Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 10058, del 16-12-2024 (2024/12466)

RESOLUCIÓ d’11 de juliol de 2024 del director general d’Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual es formula informe d’impacte ambiental del Projecte d’obres ambientals i de modernització de regadius de la séquia Reial del Xúquer. Xarxa de distribució del sector 35, dels termes municipals d’Almussafes, Benifaió i Sollana (València). Expedient: 186/2023/AIA (3191970).
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   10944

Data del DOGV
:   16-12-2024

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2024/12870

CVE
:   GOYR-S-4720-86662

Data del document
:   11-07-2024

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori

Tipus de document
:   Resolució

Anàlisi jurídica

«Informe d’impacte ambiental

Expedient: 186/2023/AIA (3191970).

Projecte: Obres ambientals i de modernització de regadius de la séquia Reial del Xúquer. Xarxa de distribució del sector 35.

Promotor/òrgan substantiu: Servici de Regadius. Conselleria d’Agricultura, Ramaderia i Pesca.

Ref. òrgan substantiu: DGAGP/SDGEAC/SR/OPA/MPBV Expedient 2.478.

Localització: Almussafes, Benifaió i Sollana (València).

Antecedents

El procés de la modernització dels regadius de la séquia Reial del Xúquer (d’ara en avant SRX) s’ha efectuat mitjançant l’execució de quatre classes de projectes:

– Xarxa en alta. Són les obres de derivació en l’eixida del túnel de l’Escala de Tous (sistema hidràulic canal Xúquer-Túria), el depòsit de regulació, la baixant pressuritzada bicol·lectora i la bifurcació en dos bicol·lectors nord i sud amb traçats paral·lels a l’actual canal principal de l’SRX.

– Xarxa de transport. Està constituïda per canonades des de la xarxa en alta fins als capçals de reg.

– Xarxes de distribució. Distribuïxen els cabals des de capçal de reg fins a parcel·la. Queden inclosos els mateixos capçals.

– Instal·lació en parcel·la. És el sistema d’irrigació localitzat d’alta freqüència en les unitats parcel·làries.

L’avaluació ambiental de la xarxa en alta la va realitzar la Direcció General per al Desenrotllament Sostenible en data de 6 d’octubre de 1998 mitjançant declaració d’impacte ambiental favorable del Projecte d’obres de modernització de la séquia Reial del Xúquer, el promotor del qual va ser la Confederació Hidrogràfica del Xúquer (d’ara en avant CHX) (Expedient 314/1998/AIA). En esta es va valorar el possible impacte del projecte sobre l’Albufera, es van establir mesures correctores i es va instar la realització d’un programa de vigilància ambiental (d’ara en avant PVA). Este PVA permet dur a terme el seguiment dels nivells i les qualitats de les aigües del parc natural i establix les mesures correctores complementàries per a garantir que les successives transformacions dels sistemes de reg i, per tant, les disminucions de les aportacions hídriques a este no afecten de manera significativa els valors ecològics de l’ecosistema. Esta DIA establix que, si del seguiment i la vigilància es determinara que es produïxen afeccions significatives sobre el parc natural i, en qualsevol cas, davant situacions anòmales en les quals siga necessària l’aportació de cabals hídrics al parc, com en èpoques de sequera o similars, la CHX determinarà i aportarà el volum de recursos hídrics que calga per a garantir el manteniment de les característiques ecològiques d’este espai natural.

El Pla hidrològic de la demarcació de la conca hidrogràfica del Xúquer va ser aprovat pel Consell de Ministres el 24 de gener de 2023 i preveu la mesura 08M1676 Obres de modernització de la séquia Reial del Xúquer. Fase II. Xarxes de distribució. UDA A5150 Zona regable de la Comunitat de Regants de la Séquia Reial del Xúquer. Sector 35. S’ha formulat declaració ambiental estratègica (d’ara en avant DAE) de l’anterior pla mitjançant la Resolució de 10 de novembre de 2022, de la Direcció General de Qualitat i Avaluació Ambiental de l’AGE. La mesura 08M1676 s’ha definit com a mesura necessària per a aconseguir els objectius mediambientals de la Directiva marc de l’aigua i, en concret, per a aconseguir el bon potencial ecològic de massa d’aigua superficial L06 l’Albufera i el bon estat químic en la massa subterrània 080-142 Plana de València Sud, per la qual cosa la DAE establix que els efectes dels projectes s’esperen positius sobre l’estat d’estes masses d’aigua, segons l’avaluació ambiental estratègica.

S’ha establit que els estalvis d’aigües aconseguits amb modernització de regadius siguen transferits a l’Albufera segons la Resolució de la presidència de la CHX, de 23 de novembre de 2020, relacionada amb la concessió de l’SRX.

Tramitació administrativa

En data de 25 de maig de 2023 té entrada en este òrgan ambiental la sol·licitud del Servici de Regadius de tramitació del procediment d’avaluació ambiental simplificada del Projecte d’obres ambientals i de modernització de regadius de la séquia Reial del Xúquer. Xarxa de distribució sector 35, en la seua condició d’òrgan substantiu. Este servici de regadius també és el promotor d’estes obres, que seran entregades a l’SRX, en virtut del conveni marc de col·laboració entre la Generalitat Valenciana i la Unitat Sindical d’Usuaris del Xúquer per a la modernització dels regadius, subscrit el 23 de juliol de 2001. S’adjuntava a la sol·licitud d’inici el document ambiental (d’ara en avant DA) que disposa de diversos annexos.

El contingut del DA aportat es va considerar inicialment insuficient d’acord amb l’article 45 de la Llei 21/2013, i es va efectuar el requeriment oportú d’esmena. En data 14 de novembre de 2023 s’aporta nou DA.

El 21 de novembre de 2023 s’inicia el tràmit de consultes en el qual es van considerar com a administracions públiques afectades i persones interessades les següents:

– Ajuntament d’Almussafes.

– Ajuntament de Benifaió.

– Ajuntament de Sollana.

– CHX.

– Servici de Patrimoni Cultural Valencià.

– Servici de Gestió Territorial.

– Servici de Gestió d’Espais Naturals Protegits.

– Servici de Gestió del parc natural de l’Albufera.

– Servici de Vida Silvestre i Xarxa Natura 2000.

– Servici d’Infraestructura Verda i Paisatge.

– Secció Forestal del Servici Territorial de Medi Ambient de València.

– Acció Ecologista Agró.

– Ecologistes en Acció.

– SeoBirdlife.

– WWF-València.

– Xúquer Viu.

