Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5901, del 26-11-2008 (2008/13374)

RESOLUCIÓ de 27 d'octubre de 2008, del director general d'Investigació i Tecnologia Agroalimentària, per la qual s'establixen les normes per a la producció integrada en cítrics en l'àmbit de la Comunitat Valenciana.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**VIGENT**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/res/2008/10/27/(1)/dof/vci/html**

### Dades del document

Número de DOGV
:   5901

Data del DOGV
:   26-11-2008

Secció del DOGV
:   I. DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   2008/13291


Data del document
:   27-10-2008

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació

Tipus de document
:   Resolució

Anàlisi jurídica

 Descriptors 

:   * agres
    * tècnica de cultiu
    * agricultura biològica
    * legislació

RESOLUCIÓ de 27 d'octubre de 2008, del director general d'Investigació i Tecnologia Agroalimentària, per la qual s'establixen les normes per a la producció integrada en cítrics en l'àmbit de la Comunitat Valenciana. [2008/13584]
La norma tècnica vigent a la Comunitat Valenciana sobre producció integrada en cítrics va ser establida per mitjà de la Resolució de 23 de novembre de 2000, del director general d'Innovació Agrària i Ramaderia.
L'experiència adquirida, les innovacions tècniques i alguns canvis normatius sobre productes fitosanitaris van aconsellar fer una revisió i algunes modificacions d'esta norma tècnica, per mitjà de la Resolució de 30 de juliol de 2004, del director general d'Investigació i Innovació Agrària i Ramaderia.
Els avanços tècnics i les modificacions normatives sorgits des d'aquella data aconsellen actualitzar novament estes normes.
En conseqüència, i segons l'article 2 de l'Orde de 23 de maig de 1997, de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, sobre reglamentació de les produccions obtingudes per tècniques d'agricultura integrada i de les condicions d'autorització de les entitats de control i certificació, que desplega el Decret 121/1995, de 19 de juny, del Govern Valencià, sobre valoració de productes agraris obtinguts per tècniques d'agricultura integrada, que faculta el director general d'Investigació i Tecnologia Agroalimentària per a dictar les disposicions de desplegament necessàries per a l'aplicació de les disposicions de l'orde esmentada, resolc:
Primer
Derogar:
- La Resolució de 23 de novembre de 2000, del director general d'Innovació Agrària i Ramaderia, per la qual s'establixen les normes per a la producció integrada en cítrics en l'àmbit de la Comunitat Valenciana.
- La Resolució de 30 de juliol de 2004, del director general d'Investigació i Innovació Agrària i Ramaderia, per la qual es modifiquen les normes per a la producció integrada en cítrics en l'àmbit de la Comunitat Valenciana.
Segon
Establir la reglamentació per al cultiu dels cítrics a la Comunitat Valenciana sota la denominació de producció integrada i fixar les normes estrictes i prohibicions que cal complir, com també les recomanacions.
Pràctica: preparació del terreny per a la plantació
Norma estricta o prohibició
Eliminar les restes vegetals procedents de cultius anteriors.
No està permesa la desinfecció química del terreny, excepte casos tècnicament justificats i autoritzats per l'organisme oficial corresponent.
En els sòls poc profunds o amb tendència a l'embassament, la plantació s'efectuarà sobre cavallons, replans o llomes, a fi d'evitar problemes fitosanitaris en el sistema radicular.
La profunditat mínima de sòl utilitzable per les arrels haurà de ser de 40 cm.
Recomanació
Desfonar el terreny quan apareguen capes compactades a escassa profunditat.
En les replantacions és convenient voltar el sòl i deixar que s'airege durant almenys un any abans d'efectuar una nova plantació.
Efectuar una aportació de matèria orgànica i adob de fons segons les dades obtingudes de l'anàlisi del sòl.
És recomanable la pràctica de la solarització.
Pràctica: plantació
Norma estricta o prohibició
El material vegetal utilitzat en les noves plantacions procedirà de vivers autoritzats, haurà d'estar certificat i, si és el cas, proveït de passaport fitosanitari.
El patró emprat haurà d'adaptar-se a les condicions edàfiques de la parcel·la i ser resistent a les fisiopaties predominants en esta (clorosi fèrrica, salinitat, asfíxia radicular, etc.) (annex I).
No podran utilitzar-se patrons sensibles al fong Phytophthora sp. (annex II).
Tampoc es permet la implantació de combinacions empelt/patró sensibles al virus de la tristesa (annex II).
Quan l'empelt el realitze el mateix agricultor o se sobreempelte la plantació, les gemmes utilitzades hauran d'estar certificades com a lliures de virus.
Les varietats hauran de triar-se per la seua adaptació a les condicions microclimàtiques de la parcel·la de manera que es minimitzen els possibles danys per accidents meteorològics (fred, vent, pluja, etc.). En àrees amb risc freqüent de gelades s'utilitzaran varietats que, per la seua època de recol·lecció, estiguen menys exposades a patir danys en el fruit (annex III).
Quan hi haja diferents varietats dins d'una mateixa explotació, la seua distribució haurà de permetre el cultiu independent de cada una.
No es permeten els cultius associats d'espècies diferents de cítrics a la mateixa parcel·la.
A les parcel·les establides es realitzarà una avaluació de la incidència de virosis. La manifestació de símptomes d'estes malalties en més del 25% dels arbres exclourà la plantació de la producció integrada.
Les afeccions greus del fong Phytophthora sp. en el coll de l'arrel o en el tronc de més del 25% de l'arbratge també exclourà la plantació de la producció integrada.
A les parcel·les no abancalades la disposició de les files dels arbres serà aquella que minimitze l'erosió del terreny seguint, en la mesura que es puga, les corbes de nivell.
Recomanació
A fi d'aconseguir una estructura de plantació que permeta el pas de la maquinària i agilitze les faenes, es recomanen els marcs de plantació següents (separació entre files x separació entre plantes dins de la fila):
Tarongers: 6 x 4 m
Mandariners (en general): 5,5 x 4 m
Marisol: 5 x 3,5 m
Clausellina i Okitsu: 4 x 2 m
Llimeres i pomelos: 7 x 5 m
Estos marcs podran ampliar-se o reduir-se en funció del vigor de la combinació empelt/patró i de la fertilitat i profunditat del sòl.
Han d'evitar-se els doblaments de plantacions adultes amb plançons, excepte quan estiguen tècnicament molt justificats.
