Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 6751, del 11-04-2012 (2012/3423)

RESOLUCIÓ de 22 de febrer de 2012, de la Subdirecció General de Relacions Laborals de la Direcció General de Treball, Cooperativisme i Economia Social, per la qual es disposa el Registre i Publicació de l'Acord sobre les Relacions Laborals i la Negociació Col·lectiva de la Comunitat Valenciana 2012-2015.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6751

Data del DOGV
:   11-04-2012

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2012/3423


Data del document
:   22-02-2012

Organisme emissor
:   Conselleria d'Educació, Formació i Ocupació

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * conveni col·lectiu

RESOLUCIÓ de 22 de febrer de 2012, de la Subdirecció General de Relacions Laborals de la Direcció General de Treball, Cooperativisme i Economia Social, per la qual es disposa el Registre i Publicació de l'Acord sobre les Relacions Laborals i la Negociació Col·lectiva de la Comunitat Valenciana 2012-2015. [2012/3423]  
Vist el text de l'Acord sobre les Relacions Laborals i la Negociació Col·lectiva de la Comunitat Valenciana 2012-2015, subscrit per la Confederació de Organitzacions empresarials de la Comunitat Valenciana (CIERVAL), la Confederació Sindical de Comissions Obreres del País Valencià (CCOO PV) i la Unió General de Treballadors del País Valencià (UGT PV), en la seua condició d'agents socials i econòmics més representatius, i de conformitat amb el que disposa l'article 90, apartats 2 i 3, del Reial Decret Legislatiu 1/1995, de 24 de març, Text Refós de la Llei de l'Estatut dels Treballadors, l'article 2 del Reial Decret 713/2010, de 28 de maig, sobre registre i depòsit de convenis i acords col·lectius de treball, i l'article 3 de l'Orde 37/2010, de 24 de setembre, per la qual es crea el Registre de la Comunitat Valenciana de Convenis i Acords Col·lectius de Treball, esta Subdirecció General de Relacions Laborals, d'acord amb les competències transferides segons el Reial Decret 4105/82, de 29 de desembre, resol:  
  
  
Primer  
Ordenar la seua inscripció en el Registre de la Comunitat Valenciana de Convenis i Acords Col·lectius de Treball, amb notificació a la comissió negociadora i depòsit del text de l'acord.  
  
Segon   
Disposar la seua publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.  
  
València, 22 de febrer de 2012.- El subdirector general de Relacions Laborals: Reyes Maximiliano Coronado Coronado.  
  
  
Acord sobre les Relacions Laborals i la   
Negociació Col·lectiva de la Comunitat Valenciana 2012-2015  
  
Índex  
  
Antecedents en els quals s'emmarca l'acord  
Acord sobre les Relacions Laborals i la Negociació Col·lectiva de la Comunitat Valenciana  
- Àmbit de l'acord i naturalesa jurídica  
- Comissió d'Aplicació i Seguiment  
- Estructura de la negociació col·lectiva a la Comunitat Valenciana  
  
- La participació de la representació dels treballadors i les treballadores en les empreses  
- Formació per a l'ocupació   
- Principis d'igualtat, plans d'igualtat i mesures d'igualtat i no-discriminació   
- Clàusules de flexibilitat i de conciliació de la vida laboral  
- Dinamisme en la negociació col·lectiva   
- Les comissions paritàries dels convenis  
- El Tribunal d'Arbitratge Laboral   
- Estratègia industrial. Observatoris  
- Innovació i noves tecnologies   
- Lluita contra l'economia irregular   
- Clàusules de desenrotllament del Pacte Valencià per la Immigració  
  
Antecedents en els quals s'emmarca l'acord  
La signatura d'un Acord sobre les Relacions Laborals i la Negociació Col·lectiva de la Comunitat Valenciana es planteja en el context d'una profunda crisi econòmica que afecta tots els sectors productius, i que té greus conseqüències sobre el mercat de treball, molt especialment a la nostra comunitat. Es pretén, a través de la concertació social, buscar alternatives que afavorisquen l'augment dels nivells d'ocupació, amb la creació d'una ocupació de qualitat, i que tinga efectes positius per superar els elevats índexs de desocupació actuals.  
  