En data del 8 de gener de 2024, este òrgan ambiental sol·licita a l’òrgan competent en matèria de patrimoni cultural la remissió de l’informe preceptiu d’acord amb la Llei 4/1998, d’11 de juny, de patrimoni cultural valencià.

En data 1 de febrer de 2024 es cursa des d’este òrgan ambiental nova petició d’informe al Servici de Gestió d’Espais Naturals Protegits i el Servici de Gestió del parc natural de l’Albufera. Este tràmit va ser reiterat a l’actual Subdirecció General d’Espais Naturals Protegits i Vida Silvestre en data de 27 de maig de 2024, però dirigit solament al Servici de Gestió d’Espais Naturals Protegits perquè no existia en l’organigrama actual d’esta conselleria el Servici de Gestió del parc natural de l’Albufera.

S’han rebut els informes següents:

– CHX. Rebut el 26 de gener de 2024. Indica que, si es realitzen obres en zones afectades per zona de flux preferent o zona inundable per a l’avinguda de 500 anys de període de retorn, la seua viabilitat estarà determinada pel compliment dels articles 9 bis, 9 ter, 9 quater i 14 bis del Reglament del domini públic hidràulic. Així mateix, s’indica la disponibilitat del recurs. D’altra banda, s’informa que, si les obres es realitzen en zona de policia de llits, s’hauran de sol·licitar a eixe organisme les corresponents autoritzacions prèviament a la seua execució. Conclou que, si es complixen les disposicions del Reglament del domini públic hidràulic a on siguen aplicables, si és el cas, suposaran uns efectes positius sobre el medi ambient.

– Servici de Vida Silvestre i Xarxa Natura 2000. Rebut el 8 de març de 2024. Conclou que, d’acord amb el que s’indica en l’article 3 del Decret 60/20561, de 5 d’abril, pel qual regula el règim especial d’avaluació i d’aprovació, autorització o conformitat de plans, programes i projectes que puguen afectar la Xarxa Natura 2000, no són aplicables les disposicions d’este decret.

– Servici d’Infraestructura Verda i Paisatge. Rebut el 13 de març de 2024. Es considera que l’impacte de l’actuació tant en la infraestructura verda com en el paisatge és no significatiu, per la qual cosa s’emet informe favorable condicionat al fet que es complete l’estudi d’integració paisatgística i el projecte constructiu i s’establisquen noves mesures correctores a incloure en este.

– Direcció Territorial de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori. Rebut el 26 de març de 2024. Establix les afeccions a espais naturals, espècies i hàbitats prioritaris, condicionant l’execució del projecte a la conservació de les xarxes hidrològiques tradicionals, la instal·lació de nous piezòmetres en l’àmbit del projecte i la remissió dels informes del PVA a l’òrgan ambiental i a l’oficina tècnica del parc natural de l’Albufera.

– Direcció General de Patrimoni Cultural. Rebut el 7 de maig de 2024. S’informa favorablement, als efectes patrimonials previstos en l’article 11 de la Llei 4/1998, sempre que es realitze un seguiment arqueològic intensiu de tots els moviments de terres, encara que siguen xicotets.

– Servici de Gestió d’Espais Naturals Protegits. Rebut el 29 de maig de 2024. L’informe es referix a la quantificació dels estalvis d’aigua i la seua destinació, el seguiment i el control, la connectivitat i la biodiversitat, i la conservació de sòls i biodiversitat.

– Servici de Gestió de Riscos en el Territori. Rebut el 26 de juny de 2024. Es troba afectat per risc d’inundació i és compatible, amb el compliment de les consideracions finals exposades, sense altres riscos territorials rellevants, segons les determinacions normatives del Pla d’acció territorial de risc d’inundació de la Comunitat Valenciana i la resta de normativa aplicable i cartografia oficial.

En el tràmit de consultes a persones interessades s’ha obtingut pronunciament únicament de l’Associació d’Estudi i Defensa de la Naturalesa (Acció Ecologista Agró) mitjançant presentació d’al·legacions el 22 de desembre de 2023. Al·leguen que la valoració del sector 35, així com d’altres sectors ja executats de l’SRX, s’ha realitzat sobre la base de la DIA, en la qual s’afirma erròniament que sobre l’Albufera l’impacte per reducció de retorns de reg és insignificant. Establixen la contradicció amb l’informe de la CHX sobre estalvis produïts per la modernització de regadius en la ribera del Xúquer (gener 2005), entre alguns dels referenciats. Així mateix, se sol·licita que el projecte se sotmeta a avaluació ambiental ordinària. Este col·lectiu defén que el projecte es va presentar fraccionat, i es va ometre l’avaluació especialment als espais protegits de la Xarxa Natura 2000, LIC Riu Xúquer, parc natural de l’Albufera i masses d’aigua afectades. L’entitat sol·licita que no s’autoritze cap actuació que no compense íntegrament els retorns perduts per la modernització de regadius en el riu Xúquer i els seus afluents, el parc natural de l’Albufera, els espais protegits de la ribera del Xúquer i l’aqüífer de la Plana Sud de València per cabals que en la mateixa quantitat siguen rebuts directament des de l’embassament de Tous; i que es proposen mesures que permeten compensar i corregir els efectes negatius, especialment menys aportació de retorns.

Criteris ambientals

Per a l’emissió de l’informe d’impacte ambiental, de conformitat amb l’article 47 de la Llei 21/2013, s’han tingut en compte els criteris del seu Annex III.

1. Característiques del projecte

L’objecte del projecte és la modernització del regadiu del sector 35 de l’SRX, amb una superfície regable de 315,01 ha –cultius de cítrics (40 %) i caquis (60 %)– mitjançant la substitució de l’actual sistema de proveïment format per canals i séquies (actualment 64.405 m de séquies tradicionals) per a l’aplicació de l’aigua mitjançant el tradicional mètode de reg per inundació (a manta) per un altre pressuritzat, que permet l’aplicació automatitzada i la gestió mancomunada en reg localitzat d’alta freqüència. El projecte també preveu la possibilitat de la pràctica de l’agricultura ecològica mitjançant la instal·lació d’una canonada específica.

a. Dimensions i disseny del conjunt del projecte

L’obra comprén l’execució del capçal de reg per al sector 35, la xarxa de distribució, els hidrants de reg comunitari i les conduccions terciàries que partixen d’estos hidrants a cada una de les parcel·les. Consistix en l’execució de:

– Xarxa de transport. Conducció d’una longitud de 194,7 m i diàmetre DN 500 mm PVC-O PN 12,5 atmosferes; que partirà de la brida cega DN 800 existent en la presa P en la xarxa en alta, que és la que actualment proveïx el sector 38 ja modernitzat.