Ha d'evitar-se la plantació de varietats autocompatibles a les existents en les proximitats de la parcel·la, per a evitar la pol·linització encreuada.
Pràctica: reg
Norma estricta o prohibició
El volum màxim anual utilitzat en el reg no podrà sobrepassar els 7.000 m³/ha en el reg per inundació i els 6.000 m³/ha en el reg localitzat.
La dosi d'aigua per unitat de superfície utilitzada en cada reg i la freqüència de reg hauran d'acomodar-se a la capacitat de retenció d'humitat del terreny per a evitar les pèrdues d'aigua en profunditat i la lixiviació de nutrients consegüent. Esta pràctica haurà de planificar-se amb l'assessorament del tècnic corresponent.
S'haurà de disposar de les característiques analítiques de qualitat i contingut de nutrients de l'aigua de reg, a fi de prendre decisions sobre la seua utilització. A este efecte es realitzaran anàlisis de l'aigua de reg cada tres anys.
Es prohibix la utilització d'aigües residuals sense depuració prèvia, així com d'aigües caracteritzades per paràmetres de qualitat intolerables per al cultiu, el sòl o per a la salut pública.
Haurà d'utilitzar-se la tècnica de reg que garantisca la màxima eficiència en la utilització de l'aigua, tenint en compte els condicionants de la parcel·la. I s'hauran de mantindre en bon estat de conservació els sistemes de distribució de l'aigua, per a evitar les pèrdues de recursos.
En el reg per inundació, la longitud dels bancals i el seu pendent haurà d'adaptar-se a la textura del terreny i al mòdul de reg, a fi d'aconseguir la màxima uniformitat possible en la distribució de l'aigua.
En el reg per goteig, el nombre d'emissors per arbre, el volum d'aigua aportat per cada un i la freqüència de reg hauran d'establir-se en funció de la textura del terreny, de manera que s'aconseguisca una superfície mullada a la profunditat radicular aproximadament del 50% de l'àrea ombrejada, i s'eviten problemes de saturació d'humitat o de pèrdues d'aigua en profunditat.
En el reg localitzat, el coeficient d'uniformitat del sector de reg (eficiència d'aplicació) haurà de superar el 85%.
Les parcel·les hauran de tindre un drenatge adequat o disposar de la possibilitat d'evacuació superficial de les aigües, per a evitar l'embassament prolongat quan es produïsquen fortes precipitacions.
S'hauran de mantindre en bon estat de conservació els sistemes de distribució de l'aigua per a evitar les pèrdues de recursos.
Recomanació
Es recomana, si això és possible, no utilitzar aigües per al reg la conductivitat del qual supere els 3 mil·lisiemens/cm, amb una RAS (relació d'absorció de sodi) major que 9, o amb una concentració d'ions clorur que excedisca de 10 meq/l. Tampoc és convenient utilitzar aigües amb concentracions de bor superiors a 0,75 mg/l.
En el reg per inundació es recomana no utilitzar bancals amb una longitud superior als 120 m en sòls argilosos i 75 m en arenosos. En els terrenys de naturalesa argilosa convé que el pendent del terreny, en el sentit del reg, s'aproxime al 0,5 per mil, mentres que en els arenosos pot arribar el 2 per mil. No és aconsellable utilitzar mòduls de reg superiors a 40 l/seg.
En els annexos IV i V s'exposa, a títol d'orientació, el nombre d'emissors per arbre i les freqüències de reg que es consideren òptimes en funció de la textura del sòl.
Per a determinar el volum d'aigua que s'ha d'aportar en cada reg, es recomana utilitzar les lectures d'un tanc evaporimètric (aplicant-hi els càlculs que s'exposen en l'annex VI) o, si no n'hi ha, usar una bateria de tensiòmetres.
En les instal·lacions de reg localitzat es recomana la utilització de materials certificats pel programa de control i certificació desplegat en el conveni entre la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació i la Universitat Politècnica de València.
Pràctica: fertilització
Norma estricta o prohibició
El programa d'adobament s'efectuarà en funció de les característiques de la plantació (edat, varietat, patró, marc de plantació, producció, tipus de sòl, sistema de cultiu, etc.) i dels nivells d'elements nutritius continguts en el sòl i l'aigua de reg, tenint en compte l'estat nutricional de la planta definit per l'anàlisi foliar. Per a això serà obligatori efectuar, com a mínim, una anàlisi de sòl per parcel·la homogènia cada 5 anys, una de l'aigua de reg cada 3 anys i una altra de fulles cada 2 anys.
La presa de mostres per a estes anàlisis s'efectuarà seguint les prescripcions tècniques. Les anàlisis s'adjuntaran al llibre d'explotació, i estaran a disposició dels organismes encarregats de la supervisió de la producció integrada.
A l'inici del programa de producció integrada és necessari realitzar les anàlisis anteriors.
La quantitat de nitrogen aportada no podrà superar els 240 kg/ha i any en reg per inundació i els 200 kg/ha i any en reg localitzat.
La dosi màxima de fòsfor no haurà de sobrepassar els 80 kg de P2O5 per hectàrea i any i la de potassi els 160 kg de K20 per hectàrea i any. No obstant això, estes limitacions podran reduir-se o incrementar-se, en funció de la riquesa del sòl en fòsfor i potassi assimilables i la resposta de la planta expressada per l'anàlisi foliar, segons els percentatges que s'exposen en els annexos VIII i IX.
En plantacions jóvens les quantitats de nitrogen, fòsfor i potassi per arbre i any no hauran de superar les exposades en l'annex X, encara que en el cas del fòsfor i potassi es permeten correccions de les dosis màximes, en els percentatges exposats en els annexos VIII i IX, dins dels mateixos condicionants. No obstant això, en el cas de plantacions de molt alta densitat, mai es podran sobrepassar les dosis per hectàrea que es definixen en els dos apartats anteriors.
La dosi de nitrogen mineral s'establirà per diferència entre les necessitats totals i la quantitat de N aportat per l'aigua de reg, que depén de la seua concentració en nitrat i del volum d'aigua aportat (vegeu l'annex XI).
D'una manera similar, caldrà també tindre en compte el N aportat per la matèria orgànica del sòl (vegeu l'annex XII).
La concentració foliar de N no podrà sobrepassar el valor del 2,9% sobre matèria seca.
Els nivells foliars de fòsfor i potassi no hauran de sobrepassar els valors del 0,16% i 1% sobre matèria seca respectivament. Esta norma s'establix amb l'excepció dels sòls que en la primera anàlisi mostren una alta riquesa en estos elements.
Els elements nutritius han de ser subministrats fonamentalment a través del sòl. Les polvoritzacions foliars de macroelements i oligoelements hauran de limitar-se a la correcció d'estats carencials (annex VII), sempre que les condicions edàfiques de la parcel·la restringisquen l'eficàcia del seu tractament pel sòl.
Els adobs s'aplicaran durant la primavera i l'estiu per a aprofitar els períodes de major capacitat d'absorció radicular.
En les plantacions regades per inundació, l'adobament nitrogenat haurà de fraccionar-se, com a mínim, en dos aportacions -una a la primavera i una altra a l'estiu-, excepte en els terrenys marcadament arenosos on s'aplicarà, almenys, en tres fraccions distribuïdes entre els dos períodes.
En plantacions amb reg localitzat, la fertilització s'efectuarà per mitjà d'adobs solubles dissolts en l'aigua de reg (annex XIII). Estos es dosificaran amb alta freqüència, que haurà de ser com a mínim setmanal.
L'aplicació d'altres nutrients només es realitzarà quan estiga tècnicament justificada per la manifestació de la seua deficiència en l'anàlisi foliar (annex VII).
Els adobs orgànics i minerals han de presentar un contingut baix en metalls pesants i altres productes tòxics, que han de correspondre a les exigències exposades en els annexos XIV i XV.
Se seguiran estrictament les normes exposades en els apartats corresponents al reg, quant a no aplicar volums excessius d'aigua i procurar una màxima uniformitat en la distribució d'esta, per a evitar la lixiviació de nitrats o altres nutrients.
S'evitaran els embassaments prolongats del terreny per a minimitzar les pèrdues de N per desnitrificació.
En tot cas, i per a les explotacions agràries ubicades en termes municipals designats pel Decret 13/2000, de 25 de gener, del Govern Valencià, com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries, l'aportació de nitrogen s'ajustarà a les quantitats, si són menors a les exigides en esta reglamentació, i períodes de prohibició de fertilització nitrogenada establits en el programa d'actuació corresponent aprovat per mitjà d'orde de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació.
Recomanació
Es recomana seguir el programa informàtic FERTICIT per al càlcul de la dosificació de l'adobament.
Es recomana l'aplicació de matèria orgànica d'origen vegetal o animal, com a millorant de la condició i fertilitat del sòl. La dosificació orientativa és de 20-30 t/ha cada 2-3 anys.
Es recomana aplicar els fertilitzants nitrogenats amb el major grau de fraccionament possible.
És molt convenient seleccionar els fertilitzants en funció de la seua naturalesa química, perquè esta cause els menors efectes adversos possibles sobre l'estructura i pH del sòl, i no provoque efectes tòxics en les plantes (annexos XVI i XVII).
Es tendirà a l'ús d'adobs preparats en formes que reduïsquen la contaminació de sòls i aigües.
En el reg per inundació, els adobs s'aplicaran amb el sòl en saó i se soterraran immediatament per mitjà d'una llaurada. Este sistema és preferible a la seua incorporació al terreny per mitjà d'una regada, ja que amb això es poden produir pèrdues de nutrients per llavada o una deficient distribució d'estos per arrossegament superficial. En tot cas, quan s'apliquen els adobs amb el reg a manta el pendent del terreny haurà de ser l'adequat a la seua textura, per a aconseguir una distribució tan homogènia com siga possible dels nutrients.
Pràctica: fitoreguladors
Norma estricta o prohibició
Els tractaments hormonals hauran d'efectuar-se amb l'expressa autorització i sota l'estricte control del responsable tècnic.
En tot cas, només podran utilitzar-se els següents compostos amb activitat en la regulació del desenvolupament:
- Àcid gibberèl·lic per a augmentar el quallat de les varietats improductives i evitar alteracions de l'escorça del fruit sempre que s'utilitze a una dosi inferior als 10 mg/l de matèria activa i 45 dies abans de la recol·lecció. També s'autoritza la seua utilització per al control de la floració.
- Per a evitar la caiguda del fruit en taronger podrà utilitzar-se triclopir i diclorprop-p, seguint les dosis, els terminis de seguretat i la resta de condicions d'ús establits en la seua autorització.
- Per a augmentar la grandària del fruit es permet la utilització d'altres auxines de síntesi autoritzades, sempre que no se superen els 25 mg/l de matèria activa aplicada i s'efectue el tractament abans del 15 de juliol, sense haver-hi fruits madurs en l'arbre.
Recomanació
El ratllament de branques pot utilitzar-se com a tècnica alternativa per a incrementar el quallat de les varietats amb problemes de fructificació.
Pràctica: esporgada
Norma estricta o prohibició
Els arbres han d'esporgar-se, com a mínim, amb freqüència bianual per a millorar la qualitat del fruit, evitar la fructificació anyívola, millorar l'aireació i la il·luminació de l'arbre, facilitar la recol·lecció de la fruita, augmentar la penetració i l'eficàcia dels tractaments fitosanitaris i reduir el consum de plaguicides.
En l'esporgada s'eliminaran els pollissos i rebrots del tronc, les branques seques o debilitades, les que per la seua posició o orientació poden dificultar els tractaments i les que creixen verticalment al centre de l'arbre, per a obrir la part superior de la capçada.
Es prohibix la crema de les restes d'esporgada en condicions incontrolades i quan hi haja risc de propagació del foc.
En la realització de l'esporgada s'haurà de desinfectar els instruments de tall quan es canvie de parcel·la o varietat.
Recomanació
Es recomana incorporar al terreny les restes de l'esporgada per mitjà de trossejament i trituració in situ, excepte en el cas que manifesten símptomes d'atac de plagues o malalties (alternària?). En este cas, es retiraran del camp i es cremaran immediatament.
Pràctica: maneig del sòl, treball i control de males herbes
Norma estricta o prohibició
Es prendran mesures de conservació de sòl, a fi d'evitar fenòmens d'erosió.
Es prohibix la utilització repetitiva d'instruments que destruïsquen l'estructura del sòl i propicien la formació de soles de llaurada.
Els herbicides permesos són els autoritzats per al cultiu de cítrics en el Registre Oficial de Productes Fitosanitaris del Ministeri d'Agricultura, Pesca i Alimentació.
Es prohibix l'ús d'herbicides residuals en els sòls arenosos o prop de fonts d'aigua o quan la capa freàtica estiga a menys d'un metre de profunditat.
