació vigent, en els plans de gestió d'hàbitats i d'espècies vegetals endèmiques, rares o amenaçades de la província d'Alacant, per la peculiaritat d'alguns dels elements florístics presents, no ha de ser menyspreada, en cap concepte, per l'actuació programada, i no hem d'oblidar que potencialment poden aparéixer espècies catalogades com a rares.  
  
4. A causa de l'escassetat de recursos hídrics, un dels grups més desenrotllats en els ambients mediterranis són els rèptils. De la mateixa manera podem trobar amfibis, que compten amb una àmplia distribució. Formant part de les formacions de matoll i bosc baix trobem com a espècies d'interés el fardatxo ocel·lat (espècie tutelada), així com la serp blanca, la serp verda i la sargantana ibèrica (espècies protegides).  
  
Els mamífers que poden trobar-se en la zona responen a un hàbitat altament antropitzat i degradat, per la qual cosa estaran estretament lligats a l'home. Destaca l'escassa connectivitat de la zona amb àrees naturals que permeten el trànsit d'espècies animals terrestres. En l'ambient format pel matoll i muntanya baixa poden trobar-se l'eriçó comú, la musaranya comuna i la musaranyeta (espècies protegides), així com conills, llebres i rabosots (espècies cinegètiques).  
El procés de transformació de zones boscoses en camps de cultiu ha suposat, amb els anys, l'aparició d'un nou hàbitat a què han aconseguit adaptar-se un bon nombre d'espècies. Les espècies més representatives d'estos ecosistemes són el mussol, la tórtora, el cucut, la palput, la terrerola comuna, la bosqueta vulgar, la merla, el carboner comú, el gratapalles, el blader, el teuladí moliner, el gafarró, la cagarnera, el pinsà i la blanca, totes estes nidificants. A més, un nombre molt major utilitza els camps de cultiu com a lloc d'alimentació i repòs durant l'hivern.  
  
La localització de la zona estudiada entre les llacunes de la Mata i Torrevieja (parc natural), concretament a la conca vessant de la llacuna de Torrevieja, implica la possible presència d'espècies aquàtiques que, si bé seria molt estrany que nidificaren, entre altres causes, per estar relativament lluny de les vores de la llacuna, sí que és factible que utilitzen la zona com a àrea d'espai vital, a pesar de com ha sigut de transformada per l'acció de l'home. A més, si bé resultaria summament estranya la presència d'esta ornitofauna en la zona, també és cert que el desenrotllament del projecte sí que pot tindre alguna afecció indirecta sobre esta.  
No s'ha detectat en l'àrea estudiada la presència o nidificació d'espècies amenaçades o en perill d'extinció que pogueren estar afectades. En el cas de l'avifauna, dependent de les formacions cultivades, s'ha de tindre en compte el seu reallotjament amb l'inici de l'activitat transformadora, aconsellant el manteniment d'algunes zones d'arbratge com a refugi de les espècies més vulnerables. Destaca la presència d'avifauna d'espais humits procedent del parc natural, en l'àrea d'influència de la qual es troba la zona estudiada, situació que no ha de passar per alt.  
  
En conclusió, l'entorn es considera ric en espècies faunístiques típiques d'ambients mediterranis, en formacions més o menys desenrotllades de matoll i muntanya baixa, així com en formacions de baixa i mitjana densitat de cultiu arbratge, la qual cosa conferix a la zona un valor mig-alt en diversitat animal.  
5. En una proposta d'ordenació anterior es disposava d'una àmplia zona d'aparcament als voltants del parc urbà. L'esmentada zona va ser suprimida segons condicionant imposat per informe de la Direcció General de Planificació i Ordenació del Territori, de data 13 de març de 2006. No obstant això, el document refós de l'estudi d'impacte ambiental indica que »el parc urbà s'entén com a prolongació del Parc Natural de les Llacunes de la Mata i Torrevieja, i permet la seua accessibilitat amb una banda d'aparcaments prou dimensionada.» Ha de quedar clar que la solució acceptable és la reflectida en els plans d'ordenació.  
  
Segons els condicionants de l'informe realitzat pel Servici d'Ordenació Sostenible del Medi «la canonada d'abastiment d'aigua de la Mancomunidad de los Canales del Taibilla. L'àrea d'afecció d'esta infraestructura actuarà (...) com a límit de la zona verda.» L'ordenació destina una parcel·la de 26.064 m² per a infraestructures de servici d'interés general en una àrea que, segons l'informe anterior, ha de ser qualificada com a zona verda.   
L'ordenació proposada classifica les zones d'ús terciari en dos tipus, definits com a comercial i altres usos. La zona corresponent a altres usos es troba situada dins del perímetre de protecció del parc natural, i compta amb una superfície de 39.500 m². L'estudi d'impacte ambiental no especifica quins són els usos permesos per a esta zona.  
  
6. Segons les dades de l'estudi d'impacte ambiental, «el sector connectarà amb la xarxa d'aigua potable de Torrevieja, segons es marca en el pla corresponent, pel punt marcat per l'empresa concessionària del servici municipal d'aigües, Aquagest, SA, i prèvia l'execució d'una sèrie d'obres a càrrec del Sector. Connectarà en cinc punts amb la xarxa general d'aigua potable, dos punts ubicats en la urbanització El Chaparral, un a connectar en una canonada de diàmetre 100 de fibrociment, i un altre de diàmetre 150 mm del mateix material; en vials interiors del sector transcorre una canonada de diàmetre 400 mm de fosa a què s'entronca en dos punts, i finalment, s'entronca a la conducció de fosa de diàmetre 400 que ix directament dels depòsits d'aigua potable junt amb el Sector S-25, amb el qual s'entroncarà en les proximitats de l'hospital San Jaime.  
La dotació mínima per a l'ús residencial, ateses les característiques del sector, serà de 250 litres per cada habitant i dia. La dotació d'aigua per a incendis s'ajustarà a la normativa estatal i autonòmica vigent. La pressió mínima en el punt més desfavorable de la xarxa serà d'1,5 atmosferes.  
Es preveuran hidrants contra incendis amb un mínim d'un cada 1,5 ha o cada 250 m de recorregut horitzontal.»  
S'ha de considerar el fet que la disponibilitat de recursos hídrics suficients es troba supeditada a la posada en marxa de la planta dessaladora de Torrevieja, i són destinats a abastiment els cabals anunciats. Les obres de construcció d'esta instal·lació es van iniciar al febrer de 2007. La planta dessaladora serà gestionada per l'empresa AcuaMed (aigües de les conques mediterrànies).  
«Segons consta en el projecte d'urbanització, l'aigua a emprar per a reg procedix de l'EDAR, després d'haver sigut sotmesa a tractament terciari. La instal·lació de la xarxa de reg prevista pel projecte garantix la màxima eficiència i estalvi, i assegura que l'aigua de reg arribe amb pressió a totes les parcel·les de zona verda. El subministrament final de reg es realitzarà per mitjà de canonades portagoters.»  
Segons les dades de l'estudi d'impacte ambiental, «la connexió d'energia elèctrica del sector es realitzarà entroncant amb la línia subterrània de mitja tensió que transcorre pròxima al sector entre les urbanitzacions del Limonar i Lago Sol. Està prevista la instal·lació dels centres de transformació necessaris per a garantir el subministrament elèctric en baixa tensió al Sector projectat.»  
«El Sector connectarà amb l'estesa aèria existent i paral·lela a la CV-90, i el dota així de subministrament de telèfon.»  
Els pendents en el sector són molt baixos (0 a 7%), excepte en la zona de contacte amb l'alt del Chaparral, on són pràcticament inexistents, amb una lleugera inclinació cap a la fossa tectònica ocupada per la llacuna de Torrevieja. L'existència d'un nivell freàtic alt fa que els terrenys presenten un drenatge deficient.  
El Projecte contempla la realització de les «mínimes transformacions morfològiques del territori, i tracta d'evitar en tot moment canvis paisatgístics bruscos (minimització de moviments de terres i desmunts) i tracta de conservar la xarxa hidrogràfica latent».  
Segons les dades de l'estudi d'impacte ambiental, «el sanejament en el sector queda resolt per mitjà de la connexió a una de les estacions de bombament de la xarxa municipal de col·lectors de Torrevieja, i que conduïx fins a la depuradora d'aigües residuals de Torrevieja.  
Segons informe d'AGAMED, entitat gestora de l'EDAR de Torrevieja de 22 d'agost de 2006, actualment s'està executant l'ampliació de la dita instal·lació, per part de l'entitat de sanejament d'aigües. (...) Una vegada operativa l'EDAR, l'any 2007, tindrà capacitat suficient per a admetre la totalitat de les aigües residuals generades amb el desenrotllament dels usos proposats en el Pla Parcial La Hoya de Torrevieja.»  
  
Segons les mesures correctores plantejades en l'estudi d'impacte ambiental, «es disposarà d'una xarxa paral·lela de col·lectors per a l'evacuació de les aigües pluvials dimensionada, com a mínim, per a la vehiculització d'una precipitació d'alta intensitat horària de tipus mitjà».  
El sistema previst per a la gestió dels residus sòlids urbans produïts pel desenrotllament urbà del sector preveu la disposició de contenidors d'arreplega selectiva de residus en tota la urbanització; el sistema d'arreplega de residus sòlids es realitza a nivell de vorera i d'àrea d'aportació. Les àrees d'arreplega se situen en la banda de la calçada reservada a l'estacionament de vehicles. Les àrees d'arreplega es delimitaran físicament, bé per mitjà de tanca o jardineres de fosa si es garantix la seua inamovibilitat.  
Segons certificat municipal de la capacitat de gestió de residus sòlids urbans generats pel Sector La Hoya, «la qualificació adequada per a les empreses per a la gestió dels residus en qüestió (...) és prou per a acreditar la seua capacitat.  
(...) l'ampliació de l'àmbit geogràfic (...) justifica la capacitat de gestió de residus per al nou àmbit de desenrotllament.» L'àrea analitzada va estar en part ocupada per l'ús agrari. Dins de l'ús agrícola d'este territori, fins a la dècada dels 50, van predominar els cultius en règim de secà amb dos plantacions fonamentals, l'olivera i la garrofera, de les quals queden nombrosos exemplars disseminats, sobretot en bancals localitzats al costat de la CV-90, que seria interessant conservar per mitjà de la seua integració en les zones verdes.  
  
7. La comarca del Baix Segura es caracteritza pel predomini d'un clima mediterrani de trànsit al clima desèrtic, càlid i sec, d'altes temperatures i escasses precipitacions. El tret típic de la sequera estival del clima mediterrani amplia la seua acció a certs moments de les estacions intermèdies. Esta sequera és causada essencialment per la marcada preponderància de les altes pressions subtropicals en altitud i inversions de subsidència que detenen els ascensos de masses d'aire superficials.   
  
En esta zona del sud de la Comunitat Valenciana les precipitacions són molt irregulars, tant des del punt de vista interanual com dins d'un mateix any. Alternen llargs períodes d'indigència pluviomètrica amb episodis de precipitacions d'alta intensitat horària. Els terrenys inclosos en el paratge de La Hoya constituïxen un sector que forma part de l'àrea oriental de la conca vessant de la llacuna de Torrevieja, amb una lleugera inclinació cap al sud-est, la qual cosa fa que, en episodis de precipitacions torrencials d'alta intensitat horària, els eventuals cabals vehiculen cap a la mateixa llacuna.   
L'alt valor natural i ecològic de la llacuna de la Mata convertix este espai en una àrea especialment sensible, en relació amb els impactes ambientals que l'activitat humana pot introduir en el medi, relacionats amb les afeccions i molèsties per a la fauna, en especial al grup de les aus. Es destaca en eixe sentit el soroll, produït tant en la fase d'execució del sector com en la fase de funcionament.  
La distància i el pendent del terreny actuen com a barrera física entre el límit on es desenrotllen les obres i l'espai natural, de manera que no hi ha contacte visual entre ells. L'emissió de sorolls en fase de funcionament és la característica produïda per l'activitat residencial de la zona, i en particular vinculada al trànsit de vehicles, majoritàriament d'ús particular, pels nous vials previstos pel Projecte. Este flux s'integra en la circulació general de la zona, caracteritzada per la presència pròxima de vies principals com la N-332, de trànsit molt intens, juntament amb la resta de carrers d'altres sectors urbans existents. L'increment de soroll associat a la nova activitat residencial del desenrotllament previst i, en particular, al nou flux de circulació és inapreciable en relació amb la circulació actual de vehicles a l'entorn de la llacuna de la Mata. De fet, les poblacions d'aus residents o estacionals no han tingut una altra opció que la de tolerar o adaptar-se a este factor antròpic.   
  
8. L'estudi d'impacte ambiental no presenta estudi de paisatge ni reflexiona sobre l'impacte que el projecte pot crear sobre este.  
  