– Xarxa de distribució secundària. Es preveu l’execució d’un total de 16.585 m de xarxa secundària amb canonada de PVC-O de DN 500 mm a DN 125 mm. Disposaran de 68 hidrants multiusuari.

– Xarxa de distribució terciària. Es preveu l’execució de 72.521 m de xarxa des d’hidrants fins a parcel·les. Estes conduccions s’han previst amb canonada de PEAD PE-100 de DN 125 mm a DN 40 mm. Existiran 781 preses parcel·làries.

– Edifici amb estructura metàl·lica de dimensions de 20 x 10 m², amb coberta de dos vessants i tancament amb bloc de formigó, per a albergar el capçal amb els equips de filtració, així com el sistema d’adob amb depòsits d’emmagatzematge dels productes fitosanitaris i bombes d’injecció. Este edifici se situarà en la parcel·la 89 del polígon 10 de Benifaió, amb coordenades UTM (ETRS-89 fus 30) Q 437.368 L 4.350.269.

– Instal·lació fotovoltaica (nou panells amb una potència de 370 Wp cada un) aïllada de la xarxa convencional per a subministrament d’energia als capçals de reg. A més, s’han previst dos controladors de càrrega en paral·lel, amb una bateria estacionària de 5,1 kWh i un inversor/carregador de 4,5 kVA que està connectat al CGP general.

– Sistema de control i telecomandament tant en el capçal de reg com en els hidrants comunitaris.

– Sistema de control ambiental: Un punt de control piezomètric, dos de control de qualitat d’aigües subterrànies i dos de qualitat d’aigües superficials.

– Instal·lacions auxiliars. Al costat de l’eix principal de la xarxa de distribució s’ha previst una canonada en PVC-O DN 125 mm que distribuirà aigua sense adob a fi de garantir el cultiu ecològic en el sector.

Les conduccions s’executaran a través dels camins i camps de cultiu existents. S’instal·laran en rasa, amb una profunditat mínima d’1,0 m sobre la generatriu superior del tub. L’amplària de rasa prevista en la base és en funció del diàmetre de la conducció, que serà de 0,50 m per a diàmetres inferiors o iguals a DN 125, de 0,60 m per a diàmetres entre 140 i 250 mm i de 0,80 m per a diàmetres de 315 i 400 mm.

b. Acumulació amb altres projectes, existents i/o aprovats

L’SRX rega aproximadament 20.500 ha, 4.506 ha de les quals són d’arrossar. La superfície total que està previst modernitzar en l’àmbit de l’SRX afecta 15.000 ha, dividides en 45 sectors. No hi ha projectes existents i aprovats dins dels límits del sector 35 d’esta envergadura.

c. Ús de recursos naturals (aigua, sòl, biodiversitat)

En fase d’obres es produirà una afecció temporal al sòl a causa de la zona d’ocupació temporal. A la fi de les obres, esta zona d’afecció desapareixerà i romandrà la zona de servitud permanent d’aqüeducte i la zona ocupada pel capçal de reg. Les conduccions se situaran utilitzant el màxim possible els camins existents i minimitzant l’ús permanent del sòl. La superfície ocupada per la xarxa de transport s’ha optimitzat després de l’estudi d’alternatives, per a ubicació del capçal de reg.

Quant a les necessitats d’ús de la terra, únicament s’ocuparà de manera permanent durant la fase d’explotació de l’obra la parcel·la corresponent a l’edificació que alberga el capçal de reg i les parcel·les necessàries per a l’execució de la conducció de transport, i es restituirà l’ús de la resta de terres ocupades a l’estat previ a les obres.

L’SRX disposa de la corresponent concessió per a reg, per la qual cosa la disponibilitat de recursos hídrics està garantida a l’efecte del que es disposa en l’article 25.4 del Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s’aprova el text refós de la Llei d’aigües.

En la fase de funcionament es generen estalvis de recursos hídrics després de les obres de modernització, els quals seran transferits a l’Albufera.

Balanç d’entrades i eixides abans de projecte

Entrades

VPi: 2,268 hm³/any.

Pi: 1,380 hm³/any.

Eixides

ETPi: 2,549 hm³/any.

RPi1: 0,549 hm³/any (080.140/080/090.142).

RPi2: 0,578 hm³/any (L06).

Balanç d’entrades i eixides després de projecte

Entrades

VPf: 1,398 hm³/any.

Pf: 1,380 hm³/any.

Eixides

ETPf: 2,470 hm³/any.

RPf1: 0,358 hm³/any.

En què:

VPi: volum de reg aplicat abans del projecte.

VPf: volum de reg aplicable després del projecte.

Pi: precipitació mitjana anual abans del projecte.

Pf: precipitació mitjana anual després del projecte.

ETPi: evapotranspiració de la zona de reg (consum) abans del projecte.

ETPf: evapotranspiració de la zona de reg (consum) després del projecte.

RPi1: retorns subterranis abans del projecte.

RPf1: retorns subterranis després del projecte.

RPi2: retorns superficials abans del projecte.

d. Generació de residus

La major part dels residus es generaran en la fase de construcció. Es requerix una demolició d’obres d’aglomerats de 5.919,16 t, mentres que s’ha estimat un moviment de terres de 50.370,98 m³, 34.322,07 m³ dels quals són emprats en la mateixa obra en farciments de rases i la resta, 16.048,91 m³ (20.061,14 m³ si es considera un esponjament d’1,25), seran transportats a abocador autoritzat juntament amb les restes de demolicions, i estos dos valors seran els que representen el percentatge més gran de la gestió de residus del projecte. Es presenta un estudi de gestió de residus amb mesures per a previndre la seua generació, preveu la reutilització de terres d’excavació i la gestió dels residus no reutilitzables ni valoritzables.

Durant la fase d’explotació els residus generats seran envasos dels fertilitzants emprats en el reg per degoteig, desincrustant, etc.

e. Contaminació i altres pertorbacions

No es tracta d’un projecte l’activitat del qual comporta per si mateixa la realització emissions contaminants. Les modernitzacions de reg, que si bé en alguns casos poden reduir la massa d’excedents de fertilitzants, sistemàticament reduïxen els volums dels retorns de reg, per la qual cosa poden augmentar la concentració de fertilitzants i pesticides en estos, la qual cosa fa necessari acompanyar estes modernitzacions de mesures addicionals que permeten reduir de manera efectiva la contaminació difusa.

f. Riscos d’accidents greus i/o catàstrofes

El DA considera com a riscos els derivats del canvi climàtic que preveuen un augment de temperatures en la zona de modernització i les precipitacions extremes pròpies de la conca mediterrània, i es localitzen zones inundables per a períodes de retorn de 10, 100 i 500 anys.

