Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9093, del 26-05-2021 (2021/5624)

RESOLUCIÓ de 17 de maig de 2021, de la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 17/19-AIA Calp.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9093

Data del DOGV
:   26-05-2021

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2021/5624


Data del document
:   17-05-2021

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica
    * Calp
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 17 de maig de 2021, de la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 17/19-AIA Calp. [2021/5624]  
De conformitat amb l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 17/19-AIA Calp.  
  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 17/19-AIA.  
Títol: Ampliació de piscifactoria de gàbies flotants.  
Promotor: NIORDSEAS, SLU.  
Òrgan substantiu: Secció de Pesca Marítima de la Direcció Territorial d'Agricultura. Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural d'Alacant.  
Ref. òrgan substantiu: ANIA/03.0018.  
Localització: Calp (Alacant)  
  
Descripció del projecte. Alternatives.  
El projecte consisteix en l'ampliació d'una explotació d'aqüicultura existent enfront de les costes de Calp (Alacant) i la seua transformació en una granja de producció ecològica. Aquesta actuació entra dins de l'estratègia de reestructuració de la producció del grup Andromeda en les costes de Calp i Altea.  
La reestructuració contempla 2 accions:  
- El desmantellament d'una granja existent a Altea, amb capacitat de producció 241 t/any i concessió de 9,8 ha de DPH (Expedient: 98/8175-ZTN) situada en l'àmbit del LIC «Serra Gelada i litoral de la Marina Baixa». El desmantellament d'aquestes instal·lacions ja s'ha produït amb data 4 de setembre de 2018.  
- Ampliació de la granja existent a Calp (Expedient: 119/3877-YCC).  
La granja a ampliar és una instal·lació autoritzada per la Resolució de 7 de juny de 2001, de la Direcció General de Pesca i Comercialització Agrària, amb número de registre 023, que produeix 214 t/any d'orada, llobarro, corbina i letxa. Se situa al SO del port de Calp i es compon de 12 gàbies de 20 m de diàmetre, ocupant un polígon de 95.232 m².  
  
L'objecte del projecte és l'abandó de la instal·lació existent i el seu trasllat a una nova ubicació ampliant la producció fins a una capacitat màxima de 3.000 t/any de peix en règim d'aqüicultura ecològica.  
  
Els antecedents administratius del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental estan inclosos en els expedients 119/9699-WLE (granja marina per al cultiu intensiu d'orada i llobarro en la costa d'Alacant, a 3,3 km del port de Calp) i 20/0598-GJJ (granja marina d'orada, llobarro i corbina enfront de les costes de Calp). L'expedient 20/0160-POF va finalitzar amb declaració d'impacte ambiental desfavorable.  
  
S'han analitzat les següents alternatives:  
- Alternatives en relació amb la ubicació: La zona presenta moltes restriccions espacials:  
- Cap al Sud-Sud-oest: LIC «Serra Gelada i Litoral de la Marina Baixa».  
- Cap al nord-nord-est: àrees de creixement coral·ligen i més enllà, l'eixida de l'emissari submarí de Calp.  
- Mar endins, la isòbata de 50 m defineix el límit inferior de la zona de treball de l'arrossegament.  
- Cap a terra es perd profunditat. Es pretén superar els 35 m de profunditat en l'àrea de cultiu per raons de seguretat hidrodinàmica i per a augmentar les taxes de renovació.  
A aquestes raons s'afig la sensibilitat de la població local pels aspectes paisatgístics. Per tot això, s'opta per mantenir i ampliar la ubicació actual.  
- Alternatives en relació amb la mena de producció: producció convencional enfront de producció ecològica, que implica:  
- L'ús exclusiu de pinso certificat, amb garantia de sostenibilitat en l'ús de matèries primeres.  
- Limitació en l'ús de tractaments veterinaris.  
- Es planteja el projecte d'explotació amb una densitat màxima de cultiu de 15 kg/m³, la qual cosa suposa una producció anual de 3.000 t/any, quantitat inferior a la capacitat màxima de la instal·lació que és de 4.000 t/any.  
També s'opta per no introduir una plataforma d'alimentació, que suposaria major impacte paisatgístic, en tractar-se d'una estructura fixa que destacaria sobre la resta de la instal·lació.  
La ubicació triada per a l'explotació aqüícola se situa a 1,9 milles nàutiques, rumb 229° des del port de Calp (Alacant), en fons de profunditat compresa entre els 38 i 46 metres. La superfície del polígon de la concessió és de 55 ha, delimitant un rectangle de 1.100 x 500 m.  
  
Les coordenades dels vèrtexs de la concessió són les següents (Dàtum WGS84/ETRS89):  
  
Punt Coordenades Profunditat (m)  
 Latitud Longitud   
A 38° 36,953 N 0° 01,874 E 41  
B 38° 37,184 N 0° 02,573 E 38  
C 38° 36,935 N 0° 02,706 E 46  
D 38° 36,705 N 0° 02,008 E 46  
Punt central 38° 36,944 N 0° 02,290 E 44  
  
  
Aquestes coordenades corresponen a la modificació presentada el 30 de setembre de 2019.  
La instal·lació constarà de 45 gàbies flotants de 25 metres de diàmetre i 22,5 metres de profunditat (dels quals 7,5 m corresponen a profunditat de con), amb un volum aproximat de 8.600 m³ cadascuna.  
  
Les gàbies s'agruparan en tres estructures flotants independents de 5 x 3 gàbies cadascuna, formades per boies, caps i contrapesos, capaços de suportar els esforços produïts pels agents ambientals sobre les gàbies, absorbir els esforços dinàmics i transmetre les tensions als fondejos, mitjançant cables i cadenes.  
Les xarxes de contenció seran de fil sintètic d'alta resistència, resistents a l'acció de raigs ultraviolats, de malla sense nusos. S'utilitzen 3-4 grandàries de malla diferents en un cicle de cultiu complet que es van canviant d'acord amb el creixement dels peixos.  
Els grups de 5 x 3 gàbies s'orientaran cap al sud-est, paral·lels entre si i amb les línies de fondejament entrellaçades per al màxim aprofitament de l'espai de la concessió.  
Les instal·lacions comptaran amb llastos rígids destinats a donar estabilitat als elements enfront dels corrents. Les xarxes es prologaran per damunt del nivell de la mar per a evitar salts de peixos i predadors. A més, sobre cada gàbia es col·loca una xarxa fixa a la barana, amb una estructura central que alça la xarxa per a evitar atacs d'ocells.  
El perímetre de la instal·lació se senyalitzarà d'acord amb els requisits de les autoritats marítimes competents, mitjançant balises fondejades en els extrems del rectangle que forma la concessió i en els punts intermedis dels seus dos laterals llargs.  
La capacitat de producció màxima serà de 3.000 t/any de peix per al total de les espècies (orada, llobarro i corbina). Atesos els plans de sembres i pesques, les proporcions teòriques de cada espècie són les que es mostren en la taula següent:  
  
Espècie Sembres Pesques  
Corbina 11 % 40 %  
Orada 38 % 25 %  
Llobarro 51 % 35 %  
  
  
No obstant això, aquestes proporcions poden variar en funció de l'evolució dels cultius i les condicions de mercat, entre altres qüestions. Per això, es considera més adequat parlar de volum total de producció i espècies autoritzades, sense assignar percentatges a cada espècie.  
  
En el pla de producció se seguiran totes les especificacions de l'aqüicultura ecològica recollides en el pla de gestió.  
Les sembres d'alevins d'orada i llobarro es realitzaran preferentment entre els mesos d'abril i agost, mentre que les de corbina es concentraran durant els mesos d'abril a juliol.  
Una vegada iniciat el procés extractiu, les pesques es realitzaran pràcticament al llarg de tot l'any. L'estratègia comercial definirà els períodes de pesca més interessants en funció de les condicions dels mercats i el creixement dels peixos, amb la restricció que les càrregues màximes es limitaran als 15 kg/m³.  
En les primeres fases l'aliment es distribuirà a mà en diverses preses al llarg del dia. A partir dels 50 grams el pinso es dosarà amb canó.  
  
La gestió sanitària dels cultius es regula en el pla veterinari i de seguretat, els aspectes de neteja i desinfecció es descriuen en el pla de bioseguretat i la gestió de la producció es descriu en el manual de gestió ecològica.  
  
Tramitació administrativa.  
El 7 de març de 2019 la Subdirecció General de Pesca remet el projecte d?»ampliació d'instal·lació d'aqüicultura en gàbies flotants» i documentació complementària a l'efecte de l'inici del procediment d'avaluació d'impacte ambiental pel tràmit ordinari.  
El 28 de maig de 2019 la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental requereix esmena de l'expedient a la Subdirecció General de Pesca, en concret la remissió del certificat de realització del tràmit d'informació pública i de determinats informes sectorials essencials per a la resolució de l'expedient.  
El 30 de setembre de 2019, la Subdirecció General de Pesca remet diversos informes sectorials d'entre els requerits. Es remet així mateix modificació del projecte, consistent en el desplaçament de la concessió aproximadament 118 metres cap a l'est, fora dels límits de LIC «Serra Gelada i litoral de la Marina Baixa» i de l'àmbit del PORN del «Parc Natural de Serra Gelada». La resta de característiques del projecte roman inalterat respecte a la sol·licitud inicial.  
El 4 d'octubre de 2019 té entrada en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental un ofici de la Subdirecció General de Pesca en què s'adjunten informes sectorials addicionals.  
El 22 de novembre de 2019 es reitera la necessitat d'aportar el certificat d'informació pública per a completar l'expedient administratiu.  
  
L'11 de desembre de 2019, la Subdirecció General de Pesca remet el certificat requerit.  
D'altra banda, el 12 de març de 2020, detectat que el projecte sol·licitat pot suposar un impacte paisatgístic, es requereix a la Subdirecció General de Pesca que recapte informe referent a l'òrgan competent en matèria de paisatge.  
Així mateix, el 27 de març de 2020, detectat per la Subdirecció General de Pesca un error en el certificat d'informació pública, remitent certificat esmenat en els termes oportuns.  
Finalment, amb data 9 de juny de 2020, la Subdirecció General de Pesca remet l'informe emés pel Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge.  
  
Informació pública.  
La informació pública es va realitzar mitjançant publicació de l'anunci de la Direcció Territorial d'Alacant en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana número 8400, de 10 d'octubre de 2018.  
D'acord amb el certificat emés el 18 de març de 2020 pel secretari de la Direcció Territorial de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica d'Alacant, durant el període d'exposició pública esmentat, s'han presentat les següents al·legacions:  
- 22 de novembre de 2018 Ajuntament de Calp.  
- José Rafael García March.  
- Juan Carlos Pérez Valenzuela.  
- Associació d'Empresa i Comerç Calp (AEMCO).  
- Josefa Conesa Belda.  
L'ajuntament de Calp dona trasllat de les 4 al·legacions rebudes en les seues dependències, a les quals al·ludeix el certificat d'informació pública de la direcció territorial.  
- José Rafael García March aporta carta de l'institut universitari d'investigació al medi ambient i ciència marina (IMEDMAR-UCV) de la Universitat Catòlica de València, de 26 d'octubre de 2018.  
  
La carta indica que en els caps de la instal·lació d'aqüicultura es van trobar milers d'exemplars juvenils de mol·luscos bivalves del gènere Pinna, en la seua majoria pertanyents a l'espècie P. rudis, encara que un 10 % corresponen a l'espècie P. nobilis. Aquesta última espècie està catalogada en l'Ordre TEC/1078/2018, de 28 de setembre, com a espècie en estat crític.  
Així, aquestes instal·lacions constitueixen eficaços punts d'implantació d'aquests juvenils i un lloc idoni per a recol·lecció amb finalitat d'estudi, investigació i possibilitats de recuperació de la població natural.  
- Juan Carlos Pérez Valenzuela exposa que ja l'any 2012 es va sol·licitar una ampliació de la piscifactoria que va ser rebutjada per totes les comunitats de propietaris de primera i segona línia de platja (s'al·ludeix a 17 comunitats de propietaris del municipi de Calp) i per tots els sectors turístics, empresarials, (?).  
S'argumenta que l'única indústria de Calp és el turisme i que la seua font de riquesa són les platges i la mar. Es considera evident l'impacte visual de l'activitat des dels pisos de primera línia de platja i per a tots els usuaris de les platges.  
Així mateix, es considera que l'espai limitat de la badia i del port haurien d'utilitzar-se per al foment dels esports i negocis nàutics.  
  
- Associació d'Empresa i Comerç Calp (AEMCO). S'exposa que, després de consultar a la universitat de ciències marines, a experts en conservació marina i a empresaris del sector turístic i marí, i per considerar que l'impacte ambiental que generaria l'ampliació de la piscifactoria seria contraproduent per al turisme de Calp, es manifesta el vot desfavorable d'aquesta associació a l'ampliació de la piscifactoria.  
  
- Josefa Conesa Belda considera que no s'hauria de permetre l'ampliació de les instal·lacions de gàbies flotants, perquè produeixen brutícia, contaminació i alteració de la fauna marina pel pinso i antibiòtic. Conclou que si les platges no estan netes, es perjudicarà el turisme.  
  
- A més, el mateix Ajuntament de Calp acorda presentar escrit d'al·legacions a l'autorització de l'ampliació de la granja marina:  
1. L'estudi d'impacte ambiental manca de l'estudi d'alternatives viables exigit per la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
2. La ubicació proposada no respon a criteris de planificació, i pot atendre's a la zonificació proposada per la mateixa conselleria d'Agricultura en el seu estudi de caracterització de les zones del litoral de la Comunitat Valenciana per al seu ús en aqüicultura.  
3. No existeix un estudi detallat dels corrents de la badia on es pretén instal·lar la granja marina, estimant-se a partir de dades preses enfront de les costes de la Vila Joiosa, en un altre àmbit espacial i en una època on no existeix estratificació de la columna d'aigua. No s'ha realitzat un estudi de camp amb mesuradors de corrent.  
4. No s'estudien els efectes sobre les poblacions de peixos salvatges, derivats dels nutrients alliberats al mitjà i de la presència d'individus procedents de l'explotació.  
Contestació del promotor a les al·legacions:  
A) Al·legacions de l'Ajuntament de Calp:  
1. En relació amb l'al·legació relativa al fet que l'estudi d'impacte ambiental manca d'un estudi d'alternatives viables, l'estudi d'impacte ambiental inclou un estudi d'alternatives que justifica la ubicació i el procés productiu. Per a l'emplaçament es van considerar diversos factors, com la distància a les zones protegides i a les comunitats bentòniques més sensibles, els accessos marítims al port de Calp, distància a la costa per a minimitzar la seua visibilitat, influència de l'emissari de Calp, profunditat, que hauria de situar-se entre 40 i 50 m.  
En l'elecció de la zona també es van considerar els resultats de la prospecció arqueològica en la qual es conclou que no existeixen restes arqueològiques ni patrimonials que puguen ser afectades.  
La ubicació va ser a més consensuada amb la confraria de pescadors en una ronda prèvia de consultes.  
Per a l'elecció del sistema de producció es va tindre en compte la sostenibilitat i el respecte a l'entorn. Per això es proposa desenvolupar un pla de producció ecològica.  
2. Respecte a l'al·legació que la ubicació no respon a criteris de planificació, la granja actual i l'ampliació proposada afecten dues zones del sector 10 de l'estudi de «caracterització de les zones del litoral de la Comunitat Valenciana per al seu ús en l'aqüicultura».  
- «Zona de serveis portuaris»: la zona que ens ocupa es considera «zona II d'aigües exteriors a les dàrsenes i molls, incloses zones d'entrada, maniobra i possibles zones de fondeig subsidiàries del port». Perquè no es tracta d'un canal d'accés ni zona de fondeig i d'emergència, la compatibilitat vindrà determinada en funció del criteri de l'autoritat competent. En aquest cas, la capitania marítima d'Alacant i l'estat major de l'armada informen favorablement.  
- «Àrees preferents»: en les quals no existeix cap restricció administrativa i es compleixen els criteris tècnics per al desenvolupament adequat de l'activitat aqüícola. La compatibilitat es basa en els criteris tècnics del rang de profunditat entre 20 i 70 m i de distància a port base inferior a 6 Nm. Aquests criteris es compleixen en el projecte. La zona pertany a la subàrea «preferent sense informació bionòmica». L'absència d'informació queda resolta a través del programa de vigilància ambiental de la granja actual i del mateix estudi d'impacte ambiental, en el qual s'ha realitzat una detallada prospecció que ha permés elaborar la cartografia bionòmica de la zona demostrant que la granja no afecta cap comunitat sensible.  
3. Respecte a l'al·legació que els corrents s'han estimat a partir de dades preses en una altra zona, s'indica que el patró general de corrents és molt estable en tot el litoral. Així, a l'efecte de disseny i avaluació ambiental s'empren les dades històriques disponibles més pròximes, obtingudes mitjançant un mesurador de corrent situat a la Vila Joiosa procedents de les boies que ports de l'Estat té distribuïdes pel litoral. Les zones d'influència de les gàbies són circulars i per a calcular el seu diàmetre es van usar velocitats mitjanes típiques de la zona. En 2017, a fi de confirmar aquestes dades, es va col·locar un mesurador de corrent en la Badia de Calp que va emmagatzemar dades de corrents i temperatures els mesos d'octubre i novembre, per la qual cosa es posseeixen dades detallades de la zona. S'adjunta com a annex còpia d'aquest estudi.  
4. Els efectes dels nutrients alliberats al medi i de la presència d'individus procedents de l'explotació s'analitzen en l'estudi d'impacte ambiental del projecte i en el PVA de la granja existent. Les anàlisis s'han realitzat per organismes independents i els resultats s'han entregat a les autoritats. S'afig que una granja ben gestionada és beneficiosa per a les poblacions de peixos de la zona:  
- Per la protecció que exerceixen les estructures flotants i els fondejos enfront de la pesca.  
- Per la diversificació de l'hàbitat bentònic que representen els mateixos fondejos.  
- Per l'efecte d'atracció de les estructures flotants i l'aportació d'aliment.  
Les possibles fuites, molt esporàdics, no constitueixen un problema ecològic, ja que es tracta d'espècies comunes en la zona. En cap cas s'introdueixen espècies exòtiques ni organismes modificats genèticament.  
Es destaca també l'aparició d'exemplars juvenils del gènere Pinna en els caps dels fondejos de la granja actual, una part dels quals correspon a l'espècie P. nobilis, catalogada en estat crític.  
B) Al·legacions de Juan Carlos Pérez Valenzuela.  
1. En relació amb l'impacte ambiental i l'impacte visual des dels pisos de primera línia de platja i per a tots els usuaris de les platges, l'impacte ambiental de l'activitat queda analitzat en l'estudi d'impacte presentat, en el qual es conclou que «el projecte presentat és compatible i sostenible des del punt de vista ambiental, paisatgístic i arqueològic, i no constitueix un impacte significatiu que puga afectar la qualitat paisatgística, ambiental o patrimonial del municipi.» Correspon a l'administració competent analitzar i valorar aquest estudi i elaborar la declaració d'impacte ambiental en les condicions que s'estimen oportunes.  
  
L'estudi d'integració paisatgística conclou que l'impacte visual és insignificant, que els principals punts des d'on es pot veure potencialment l'actuació són el mirador de la Muntanya de Toix, la urbanització Mascarat (Altea) i la costa/platja de Calp, i que el projecte no afecta cap recurs paisatgístic. Correspon a l'organisme competent de l'administració valorar aquest estudi.  
2. En relació amb l'al·legació relativa al fet que la badia de Calp hauria d'usar-se per al foment dels esports nàutics i no per a una indústria que no beneficia a l'economia local, s'indica que el projecte crearà 40 ocupacions directes addicionals als 10 que ja existeixen. La confraria tindria prioritat en aquestes contractacions.  
A això cal afegir les ocupacions indirectes i la contractació de béns i serveis que tindran una major incidència sobre els agents locals, especialment en la confraria de pescadors perquè és el subministrador del gel necessari per a les pesques.  
En segon lloc, la companyia contempla el desenvolupament d'iniciatives de turisme ecològic i ambiental aprofitant l'atractiu de la instal·lació i de la mateixa badia de Calp. Aquesta activitat turística seria compatible amb les activitats aqüícola i pesquera.  
Per tant, el principal impacte econòmic recaurà sobre el sector pesquer, per al qual l'ampliació de la granja pot suposar una revitalització.  
  
D'altra banda, el projecte s'ajusta a l'estratègia del pla d'acció per a la transformació del model econòmic valencià desenvolupat per la Conselleria d'Hisenda i Model Econòmic, que contempla l'impuls de l'economia blava. Aquesta economia blava se centra a aprofitar el potencial de la mar, integrant totes les activitats econòmiques que tenen lloc en l'entorn marí o que utilitzen els recursos de la mar com a input, així com les activitats de producció de béns o prestació de serveis per a aquelles.  
  
3. Respecte a l'al·legació que no hauria de permetre's l'activitat en el port de Calp per falta d'espai havent de prioritzar-se altres activitats, s'indica que l'empresa promotora és titular d'una concessió administrativa en vigor per a l'ús i explotació de l'espai portuari. D'altra banda, correspon a l'autoritat portuària l'ordenació i assignació d'usos dins d'aquest espai.  
C) Al·legacions de l'Associació d'Empresa i Comerç de Calp (AEMCO).  
En relació amb el rebuig al projecte per considerar que el seu impacte ambiental seria contraproduent per al turisme, es reitera que l'impacte ambiental de l'ampliació s'analitza en l'estudi d'impacte ambiental, i que la seua valoració correspon a l'administració competent a través de la declaració d'impacte ambiental.  
D) Al·legacions de Josefa Conesa Belda.  
En relació amb l'argument que les gàbies flotants contaminen i que alteren la fauna marina pels pinsos i antibiòtics, s'insisteix que l'estudi d'impacte ambiental analitza aquestes qüestions, corresponent a l'administració competent la seua valoració.  
Es puntualitza que l'ús d'antibiòtics està regulat per la legislació i vigilat per l'autoritat veterinària, tant en la mena de productes permesos com en el seu dosatge. El control és més restrictiu en el cas de la producció ecològica, en la qual es limita a dues el nombre de tractaments per cicle i es duplica la duració del període de supressió.  
  
Informes considerats.  
Sense perjudici del tràmit d'informació pública, l'òrgan substantiu va realitzar les següents consultes directes:  
- Ministeri de Defensa, Subdirecció General de Patrimoni.  
- Capitania marítima d'Alacant.  
- Subdirecció General per a la Protecció de la Mar (Direcció General de Sostenibilitat de la Costa i de la Mar).  
- Servei de Gestió d'Espais Naturals.  
- Servei de Ramaderia, Sanitat i Benestar Animal.  
- Direcció General de l'Aigua.  
- Ajuntament de Calp.  
- Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge.  
Es van emetre els següents informes sectorials:  
- Informe favorable de 25 de setembre de 2018, de capitania marítima d'Alacant, condicionat a comunicar a la comandància naval les característiques del projecte per si afectara els sistemes de defensa de costes, la informació durant el desenvolupament dels treballs a salvament marítim per a l'emissió de radioavisos i la sol·licitud d'autorització dels treballs. Una vegada finalitzats els treballs, caldrà remetre a l'institut hidrogràfic de la marina l'informe final amb els plànols i característiques de la instal·lació per a la seua inclusió en la cartografia oficial.  
- Informe de 15 de novembre de 2018, del Ministeri de Defensa en el qual s'indica que en data de 28 de setembre de 2018 l'Estat Major de l'Armada va manifestar que no existeix inconvenient a dur a terme el projecte.  
No obstant això, s'haurà de comunicar el començament i finalització dels treballs així com l'abalisament associat al projecte a l'institut hidrogràfic de la marina, per a la seua inclusió en els avisos a navegants, cartografia i publicacions nàutiques.  
- Informe de 24 d'octubre de 2018, de l'Ajuntament de Calp: acord del ple de presentació d'al·legacions a l'autorització de l'ampliació de la granja marina.  
- Informe de 5 de juny de 2019, del Servei de Planificació de Recursos Hidràulics i Qualitat de les Aigües.  
S'analitza el projecte d'acord amb la informació subministrada en el PVA de la granja a ampliar i els resultats inclosos en l'estudi d'impacte ambiental.  
En l'informe, també es descriu l'estat de la massa d'aigua sobre la qual es pretén situar el projecte, massa C13 Penyal d'Ifac-Punta de les Caletes.  
La massa d'aigua C13, corresponent a la demarcació hidrogràfica del Xúquer, està classificada de massa d'aigua costanera natural, del tipus AMP-T08 (aigües costaneres mediterrànies no influenciades per aportacions pluvials, profundes, rocoses).  
Per a la massa d'aigua C13, els diferents indicadors biològics, fisicoquímics i de potencial ecològic són bons o molt bons. L'estat global de la massa C13 és bo o millor.  
No es posa objecció al projecte, sempre que es realitze el programa de vigilància ambiental proposat.  
S'hauran de remetre totes les coordenades en Fus 30, ETRS89, tant del polígon de la instal·lació, com dels diferents punts del pla de vigilància. Se suggereix mantenir els punts de mostreig del PVA en funcionament, encara que es considera que manca d'objecte mantenir alguns d'aquests punts.  
Els resultats obtinguts en el PVA s'hauran de remetre semestralment al Servei de Planificació de Recursos Hidràulics i Qualitat de les Aigües. Els resultats es valoraran d'acord amb el Reial decret 817/2015, de criteris de seguiment i avaluació de l'estat de les masses d'aigua superficials i normes de qualitat ambiental. També es comunicarà immediatament qualsevol anomalia detectada.  
S'afig que els informes semestrals hauran d'incloure la informació relativa als tractaments sanitaris aportats amb l'alimentació.  
Finalment, haurà d'indicar-se el lloc on es realitza la neteja de xarxes i els productes usats.  
- Informe de 4 d'octubre de 2018, de la Direcció General de Cultura i Patrimoni.  
No existeix afecció al patrimoni cultural subaqüàtic per no haver-se trobat restes d'aquesta índole en la prospecció de l'extrem sud de l'ancorada de Calp promoguda per Andromeda Group, per la qual cosa s'informa favorablement a l'efecte de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
- Informe de la Subdirecció General per a la Protecció de la Mar de 22 de gener de 2019:  
Les tres espècies a cultivar són espècies d'àmplia distribució i comunes en la zona.  
Segons el promotor, no existeix risc de moviments d'embarcacions o equips que puguen introduir en la zona espècies al·lòctones o invasores. Tampoc s'empra aliment fresc en l'alimentació dels peixos.  
  
La granja bufona amb el LIC «Serra Gelada i Litoral de la Marina Baixa», de competència autonòmica i dista 1 km del LIC «espai marí d'Ifac», de competència estatal.  
La instal·lació es localitza sobre fons sedimentaris dominats per arenes fines i molt fines amb diferents graus d'enfangament, sobre els quals es desenvolupen biocenosis típiques del detrític enfangat i fangs terrígens d'escàs interés ecològic i conservacionista. Les comunitats bentòniques sensibles o que requerisquen una especial protecció, quedarien allunyades de la granja actual i fora de l'àrea afectada per l'ampliació. Per tant, no es produiran efectes directes ni indirectes sobre aquestes comunitats.  
L'actuació es localitza en la demarcació llevantina balear, establida en la Llei 41/2010, de protecció del medi marí. Així mateix, l'actuació està recollida en l'epígraf Q de l'annex I del Reial decret 79/2019, de 22 de febrer, relatiu a les actuacions que requereixen informe de compatibilitat amb les estratègies marines.  
S'analitza la compatibilitat de l'actuació amb els objectius ambientals de l'estratègia marina de la demarcació marina llevantina balear, en particular amb els objectius ambientals recollits en l'annex ll del Reial decret 79/2019, per a les actuacions de l'epígraf Q de l'annex I.  
  
L'informe conclou que no es preveuen repercussions negatives i que l'actuació seria compatible amb els objectius de l'estratègia marina de la demarcació llevantina balear.  
- Informe de 18 de juny de 2019, del Servei de Gestió d'Espais Naturals.  
L'activitat serà autoritzable, sempre que la zona de concessió projectada quede fora del PORN del parc natural de Serra Gelada, per a això hauria de reorientar-se la zona de concessió direcció aquest o resituar-se lleument amb la finalitat de no afectar l'àmbit del PORN.  
- Informe de 5 de juliol de 2019, del Servei Veterinari Oficial de l'OCA la Marina Baixa.  
En relació amb la Llei 6/2003, de ramaderia de la Comunitat Valenciana i el PAU per a 2019 de la Comunitat Valenciana, revisada la documentació, atés que l'explotació pertany a l'ADS-ACUIVAL, es compleixen els requisits establits i es considera que la documentació està completa.  
- Informe de 5 de juny de 2020, del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge.  
Després d'un informe preliminar (15.04.2020) que, d'acord amb la LOTUP, exigeix justificar l'execució i resultats del pla de participació pública del projecte, i després de rebre documentació addicional, el Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge informa novament sobre l'actuació.  
- El contingut de l'estudi d'integració paisatgística es considera suficient per a valorar la incidència del projecte en el paisatge.  
- S'aporta informe que assenyala la falta de participació en el pla de participació pública. S'aporten també les al·legacions rebudes durant la tramitació de l'expedient. Una de les al·legacions al·ludeix al possible impacte visual des de la platja, però aquest impacte es considera no significatiu en l'estudi d'integració paisatgística.  
- Tal com indicava l'informe preliminar, encara que es considera que l'estudi d'integració paisatgística valora incorrectament l'impacte visual des del mirador de la Muntanya de Toix, els resultats de la valoració global de la integració paisatgística poden considerar-se correctament justificats.  
- Així mateix, encara que no s'han considerat mesures d'integració paisatgística, cal entendre com a tals l'ampliació d'una activitat ja existent, l'extensió de la instal·lació cap a l'interior de la mar i la seua posició respecte de la badia de Calp.  
- Quant a l'afecció sobre la infraestructura verda de la Comunitat Valenciana, conformement amb el que s'ha informat ja, el projecte pot considerar-se compatible amb el manteniment de la coherència i funcionalitat d'aquesta infraestructura.  
Es conclou informant favorablement el projecte.  
  
Consideracions ambientals.  
1. Emplaçament.  
De l'estudi d'impacte ambiental es destaca el següent:  
La instal·lació es localitza en una zona de moderat hidrodinamisme en el qual predominen corrents de baixa velocitat, amb una velocitat mitjana de 0,05 m/s i màximes que no solen superar els 0,3 m/s. El corrent predominant de la zona discorre en direcció NE-SO.  
La freqüència més gran d'onatge correspon a la component E (39 %), seguit per les components NE i S. L'altura d'ona significativa més habitual oscil·la entre 0,5 i 1 m, sent molt baixa l'ocurrència d'ones de més de 3 m (inferior a l'1 %).  
La instal·lació se situaria entre 40 i 45 m de profunditat, sobre fons de pendent suau i homogeni entorn de l'1 %, amb isòbates sensiblement paral·leles a la costa.  
La qualitat de l'aigua en la zona s'estableix a partir dels resultats obtinguts en el programa de vigilància ambiental de la granja actual (període 2011-2016). Es tracta d'una zona d'aigües clarament oligotròfiques i de bona qualitat en la qual no es detecta la influència d'abocaments ni aportacions continentals. Tampoc s'observen efectes perjudicials de l'actual explotació ni pel que fa als continguts en nutrients ni en la composició de fitoplàncton.  
A partir de les dades obtingudes en el PVA de la granja existent, es determina que l'activitat se situa en una zona amb predomini de fons sedimentaris, amb un 21,6 % d'enfangament mitjà en tota l'àrea i entre el 6,7 % i el 8,4 % de matèria orgànica.  
L'àrea d'estudi presenta uns fons sedimentaris dominats per arenes fines i molt fines amb diferent grau d'enfangament sobre els quals es desenvolupen biocenosis típiques del detrític enfangat i fangs terrígens. Aquesta comunitat es caracteritza per l'abundància d'invertebrats bentònics sèssils i vàgils d'escàs interés ecològic i ambiental. Els poliquets són el grup faunístic més abundant, i dins d'aquest grup, les espècies pròpies d'ambients fangosos.  
Les biocenosis de major interés, prades de Posidonia oceanica i Cymodocea nodosa i agrupacions de coral·lígens i precoral·lígens es localitzen fora de l'àrea d'influència directa de la instal·lació projectada, en el cas de les prades, a més de 700 m de distància.  
L'evolució en el coral·ligen detectada pel PVA denota que la seua actual configuració dispersa en blocs fragmentats respondria a l'efecte de la pesca d'arrossegament anterior a la instal·lació de la granja. La zona d'estudi es troba sotmesa a una forta pressió pesquera com demostra la gran densitat de solcs que apareixen en el fons.  
En relació amb la influència sobre la prada de Posidonia oceanica, del seguiment que es realitza sobre aquesta, es dedueix que els valors de densitat, cobertura i densitat global no s'han vist alterats al llarg del temps, si bé la producció de la granja actual suposa aproximadament un 7 % de la producció anual prevista en el projecte d'explotació de la granja resultant després de l'ampliació.  
En l'extrem nord-est de la zona estudiada es localitza una àrea amb xicotets afloraments rocosos dispersos, sotmesos a processos d'enterrament, per la qual cosa la comunitat establida sobre ells, composta per algues esciòfiles, no està molt estructurada.  
La granja sí que afecta les comunitats íctiques silvestres, a les quals atrau tant per l'aportació de pinso com per l'efecte de concentració que exerceixen les estructures flotants. El programa de vigilància ambiental constata que l'abundància i riquesa íctica en el punt de la granja és major que en els punts de control. Les espècies més representatives que es concentren als voltants de la granja són espècies pelàgiques com l'alatxa, palometa, voga, sorell, (?). També es detecta la presència ocasional d'espècies migratòries com a tonyines i mamífers marins com el dofí mular.  
La prospecció arqueològica no ha detectat cap indici de restes arqueològiques submarines en la zona prospectada.  
En definitiva, segons l'estudi d'impacte ambiental la ubicació de la granja és l'òptima des del punt de vista ambiental. No obstant això, la concessió bufona en el seu extrem oest amb el LIC «Serra Gelada i Litoral de la Marina Baixa» i està excessivament pròxima a la zona de coral·ligen de depòsit situada al nord-est.  
L'informe de la Subdirecció General per a la Protecció de la Costa i la Mar té en compte que les espècies a cultivar són d'àmplia distribució i comunes en la zona. Es considera que la instal·lació es localitza sobre fons sobre els quals es desenvolupen biocenosi d'escàs interés ecològic i que les comunitats bentòniques sensibles o que requerisquen una especial protecció, quedarien fora de l'àrea afectada per l'ampliació. Per tant, no es produiran efectes directes ni indirectes sobre aquestes comunitats. Es conclou que no es preveuen repercussions negatives i que l'actuació seria compatible amb els objectius de l'estratègia marina de la demarcació llevantina balear.  
Per part seua, el Servei de Gestió d'Espais Naturals indica en el seu informe que l'activitat és autoritzable, sempre que la zona de concessió projectada quede fora del PORN del parc natural de Serra Gelada. Amb el desplaçament cap a l'est proposat en la modificació presentada, la concessió bufona amb el PORN però queda fora d'aquest.  
  
2. Identificació i valoració d'impactes. Mesures preventives i correctores.  
L'estudi d'impacte ambiental identifica, valora i estableix les mesures preventives i correctores en funció de les accions del projecte que poden generar efectes ambientals i segons la fase del projecte en la qual es realitzen. Es descriuen i valoren a continuació:  
Fase de construcció:  
A) Instal·lació de llastos i fondejos: el projecte contempla la col·locació de 120 àncores d'alt grau d'enganxament i 78 llastos de formigó de 6 t i una superfície d'assentament de 2,25 m² per a cadascun. La seua col·locació suposarà l'ocupació definitiva de 176 m² de superfície de fons marí, i és previsible l'afectació a un xicotet nombre d'individus de les poblacions bentòniques presents, on predominen espècies comunes que manquen de significació ecològica.  
D'altra banda, els fondejos constitueixen substrats durs que poden colonitzar-se per organismes filtradors que afavoreixen l'autodepuració del sistema. Com a efectes negatius destaca l'alteració local en el règim de transport de materials, produint un efecte «llavat» al voltant de l'obstacle juntament amb l'acumulació de materials fins en la zona d'ombra.  
  
Donada la reduïda dimensió dels fondejos, l'impacte afectarà una escassa extensió encara que serà permanent i sense possibilitat d'establir mesures correctores.  
D'altra banda, atés que no s'han detectat indicis de restes arqueològiques, no es preveu impacte dels fondejos sobre el patrimoni arqueològic submarí.  
Com a mesura preventiva, els morts de formigó només podran col·locar-se sobre fons sedimentaris. En cap cas podran situar-se sobre restes de prades de fanerògames marines, sobre depòsits coral·lígens o sobre restes arqueològiques si n'hi havia. Per a això la direcció d'obra tindrà en compte la cartografia bionòmica i els resultats de la prospecció arqueològica de la zona.  
B) Trànsit d'embarcacions que intervindran en la instal·lació de les infraestructures: l'impacte es prolongarà durant diversos mesos i produirà augment d'emissió de gasos, sorolls i vibracions propis dels motors de combustió. L'impacte se circumscriurà a l'àmbit del port de Calp i a l'emplaçament de la granja.  
Com a mesura preventiva es proposa el correcte manteniment dels motors de les embarcacions. No es permetrà l'abocament de combustible o olis al medi marí.  
No obstant això, el pla de manteniment haurà d'incloure la vigilància i control de vessaments fortuïts. Per a això s'elaborarà un protocol de desplegament immediat de barreres per a la contenció de vessaments i la seua adequada gestió posterior.  
C) Producció de residus: durant la fase de construcció es produiran restes procedents de la instal·lació de les gàbies i dels fondejos. Com a mesura correctora, a la conclusió de les obres es retiraran els elements sobrants. La gestió i eliminació d'aquests residus es realitzarà a través de gestors autoritzats i d'acord amb el Reial decret 105/2008 (RCD).  
  
Fase de funcionament:  
A) Trànsit d'embarcacions: la gestió de la granja requerirà almenys dues visites diàries per al subministrament de pinso, control dels peixos, manteniment de les xarxes i altres labors. Per a això s'empraran diverses embarcacions, una de casc rígid de 10-15 m d'eslora i altres llanxes lleugeres amb motor forabord. L'augment de trànsit d'embarcacions afectarà la qualitat de l'aire i de les aigües superficials. Els impactes seran negatius i de baixa intensitat. En coherència amb l'indicat per a la fase de construcció, el pla de manteniment en la fase de funcionament haurà d'incloure la vigilància de vessaments fortuïts i un protocol de desplegament immediat de barreres per a la contenció de vessaments i la seua adequada gestió.  
B) Aportació d'aliment: el funcionament de la granja a ple rendiment en un any estàndard generarà diàriament 2.443 kg de sòlids, resultants de sumar l'aliment sobrant i les dejeccions. A més, es produiran diàriament 904 kg de nitrogen i 247 kg de fòsfor. Els potencials efectes d'aquestes emissions sobre el medi receptor són diversos.  
  
b.1. L'alliberament de nutrients en l'aigua pot provocar eutrofització, que es manifesta en el canvi de color i pèrdua de transparència, desplaçament de la xarxa tròfica cap a les fraccions planctòniques i la possible aparició d'espècies perjudicials, disminució del contingut d'oxigen de l'aigua, aparició de mucílags i espumes, etc.  
Donades les característiques de l'emplaçament de la granja és improbable que es desenvolupen processos d'aquest tipus. Es tracta d'una costa oberta i amb bona circulació, la qual cosa facilita la dilució i dispersió de les aportacions procedents de les gàbies. A més, les gàbies estan allunyades de la costa i la producció ecològica implica menor densitat de cultiu i menys aportacions al mitjà.  
b.2. La sedimentació de les restes de pinso i de la femta pot contaminar els fons pròxims, per acumulació de matèria orgànica amb augment de la taxa de sedimentació i enfangament, esgotament de l'oxigen en el fons i en els sediments amb la consegüent alteració de les seues condicions físic-químiques, disminució de la biodiversitat de les comunitats bentòniques, augment de la presència d'organismes detritívors i d'espècies no desitjables com el bacteri Beggiatoa sp.  
  
En condicions normals, cada gàbia generarà prop de 20 t/any de sòlids sedimentables, de les quals 17,2 t correspondran a femta i 2,7 t a pinso no consumit. L'explotació funcionant a ple rendiment produirà 892 t/any de sòlids sedimentables.  
Al voltant del 80 % de les partícules sedimentarà davall de les gàbies i en els seus voltants. La màxima acumulació de femta es produeix als 40-75 m de distància, mentre que el pinso, per la seua major densitat, es concentra en un radi de tot just 50 m davall de les gàbies. La taxa de sedimentació disminueix amb la distància i a partir de 275 m la influència és indetectable.  
Atés que el corrent dominant de la zona és de direcció E-NE, l'àrea de distribució dels sòlids s'estendrà en forma d'oval cap a l'oest i sud-oest. En l'estudi d'impacte ambiental s'argumenta que, com també es donen corrents en les altres direccions, el més adequat és aplicar l'àrea d'influència igual en totes les direccions. En definitiva, es considera com a zona d'influència una àrea circular de 275 m de diàmetre, amb una zona central de 75 m de diàmetre on el nivell de contaminació serà més elevat.  
Malgrat la magnitud de les aportacions totals, la taxa de sedimentació per superfície és reduïda. En el cas del pinso no consumit pot arribar a 128 g/m²/d davall de les gàbies, mentre que en el cas de la femta serà de 48 g/m²/d. Per a una distància de 200 m, la deposició diària és de 0,5 g/m² i dia i a partir de 275 m la influència és indetectable (<0,01 g/m²/d).  
A més, s'assenyala que una part del pinso sobrant es consumirà per altres peixos durant la seua caiguda o una vegada sedimentat, cosa que reduirà l'acumulació, i que, una vegada sedimentats, el pinso i la femta pateixen processos de degradació físics i biològics.  
Segons l'estudi d'impacte ambiental, la sedimentació d'aquestes aportacions afecta únicament a fons sedimentaris amb biocenosis d'arenes fines fangoses d'escassa rellevància ecològica. A causa de les direccions habituals de l'onatge i els corrents, no s'esperen efectes indesitjables sobre el LIC «Serra Gelada i litoral de la Marina Baixa» malgrat limitar amb la concessió, ni sobre les prades de Posidonia oceanica i Cymodocea nodosa, localitzades a més de 700 de distància.  
Per a minimitzar l'impacte, s'optimitzarà l'aportació de pinso utilitzant mitjans mecànics de dosatge i càmeres submarines en totes les gàbies per a monitorar en temps real l'eficiència en l'alimentació. A més, s'ajustarà la dosi de pinso a cada època o període de creixement. D'altra banda, atés que la granja es dedicarà a la producció ecològica, s'empraran pinsos certificats, amb garantia de l'origen i la sostenibilitat de les matèries primeres emprades.  
En relació amb l'afecció sobre els fons per sedimentació de partícules, des de la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental es realitzen diverses puntualitzacions:  
1. Analitzades les freqüències de les diferents direccions de corrents, es considera acceptable la simplificació d'establir una àrea circular d'afecció obviant els corrents predominants de la zona. No obstant això, el correcte és considerar ràdio d'afecció en lloc de diàmetre d'afecció. En aquest sentit, encara que l'acumulació màxima es produeix davall de les gàbies, la zona d'influència ha de contemplar una franja de 200 m entorn de les mateixes (radie 200 m), coincidint amb la zona amb deposició <0,5 g/m² dia.  
2. En el pla de l'estudi d'impacte ambiental denominat àrees d'influència, sense perjudici que la ubicació de la granja correspon a la proposta inicial abans del seu desplaçament 118 m cap a l'est, s'indica una àrea d'afecció circular de diàmetre 380 m per a cadascuna de les gàbies flotants (radie 190 m). Aparentment no s'afecta la zona nord-est de biocenosi mixta de coral·ligen de depòsit i detrític costaner fàcies enfangada. No obstant això, la superfície d'afecció reflectida no correspon a àrees circulars de diàmetre 380 m, sinó 270 m.  
Si s'aplica una superfície d'afecció corresponent a àrees circulars de diàmetre 400 m, s'observa que la deposició de partícules sí que arriba a afectar l'àrea de biocenosi mixta en les proximitats del vèrtex B, encara que en una superfície molt reduïda.  
  
  
Haurà d'incrementar-se la vigilància en aquesta zona respecte del que s'estableix en el PVA, situant un punt de control a 300 m de distància al nord respecte del centre de la gàbia situada a la cantonada nord-est de la instal·lació. En cas de detectar-se que l'acumulació de partícules supera l'indicat, haurà de suprimir-se el funcionament de les 3 gàbies situades més al nord.  
4. Quant a la distribució de partícules sedimentables en relació amb el LIC «Serra Gelada i Litoral de la Marina Baixa», en situar la instal·lació sol·licitada sobre imatge del visor cartogràfic de la GVA, es detecta:  
  
  
En definitiva, es produiria sedimentació de partícules procedents de la instal·lació en l'àmbit del LIC, encara que l'afectació es limitaria a una superfície inferior a mitja hectàrea i en la seua zona més externa, per la qual cosa el PVA haurà de mantenir una vigilància estreta en aquesta zona. En cas de detectar-se afecció al LIC haurà de suprimir-se, en principi, el funcionament de la fila de gàbies del grup C1 situada més a l'oest (5 gàbies més pròximes al LIC).  
C) Presència d'instal·lacions permanents:  
Una vegada instal·lades les gàbies, constituiran un obstacle per al trànsit marítim així com un factor distorsionador del paisatge costaner. Encara que tots dos impactes seran permanents, han de considerar-se de baixa intensitat i d'escassa rellevància per diverses raons.  
Quant a la incidència sobre el trànsit marítim, les instal·lacions comptaran amb els elements de senyalització i abalisament reglamentaris que quedaran reflectits en les cartes marines. No s'afecta cap via de navegació ni a les àrees de maniobra i fondeig del port de Calp.  
  
D'altra banda, les instal·lacions actuen com a barrera enfront de l'entrada ocasional d'embarcacions d'arrossegament per la zona, protegint el coral·ligen i proporcionant refugi a les espècies piscícoles.  
Quant a la incidència paisatgística de les instal·lacions, segons la documentació, la seua percepció des de la costa serà mínima, ja que la zona més pròxima és de penya-segats i les platges més pròximes estan a 2 Nm. Les gàbies són estructures d'escàs relleu, per la qual cosa la seua visibilitat és molt reduïda, i l'absència de plataforma fixa redueix l'impacte visual de la instal·lació. En tot cas, a causa de la importància del paisatge en un municipi de marcat caràcter turístic com Calp, s'ha desenvolupat un estudi paisatgístic específic.  
Els informes (15 d'abril i 05.06.2020) del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge indiquen que, encara que no és equiparable l'impacte visual des del mirador de la Muntanya de Toix amb el de la resta de punts estudiats, per l'alta visibilitat des d'aquest, es consideren justificats els resultats de la valoració de la integració paisatgística de l'actuació. A més, cal entendre com a mesures d'integració paisatgística l'ampliació d'una activitat ja existent, l'extensió de la instal·lació cap a l'interior de la mar i la seua posició respecte de la badia de Calp.  
En relació amb la infraestructura verda, encara que l'actuació es localitza en un espai marí que constitueix un element rellevant d'aquesta, es considera compatible amb el manteniment de la seua coherència i funcionalitat.  
D) Aportació de medicaments: la mala pràctica en l'administració de medicaments pot provocar la proliferació de comunitats microbianes resistents que poden afectar poblacions salvatges de la zona. L'aplicació d'aquests productes estarà sempre supervisada per un facultatiu competent i es regirà per la normativa vigent. Només s'empraran productes autoritzats, sota prescripció facultativa i amb estrictes mesures de control. Tot això es reflecteix en el pla veterinari.  
E) Producció de residus sòlids i líquids: s'ha dissenyat un pla de gestió de residus.  
- Els peixos morts, que poden suposar 130 t de biomassa en un any tipus, es gestionen a través de gestors autoritzats SANDACH tipus III i es destinen a la seua destrucció. Per a evitar olors i plagues els peixos morts s'emmagatzemaran en cisternes isotermes tancades.  
- Els residus assimilables a RSU i els materials reciclables (plàstics procedents dels sacs i big bags del pinso i fusta procedent dels palets) es gestionaran a través de l'empresa concessionària que opera en el port.  
  
- Els inerts (xarxes, caps [?]) es destinaran a abocador d'inerts.  
- Els envasos contaminats s'emmagatzemaran conforme a la legislació vigent i es retiraran i gestionaran per una empresa autoritzada.  
- Finalment, els residus MARPOL s'emmagatzemaran i gestionaran conforme a la legislació vigent, a través de l'autoritat portuària.  
Sobre aquest tema, ha d'indicar-se que, atés que l'explotació no inclou plataforma fixa, hauran de retirar-se diàriament els residus generats en aquesta, emmagatzemant-se segons la seua naturalesa en les instal·lacions de l'empresa situades en el port de Calp, des de les quals es retiraran per gestor autoritzat. Haurà de disposar-se en tot moment de la documentació pertinent que acredite l'adequada gestió de tots els residus.  
D'altra banda la destinació a abocador d'inerts de les xarxes, caps i altres residus d'arts de pesca que contenen plàstics, no es considera una gestió adequada a la seua naturalesa. En aquest sentit l'esborrany de l'avantprojecte de llei de residus i sòl contaminats, especifica en el preàmbul, en diversos articles i en particular en l'article 45, que els residus de les arts de pesca són residus subjectes al règim de responsabilitat ampliada del productor, règim que actualment va regulat en els articles 31 i 32 del títol IV de la Llei 22/2011, de 28 de juliol, de residus i sòls contaminats, per la qual cosa la seua gestió haurà d'ajustar-se al que s'estableix en la norma actual o en la qual la substituïsca.  
  
3. Programa de vigilància ambiental.  
L'estudi d'impacte ambiental inclou el preceptiu PVA que considera tant la fase de construcció com la fase de funcionament de la instal·lació.  
- Fase de construcció: es realitzaran controls sobre les mesures específiques de gestió de residus proposades, de manteniment de les embarcacions, de l'abalisament.  
- Fase de funcionament:  
Es planteja un pla de mostreig d'aigües i sediments basat en 5 punts de mostreig:  
- A1: situat en el centre de la instal·lació.  
- C1: punt de control situat a 100 m del límit oest de la concessió, dins de la zona LIC de la Serra Gelada adjacent.  
- C2: punt de control situat a 1.000 m en direcció nord-est.  
- C3: punt de control situat a 1.000 m en direcció nord.  
- C4: punt de control situat a 1.000 m en direcció nord-oest.  
També es proposa realitzar un seguiment de les prades de Posidonia oceanica i de Cymodocea nodosa en dues estacions de mostreig situades a 20 m de profunditat:  
- P1: situat a 1.200 m de distància al nord.  
- P2: situat a 1.675 m de distància al nord-oest.  
Els paràmetres a analitzar en cada cas seran els que s'indiquen a continuació.  
- Sediments: Semestralment es prendrà una mostra de sediments en cadascun dels punts indicats mitjançant draga. En cadascuna de les mostres es determinarà la granulometria, matèria orgànica, pH, potencial redox i presència de clostridiosulfitoreductors.  
- Aigua: En cadascun dels punts de mostreig, es prendran mostres d'aigua mensualment a 3 profunditats (1, 10 i 30 m). En cadascuna d'aquestes mostres es mesurarà: transparència (amb disc Secchi), temperatura, oxigen dissolt, pH, sòlids suspesos, amoni, nitrits, nitrats, fòsfor total, clorofil·la a (g/l), índex Margalef: D430/D665, Escherichia coli i Salmonel·la.  
Simultàniament a la presa de mostres en cada estació es prendran dades meteorològiques rellevants, estat de la mar, la seua coloració i la presència de sòlids, flotants, espumes o olis en superfície o qualsevol altra dada que puga donar informació sobre la influència de la granja o de circumstàncies externes inusuals.  
D'altra banda, anualment es realitzaran prospeccions submarines per a detectar canvis en la composició i diversitat especifiques de les biocenosis bentòniques, mitjançant el seguiment d'espècies indicadores. S'observarà la possible aparició del bacteri Beggiatoa spp., la presència del qual precisarà un seguiment més detallat, controlant la superfície ocupada per les seues colònies i la seua evolució.  
A més es controlarà l'aspecte i grau d'enfangament dels fons i s'avaluarà de forma semiquantitativa la ictiofauna i macrofauna presents, amb la finalitat de detectar variacions en la seua composició. Les prospeccions inclouran un reportatge fotogràfic o de vídeo.  
Finalment, en les estacions de mostreig de prades de fanerògames es realitzarà un seguiment anual per a determinar: densitat, cobertura, densitat global, morfometria i biomassa foliar, i biomassa d'epífits. La densitat s'expressarà en nombre de feixos per unitat de superfície, mitjançant el recompte de feixos existents en un quadrat metàl·lic de 40 cm de costat.  
Els resultats de les anàlisis es facilitaran trimestralment a la conselleria competent en medi ambient, fent constar qualsevol irregularitat en les dades o la detecció de nivells superiors als límits d'emissió o els objectius de qualitat.  
El programa de vigilància contempla que la freqüència dels mostrejos d'aigües es podrà reduir a la meitat al cap de tres anys de l'inici de l'activitat amb plena producció sempre que no s'haja superat en cap mostra algun dels valors màxims fixats per l'administració o quan s'aprecien alteracions significatives en els fons o en la qualitat de les aigües que siguen clarament derivades del funcionament de la instal·lació.  
En relació amb el PVA, l'informe del Servei de Planificació de Recursos Hidràulics i Qualitat de les Aigües considera que convé mantenir algun dels punts de mostreig inclosos en el PVA de la instal·lació en funcionament, i ajustar uns altres a la nova configuració.  
En aquest sentit, el punt central de la granja núm. 23 queda substituït pel punt A (punt central de la granja ampliada). Així mateix, es considera innecessari mantenir com a punt de mostreig el vèrtex C de la granja existent, que queda molt pròxim a l'actual punt central de la instal·lació ampliada.  
Per contra, es considera que s'han de mantenir els punts X i I (punts de control del PVA existent) i els punts E1, E2 i E3 (per a control de fanerògames del PVA existent).  
Als punts indicats haurà d'afegir-se els proposats pel promotor, a saber:  
- 5 punts per a control d'aigua i de sediments i,  
- 2 punts addicionals per a control de fanerògames. No obstant això, d'aquests 2 punts, el denominat P2 pot suprimir-se donada la seua proximitat als punts E1, E2 i E 3.  
Així mateix, d'acord amb el que s'indica en apartats anteriors en relació amb la zona situada al nord-est de l'explotació amb biocenosi mixta de coral·ligen de depòsit i detrític costaner fàcies enfangada, haurà d'afegir-se un punt C5 per a control d'aigua i sediments situat 300 m al nord del centre de la gàbia flotant situada al nord-est de l'explotació.  
Haurà de subministrar-se al Servei de Recursos Hídrics i Qualitat d'Aigües les coordenades de tots els punts de control.  
  
Consideracions jurídiques.  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i l'epígraf 1.g) de l'annex I del Decret 162/1990, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental de la Comunitat Valenciana.  
  
En l'expedient s'han observat els tràmits establits en la Llei 21/2013, d'avaluació ambiental i en les altres disposicions que hi són aplicables.  
L'article 5 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, atribueix a l'òrgan ambiental la competència en l'anàlisi tècnica dels expedients d'avaluació ambiental i en la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes sotmesos a aquesta.  
  
El Decret 105/2019, de 5 de juliol, del Consell, pel qual s'estableix l'estructura orgànica bàsica de la Presidència i de les conselleries de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre avaluació d'impacte ambiental de projectes. Mitjançant resolució de 9 d'agost de 2019, el director general de Qualitat i Educació Ambiental delega la competència d'avaluació d'impacte ambiental de projectes en el director general de Medi natural i d'Avaluació Ambiental (DOGV 8614, 16.08.2019).  
  
Per tot això, en ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent resolució:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi siguen aplicables, el projecte «ampliació de piscifactoria de gàbies flotants» promogut per NIORDSEAS, SL, a situar en aigües del mediterrani enfront de la costa de Calp (Alacant), sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb la documentació que apareix en l'expedient, les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
1. Espècies a criar: orada (Sparus aurata, L.), llobarro (Dicentrarchus labrax, L.) i corbina (Argyrosomus regius).  
Capacitat de producció 3.000 t/any en suma total de les tres espècies citades, en règim de producció ecològica.  
No obstant això la qual cosa, serà admissible el cultiu de noves espècies en les instal·lacions sempre que concórreguen les quatre condicions següents:  
- La nova espècie a cultivar siga pròpia de la zona.  
- Es mantinga per a totes les espècies el règim de producció ecològica.  
- La capacitat de producció total de la granja es mantinga en 3.000 t/any.  
- No supose alteració en la concessió d'ocupació de domini públic.  
  
2. El programa de vigilància ambiental (PVA) establit per la Direcció General de l'Aigua és d'obligat compliment. Aquest programa s'adjunta com a annex I a la present declaració d'impacte ambiental.  
  
Com a mesures addicionals de prevenció, el programa de vigilància ambiental:  
- Establirà un protocol d'actuació que s'aplicarà quan en els controls es detecten efectes ambientals significatius d'acord amb el programa establit. Anàlisis posteriors, que es remetran a l'òrgan competent en matèria de vigilància de les aigües, hauran d'acreditar l'efectivitat de les mesures adoptades en aquest protocol.  
- En el cas que les mesures adoptades no resulten efectives es procedirà de manera obligatòria a la reducció de la capacitat productiva anual i en el cas que els efectes ambientals negatius persistisquen, al desmantellament total o parcial de les instal·lacions. En particular:  
  
- Si es detecta un impacte sobre la zona de coral·ligen de depòsit situat al nord-est (punt de control C5) que no es reduïsca amb les mesures adoptades, es desmantellaran almenys les 3 gàbies flotants situades en la fila nord del grup C3 més pròximes.  
- Així mateix, si es detecta impacte en el LIC «Serra Gelada i Litoral de la Marina Baixa» (punt de control C1) que no es reduïsca amb les mesures adoptades, es desmantellaran les 5 gàbies flotants situades a l'oest del grup C1.  
- Inclourà un protocol d'actuació a aplicar en el cas de detectar interaccions amb cetacis o tortugues, de manera que s'eviten noves interaccions.  
3. S'establirà un pla de manteniment de les instal·lacions que inclourà:  
- Revisió mensual de les instal·lacions de fondeig i senyalització, així com de les xarxes, que es repararan en cas de danys al més prompte possible.  
- Informació sobre el lloc on es realitza la neteja de les xarxes i els sistemes mecànics i, si escau, productes utilitzats.  
- Manteniment setmanal de l'abalisament, que inclourà els elements susceptibles d'eixir a la deriva i un sistema d'alerta en cas d'error del sistema d'ancoratge.  
- Manteniment setmanal dels caps per a garantir que romanen tibants, no sols després de temporals, amb la finalitat d'evitar captures accidentals d'exemplars d'espècies de fauna marina incloses en el Reial decret 139/2011, de 4 de febrer, per al desenvolupament de la llista d'espècies silvestres en règim de protecció especial i del catàleg espanyol d'espècies amenaçades. Es comunicarà a l'autoritat competent qualsevol captura accidental d'aquestes espècies en l'estructura dels caps.  
  
- Manteniment d'embarcacions i equips a bord, amb la finalitat d'evitar l'abocament accidental d'hidrocarburs o olis al medi.  
- En els trajectes d'embarcacions que es produïsquen en qualsevol de les fases de la instal·lació, construcció i funcionament, es vigilarà els vessaments fortuïts per a això s'elaborarà un protocol de desplegament immediat de barreres per a la seua contenció i adequada gestió posterior.  
  
4. En el cas de temporals o altres successos que puguen generar incidents de seguretat per elements a la deriva, danys en l'abalisament o uns altres, es comunicarà de manera immediata als òrgans competents i es procedirà a la retirada dels elements danyats.  
5. Els residus generats en l'explotació derivats del procés productiu i de les labors de manteniment es retiraran diàriament. Els residus s'emmagatzemaran en les instal·lacions de l'empresa situades en el port de Calp per separat i d'acord amb la seua naturalesa fins a la seua retirada per gestor autoritzat.  
- El promotor haurà de justificar davant l'òrgan substantiu el gestor SANDAH que retirarà els peixos morts.  
- En particular, les xarxes, caps i altres arts de pesca residuals generats en la instal·lació que contenen plàstics, hauran de ser gestionats d'acord amb el règim de responsabilitat ampliada del productor, règim que actualment ve regulat en els articles 31 i 32 del títol IV de la Llei 22/2011, de 28 de juliol, de residus i sòls contaminats o norma que la substituïsca.  
- Es mantindrà a la disposició de les autoritats competents la documentació relativa a la destinació dels diferents residus.  
- Es prohibeix terminantment l'abocament al medi marí de residus i substàncies impròpies del procés productiu.   
6. Es comunicarà amb antelació suficient a salvament marítim el començament i la finalització dels treballs d'instal·lació de la granja per a l'autorització dels treballs i l'emissió de radioavisos, proporcionant les dades d'abalisament associades al projecte.  
- També es comunicarà al Ministeri de Defensa el començament i finalització dels treballs d'instal·lació de la granja.  
- Una vegada finalitzats els treballs, es remetrà a l'Institut Hidrogràfic de la Marina un informe final amb els plans i característiques de la instal·lació per a la seua inclusió en la cartografia oficial.  
7. El desmantellament de la granja existent (granja núm. 23) inclourà la retirada dels elements que componen les instal·lacions per a la seua adequada gestió per part de gestor autoritzat.  
- Es comunicarà al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental el tancament definitiu de les instal·lacions, remetent un informe en finalitzar el desmantellament incloent la destinació dels elements retirats.  
8. Deixa de tindre efectes la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 98/5117-ETF, relativa a la granja núm. 21 en aigües d'Altea, desmantellada amb data 4 de setembre de 2018.  
- Així mateix, una vegada cessament la producció en la granja núm. 23 a ampliar, deixarà de produir efectes la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 119/5791-DJB.  
  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit, no es pot interposar cap recurs, sense perjudici que puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa dels seus drets estimen pertinents.  
  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que es disposa en l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
  
La regulació de la vigència de la present declaració d'impacte ambiental serà l'establida en l'article 43 de la mencionada Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
  
Annex de la declaració d'impacte ambiental 17/7264-XPK  
Programa de vigilància ambiental: fase de funcionament  
  
1. Punts de control  
A) Es proporcionaran les coordenades (Dàtum ETRS89 Fus 30) dels punts de mostreig d'aigües i sediments i dels punts de seguiment de prades de fanerògames proposats en el Programa de vigilància ambiental:  
  
- A1: situat en el centre de la instal·lació.  
- C1: situat a 100 m del límit oest de la concessió, dins del LIC adjacent.  
- C2: situat a 1.000 m en direcció nord-est.  
- C3: situat a 1.000 m en direcció nord.  
- C4: situat a 1.000 m en direcció nord-oest.  
- P1: situat a 1.200 m de distància al nord.  
- Se suprimeix el punt P2, que se substituirà pels 3 punts de control de fanerògames indicats en l'apartat B.  
B) Es mantindran els següents punts de control inclosos en el PVA de la instal·lació a ampliar (coordenades Dàtum ETRS89 Fus 30):  
  
Punt de control X Y Tipus de control  
X 827279 4279796 Aigua i sediments  
Y 829039 4278796 Aigua i sediments  
E1 632834 4279843 Prada de fanerògames  
E2 511256 4279829 Prada de fanerògames  
E3 433508 4279508 Prada de fanerògames  
  
  
C) S'afegirà un punt de control C5, situat 300 m al nord del centre de la gàbia situada a la cantonada nord-est de la instal·lació, per a control de l'afecció a la biocenosi mixta de coral·ligen de depòsit i detrític costaner fàcies enfangada. Es proporcionaran les seues coordenades (Dàtum ETRS89 Fus 30).  
2. Controls a realitzar.  
A) Aigües: punts A1, C1, C2, C3, C4, C5, X, Y.  
- Freqüència mensual.  
- En cadascun dels punts de mostreig es prendran mostres d'aigua a tres profunditats (0, 10 i 30 m) amb una botella de mostreig tipus NISKIN.  
- En cadascuna de les mostres es determinarà:  
- Transparència i terbolesa (UNF).  
- Temperatura.  
- pH.  
- Sòlids en suspensió (mg/L),.  
- Oxigen dissolt (% saturació O2).  
- Amoni (mol NH4/l).  
- Nitrits (mol NO2/l).  
- Nitrats (mol NO3/l).  
- Fosfats (mol PO4/l).  
- Índex FAN.  
- Clorofil·la a (g/L).  
- Índex de Margalef.  
- Estructura fitoplanctònica.  
- Microbiologia: Escherichia coli i Salmonel·la.  
Simultàniament a la presa de mostres, per a cada estació es prendran dades meteorològiques rellevants, estat de la mar, coloració i presència de sòlids, flotants, espumes o olis en superfície o qualsevol altra dada que proporcione informació sobre la influència de la granja o de circumstàncies externes inusuals.  
B) Sediments: els punts de control seran els mateixos que per a la columna d'aigua.  
- Freqüència semestral.  
- Es prendrà una mostra de sediments en cadascun dels punts indicats mitjançant una draga Van Veen amb una superfície de mossegada de 400 cm².  
- En cadascuna d'aquestes mostres es determinarà:  
- Granulometria.  
- Matèria orgànica.  
- Carboni orgànic total (%).  
- pH i potencial redox.  
- Nitrogen kjeldah (mg/kg).  
- Fòsfor total (mg/kg).  
- Presència de clostridiosulfitoreductors.  
- Presència de mantell de Beggiatoa. La presència del bacteri precisarà un seguiment més detallat de la superfície ocupada per les seues colònies i la seua evolució.  
C) Prades de fanerògames: punts P1, E1, E2 i E3.  
- Freqüència anual.  
- Metodologia POMI o CARLIT.  
D) Biocenosi de les arenes fangoses: Punts A1, C1, C2, C3, C4, X, Y.  
- Freqüència anual.  
- Metodologia MEDDOC o BOPA.  
E) Biocenosi del coral·ligen:  
- Freqüència anual.  
- Inspecció de la barra de coral·ligen, mitjançant les tècniques habituals d'oceanografia i biologia marina.  
Les prospeccions submarines per a control de prades de fanerògames, biocenosis d'arenes fangoses i biocenosis del coral·ligen aniran secundades per un reportatge fotogràfic o de vídeo.  
3. Remissió d'informes.  
A) Semestralment es remetrà al Servei de Planificació de Recursos Hidràulics i Qualitat de les Aigües un informe amb els resultats obtinguts en el PVA, fent constar qualsevol irregularitat en les dades o detecció de nivells superiors als límits d'emissió o objectius de qualitat.  
  
- Els resultats es valoraran d'acord amb el Reial decret 817/2015, d'11 de setembre, pel qual s'estableixen els criteris de seguiment i avaluació de l'estat de les aigües superficials i les normes de qualitat ambiental.  
- Els informes semestrals inclouran tota la informació relativa als productes per a tractaments veterinaris aportats durant el període corresponent.  
B) Així mateix, es comunicarà immediatament al Servei de Planificació de Recursos Hidràulics i Qualitat de les Aigües qualsevol anomalia detectada.  
  
València, 3 d'agost de 2020.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental (p. d. R 09.08.2019 del director general de Qualitat i Educació Ambiental; DOGV 8614, 16.08.2019): Benjamí Pérez Rocher.»  
  
València, 17 de maig de 2021.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.