Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 6237, del 31-03-2010 (2010/2864)

RESOLUCIÓ de 5 de març de 2010, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 001/10-AIA, municipis de Benlloch i Vilanova d'Alcolea.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6237

Data del DOGV
:   31-03-2010

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2010/2864


Data del document
:   05-03-2010

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Benlloc
    * Vilanova d'Alcolea
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 5 de març de 2010, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 001/10-AIA, municipis de Benlloch i Vilanova d'Alcolea. [2010/2864]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, el qual estableix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjudici de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental s'haurà de publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 001/10-AIA Benlloch i Vilanova d'Alcolea.  
València, 5 de març de 2010.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 1/2306-VJM  
Títol: Projecte de modificació de la LE a 132 kV (DC) la Vall d'Alba-Benicarló 1 i 2, entre els suports núm. 85 i núm. 104, per a la construcció del futur aeroport de Castelló i alimentació a ST 132/20 kV  
Promotor: Iberdrola Distribución Eléctrica, SAU   
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Energia de Castelló, Conselleria d'Infraestructures i Transport (ATLINE/2009/167/12)  
Localització: termes municipals de Benlloch i Vilanova d'Alcolea (Castelló)  
Descripció del projecte  
Es projecta escometre la desviació parcial de la línia elèctrica a 132 kV, doble circuit, denominada la Vall d'Alba-Benicarló 1 i 2, en el tram comprés entre els suports núm. 85 i núm. 104 segons el traçat actual, per a permetre la construcció i posterior explotació, amb les adequades condicions de seguretat, del futur aeroport de Castelló, ubicat als terrenys dels termes municipals de Benlloch i Vilanova d'Alcolea, província de Castelló. Complementàriament, s'ha previst l'alimentació des del circuit núm. 1 de l'esmentada línia a la subestació transformadora de 132/20 kV que s'ubicarà als terrenys de l'aeroport. La línia aèria esmentada existeix, està autoritzada i en funcionament. La construcció de l'aeroport va ser autoritzada mitjançant l'Ordre FOM/509/2002, de 22 de febrer, i es va qualificar d'interés general.  
La modificació prevista permet eliminar l'afecció directa de la línia sobre la capçalera de pista de vol de l'aeroport (entre els suports núm. 94 i núm. 95), com també eliminar les interferències i interrupcions que presenta sobre les àrees i superfícies limitadores d'obstacles que configuraran les servituds aeronàutiques (establides en el pla director de l'aeroport) i equips de radiofreqüència (s'ha realitzat un estudi d'adequació dels nous elements que constitueixen la instal·lació de distribució elèctrica en projecte a la legislació en matèria de servituds aeronàutiques). En aquest sentit, el peticionari de la modificació de la línia existent i de l'alimentació de la nova subestació és la societat Aeropuerto de Castellón, SL (AEROCAS), actual titular del projecte aeroportuari.  
La línia la Vall d'Alba-Benicarló 1 i 2 discorre en aeri, i s'ha projectat el tram modificat també en aeri, a fi de mantenir la funcionalitat d'aquesta quant a capacitat de transport i resposta enfront del manteniment, ja que es considera essencial per al subministrament elèctric a la província. La tipologia dels conductors és LA-280 (HAWK), amb una capacitat màxima de transport per circuit de 131,23 MVA, per a tensió de servei de 132 kV. Els nous suports seran de tipus metàl·lic de doble gelosia, de les sèries 12 E i 12T i pòrtic per a encreuament. La modificació afecta un tram total de 6,56 km, sent la longitud del nou traçat de 6,24 km i addicionalment, 0,41 km de longitud de la línia de E/S a la subestació.  
Conclosa la construcció del nou tram variant en projecte i després de la posada en servei, es desmuntarà completament la instal·lació elèctrica que hi ha entre els suports núm. 86 i núm. 103 (suports, conductors i cables de guarda i fonamentacions). El desmuntatge afectarà 5, 82 km.  