S’ha considerat com a infraestructura més vulnerable el capçal de reg. La consulta al Sistema Nacional de Cartografia de Zones Inundables descarta este risc en la parcel·la a on se situa el capçal. Només hi ha una franja inundable en la vora del perímetre situat a l’est del sector per als períodes de retorn superiors. Això es deu a este efecte barrera que exercix la infraestructura de l’AP-7 per a l’evacuació de les aigües procedents dels barrancs del camí de Trullàs (Alginet) i del Tramusser (Almussafes), entre els quals està situat el sector 35, i es poden arribar a aconseguir calats superiors a 50 cm.

En qualsevol cas, la resta dels elements que ho requerisquen hauran de complir la normativa del Pla d’acció territorial per a la prevenció del risc d’inundació a la Comunitat Valenciana (d’ara en avant PATRICOVA).

El projecte se situa en una zona d’intensitat sísmica de grau VI (terratrémol lleument nociu), per la qual cosa es considera que la vulnerabilitat del projecte a esta amenaça externa és baixa. La destrucció de les infraestructures per un terratrémol no comportaria riscos rellevants i la probabilitat de succés del risc sísmic és molt baixa. No obstant això, el capçal de reg es construirà complint tota la normativa aplicable, com el Codi Tècnic de l’Edificació i la Norma de construcció sismoresistent NCSE-02.

Encara que no hi ha zones forestals pròximes, només els mateixos llits, se seguirà el que s’indica en l’annex X, Condicions particulars en matèria de prevenció d’incendis forestals en les autoritzacions de determinats usos o instal·lacions amb el risc d’incendi forestal en terreny forestal, i la zona d’influència forestal del Decret 91/2023, de 22 de juny, del Consell, pel qual s’aprova el Reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, forestal de la Comunitat Valenciana.

2. Ubicació del projecte

Es localitza en els municipis de Benifaió (252,19 ha), Almussafes (57,28 ha) i Sollana (5,54 ha); al sud dels nuclis urbans dels dos primers i a l’oest del de Sollana.

a. Ús present i aprovat del sòl

Actualment es tracta de zona amb cultius hortofructícoles, en la seua majoria (cítrics i caquis), i sòl classificat com a zona rural comuna agropecuària, zona rural protegida agrícola i de risc; la rural protegida agrícola és la més extensa.

b. Abundància relativa, disponibilitat, qualitat i capacitat regenerativa dels RN

La peculiaritat principal respecte de la seua ubicació radica en la proximitat relativa a l’Albufera, les escorrenties / els retorns de reg de la qual aboquen a l’Albufera i a la seua posició pròxima a zones mig antropitzades (polígons industrials, infraestructures viàries i conurbacions urbanístiques). Es considera d’interés la preservació d’este ús agrícola, enfront d’altres usos que puguen suposar un segellament del sòl, una pèrdua de connectivitat o un canvi de l’entorn cultural de la zona.

c. Capacitat d’absorció del medi natural

i. Àrees classificades o protegides.

El projecte de modernització de regadiu, tal com indica el DA, no afecta espais naturals protegits ni de la Xarxa Natura 2000. Es troba en els límits exteriors del parc natural, zona humida LIC/ZEPA de l’Albufera, a una distància de 0,55 km. No obstant això, la zona de modernització està inclosa dins dels límits del Pla d’ordenació de recursos naturals (PORN) de l’Albufera, aprovat pel Decret 96/1995, de 16 de maig, del Govern Valencià.

ii. Biodiversitat.

En l’àmbit del projecte es localitzen els hàbitats d’interés comunitari 1150 Llacunes costaneres, 6220 Zones subestèpiques de gramínies i anuals del *Thero-Brachypodietea*  i 7210 Torberes calcàries del *Cladium mariscus*  i amb espècies del *Caricion davallianae*.

Es localitzen espècies de flora d’interés comunitari en l’àmbit del projecte, concretament *Kosteletzkya pentacarpos*  (incloses en l’annex del Reial decret 139/2011, de 4 de febrer, per al desenrotllament del Llistat d’espècies silvestres en règim de protecció especial i del Catàleg espanyol d’espècies amenaçades).

S’han localitzat en l’àmbit d’afecció espècies invasores com ara *Ludwigia grandiflora*  i *Procambarus clarkii*  (incloses en l’annex del Reial decret 630/2013, de 2 d’agost, pel qual es regula el Catàleg espanyol d’espècies exòtiques invasores).

Des del punt de vista faunístic, hi ha espècies d’aus forestals i oportunistes com la merla comuna i el gafarró, la cadernera, el verderol comú, el carboner comú, la falcia, el puput, l’oroneta, l’oroneta cuablanca, el trist, la bosqueta, el teuladí comú, el teuladí morisc, etc. La zona d’actuació es troba pròxima a la zona de recuperació de la gavina corsa, l’arpellot de marjal, la rosseta, i el bitó i el teuladí de canyar presents en l’Albufera.

La documentació ambiental indica que en l’àmbit d’estudi es detecten les espècies faunístiques d’interés següents: aranya negra de suredes (Macrothele calpeiana), tòtil (Alytes obstetricans), tortuga d’estany (Emys orbicularis), lluenta (Chalcides bedriagai), rata penada d’horta (Eptesicus serotinus), gat salvatge (Felis silvestris), serp teuladina (Hemorrhois hippocrepis) i gripau corredor (Bufo calamita).

iii. Paisatge i llocs amb significació històrica, cultural i/o arqueològica.

La part sud-oest del sector 35 es troba dins del paisatge de rellevància regional (d’ara en avant PRR) 38 Ribera del Xúquer, inclòs dins del conjunt paisatgístic 13 Hortes i vegues de la Comunitat Valenciana. D’altra banda, la part més a l’est del sector 35 se situa dins del PRR 32 Albufera i arrossars de València, inclòs dins del conjunt paisatgístic 12 Aiguamolls del litoral valencià i sistemes agraris pròxims.

No es localitzen en l’àmbit d’actuació béns integrants del patrimoni cultural valencià. Els béns catalogats són béns immobles situats en els nuclis urbans i lluny de la zona d’actuació.

No hi ha jaciments paleontològics inventariats pròxims al traçat de les conduccions. No obstant això, sí que hi ha, encara que no es voran afectats, una sèrie de béns d’interés etnològic inventariats etnològics segons assenyala el DA.