L'aplicació d'herbicides es durà a terme en el moment de màxima sensibilitat de les males herbes, la qual cosa permetrà l'aplicació de les matèries actives en les seues dosis mínimes.
De mitjan tardor a final d'hivern es mantindrà la coberta vegetal espontània.
Recomanació
Les males herbes es controlaran, sempre que es puga, amb mitjans mecànics, efectuant llaurades superficials amb instruments que causen una mínima alteració del terreny. Es recomana realitzar les llaurades quan el sòl es trobe en saó.
Només s'utilitzaran herbicides en els casos en què l'ús de maquinària siga molt dificultós.
Els herbicides s'aplicaran preferentment de forma localitzada.
El volum màxim de caldo recomanat per a aplicació d'herbicides és de 400 l/ha de sòl tractat.
S'aconsella la rotació de matèries actives a fi d'evitar l'aparició de resistències.
Pràctica: control de plagues i malalties
Norma estricta o prohibició
En el control de plagues i malalties s'anteposaran els mètodes biològics, biotècnics, culturals, físics i genètics als químics.
L'estimació del risc es farà per mitjà d'avaluacions dels nivells poblacionals, estat de desenvolupament de les plagues i fauna útil, fenologia del cultiu i condicions climàtiques, d'acord amb l'estratègia de control integrat establida en l'annex XVIII.
El tractament químic haurà de respondre a una estimació poblacional de la plaga o malaltia que el justifique com a única alternativa per al control del problema fitosanitari present. Amb esta finalitat es consideraran els llindars reflectits en l'annex XVIII. Els nivells de plaga previs als tractaments hauran d'anotar-se en el llibre d'explotació.
Les matèries actives autoritzades són les exposades en l'annex XVIII, que han sigut seleccionades basant-se en criteris d'eficàcia, toxicitat, efecte sobre la fauna útil, persistència i impacte ambiental. Queda, per tant, estrictament prohibida la utilització de productes no especificats en eixe annex.
Queda prohibit l'ús de formulacions classificades com a "molt tòxiques (T+)".
Ha de protegir-se la fauna auxiliar, en particular Rodolia cardinalis, Criptolaemus mountrouzieri, Cales noacki i els àcars fitoseids.
Es prohibixen els tractaments periòdics i sistemàtics sense justificació tècnica (calendaris de tractaments).
Queda prohibit abandonar el control fitosanitari abans de la finalització del cicle vegetatiu del cultiu; així com l'ús de productes fitosanitaris en els marges dels corrents d'aigua.
Recomanació
Es recomana alternar matèries actives per a evitar problemes de resistències, així com reduir l'àrea tractada a focus o rodals de la parcel·la quan siga possible.
Es recomana la reducció, al mínim possible, de la concentració de matèria activa i volum de caldo utilitzat, i disminuir la superfície vegetal tractada; tot això sense comprometre l'eficàcia del tractament.
La presència de residus haurà de minimitzar-se per mitjà de la màxima ampliació possible dels terminis de seguretat.
En els tractaments efectuats amb polvoritzadors hidropneumàtics, els volums màxims de caldo i d'aire recomanats són:
1. Per a agents parasitaris de localització externa
- Volum d'aplicació: 1.200 l/ha
- Cabal d'aire: 30.000 m³/h
2. Per a agents parasitaris de localització interna
- Volum d'aplicació: 2.500 l/ha. En el cas d'emprar oli mineral només, o en estructures de plantació especials, el volum màxim de caldo podrà ser fins de 3.500 l/ha.
- Cabal d'aire: 50.000 m³/h
3. La velocitat d'eixida de l'aire no haurà de superar els 30 m/seg i la pressió de treball de 20 bars.
En els tractaments efectuats amb polvoritzadors hidràulics amb disparadors accionats manualment, el volum màxim de caldo és:
1. Per a agents parasitaris de localització externa: 2.500 l/ha, amb un diàmetre màxim d'embocadura d'1,5 mm.
2. Per a agents parasitaris de localització interna: 5.000 l/ha, amb un diàmetre màxim d'embocadura de 2 mm.
3. La pressió de treball no haurà de superar els 30 bars.
Pràctica: maquinària d'aplicació
Norma estricta o prohibició
La maquinària utilitzada en l'aplicació de productes fitosanitaris, herbicides, adobaments foliars, etc., haurà de trobar-se en un estat adequat de funcionament, la qual cosa permetrà elevar l'eficàcia de la seua utilització i, per tant, disminuirà els efectes contaminants que provoquen les pèrdues incontrolades, amb un sensible estalvi econòmic.
Només podran utilitzar-se, per a la producció integrada, els equips de tractament que posseïsquen els requisits especificats per la CAPA-UPV i s'adeqüen a les normes EN (normes del Comité Europeu de Normalització) relatives a seguretat laboral i protecció del medi ambient.
La maquinària d'aplicació de productes fitosanitaris s'haurà de sotmetre a una revisió per l'organisme competent cada tres anys i tots els anys pel productor. Només en el cas que l'equip siga declarat apte podrà seguir emprant-se per als tractaments de lluita integrada, per als efectes dels quals serà degudament identificat.
Quan s'utilitzen polvoritzadors hidràulics amb disparadors d'acció manual, hauran de ser regulables en cabal i angle de con d'eixida.
El responsable dels tractaments i els aplicadors haurà d'estar en possessió del carnet de manipulador de plaguicides d'ús fitosanitari corresponent.
No hauran d'efectuar-se tractaments quan la velocitat del vent supere els 15 km/h. La temperatura màxima durant el tractament no superarà els 28 ºC i la HR mínima serà del 40%.
El sistema de càrrega dels depòsits i el seu transport no ha de permetre abocaments de cap tipus a les séquies, canals, camins, etc.
Recomanació
Extremar les mesures de protecció personal abans, durant i després de les aplicacions de productes plaguicides (utilitzar un equip de protecció adequat, canviar-se de roba després dels tractaments, etc.).
Calibrar la maquinària abans de començar els tractaments adequant els reglatges als requeriments de cada tipus d'aplicació.
La maquinària emprada ha d'assegurar un correcte repartiment del producte i absència de deriva.
Es recomana l'ús d'embocadures de baixa deriva.
Pràctica: recol·lecció
Norma estricta o prohibició
La recol·lecció s'efectuarà en les millors condicions i amb la major atenció per a evitar lesions en els fruits que reduïsquen la seua qualitat i propicien les infeccions.
No es recol·lectaran fruits mullats.
S'eliminaran els fruits que presenten símptomes de la presència de patògens causants de podridures.
Els fruits hauran de recol·lectar-se en un estat de maduresa que permeta aconseguir les exigències de qualitat comercial. S'exigirà un índex de maduresa mínim de:
Satsumes i taronges primerenques 6
Clementines, taronges de mitjana estació i tardanes 6,5
Fortune 8
El percentatge de suc (respecte al pes total del fruit) requerit serà del 40% per a clementines i el 33% per a taronges, satsumes i mandarines híbrides.
L'índex de color mínim en el moment de la comercialització haurà de superar el valor de +4 per a satsumes i +6 per a la resta de varietats.
Les categories de cítrics emparades per la denominació de producció integrada seran les establides pel Reglament (CEE) núm. 920/89, en el qual s'especifiquen les normes de qualitat interna i externa dels fruits.
Els productes recol·lectats, fins que no s'envien al centre de manipulació, es col·locaran davall de sostre o en condicions tals que eviten la incidència directa dels agents atmosfèrics i en un lloc amb màxima ventilació.
La fruita entrarà en el magatzem el mateix dia de la seua recol·lecció.
S'efectuaran anàlisis per mostratge en el període de recol·lecció i elaboració per a analitzar la possible presència de residus de productes fitosanitaris i garantir que s'han emprat exclusivament les matèries actives autoritzades en este reglament, que es complix amb els límits màxims de residus de productes fitosanitaris (LMR) legalment establits, i amb els paràmetres de qualitat intrínseca i extrínseca exigits per les normes establides per a la producció integrada.
Per a produccions dirigides a altres mercats distints del nacional, haurà de verificar-se que complixen la legislació establida en el lloc de destinació respecte al contingut de residus.
Pràctica: tractament postcollita i conservació
Norma estricta o prohibició
En el cas de desverdiment de la fruita, s'efectuarà amb un fluix continu d'etilé a una concentració inferior a 5 mg/l i temperatura de 20-22 ºC durant un màxim de 60 hores, a fi de no provocar l'envelliment de la pell.
Les matèries actives i dosis autoritzades per als tractaments postcollita es recullen en l'annex XIX.
Quan s'apliquen ceres, es compliran estrictament les condicions per al tractament de superfície de fruites que figuren en les llistes oficials d'additius per a l'elaboració de productes alimentaris.
Recomanació
- S'evitarà en la mesura que es puga els tractaments postrecol·lecció.
- Es recomana l'ús de ceres naturals.
Pràctica: emmagatzemament i envasament
Norma estricta o prohibició
L'emmagatzemament ha de realitzar-se amb procediments que permeten garantir la millor qualitat possible dels productes.
En els magatzems ha de separar-se clarament els productes procedents de cultiu de producció integrada de la resta de productes convencionals.
La neteja, desinfecció i lluita contra els paràsits dels llocs d'emmagatzemament es realitzarà de manera que no es produïsca cap tipus de contaminació dels productes.
Es prendran les mesures adequades per a mantindre tots els elements que intervenen en el procés d'emmagatzemament i manipulació dels fruits amb la major neteja i asèpsia possibles:
- Es procedirà a la desinfecció total de la central hortofructícola una vegada a l'any.
- Les instal·lacions i la maquinària de la línia de confecció del fruit es netejaran i desinfectaran a l'inici, i almenys una vegada cada 15 dies durant el període de funcionament.
- Els caixons i recipients utilitzats en el transport i emmagatzemament de la fruita es netejaran i desinfectaran almenys una vegada a l'any.
- Com a norma general, tots els elements que puguen afectar la condició dels fruits es netejaran a l'inici de la seua utilització per a la confecció de productes procedents d'agricultura integrada.
Totes les màquines, recipients, elements de transport, envasos i llocs d'emmagatzemament hauran de posseir les condicions següents:
- No transmetre als productes amb què entren en contacte substàncies tòxiques o que puguen contaminar, ni originar reaccions químiques perjudicials.
- No alterar les característiques de composició i els caràcters organolèptics dels productes.
- La neteja es realitzarà amb mètodes i productes autoritzats, igual que el control de rosegadors i d'insectes.
Les operacions d'envasament han d'efectuar-se per sèries completes, separades físicament o en el temps d'operacions amb productes convencionals.
Pràctica: protecció de l'entorn
Norma estricta o prohibició
Es prendran les mesures oportunes per a protegir la flora i fauna de les àrees pròximes a la plantació. Les precaucions que s'adopten en este sentit, en funció de cada situació concreta, hauran de figurar en el llibre d'explotació.
Es prohibix l'abocament dels productes agroquímics sobrants i dels líquids procedents de la neteja de la maquinària emprada en els tractaments a les aigües de canals, séquies, rius, pous, camins, etc.
Els embolcalls, envasos i recipients de productes d'ús agrícola no hauran d'abandonar-se en la parcel·la ni en els seus voltants, sinó que s'arreplegaran i eliminaran a través de les vies legalment establides.
Els envasos es rentaran i l'aigua de la neteja s'incorporarà al depòsit de l'equip de tractament.
Pràctica: llibre d'explotació
Norma estricta o prohibició
Els agricultors que s'incorporen a la producció integrada hauran de proveir-se d'un llibre d'explotació, segons el model aprovat per la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació.
En este llibre s'anotaran amb prou detall totes les faenes i incidències del cultiu, en les dates en què s'han realitzat o produït. La posada al dia haurà d'efectuar-se almenys setmanalment.
L'agricultor o el tècnic responsable de l'explotació en règim de producció integrada es responsabilitzarà, amb la seua firma, de la veracitat de les operacions registrades en el llibre.
Este llibre estarà sempre disponible per a la seua inspecció per l'entitat de control i certificació (ECC) de la producció integrada corresponent, o pels servicis oficials. A este efecte podrà reclamar-se en qualsevol moment i sense avís previ.
Al llibre d'explotació haurà d'adjuntar-se la documentació que acredite les pràctiques de cultiu (factures, etc.), així com els resultats de les anàlisis exigides. L'ECC i l'administració tindran accés lliure a les parcel·les de producció integrada per a efectuar les comprovacions oportunes.
València, 27 d'octubre de 2008.- El director general d'Investigació i Tecnologia Agroalimentària: Manuel Lainez Andrés.
ANNEX I
COMPORTAMENT AGRONÒMIC DE PATRONS DAVANT DE CONDICIONS ECOLÒGIQUES ADVERSES (FISIOPATIES)
\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*