L'experiència en l'àmbit de la concertació social, que tan fructífers resultats ha proporcionat en el passat, i que ha facilitat la modernització i la millora de la negociació col·lectiva, l'extensió de les bones pràctiques en la gestió de les empreses i la millora de la productivitat i competitivitat empresarial, com la base per a la creació de riquesa i ocupació, ens permeten apostar per la signatura d'un acord entre les organitzacions empresarials i sindicals més representatives, que contribuïx a propiciar millores en l'economia de la Comunitat Valenciana.  
  
Este acord dóna suport formal i d'aplicació al contingut del «II Acord per a l'Ocupació i la Negociació Col·lectiva 2012-2014», firmat el 25 de gener de 2012 per CEOE, CEPYME, CCOO i UGT, i que adapta en el nostre àmbit d'aplicació les matèries que han de regular les relacions laborals en les nostres empreses, tot i parant molta atenció a la formació contínua, a la contractació entesa tant com a manteniment de l'ocupació, com a creació de nous llocs de treball; a la desjudicialització de la resolució dels conflictes; a la consolidació d'espais de participació activa dels interlocutors socials en el disseny de les polítiques sectorials que permeten donar alternatives i solucions eficaces i basades en la sostenibilitat econòmica, social i mediambiental; i sense descurar la responsabilitat social corporativa.  
Conscients del protagonisme que ens correspon, les organitzacions signatàries assumim estos reptes, en el necessari canvi de model productiu, imprescindible per a poder competir i afrontar el dinamisme del mercat global i de l'economia en general, en una situació en la qual són inqüestionables les polítiques afavoridores, la dotació de liquiditat de les empreses, les inversions públiques i privades i la dinamització del consum, com a elements clau per a l'eixida de la crisi i la creació d'ocupació.  
Este acord intenta adequar el seu contingut i desenrotllament a la necessària modernització de les empreses per a fer créixer la seua productivitat i fortalesa, sobre la base de la necessària negociació entre les organitzacions empresarials i sindicals, i la flexibilitat negociada interna de les diferents condicions laborals com a prioritat davant de qualsevol mecanisme de flexibilitat externa. Una flexibilitat de doble direcció, que també dóna resposta a les necessitats i expectatives de les persones, per a conciliar la vida personal i laboral. En este sentit, és necessari que els convenis col·lectius regulen els criteris generals i permeten l'adaptació a la idiosincràsia de l'empresa en la seua realitat productiva i de servicis.  
Per tant, l'Acord té la vocació de proporcionar regles generals i ordenar la negociació col·lectiva dels sectors d'activitat que no hagen convingut acords d'estructura en l'àmbit estatal, i dins d'estos fonamentalment a les seues PIME i MICROPIME.  
I en l'àmbit autonòmic, cal enfortir el nostre sistema autònom de solució de conflictes articulat a través del Tribunal d'Arbitratge Laboral, d'eficàcia i assoliments indubtables, així com apostar decididament pel Consell Valencià de Relacions Laborals.  
Així mateix, ha de servir per a desenrotllar, en el marc de l'Estratègia Europea d'Ocupació, accions encaminades a:  
- Enfortir el sistema productiu de la nostra comunitat al voltant d'empreses amb sistemes de gestió professionals i projectes de futur a mitjà i llarg termini, amb l'establiment d'estratègies dirigides a un canvi en el model productiu, i la busca de nous jaciments d'ocupació basada en la innovació, la internacionalització i l'ocupació de qualitat, entre altres principis fonamentals.  
- Augmentar la participació de dones i hòmens en el mercat laboral, reduir la desocupació estructural i fomentar l'ocupació de qualitat.  
  
- Aconseguir una població activa qualificada que responga a les necessitats del mercat laboral i promoga l'aprenentatge permanent.  
  
- Millorar la qualitat i els resultats dels sistemes educatius i de formació en tots els seus nivells i incrementar la participació en l'ensenyament superior o equivalent.  
- Promoure la inclusió social i lluitar contra la pobresa.  
  
Acord sobre les Relacions Laborals i la Negociació Col·lectiva de la Comunitat Valenciana  
  
Primer. Àmbit i naturalesa jurídica de l'acord  
Este acord, subscrit per les organitzacions empresarials i sindicals més representatives en l'àmbit de la Comunitat Valenciana en virtut de la capacitat que per a això els atorga l'article 83.2 de l'Estatut dels Treballadors, estén els seus efectes a tot el territori d'esta comunitat autònoma i té caràcter obligacional.  
D'acord amb el que preveu el paràgraf anterior, són les organitzacions signatàries, que tenen la condició de més representatives en este àmbit, les que han de dirigir-se a les seues respectives organitzacions en sectors o branques d'activitat amb la finalitat d'establir amb estes, sense menyscapte de l'autonomia col·lectiva de les parts, les vies i els mecanismes més adequats que els permeten assumir tot el que ací pactem.  
L'acord ha d'entrar en vigor el dia que es firme, sense perjuí del fet que siga publicat en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana; té una vigència fins al 31 de desembre de 2015, i es prorrogarà tàcitament per períodes anuals si no hi ha cap denúncia expressa d'alguna de les parts, que ha de comunicar-se a la resta amb una antelació mínima de 3 mesos, d'acord amb el seu venciment.  
  
Segon. Comissió d'aplicació i seguiment  
La Comissió d'Aplicació i Seguiment d'este acord està formada per huit membres, quatre d'ells designats per CIERVAL, dos per CCOO PV, i dos per UGT PV.  
La Comissió d'Aplicació i Seguiment, per acord unànime dels seus integrants, pot avaluar, modificar, desenrotllar i actualitzar el contingut previst d'este acord. De la mateixa manera, és la Comissió d'Aplicació i Seguiment la responsable d'adaptar, quan siga necessari, el seu contingut davant futures modificacions legislatives o acords interconfederals de caràcter estatal.  
La Comissió d'Aplicació i Seguiment de l'Acord s'ha de reunir amb la periodicitat que establisca el seu reglament de funcionament i, en qualsevol cas, a instàncies de part, formulades per qualsevol de les organitzacions signatàries, per a resoldre les qüestions que es puguen plantejar respecte a la interpretació, aplicació, desenrotllament i seguiment dels acords aconseguits.  
La Comissió d'Aplicació i Seguiment de l'Acord ha d'impulsar-lo i incorporar matèries rellevants en les relacions laborals com, entre d'altres, que es puguen plantejar:  
- Contractació.   
- Temps de treball i festius.  
- Sistemes retributius, política salarial i els factors que la determinen.  
- Igualtat d'oportunitats i no-discriminació.  
- Absentisme.   
- Flexibilitat interna.  
- Conciliació i racionalització del temps de treball.  
- Acords de formació per a l'ocupació.  
- Seguretat i salut en el treball. Principis de l'estratègia de la Comunitat Valenciana.  
- Responsabilitat social corporativa.  
- Protecció de treballadores víctimes de violència de gènere.  
- Clàusules de desplegament del Pacte Valencià per la Immigració.  
- Impulsar el funcionament del Consell Tripartit de Relacions Laborals de la Comunitat Valenciana.  
- Afavorir propostes en matèria de cobertura de buits.  
La Comissió d'Aplicació i Seguiment de l'Acord ha de reglamentar les seues normes de funcionament.  
  
Tercer. Estructura de la negociació col·lectiva a la Comunitat Valenciana  
Les organitzacions signatàries coincidim en la conveniència d'analitzar l'estructura de la negociació col·lectiva en l'àmbit de la Comunitat Valenciana i desenrotllar una correcta articulació dels diferents nivells de negociació que amplie la seua cobertura i trobe les millors alternatives territorials i sectorials, conscients del nou marc legislatiu que implica el Reial decret llei 7/2011, de 10 de juny, de Mesures Urgents per a la Reforma de la Negociació Col·lectiva, així com el II Acord per a l'Ocupació i la Negociació Col·lectiva 2012-14, firmat a Madrid el 25 gener de 2012.  
És necessari preservar l'àmbit provincial de negociació i afavorir que estos convenis, per la seua proximitat a l'empresa, potencien la flexibilitat que estes necessiten per a adaptar-se a un mercat canviant i competitiu, a més de no oblidar que és l'àmbit de negociació que més cobertura facilita a empreses i treballadors i treballadores, respectant l'àmbit i els acords sobre estructura sectorials estatals que s'hagen aconseguit o s'aconseguisquen en un futur.  
Els convenis sectorials han de propiciar la negociació en l'empresa, a iniciativa de les parts afectades, de jornada, funcions i salaris tal com es desprèn del II Acord per a l'Ocupació i la Negociació Col·lectiva 2012-14.  
Estructura de la negociació col·lectiva:  
- Àmbit sectorial: conveni col·lectiu autonòmic i/o provincial.  
- Àmbit d'empresa: conveni col·lectiu o acord d'empresa.  
- Regles de concurrència entre convenis: els actuals convenis sectorials d'àmbit inferior a l'estatal, l'àmbit territorial del qual no excedisca el propi del la Comunitat Valenciana, establixen els criteris i clàusules sobre la seua estructura negociadora  
- El conveni d'empresa pot disposar d'allò que s'ha acordat en un conveni d'àmbit superior en les matèries que així s'establisca en el conveni sectorial de referència. En tot cas, els pactes d'estructura que se signen en l'àmbit sectorial afavorixen que el conveni d'empresa dispose d'allò que s'ha establit pel que fa a temps de treball, salari i funcions.  
  
Les organitzacions signatàries d'este acord, com a organitzacions més representatives de la Comunitat Valenciana, en virtut de la capacitat que els atorga l'Estatut dels Treballadors establixen com a regla general d'estructura de la negociació col·lectiva i de concurrència entre convenis la prioritat aplicativa del conveni col·lectiu de caràcter sectorial (en qualsevol dels seus àmbits, provincial, interprovincial, autonòmic o qualsevol altre) enfront dels convenis d'empresa (o grup d'empreses) en tot el seu contingut, llevat que el mateix conveni sectorial dispose el contrari, de conformitat amb l'establit en el paràgraf anterior.  
  
Vigència d'este apartat de l'acord: pel que fa al contingut d'este acord sobre estructura de la negociació col·lectiva, la seua vigència inicial és l'establida per al conjunt de l'acord (quatre anys) i s'ha de mantindre en els mateixos termes, una vegada denunciat, fins a nou acord.  
És convenient una anàlisi territorial i sectorial dels àmbits de negociació, per a operar en els procediments d'agrupació i adhesió de convenis col·lectius, aprofundir en el desenrotllament d'espais de negociació en l'àmbit autonòmic des de la doble perspectiva de l'articulació i la racionalització i que respecte l'autonomia i la llibertat de les parts negociadores.  
És voluntat de les organitzacions signatàries de l'Acord Interprofessional de la Comunitat Valenciana avançar en la racionalització de la negociació col·lectiva a la Comunitat Valenciana, per la qual cosa i amb la definició prèvia de l'objecte i delimitació dels àmbits sectorials i territorials, així com de les parts negociadores afectades, poden instar davant la Comissió d'Aplicació i Seguiment de l'Acord les iniciatives d'adhesió o racionalització de convenis col·lectius que consideren adequades, sense perjuí del paper que en estes matèries ha de jugar el Consell Tripartit de Relacions Laborals de la Comunitat Valenciana.   
  
Perquè estes iniciatives puguen realitzar-se, han de participar les parts representatives en els diferents àmbits preexistents de negociació col·lectiva, que voluntàriament han d'adoptar les solucions i alternatives que acorden en cada cas.  
És un objectiu comú que les empreses i persones treballadores de la Comunitat Valenciana estiguen cobertes per un conveni col·lectiu d'aplicació, amb especial atenció als sectors emergents.  
La Comissió d'Aplicació i Seguiment de l'Acord Interprofessional de la Comunitat Valenciana ha de fer un balanç anual de l'evolució d'este objectiu comú.  
Es recomana que els convenis sectorials regulen les regles generals que permeten l'articulació i adaptació a la idiosincràsia de l'empresa en la seua realitat productiva o de servicis. En són alguns exemples la concreció del temps de treball en el marc de les regles generals de flexibilitat del conveni sectorial, la concreció dels sistemes de salari variable, els plans de formació professional contínua, el sistema de contractació, la classificació professional, la mobilitat funcional i les mesures d'igualtat i no-discriminació i la promoció. És convenient, en este desenrotllament, la participació de la comissió paritària corresponent, dins de les seues competències.  
Les parts signatàries consideren eficient la descentralització de les comissions paritàries del respectiu conveni, en l'àmbit de Comunitat Valenciana. La descentralització en la Comunitat Valenciana de les comissions paritàries dels convenis col·lectius estatals, en coordinació amb els mateixos àmbits de negociació estatals i les seues comissions paritàries, és una mesura convenient, quant a criteris de proximitat i de gestió del conveni col·lectiu.  
  
Quart. La participació de la representació dels treballadors i de les treballadores en les empreses  
Avançar en la direcció de dotar-nos d'unes relacions laborals més dinàmiques en les quals els convenis col·lectius siguen cada dia més un instrument útil per a les persones treballadores i per a les empreses per tal de garantir seguretat en les condicions de treball i capacitat d'adaptació a la realitat econòmica dels sectors implica avançar necessàriament a millorar els drets d'informació i participació dels treballadors i les treballadores en l'empresa a través dels seus representants.  
  
Els convenis col·lectius han d'impulsar sistemes d'informació i participació constant de la representació legal de les treballadores i els treballadors en l'esdevenir de les empreses que han de desenrotllar allò que s'ha establit en l'Estatut dels Treballadors. Estos sistemes d'informació i participació tenen com a objectiu una major implicació de la plantilla amb l'esdevenir de l'empresa que permeta facilitar la presa de decisions entre altres en matèria organització del treball o de flexibilitat interna d'una manera àgil i com a alternativa a la flexibilitat externa.  
  
  
Quint. Formació per a l'ocupació  
La negociació de les necessitats de formació contínua en l'empresa i la seua planificació, d'acord amb les necessitats, són fonamentals per al desenrotllament professional i productiu. La negociació col·lectiva ha d'establir un procediment negociador específic. Així mateix, ha de promoure l'acreditació i el reconeixement de competències professionals adquirides per experiència laboral. El reconeixement i l'acreditació de competència professional és un factor a considerar als efectes d'una possible reclassificació professional, així com un factor a valorar positivament en els sistemes de promoció professional.  
La formació permanent ha de desenrotllar-se especialment en relació a les previsions i actuacions de la Fundació Estatal per a la Formació, del Consell Valencià de Formació Professional i especialment pel que establix el Pla Valencià de Formació Professional. Així mateix, el Consell Valencià de Formació Professional ha d'establir els criteris que servisquen per a definir els diferents plans de formació autonòmics amb la finalitat d'afavorir la formació que a cada moment més s'ajuste a les necessitats del sistema productiu de la nostra Comunitat i a afavorir el canvi en el model productiu que propugnem.  
  
  
Sext. Principis d'igualtat, plans d'igualtat i mesures d'igualtat i no-discriminació  
La negociació col·lectiva ha d'establir un procediment negociador que regule el compliment de la Llei orgànica 3/2007, d'Igualtat Efectiva entre Dones i Hòmens. Els convenis col·lectius provincials o de sector han d'establir criteris per als plans d'igualtat i regular l'obligació convencional dels plans d'acord amb la dimensió de l'empresa, respectant el mínim legal. Així mateix, ha d'establir mesures d'igualtat. La Llei 35/2010, de 17 de setembre, de Mesures Urgents per a la Reforma del Mercat de Treball, disposició addicional 11a, concreta i reforça, en relació amb la negociació col·lectiva, orientacions en matèria d'igualtat de gènere i es compromet a:  
- Establir mesures per a la igualtat efectiva de dones i hòmens, que tinguen en compte el respecte a la igualtat i la no-discriminació quant a la selecció i contractació, la classificació professional i valoració de llocs de treball, el sistema de remuneració i l'estructura salarial, la promoció en el treball, la formació professional, la conciliació de la vida personal i laboral i l'avaluació de riscos laborals tenint en compte la perspectiva de gènere.  
  
- Negociar plans d'igualtat en les empreses, obligades legalment, que desenrotllen les mesures que promoguen la igualtat en totes les matèries descrites en l'apartat anterior i afavorir la seua implantació en les no obligades, així com protocols que establisquen la prevenció, detecció i tramitació de queixes o denúncies en estos supòsits d'assetjament sexual i per raó de sexe. Promoure que les empreses es doten d'un codi de conducta i un protocol d'actuació per protegir la dignitat de les persones. Fomentar l'ús d'un llenguatge no excloent.  
  
  
Sèptim. Clàusules de flexibilitat i de conciliació de la vida laboral  
En matèria de conciliació de la vida laboral i personal, en relació amb la flexibilitat de la jornada, és positiu que els convenis col·lectius establisquen la consideració de les diverses situacions personals (persones dependents, horaris de formació i educació, maternitat i lactància, tenir cura de filles i fills, etc.) en el moment de determinar torns i horaris.  
És convenient que els convenis col·lectius sectorials i d'empresa regulen els procediments de participació sindical i de la representació legal de la plantilla en l'organització flexible del temps de treball. A més de la participació en la programació de la jornada flexible -per a la qual l'empresa ha d'aportar suficient informació documentada-, és convenient establir avaluacions periòdiques de l'evolució del temps de treball, amb l'objecte d'analitzar l'eficiència del sistema, la seua relació amb l'ocupació i el seu impacte amb vista a la conciliació i la mobilitat de les persones treballadores.  
Els canvis en la programació de la jornada flexible han de realitzar-se amb la màxima antelació possible, amb l'objecte que, amb la participació dels representants legals dels treballadors i les treballadores, es realitzen els ajustos necessaris en la programació inicial.  
La necessitat d'uns horaris racionals té com a objectius prioritaris conciliar la nostra vida personal i laboral, augmentar la productivitat, donar suport al rendiment escolar, afavorir la igualtat, disminuir la sinistralitat, millorar la nostra qualitat de vida, cuidar i mantenir hàbits saludables i, en definitiva, donar major valor al temps. Tot això passa, ineludiblement, per racionalitzar els nostres horaris, per fer-los convergents amb els països d'economies més avançades i tendir a la generalització en tot el nostre àmbit dels horaris laborals continuats amb flexibilitat d'entrada/eixida.  
Les parts consideren rellevant la racionalització dels horaris laborals mitjançant la negociació col·lectiva. Es considera convenient la participació de la representació sindical o, si és el cas, unitària dels treballadors i les treballadores i l'establiment de canals de comunicació adequats per potenciar la flexibilitat que, tant com siga possible, siga beneficiosa per a les empreses i afavorisca la conciliació de les persones treballadores.  
El concepte flexibilitat va més enllà de la gestió del temps de treball i incorpora altres elements com la contractació i ocupació, la mobilitat i la polivalència, les modificacions en les condicions de treball, i el salari, la conciliació de la vida personal i laboral, entre unes altres, que necessàriament estan interrelacionades, ja que l'aplicació de models d'organització d'empresa més flexible requerix un tractament integral.  
  
La complexitat que presenta la negociació de la flexibilitat requerix que es duga a terme d'acord amb les diferents realitats dels sectors i les empreses. Ha de tenir-se en compte que no hi ha una línia de solució única, sinó que cada cas té un tractament particular. La negociació de la flexibilitat ha de tenir elements d'equilibri, garantia i eficàcia. Per això els convenis han d'arreplegar els continguts i mecanismes de referència per a aplicar estes matèries de manera adaptada a les seues particularitats.  
  
Octau. Dinamisme en la negociació col·lectiva  
És un objectiu prioritari la renovació dinàmica del contingut dels convenis, sense perjuí de les disposicions transitòries necessàries i de respecte a drets individuals i col·lectius.   
S'han d'incorporar com a continguts mínims dels convenis els terminis de denúncia, de negociació i de sotmetiment als sistemes de solució extrajudicial de conflictes -mediació obligatòria i arbitratge voluntari.  
  
  
Nové. Comissions paritàries dels convenis  
La importància que adquirixen en el nou marc regulador de la negociació col·lectiva exigix dotar-les no solament de plena capacitat d'actuació, sinó també d'uns mecanismes àgils i eficaços per a la tramitació dels assumptes que se'n deriven.  
És en este sentit en el qual les organitzacions signatàries recomanen als negociadors dels convenis col·lectius que hi incorporen els criteris necessaris per a fer-lo possible, com ara:  
- La composició numèrica ha de ser tan reduïda com siga possible, sempre amb respecte als nivells de legitimació de la comissió negociadora quan tinga atribuïdes funcions d'adaptació i modificació dels convenis col·lectius.  
- Han de programar-se reunions periòdiques freqüents, de manera que es tinguen en compte amb antelació en l'agenda dels membres i que puguen ser ajornades en cas de no tenir assumptes a tractar. En tot cas, ha de preveure's al costat de les reunions ordinàries les extraordinàries, quan hi haja assumptes urgents a decidir.  
- Ha de facilitar-se l'aplicació de mitjans telemàtics i audiovisuals a les reunions, deliberacions i adopció de decisions, de manera que els membres no hagen d'estar físicament reunits per al funcionament vàlid de la comissió.  
- Els membres han de tenir sempre suplents per tal d'evitar cancel·lacions per falta de quòrum.  
- Els terminis per a l'adopció de decisions han de comptar a partir de la submissió del conflicte a la comissió paritària.  
- La submissió del conflicte a la comissió ha de fer-se mitjançant els menors tràmits formals possibles, així com amb la mínima exigència documental.  
- El tràmit d'intervenció de la comissió paritària ha de considerar-se com a evacuat en el cas que la comissió no adopte cap decisió en els terminis establits.  
- Estos terminis han de ser tan breus com siga possible. En determinats casos, ja estan establits legalment (art. 41.6 ET). Terminis menors a 10 dies han de ser la regla general i han de preveure's terminis menors per a assumptes d'urgència (48-72 hores).  
- L'adopció dels acords ha de ser en la majoria dels supòsits per majoria simple de cadascuna de les representacions i només en determinats casos ha d'optar-se per majories més qualificades.  
- En els convenis col·lectius sectorials, especialment els estatals, o en els de grans empreses, la regla general ha de ser l'existència de comissions paritàries descentralitzades.  
- També en estos convenis col·lectius, la regla general ha de ser l'existència d'especialització per matèries de diferents comissions paritàries a l'efecte d'evitar acumulacions de treball que limite la seua eficàcia.  
- La comissió paritària del conveni ha de ser la referència principal pel que fa no solament a intervenir enfront de la falta d'acord entre empresa i RLT en els supòsits de modificacions i desvinculació dels pactes en convenis sectorials, sinó també per abordar la negociació en aquelles empreses que manquen de representació legal dels treballadors i les treballadores.  
  
Deu. Tribunal d'arbitratge laboral  
Les organitzacions signatàries d'este acord coincidixen a assenyalar la importància que el Tribunal d'Arbitratge Laboral de la Comunitat Valenciana té com a òrgan extrajudicial de solució de conflictes laborals la comunitat autònoma. Per això es comprometen a adequar el contingut del V Acord sobre Solució Extrajudicial de Conflictes Laborals de la Comunitat Valenciana tant pel que fa a les recents modificacions legislatives com al contingut en este acord per a dotar el TAL de tota la capacitat d'actuació en el nostre àmbit geogràfic com a únic mecanisme de solució autònoma de conflictes laborals de la Comunitat Valenciana.  
  
És voluntat de les organitzacions signatàries d'este acord impulsar la figura de l'arbitratge, sempre amb caràcter voluntari, com a mecanisme àgil i efectiu de solució de conflictes a la Comunitat Valenciana, sempre que haja resultat impossible aconseguir un acord en el procediment de mediació.  
S'ha de potenciar la Comissió Tècnica d'Organització del Treball com a instrument tècnic al servici de les treballadores i els treballadors i les empreses per a la solució de conflictes en matèries com els sistemes de rendiments de treball, classificació professional, sistemes retributius variables, assignació de càrregues de treball, etc.  
Les organitzacions signatàries acorden que el procediment arbitral davant les divergències en la negociació d'un conveni col·lectiu (article 86.3 de l'Estatut dels Treballadors) té caràcter de voluntari.  
  