En matèria de vies pecuàries la zona d’actuació és travessada de nord a sud per la Cañada Real de Andalucía, sobre la qual transcorre parcialment el GR Camí de Santiago de Llevant per la Comunitat Valenciana.

iv. Masses d’aigües superficials i subterrànies.

No es troben masses superficials, en la categoria de rius, afectades dins de la zona a transformar. S’observa que tots els rius (allunyats) presenten un estat global pitjor que bo (PB). Això és conseqüència, entre altres factors, del fet que en molts dels trams avaluats s’ha detectat la presència de substàncies químiques com el cipermetrín (CMA), emprat en l’agricultura.

De les masses d’aigua superficials afectades, en la categoria de llacs, estes es troben també allunyades: l’Albufera de València (L06) i els ullals de l’Albufera (L18). Segons les dades disponibles sobre l’estat de les masses d’aigua superficial del Pla hidrològic del Xúquer 2015-2021 i del seu seguiment, les dos masses d’aigua es trobaven en un estat pitjor que bo. Este estat es manté en el Pla hidrològic 2022-2027, a causa, majoritàriament, de l’estat químic, ara bé, amb una certa millora dels indicadors biològics.

Pel que fa a les aigües subterrànies, les obres projectades se situen en la unitat hidrogeològica de la Plana de València sud (codi UH– 26) i d’acord amb el Pla hidrològic del Xúquer esta massa d’aigua (identificada amb codi 080.142) es troba en mal estat global, ja que, malgrat presentar un bon estat quantitatiu, el seu estat químic és roín a causa de contaminació per nitrats i plaguicides.

3. Característiques de l’impacte potencial

a. Efecte sobre l’atmosfera

Els efectes sobre este factor es produiran, sobretot, durant la fase de construcció i afectaran la qualitat de l’aire i els nivells de soroll, a causa de l’augment de partícules sòlides en suspensió pels treballs d’excavació de rases i el transport de materials, i per l’ús de maquinària, cosa que afectarà principalment la vegetació i en menor mesura vivendes aïllades que es troben pròximes. Durant la construcció es realitzarà el reg de camins, accessos i zones d’actuació, es protegirà la càrrega i s’estabilitzaran apilaments i depòsits, per a disminuir les partícules en suspensió; el correcte manteniment de la maquinària complint la legislació vigent d’emissions i de sorolls; es limitarà la velocitat i s’evitarà la circulació nocturna de vehicles d’obra per nuclis urbans, i, en cas que siga necessari, es controlaran les emissions sonores en vivendes aïllades pròximes a l’obra.

El DA indica que, amb el canvi de reg per gravetat a reg per degoteig, es produïx una disminució en les emissions indirectes de gasos d’efecte hivernacle i un augment de l’activitat i el desenrotllament vegetatiu, la qual cosa suposa una major absorció de CO2 per a la mateixa superfície i cultiu. Amb la finalitat de mitigar els impactes del canvi climàtic, el subministrament energètic dels capçals de reg s’ha previst mitjançant la instal·lació de panells fotovoltaics aïllats de la xarxa elèctrica, de manera que es reduïxen les emissions indirectes de gasos d’efecte hivernacle. Així mateix, mitjançant la modernització, hi haurà un estalvi efectiu d’aigua; a més, la instal·lació de comptadors volumètrics en els capçals de reg i en cada una de les preses a parcel·la permetrà controlar consums no autoritzats i detectar fugues en el sistema.

b. Efectes sobre el sòl i la geomorfologia

La xarxa de transport és d’escassa longitud en relació amb la xarxa de distribució. Discorre majoritàriament per l’interior de parcel·les agrícoles, excepte un tram que discorre per camins existents. Les canonades de la xarxa de distribució s’instal·laran, la immensa majoria, allotjades en els camins existents. La seua instal·lació s’ha previst mitjançant rases i posterior reposició del ferm. L’SRX promourà la realització de bones pràctiques agrícoles amb l’objectiu, entre altres, d’evitar la degradació del sòl.

c. Efectes sobre la hidrologia superficial i subterrània

Els efectes de la modernització sobre les masses d’aigua en la fase de funcionaments són una reducció de la pressió per extraccions en zona de reg i una disminució dels retorns de reg. En la fase de funcionament es produirà un estalvi d’aigua estimat en 0,870 hm³/any (de 2,268 a 1,398 m³/any). No obstant això, el volum de retorns superficials passa de 0,578 a 0,000 hm³/any. Els retorns subterranis passen de 0,549 hm³/any a 0,358 hm³/any, es reduïxen 0,19 hm³/any.

Quant als efectes globals sobre l’Albufera, cal indicar que l’estudi d’estos efectes correspon a àmbits superiors de planificació, efectes estudiats a través de la tramitació ambiental de la planificació hidrològica.

El manteniment de la xarxa tradicional de séquies permetrà gestionar l’escorrentia superficial dels camps i la seua arribada a l’Albufera, així com permetre la recàrrega d’aqüífers costaners. També es mantindran aquells punts o àrees a on les infraestructures hidràuliques mantenen ecosistemes d’interés per a la conservació en el context local.

El DA preveu una sèrie de mesures de vigilància i control de les aigües superficials i subterrànies, inclosos els retorns de reg. La vigilància i el control de l’aqüífer de la Plana de València es durà a terme a través de les dades contingudes en el Sistema d’informació de l’aigua de la CHX. Es realitzaran controls mensuals qualitatius de les masses d’aigua utilitzant els pous de sequera que es deixaran d’usar. Els mostrejos seguiran els criteris tècnics inclosos en la Directriu núm. 2: Directrius cientificotècniques per a l’establiment de sistemes de monitoratge automàtic per al control i seguiment de la qualitat de l’aigua i dels retorns de reg elaborats pel Consell Superior d’Investigacions Científiques (CSIC) en el marc del Pla per a la millora de l’eficiència i la sostenibilitat en regadiu.

Per a mesurar la possible disminució de retorns, es realitzarà el seguiment de cabals/nivells en una de les séquies principals que travessa els sectors objecte de modernització i mitjançant consulta al Programa de seguiment de les zones humides que du a terme la Generalitat Valenciana.

Dins de la zona d’estudi es disposa d’un punt de control de la Xarxa Oficial de Piezometria del Ministeri per a la Transició Ecològica i el Repte Demogràfic (punt de control 08.26.015) amb registres des de 2002. Tan sols es proposa aprofitar el sondeig 2929-2-0044 existent com a nou punt de control, situat pròxim al capçal de reg.