\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*
ANNEX II
COMPORTAMENT AGRONÒMIC DE PATRONS DAVANT DE LES PLAGUES I MALALTIES MÉS IMPORTANTS
(1) Formen combinacions tolerants quan s'empelten amb varietats de llimera.
\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*

\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*
ANNEX IV
NOMBRE D'EMISSORS PER ARBRE EN REG GOTA A GOTA
ANNEX V
FREQÜÈNCIA DE REG RECOMANADA EN SISTEMES LOCALITZATS
G: REG GOTA A GOTA
MA: REG PER MICROASPERSIÓ
V.P.S.: VEGADES PER SETMANA
V.P.D.: VEGADES PER DIA
ANNEX VI
CÀLCUL DE LES NECESSITATS AIGUA EN EL REG LOCALITZAT
El volum diari d'aigua que cal aportar a la plantació de cítrics expressat en l/m² (mm) s'obté per la fórmula següent:
ETc = K x Eo
on:
ETc: És l'evapotranspiració del cultiu en l/m² (mm) que expressa el consum d'aigua per unitat de superfície cultivada.
Eo= Evaporació de l'aigua del tanc expressada en mm/dia.
K: És un coeficient corrector que s'obté del producte Kp x Kc, on Kp és el coeficient corrector de la lectura del tanc, corresponent a la ubicació d'este, i Kc el coeficient de cultiu definit per l'expressió Kc = 0,046 + (0,0089 . PAs), on PAs és el percentatge d'àrea ombrejada per la planta.
àrea ombrejada (m²)
PAs = ---------------------------------- x 100
marc de plantació (m²)
ANNEX VII
NIVELLS DE DEFICIÈNCIA EN L'ANÀLISI FOLIAR

ANNEX VIII
FACTORS DE CORRECCIÓ PER A L'ADOBAMENT FOSFORAT D'ACORD AMB LES ANÀLISIS DE SÒL I FOLIAR

\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*
+ :% increment de les dosis anuals d'adobament.
- :% reducció de les dosis anuals d'adobament.
ANNEX IX
FACTORS DE CORRECCIÓ PER A L'ADOBAMENT POTÀSSIC D'ACORD AMB LES ANÀLISIS DE SÒL I FOLIAR
+ :% increment de les dosis anuals d'adobament.
- :% reducció de las dosis anuals d'adobament.
ANNEX X
DOSIS MÀXIMES D'ADOBAMENT PERMESES PER A ARBRES JOVES

ANNEX XI
APORTACIÓ DE NITROGEN PER L'AIGUA DE REG
Per a calcular la quantitat aproximada de nitrogen per hectàrea aportada per l'aigua de reg segons la concentració en ió nitrat, pot utilitzar-se la següent fórmula:
[NO-3]x Vr x 22.6
kg N/ha = --------------------------- x F
100.000
on:
[NO-3]: És la concentració de nitrat en l'aigua de reg expressada en ppm (parts per milió = mg/l).
Vr: Volum total de reg en m³/ha.
22.6: Percentatge de riquesa en N del NO-3.
F: Factor que depén de l'eficiència del reg i considera la pèrdua d'aigua.
ANNEX XII
NITROGEN PROCEDENT DE LA MATÈRIA ORGÀNICA DEL SÒL

ANNEX XIII
PRINCIPALS ADOBS NITROGENATS SOLUBLES UTILITZATS EN FERTIRRIGACIÓ
ANNEX XIV
APORTACIONS MÀXIMES DE METALLS PESANTS AL SÒL

ANNEX XV
CONCENTRACIONS MÀXIMES DE METALLS PESANTS PERMESES EN EL SÒL


\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*
ANNEX XVI
EFECTES DELS PRINCIPALS TIPUS D'ADOBS
\* Els efectes adversos d'estos adobs sobre l'estructura del sòl només es produïxen en sòls pobres en calci.