En tractar-se de la modificació d'una línia existent, les alternatives de traçat que s'han tingut en compte han sigut limitades. Addicionalment, el traçat està fortament condicionat per diverses servituds tècniques que s'han de conjugar: servituds aeronàutiques de l'aeroport, línia de 400 kV, carreteres, corredor d'infraestructures, PATRICOVA, proximitat de ZEPA. D'altra banda, en tractar-se d'una línia existent, en servei, pertanyent a la xarxa de distribució -que exerceix una funció determinada dins de l'esmentada xarxa i que s'ha de mantenir la funcionalitat d'aquesta- s'ha desestimat tècnicament modificar aquest tram a subterrani (6 km de més de 45 km de longitud total d'aquesta) ja que es minvaria la capacitat de transport d'energia elèctrica, es dificulta la localització d'avaries en cas de fallada (retardant significativament la reparació) i obligaria a descarregar (deixar sense tensió) la línia (ambdós circuits) per a realitzar labors de manteniment i reparació. La solució subterrània s'adopta en entorns urbanitzats, en els quals és possible mantenir constant la direcció i la profunditat a què discorre el cable.   
Afeccions legals  
El traçat de la línia està condicionat per les distàncies de seguretat establides respecte a carreteres, llits, altres línies elèctriques i habitatges, entre altres. En aquest cas particular, el principal condicionant són les servituds aeronàutiques de l'aeroport.   
En els encreuaments amb llits és aplicable el que estableix per a les zones de servitud i policia el Reglament de domini públic hidràulic, aprovat pel Reial decret 849/1986, d'11 d'abril i les seues diverses modificacions.  
El Reial Decret 9/2005, de 14 de gener, en l'annex I, enumera les activitats potencialment contaminants del sòl, entre les quals es troba la producció i distribució d'energia elèctrica (CNAE-93 Rev1 40,1).   
Els treballs que es realitzen al sòl forestal i als seus voltants han d'ajustar-se a les normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals establides en el Decret 7/2004, de 23 de gener.  
La gestió dels residus generats es farà d'acord amb el que estableix la legislació estatal i autonòmica reguladora de la matèria.  
Respecte a l'afecció paisatgística de la línia, cal ajustar-se al que estableix el Decret 120/2006, d'11 d'agost.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que calga obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que siga d'aplicació.  
Consideracions ambientals  
L'àmbit d'estudi adoptat en l'estudi d'impacte ambiental és ampli ja que comprén diversos termes municipals. No obstant això, el projecte s'emmarca bàsicament en l'entorn de l'aeroport de Castelló. Cal assenyalar que les obres realitzades per a la construcció de l'esmentada infraestructura aeroportuària, com també les instal·lacions auxiliars, han suposat una alteració significativa de la zona.  
La mesura protectora que es planteja en primer lloc per a la minimització dels impactes és el disseny del traçat de la línia elèctrica que, en aquest cas i com s'ha exposat, està fortament condicionat per limitacions tècniques. Ambientalment, el traçat en aeri suposa moviments de terra menors durant l'execució de les obres, ja que requereix la construcció de fonamentacions per als suports enfront de l'excavació de rases del traçat subterrani (opció sol·licitada pels ajuntaments de Vilanova d'Alcolea i Benlloch). Si la línia discorre, com en aquest cas, per un entorn principalment agrícola es redueix al seu torn la necessitat de creació d'accessos, ja que es disposa d'una xarxa de camins suficient per a la construcció dels suports enfront de la necessitat de crear pistes de treball al llarg de tota la línia en el cas de traçats subterranis. Addicionalment, les zones en què persisteix la vegetació natural disposen també d'una densa xarxa de camins, completada amb el vial perimetral de l'aeroport. En els trams que la línia travessa sòl forestal, el traçat aeri suposa l'eliminació selectiva d'aquells exemplars arboris que puguen posar en perill la seguretat de la línia enfront de l'eliminació de tota la vegetació per a l'execució de les rases en el traçat subterrani, l'excavació sobre terrenys compactes i la prohibició de plantar arbres sobre aquesta.  
L'alternativa de traçat pel nord de l'aeroport permet salvar les servituds aeronàutiques d'aquest amb el menor increment de longitud possible i travessant principalment camps de cultiu. Al sud de l'aeroport el terreny és més accidentat i la vegetació és bàsicament forestal, i l'entorn està dominat per terrenys naturals no antropitzats. Quant a l'inici de la modificació de la línia, s'ha tingut en compte a més les previsions del Pla d'acció territorial de caràcter sectorial dels corredors d'infraestructures i del PATRICOVA (Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana).  
Visualment, l'afecció de la línia serà anàloga a l'actual, atés que no s'introdueix una nova línia sinó que es trasllada. En aquest sentit, al tram pròxim a Vilanova d'Alcolea el nou traçat és molt pròxim a l'antic. A Benlloch, la línia s'aproxima al municipi a causa de diversos condicionants que limiten les alternatives de traçat, encara que la posició relativa del municipi (a menor cota que la línia i darrere d'un bosquet de pins) oculta gran part del traçat. En ambdós casos, la multitud d'infraestructures existents i, principalment, les modificacions en l'entorn introduïdes per les obres de l'aeroport minimitzen la repercussió d'aquesta.  