Quant a la qualitat de les masses d’aigua superficials, es planteja el seguiment de les aigües superficials que travessen el sector 35 mitjançant dos punts de mostreig manual situats en una de les séquies principals, concretament en l’entrada (CE001) i eixida (CS001) del sector de la séquia del Molí Vell – séquia de l’Assarb. També s’inclou el seguiment d’un ullal representatiu pròxim a la zona a modernitzar, que correspon bé a l’ullal de la séquia Llauradora, bé a l’ullal del barranc (CU001).

D’altra banda, es proposa la implantació de dos punts addicionals de control de qualitat de les aigües subterrànies a l’existent amb codi 08-142-CA006, que pertany a la CHX. Dels pous en explotació que actualment hi ha en la zona (IGME, 2022), es podrien emprar per a la presa de mostres el sondeig 2929-2-0066, a l’O, i el sondeig 2929-2-0045 al SE, amb la finalitat d’avaluar la seua qualitat.

El control de l’adobament, aspecte fonamental per a evitar l’augment de la salinitat en el sòl, es realitzarà mitjançant la instal·lació de sondes de conductivitat. La modernització permetrà minimitzar les pèrdues per percolació d’abonaments, a través del control de la freqüència i dosi en la seua aplicació. Amb este control es millorarà l’estat qualitatiu dels aqüífers subjacents i es generarà un impacte positiu sobre la qualitat de les aigües. L’ús d’inhibidors de la nitrificació o l’ús de fòsfor en formulacions altament assimilables per les plantes permet millorar el control de les pèrdues per percolació. Les obres de modernització permetran, així mateix, l’aplicació de pràctiques de cultiu ecològic mitjançant la implantació de conduccions de distribució diferenciades.

Un altre dels efectes de la modernització pot ser la pèrdua de connectivitat ecològica a través de desguassos i séquies, per la qual cosa, perquè no es genere este efecte, el DA preveu la conservació de la xarxa de séquies, la qual cosa contribuirà a esta connectivitat.

d. Efectes sobre la flora i la vegetació

Durant la fase de construcció, es produirà la destrucció física i la degradació indirecta de la vegetació fonamentalment per la generació de pols en l’àmbit de treball. S’afectarà alguns fruiters per la instal·lació de les xarxes de transport, que es reposaran immediatament quan es concloga l’execució de la instal·lació. Es proposen mesures preventives habituals en les obres.

S’han previst mesures correctores per a la prevenció i correcció dels impactes previstos, si bé hi ha aspectes puntuals com el tractament d’espècies exòtiques i invasores sobre les quals s’hauran d’especificar les mesures a adoptar.

e. Efectes sobre la fauna

A conseqüència dels moviments de terres, es pot produir una afecció directa als exemplars de microfauna que viuen en estes zones, ja que la fauna amb més mobilitat, com ara aus i mamífers, es podrà desplaçar a àrees pròximes.

En cas que es localitzen nius o ventrades d’espècies protegides, es pararan les activitats i s’informarà els organismes o servicis de l’administració competent, perquè disposen les actuacions necessàries per a manipular-los o traslladar-los. S’evitaran infeccions de musclo zebrat (Dreissena polymorpha) i cloïssa asiàtica (Corbícula fluminea) si s’empraren equips que estiguen en contacte amb l’aigua. Per a fer-ho, el contractista de les obres aplicarà el protocol general de desinfecció que establix la CHX per al musclo zebrat.

Durant la fase d’explotació, les séquies tradicionals excavades en terra que queden inutilitzades es conservaran i mantindran en bon estat i amb un cabal mínim necessari per a permetre que tinguen funcionalitat ecològica. El DA assenyala que les més importants són la séquia de la Mocarra, la séquia del Molí Vell, la séquia de la Font Nova i la séquia Rojosa. També es destaca un ramal que ix de la séquia del Molí Vell cap al sud del sector 35 i enllaça amb la séquia de l’Assarb en la zona a on es troba l’EDAR de l’Albufera sud. Els gastos de conservació i manteniment seran sufragats per tots els regants de la comunitat, que abonen anualment a la Junta de Govern i a la Junta Local una quota de sequiatge i escurada per a la conservació de les séquies.

f. Efectes sobre espais naturals i de la Xarxa Natura 2000

Es preveu una millora en la qualitat ambiental de l’espai de la Xarxa Natura 2000 corresponent a l’Albufera, a causa de les aportacions directes d’aigua procedent del Xúquer que es realitzaran a conseqüència dels estalvis.

g. Efectes sobre la salut humana

El DA indica que la zona d’actuació es correspon amb explotacions agrícoles amb edificacions comptades. Per este motiu les afeccions generades pel pas de maquinària (soroll, pols, etc.) seran molt escasses.

h. Efectes sobre el patrimoni cultural

Si bé en principi no es generaran impactes sobre el patrimoni cultural, com a mesura preventiva es realitzarà un seguiment arqueològic durant la fase d’obres en el qual s’efectuarà un registre de les seccions obertes pels moviments de terra. Cal destacar la presència de la calçada romana Via Augusta en la zona de transformació, coincident amb la CV-42, per la qual cosa caldrà parar especial atenció durant el moviment de terres, encara que s’ha d’indicar que l’encreuament amb esta carretera es realitza mitjançant perforació horitzontal.

En fase d’obres, i amb la finalitat de conservar els usos propis de la via pecuària Cañada Real de Andalucía, s’adoptaran mesures cautelars per a garantir el trànsit ramader i els seus altres usos complementaris. En esta fase s’haurà de comprovar que la resta d’infraestructura de reg, com els hidrants, no envaïx el seu domini.

i. Efectes sobre el paisatge

Pel que fa al paisatge, la major part de les infraestructures es construiran soterrades. Per la qual cosa, una vegada finalitze la fase d’obres, el major impacte sobre el paisatge es produirà per la presència del capçal de reg. S’aplicaran mesures d’integració com ara la disposició d’una barrera vegetal en el seu perímetre, l’adaptació dels colors dels edificis als de l’entorn o disposar teules en les cobertes. Ateses les mesures d’integració previstes i tenint en compte que es restaurarà la zona d’obres, l’impacte es valora com a moderat.

j. Efectes sobre infraestructures de l’entorn

Les xarxes de transport i distribució són obres lineals que afecten diferents servicis com les séquies del mateix regadiu. Es produïxen també encreuaments i paral·lelismes amb camins, carreteres i línies ferroviàries. S’ha previst la reposició de les infraestructures afectades presents en la zona, que són fonamentalment camins i séquies, que quedaran en servici després de l’execució de les obres. La xarxa de séquies es manté, i les que queden afectades per les obres seran reposades al seu estat original. També es conservaran els elements de la infraestructura i l’equipament de reg original de valor patrimonial, que queden obsolets després de la completa modernització.