9. L'execució i posada en marxa del transvasament Tajo-Segura, junt amb la construcció de l'embassament de la Pedrera en els anys 70, van permetre la proliferació de noves àrees cultivades i la transformació en regadiu dels antics secans, per ser cítrics i hortícoles els productes més rendibles socialment i econòmicament. Este fet va provocar l'abandó de zones com el Sector La Hoya, que van quedar fora d'esta dinàmica econòmica afavorida per l'arribada de nous cabals exteriors.  
10. S'observen aportacions de terra i fem efectuats sobre la zona d'actuació.  
11. L'estudi d'impacte ambiental definix i valora, en primer lloc, la qualitat ambiental de la zona estudiada. D'una banda, s'avaluen els factors ambientals pertanyents al medi natural i, d'una altra, els relacionats amb el medi social, i conclou que la qualitat ambiental és baixa, i que és mitja per al medi natural, i baixa, per al medi social.  
El segon lloc, s'identifica i valoren els possibles impactes ambientals que poden derivar-se de l'actuació proposada, i es diferencien entre les fases d'execució i funcionament del projecte.  
Sense considerar l'aplicació de mesures correctores, l'impacte derivat de la fase d'execució és, en la seua pràctica totalitat, de caràcter negatiu moderat, molt accentuat en l'apartat del medi natural, mentres que l'impacte ambiental en el medi social es reduïx lleugerament respecte a l'anterior, encara que es causa un fort impacte negatiu sobre el paisatge, es considera, finalment, com a negatiu moderat. Els impactes durant la fase de funcionament són de menor entitat des del punt de vista natural (negatiu moderat) i en lleuger benefici per al medi social, i l'impacte mitjà real compatible resulta quasi nul.  
  
Les principals mesures correctores es basen en el tractament i regulació d'usos de les zones verdes, la protecció de la fauna, la correcta gestió dels residus, el control de l'impacte derivat de l'execució del Projecte en fase de construcció, la integració de les tipologies edificatòries, la correcta evacuació de les aigües, la minimització de l'emissió de gasos i pols, l'estalvi energètic i el control dels nivells acústics, i s'apliquen totes i cada una de les mesures proposades, sempre que no entren en contradicció amb la present declaració d'impacte ambiental.  
  
S'observa la carència d'alguna mesura destinada a garantir la compatibilitat d'usos.  
Després de l'aplicació de les mesures correctores proposades, l'impacte derivat de la fase d'execució es reduïx, encara que continua sent de caràcter negatiu moderat, mentres que els impactes durant la fase de funcionament es consideren en lleuger benefici.  
El contingut del Programa de Vigilància Ambiental es considera incomplet, ja que ha de constar dels apartats següents:  
- Aspectes de l'aplicació de l'instrument urbanístic que hauran de ser considerats en el Programa, i indicadors seleccionats per al seu control. Els indicadors hauran de ser fàcilment mesurables i representatius del sistema previsiblement afectat.  
- Mètodes d'arreplega d'anàlisi i dades.  
- Calendari aproximat per a l'aplicació del Programa i organisme responsable de la seua execució. L'entitat promotora del Projecte presentarà puntualment, davant de l'administració, una memòria o informe anual en què done compte del desenrotllament i avanç de l'activitat, de l'aplicació de les mesures de protecció i restauració previstes, dels controls realitzats, i de qualsevol incidència de caràcter mediambiental que poguera produir-se durant el desenrotllament d'esta, tant en fase d'execució com de desenrotllament. Estos informes es presentaran en el termini de dos mesos a comptar de la finalització de l'exercici a què es referisquen.  
Consideracions jurídiques  
1. El Projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què és preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article 16.2 m) del Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx, a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent declaració d'impacte ambiental  
  
Primer  
S'estima acceptable, als efectes ambientals i sense perjuí de la prèvia obtenció de les autoritats sectorials que se li apliquen, el Projecte sobre l'Homologació Modificativa i Pla Parcial Sector La Hoya a Torrevieja, promogut per l'Ajuntament de Torrevieja, sempre que es desenrotlle d'acord amb el que establix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.  
  
  
Segon  
Condicionants per a l'aprovació del Projecte:  
- Es presentarà un annex del Pla Parcial i estudi d'impacte ambiental on es corregisquen els següents aspectes, d'acord amb l'informe sobre els projectes Homologació Modificativa i Pla Parcial del Sector La Hoya i Construcció d'un Auditori Conservatori al terme municipal de Torrevieja, emés per la Direcció General de Planificació i Ordenació del Territori, en data 13 de març de 2006:  
- Eliminació de la zona d'aparcament, segons la documentació gràfica presentada en data 14 de desembre de 2006, que esmenava l'informe anterior.  
- Eliminació de l'ús d'infraestructures de servici d'interés general a l'illa triangular de 26.064 m² limitada al nord, per zona verda; al sud-oest, per la canonada d'abastiment d'aigua, i a l'oest, per l'hospital San Jaime, i qualificació d'esta àrea com a zona verda, tant en el document de pla parcial com en l'estudi d'impacte ambiental.  
  
- Es recorda que, d'acord amb l'informe relatiu als projectes d'Homologació Modificativa i Pla Parcial del Sector La Hoya, emés pel Servici d'Ordenació Sostenible del Medi, en data 11 de juny de 2008:  
  
«No es consideraran com a compatibles en les àrees delimitades com a zona verda usos esportius que requerisquen infraestructures permanents, edificacions culturals o docents o qualsevol altra construcció o equipament no d'acord amb el paper de la zona i a la seua situació com a àrea d'amortiment d'impactes del Parc Natural. Condició esta que es considera de necessari compliment per a l'obtenció d'informe favorable definitiu al Pla Parcial, i a la qual ens remetem en el present informe.  
En este sentit, haurà de reflectir-se en la normativa del Pla per als denominats parcs i jardins (...) el que establix l'apartat anterior del present informe, relatiu als usos que no es consideraran permesos en les zones verdes.»  
  
Tercer  
Condicionants per al desenrotllament del Projecte:  
- Cal estendre el Programa de Vigilància Ambiental al control de totes les mesures (preventives, minimitzadores i correctores) de l'estudi d'impacte ambiental, així com als condicionants que s'establisquen en la present declaració.  
El promotor haurà de nomenar un assistent tècnic ambiental durant l'execució de les obres, responsable de la realització del Programa de Vigilància Ambiental. Haurà d'emportar-se un registre documentat de l'esmentat programa als efectes d'acreditar el compliment de les accions hi proposades. Es remetrà anualment a la Direcció General de Gestió del Medi Natural un informe ambiental que incloga el seguiment de les mesures correctores propostes en l'estudi d'impacte ambiental i les que s'establixen en el present condicionat.  
- S'hauran d'adoptar mesures de protecció del medi ambient relacionades amb els aspectes següents:  
- Les instal·lacions i els aparells d'enllumenat exterior i interior, pel que fa a la contaminació lumínica que poden produir.  
- Les instal·lacions d'aigua i les zones verdes, pel que fa a les seues característiques d'estalvi en el consum d'aigua.  
- Les instal·lacions energètiques per al foment de l'ús de les energies renovables.  
- Els servicis tècnics de la Direcció Territorial d'Alacant d'esta Conselleria supervisaran, amb suficient antelació, la traça de l'obra en el perímetre de protecció del Parc Natural de les Llacunes de la Mata i Torrevieja, per a determinar i establir, si calguera, mesures preventives addicionals respecte a la vegetació, flora i fauna (períodes de limitació d'execució d'obres, exemplars vegetals que no han d'afectar-se, etc.). Igualment, es farà fora d'este perímetre i al llarg de tota la traça.  
  
- Hauran d'estar concloses les obres de construcció de la planta dessaladora i l'ampliació de l'estació depuradora d'aigües residuals de Torrevieja.  
- Abans de l'inici de les obres d'urbanització haurà de justificar-se la disponibilitat de recursos hídrics suficients per mitjà d'informe acreditatiu evacuat per la Mancomunidad de los Canales del Taibilla.  
- Les zones verdes conservaran la vegetació natural existent, en especial les espècies vegetals d'interés. Es garantirà, per mitjà de sistema de reg per goteig, el manteniment i desenrotllament de les espècies utilitzades en la revegetació que es realitze, amb implantació d'espècies vegetals acords amb l'entorn. El projecte d'urbanització haurà d'incloure un apartat dedicat a les espècies vegetals a implantar en les zones verdes i àrees naturals que haurà de ser informat favorablement per la direcció del Parc Natural de les Llacunes de la Mata i Torrevieja. Així mateix, les labors d'execució del projecte hauran de supervisar-se tant pel personal del parc com per tècnics acreditats respecte d'això.  
  
- Les zones limítrofes del sector amb el Parc Natural de les Llacunes de la Mata i Torrevieja hauran de protegir-se durant les obres per mitjà d'una tanca amb malla cinegètica que quedarà instal·lada de forma permanent.  
- L'entorn del sector en contacte amb el perímetre de protecció del Parc Natural haurà de descompactar-se una vegada finalitzada l'obra, per tal de permetre la regeneració de la vegetació.  
- Els vials situats al nord-est del Sector es protegiran, al llarg dels seus marges en contacte amb les zones verdes, per mitjà de mollons o un altre sistema semblant per a impedir que els vehicles invadisquen el terreny. Així mateix, s'instal·laran barreres vegetals per mitjà de plantació d'espècies autòctones per a minimitzar l'impacte acústic produït pel trànsit rodat.  
- Els materials de rebliment (terraplens i pedraplens) que calguen per a l'execució del Projecte, s'obtindran de préstecs i/o pedreres existents i legalment autoritzades.  
- Es realitzarà una arreplega i gestió selectiva dels residus generats durant les obres d'urbanització i edificació. Els residus que tinguen la consideració d'inerts seran traslladats a abocador autoritzat. La resta dels residus generats durant les obres seran gestionats per empreses autoritzades, d'acord amb les seues característiques fisicoquímiques. En cap cas podran quedar depositats als terrenys del Parc Natural.  
   
- Es recorda al promotor la prohibició de realitzar qualsevol abocament o arreplega no autoritzat en la zona. En tot cas, s'hauran d'identificar les zones on es realitzarà l'emmagatzematge temporal de materials i productes a emprar i dels residus generats fins a la seua arreplega per empresa autoritzada, dins de la parcel·la objecte del projecte, i hauran de ser situats a l'abric dels vents dominants i disposar de les mesures preventives necessàries per a evitar l'afecció a les zones limítrofes. Així mateix, es recorda que els canvis d'oli, filtres i qualsevol altre residu de manteniment de maquinària i vehicles hauran de ser degudament gestionats per taller o gestor de residus tòxics i perillosos degudament autoritzat.  
- Es procedirà a l'adequat manteniment i posada a punt de la maquinària.  
- Es procedirà al reg ben sovint suficient en aquelles zones en què, per climatologia o altres circumstàncies, es preveja generar un excés de pols, en especial en les proximitats del Parc Natural i els nuclis poblacionals. Els camions que discórreguen amb material que puga generar pols hauran d'anar coberts amb lona.  
- En el desenrotllament de les obres es respectaran els preceptes continguts en la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, contra la contaminació acústica i les ordenances municipals dictades respecte d'això.  
- Durant l'execució de les obres es prohibiran les labors de construcció en determinades hores del dia, per tal de no alterar les condicions d'habitació de les vivendes pròximes per impactes sonors, vibracions o elevada lluminositat. Les obres hauran de paralitzar-se en els períodes de nidificació i cria de les espècies animals que es troben en les proximitats de l'àrea d'actuació, i s'haurà de respectar l'ornitofauna que no sols nidifica al Parc, sinó que es concentra a les llacunes en l'època hivernal. En eixe sentit, i basant-se en els estudis de camp relacionats amb la fauna, es requerirà informe del director conservador del Parc Natural de les Llacunes de la Mata i Torrevieja amb la intenció de contrastar l'adequació dels períodes assenyalats.  
  
- Els projectes d'execució hauran d'aprofundir en els paràmetres de control de la contaminació acústica i atmosfèrica (nivells de decibels, emissions de gasos i partícules en suspensió) per a cada una de les seues fases, i s'hauran d'indicar els instruments de mesura que seran utilitzats.  
- A les mesures de control de la il·luminació incloses en la documentació presentada, s'afegirà la localització de bàculs de llum en l'anell exterior de les rotondes i a les vores del vial, per tal d'evitar que la fauna accedisca als punts de trànsit rodat en busca d'aliment, i que es queden a la perifèria.  
- La il·luminació haurà de ser de la menor intensitat possible. Les lluminàries es disposaran a baixa altura, i es dirigirà la potència lumínica cap al sòl i en sentit contrari del Parc Natural.  
- Les línies de transport elèctric que travessen el sector hauran de discórrer soterrades. En cap cas es permetrà la construcció de noves xarxes de transport elèctric travessant llocs d'alt valor ambiental com són les llacunes.  
- Es comptaran amb els permisos pertinents per a la captació de l'aigua emprada en la prova hidràulica de les canonades. S'implantaran mesures per a evitar l'absorció de fauna per la força de succió de les bombes d'aigua. En tot cas, s'informarà prèviament i amb suficient antelació els servicis tècnics de la Direcció Territorial d'Alacant d'esta Conselleria per a evitar que, tant la captació de l'aigua com el seu abocament, ocasione efectes negatius en la zona de protecció del Parc Natural de les Llacunes de la Mata i Torrevieja.  
- Es complirà el compromís de salvaguardar i restaurar, en atenció als seus valors espacials i tipològics, la masia de La Hoya Pequeña, edificació existent afectada pel desenrotllament urbanístic del sector, tal com requerix l'informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural, rebut per l'Ajuntament de Torrevieja, en data 10 d'octubre de 2005.  
  
S'obtindrà informe favorable de la Conselleria de Cultura i Esport sobre la proposta de catalogació de la masia, on s'establix la reserva de sòl, es dota la referida edificació d'una protecció específica i es modifica el seu ús, duent a terme les mesures o modificacions que, si és el cas, l'esmentat informe requerisca.  
- L'aparició de jaciments arqueològics, paleontològics o etnogràfics durant l'execució de les obres determinarà l'obligació de suspendre els treballs, delimitar el perímetre d'afecció i notificar immediatament a la Conselleria de Cultura i Esport, i adoptar les mesures pertinents amb vista a la seua protecció i conservació, de conformitat amb la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià.  
- Es pressupostaran en el projecte tant les mesures correctores establides en l'estudi d'impacte ambiental com les que s'establixen en el present condicionat.  
  
Quart  
Condicionants per a l'obtenció de les llicències d'ocupació:  
- Hauran d'estar en funcionament la planta dessaladora i l'ampliació de l'estació depuradora d'aigües residuals de Torrevieja.  
Qualsevol modificació o ampliació del Projecte presentat, així com si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, que establirà, si és procedent, l'aplicació de nous condicionants.  
  
Quint  
Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.  
  
Sext  
La present declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
La qual cosa vos notifiquem per al vostre coneixement i efectes oportuns.  
  
València, 12 de juny de 2008. La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 196/4531 KLC.  
Promotor: Endesa Gas Transportista, SL.  
Autoritat substantiva: Servici Territorial d'Energia d'Alacant (Conselleria d'Infraestructures i Transport).  
Objecte projecte: gasoducte de transport secundari Marina Alta, fase II.  
Localització: als termes municipals de Xàbia, el Poble Nou de Benitatxell, Teulada, Senija, Benissa i Calp (Alacant).  
Descripció del Projecte  
La descripció del Projecte s'efectua tenint en compte tota la documentació presentada:  
L'objecte del Projecte és el subministrament de gas natural a diferents poblacions d'Alacant: el Poble Nou de Benitatxell, Teulada, Benissa i Calp.  
El gasoducte s'inicia en la posició 03, al terme municipal de Xàbia, del gasoducte Marina Alta amb declaracions d'impacte ambiental favorables, de dates 29 de gener de 2008 i 12 de juny de 2007.  
Característiques:  
- Longitud de 20.794 m.  
- Posicions de vàlvules a Teulada (Pos 04) i a Calp (Pos 05) amb ERM en cada posició. Estació de protecció catòdica en la posició 04.  
- Pressió de 59 bars i diàmetre de 10«.  
- Pista de treball de 14 m d'amplària normal.  
- Profunditat mínima de soterrament és d'1 m.  
Obres:  
- Replantejament i abalisat de traçat.  
- Obertura de pista de treball: desbrossament i rebuig de terreny amb màquines talladores i retroexcavadores. Retirada de terra vegetal per a la seua posterior reposició. La pista servix per a acumular materials extrets de la rasa i per a la circulació de maquinària i obres.  
- Obertura de rasa. El material extret s'empra en part per al posterior rebliment de rasa.  
- Càrrega, transport, descàrrega, emmagatzematge i distribució de materials d'obra. Platges d'amuntegament de materials situades apegades o molt pròximes a la pista de treball. La pista de treball s'obri i s'anivella i les canonades es transporten per la mateixa pista.  
- Corbat, soldadura, protecció de la canonada i posada en rasa. Les canonades es descendixen a la rasa amb tractors ploma. Una vegada col·locada la canonada s'omplirà amb materials d'excavació i, si calguera, de préstecs.  
- Encreuaments hídrics per mitjà de beines passa-aigües. Es restituïxen les vores i es munten les esculleres.  
- Instal·lacions complementàries: posicions de vàlvules amb estació de regulació i mesurament.  
- Connexions elèctriques per a les posicions en mitja o baixa tensió.  
- Restitució del terreny, i col·locació de la terra vegetal. Es restituïxen murs, closes, bardisses, tanques i qualsevol altre obstacle retirat. Descompactació de sòls.  
- Senyalització amb fites en vèrtexs.  
Servituds permanents:   
- Zona A: 2 m a cada costat de la canonada en què està prohibit llaurar o cavar a profunditat major de 50 cm, plantar arbres i arbustos de tija alta i realitzar obres o edificacions sense permís de l'Administració.  
  
- Duració d'obres: 6 mesos.  
- Equips i sistemes de seguretat. Sistemes de protecció catòdica per mitjà d'injecció de corrent. Sistemes de telecontrol i telecomandament.  
- Servicis d'explotació i manteniment.  
Tramitació administrativa  
El Servici Territorial d'Energia d'Alacant de la Conselleria d'Infraestructures i Transport va remetre una còpia del Projecte i estudi d'impacte ambiental, així com d'al·legacions produïdes durant la informació pública. En l'escrit s'indicava que durant el període d'informació pública (Edicte en el BOP, de 23 d'abril de 2007 i DOCV de 09 de maig de 2007) es van produir al·legacions, el promotor va donar resposta, i el Servici Territorial d'Energia va considerar acceptable la resposta i va informar favorablement el projecte.  
El Servici Territorial d'Energia d'Alacant va remetre escrit del promotor (data 14 de novembre de 2007) dirigits a la Conselleria de Cultura en què recordava que amb data juny de 2007 se'ls havia remés informes respecte al projecte en qüestió i esperava la seua resposta.  
Es va sol·licitar, a través del Servici Territorial d'Energia, requeriment d'ampliació de documentació al promotor, i es va rebre resposta d'este amb data 17 de març de 2007, en què s'indicava, a més, respecte a l'informe de patrimoni cultural, que tan prompte com disposen de l'informe de la Conselleria de Cultura el remetrien.  
Es va sol·licitar informe de l'Àrea d'Espais Naturals d'esta Conselleria, i s'ha rebut informe que en síntesi indica el següent:  
- El Projecte afecta la zona perifèrica d'amortiment d'impactes definida en el PORN del Montgó, riu Gorgos, en una longitud de 413 m i amplària de 14 m. Es tracta d'una zona de connector ecològic.  
- No afecta espais LIC que formen part de la Xarxa Natura 2000.  
  
- Hi ha afeccions puntuals a hàbitats d'interés fonamentalment a l'encreuament del riu Gorgos.  
- Conclusions: realitza una sèrie de consideracions sobre la metodologia constructiva i les mesures correctores i/o minimitzadores dels impactes del traçat quan afecten llits o barrancs.  
- Respecte a la xarxa de llits no afectats pel PORN del Montgó, s'opina que es limite l'ús d'escullera per a fixar els talussos remoguts per l'actuació, així com l'ús de geotèxtils amb el mateix objectiu. Es proposa l'ús d'espècies arbustives, pròpies d'estos ambients i definides en la memòria de l'estudi d'impacte ambiental, així com l'ús de mantells de fibres naturals per a evitar els corriments de terra en els períodes immediatament posteriors a la realització de l'actuació.  
- Riu Gorgos: es requerix una modificació profunda en la tècnica constructiva en el sentit següent:  
- Utilització d'una perforació horitzontal (un mínim de 75 m, prenent com a eix el llit durant l'estiatge del riu Gorgos).  
- En cap cas s'ha de realitzar l'obertura de noves pistes de treball (inclosos accessos dins del llit en sentit ampli).  
- No utilitzar per a l'estabilització de talussos, en cas de ruptura, d'esculleres ni geotèxtils, utilitzar la terra vegetal pròpia de l'excavació i mantells de fibres naturals.  
- En cap cas està autoritzat abocar, ni depositar restes permanents de cap tipus, al llit, de manera que, les restes provinents de la mateixa obra, s'hauran d'ubicar, encara que siga temporalment, en zones allunyades a l'eix del llit.  
El promotor va remetre per fax, amb data 19 de maig de 2005, còpia de l'escrit dirigit al Servici Territorial d'Energia d'Alacant, perquè este remetera una còpia de documentació a la Conselleria de Cultura per a obtindre'n l'informe definitiu. Igualment, s'adjunta còpia d'informe de la Direcció General de Patrimoni, de data 17 d'abril de 2008 (a què la documentació que remet el promotor al ST d'Energia, i abans referida, dóna resposta) que indica el següent en síntesi:  
  
- Realitzada la prospecció arqueològica i aportada la documentació corresponent no s'han documentat jaciments arqueològics, i a pesar que es proposen mesures correctores en este sentit, estes no resulten necessàries davant de la nul·la afecció constatada.  
- Des del punt de vista de l'afecció al patrimoni paleontològic, haurà d'instar-se la corresponent consulta als nostres servicis tècnics.  
  
- En l'estudi d'impacte ambiental haurà de preveure's que l'aparició de restes arqueològiques o paleontològiques en el curs de les obres determinarà l'obligació de suspendre l'actuació, delimitar el perímetre d'afecció, i notificar immediatament a la Conselleria de Cultura a este efecte.  
- Respecte al patrimoni etnològic s'ha posat de manifest l'existència d'uns quants pous a Teulada i Benissa però sense que es produïsca cap afecció directa; no obstant això, haurien de plantejar-se mesures per a evitar que en el transcurs de les obres puguen estar afectats.  
- Ha d'aportar-se l'estudi d'impacte ambiental elaborat a partir de les actuacions realitzades i que haurà d'integrar-les així com els seus resultats i programa de vigilància i/o mesures correctores, si és el cas, i sobre el qual s'emetrà el corresponent informe.  
Informació pública.   
L'expedient es va sotmetre a informació pública (Edicte en el BOP de 23 d'abril de 2007 i DOCV de 09 de maig de 2007) i s'han produït al·legacions que en síntesi són les següents:  
- Gas natural: sol·liciten es denegue el projecte en existir un altre més eficient de la seua empresa.  
- Ajuntament de Benissa: rebutgen el traçat proposat i proposen un alternatiu per camins, en no seguir criteris d'adequació territorial.  
  
- Ajuntament de Xàbia: hauria de discórrer en la mesura que siga possible per camins públics.  
- Alguns propietaris s'oposen i proposen traçats alternatius, en dividir la seua parcel·la en dos i impedir futures edificacions. Afecta en alguns casos oliveres centenàries.  
- Alguns propietaris s'oposen en afectar els seus cultius i suposar un perjuí econòmic molt important, o en discórrer prop de la vivenda i suposar un perill.  
- Alguns propietaris s'oposen per afectar propietats privades i poder discórrer per camins públics, s'adherixen a les al·legacions i propostes de l'Ajuntament de Xàbia.  
- Algun propietari s'oposa en no ajustar-se el traçat a la normativa municipal, autonòmica i urbanística, i s'ha de suspendre's fins a l'aprovació del nou PGOU de Xàbia. Transcorre per propietats privades sense tindre en compte l'impacte ambiental i l'abandó d'activitat agrícola, i ha de discórrer per vials públics.  
- Alguns propietaris s'oposen i s'adherixen a l'alternativa de l'Ajuntament de Benissa, i altres s'oposen i adherixen a l'alternativa de l'Ajuntament de Teulada.  
En relació amb les al·legacions presentades, el promotor les respon. Efectuem a continuació una síntesi dels arguments i respostes:  
- S'ha intentat seguir camins i domini públic en la mesura que es puga, però resulta impossible no afectar propietaris, i no és viable seguir camins, canals i límits per raons de seguretat, manteniment i tecnicoeconòmiques.  
De vegades, es desestima la proposta per anar a mig vessant i ser inestable, i per proximitat a pedrera en explotació. El traçat és compatible amb ús agrícola plenament en el cas de vinyes, i en el cas de cultius arbratges, no s'impedix la plantació d'arbratge en parcel·les, només s'establix una limitació d'una distància de 2 m a la canonada.  
- Es desestima traçat alternatiu en estar condicionat per punt d'encreuament de N-332 més idoni, el qual s'ha de dur a terme per mitjà de perforació horitzontal.  
- El traçat s'ha elegit intentant optimitzar la longitud total, aprofitant el corredor d'infraestructures, la seua accessibilitat, i evitant, si és possible, nuclis urbans i zones de densitat alta de població, etc.  
  
- En alguns casos no és possible traçat alternatiu per haver de guardar paral·lelisme amb la variant de Benissa.  
- S'indica en alguns casos que és compatible amb el desenrotllament industrial de la parcel·la, i que la limitació de no construir no és absoluta i pot reduir-se i, a més, pot discórrer per futurs vials.  
  
- De vegades la zona que es travessa és molt inestable i cal fer-ho perpendicularment. També en altres casos la modificació no és possible per, entre altres raons, l'existència d'edificis i bancals que impedixen que transcórrega per camins.  
- Respecte a la proximitat de vivendes, s'indica que no hi ha perill en complir-se les mesures de seguretat de la normativa aplicable.  
- En algun cas, respecte a construcció de vivenda, s'indica que si es disposa de llicència caldria veure compatibilitat, i en el cas de no disposar-se, s'haurà d'ajustar al gasoducte.  
- Alguns traçats alternatius van a mig vessant i al costat del barranc, la qual cosa no permet garantir seguretat i bon funcionament; en altres casos, discorren per barranc, i s'hi indica, i en altres, per camí, molt estret.  
- Es partix de la posició 03 del gasoducte Marina Alta, fase I, seguint indicacions de tècnics de l'Ajuntament de Xàbia.  
- En alguns casos, s'indica que hi ha edificacions que han impedit que la canonada discórrega de forma diferent, i que els camins alternatius no són aptes, en estar soscavats i a mig vessant alguns, o estrets.  
  
- La conformitat respecte al planejament urbanístic es durà a terme en l'atorgament de la llicència municipal d'obres.  
- Respecte a l'Ajuntament de Benissa:   
- Respecte a l'alternativa proposada per l'Ajuntament es desestima per diferents raons: no es pot seguir camí en determinat tram per inestabilitat del terreny, en discórrer a mig vessant; necessitat de mantindre distància respecte a la variant de Benissa en determinat tram; necessitat de mantindre distància respecte a N-332; inestabilitat en zona de barranc per anar a mig vessant; necessitat d'encreuament de N-332 de manera perpendicular, i existència de línia fèrria i exigències en el seu encreuament, etc.  
- Respecte a l'Ajuntament de Teulada:  
- L'alternativa de l'Ajuntament de Teulada es desestima, en discórrer a mig vessant, per inestabilitat així com per acostament a carretera i impossibilitat d'encreuament amb N-332 i ferrocarril.  
- A l'Ajuntament de Xàbia es respon indirectament a través de les al·legacions de particulars que s'adherixen a la seua alternativa.  
En l'expedient remés pel Servici Territorial d'Energia d'Alacant consten els informes següents:  
- Ajuntament de Senija: no hi ha problemes urbanísticament, sempre que s'adopten mesures de seguretat.  
- Ajuntament de Xàbia: indica que el disseny és anàrquic i proposa un altre traçat per vials públics.  
- Ajuntament de Benissa: consideren el traçat inadequat i proposen traçat alternatiu per xarxa de camins existent.  
- Confederació Hidrogràfica del Xúquer (CHJ): autorització amb condicions.  
- Telefónica: s'oposa en no reflectir la documentació l'encreuament amb determinades línies.  
- Iberdrola: indiquen condicions orientatives.  
- Ferrocarrils de la Generalitat Valenciana: indica condicions i necessitat de sol·licitud d'autorització.  
- Unitat de Carreteres d'Alacant de la Demarcació de Carreteres de l'Estat a la Comunitat Valenciana: en relació a les condicions de l'autorització en la zona d'afecció de l'AP-7, de la futura variant de Benissa i de la carretera N-332 serien les següents:  
- Sotmés el Projecte a l'informe de la inspecció d'explotació de l'autopista de peatge AP-7.  
- Sotmés el Projecte a l'informe de l'Àrea de Planejament, Projectes i Obres de la Demarcació de Carreteres de l'Estat en la Comunitat Valenciana.  
- Respecte a la carretera N-332, els encreuaments subterranis es realitzaran en els pk 173+760 (terme municipal Benissa) i 182+100 (terme municipal de Teulada), establint-se una sèrie de condicions.  
- Àrea d'Infraestructures de la Diputació d'Alacant: indica una sèrie de condicions pel que fa a les seues competències.  
Consideracions ambientals  
1. Tenint en compte que el projecte ara avaluat és continuació del Projecte de Gasoducte Marina Alta fase I ja avaluat i que este partia de la posició 15-20.04 d'Enagas pertanyent al gasoducte Montesa-Dénia en projecte, es considera que l'execució del traçat final ara proposat ha d'estar condicionada a l'autorització del gasoducte Montesa-Dénia, o de qualsevol altre que li donara sentit, per a evitar impactes innecessaris.  
  
2. En l'estudi d'impacte ambiental (EIA) s'analitzen dos alternatives, i s'opta per la segona, en evitar zones d'alt pendent.  
3. El traçat projectat discorre majoritàriament i afecta terrenys de cultiu de secà, i només puntualment terrenys naturals: encreuaments de barranc (esbarzerars i canyars) i zones amb matoll termòfil fonamentalment, i de vegades amb pinedes de pi blanc (Pinus halepensis). En relació amb l'afecció a hàbitats d'interés, l'informe de l'Àrea d'Espais Naturals d'esta Conselleria establix mesures correctores en l'àmbit del PORN, i respecte als hàbitats fora de l'àmbit del PORN, l'afecció és puntual i es tracta d'hàbitats ben representats al territori. S'adopten mesures correctores de restauració de la vegetació natural afectada.  
  
La fauna que es podria veure afectada fonamentalment és la corresponent a cultius de secà, i en menor grau de zones forestals limítrofes amb cultius. Es discorre en un tram curt per l'àrea d'importància per a les aus (IBA) «serres de la Marina», per una de les seues vores i afecta terrenys de cultiu majoritàriament i pròxims a carretera. S'adopten mesures correctores per a previndre impactes sobre la fauna.  
  
4. En relació amb l'encreuament del riu Gorgos se n'haurà de modificar, d'acord amb l'informe de l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals d'esta conselleria, així com dur-se a terme amb la supervisió dels servicis tècnics del Parc Natural del Montgó, i se'ls haurà d'avisar amb suficient antelació.  
5. El llit del riu Gorgos presenta risc d'inundació 1 en el PATRICOVA (Pla d'Acció Territorial de Caràcter Sectorial de Prevenció de Risc d'Inundació) i es considera necessari que s'adopten mesures respecte d'això en la realització de les obres i una vegada acabades estes.  
  
6. El Projecte afecta sòl no urbanitzable, i cal precisar que d'acord amb la Llei 16/2003, de 17 de desembre, de Mesures Fiscals, de Gestió Administrativa i Financera i d'Organització de la Generalitat, de 19 de desembre de 2003, en l'article 74 s'indica que els plans i projectes d'instal·lacions objecte de la regulació del capítol XX, les autoritzacions dels quals siguen competència de la Generalitat Valenciana, prevaldran sobre qualsevol instrument de planificació o ordenació territorial o urbanística. El capítol XX es referix, entre altres instal·lacions, a les xarxes de transport de gas canalitzat amb pressió màxima de disseny igual o superior a 16 bars, que siguen declarades d'utilitat pública. La instal·lació objecte de l'avaluació d'impacte ambiental té una pressió de disseny superior o igual a 16 bars i s'ha sol·licitat la seua declaració d'utilitat pública.  
7. En relació amb els encreuaments de llits i la implantació d'esculleres es considera, fora de l'àmbit del PORN que, si s'engraven les esculleres amb terres, es pot aconseguir una regeneració de la zona a mitjà i llarg termini. Es tracta, en qualsevol cas, d'actuacions molt puntuals i que donen seguretat i estabilitat a la canonada a implantar.   
8. Cal, per a reduir l'impacte sobre el medi: vegetació, fauna, flora i espècies vegetals singulars tant de cultiu com naturals, adoptar mesures addicionals a les establides en la documentació presentada, de manera que s'efectue una supervisió del traçat prèviament a l'execució de l'obra amb la supervisió dels servicis tècnics de la Direcció Territorial d'Alacant d'esta Conselleria.  
  
9. El traçat afecta nombroses vies pecuàries a Xàbia, el Poble Nou de Benitatxell, Teulada, Benissa i Calp, i es preveu l'encreuament a cel obert amb protecció de llosa de formigó armat.   
En l'ampliació de la documentació (ampliació de l'estudi d'impacte ambiental, amb data febrer de 2008) presentada pel promotor es proposen les següents mesures correctores:  
- Garantir, en tot moment, la continuïtat del trànsit ramader, en especial en la fase d'obertura de rasa.  
- En qualsevol moment de la duració de l'obra tot el personal haurà de conéixer l'existència de la via pecuària, i el promotor haurà d'assegurar la integritat superficial de les vies i fomentar un ús cívic com ara:  
  
- No realitzar canvis d'oli o altres labors de manteniment de la maquinària.  
- No s'abandonarà l'oli de maquinària o altres residus perillosos, elèctrodes, etc., en la via pecuària, i s'haurà d'arreplegar un gestor autoritzat per al seu posterior reciclatge.  
- No tirar residus, ni realitzar abocaments de qualsevol naturalesa.  
- No circular amb la maquinària o vehicles de motor sobre estes, en aquelles en millor estat de conservació, etc.  
- No es duran a terme pràctiques que puguen resultar perjudicials, com la neteja de la cubeta de les formigoneres en via pecuària o en els veïns d'esta.  
- Platges o abocadors no es localitzaran en cap cas en les vies pecuàries.  
- En la fase de restitució hauran de quedar restablides al seu estat original per a la seua funció, i quedar en perfecte estat de conservació.  
  
- A les zones de paral·lelisme la rasa es col·locarà.  
10. En relació amb l'afecció al patrimoni cultural, es presenta estudi sobre l'impacte arqueològic i etnològic, en què s'indica que no hi ha jaciments arqueològics que estiguen afectats directament per la traça i es proposen, no obstant, com a mesures correctores, per la proximitat de jaciments, la realització de sondejos arqueològics al jaciment del Tossal de Cabrera a Benissa, i extremar el control arqueològic amb la presència continuada d'un arqueòleg al pas pel jaciment d'Anjup a Calp, així com la presència d'un arqueòleg que realitze un seguiment en la fase d'obra en tot el gasoducte.  
En el referit informe s'indica, igualment, la proximitat de la traça a determinats elements etnològics, i es proposa com a mesura correctora extremar la precaució durant el trànsit de la maquinària pesada en el procés de la fase d'obra, en els trams pròxims a pous 1 i 2 de Teulada, i pous 1 i 2 a Benissa.   
L'informe de la Conselleria de Cultura, de data 17 d'abril de 2008, remés per fax pel promotor, indica que no són necessàries les mesures correctores respecte al patrimoni arqueològic, a part de la genèrica que, en cas de descobriment en fase d'obres, ho han de comunicar a la Conselleria i suspendre treballs, i respecte al patrimoni etnològic, sí que indica la necessitat d'adopció de mesures correctores per a evitar la seua afecció en fase d'obres. La Conselleria de Cultura assenyala que ha d'incorporar-se tot això a l'estudi d'impacte ambiental i obtindre'n l'informe favorable.  
11. En relació amb les mesures correctores (preventives, minimitzadores i correctores), es destaquen les següents:  
- Jalonament durant replantejament de les masses de vegetació natural; s'estimarà perímetre de protecció per a evitar la tala indiscriminada d'individus i possibles danys a vegetació i es desviarà la rasa en l'ample suficient.  
- Prospecció prèvia a l'entrada de maquinària respecte a fauna per especialistes inclosa la possibilitat de salvaguardar llocs d'interés (xicotetes variacions de traçat, calendari d'obres, etc.).  
- Mesures especials en el tram que travessa l'IBA «serres de la Marina».  
- Restes vegetals de desbrossament es trituraran per al seu posterior ús en fase de restauració.  
- Es respectaran els exemplars arboris de gran port, tant d'espècies cultivables com naturals.  
- Ubicació de platges d'arreplega en terrenys cultivats.  
- Limitació de velocitat de vehicles en pista de treball a 20 km/h i reg de pista per a evitar generar pols, quan ho considere oportú la direcció d'obra.  
- Neteja de zones d'ocupació temporal i afectada per les obres de materials a abocador, prèviament a la restitució del terreny.  
- Reposició de servicis afectats: tubs de reg, tanques, murs, etc.  
- Si el contractista no pot trobar cap propietari disposat a quedar-se la terra, haurà d'obtindre els oportuns permisos i autoritzacions per a abocar.  
- Restitució de terrenys agrícoles al seu estat inicial; se separarà i condicionarà la terra vegetal; s'abonaran les collites que s'hagen de perdre per les obres; es mantindran els camins en bon estat, i es repararan desperfectes ocasionats.  
- Descompactació de pista de treball.  
- Reposició de terra vegetal que prèviament ha sigut retirada.  
- Instal·lació de gabions de pedres i esculleres en vessants d'alt risc d'erosió.  
- Revegetació de zones amb vegetació natural afectades.  
- Restauració encreuaments amb cursos hídrics (restauració marges amb esculleres, terra vegetal, revegetació, etc.).  
En l'ampliació de l'estudi d'impacte ambiental, de data febrer de 2008, s'establixen mesures correctores respecte al paisatge i a espècies vegetals singulars.  
En relació amb estes es consideren en general adequades i són necessàries, no obstant això, la modificació d'estes en determinats aspectes, així com la introducció d'altres mesures preventives i correctores que permeten una correcta integració de l'obra en el medi i evitar en la mesura que es puga o reduir l'impacte sobre l'entorn.  
Es considera necessari establir com a condicionants al projecte els establits en l'informe de l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals d'esta Conselleria, i abans reflectits.  
12. En relació amb el Programa de Vigilància Ambiental:  
Respecte al Programa establit en l'estudi es destaca la possibilitat que el promotor nomene un assistent tècnic ambiental, durant el temps d'execució d'obres i de restauració, responsable de l'execució del Programa de Vigilància Ambiental.  
En relació amb el Programa referit cal estendre'l al control de totes les mesures correctores (preventives, minimitzadores i correctores) de l'estudi d'impacte ambiental i de l'ampliació de l'estudi, així com als condicionants que s'establisquen en la present declaració. Es considera igualment necessària la contractació de l'assistent tècnic ambiental proposat pel promotor per al control del Programa de Vigilància Ambiental.  
13. Tenint en compte les característiques dels terrenys afectats i del Projecte (discorre i afecta terrenys agrícoles fonamentalment i la canalització és soterrada) i les mesures correctores que s'implanten, així com l'informe favorable de l'Àrea d'Espais Naturals d'esta conselleria, es considera que l'impacte del Projecte és en conjunt moderat des del punt de vista ambiental, i és acceptable, no obstant això, s'estima necessari adoptar mesures preventives i correctores addicionals per a millorar-ne la integració del Projecte i reduir o evitar l'impacte en el medi.  
  
Consideracions jurídiques  
El Projecte es troba sotmés al procediment de declaració d'impacte ambiental, en estar inclòs en els supòsits previstos en l'annex I, apartat 7, del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
El Projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què és preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament.  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 51325229, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que se li apliquen.   
L'article quint del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, atribuïx la competència a l'òrgan ambiental, per a la Declaració d'Impacte Ambiental dels projectes a què s'aplique esta Llei.  
L'article16 del Decret 131/2007, del Consell, modificat pel Decret 217/2007 del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx, a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, la competència sobre avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualsevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars en el territori de la Comunitat Valenciana.  
  
Per tot això, i fent ús de les facultats que legalment tinc atribuïdes, resolc:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals, el Projecte de Gasoducte de Transport Secundari Marina Alta Fase II, als termes municipals de Xàbia, el Poble Nou de Benitatxell, Teulada, Senija, Benissa i Calp (Alacant) el promotor del qual és Endesa Gas Transportista, SL, sense perjuí de l'obtenció de les autoritzacions sectorials que calguen, sempre que es realitze d'acord amb la documentació presentada, així com amb les mesures correctores establides en l'estudi d'impacte ambiental, de data gener de 2007, i ampliació de l'estudi de febrer de 2008 (remeses amb dates 27 de setembre de 2007 i 17 de març de 2008, respectivament), i el que establix l'apartat segon de la present declaració.  
  
  
Segon  
Condicionants per a la realització i funcionament de l'obra:  
1. Es considera que l'execució del Projecte referit ha de quedar condicionada a l'autorització del gasoducte Montesa-Dénia o de qualsevol altre que li donara sentit.  
2. Prèviament a l'execució de l'obra se supervisarà, amb suficient antelació, amb els servicis tècnics de la Direcció Territorial d'Alacant d'esta conselleria, la traça de l'obra per a determinar i establir, si fóra necessari, mesures preventives addicionals respecte a la vegetació, flora i fauna (períodes de limitació d'execució d'obres, exemplars vegetals que no han d'afectar-se, tant de cultiu com naturals, ús de pista restringida, etc.).  
En especial, se supervisarà la parcel·la 4 del polígon 80 a Benissa per a determinar si cal adoptar alguna mesura o no en relació amb les oliveres presents en la parcel·la, depenent del transport d'estes (xicoteta variació de la traça, trasplantament, etc.).  
3. L'encreuament del riu Gorgos (connector ambiental) s'efectuarà seguint les condicions indicades per l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals d'esta conselleria en el seu informe, de data 8 d'abril de 2008, que figuren a continuació:  
- Utilització d'una perforació horitzontal (un mínim de 75 metres lineals, prenent com a eix el llit durant l'estiatge del riu Gorgos)  
- En cap cas realitzar l'obertura de noves pistes de treball (inclosos accessos dins del llit en sentit ampli).  
- No utilitzar per a l'estabilització de talussos, en cas de ruptura, d'esculleres ni geotèxtils, utilitzar la terra vegetal pròpia de l'excavació i mantells de fibres naturals.  
- En cap cas està autoritzat abocar, ni depositar restes permanents de cap tipus, en el llit, de manera que les restes provinents de la mateixa obra, s'hauran d'ubicar, encara que siga temporalment, en zones allunyades a l'eix del llit.  
Es durà a terme, amb la supervisió dels servicis tècnics del Parc Natural del Montgó, que hauran de ser avisats amb suficient antelació.  
  
4. S'adoptaran mesures adequades, durant l'execució de les obres i una vegada acabades estes, per a evitar que el risc d'inundació existent al riu Gorgos repercutisca negativament sobre el projecte, i igualment, s'adoptaran mesures per a evitar que el projecte repercutisca negativament sobre el risc d'inundació (ubicació de platges d'arreplega de material, parcs de maquinària, restes d'obres fora de la zona amb risc d'inundació, etc.).  
S'adoptaran igualment este tipus de mesures en l'encreuament de la resta de llits.  
5. S'habilitaran rampes per a facilitar l'eixida de la possible fauna atrapada a les rases.  
6. Els materials procedents de l'excavació que no es reutilitzen en l'obra es portaran a abocador legalitzat i, en el cas que el material extret de la rasa no fóra de qualitat adequada, els materials per al seu ompliment s'obtindran de pedreres legalitzades.  
En cap cas no s'abandonaran els residus de cap tipus, provinents de les obres, i a més, s'hauran de deixar els passos dels barrancs lliures de qualsevol resta provinent de l'excavació o del desbrossament de la vegetació, de manera que no es produïsquen frens al lliure discórrer de les aigües.  
7. En el cas que per a platges d'arreplega, depòsit de materials i parc de maquinària es necessiten terrenys fora de la pista de treball, s'ubicaran en parcel·les en què l'afecció a la vegetació siga mínima amb la supervisió dels servicis tècnics de la Direcció Territorial d'Alacant d'esta Conselleria, i una vegada finalitzades les obres els terrenys hauran de restaurar-se.  
8. En relació amb la restauració d'aquelles zones amb vegetació natural, s'efectuarà supervisió amb els servicis tècnics de la Direcció Territorial d'Alacant d'esta conselleria, per a determinar si cal efectuar modificacions en les espècies elegides, densitats, característiques dels plançons, etc.   
Les esculleres i gabions de pedres s'engravaran amb terra per a facilitar la regeneració vegetal.  
9. Una vegada acabades les obres, es procedirà a la restauració dels murs de pedra seca afectats per estes.  
10. S'obtindrà l'autorització de l'organisme de conca corresponent en aquelles actuacions que afecten el domini públic hidràulic, i es respectaran les condicions imposades en l'autorització d'este.  
  
11. Es comptaran amb els permisos pertinents per a la captació de l'aigua emprada en la prova hidràulica de les canonades. S'implantaran mesures per a evitar l'absorció de fauna per la força de succió de les bombes d'aigua. En el cas d'emprar algun producte químic en l'esmentada prova, s'haurà de realitzar una bassa de decantació, de manera que els sobrants tinguen les característiques adequades per al seu abocament a llit públic. Els productes químics sobrants es derivaran a gestor autoritzat. En qualsevol cas, prèviament i amb suficient antelació s'informarà la direcció del Parc Natural del Montgó perquè donen el seu vistiplau, per a evitar que tant la captació de l'aigua com el seu abocament ocasione efectes negatius en l'àmbit del PORN.  
12. Manteniment i posada a punt adequada de la maquinària.  
Les reparacions i posada a punt de la maquinària es realitzaran en tallers degudament autoritzats.  
13. Es procedirà al reg de pista de treball ben sovint suficient en aquelles zones en què per climatologia o altres circumstàncies es preveja generar un excés de pols, en especial en aquelles zones pròximes a població. Els camions que discórreguen amb material que puga generar pols hauran d'anar coberts amb lona.  
14. En el desenrotllament de les obres es respectaran els preceptes continguts en la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, contra la contaminació acústica i les ordenances municipals dictades respecte d'això.  
15. Es complirà el que establix el Decret 7/2004, de 23 de gener, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals, en relació amb les obres en la proximitat de zones naturals. S'efectuaran, en el cas de ser necessari, les correccions o mesures, que pels servicis tècnics de la Direcció Territorial d'Alacant d'esta Conselleria s'estimen necessaris.  
16. En relació amb l'afecció al patrimoni cultural, prèviament a l'execució de l'obra i amb suficient antelació, haurà d'obtindre's l'informe definitiu favorable de la Conselleria de Cultura, d'acord amb l'article 11 de la Llei 4/1989, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, tal com s'indica en l'informe de la Conselleria de Cultura, de data 17 d'abril de 2008, reflectit en esta declaració, i en cas de ser favorable, es compliran les mesures que en este s'indiquen.  
S'adoptaran mesures per a evitar l'afecció dels següents elements etnològics pròxims al traçat: dos pous a Teulada i dos pous a Benissa reflectits en l'ampliació de l'estudi d'impacte ambiental presentat.   
  
L'aparició de restes arqueològiques o paleontològiques en el curs de les obres, determinarà l'obligació de suspendre l'actuació, delimitar el perímetre d'afecció i notificar immediatament a la Conselleria de Cultura els fets, a l'efecte que es determinen les mesures oportunes, de conformitat amb el que preveu la Llei de Patrimoni Cultural Valencià.  
  
17. Respecte a l'afecció a vies pecuàries, es complirà el que establix la legislació de vies pecuàries i s'obtindrà l'autorització d'ocupació davant de la Direcció Territorial d'Alacant d'esta conselleria, i s'hauran de complir les condicions que esta establisca, a més de les mesures correctores indicades en l'ampliació de l'estudi d'impacte ambiental, de data febrer de 2008, reflectit en la present declaració.  
18. En relació amb les línies elèctriques de connexió a les posicions de vàlvules, estes se sotmetran a avaluació d'impacte ambiental, en el cas que així es requerisca d'acord amb la legislació d'impacte ambiental.  
19. En relació amb el Programa de Vigilància Ambiental es considera necessari estendre'l al control de totes les mesures correctores (preventives, minimitzadores i correctores) de l'estudi d'impacte ambiental, de data gener de 2007 i ampliació de l'estudi de febrer de 2008 (remeses amb dates 27 de setembre de 2007 i 17 de març de 2008, respectivament). Es considera igualment que el promotor contractarà, tal com proposa, assistent tècnic ambiental per al control del Programa de Vigilància Ambiental.  
  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret consideren pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València 13 de juny de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 421/0067 IOB.  
Títol: Modificació Puntual núm. 8 del PGOU de Picanya.  
Promotor: Ajuntament de Picanya.  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Picanya i CTU.  
Localització: Al costat del poliesportiu municipal al nord del nucli urbà.  
Descripció del Projecte   
1. Objecte de Projecte  
L'objectiu de la present modificació puntual consistix en la reclassificació de sòl no urbanitzable de protecció agrícola, per a ampliar els equipaments locals al costat del poliesportiu municipal.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del Projecte  
La modificació es troba situada al nord del nucli urbà, a la partida el Realenc, i limita, per l'oest, amb l'actual poliesportiu municipal. La superfície inclosa en la proposta és de 5.000 m² que seran destinats als usos permesos per a zones verdes especificats en el PGOU.  
  
Quadre comparatiu de superfícies entre l'ordenació proposada en la modificació puntual i la prevista en el Pla General vigent:  
  
  
3. Alternatives  
4. L'estudi d'alternatives ha considerat diferents ubicacions de la proposta, junt al nucli urbà que queden molt condicionades per la presència de les infraestructures viàries i ferroviàries que vertebren el municipi, i es decanta al final per la solució d'ampliació de l'actual poliesportiu municipal a causa de les condicions i servicis que reunix amb la possibilitat de futures ampliacions d'este.   
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 13 de desembre de 2006, la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València va remetre l'estudi d'impacte ambiental, l'expedient administratiu i projecte relatiu a la modificació núm. 8 del Pla General d'Ordenació Urbana de Picanya, i s'incoa el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
2. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, junt amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el periòdic Levante i en el DOCV núm. 5188, de 31 de gener de 2006.  
3. Resum de les al·legacions  
No s'han presentat al·legacions de caràcter ambiental.  
4. Peticions d'informació o documentació complementària  
En data 5 de novembre de 2007, es va sol·licitar, a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València, l'informe emés per la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, d'acord amb el que disposa l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià, i informe referent a la disponibilitat de recursos hídrics.   
En data 26 de novembre de 2007, es rep al Servici d'Avaluació Ambiental Estratègica resposta per part del Servici Territorial d'Ordenació del Territori en què s'adjunta sol·licitud d'informe a la Conselleria de Cultura i Esport, i informe referent als recursos hídrics previstos en la modificació.   
Afeccions legals  
Vies pecuàries  
Hi ha en l'àmbit de l'actuació, al nord d'esta, una via pecuària classificada: assagador de la Florentina, amplària legal 6 m. Esta via pecuària no estarà afectada per l'actuació.  
Patrimoni Cultural.  
Consultat l'inventari de patrimoni de la Conselleria de Cultura i Esport no s'han constatat l'existència de jaciments arqueològics en l'àrea d'estudi.  
No consta en l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental l'informe favorable emés per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, d'acord amb l'article 11 de la Llei d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià.  
Consideracions ambientals  
Els terrenys on se situa la modificació prevista, estan ocupats en l'actualitat per cultius de cítrics, i és la capacitat d'ús agrari del sòl molt elevada (classe A).   
La zona d'estudi se situa sobre l'aqüífer de la plana de València (nord). Les aigües subterrànies presenten una vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers mitjana. Quant a les aigües superficials presents al municipi es destaca el barranc de Xiva pertanyent a la conca hidrogràfica de l'Albufera de València. En l'àrea d'estudi hi ha séquies que servixen per al reg dels cultius de la zona.   
La vegetació potencial de la zona ha sigut reemplaçada al llarg dels anys per les explotacions agrícoles. La vegetació actual en la zona està associada principalment als cultius de cítrics, especialment tarongers.  
  
La fauna present es caracteritza per les espècies típiques associades a cultius de regadiu en què es destaca en l'EIA la merla, la mallerenga carbonera i el terrier.   
L'abastiment d'aigua potable d'acord a l'informe tècnic remés per l'Ajuntament de Picanya, procedix de la xarxa metropolitana de València, i és el seu origen superficial, procedent dels rius Xúquer i Túria. L'informe ha estimat la necessitat de recursos hídrics per a la jardineria i fonts en 300 l/dia, la qual cosa suposa un consum mitjà anual de 109,50 metres cúbics.   
Respecte a la depuració de les possibles aigües residuals generades en les instal·lacions previstes, l'EIA afirma que s'evacuaran per mitjà de la xarxa de clavegueram a l'estació depuradora existent al Poliesportiu Municipal.  
La gestió de residus sòlids urbans, d'acord amb el certificat emés pel director de servicis, correspon a la SA Agricultores de la Vega de València.  
Les mesures correctores previstes en l'estudi d'impacte ambiental es dirigixen principalment a eliminar o minimitzar els efectes generats per les obres d'urbanització.   
Pel que fa al Programa de Vigilància Ambiental, este ha inclòs la definició i l'abast d'una sèrie d'indicadors per a verificar l'aplicació i eficàcia de les mesures correctores a executar, tant per a la fase de construcció com per a la fase de funcionament; no obstant això, no s'ha previst la periodicitat en l'emissió d'informes en el PVA.   
Consideracions jurídiques:  
1. El Projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què és preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament, i es troba inclòs el Projecte en l'annex I.8.g-3 del Decret 32/2006, que modifica l'annex del Decret 162/1990.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article quint del Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/89, d'Impacte Ambiental, atribuïx la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique esta Llei.  
4. L'article 16.2 m), del Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx, a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent declaració d'impacte ambiental:  
  
Primer  
S'estima acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el Projecte de la Modificació Puntual núm. 8 del PGOU de Picanya, promogut per l'Ajuntament de Picanya, sempre que es realitze d'acord amb el que establix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.  
  
Segon  
Se supedita l'execució del Projecte esmentat al compliment dels següents condicionants:  
1. En cas d'afectar les xarxes de reg existents, haurà de garantir-se la seua continuïtat durant les obres, i la seua reposició una vegada finalitzades estes. De la mateixa manera, els cultius limítrofs que es vegen afectats per les obres, hauran de restituir-se al seu estat original.  
2. Durant la fase d'execució, s'haurà de preveure i identificar una zona per a l'arreplega dels materials a emprar en les obres d'urbanització i edificació, i evitar l'ocupació dels sòls agrícoles limítrofs.   
  
3. Haurà d'obtindre's l'informe favorable de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, d'acord amb l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià. En el supòsit que el dit informe resultara desfavorable, així haurà d'entendre's la present declaració d'impacte ambiental.  
  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret consideren pertinents.  
  
Quart  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
  
València, 13 de juny de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.   
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Dades de l'expedient en el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 115/1923 UQW.  
Títol: Modificació núm. 8 del PGOU.  
Promotor: Ajuntament de Montaverner (València).  
Autoritat substantiva: Ajuntament i CTU.  
Localització: a l'est del nucli urbà de Montaverner, a la partida la Cava, al costa de la variant de l'Olleria a Gandia.  
Descripció del Projecte  
1. Objecte de Projecte  
L'objecte d'esta modificació és dotar el municipi de Montaverner d'un sòl d'ús industrial, que permeta augmentar l'oferta d'este tipus de sòl, ja reblit en el nucli industrial, i crear un parc industrial d'acord amb la demanda existent al municipi.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del Projecte  
El sector objecte de la reclassificació, localitzat a la partida «la Cava», que té una superfície total de 135.133,82 m², és una única unitat d'execució els límits de la qual són:   
- Al nord, la variant de l'Olleria a Gandia.   
- Al sud, la línia ferroviària de Xàtiva a Alcoi.  
- A l'est, la variant de l'Olleria a Gandia  
- A l'oest, el nucli urbà residencial i industrial ja edificat.  
La xarxa viària del sector està configurada per un vial perimetral i per la prolongació dels vials existents del Sector 5, que dóna lloc a quatre illes de grans dimensions.  
L'ús predominant serà l'industrial, per mitjà de desenrotllament de naus industrials aïllades, o adossades, es potenciarà la creació d'un parc empresarial, i s'admetrà l'ús terciari o comercial. Es prohibix l'ús residencial de qualsevol tipus.  
Les zones verdes se situen a la part est del sector que dóna a l'autovia i en límit amb el nucli urbà consolidat residencial, i és l'ús resultant de l'illa limítrofa al sòl urbà residencial, exclusivament dotacional.   
  
L'Ajuntament de Montaverner, tal com assenyala l'estudi d'impacte ambiental (d'ara en avant EsIA) dedicarà el sòl industrial al desenrotllament d'indústries dedicades a les activitats següents:   
  
- Indústries del vidre  
- Manufactures de plàstics  
- Processos tèxtils  
- Tallers mecànics dedicats a l'activitat del metall  
3. Alternatives  
No s'han presentat alternatives.  
Tramitació administrativa.  
1. Admissió a tràmit  
En data 7 de juliol de 2005, el Servici Territorial de Planificació i Ordenació Territorial va remetre document d'homologació, Pla Parcial, EIA i expedient administratiu en què s'incloïen informes, resultat d'informació pública i aprovació provisional, i es va incoar el corresponent expedient administratiu.  
2. Informació pública.   
L'estudi d'impacte es va exposar al públic, junt amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el diari Levante-El Mercantil Valenciano, de data 9 de juliol de 2004 i en el DOCV núm. 4819, de 13 d'agost de 2004.  
Durant el període d'exposició pública, un mes, no es va presentar cap al·legació sobre este, segons consta en els certificats emesos pel secretari de l'Ajuntament de Montaverner, en els quals s'incloïa l'aprovació provisional i l'informe del tràmit d'informació al públic realitzat.  
3. Petició d'informació o documentació complementària   
En data 21 de març de 2006, el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental remet requeriment de documentació a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València, en què sol·licitava:  
- Informe emés per la Direcció General de Patrimoni Cultural sobre la conformitat del Projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, d'acord amb el que disposa l'article 11, de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià.  
  
- Informe inicial o definitori en el sentit que resulte, que serà evacuat per l'organisme de conca competent o entitat col·laboradora autoritzada, de l'existència d'aigua potable en quantitat i qualitat suficient per als usos previstos pel Pla Parcial, segons les previsions dels plans hidrològics, així com de la no-afecció o menyscabament a altres usos existents legalment implantats.  
- Informe relatiu a l'estudi acústic regulat per l'art. 36 de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Protecció contra la Contaminació Acústica.   
- Autorització, atorgada per l'organisme de conca corresponent, per a l'abocament de les aigües pluvials a llit públic.  
- Descripció del sistema de reg previst per a les zones verdes del sector, cabals i la procedència de l'aigua que s'emprarà per al reg.  
  
- Actuacions previstes en el sistema de sanejament i depuració d'Alfarrasí, en què s'hauran de concretar, cabals de disseny, així com any d'entrada en funcionament de les esmentades actuacions.   
- Modificar domini públic ferroviari, de la zona de protecció i límit d'edificació, al que establix el capítol III, limitacions a la propietat, de la Llei 39/2003, de 17 de novembre, del Sector Ferroviari.  
  
En data 18 d'abril de 2006, l'Ajuntament de Montaverner remet, al Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental, còpia diligenciada de l'estudi acústic.  
En data 9 de juny de 2006, l'Ajuntament de Montaverner remet, al Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental, la documentació següent:   
  
- Certificat de l'Acord plenari adoptat pel Ple, en sessió celebrada el 19 d'abril de 2006.  
- Plànols 06, 08 i 09, redactats per l'enginyer redactor del Projecte de modificació del PGOU i aprovats pel Pla.  
- Informe de l'enginyer redactor.  
- Informe de viabilitat d'abastiment d'aigua, emés per EGEVASA com a empresa gestora del Servici Municipal d'Aigua Potable a la població de Montaverner.  
- Document de les característiques tècniques de l'EDAR d'Alfarrasí.  
- Còpia de l'escrit de petició de l'informe de la Direcció General del Patrimoni Cultural Valencià.   
En data 14 setembre de 2006, el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental remet nou requeriment de documentació al Servici Territorial de Planificació i Ordenació Territorial de València, en què se sol·licitava:  
- Informe emés per la Direcció General de Patrimoni Cultural sobre la conformitat del Projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, d'acord amb el que disposa l'article 11, de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià.  
  
- Informe, inicial o definitori en el sentit que resulte, sobre la suficiència de recursos hídrics.  
S'incorporarà una taula en què s'arreplegue amb detall: els cabals actuals existents per a la població de Montaverner, el seu origen i quin és el cabal que demanda el nou sector industrial.  
- Vist que l'EDAR d'Alfarrasí presenta excedent de cabal, per tal de no sobresaturar encara més esta instal·lació, es proposa l'abocament de les aigües pluvials a llit públic.  
- Informe de l'entitat de sanejament EPSAR, en què es concrete la situació real de l'EDAR d'Alfarrasí, així com les obres previstes, any d'entrada en funcionament.  
- Informe de la unitat de vies pecuàries del Servici de Medi Ambient de la Direcció Territorial de València sobre l'afecció al domini públic de les vies pecuàries que travessen el sector.  
En data 13 de novembre de 2006, l'Ajuntament de Montaverner va remetre, al Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental, els documents següents:  
- Informe EPSAR.  
- Documentació acreditativa de la nova concessió d'aigües de l'Ajuntament de Montaverner.  
En data 22 de març de 2007, l'Ajuntament de Montaverner va remetre, al Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental, fotocòpia confrontada de l'informe emés per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià.  
En data 8 de maig de 2007, el Servici Territorial de Planificació i Ordenació Territorial de València va remetre informe emés per l'Administració d'Infraestructures Ferroviàries.  
En data 15 maig de 2007, el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental va remetre nou requeriment de documentació al Servici Territorial de Planificació i Ordenació Territorial de València, en què sol·licitava:  
  
- Informe, inicial o definitori en el sentit que resulte, que serà evacuat per l'organisme de conca competent o entitat col·laboradora autoritzada, de l'existència d'aigua potable en quantitat i qualitat suficient per als usos previstos pel Pla Parcial, segons les previsions dels plans hidrològics, així com de la no-afecció o menyscabament a altres usos existents legalment implantats.  
- L'esmentat informe es complementarà amb documentació, subscrita per tècnic competent, que incloga: origen i la qualitat de l'aigua amb la qual s'atén la demanda existent i amb la qual caldrà ajustar-se la nova demanda generada, així com un quadre resum en què s'indique el volum d'aigua necessari, tant per als usos existents com per als previstos.  
- Informe de la unitat de vies pecuàries.  
En data 17 maig de 2007, el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental va remetre nou requeriment de documentació al Servici Territorial de Planificació i Ordenació Territorial de València, en què sol·licitava:  
  
- Informe emés per ADIF de no-afecció al domini públic ferroviari, de conformitat amb la Llei 39/2003, de 17 de novembre, del Sector Ferroviari i Reglament de Desplegament (RD 2387/2004, de 30 de desembre).  
- Informe de la Confederació Hidrogràfica corresponent a la no-afecció al domini públic hidràulic del barranc el Barrancó.  
En data 15 de maig de 2007, es rep al Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental escrit del Sr. Alfredo Marcos Martín, en què sol·licitava la no-afecció al domini públic de la via pecuària que travessa el sector.  
  
En data 25 juny de 2007, el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental en què remetia escrit al Sr. Alfredo Marcos Martín, en què indicava que els tècnics competents en matèria de vies pecuàries, és la Unitat de Vies Pecuàries dels Servicis Territorials, per tant és a qui han de dirigir la consulta per a sol·licitar l'informe relatiu a la no-afecció al domini públic de la via pecuària que travessa el sector. Per tant, novament, es requerix:  
- Informe de la Unitat de Vies Pecuàries.  
En data 31 d'octubre de 2007, el Servici Territorial de Planificació i Ordenació Territorial de València va remetre el plànol núm. 7 d'ordenació i el quadre de superfícies.  
En data 9 maig de 2008, el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental va remetre nou requeriment de documentació al Servici Territorial de Planificació i Ordenació Territorial de València, en què sol·licitava:  
  
- Documentació, subscrita per tècnic competent, que incloga i aclarisca: origen i la qualitat de l'aigua amb la qual s'atén la demanda existent i amb la qual caldrà ajustar-se a la nova demanda generada, així com un quadre resum en què s'indique el volum d'aigua necessari, tant per als usos existents com per als previstos.  
- Informe, inicial o definitori en el sentit que resulte, que serà evacuat per l'organisme de conca competent o entitat col·laboradora autoritzada relatiu als aspectes següents:  
Afecció de l'actuació al DPH o a les seues zones de servitud i de policia.  
Incidència de l'actuació en el règim de corrents.  
Disponibilitat dels recursos hídrics suficients per a atendre l'increment de la demanda d'aigua que implique l'actuació informada.   
- Informe emés per ADIF de no-afecció al domini públic ferroviari, de conformitat amb la Llei 39/2003, de 17 de novembre, del Sector Ferroviari i Reglament de Desplegament (RD 2387/2004, de 30 de desembre).  
En data 28 de maig de 2008, es rep al Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental, la següent documentació, remesa per l'Ajuntament de Montaverner:  
- Còpia de l'informe evacuat per l'organisme de conca competent, la CHX.  
- Còpia de l'Informe emés per ADIF de no-afecció al domini públic ferroviari.  
Informes sectorials  
Durant la tramitació de l'expedient es va sol·licitar informe als següents servicis dependents d'esta Conselleria:  
- Servici de Protecció de l'Ambient Atmosfèric  
- Àrea de Gestió de Recursos Forestals i Conservació Ambiental que s'han rebut els següents :  
  
1. Informe del Servici de Protecció de l'Ambient Atmosfèric relatiu a l'estudi acústic de la modificació núm. 8 del PGOU de Montaverner, de 6 de setembre de 2006, s'informa el següent:  
No es considera necessari presentar una proposta de mesures correctores acústiques que protegisquen el sector en estudi, dels diferents focus sonors localitzats en el seu exterior, ja que es reben nivells inferiors als màxims permesos al seu interior.  
Igualment, s'ha pogut comprovar que els nivells de recepció en la zona residencial, generats per l'activitat a realitzar en el sector SI-8, estaran molt per davall dels màxims permesos, i no caldrà tampoc, en este cas, plantejar mesures correctores.  
Atés que l'estimació del soroll transmés a la zona residencial s'ha realitzat a partir dels nivells màxims permesos segons la legislació vigent, cal dir, que una proposta de solucions que reduïsca la generació o propagació del so, haurà de realitzar-se, en cas necessari, a partir dels mesuraments realitzades in situ a la zona en estudi, una vegada implantades estes, ja que poguera donar-se el cas que els nivells generats estigueren per davall dels màxims establits o al contrari foren superiors per motius desconeguts a la data de realització d'este estudi.  
  
Així mateix, s'efectuen les observacions següents:  
En l'estudi presentat s'indica que les activitats a realitzar en el sector SI-8, funcionaran en període diürn. Si hi ha alguna activitat industrial o terciària que funcionara durant el període nocturn, s'hauran d'incloure mesures de nivell de soroll existent durant este, així com l'estimació del soroll que es transmetria a la zona residencial.  
  
Únicament, es presenten els resultats de les mesures realitzades en 10 punts. A partir d'estos valors, es podria elaborar el mapa de nivells de soroll existent en el sector d'estudi.  
En l'estimació del soroll que transmetrà el sector SI-8, tan sols s'avalua el soroll que es rebrà a la zona residencial. No s'han tingut en compte la resta de zones adjacents, on poden existir possibles receptors.  
2. Informe del Servici de Gestió Forestal, d'11 de juny de 2008, en el qual s'informa:  
Amb data 16 d'abril de 2008, té entrada en l'Àrea de Recursos Forestals i Conservació Ambiental, consulta de l'Àrea d'Avaluació d'Impacte Ambiental relativa a l'expedient núm. 115/05-AIA, d'avaluació d'impacte ambiental corresponent al Projecte de Modificació núm. 8 del Pla General d'Ordenació Urbana del terme municipal de Montaverner (València). En esta consulta s'indica que, en data 26 de juny de 2000, la directora general de Planificació i Gestió del Medi va resoldre estimar favorable, només als efectes ambientals, el Projecte sobre homologació modificativa núm. 2 del PGOU del municipi de Montaverner, sempre que s'observaren uns condicionants a l'hora d'aprovar definitivament i desenrotllar l'actuació.  
El condicionant número 1 dels esmentats anteriorment indica que la via pecuària assagador d'Ontinyent a Gandia, de 37, 61 m haurà de respectar-se com a tal en tot el seu desenrotllament, a través del sòl urbanitzable, i que correspon la seua classificació a la de sòl no urbanitzable d'especial protecció i quedarà subjecta al que disposa la Llei 3/1995, de Vies Pecuàries. Les actuacions ja realitzades sobre l'àmbit d'este domini públic, en el cas que n'hi haja, hauran bé de rectificar-se, bé d'adoptar una franja paral·lela l'amplària de la qual es corresponga amb la mencionada al nord del vial perimetral que tanca el sòl urbanitzable ja desenrotllat, amb un acabat superficial no asfaltat que permeta l'execució dels usos principals i compatibles que establix la mencionada legislació, a més d'una integració coherent amb la resta de sòl circumdant».   
En data 20 de juliol de 2001, la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi emet un informe sobre la documentació presentada amb motiu de la DIA en què considera favorable la proposta de creació d'un passeig central de 20 m d'amplària, limitat per dos vials de 5 m, un a cada costat d'aquell, més dos franges d'ús indefinit d'1 i 1,5 m, respectivament, amb un total de 35 m de secció amb què s'entén resolt el condicionant número 1.   
Segons s'indica en la mateixa nota interna de l'Àrea d'Avaluació Ambiental, en visita de camp realitzada, en data 17 de maig de 2007, s'observa que el tractament que s'ha donat al tram de via pecuària que discorre pel sector pertanyent a la modificació núm. 2 no respon a l'establida en informe, de data 20 de juliol de 2001, per la qual cosa s'entén que presumptament s'està incomplint este informe, així com el condicionant núm. 1 de la DIA, de data 26 de juny de 2000.   
  
El sector que comprén la modificació núm. 8 és continu al plantejat en la modificació núm. 2 i, per tant, el tram de via pecuària del sector, objecte d'estudi, és prolongació de l'anterior i, per tant, s'entén que esta ha de rebre el mateix tractament que el tram que discorre pel sector núm. 2.  
Amb data 13 de setembre de 2007, la Unitat de Vies Pecuàries de la Direcció Territorial de València va emetre un informe desfavorable a la modificació núm. 8 del PGOU de Montaverner (València) per no respectar en el document presentat l'amplària de la via pecuària assagador d'Ontinyent a Gandia, classificada al terme municipal de Montaverner per l'Orde Ministerial, de 17 de gener de 1977, amb 37,61 m d'amplària legal i necessària. A més, la superfície de la via pecuària afectada pel planejament era computada als efectes del compliment d'estàndards urbanístics, la qual cosa és incompatible amb el seu caràcter de domini públic, establit per la Llei 3/1995, de Vies Pecuàries.   
Posteriorment, l'interessat presenta nova documentació consistent en el plànol núm. 7 «Plànol d'Alineacions i Rasants» i en un quadre de superfícies, datats en 20 de setembre de 2007, en què apareix grafiada la via pecuària assagador d'Ontinyent a Gandia, amb tota la seua amplària legal i es constata que la superfície de la via pecuària s'ha descomptat de la superfície computable, als efectes del compliment dels estàndards urbanístics, d'acord amb el seu caràcter de domini públic.  
  
Esmenats els errors, un tècnic de la Unitat de Vies Pecuàries, de la Direcció Territorial de València, va emetre un informe favorable a l'instrument de planejament proposat, pel que fa a vies pecuàries, condicionat al fet que el tractament que se'ls done a les vies pecuàries garantisca el trànsit ramader i els usos compatibles i complementaris, previstos per la Llei 3/1995, de Vies Pecuàries, i no es consideren acceptables els asfaltats, excepte en els encreuaments amb altres infraestructures viàries asfaltades, a més de l'obligació de senyalitzar el tram de via pecuària afectat.  
Com a resposta a la nota interna de l'Àrea d'Avaluació d'Impacte Ambiental, un tècnic de la Direcció Territorial de València va remetre informe via fax, en relació amb l'expedient 115/085-AIA d'avaluació d'impacte ambiental, relatiu a la modificació núm. 8 del PGOU de Montaverner (València), en què indica que compartix el criteri expressat pel cap de l'àrea esmentada, i que la via pecuària assagador d'Ontinyent a Gandia ha de rebre el mateix tractament que en el sector afectat per la modificació núm. 2, i fa menció que l'informe del mateix tècnic, de data 27 de novembre, es va realitzar basant-se en una ordenació concreta expressada en el Plànol d'Ordenacions i Rasants, datat al setembre de 2007, en què el tractament de la via pecuària dins del sector afectat per la modificació núm. 2 era totalment diferent del que es descriu en la DIA, fet desconegut pel tècnic.  
A la vista de tota la documentació aportada, este tècnic considera que és de compliment obligatori el condicionat número 1, de la Resolució de 26 de juny de 2000, de la directora general de Planificació i Gestió del Medi en què va estimar favorable, només als efectes ambientals, el Projecte sobre Homologació Modificativa núm. 2 del PGOU del municipi de Montaverner, sempre que s'observaren uns condicionants a l'hora d'aprovar definitivament i desenrotllar l'actuació i amb allò que s'ha indicat en l'informe, de data 20 de juliol de 2001, de la DG de Planificació i Gestió del Medi, sobre la documentació presentada amb motiu de la DIA, i considera favorable la proposta de creació d'un passeig central de 20 m d'amplària, limitat per dos vials de 5 m un a cada costat d'aquell, més dos franges d'ús indefinit d'1 i 1,5 m, respectivament, amb un total de 35 m de secció amb el qual s'entén resolt el condicionant número 1.   
A més, ratifica l'opinió del tècnic de la Direcció Territorial de València, quant al tractament de la via pecuària afectada per la modificació núm. 8 del PGOU del municipi de Montaverner (València), que ha de ser el mateix que el que hauria d'haver-se dut a terme en la modificació núm. 2, ja que es tracta d'un tram de la mateixa via pecuària assagador d'Ontinyent a Gandia, prolongació de l'afectat per la modificació núm. 2, i és esta la forma de garantir la seua continuïtat.  
Tenint en compte que, segons la informació aportada per l'Àrea d'Avaluació d'Impacte Ambiental, no s'ha dut a terme en la via pecuària el tractament indicat per a la modificació núm. 2, s'informa desfavorablement qualsevol actuació que implique la via pecuària assagador d'Ontinyent a Gandia, en la modificació núm. 8, mentres que no es complisca el condicionant de la DIA de la modificació núm. 2, i amb allò que s'ha indicat en l'informe, de data de 20 de juliol de 2001, de la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi sobre la documentació presentada amb motiu de l'esmentada DIA.  
En l'expedient s'inclouen els següents informes rebuts durant el procés d'avaluació d'impacte ambiental:  
1. Informe sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració d'Alfarrasí per a admetre els cabals d'aigües residuals generats pel Pla Parcial Sector 8 del Pla General d'Ordenació Urbana del Municipi de Montaverner, de 18 de gener de 2005, de què s'extrau textualment:  
  
- L'EDAR d'Alfarrasí dóna servici al dit municipi i està dissenyada per a tractar 2.695 m³/dia. Actualment accedixen durant tot l'any a cabals superiors als de disseny.  
- Hi ha actuacions previstes en el II Pla director de Sanejament en el sistema de sanejament i depuració d'Alfarrasí.  
- Segons les dades aportades pel sol·licitant, el cabal generat previst és de 179 m³/dia.  
Pel que s'indica anteriorment, i per al cas en què l'urbanitzador responsable d'executar l'actuació decidisca no resoldre el sanejament i la depuració de les aigües residuals que genere i sol·licitarà en un futur la connexió a un sistema públic, esta entitat de sanejament informa la viabilitat del tractament en l'EDAR d'Alfarrasí de les aigües residuals generades pel desenrotllament del Pla Parcial Sector 8 del sòl industrial a Montaverner, sempre que es complisquen, entre altres, els següents condicionants:  
En qualsevol cas, l'abocament haurà de complir els límits d'abocament establits en l'Ordenança Municipal d'Abocaments o, si no n'hi ha, en el model d'ordenança d'abocaments de l'entitat de sanejament.  
Perquè es puga realitzar la connexió efectiva, i atés el funcionament actual de l'EDAR, hauran d'executar-se les actuacions d'ampliació de la planta necessàries, per tal d'adequar-la al tractament del nou cabal generat.  
2. Informe de capacitat del sistema de sanejament i depuració de l'EDAR de Montaverner per a admetre els cabals d'aigües residuals generats per la modificació núm. 8 del Pla General d'Ordenació Urbana del Municipi de Montaverner, de 27 de setembre de 2006, de què s'extrau textualment:  
- Està prevista per al període 2006-2008 la realització d'obres en el sistema de la conca alta del riu Albaida. No obstant això, l'esmentada previsió pot estar afectada per l'execució d'altres actuacions que es consideren prioritàries en funció de les necessitats de cada moment.  
  