A la zona afectada directament pel traçat de la línia elèctrica i el seu entorn no hi ha espais naturals protegits. Sí que s'ha declarat recentment una zona d'especial protecció per a les aus (espai de la xarxa Natura 2000) denominada Planiols-Benasques, mitjançant un acord de 5 de juny de 2009, la delimitació territorial de la qual comprén en part el municipi de Vilanova d'Alcolea. En la delimitació d'aquest espai es va tenir en compte l'existència de parelles nidificants d'esparver cendrós, espècie que aprofita els matolls mediterranis xeròfils densos (en els quals predominen el coscoll, la gatosa europea i el romer) per a les postes, entre març i abril, i abandona els pollets al juny. El traçat de la modificació es manté fora de l'àmbit d'aquest, però atesa la proximitat i informat el projecte pel Servei d'Ordenació Sostenible del Medi (en data 13 de novembre de 2009) i l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals (Servei de Biodiversitat, en data 25 de novembre de 2009) es proposen mesures preventives per a evitar riscos per a l'avifauna, que s'han incorporat com a condicionants 2 i 3 d'aquesta resolució.  
Com s'ha indicat, el tram de nou traçat travessa principalment camps de cultiu de secà, sobretot llenyosos. La meitat est creua, així mateix, zones xicotetes de sòl forestal, principalment sotabosc. En particular, els últims suports nous abans del final de la variant (suports núm. 102, 102 bis, 102 tris i 103) s'ubiquen en una zona en la qual es troba cartografiat l'hàbitat d'interés comunitari Querco cocciferae-Lentiscetum (codi 5330), el qual no ha sigut inclòs en cap espai de la xarxa Natura 2000. D'altra banda, aquesta zona (forest Santa Bàrbara, CS1032) gestionada per la conselleria competent en matèria forestal, està reforestada amb Pinus halepensis per tant serà necessari l'obertura d'un carrer de seguretat mitjançant la tala d'arbratge, continuant el tallafocs existent en l'actualitat uns 420 m. La secció forestal competent ha emés informe favorable (en data 30 d'octubre de 2009) on indica la necessitat de disposar d'autorització per a l'ocupació dels terrenys forestals gestionats per la conselleria per als suports. S'ha incorporat com a condicionant 1 d'aquesta resolució la necessitat d'adoptar mesures encaminades a la prevenció d'incendis en zona forestal, segons indica l'esmentat servei territorial.  
Al llarg del nou traçat, la línia travessa diversos camins ramaders (assagadors del Camí Vell de Cabanes, del Camí dels Romans i dels Camins d'Orpesa i de la Bassa d'en Gil; assagador del Camí de la Fusta), sempre en aeri. A partir d'aquests s'ha delimitat la denominada Via Augusta. La ubicació dels suports s'ha dissenyat respectant l'amplària legal dels camins ramaders, per tant no es requereix autorització per a l'encreuament en aeri, segons la Instrucció de 7 de juliol de 2008, de la Direcció General de Gestió del Medi Natural. En el cas que algun suport requerisca l'ocupació d'aquests, sí que es requeriria autorització o ocupació (segons l'informe esmentat de la Secció Forestal). Es respecten, així mateix, les servituds associades al barranc de la Font que creua el traçat.  
La selecció del traçat pel nord de l'aeroport permet travessar terrenys amb una orografia, en general, prou plana, nivells d'erosió real molt baixos i sense risc de lliscaments. Els moviments de terra per a la construcció dels nous suports no seran significatius i les afeccions relacionades amb aquests, d'escassa magnitud. L'encreuament per zones de cultiu permet disposar d'accessos. L'afecció a la vegetació natural tindrà lloc principalment en els suports finals (en gran manera constituïda per espècies de repoblació).  
Es disposa de l'autorització de l'òrgan competent per a realitzar la prospecció arqueològica en la zona afectada pel projecte. No s'ha detectat cap element inventariat en l'àmbit afectat pel traçat.  
En relació amb els elements de l'entorn esmentats, s'han d'adoptar en el projecte una sèrie de mesures protectores i correctores complementàries a les indicades en els paràgrafs anteriors:  
- El tram desviat que queda en desús ha de ser desmuntat i desmantellat, incloent les fonamentacions dels suports fins a 80 cm de profunditat.  
- La terra procedent de les excavacions dels nous suports ha de ser reutilitzada en la mateixa obra i els sobrants, gestionats adequadament.  
- S'han d'aprofitar els camins que hi ha per a accedir a la ubicació dels nous suports.   
- S'han de senyalitzar totes les zones d'obra, de recollida de materials i zones auxiliars per a evitar l'afecció pel moviment de maquinària.   
- Les zones afectades per les obres han de ser restaurades.  
- Supervisió i revisió de l'estat de la maquinària. En el cas que calga realitzar tasques de mantemiment, aquestes s'han de fer a zones específiques. Tot això per a evitar el risc d'abocaments accidentals al sòl.  
- Els suports ubicats en l'àmbit del PATRICOVA s'adapten a les previsions constructives establides en aquest.  
- A les zones en què els suports afecten vegetació forestal, com ara la zona de la forest Santa Bàrbara (en la qual es troba cartografiat l'hàbitat Querco cocciferae-Lentiscetum), s'han d'extremar les precaucions per a reduir les afeccions durant les obres a la menor superfície necessària i reduir l'afecció sobre la vegetació.   
- Si durant les obres apareix algun element d'interés cultural, s'han de paralitzar i comunicar-ho a l'òrgan competent.  
- En relació als camps electromagnètics, s'estimen nivells inferiors als establits com a recomanació pels organismes europeus, per tant, no cal adoptar mesures addicionals de protecció.  
El programa de vigilància ambiental comprén el control i el seguiment dels aspectes ambientals del projecte, i desenvolupa els aspectes següents:   
- Comprovar que els impactes generats no superen les magnituds que figuren en l'estudi d'impacte ambiental (d'ara endavant, EIA) i reduir-los en la mesura que siga possible.  
- Comprovar que es respecten les mesures desenvolupades en la DIA.  
- Comprovar el compliment de les mesures protectores proposades en l'EIA.  
- Comprovar i verificar que les mesures correctores proposades són eficaces i redueixen la magnitud dels impactes detectats o si, al contrari, són inadequades, innecessàries o, fins i tot, perjudicials. Si les mesures proposades no són eficaces, cal dissenyar-ne unes altres.  
- Identificar impactes no previstos.  
- Proporcionar informació d'aspectes ambientals poc coneguts.  
El programa de vigilància ambiental es desenvoluparà durant les fases de construcció i funcionament. S'ha de realitzar un informe final de seguiment de les obres i un altre a l'any de funcionament de les instal·lacions.  
Tramitació administrativa  
El 22 de maig de 2008 es va rebre una consulta d'Iberdrola Distribución Eléctrica, SAU, on comunicava la necessitat de desviar la línia per a envoltar les instal·lacions de l'aeroport de Castelló (expedient 186/9887-KCV). Es proposava iniciar la desviació al suport 88 i finalitzar-la al 107. A l'efecte de determinar l'amplitud i el nivell de detall de l'estudi d'impacte ambiental, es van realitzar una sèrie de consultes a les administracions públiques afectades, les quals van posar de manifest que l'inici de la desviació podia interferir les previsions del Pla d'acció territorial de caràcter sectorial dels corredors d'infraestructures (Decret 78/2005, de 15 d'abril) i que s'estava tramitant la declaració d'un espai per a incloure'l en la xarxa Natura 2000 com a zona d'especial protecció per a les aus, pròxima a l'extrem final de la desviació, entre altres aspectes rellevants. En particular, GECEN (grup per a l'estudi i conservació dels espais naturals) va sol·licitar ser públic interessat en el procediment, i va presentar un escrit on incidia en les afeccions ambientals que considerava que porta associat el projecte i que s'haurien d'haver avaluat ambientalment de forma conjunta amb les instal·lacions aeroportuàries.  
Tenint en compte l'informe de resposta emés pel Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental amb data 18 d'agost de 2008, al qual es va adjuntar còpia dels informes rebuts dels distints organismes consultats, el promotor va elaborar el projecte i l'estudi d'impacte ambiental adoptant les recomanacions hi incloses, resultant finalment que la desviació s'iniciava en el suport núm. 85 i finalitzava en el suport núm. 104.  
El projecte considerat va ser sotmés a informació pública i consultes, mitjançant anuncis en el DOCV de 27.11.2009 i en el BOP de 17.11.2009, premsa i remissió a diversos ens. S'han rebut informes i al·legacions dels següents:  
- L'Àrea de Conservació d'Espais Naturals, que remet informe del Servei de Biodiversitat.  
- El Servei d'Ordenació Sostenible del Medi.  
- La Direcció Territorial de Castelló de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, que remet informe de la Secció Forestal.  
- La Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià.  
- La Direcció General de Salut Pública.  
- Ajuntament de Vilanova d'Alcolea.  
- Ajuntament de Benlloch.  
- GECEN.  
Les diverses observacions i al·legacions han sigut tingudes en compte en aquest tràmit. En particular, GECEN reitera la seua postura sobre el fet que hauria de modificar-se l'avaluació ambiental de l'aeroport per a incorporar aquest projecte.  
Amb data 15 de gener del 2010 s'ha rebut l'expedient complet per a l'avaluació d'impacte ambiental. L'esmentada circumstància s'ha comunicat en data 18 de gener del 2010 al Servei de Suport Tècnic de la Direcció General de Territori i Paisatge, a instàncies del servei competent en energia, on sol·licita que remeten una còpia de l'informe en matèria de paisatge, el condicionat de la qual s'ha incorporat al condicionat d'aquesta resolució.   
Consideracions jurídiques  
El projecte de modificació de la línia elèctrica a 132 kV i el nou tram d'entrada/eixida en subestació, està sotmés al procediment d'avaluació d'impacte ambiental d'acord amb l'epígraf 2.g de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental i modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Reial Decret Llei 1/2008, d'11 de gener, en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.  
L'article cinqué de la Llei 2/1989, de 3 de març, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.   
L'article 17, apartat 2, lletra l), del Decret 139/2009, de 18 de setembre, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.   
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen d'aplicació, el Projecte de modificació de la línia elèctrica a 132 kV ST la Vall d'Alba- ST Benicarló 1 i 2, entre els suports 85 i 104, i alimentació a la ST aeroport de Castelló (Castelló), promoguda per Iberdrola Distribución Eléctrica, SAU, el traçat de la qual discorre pels termes municipals de Benlloch i Vilanova d'Alcolea (Castelló) sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions del Projecte, l'estudi d'impacte ambiental i la resta de documentació que consta en l'expedient, i s'adopten els condicionants establits en l'apartat segon.  
Segon  
1. En l'execució de les obres als trams que travessen sòls forestals i els seus voltants, s'han d'adoptar les mesures establides en el Decret 7/2004, de 23 de gener.  
2. Per a preservar l'esparver cendrós, durant l'època de nidificació, de les possibles molèsties causades per l'execució de les obres entre els suports 100 a 104, s'han d'adoptar les mesures següents: entre l'1 d'abril i el 15 de maig s'ha de comprovar l'existència de nius i posicionar-los amb GPS. Si és procedent, s'han d'establir radis de protecció de 300 m on no es realitzaran labors de desbrossament, moviments de terra, explanació, fonamentació i alçament de torres fins al 30 de juny. Els radis es reduiran a 200 m durant el mes de juliol, finalitzant així la restricció.  
3. S'ha de dotar la línia elèctrica, en el tram modificat, de dispositius anticol·lisió d'avifauna, que s'han de col·locar alternativament sobre els dos cables de terra, d'acord amb les previsions del RD 1432/2008, de 29 d'agost.  
4. Les obres de la nova instal·lació s'han d'adaptar al que establisca la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià en vista de la prospecció realitzada. En tot cas, l'aparició de jaciments arqueològics o paleontològics determinarà l'obligació de suspendre els treballs, delimitar el perímetre d'afecció i notificar immediatament la Conselleria de Cultura i Esport.   
5. Durant la fase de construcció, en els suports pròxims a la Via Augusta, cal tenir especial atenció a mantenir el lloc lliure de residus i reposar a l'estat original, si és procedent, qualsevol desperfecte causat sobre l'assagador del Camí dels Romans.  
6. Finalitzada l'execució de la desviació i posada aquesta en servei, s'ha de desmantellar el tram desviat, eliminar tots els suports i fonamentacions, fins a almenys 80 cm de profunditat, i gestionar adequadament els residus generats.  
7. Les accions incloses en el programa de vigilància ambiental han de documentar-se, a l'efecte d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de la seua eficàcia.  
8. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, ha de ser comunicat a l'òrgan ambiental competent el qual establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no pot interposar-se cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 5 de febrer de 2010.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.