k. Vulnerabilitat del projecte davant del risc d’accidents greus o catàstrofes

El DA inclou una anàlisi que preveu el risc de catàstrofes per variacions extremes de temperatura, precipitacions, inundació d’origen fluvial i fenòmens sísmics, així com el risc d’accidents per incendis i abocaments químics, i la vulnerabilitat del projecte tenint en compte els anteriors. Conclou que la zona presenta una elevada vulnerabilitat per temperatures extremes, ja que les necessitats hídriques dels cultius s’incrementaran a causa de l’augment de l’evapotranspiració, i que un increment de les precipitacions pot ocasionar pèrdues en les collites si es concentren localment en les àrees de cultiu. Un dels objectius del projecte és l’estalvi del recurs hídric, per tant constituïx una mesura d’adaptació que contribuïx a reduir esta vulnerabilitat, perquè es realitza un consum més eficient que permet la seua disponibilitat en períodes d’escassetat.

El promotor informa que el projecte no presenta vulnerabilitat davant de riscos d’inundació d’alta probabilitat (T = 10 anys), mentres que té una baixa vulnerabilitat davant de riscos de menys probabilitat (T = 100 anys i T = 500 anys), i l’escenari més desfavorable és el corresponent a l’escenari d’esdeveniments extrems (T = 500 anys), en què la vulnerabilitat del projecte és un poc més elevada, sobretot en l’est del sector 35. No obstant això, en cas que es produïsquen inundacions en la zona, no es preveuen afeccions destacables al medi ambient a conseqüència del projecte.

D’altra banda, en estar la zona d’actuació situada dins de l’àmbit de la Comunitat Valenciana, s’ha consultat també la cartografia temàtica PATRICOVA. Segons eixa cartografia, la zona objecte d’estudi té, en general, un risc d’inundació baix i està afectada parcialment per una zona de perillositat de caràcter geomorfològic (tàlvegs i barrancs de fons pla, amb nivell de perillositat 7), en la qual la vulnerabilitat del territori és baixa i en cas que es produïsquen inundacions en la zona, no es preveuen afeccions destacables al medi ambient.

Tal com indica el DA, la zona de sismicitat en la qual es troba el projecte té uns valors d’intensitat de grau VI (lleument nociu). L’única edificació del projecte és el capçal de reg, la qual estarà construïda complint la normativa aplicable, com el Codi Tècnic de l’Edificació i la Norma de construcció sismoresistent NCSE-02, i es considera que la vulnerabilitat és molt baixa.

D’altra banda, el risc d’incendi és baix durant la construcció i molt baix en el funcionament. El promotor indica que seguirà el que indica la normativa forestal.

Conclusió

El projecte, en fase d’obres, amb les mesures correctores proposades i les mesures de vigilància ambiental, no és previsible que genere efectes ambientals significatius.

En fase de funcionament, la disminució dels retorns de reg resultant d’este projecte pot generar efectes acumulatius sobre el parc natural de l’Albufera, efectes que es corregixen a través de la planificació hidrològica aportant els estalvis de la modernització directament a l’Albufera des del Xúquer, cabals de qualitat que estan millorant la qualitat de les aigües del llac. No obstant això, les masses d’aigua superficials i subterrànies han de ser objecte de control i vigilància en l’entorn de la modernització sense perjuí de la vigilància global que establisca l’òrgan de conca en els instruments de vigilància i control establits i aquells específics dirigits a la vigilància de les zones humides.

Com a qüestió annexa, i com que es tracta de sector situat al nord del riu Magre i els retorns superficials del qual nodrixen el llac de l’Albufera, es considera que la conservació de l’ús agrícola dels terrenys és fonamental per a evitar altres usos que puguen suposar un segellament significatiu del sòl, així com per a evitar la desaparició de l’entorn cultural dels regadius de l’SRX i el manteniment de la connectivitat amb l’espai natural.

Finalment, cal assenyalar que l’avaluació ambiental estratègica duta a terme en el marc del nou pla hidrològic de la demarcació hidrogràfica del Xúquer (Programació 2022-2027), amb la valoració conjunta de les pressions que hi ha en la conca, ha sigut rellevant en l’avaluació de l’impacte ambiental del projecte.

Consideracions jurídiques

El projecte constituïx un supòsit d’avaluació d’impacte ambiental simplificada, d’acord amb l’article 7.2 de la Llei 21/2103, de 9 de desembre, en concordança amb l’epígraf Grup 1 c 1r, Projectes de consolidació i millora de regadius en una superfície superior a 100 ha (projectes no inclosos en l’Annex I) del seu Annex II.

L’expedient ha seguit el tràmit previst en la secció 2a, capítol II del títol II de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d’avaluació ambiental.

L’article 9.1 del Decret 147/2023, de 5 de setembre, del Consell, d’aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori, atribuïx a la Direcció General d’Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental la competència en l’avaluació ambiental estratègica i l’impacte ambiental, inclosos els sistemes indicadors i les avaluacions ambientals.

Per tot el que s’ha exposat, a proposta del Servici d’Avaluació d’Impacte Ambiental, i amb el vistiplau del subdirector general d’Avaluació Ambiental i Paisatge, amb l’ús de les atribucions que tinc,

RESOLC

*Primer*

Estimar que el Projecte d’obres ambientals i de modernització de regadius de la séquia Reial del Xúquer. Xarxa de distribució sector 35, sense perjuí de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, no tindrà efectes significatius sobre el medi ambient i no requerix una avaluació d’impacte ambiental ordinària, sempre que s’ajuste a les previsions del projecte, el DA i els termes d’este informe, en particular:

1. Es realitzarà el seguiment arqueològic de les obres i de tots els moviments de terres, fins i tot els xicotets. En cas que apareguen restes integrants del patrimoni cultural, s’actuarà seguint les directrius de la Llei 4/1998. Caldrà vetlar per la conservació i restauració d’elements culturals lligats al regadiu.

2. El promotor i l’entitat beneficiària (SRX) tindran en compte la perillositat per inundació existent en l’àmbit i hauran d’adaptar les infraestructures que ho requerisquen al que es disposa en l’article 21 de la normativa del PATRICOVA.

3. Els RCD es gestionaran a través de gestor autoritzat i la neteja de formigoneres es realitzarà en els llocs propis per a este fi, i s’evitarà la neteja en els cultius.

4. L’eliminació de les espècies exòtiques invasores es realitzarà d’acord amb el Decret 213/2009, de 20 de novembre, del Consell, pel qual s’aproven mesures per al control d’espècies exòtiques invasores a la Comunitat Valenciana.