  
Onze. Estratègia industrial. Observatoris  
És fonamental una indústria forta i internacionalitzada per al desenrotllament de l'economia valenciana, així com per a impulsar un canvi en el model productiu. En este sentit és necessari revertir la tendència de destrucció d'ocupació industrial que ja s'arrossegava a la nostra comunitat autònoma fins i tot abans de l'explosió de l'actual crisi. Per això, els agents socials es comprometen a traslladar al Govern autonòmic una proposta d'actuació en esta matèria i dins de l'Estratègia de Política Industrial 2011-2015 que permeta una millor i més eficaç assignació de recursos i que esdevinga una aposta estratègica per als pròxims anys, que active la intervenció dels agents socials a través de l'Observatori per a la Indústria i els Sectors Econòmics.  
  
  
Dotze. Innovació i noves tecnologies  
Es recomana a les parts negociadores incorporar en els convenis col·lectius clàusules que impulsen la inversió en investigació, desenrotllament i innovació com a elements fonamentals per a millorar la competitivitat del nostre teixit productiu.  
Les organitzacions signatàries considerem que l'increment de la productivitat i la competitivitat de les empreses passa ineludiblement per la inversió en noves tecnologies, investigació, desenrotllament i innovació, així com l'impuls de noves formes d'organització del treball en les quals s'ha de garantir una adequada participació sindical.  
  
Tretze. Lluita contra l'economia irregular  
Els firmants d'este acord es comprometen a posar en funcionament les estratègies necessàries i adequades, a través de la Comissió d'Aplicació i Seguiment, per a reduir, controlar i evitar, si és el cas, l'aparició i el manteniment d'economia submergida en l'àmbit de la Comunitat Valenciana.  
Solament mitjançant el compromís de CIERVAL, CCOO PV i UGT PV (i la necessària implicació de l'Administració laboral) es pot aconseguir este objectiu d'eradicar una situació preocupant que minva les garanties i drets laborals dels treballadors i les treballadores i produïx competència deslleial per a les empreses que rigorosament atenen els drets laborals i fiscals a què estan obligats per llei.  
El pes que té l'economia submergida a la nostra comunitat autònoma representa un autèntic llast per al creixement i el desenrotllament, no solament de l'economia, sinó del conjunt de la societat. En este sentit, els agents econòmics i socials apostem per impulsar mecanismes suficients i eficients per a fer aflorar l'economia submergida en aquells sectors on està present de forma habitual i evitar la seua aparició en nous sectors productius.  
És responsabilitat de les organitzacions signatàries promoure l'actuació de les autoritats públiques i agents protagonistes del control, reducció i eradicació d'este fenomen indesitjable per a l'economia i la societat valenciana. En este sentit, les organitzacions signatàries han de desenrotllar un protocol d'actuació per a abordar esta matèria en el marc d'un pla integral per a la prevenció, control de l'ocupació submergida i l'explotació laboral.  
  
Catorze. Clàusules de desplegament del pacte valencià per la immigració  
És convenient que la negociació col·lectiva regule i amplie el que disposa la Directiva europea 43/2000 i la llei 62/2003, i que en el mateix Pacte Valencià per la Immigració els agents socials es van comprometre a desenrotllar la inclusió de mesures en matèria de gestió de la diversitat i no-discriminació en l'àmbit laboral.  
Amb la intenció d'evitar actituds discriminatòries en el mercat de treball i en la societat, com a repte per a la integració sociolaboral i per a la igualtat com a principis bàsics d'articulació democràtica de la societat espanyola, i contribuir a eradicar comportaments o conductes, de xenofòbia i racisme que danyen la convivència i la cohesió social.  
En este sentit, els agents econòmics i socials convenen que el centre de treball és un espai privilegiat per a defensar la igualtat de tracte i la no-discriminació dels treballadors i les treballadores, i per això s'han de fomentar accions que, mitjançant un compromís social, s'implanten en el si de l'empresa com a referent de la innovació i del compromís social.  
Per tant, les parts es comprometen a incloure en els convenis col·lectius clàusules que despleguen en les empreses Plans de Gestió de la Diversitat amb contingut suficient per a convertir-se en una eina estratègica de gestió capaç de cimentar la igualtat de tracte i la no-discriminació com a principi per a millorar la convivència entre els treballadors i les treballadores i il·luminar un posicionament avantatjós de l'empresa en el mercat i la societat.  
  
El secretari general de CCOO PV: Paco Molina Balaguer.  
El president de CIERVAL: José Vicente González Pérez.  
El secretari general de UGT-PV: Conrado Hernández Más.