\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*
ANNEX XVII
ELECCIÓ DE L'ADOB SEGONS EL TIPUS DE SÒLANNEX XVIII
ESTRATÈGIA DE CONTROL INTEGRAT (cont. i 10)
(1) S'ha d'usar només fins a la floració.
(2) S'ha d'usar només sense collita pendent.
(3) S'han de deixar zones refugi d'un 5% de superfície sense tractar en explotacions de més de 5 hectàrees.
(4) No s'ha d'utilitzar a menys de 20 metres de corrents d'aigua.
(5) No s'ha d'utilitzar en espais naturals protegits, ni en les seues zones d'influència oficialment declarades.
(6) Només en plançons i empeltades.
(7) Pintada al tronc.
(8) Reg gota a gota.
(9) Aplicat al sòl.
(10) Es podrà utilitzar només en el supòsit que s'autoritze oficialment a Espanya el seu ús pel Ministeri d'Agricultura, Pesca i Alimentació.
(11) Polvorització esquer.
(12) Només maig-juny, excepte varietats tardanes pendents de recol·lecció.
(13) No s'ha de tractar si hi ha cotxinilla acanalada o cotonet.
(14) Tractament només en primavera.
(15) Màxim una aplicació a l'any.
(16) Només fruita destinada al mercat interior.
(17) Només tarongers.
(18) Màxim 1 aplicació foliar a l'any per parcel·la en llimeres i tarongers, i 2 en mandariners.
(19) Només formulació al 83%.
(20) S'ha d'aplicar en primers estadis larvaris.
(21) S'ha d'aplicar amb aigua de reg.
ANNEX XIX
PRODUCTES TOLERATS I CONDICIONS D'ÚS PER ALS TRACTAMENTS DE POSTCOLLITA EN CÍTRICS
1. Tiabendazole
a) En tractament en Drencher es pot utilitzar el tiabendazole en la dosi de 0,1 - 0,12% de matèria activa.
b) El tiabendazole es pot utilitzar conjuntament amb les ceres en la dosi de 0,5% de matèria activa, s'utilitza 1 litre de cera per tona de fruita.
2. Imazalil
a) En tractament en Drencher es pot utilitzar l'imazalil en la dosi de 0,04-0,05% de matèria activa.
b) L'imazalil es pot utilitzar conjuntament amb la cera en la dosi de 0,2% de matèria activa, s'utilitza 1 litre de cera per tona de fruita.
c) En polvorització a baix volum, l'imazalil es pot utilitzar en la dosi de 0,15% amb una despesa d'un litre de caldo per tona de fruita.
3. Ortofenilfenol
a) L'ortofenilfenol s'aplicarà per cortina d'escuma, s'utilitzaran formulacions amb un contingut en OPP del 13%, es diluirà 1 litre de producte en 9 l d'aigua, i amb el temps de contacte de 30-40 segons.
b) També l'ortofenilfenol es podrà utilitzar en bossa, s'utilitzaran formulacions amb el 13% de OPP, diluïts en aigua al 3% amb un temps de contacte de 2-4 minuts.
4. Miclobutanil
a) En tractament en Drencher es pot utilitzar el miclobutanil en la dosi de 0,048% de matèria activa.
b) El miclobutanil es pot utilitzar conjuntament amb la cera en la dosi de 0,3% de matèria activa, s'utilitza 1 litre de ceres per tona de fruita o a la dosi de 0,38% amb un consum de 0,78 litres per tona de fruita.
5. Procloraz
a) El procloraz es pot utilitzar en dutxa o immersió, s'usen formulacions al 40% de la dosi de 0,2% i un temps de contacte de 25-30 segons.
6. Queda prohibida qualsevol aplicació fungicida postrecol·lecció, no recollida en els apartats anteriors.
Notes:
a) Les matèries actives indicades en este annex XVIII contra cada plaga podran, excepcionalment, ser utilitzades contra altres plagues, sempre que estiguen registrades contra estes i es respecten les restriccions establides en el reglament de producció integrada.
b) En situacions molt excepcionals es podran autoritzar altres matèries actives no previstes en esta norma tècnica sempre que, està el seu ús registrat en el cultiu, siga autoritzada per escrit la seua utilització per a la producció integrada en cítrics per la Direcció General d'Investigació i Tecnologia Agroalimentària, amb les condicions i limitacions que assenyale l'esmentada autorització.
c) El fet que un organisme aparega esmentat en el annex XVIII no obliga a l'operador a realitzar el seu seguiment. No obstant, el no-seguiment d'algun d'estos organismes, al no constituir plaga en l'esmentada zona de cultiu, haurà d'estar degudament justificat.
d) No obstant la previsió de matèries actives admeses en els annexos XVIII i XIX en el cultiu de cítrics, i ateses les freqüents renovacions o canvis en les condicions d'ús, el responsable de l'explotació haurà de verificar abans del seu ús la vigència de l'autorització de la formulació comercial i de l'ús i cultiu per al qual l'usarà, mitjançant la corresponent consulta al Registre Oficial de Productes Fitosanitaris del Ministeri d'Agricultura, Pesca i Alimentació (pàgina web: http://www.mapa.es/es/agricultura/pags/fitos/registro/menu.asp).


Còpia Permalink ELI