Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 3764, del 05-06-2000 (2000/3685)

RESOLUCIÓ de 2 maig de 2000, del secretari general de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, per la qual s'aprova la modificació puntual del PDSU sobre reclassificació de SNU en SU, en el municipi de Santa Magdalena de Pulpis.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   3764

Data del DOGV
:   05-06-2000

Secció del DOGV
:   III. CONVENIS I ACTES - G) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2000/3685


Data del document
:   02-05-2000

Organisme emissor
:   Conselleria d'Obres Públiques,Urbanisme i Transports

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Santa Magdalena de Pulpis
    * pla d'urbanisme

RESOLUCIÓ de 2 maig de 2000, del secretari general de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, per la qual s'aprova la modificació puntual del PDSU sobre reclassificació de SNU en SU, en el municipi de Santa Magdalena de Pulpis. [2000/3685]
  
Una vegada han sigut esmenades les correccions observades en la Comissió Territorial d'Urbanisme i de conformitat amb el que ha ordenat el director general d'Urbanisme el 22 de març de 2000, es publica l'acord següent:
  
La Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló, en la sessió de 29 de febrer de 2000, va adoptar, entre d'altres, l'acord següent:
  
Vist l'expedient relatiu a la modificació puntual del PDSU sobre reclassificació de SNU en SU, en el municipi de Santa Magdalena de Pulpis, i de conformitat amb els següents,
  
Antecedents
  
Primer
  
El ple de l'Ajuntament de Santa Magdalena de Pulpis, en la sessió de 30 de setembre de 1998, va acordar exposar al públic la modificació puntual del projecte de delimitació del sòl urbà en la zona de l'antiga carretera i prolongació del carrer de l'Ermita, la qual cosa es va portar a terme per mitjà dels anuncis inserits en el periòdic Mediterráneo, de 6 d'octubre de 1998, i en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, de 10 de novembre de 1998. Transcorregut el període d'informació al públic, durant el qual no es van presentar al·legacions, el ple de l'Ajuntament va aprovar provisionalment la modificació en la sessió de 22 de desembre de 1999, després de la qual cosa l'expedient es va trametre al Servei Territorial d'Urbanisme, per a l'aprovació definitiva, el 12 de gener de 1999.
  
El Servei Territorial d'Urbanisme de Castelló, per mitjà d'un escrit de 13 de gener de 1999, va comunicar a l'Ajuntament que la modificació estava subjecta a la Declaració d'Impacte Ambiental prèvia. Després d'això, l'Ajuntament va redactar el preceptiu estudi d'impacte ambiental i el va sotmetre a informació al públic i després va tornar a aprovar provisionalment la modificació el 15 de juliol de 1999.
  
Per escrit de 22 de juliol de 1999, el Servei Territorial d'Urbanisme va sol·licitar de l'Ajuntament que justificara determinats punts, cosa que va fer l'Ajuntament el 6 d'agost de 1999.
  
El 25 de gener de 2000 va ser emés per la Conselleria de Medi Ambient la preceptiva Declaració d'Impacte Ambiental.
  
Segon
  
El projecte està format per memòria i plànols.
  
Tercer
  
La modificació té un doble contingut:
  
A. Modificació en la zona de l'antiga carretera.
  
Es reclassifiquen un total de 11.488 m² en l'àmbit de l'antiga carretera nacional, que passen de sòl no urbanitzable a sòl urbà.
  
Segons s'indica en la memòria de la modificació, després de la realització de la variant de Santa Magdalena de la carretera nacional 340, l'antiga travessera d'aquesta ha passat a ser un carrer més del nucli urbà de la població. Tanmateix, continua dient, les possibilitats d'edificació al costat d'aquesta són molt restringides atés que s'inclou sols en el planejament vigent com a sòl urbà quasi únicament les parcel·les ja edificades, la qual cosa impedeix que puga culminar-se la correcta consolidació urbana d'aquest carrer. Igualment, es considera convenient la creació d'una plaça que interrompa la linealitat del carrer, cosa que resulta necessària, segons l'Ajuntament, per a evitar que els vehicles arriben a velocitats excessives en aquest, alhora que s'aconseguirà crear un lloc d'esbargiment públic.
  
El resum de superfícies és el que segueix:
  
Qualificació del sòl reclassificat Superfície
  
Zones edificables (PB+2) 6.402 m²
  
Zones verdes 1.417 m²
  
Vials 3.669 m²
  
Total 11.488 m²
  
La memòria justificativa analitza que aquests terrenys tenen els requisits fàctics necessaris perquè siga possible l'execució per mitjà d'actuació aïllada.
  
D'altra banda, en la modificació s'estableixen determinades mesures compensatòries a les quals després farem referència.
  
B. Prolongació del carrer de l'Ermita.
  
En el vigent PDSU, la prolongació del carrer de l'Ermita es preveu, però sense seguir de forma recta el traçat del tram del carrer ja consolidat. Per mitjà de la modificació es preveu que aquest carrer es prolongue de forma recta a partir del tram ja consolidat.
  
Quart
  
El 25 de gener de 2000, va ser emesa la preceptiva Declaració d'Impacte Ambiental per la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi de la Conselleria de Medi Ambient.
  
Fonaments de dret
  
Primer
  
La present modificació del projecte de delimitació del sòl urbà de Santa Magdalena de Pulpis ha sigut sotmesa a informació al públic abans de l'entrada en vigor del Reglament de Planejament de la Comunitat Valenciana, aprovat pel Decret 201/1998, de 15 de desembre, per la qual cosa, i d'acord amb la disposició transitòria primera de l'esmentat Reglament, no són exigibles les disposicions relatives al contingut, tramitació, formalització o aprovació de plans.
  
Segon
  
La tramitació de la modificació del projecte de delimitació del sòl urbà ha sigut correcta, d'acord amb el que estableix l'article 38 i concordants de la Llei 6/1994, de 15 de novembre, Reguladora de l'Activitat Urbanística (d'ara endavant LRAU).
  
Tercer
  
La documentació està completa, als efectes del que estableix l'article 27 de la LRAU.
  
Quart
  
La modificació que s'examina comporta la introducció d'alteracions en l'ordenació detallada del sòl urbà.
  
Tal com reiteradament ha establert la jurisprudència, la determinació concreta de la qualificació d'uns terrenys inclosos en el sòl urbà o del traçat d'uns vials s'emmarca clarament dins de la discrecionalitat del planejament urbanístic (sentències de 20 de gener de 1992 R.A.715 i de 17 de març de 1992 R.A. 3283), tenint en aquests casos l'administració àmplia llibertat per a elegir, entre les alternatives possibles, la forma en la qual el territori ha de quedar ordenat (sentència de 2 de gener de 1992 R.A. 698). Així mateix, són les esmentades matèries determinacions urbanístiques que tracen, juntament amb altres, el model físic d'una convivència purament local, sense incidència en interessos supralocals (sentència de 17 de juliol de 1991 R.A. 6342), per la qual cosa, quan es tracte d'aquestes determinacions, aquella discrecionalitat ha de ser objecte d'actuació per l'Ajuntament, des de la representació que li confereix la seua legitimació democràtica.
  
La LRAU recull aquesta línia jurisprudencial en l'article 40. En el present cas, la intervenció de la Conselleria es limitarà a un simple control de legalitat.
  
Cinqué
  
El projecte de modificació puntual del PDSU de Santa Magdalena de Pulpis que se sotmet a aprovació definitiva conté dos alteracions en relació amb el planejament vigent.
  
La segona de les modificacions que s'inclou suposa un lleu canvi en la definició del vial que prolonga el carrer de l'Ermita, a fi que la prolongació es faça mantenint la línia recta respecte del tram del carrer ja consolidat. Aquesta modificació no planteja cap problema i n'és procedent l'aprovació definitiva. Aquesta alteració està plenament justificada en criteris de racionalitat, no implica increment d'edificabilitat i està d'acord amb la LRAU i la resta de la legislació aplicable.
  
La primera de les modificacions incloses en el projecte necessita, tanmateix, que se'n faça una anàlisi més detallada.
  
Sisé
  
La modificació que s'examina comporta la reclassificació d'11.488 m² de sòl no urbanitzable, que es converteixen en sòl urbà, això en la zona de l'antiga carretera nacional 340. Analitzarem ordenadament les qüestions que la modificació planteja:
  
a. Aquesta modificació implica reclassificació de sòl no urbanitzable, per la qual cosa, de conformitat amb el que estableix l'article 43.2 de la LRAU, resulta preceptiva la prèvia Declaració d'Impacte Ambiental de la Conselleria de Medi Ambient.
  
El dia 25 de gener de 2000, va ser emesa aquesta Declaració d'Impacte Ambiental per la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi de la Conselleria de Medi Ambient. La Declaració és favorable, amb les següents condicions:
  
«1. El servei de recollida de residus municipals ampliarà el radi d'acció a la nova àrea urbana i aquesta serà dotada de les corresponents reserves que el Pla Integral de Residus de la Comunitat Valenciana estableix per a la recollida selectiva dels residus.
  
2. Se sol·licitarà certificat d'admissió a l'entitat gestora de l'EDAR municipal de l'increment de volums que es generarà en l'ampliació del nucli urbà, i s'executarà, després d'haver confirmat aquesta admissió, la connexió a la xarxa de clavegueram municipal per ampliació de la que hi ha en el sòl urbà adjacent.
  
3. Es dissenyarà la xarxa de drenatge de les aigües pluvials a ser possible com a xarxa independent de la xarxa d'aigües negres».
  
Aquestes condicions hauran de complir-se en el desenvolupament del planejament. En aquest sentit, per mitjà d'un escrit de l'Ajuntament registrat el 14 de febrer de 2000 ha quedat justificat que es compleixen les condicions de la Declaració.
  
b. Durant la tramitació de l'expedient es va suscitar la qüestió relativa a la justificació de la condició de vial municipal de l'antiga carretera nacional que travessava el nucli de Santa Magdalena de Pulpis, punt aquest que va ser sol·licitat a l'Ajuntament per mitjà dels escrits del Servei Territorial d'Urbanisme de 13 de gener de 1999 i de 22 de juliol de 1999.
  
L'Ajuntament de Santa Magdalena de Pulpis va trametre el 6 d'agost de 1999 un certificat del secretari de l'Ajuntament en el qual es transcrivia un informe municipal del següent tenor:
  
«Que l'antiga carretera nacional 340, en el tram comprés entre els punts quilomètrics 122.050 i 122,930 va ser cedida a l'Ajuntament de Santa Magdalena segons consta en l'acta de transferència firmada el dia 5 de maig de 1995, a València, pel Sr. Manuel Calduch Font, enginyer cap de la demarcació de carreteres de València, en nom i representació de la Direcció General de Carreteres del Ministeri d'Obres Públiques, Transports i Medi Ambient, per resolució ministerial de 14 d'abril de 1994 i el Sr. Juan Carlos Palomo, regidor de l'Ajuntament de Santa Magdalena, nomenat per a aquest acte en la sessió celebrada el 12 de juliol de 1994.
  
Per això, tot el tram de l'esmentada antiga carretera nacional 340 que està afectat per la modificació puntual del projecte de delimitació del sòl urbà de Santa Magdalena en la zona de l'antiga carretera té el caràcter de vial municipal, el qual s'anomena carrer Carretera».
  
D'altra banda, la documentació tramesa per l'Ajuntament incorpora també còpies diligenciades de les resolucions de la Direcció General de Carreteres en les quals es formalitza la cessió d'aquest tram.
  
Així les coses, ha quedat plenament justificada la condició de vial municipal d'aquest tram, per la qual cosa no es necessita informe sobre això de la Direcció General de Carreteres del Ministeri de Foment.
  
c. Segons l'article 9.2 de la LRAU, la classificació dels terrenys com a sòl urbà «té per objecte possibilitar el desenvolupament urbanístic preferentment per actuacions aïllades». Alhora, l'article 6.5 de la LRAU defineix el concepte d'actuació aïllada com aquella que «té per objecte una única parcel·la i suposa la seua edificació, així com, si escau, la prèvia o simultània urbanització necessària per a convertir-la en solar i connectar-la a les xarxes d'infraestructures i serveis existents i contigus»; a la qual cosa s'afig que el Pla podrà «preveure l'execució d'actuacions aïllades per a completar la urbanització dels terrenys que considere oportú i preferible sotmetre a aquest règim, quan això siga possible sense menyspreu de la qualitat i homogeneïtat de les obres d'infraestructura corresponents» i que, «en particular, el pla podrà preveure que es complemente per mitjà d'actuacions aïllades la urbanització parcialment existent en illes o xicotetes unitats urbanes equivalents on, almenys, alguna de les parcel·les característiques ja siga solar. Qualsevol modificació que reclassifique un sòl no urbanitzable directament en urbà haurà de justificar que els terrenys reclassificats poden ser executats per mitjà d'actuació aïllada, d'acord amb el que estableix en l'article 6.5 de la LRAU.
  