- Atés que el desenrotllament dels sectors de sòl urbanitzable que s'aproven, en el seu moment, requerixen, així mateix, un període d'execució fins a la seua efectiva connexió al sistema públic de depuració, des d'esta entitat pública i en col·laboració amb l'agent urbanitzador i la corporació local es promouran les condicions per a coordinar ambdós programacions, als efectes de donar tractament a les aigües generades per l'actuació.  
3. Informe de l'Empresa General Valenciana de l'Aigua, SA (EGEVASA), com a empresa gestora del Servici d'Aigua Potable a la població de Montaverner, d'11 de febrer de 2005, en què s'informa que:  
A petició de l'Ajuntament de Montaverner, amb referència a l'escrit rebut, en relació amb l'expedient de modificació núm. 8 del Pla General d'este municipi:  
- L'actual infraestructura hidràulica del sistema d'abastiment d'aigua potable de Montaverner té capacitat suficient per a garantir el cabal necessari.  
4. Informe de l'Empresa General Valenciana de l'Aigua, SA (EGEVASA), com a empresa gestora del Servici d'Aigua Potable a la població de Montaverner, de 30 de març de 2006, en què informa:  
Que a petició de l'Ajuntament de Montaverner, amb referència a l'escrit rebut, en relació amb l'expedient de modificació núm. 8 del Pla General d'este municipi, EGEVASA va emetre un informe favorable de capacitat i suficiència de la xarxa d'abastiment d'aigua.  
Que este informe és favorable, atés que amb la modificació núm. 8 del Pla General Sector Industrial es produïx una modificació de l'ús del sòl, sense que això comporte un augment de la capacitat de subministrament d'aigua potable a la població.  
Per la qual cosa, l'actual sistema d'extracció d'aigua potable de Montaverner no estarà afectat i comptarà amb l'adequada capacitat i suficiència de la xarxa d'abastiment d'aigua potable.  
«Informe de viabilitat d'abastiment al sector industrial núm. 8 del municipi de Montaverner (València)», de què s'extrau textualment el següent:  
Justificació de la suficiència d'aigua potable  
Actualment la zona d'actuació es correspon amb una xarxa privada denominada Pla II, que s'abastix des de la xarxa de distribució municipal del polígon industrial, a través d'un comptador sectorial.  
Durant l'exercici de 2005, la dita xarxa va consumir un total de 45.510 m³ anuals.  
Amb el desenrotllament i consolidació del sector industrial núm. 8 desapareix l'abastiment d'aigua municipal al Pla 2 i comptarà amb l'esmentada dotació per a poder abastir el nou sector industrial.  
Actualment, el polígon industrial de Montaverner consumix un total de 45.149 m³ anuals, per la qual cosa per a l'ampliació del Sector 8 es preveu una dotació anual de 15.000 m³ (aproximadament una tercera part), i és clarament suficient amb els 45.510 m³ que es deixaran de consumir en la població.  
Conclusions  
Atesa la situació actual de l'abastiment d'aigua potable a Montaverner i el canvi d'ús de sòl que suposaria la modificació núm. 8 del Pla General d'este municipi, la demanda prevista per al nou sector és inferior a la subministrada actualment a la xarxa privada Pla II, que desapareixeria amb la consolidació i el desenrotllament de l'ampliació del polígon industrial, per la qual cosa esta és viable, ja que el municipi de Montaverner té la capacitat i suficiència per al seu abastiment hidràulic.  
5. Informe de la mercantil Reciclados Integrales, SA, empresa adjudicatària del Pla de Minimització de Residus de la Vall d'Albaida, d'11 de maig de 2005, de què s'extrau textualment:  
Que el Sr. Luis Unanue Arrizabalaga, en qualitat de gerent de la mercantil Reciclados Integrales, SA, Certifica:  
- Que el Pla de Minimització de Residus comprén l'arreplegada de fems de tots els municipis de la Vall d'Albaida, entre els quals s'inclou Montaverner.  
- Que amb l'actual infraestructura i dotacions que disposa Reciclados Integrales, SA, és capaç de satisfer la demanda que genere el desenrotllament i ocupació del sector 8, d'ús industrial, relatiu a la modificació núm. 8 del Pla General del municipi de Montaverner.  
6. Informe patrimonial emés per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià i Museus sobre la conformitat del Projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, d'acord amb el que disposa l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià, de 7 de març de 2007, en què se substancia l'informe vinculant, legalment previst en els termes següents:  
  
La documentació presentada correspon a un estudi d'impacte ambiental en què s'arreplega l'impacte que el projecte de referència pot causar sobre el patrimoni.  
Revisat l'estudi i consultat l'inventari de patrimoni arquitectònic d'interés històric artístic de la província de València, redactat en 1979 pel Ministeri de Cultura, pel que fa al municipi afectat, no hi ha cap constància de l'existència de cap element arquitectònic declarat bé d'interés cultural o formalitzat com a bé de rellevància local que puga veure's afectat per l'actuació.  
La prospecció arqueològica ha detectat la presència de materials arqueològics en la quasi totalitat de la superfície prospectada. Es tracta de materials amb una àmplia cronologia, des del neolític fins a l'època romana, encara que es detecten materials d'altres cronologies. La prospecció superficial no pot aportar més dades que la presència d'estos elements mobles, fora del seu context original.  
En la documentació presentada (avaluació i estudi d'impacte ambiental) es comprova que han sigut incorporades la totalitat de les mesures correctores proposades en l'informe previ de la prospecció. Les quals consistiran en l'execució de sondejos per a comprovar la presència d'estructures arqueològiques en el subsòl, i serà possible, en compliment de l'art. 62 de la Llei 4/1998, d'11 juny, del Patrimoni Cultural Valencià, que la Conselleria de Cultura, de resoltes dels resultats d'estos sondejos, determine les condicions a la construcció i, fins i tot, modificacions d'esta. De la mateixa manera, s'establixen mesures correctores per a confirmar la possible presència de restes etnològiques d'una antiga nevera en la Z4.  
Per tant, vist el precepte indicat i de conformitat amb l'informe dels servicis tècnics s'emet un informe favorable, als efectes patrimonials, previstos en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià, el modificat de l'estudi d'impacte ambiental del Sector número 8 del sòl urbanitzable del PGOU de Montaverner, redactat pel Sr. J. Vicente Sánchez Cabrera i el Sr. Alfredo Marcos Marín a l'octubre de 2006.  
El present informe es contrau a l'EsIA en els termes en què s'ha descrit l'actuació literalment i gràficament amb el segell d'autorització en totes i cada una de les pàgines del document, en prova de conformitat.  
  
7. Informe de l'administrador d'Infraestructures Ferroviàries (ADIF), de 12 de desembre de 2007, en què es manifesta que no s'observa cap afecció al domini públic ferroviari.  
8. Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, de data 15 de maig, en el qual s'emet un informe favorable respecte als aspectes següents:  
- Afecció de l'actuació al DPH o a les seues zones de servitud i de policia.  
- Incidència de l'actuació en el règim de corrents.  
- Disponibilitat dels recursos hídrics suficients per atendre l'increment de la demanda d'aigua que implique l'actuació informada.  
  
S'advertix que este informe no pressuposa cap autorització administrativa per a realitzar obres.  
Afeccions legals   
1. En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la Xarxa Natura 2000, així com a l'existència d'espais naturals protegits, no s'ha detectat, en l'àrea d'estudi, afeccions a cap figura ambiental.  
  
2. Barrancs. El límit est del sector coincidix amb el barranc del Barrancó, per la qual cosa sol·licita l'informe relatiu a l'afecció de l'actuació al DPH o a les seues zones de servitud i de policia de la confederació hidrogràfica corresponent, d'acord amb l'article 19.2 de la LOTPP i l'art. 41 del ROGTU. Segons este informe no hi ha cap afecció, però es recorda que, qualsevol actuació prevista en la zona de policia, queda supeditada a l'obtenció administrativa per part de l'organisme de conca. Així mateix, s'establix que este informe no pressuposa cap autorització administrativa per a realitzar obres.  
3. Vies pecuàries. El sector d'estudi és travessat transversalment per l'assagador d'Ontinyent a Gandia, d'amplària legal 37,61 m, aprovat per mitjà de l'Orde 17 de gener de 1977, pel qual s'aprova la classificació de les vies pecuàries existents al terme municipal de Montaverner, província de València.  
En la documentació existent en este servici, s'ha comprovat que en la declaració d'impacte ambiental relativa al sector limítrof, SI-5, s'establia el tractament que l'esmentada via havia de rebre: «consistent en un pas central i dos vials de 5 m de seccions laterals -amb una amplària total majoritària de 35 m-». Tractament que s'haurà d'aplicar per a garantir la seua continuïtat, igualment, al tram que discorre pel sector d'estudi, per tractar-se de la mateixa via pecuària.   
L'EsIA no presenta cap documentació respecte d'això i el tractament que es dóna a la dita via, en la documentació tècnica presentada «Plànol 07 Plànol d'Alineacions i Rasants de data setembre 2007» és la d'un viari central de 8 metres d'amplària, amb 2 metres de vorera i una reculada de la línia d'edificació que s'ajusta a l'ample legal de 37,61 m, la qual cosa no s'adapta al tractament establit per al sector limítrof en la DIA del sector limítrof.  
En visita de camp realitzada, en data 17 de maig de 2007, s'observa que al tram de via pecuària assagador d'Ontinyent a Gandia, que discorre pel Sector SI-5 limítrof i que disposa de DIA, no se li ha donat el tractament que s'establia en el condicionant número 1 de dita DIA, per la qual cosa se sol·licita informe al Servici de Gestió Forestal, el qual informa desfavorablement.  
4. Jaciments arqueològics. L'EsIA estudiat és el d'octubre de 2006, corresponent al text refós amb informe arqueològic en què s'arrepleguen els resultats de la prospecció arqueològica realitzada entre el 9 i 12 de maig, en què es van detectar restes materials, i s'establixen el seguiment arqueològic de les obres i la realització de sondejos els resultats dels quals determinaran l'aplicació de les corresponents mesures protectores.  
S'ha detectat, així mateix, l'existència d'una afecció etnològica, la Nevera. Es tracta d'un pou de neu preindustrial.  
Durant el procés d'avaluació es va presentar l'informe d'afecció de patrimoni, per mitjà del qual queda garantida la no-afecció al Patrimoni Cultural Valencià, sempre que es complisca allò que s'ha establit en este informe.  
5. Carreteres. El sector està limitat per la N-340 al sud-est i per la CV-60 al nord, per la qual cosa s'hauran de respectar les zones d'afecció establides per la legislació vigent corresponent. Així mateix, s'hauria de sol·licitar informes respecte d'això, tant al Ministeri de Foment com a la Conselleria d'Infraestructures i Transport.  
6. Ferrocarrils. El sector limita amb la línia de ferrocarril Xàtiva-Alcoi, i s'hauran de respectar les corresponents zones d'afecció establides per la llei sectorial vigent, per a la qual cosa s'haurà de sol·licitar informe a l'Administració d'Infraestructures Ferroviàries.  
En data 28 de maig de 2008, es rep informe d'ADIF, en què es manifesta que no hi ha cap afecció al domini públic ferroviari, de conformitat amb la Llei 39/2003, de 17 de novembre, del Sector Ferroviari i Reglament de desplegament (RD 2387/2004, de 30 de desembre).  
  
Consideracions ambientals  
A priori, s'observa que el Sector no afecta cap figura ambiental de rellevància, així com no produirà cap tipus d'impacte important sobre el medi ambient, ja que:  
El sector d'estudi presenta una capacitat agrícola moderada, ocupada en l'actualitat per cultius de vinyes, ametlers, oliveres i en menor escala, arbres fruiters d'os, tots estos de secà. La resta queda compost per plataforma sense vegetació i amb vessants de flora i vegetació pròpia dels cultius antropitzats. Per tant, el desenrotllament del sector proposat no suposaria, respecte d'això, un impacte ambiental rellevant.  
  
El sector presenta una vulnerabilitat d'aqüífers baixa, per tant, el seu grau de protecció per a les aigües subterrànies tenen vocació d'acollida preferent per als usos industrials, sempre que garantisquen la innocuïtat de les seues activitats, per mitjà de les mesures correctores d'impermeabilització, tractament i control d'abocaments. Per tant, l'ús industrial seria admissible.  
La vegetació i la flora existent en el Sector queden constituïdes per espècies típiques de cultius antropitzats, per la qual cosa el desenrotllament del Sector produirà un impacte lleu i reversible sobre estos.  
Respecte a l'abastiment d'aigua potable, este queda garantit per l'informe de la CHJ per a una demanda anual de 15.000 m³.  
La depuració de les aigües residuals es durà a terme per mitjà de connexió a la xarxa de sanejament la viabilitat de la qual queda garantida per l'EPSAR, per a un cabal de 179 m³/dia, sempre que es completen les obres previstes en el II Pla director de Sanejament per a la depuradora d'Alfarrasí.  
No obstant això, el tractament que es dóna a la via pecuària assagador d'Ontinyent a Gandia, no és ambientalment adequat, per la qual cosa no es considera acceptable, ja que, en tractar-se d'una continuació que discorre pel sector limítrof, hauria d'haver-se optat pel tractament que es va donar a esta, després de la seua avaluació ambiental, i és el següent: «un pas central i dos vials de 5 m de seccions laterals -amb una amplària total majoritària de 35 m-».  
Vist que no s'adapta a este tractament, el qual va ser el resultat d'un procediment d'avaluació ambiental previ, i que el Servici de Gestió Forestal ratifica l'esmentat tractament, no es considera adient seguir amb el procediment d'avaluació ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El Projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què és preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament, annex I, apartat 8.g, del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article 16.2 m) del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx, a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualsevol altres accions dutes a terme, tant pels poders públics com pels particulars en el territori de la Comunitat Valenciana.  
  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent declaració d'impacte ambiental:  
  
Primer  
Analitzada la documentació presentada, vistos els informes presentats pels distints servicis, establides les afeccions legals, així com les consideracions ambientals i realitzada visita de camp, s'informa com a no acceptable, només als efectes ambientals, el projecte de modificació núm. 8 del municipi de Montaverner (València), ja que:  
  
1. El tractament que es dóna a la via pecuària assagador d'Ontinyent a Gandia no garantix la continuïtat del tractament proposat per al tram anterior i sobre el qual ja es va pronunciar esta direcció general, per mitjà de la incorporació del condicionant número 1, de la declaració d'impacte ambiental, de data 26 de juny de 2000.   
Tractament que des d'un punt de vista ambiental es considera més adequat, ja que presenta més garanties per a evitar possibles ocupacions per part de les indústries adjacents (vehicles, arreplegues, tanques de tancaments...) i per tant, garantir millor el trànsit ramader, ni els usos compatibles i complementaris previstos per la Llei 3/1995 en els seus articles 16 i 17.  
  
Segon  
Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.  
  
Tercer  
La present declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 16 de juny de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.