Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 2514, del 24-05-1995 (1995/834827)

ORDRE de 4 de maig de 1995, de la Conselleria de Medi Ambient, per la qual s'estableix un regim d'ajudes per a fomentar accions de desenvolupament i aprofitament dels boscos a les zones rurals.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**DEROGADA**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/o/1995/05/04/(4)/dof/vci/html**

### Dades del document

Número de DOGV
:   2514

Data del DOGV
:   24-05-1995

Secció del DOGV
:   DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   1995/834827


Data del document
:   04-05-1995

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient

Tipus de document
:   Ordre

Anàlisi jurídica

1224 ORDRE de 4 de maig de 1995, de la Conselleria de Medi Ambient, per la qual s'estableix un regim d'ajudes per a fomentar accions de desenvolupament i aprofitament dels boscos a les zones rurals.   
El Reial Decret 378/1993, de 12 de març, sobre el sistema d'ajudes per a fomentar inversions forestals en explotacions agràries i accions de desenvolupament i aprofitament dels boscos a les zones rurals, va ser desenvolupat per la Comunitat Valenciana en allò referent al subprograma II, mitjançant l'Ordre de la Conselleria de Medi Ambient de data 9 de febrer de 1994.  
Acabat el període de sol·licituds corresponents al primer any del programa i amb l'experiència de l'aplicació d'aquesta normativa, convé la modificació d'aquella en alguns aspectes que fonamentalment tracten de fer-la més operativa en la seua gestió.  
Per aquesta raó,  
ORDENE:  
Article primer. àmbit d'aplicació  
S'estableix un règim d'ajudes per al desenvolupament i l'aprofitament dels boscos a zones rurals a l'àmbit territorial de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que estableixen el Reglament (CEE) 1610/1989, del Consell, de 29 de maig, i el Reial Decret 378/1993, de 12 de març (subprograma II).  
Article segon. Beneficiaris  
Podran ser beneficiaris d'aquestes ajudes els propietaris de forests de titularitat pública o privada, els titulars de drets d'ús o gaudi de qualsevol naturalesa sobre aquelles o els qui tinguen concertats, amb els anteriors, convenis per a la realització de les actuacions i inversions previstes, en particular les diputacions provincials per a executar treballs en terrenys forestals propietat d'ajuntaments.   
Article tercer. Actuacions objecte de les ajudes  
Seran objecte d'ajudes, les actuacions següents:  
3.1 Plans d'ordenació o aprofitament de forests.  
3.2 Creació i millora de vivers necessaris per a programes de reforestació i per a la producció d'espècies dels annexos I, II i III.  
3.3. Repoblacions, plantacions o sembres amb les espècies assenyalades als annexos I, II i III.  
3.4 Neteja de matoll, aclarides i podes.  
3.5 Cultiu, adobament, podes, prevenció i tractament de malalties i plagues en masses formades per espècies de creixement ràpid.  
3.6 Construcció, conservació i millora dels camins de desemboscar, tallafocs i punts d'aigua.  
3.7 Plantacions amb les espècies aromàtiques de l'annex IV.  
3.8 Mesures de sensibilització forestal i de divulgació.  
Article quart. Import de les ajudes  
4.1 L'import màxim de les ajudes, expressat en percentatge de l'import de la inversió, serà:  
- El 50% de les actuacions assenyalades als apartats 3.1, 3.3, 3.6 i 3.7 de l'article tercer.  
- El 40% de les actuacions assenyalades als apartats 3.2, 3.4, 3.5 i 3.8 de l'article tercer.  
4.2 Quan es tracte de forests amb més del 75% de les espècies contingudes en els annexos II i III, als percentatges de l'apartat 1 es podran afegir 10 punts percentuals.  
4.3 Quan les ajudes estiguen incloses en un pla d'ordenació o aprofitament de la forest, als percentatges de l'apartat 1 s'hi podran afegir 5 punts percentuals.  
4.4 Quan es tracte de terrenys forestals despoblats d'arbres, als percentatges de l'apartat 1 s'hi podran afegir 5 punts percentuals, si es tracta d'espècies dels annexos II i III.  
Article cinquè. Import de les inversions  
Els imports màxims de les inversions que poden ser objecte de les ajudes previstes en l'article tercer seran els següents:  
5.1 Plans d'ordenació i aprofitament. Apartat 3.1 de l'article tercer.  
L'ajuda consistirà en una prima per hectàrea que dependrà de la superfície de la forest que s'ha d'ordenar d'acord amb l'escala següent, amb un màxim de 2.500.000 pessetes.  
Pessetes per hectàrea  
Menys de 200 hectàrees 3.000  
De 200 a 400 hectàrees 2.500  
De 401 a 1.000 hectàrees 2.000  
Més de 1.000 hectàrees 1.500  
5.2 Repoblació de forests i plantacions. Apartats 3.3 i 3.7 de l'article tercer.  
Pessetes per hectàrea  
Espècies aromàtiques. Annex IV 150.000  
Espècies de creixement ràpid explotades   
en règim a curt termini 175.000  
Espècies de l'annex I 210.000  
Espècies de l'annex I amb un mínim   
dels annexos II i III del 25% 240.000  
Espècies de l'annex I amb un mínim   
dels annexos II i III del 50% 270.000  
Espècies de l'annex I amb un mínim   
dels annexos II i III del 75% 300.000  
Espècies de l'annex II 360.000  
Espècies de l'annex III 390.000  
Reforestació d'espais protegits amb espècies   
dels annexos II i III d'acord amb el que   
preveuen els corresponents plans d'ordenació   
dels recursos o rectors d'ús i gestió, si n'hi ha. 480.000  
5.3 Treballs de manteniment, tractament de plagues i altres. Apartats 3.4 i 3.5 de l'article tercer:  
5.3.1 Neteja de matolls, aclarides i podes: 200.000 pessetes per hectàrea.  
5.3.2 Cultiu, adobament, podes, i tractament de malalties i plagues en masses formades per espècies de creixement ràpid: 100.000 pessetes per hectàrea.  
5.3.3 Construcció, conservació i millora de camins de desemboscar: 500.000 pessetes per quilòmetre. En terrenys accidentats pot arribar a 1.500.000 pessetes per quilòmetre.  
5.3.4 Tallafocs: 100.000 pessetes per hectàrea de creació o conservació de tallafocs.  
5.3.5 Punts d'aigua: 100.000 pessetes per punt amb una capacitat igual o superior a 50 metres cúbics. Si cal construir depòsits de formigó, la quantitat pujarà a 500.000 pessetes.  
5.4 Mesures de sensibilització i divulgació forestal per a programes anuals: fins a 15.789.054 pessetes i amb un màxim de cinc anys.  
Article sisè. Prioritats  
Tindran prioritat les forests situades a les zones d'agricultura de muntanya i les de més risc d'erosió, segons el mapa dels estats erosius del MAPA, els titulars de les quals siguen persones físiques o jurídiques de dret públic o privat que no siguen gestionades per l'administració forestal. En segon lloc les forests gestionades per l'administració forestal.  
Article setè. Finançament  
Les subvencions, es concediran a càrrec dels pressupostos de la Generalitat Valenciana per a cada any, programa 442.40, Restauració i Protecció dels Recursos Naturals, capítol VII, transferències de capital, línia 1375/000/95. L'origen dels fons seran els propis de la Generalitat Valenciana, els del Ministeri d'Agricultura, Pesca i Alimentació i els del Fons Europeu d'Orientació Garantia Agrària, Secció Orientació. Anualment es publicaran els imports màxims globals. Per a l'any 1995, aquest import és de cent quaranta-dos milions cent vint-i-set mil quatre-centes vint-i-quatre pessetes, ampliables fins als límits pressupostaris en funció de les pròrrogues a subvencions de l'any anterior aprovades.  
Article vuitè. Condicions tècniques d'inversió  
8.1 La concessió de les ajudes regulades en aquesta ordre es condiciona al fet que el beneficiari complesca les condicions tècniques i la resta de requisits que especifica el Reial Decret 378/1993 i les assenyalades a l'annex V d'aquesta ordre.  
8.2 La Conselleria de Medi Ambient podrà regular, si ho estima convenient, les condicions tècniques dels treballs que s'han de subvencionar. Quant als mètodes de plantació, hauran d'elegir-se aquells que ocasionen menys impacte.  
8.3 En qualsevol cas, els beneficiaris de les ajudes es comprometran al compliment de les condicions previstes en el Reial Decret 378/1993 i les altres disposicions que regulen els aspectes tècnics dels treballs.  
Article novè. Lliurament de les plantes  
Posat cas que als vivers de la Generalitat Valenciana hi haguera existències d'alguna de les espècies a què fa referència aquesta ordre, el beneficiari podrà sol·licitar la concessió d'exemplars, i es descomptarà el cost de les plantes de l'import total de la subvenció.   
Article deu. Procedència de les plantes o material  
10.1 La Conselleria de Medi Ambient exigirà que la llavor utilitzada en la producció de plantes tinga sempre el certificat de procedència.   
10.2 La Conselleria de Medi Ambient dictarà unes normes mínimes de qualitat de la planta, fixant les característiques de la llavor, el tipus de substrats que s'han utilitzar, la capacitat del contenidor, el nombre de sabes, la cota d'altura dels vivers, el nombre de regs i la resta de condicions tècniques.  
10.3 Correspon a la Direcció General de Recursos Forestals establir el procediment adequat per a la certificació de qualitat de les plantes o llavors abans referides.  
Article onze. Termini i lloc de presentació  
Les persones interessades hauran de formular les peticions en el termini d'un mes des de la seua publicació mitjançant una instància normalitzada, dirigida al director general de Recursos Forestals de la Conselleria de Medi Ambient, instància que hauran de presentar en els serveis territorials de la Conselleria de Medi Ambient a:  
- Alacant, carrer de Churruca, 29  
- Castelló de la Plana, carrer d'Herrero, 23  
- València, carrer de Francisco Cubells, 5 - 3a.  
Article dotze. Documentació  
12.1 Per a tots els peticionaris:  
1.1 Sol·licitud en model normalitzat.  
1.2 Declaració jurada de la propietat de la finca diligenciada per l'ajuntament.  
1.3 Quan el peticionari no siga el propietari de la finca, haurà d'adjuntar-hi el dret d'ús i gaudi de dites forests o el conveni que tinga amb el propietari.  
1.4 Imprès d'altra a tercers per a pagaments de la Generalitat Valenciana, segellat per l'entitat bancària.  
1.5. Per als plans d'ordenació i aprofitament, es presentarà un índex del contingut signat pel tècnic competent que l'haja de redactar.  
1.6 Per als vivers, es presentarà un projecte signat pel tècnic competent.  
1.7 Per als treballs que s'han de fer, es presentarà una memòria valorada, que haurà de contenir els apartats següents:  
- Descripció de la finca i localització en el mapa 1:50.000 de l'Institut Geogràfic Nacional, com també el mapa cadastral amb les parcel·les afectades o, si hi manca, qualsevol altre que permeta identificar-les.  
- Descripció dels treballs que s'hi han de fer.  
- Pressupost desglossat.  
- Import de l'ajuda sol·licitada.  
- En els treballs de repoblació, sembra o plantació, s'hi hauran d'incloure les espècies que s'usaran, l'acreditació de la qualitat genètica d'aquestes, el nombre de plantes per hectàrea, el tipus de planta i l'origen, el mètode de preparació del sòl i d'implantació, i les condicions climatològiques, de sòl i altitud sobre el nivell del mar de les parcel·les.   
- En els treballs de neteja de matolls, aclarides, podes, cultiu, adobament i prevenció i tractament de malalties i plagues, s'haurà de descriure la situació de la massa forestal, l'objectiu de les accions i la forma d'executar-les.  
Quan l'import dels treballs supere els deu milions de pessetes i, en tot cas, per a les repoblacions de més de 50 hectàrees, s'haurà d'adjuntar un projecte i el pressupost signat pel tècnic forestal.  
1.8 El beneficiari estarà obligat a acreditar, d'acord amb el que estableix l'Ordre de 7 de gener de 1991, de la Conselleria d'Economia i Hisenda, que està al corrent de les despeses de la Seguretat Social i en el compliment de les obligacions fiscals, llevat que es tracte de corporacions locals.  
1.9 Un programa d'actuació que garantesca l'execució dels treballs durant l'exercici corrent.  
1.10 L'estudi d'impacte ambiental, quan calga perquè l'activitat s'incloga en els annexos I i II del Decret 162/1990, del Consell, que aprova el Reglament de la Llei 2/1989, de la Generalitat Valenciana, d'Impacte Ambiental.  
12.2 Persones físiques:  
- Fotocòpia compulsada del document nacional d'identitat i el número d'identificació fiscal.  
- Certificat de la Tresoreria Territorial de la Seguretat Social, en què es consigne el règim de cotització del peticionari i que està al corrent de les seues obligacions.  
12.3 Persones jurídiques:  
- Còpia compulsada dels estatuts de l'entitat i escriptura de constitució o qualsevol altre document admissible en dret que ho acredite.  
- Certificat de l'acta on es consigne l'acord de sol·licitar les ajudes i el nomenament del representant de l'entitat per a efectuar la gestió.  
12.4 Entitats locals i altres entitats públiques:  
- Acord del ple, consell o assemblea pel qual s'aprova la sol·licitud de les ajudes.  
12.5 Els titulars de drets d'ús o gaudi de qualsevol natura sobre les forests o els qui tinguen concertats amb els anteriors convenis per a la realització de les actuacions i inversions previstes, en particular les diputacions provincials per a executar treballs en terrenys forestals propietat d'ajuntaments, hauran de justificar a través del títol jurídic pertinent, la relació amb els propietaris de les forests que els permeta ser beneficiaris de les ajudes.  
Article tretze. Valoració de la inversió  
Un tècnic forestal de la Conselleria de Medi Ambient valorarà la inversió susceptible de subvenció i en donarà compte al sol·licitant.  
Article catorze. Nombre de sol·licituds  
No s'admetrà més d'una sol·licitud a l'any per finca, encara que s'hi podran incloure diversos tipus de treball.  
Article quinze. Inici dels treballs  
Les activitats previstes en la sol·licitud no podran començar fins que no s'aprove la subvenció. Els treballs iniciats no seran objecte de subvenció o, en tot cas, s'hi exclouran les parts executades.  
Article setze. Acabament dels treballs  
Els treballs hauran d'acabar-se abans del 15 de novembre de cada any.  
Si, per causa de força major, no es pot complir aquest requisit, es podrà demanar una pròrroga, que serà concedida quan hi haja motius suficients.  
Si arribada la data de 15 de novembre, no s'han acabat els treballs, o no s'ha sol·licitat la corresponent pròrroga, el beneficiari podrà perdre el dret a la subvenció.  
Així mateix, si no es compleix el termini de la pròrroga, el beneficiari podrà perdre el dret a la subvenció.  
Article disset. Justificació de les despeses  
1. Un tècnic forestal de la Conselleria de Medi Ambient revisarà les inversions i despeses objecte d'ajuda. Aquest requisit és imprescindible perquè el beneficiari cobre les ajudes.  
2. Els beneficiaris estan obligats a presentar la justificació de totes les despeses efectuades per a la realització de les activitats subvencionades fins a arribar, almenys, al pressupost total objecte de subvenció mitjançant els següents documents:  
a) Factures amb el segell de recepció corresponent, referents a totes les despeses efectuades d'acord amb el programa subvencionat.  
b) En aquells casos en què es financien despeses de personal, una còpia compulsada del contracte i de les nòmines signades per les persones que hagen treballat en les activitats, com també els justificants corresponents de les cotitzacions de la Seguretat Social i de l'ingrés en la delegació d'Hisenda de les quantitats retingudes corresponents a l'impost sobre la renda de les persones físiques.  
Article divuit. Forma de concessió  
Les sol·licituds presentades dins el termini que complesquen els requisits, seran avaluades per unes comissions provincials, les quals emetran informes previs a les resolucions de la concessió de les subvencions d'acord amb les prioritats que estableix l'article sisè d'aquesta ordre.  
Aquestes comissions provincials estaran formades pel director territorial, el cap de la Secció Forestal i un tècnic forestal. El director general de Recursos Forestals podrà designar, a més a més dels anteriors, un tècnic d'una altra especialitat.  
Establerta la selecció, reflectida en la corresponent proposta d'adjudicació i practicat el tràmit d'audiència previst en l'article 84 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, les comissions l'elevaran a la Direcció General de Recursos Forestals perquè el conseller emeta la resolució definitiva. Aquesta resolució, que haurà de contenir les propostes elegides i l'import de les subvencions, serà publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana i notificada a les persones interessades.  
Contra aquesta resolució podrà interposar-se un recurs contenciós administratiu davant el Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana en el termini de dos mesos comptadors des de la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, d'acord amb el que disposen els articles 58 i següents de la Llei de la Jurisdicció Contenciosa Administrativa, de 26 de desembre de 1956 (BOE núm. 363, de 27 de desembre de 1956), i després de la comunicació prèvia a la Conselleria de Medi Ambient, segons el que disposa l'article 110.3 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, i el Reial Decret 2225/93, de 17 de desembre, pel qual s'aprova el reglament del procediment per a la concessió de subvencions públiques.  
Article dinou. Termini per a la resolució  
Si transcorreguts tres mesos des de l'acabament del termini de presentació d'instàncies, no hi ha cap resolució expressa a les sol·licituds de subvenció, s'entendrà que aquestes es desestimen.  
Article vint. Pagament de la subvenció  
La subvenció es pagarà una vegada s'hagen justificat les despeses d'acord amb l'article disset.  
Article vint-i-u  
En tot allò no regulat en aquesta ordre, regirà el que disposa el Decret Legislatiu de 26 de juny de 1991, de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de la Hisenda Pública de la Generalitat Valenciana.  
DISPOSICIONS FINALS  
Primera  
Es faculta el director general de Recursos Forestals, perquè, en l'àmbit de les seues competències, prenga les mesures necessàries per dur a terme el que disposa aquesta ordre.  
Segona  
Es delega el director general de Recursos Forestals de la Conselleria de Medi Ambient per a l'autorització del pagament de les subvencions previstes en aquesta ordre.  
Tercera  
Aquesta ordre entrarà en vigor l'endemà de la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.   
València, 4 de maig de 1995  
El conseller de Medi Ambient  
EMÉRIT BONO I MARTíNEZ  
ANNEX I  
Espècies arbòries la plantació de les quals tinga com a fi principal la producció de fusta a un termini major de 18 anys.  
Noms vulgars Noms científics  
Pi roig Pinus sylvestris L  
Pinassa Pinus nigra Arn., F. hispanica  
Pinastre Pinus pinaster Ait.  
Pi pinyoner Pinus pinea L.  
Pi blanc Pinus halepensis Mill.  
ANNEX II  
Espècies arbòries la plantació de les quals tinga com a fi principal la restauració o la creació d'ecosistemes forestals permanents.  
Noms vulgars Noms científics  
Xop, pollancre, àlber Populus sp.  
Roure valencià o de fulla petita Quercus faginea Lamk.  
Alzina surera Quercus suber L.  
Alzina Quercus ilex L.  
Lledoner Celtis australis L.  
Blada Acer opalus  
Aurons Acer monspessulanum  
 Acer campestre  
Freixes Fraxinus ornus  
 Fraxinus angustifolia Vahl.  
Llentiscle Pistacia lentiscus   
Noguerola, Cornicabra Pistacia terebinthus  
Càdec Juriperus oxycedrus  
Ginebre Juniperus communis  
Margalló Chamaerops humilis  
ANNEX III  
Espècies arbòries i arbustives d'interès particular en determinades zones per motius de producció de fusta valuosa, endemismes, perill d'extinció, etcètera.  
Noms vulgars Noms científics  
Xiprer quadrivalve Tetraclinis articulata Masters  
Savines Juniperus phoenicea L.,   
 Juniperus thurifera L.   
Teix Taxus baccata L.  
Grèvol Ilex aquifolium L.  
Arboç Arbutus unedo L.  
ANNEX IV  
Plantes aromàtiques  
- Família de les labiades (Labiatae)  
- Gèneres Matricaria, Arthemis, Santolina i Artemisa de la família de les compostes (Compositae)  
- Espècies conegudes com a ruda (Ruta sp.) i gitam (Dictamnus hispanicus)  
- Espècies aromàtiques i condimentàries de la família umbel·líferes (Umbelliferae) no corresponents a cultius agrícoles regulars, en particular, cultiu d'anís (Pimpinella anisum), coriandre (Coriandrum cyminum), comí (Carum carvi i Cuminun cyminum), anet (Anethum graveolens) i races silvestres de fonoll (Foeniculum vulgare piperitum vardulcis).  
- Marialluïsa (Lippia triphylla, inclosa Lippia citriodora).  
ANNEX V  
B) Espècies recomanades per comarques  
A tota la Comunitat Valenciana, l'espècie de creixement ràpid explotada en règim a curt termini, amb aprofitament de fusta inferior als 18 anys, és el xop híbrid Populus x euramericana i els clons d'aquesta aprovats segons l'Ordre del Ministeri d'Agricultura, Pesca i Alimentació de 24 de juny de 1992.  
Alacant  
26. El Comtat  
Annex 1. Pinus halepensis, Pinus pinaster, Pinus pinea.  
Annex 2. Acer opalus ssp granatense, Celtis australis, Fraxinus ornus, Juniperus oxycedrus, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Quercus faginea, Quercus ilex.  
Annex 3. Arbutus unedo, Taxus baccata.  
27. L'Alcoià  
Annex 1. Pinus halepensis, Pinus pinaster, Pinus pinea.  
Annex 2. Acer opalus ssp granatense, Celtis australis, Fraxinus ornus, Juniperus oxycedrus, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Quercus faginea, Quercus ilex.  
Annex 3. Arbutus unedo, Juniperus phoenicea, Taxus baccata.  
28. L'Alt Vinalopa  
Annex 1. Pinus halepensis, Pinus pinaster, Pinus pinea.  
Annex 2 Celtis australis, Fraxinus ornus, Juniperus oxycedrus, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Quercus faginea, Quercus ilex.  
Annex 3. Arbutus unedo, Juglans regia, Juniperus phoenicea, Tetraclinis articulata.  
29. El Vinalopó Mitjà  
Annex 1. Pinus halepensis, Pinus pinaster, Pinus pinea.  
Annex 2. Celtis australis, Juniperus oxycedrus, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Quercus faginea, Quercus ilex.  
Annex 3. Arbutus unedo, Juglans regia, Juniperus phoenicea, Tetraclinis articulata.  
30. La Marina Alta  
Annex 1. Pinus halepensis, Pinus pinaster, Pinus pinea.  
Annex 2. Acer opalus ssp granatense, Celtis australis, Chamaerops humilis, Fraxinus ornus, Juniperus oxycedrus, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Quercus ilex.  
Annex 3. Arbutus unedo, Juniperus phoenicea.   
31. La Marina Baixa  
Annex 1. Pinus halepensis, Pinus pinaster, Pinus pinea.  
Annex 2. Celtis australis, Chamaerops humilis, Fraxinus ornus, Juniperus oxycedrus, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Quercus ilex.  
Annex 3. Arbutus unedo, Juniperus phoenicea.   
32. L'alacantí  
Annex 1. Pinus halepensis, Pinus pinea.  
Annex 2. Celtis australis, Chamaerops humilis, Juniperus oxycedrus, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Quercus ilex.  
Annex 3. Arbutus unedo, Juniperus phoenicea, Tetraclinis articulata.  
33. El Baix Vinalopó  
Annex 1. Pinus halepensis, Pinus pinea.  
Annex 2. Celtis australis, Chamaerops humilis, Juniperus oxycedrus.   
Annex 3. Juniperus phoenicea, Tetraclinis articulata.  
34. El Baix Segura  
Annex 1. Pinus halepensis, Pinus pinea.  
Annex 2. Chamaerops humilis, Pistacia lentiscus.  
Annex 3. Tetraclinis articulata.  
Castelló  
01. Els Ports  
Annex 1. Pinus halepensis, Pinus nigra, Pinus sylvestris.  
Annex 2. Acer campestre, Acer monspessulanum, Acer opalus, Celtis australis, Fraxinus angustifolia, Juniperus Communis, Juniperus oxycedrus, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Populus tremula, Quercus faginea, Quercus ilex, Cornus sanguinea, Tilia platyphylos, Ulmus montana, Corylus avellana, Buxus sempervirens.  
Annex 3. Arbutus unedo, Ilex aquifolium, Juniperus phoenicea, Juniperus thurifera, Taxus baccata.  
02 L'Alt Maestrat  
Annex 1. Pinus halepensis, Pinus nigra, Pinus sylvestris.  
Annex 2. Acer campestre, Acer monspessulanum, Acer opalus, Celtis australis, Fraxinus angustifolia, Juniperus Communis, Juniperus oxycedrus, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Populus tremula, Quercus faginea, Quercus ilex, Cornus sanguinea, Tilia platyphylos, Ulmus montana, Corylus avellana, Buxus sempervirens.  
Annex 3. Arbutus unedo, Ilex aquifolium, Juniperus phoenicea, Juniperus thurifera, Taxus baccata.  
03. El Baix Maestrat  
Annex 1. Pinus halepensis, Pinus nigra, Pinus pinea, Pinus sylvestris.  
Annex 2. Acer monspessulanum, Acer opalus, Celtis australis, Fraxinus angustifolia, Juniperus oxycedrus, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Quercus faginea, Quercus ilex.  
Annex 3. Arbutus unedo, Juniperus phoenicea, Juniperus thurifera.  
04. L'Alcalatén  
Annex 1. Pinus halepensis, Pinus nigra, Pinus pinea, Pinus sylvestris.  
Annex 2. Acer campestre, Acer monspessulanum, Acer opalus, Celtis australis, Chamaerops humilis, Fraxinus angustifolia, Juniperus oxycedrus, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Populus tremula, Quercus faginea, Quercus ilex, Cornus sanguinea, Tilia platyphylos, Ulmus montana, Corylus avellana, Buxus sempervirens.  
Annex 3. Arbutus unedo, Ilex aquifolium, Juniperus phoenicea, Juniperus thurifera.  
05. La Plana Alta  
Annex 1. Pinus halepensis, Pinus pinaster, Pinus pinea.  
Annex 2. Celtis australis, Chamaerops humilis, Juniperus oxycedrus, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Quercus ilex, Quercus suber.  
Annex 3. Arbutus unedo.  
06. La Plana Baixa  
Annex 1. Pinus halepensis, Pinus pinaster, Pinus pinea.  
Annex 2. Celtis australis, Chamaerops humilis, Juniperus oxycedrus, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Quercus ilex, Quercus suber.  
Annex 3. Arbutus unedo.  
07. L'Alt Palància  
Annex 1. Pinus halepensis, Pinus nigra, Pinus pinaster, Pinus sylvestris.  
Annex 2. Acer monspessulanum, Acer opalus, Celtis australis, Fraxinus angustifolia, Juniperus oxycedrus, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Populus tremula, Quercus faginea, Quercus ilex, Quercus suber, Cornus sanguinea.  
Annex 3. Arbutus unedo, Ilex aquifolium, Juniperus phoenicea, Juniperus thurifera.  
08. L'Alt Millars  
Annex 1. Pinus halepensis, Pinus nigra, Pinus pinaster, Pinus sylvestris.  
Annex 2. Acer monspessulanum, Acer opalus, Celtis australis, Fraxinus angustifolia, Juniperus communis, Juniperus oxycedrus, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Populus tremula, Quercus faginea, Quercus ilex.  
Annex 3. Arbutus unedo, Ilex aquifolium, Juniperus phoenicea, Juniperus thurifera, Taxus baccata.  
València  
09. El Rincón de Ademuz  
Annex 1. Pinus halepensis, Pinus nigra, Pinus sylvestris.  
Annex 2. Acer opalus ssp granatense, Acer monspessulanus, Fraxinus angustifolia, Juniperus communis, Juniperus oxycedrus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Populus tremula, Quercus faginea, Quercus ilex.  
Annex 3. Arbutus unedo, Juniperus phoenicea, Juniperus thurifera.  
10. Los Serranos  
Annex 1. Pinus halepensis, Pinus nigra, Pinus sylvestris.  
Annex 2. Acer opalus ssp granatense, Acer monspessulanus, Celtis australis, Fraxinus angustifolia, Juniperus communis, Juniperus oxycedrus, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Populus tremula, Quercus faginea, Quercus ilex.  
Annex 3. Arbutus unedo, Juniperus phoenicea, Juniperus thurifera.  
11. El Camp de Túria  
Annex 1. Pinus halepensis, Pinus pinea, Pinus pinaster.   
Annex 2. Celtis australis, Chamaerops humilis, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Quercus ilex, Juniperus oxycedrus.  
Annex 3. Arbutus unedo, Juniperus phoenicea.  
12. El Camp de Morvedre  
Annex 1. Pinus halepensis, Pinus pinaster, Pinus pinea.  
Annex 2. Celtis australis, Chamaerops humilis, Fraxinus angustifolia, Juniperus oxycedrus, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Quercus ilex.  
Annex 3. Arbutus unedo, Juniperus phoenicea.  
13, 14, 15, 16. L'Horta Nord, Oest, Sud i València  
Annex 1. Pinus halepensis, Pinus pinea, Pinus pinaster.  
Annex 2. Celtis australis, Chamaerops humilis, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Quercus ilex, Juniperus oxycedrus.  
Annex 3. Arbutus unedo, Juniperus phoenicea.  
17. La Plana de Utiel - Requena  
Annex 1. Pinus halepensis, Pinus pinaster, Pinus pinea, Pinus nigra.  
Annex 2. Acer opalus, Acer monspessulanum, Celtis australis, Fraxinus angustifolia, Fraxinus ornus, Juniperus communis, Juniperus oxycedrus, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Populus tremula, Quercus faginea, Quercus ilex.  
Annex 3. Arbutus unedo, Juniperus phoenicea, Juniperus thurifera.  
18. La Hoya de BuÑol  
Annex 1. Pinus halepensis, Pinus pinaster, Pinus pinea, Pinus nigra.  
Annex 2. Acer monspessulanum, Acer opalus, Celtis australis, Chamaerops humilis, Fraxinus angustifolia, Fraxinus ornus, Juniperus communis, Juniperus oxycedrus, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Populus tremula, Quercus faginea, Quercus ilex.  
Annex 3. Arbutus unedo, Juniperus phoenicea, Juniperus thurifera.  
19. El Valle de Cofrentes-Ayora  
Annex 1. Pinus halepensis, Pinus pinaster, Pinus pinea, Pinus nigra.  
Annex 2. Acer monspessulanum, Acer opalus, Celtis australis, Fraxinus angustifolia, Fraxinus ornus, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Populus tremula, Quercus faginea, Quercus ilex, Juniperus oxycedrus, Rhamnus frangula.  
Annex 3. Arbutus unedo, Juniperus phoenicea, Juniperus thurifera.  
20. La Ribera Alta  
Annex 1. Pinus halepensis, Pinus pinea, P. pinaster.  
Annex 2. Acer opalus ssp granatense, Celtis australis, Fraxinus angustifolia, Fraxinus ornus, Juniperus oxycedrus, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Quercus ilex.  
Annex 3. Arbutus unedo, Juniperus phoenicea.  
21. La Ribera Baixa  
Annex 1. Pinus halepensis, Pinus pinea.  
Annex 2. Celtis australis, Fraxinus angustifolia, Fraxinus ornus, Juniperus oxycedrus, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Quercus ilex.  
Annex 3. Arbutus unedo, Juniperus phoenicea.  
22. La Canal de Navarrés  
Annex 1. Pinus halepensis, Pinus pinaster, Pinus pinea.  
Annex 2. Celtis australis, Fraxinus angustifolia, Fraxinus ornus, Juniperus oxycedrus, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Quercus faginea, Quercus ilex.  
Annex 3. Arbutus unedo, Juniperus phoenicea.  
23. La Costera   
Annex 1. Pinus halepensis, Pinus pinaster, Pinus pinea.  
Annex 2. Celtis australis, Fraxinus angustifolia, Fraxinus ornus, Juniperus oxycedrus, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Quercus faginea, Quercus ilex.  
Annex 3. Arbutus unedo, Juniperus phoenicea.  
24. La Vall d'Albaida  
Annex 1. Pinus halepensis, Pinus pinaster, Pinus pinea.  
Annex 2. Celtis australis, Fraxinus angustifolia, Fraxinus ornus, Juniperus oxycedrus, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Quercus faginea, Quercus ilex.  
Annex 3. Arbutus unedo, Juniperus phoenicea.  
25. La Safor  
Annex 1. Pinus halepensis, Pinus pinaster, Pinus pinea.  
Annex 2. Chamaerops humilis, Fraxinus ornus, Juniperus oxycedrus, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Quercus ilex.  
Annex 3. Arbutus unedo, Juniperus phoenicea.  
Al litoral i a les zones baixes dels rius: Tamarix africana, Tamarix gallica i en clima àrid Tamarix boveana.  
C) De la preparació del terreny  
A fi d'evitar processos erosius, i en funció del pendent del terreny, aquest s'haurà de preparar segons s'indica:  
- Sembra: es donarà una llavor segons corbes de nivell amb maquinària per a pendents menors del 30% i per caselles per a pendents superiors.  
- Plantació:  
1) Aclotat mecànic Indiferent al pendent  
 indiferent a la pedregositat   
2) Treballada lineal Pendent <= 30%  
 profunditat del sòl   
= 60 cm  
 pedregositat limitant  
 sense alçar grans pedres  
 3) Aclotat manual Indiferent al pendent  
 profunditat del sòl   
= 40 cm  
 pedregositat mitjana o nul·la  
4) Caselles raspades Indiferent al pendent  
 profunditat del sòl   
= 30 cm  
 pedregositat limitant  
 5) Bancalets manuals Indiferent al pendent  
 profunditat del sòl   
= 30 cm  
 Indiferent a la pedregositat  
 dimensions: amplària màxima 0,8 m  
 6) Bancalets mecanitzats Indiferent al pendent  
 profunditat del sòl   
= 30 cm  
 Indiferent a la pedregositat  
 dimensions: amplària màxima 0,8 m


Còpia Permalink ELI