La memòria justificativa de la modificació (en concret, en la pàgina 5) conté una detallada justificació que és possible executar aquests terrenys per actuació aïllada. Segons la memòria, aquests terrenys» o bé ja tenen actualment la condició de solar o poden arribar a aconseguir-la sense necessitat de procedir amb la gestió urbanística que seria pròpia de les actuacions integrades». A més, la modificació estableix expressament que les parcel·les que no tinguen la condició de solar quan obtinguen llicència ho faran amb les condicions que estableix l'article 73.2 de la LRAU (obligació d'urbanització simultània amb el compromís de no utilitzar l'edificació fins a la conclusió i fiançament del cost de les obres d'urbanització).
  
D'aquesta manera, pot concloure's que, en atenció al que estableix l'article 6.5 de la LRAU i a les condicions dels terrenys reclassificats, és possible l'execució per actuació aïllada, per la qual cosa, en aquest aspecte, és legalment viable la seua classificació com a sòl urbà.
  
d. L'article 55.3 de la LRAU estableix que qualsevol alteració del planejament que comporte un increment de l'aprofitament lucratiu haurà de preveure les necessàries mesures compensatòries que permeten mantenir l'equilibri existent entre dotacions i aprofitament lucratiu privat. A més, l'article 55.5 de la LRAU indica que les modificacions del pla que classifiquen com a sòl urbà el que prèviament és no urbanitzable hauran de garantir rigorosament l'especial participació pública en les plusvàlues que generen.
  
La modificació puntual del PDSU conté determinades mesures compensatòries, a fi de complir aquests dos preceptes legals. Hi ha, fonamentalment, dos tipus de mesures de compensació:
  
- D'una banda, s'indica en la modificació que les 6.402 m² de nou sòl urbà edificable es compensen amb la previsió d'un total de 5.086 m² de sòl dotacional, del qual 1.417 m² té la condició de zona verda i 3.669 m² la condició de viari.
  
- D'altra banda, s'estableix el següent règim per a aquest sòl:
  
«(...) es considerarà que integra una àrea de repartiment cada solar o, si escau, cada parcel·la de destinació privada, juntament amb el sòl dotacional adjacent que li confereix la condició de solar o que siga necessari per a dotar-la d'aquesta mitjançant la seua urbanització.
  
Quan la urbanització (...) siga comuna a diversos solars o parcel·les, la superfície de sòl dotacional adjacent sol·licitada per a considerar delimitada l'àrea de repartiment, serà la que, sent més pròximes a aquests solars o parcel·les, els corresponga a cadascun d'aquests, en proporció al respectiu aprofitament objectiu.
  
En qualsevol cas s'hauran de cedir, degudament urbanitzats, almenys la part dels vials als quals afronte la parcel·la compresa entre l'eix d'aquests i les alineacions delimitadores d'aquesta parcel·la i el tram d'aquests necessaris per a connectar amb la zona ja urbanitzada que es troben compresos entre la parcel·la en qüestió i els vials que circumden l'illa en què se situa aquesta parcel·la, fins i tot la part d'aquests vials compresa entre l'eix d'aquests i les esmentades zones verdes o d'aparcament».
  
A més, per a garantir l'obtenció de la zona verda es preveu el següent procediment:
  
«Cada propietari, quan sol·licite llicència municipal d'obres, efectuarà a l'Ajuntament la cessió corresponent al terreny adscrit a l'edificació que desitja realitzar, d'acord almenys amb una de les següents opcions:
  
- Cessió a l'Ajuntament de l'import equivalent al 10% del valor del terreny adscrit a l'edificació que desitge realitzar.
  
- Cessió a l'Ajuntament d'un solar de superfície equivalent al 10% del terreny adscrit a l'edificació que es desitge realitzar.
  
- Cessió a l'Ajuntament de tants metres quadrats de zona verda com metres quadrats de sòl quedaran adscrits a l'edificació que es desitge realitzar.
  
L'Ajuntament destinarà l'import del que ha obtingut en els conceptes a i b abans exposats a l'adquisició de les zones verdes».
  
A la vista d'aquest règim especial que s'estableix i del percentatge de sòl dotacional resultant (44%) es pot dir que es compleix el que estableixen els apartats 3 i 5 de l'article 55 de la LRAU.
  
e. Aquesta modificació crea, segons s'indica en la memòria, una «plaça que interromp la linealitat del carrer, amb una zona verda en el centre i una altra en un costat». Aquesta Conselleria ha estat mantenint reiteradament que els elements vinculats al trànsit rodat, tals com les rotondes, no poden qualificar-se de zones verdes, sinó que aquestes, encara que puguen tenir un tractament enjardinat, han de considerar-se com a elements propis de la xarxa viària; aquest criteri està hui fixat en l'article 31 del RPCV. De conformitat amb això, la rotonda creada no ha de tenir la consideració de zona verda, sinó de xarxa viària. Aquesta consideració legal és independent del fet que la plaça tinga un tractament enjardinat i del fet que la cessió de rotonda a càrrec dels propietaris sí que siga una mesura compensatòria suficient als efectes del que s'ha examinat en la lletra anterior.
  
De conformitat amb tot el que s'ha exposat abans, cal concloure que és possible l'aprovació definitiva també de la modificació del PDSU relativa a l'antiga carretera nacional, amb que s'esmene la deficiència tècnica que consisteix en el fet que no es qualifique de zona verda la rotonda que es crea.
  
Seté
  
L'article 41, apartat segon, de la LRAU estableix que si les objeccions a l'aprovació definitiva del planejament general són d'abast limitat i poden esmenar-se amb una correcció tècnica específica consensuada amb l'Ajuntament, l'aprovació definitiva se supeditarà en l'eficàcia a la mera formalització documental d'aquesta correcció. La resolució d'aprovació pot delegar en un òrgan subordinat, fins i tot unipersonal, la facultat de comprovar que la correcció es fa en els termes acordats i, verificat això, ordenar la publicació de l'aprovació definitiva.
  
En el present supòsit, estem en el cas d'aplicar el que estableix aquest precepte legal.
  
Vuité
  
De conformitat amb el que estableixen els articles 8.a i 9.1 del Reglament dels Òrgans Urbanístics de la Generalitat Valenciana, aprovat pel Decret 77/1996, de 16 d'abril, en el present cas, el director general d'Urbanisme i Ordenació Territorial pot elevar proposta d'aprovació al conseller d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, o bé sotmetre la proposta al dictamen previ de la Comissió Territorial d'Urbanisme, dictamen que en el cas de municipis de menys de 50.000 habitants, tindrà directament efectes de resolució executòria.
  
En virtut de tot el que s'ha exposat anteriorment, la Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló acorda:
  
1r. Aprovar definitivament la modificació puntual del PDSU del municipi de Santa Magdalena de Pulpis relativa a la reclassificació de sòl urbà en el carrer Antiga carretera i canvi en l'alineació de la prolongació del carrer de l'Ermita i supeditar la publicació i eficàcia d'aquest acord al fet que l'Ajuntament presente un plànol en el qual la rotonda que es crea en l'antiga carretera aparega qualificada d'element de la xarxa viària.
  
2n. Facultar el director general d'Urbanisme i Ordenació Territorial perquè, una vegada verificat que ha sigut esmenat per l'Ajuntament l'anterior deficiència, puga ordenar la publicació de l'acord d'aprovació en el Butlletí corresponent, amb la qual cosa la modificació entrarà en vigor.
  
Contra aquest acord, que no exhaureix la via administrativa, es podrà interposar un recurs administratiu d'alçada, en el termini d'un mes, davant del conseller d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, això sense perjudici d'utilitzar qualsevol altre recurs que es considere oportú.
  
València, 2 de maig de 2000.- El secretari general, Gaspar Peral Ribelles.