5. S’evitarà la realització d’actuacions que suposen un segellament rellevant del sòl, suposen una desaparició de l’entorn cultural i agrari lligat als regadius de l’SRX o la pèrdua de connectivitat amb el parc natural (afecció a séquies, camins tradicionals, disminució de la superfície de cultiu, per exemple).

6. Els cabals estalviats pel canvi de tècnica de reg s’hauran de destinar a cabal ambiental de l’Albufera. Els recursos estalviats no es podran destinar a altres zones de reg, ni a ampliacions de les actuals zones regables, ni a altres usos en la conca del Xúquer o en altres conques hidrogràfiques. Quant als cultius, una vegada executada la modernització, no es podran substituir per cultius amb més exigència hídrica o a intensificacions de la producció que requerisquen un increment de la demanda hídrica més enllà dels seus drets concessionals minorats després de l’assignació de les compensacions amb destinació al cabal ambiental de l’Albufera. Els òrgans de govern de l’SRX informaran els usuaris sobre límits de consum i sobre els cultius que s’adapten als consums previstos, i hauran de canviar o incloure en les respectives ordenances, si és el cas, el que a este efecte siga procedent.

7. S’inclourà en el PVA el control de les aigües superficials i subterrànies. Els resultats del PVA seran remesos pel promotor a l’òrgan substantiu i a l’òrgan gestor de l’Albufera amb periodicitat anual, excepte disposició d’estos organismes en contra. Si de la coordinació entre els diversos organismes implicats es decidix modificar esta vigilància, o que la vigilància es faça a través d’altres mitjans amb la finalitat de no duplicar els controls que s’estan establint, esta modificació es comunicarà a l’òrgan ambiental i no serà necessari, atés que este fet no comportaria noves afeccions ambientals, modificar esta resolució. S’haurà de realitzar:

– Control quantitatiu. Es registrarà el volum d’aigua de reg enviada des del capçal i en cada una de les preses a parcel·la. S’hauran d’incloure controls del nivell freàtic (piezòmetres).

– Controls qualitatius. S’hauran d’incloure controls de qualitat d’aigües subterrànies i superficials que ajuden a conéixer l’estat abans i després de les obres i vore com evolucionen, per a fer-ho es requerix la instal·lació de piezòmetres instrumentalitzats amb sondes multiparamètriques.

– Mesurament en continu de temperatura i conductivitat.

– Anàlisi de la qualitat de les aigües. Els paràmetres de control són els indicats en els criteris tècnics inclosos en la directriu número 2 del CSIC, abans indicada. Amb caràcter mensual (CE i NO3), trimestral (NO2, NH4 i PO4) i semestral (plaguicides i components majoritaris: calci, magnesi, sodi, potassi, carbonat, bicarbonat, clorur i sulfat).

8. Es mantindrà la xarxa de séquies. Les séquies, encara que es deixen sense ús, mantindran la seua funció de reg dels arrossars i drenatge de les aigües de l’Albufera. Les séquies de reg afectades per l’actuació s’hauran de reconstruir amb la mateixa tipologia constructiva i utilitzant els mateixos materials que les conformen.

S’inclourà un apartat pressupostat en el projecte que preveja millores en l’entorn natural (manteniment de tanques, riberes, alineacions d’arbratge, manteniment de punts d’aigua, passos i refugis de fauna, etc.), i actuacions de restauració de la xarxa tradicional de vies hidràuliques, séquies i barrancs que transiten al llarg de zones d’ullals, fonts, molins, àrees de reserva i altres elements naturals amb cultius tradicionals, horts i zones naturals que connecten amb l’Albufera.

En la zona de séquies es restaurarà el bon estat ecològic i es durà a terme control/erradicació d’espècies exòtiques invasores, amb la finalitat de garantir la presència de vegetació aquàtica i la conservació d’espècies protegides. Les operacions de drenatge, neteja i pelada s’hauran de desenrotllar amb les garanties necessàries per a la conservació d’espècies protegides, respectant els períodes de nidificació i cria, i salvaguardant els exemplars de bivalves autòctons.

10. Es realitzaran bones pràctiques agrícoles (BPA), com ara l’ús de tècniques d’agricultura de conservació com el conreu mínim o una capa verda típica d’hivern (Oxalis sp. i vegetació ruderal, etc.).

En cas que es detecte un ascens significatiu de la salinitat del sòl, serà necessari introduir un reg a manta amb la periodicitat necessària per a la conservació de la qualitat i capacitat productiva del sòl.

12. El capçal de reg s’integrarà paisatgísticament, cuidant la seua arquitectura i disseny, i ajustant-la en la mesura que siga possible a les tradicions locals. Per als acabats de l’edificació s’empraran colors ocres, marrons, verds i altres colors concordes amb l’entorn, i s’utilitzarà teula àrab per a la coberta.

El tancament exterior de la parcel·la es realitzarà en tons marrons/ocres/verds, ja que estos colors s’adapten bé a l’entorn. Es disposarà d’una barrera vegetal d’espècies vegetals de port vertical (Cupressus sempervirens o similar).

13. Els punts d’il·luminació del capçal de reg en l’exterior hauran de ser apantallats i enfocaran el feix cap al sòl, per a evitar la dispersió lumínica i la contaminació del cel nocturn. S’haurà d’evitar el reflex de llum en superfícies metàl·liques.

La disposició dels panells fotovoltaics sobre l’edificació del capçal de reg es farà mitjançant superposició (en paral·lel) amb els elements constructius de coberta, o no es permetran inclinacions diferents de les de la mateixa coberta que impliquen un augment de la visibilitat d’estos.

*Segon*

D’acord amb el que preveu l’article 47 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:

A. L’informe d’impacte ambiental es publicarà en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*, sense perjuí de publicar-lo en la seu electrònica de l’òrgan ambiental.

B. L’informe d’impacte ambiental perdrà la vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*, no s’ha autoritzat el projecte en el termini màxim de quatre anys des de la publicació, llevat que s’acorde la pròrroga de la vigència de l’informe d’impacte ambiental.

C. L’informe d’impacte ambiental no serà objecte de cap recurs, sense perjuí dels que, si és el cas, siguen procedents en via administrativa o judicial contra l’acte, si és el cas, d’autorització del projecte.

*Tercer*

L’òrgan substantiu publicarà en el butlletí oficial corresponent la decisió d’autoritzar o denegar el projecte, en els termes que preveu l’article 48 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre.

  

València, 11 de juliol de 2024

Miguel Ángel Ivorra Devesa

Director general d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental