Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5021, del 06-06-2005 (2005/6108)

Resolució de 18 de maig de 2005, de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, perquè s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5021

Data del DOGV
:   06-06-2005

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2005/6108


Data del document
:   18-05-2005

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Estivella
    * Pilar de la Horadada
    * Almoradí
    * Xert
    * Serra
    * impacte ambiental

Resolució de 18 de maig de 2005, de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, perquè s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. [2005/6108]
  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracións d'impacte ambiental
  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracións d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracións en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En virtut d'això, he resolt:
  
Article únic
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracións d'impacte ambiental corresponent a l'expedients 342/03-AIA Estivella i Serra, 347/03-AIA Xert, 334/03-AIA Pilar de la Horadada, 044/04-AIA Valencia i 301/03-AIA Almoradí, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.
  
València, 18 de maig de 2005.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 342/1239-ONR
  
Promotor: Iberdrola Distribución Eléctrica, S A
  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Indústria
  
Objecte projecte: Línia subterrània de mitjana tensió a 20 kV
  
Localització: Als termes municipals d'Estivella i Serra (València)
  
Descripció del projecte
  
L'objecte del projecte és unir dues línies aèries existents per a millorar el subministrament elèctric en quaranta-quatre centres de transformació pertanyents als termes municipals d'Albalat dels Tarongers, Estivella i Serra.
  
L'enllaç d'aquestes dues línies es pretén dur a terme mitjançant una línia subterrània de mitjana tensió a 20 kV des del centre de transformació de la Diputació Provincial de València (Residència Fuente Barraix) fins a la columna A/S núm. 1.665 (interconnexionant la L-36 Arguinas de S.T. Sagunt amb L-9 Hospital de la S T Campo Olivar).
  
La línia anirà soterrada per les carreteres VV-6049, VV-6048 i el vial d'accés als repetidors situats en l'Alt del Pi, i en un xicotet tram per senda existent a l'Alt del Pi, i per terreny natural que constitueix franja tallafocs de línia aèria existent. La rasa tindrà una amplària de 0,6 m i una profunditat d'1,30 m, i s'utilitzaran els materials extrets per a omplir la rasa o si no és possible, es traslladarien a un abocador.
  
Els conductors empleats seran d'alumini amb una secció de 240 mm², amb aïllament sec, amb un nivell d'aïllament de 12/20 kV i amb una capa externa de PVC. La longitud serà de 2.484 m.
  
Tramitació administrativa i contingut d'informe
  
Per part del promotor es va remetre el corresponent estudi d'impacte ambiental.
  
Es va efectuar consulta a la Direcció Territorial d'aquesta Conselleria perquè informara en relació a la possible afecció a coves existents en la zona. L'informe remés per la Direcció Territorial indica que hi ha dues cavitats molt pròximes al traçat projectat per a la línia soterrada. La cova de l'Alt del Pi o de les Aranyes se situa a escassos 3 metres juntament amb el marge dret en sentit de pujada de l'actual pista asfaltada que porta als repetidors de l'Alt del Pi, i l'avenc de les Aranyes se situa a 15 m al ESE del suport núm. 1.666 de la línia aèria existent que baixa des del vèrtex geodèsic de l'Alt del Pi cap a Serra. La proximitat d'aquestes cavitats a la traça del projecte encara que no és impediment per a l'autorització d'aquesta, sí que és necessari almenys destacar-ne la presència i fer-ho constar expressament en les autoritzacions corresponents per tal d'evitar que siguen alterats els entorns immediats a les boques o entrades, o que es converteixen finalment aquestes coves en abocadors de qualsevol tipus de restes o runes de l'obra de soterrament de la línia. Es recorda que totes les coves del territori de la nostra Comunitat estan protegides segons el que disposa l'article 16 de la Llei 4/92, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.
  
El Servei Territorial de la Conselleria d'Indústria es va remetre el corresponent estudi d'impacte ambiental i la còpia de l'annex de seguretat del projecte, com també el resultat de la informació pública, on s'indica que no s'havien produït al·legacions (BOP núm. 259 de 31 d'octubre de 2003).
  
Iberdrola va remetre una còpia del projecte.
  
Afeccions legals
  
La línia discorre soterrada en la major part d'aquesta per carreteres o camins existents en terrenys de protecció ecològica o que limiten la protecció ecològica i la protecció paisatgística de la zona de protecció del Parc Natural de la Serra Calderona. En un tram molt curt discorre soterrada pel tallafocs d'una línia elèctrica aèria existent en terrenys de protecció ecològica.
  
L'objecte del projecte és millorar el subministrament elèctric existent a nombrosos centres de transformació dels termes municipals de Serra, Estivella i Albalat dels Tarongers (municipis que formen part de l'àmbit del PORN) i connectar un centre de transformació en el paratge de Barraix amb declaració d'impacte ambiental favorable i una línia aèria elèctrica antiga que arriba a l'Alt del Pi. Es considera en principi que el projecte pot ser compatible amb la normativa del PORN i que pot considerar-se que no és extern a l'àmbit d'aquest (d'acord amb els articles 59, 84, 85, 88 i 89 del Decret 77/2001 de 2 d'abril del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Pla d'ordenació dels recursos naturals de la Serra Calderona).
  
No obstant això, i tenint en compte la diversitat d'actuacions que podrien indirectament veure's beneficiades, s'estima necessari que la promotora i la Conselleria d'Indústria, en coordinació amb la direcció del Parc Natural de la Serra Calderona, asseguren que la millora del subministrament projectada repercutisca únicament en actuacions o instal·lacions destinades a usos existents o de nova implantació que siguen compatibles amb la normativa del Pla d'ordenació dels recursos naturals de la serra Calderona.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte.
  
El projecte se situa en el relleu muntanyós de l'Alt del Pi i està constituït fonamentalment per materials calcaris del muschelkalk amb pendents acusades i ocupat per pinedes de pi blanc (Pinus halepensis), coscollars (Quercus coccifera) amb llentiscle (Pistacia lentiscus) i margalló (Chamaerops humilis) i matolls tipus estepar (Cistus albidus) - aliagar (Ulex parviflorus) amb bruc (Erica multiflora).
  
En l'últim tram de la línia soterrada en el tallafocs existent es presenta un matoll de port baix dominat per timó (Thymus Vulgaris) i foixarda (Globularia alypum).
  
El valor ambiental de la zona és mitjà-alt. Els elements que poden veure's impactats serien la vegetació, sòl, paisatge i fauna.
  
2. Identificació i valoració dels impactes.
  
L'alternativa triada, línia soterrada discorrent en la major part del recorregut d'aquesta per carreteres o camins, és de menor impacte ambiental enfront d'altres soterrades que discorregueren majoritàriament afectant directament terreny forestal o enfront de línies aèries.
  
L'impacte que pot ocasionar, en principi, es considera moderat; el tram de major rellevància a aquest respecte és el que discorre pel tallafocs en l'Alt del Pi, pel pendent del terreny. S'estima necessari adoptar mesures preventives i correctores.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental
  
De l'estudi es destaquen les mesures següents:
  
- Una vegada finalitzades les obres es realitzarà una neteja general de la zona per a evitar que en quede qualsevol material inservible. Tots els residus es retiraran i seran traslladats a un abocador controlat.
  
- Delimitació de zones per les quals no es permetrà el trànsit de maquinària per a evitar danys a la vegetació.
  
- En el cas que durant la realització dels treballs d'excavació aparegueren restes històriques, arqueològiques o paleontològiques, es consideraran mesures cautelars i s'informarà la Conselleria de Cultura.
  
En la descripció del projecte s'indica que es durà a terme una revegetació, si cal.
  
S'estima necessària la supervisió de les obres i traçat per part dels agents mediambientals de la zona per a evitar l'afecció a les coves pròximes i reduir o minimitzar l'afecció al paisatge, vegetació i sòl. Es considera que aquests han de ser els que determinen la necessitat d'establir limitacions respecte al període d'execució de les obres per a la protecció de l'avifauna i a la necessitat de dur a terme restauracions en la zona forestal a la vista de l'estat final del lloc.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte es troba sotmés al procediment de declaració d'impacte ambiental, en estar inclòs en els supòsits previstos en l'annex I apartat 2g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei d'impacte ambiental.
  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta.
  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article cinqué del Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
L'article 56 del Decret 81/2003, de 27 de juny, del Consell de la Generalitat, pel qual s'estableix l'estructura orgànica de les conselleries de l'administració de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, resolc:
  
Primer. Estimar acceptable, al sol efecte ambiental, el projecte de línia subterrània de mitjana tensió a 20 kV des del centre de transformació de la Diputació Provincial de València (Residència Fuente Barraix) fins a la columna A/S núm. 1665 (connectant la L-36 Arguinas de S T Sagunt amb la L-9 Hospital de la S T Campo Olivar), als termes municipals d'Estivella i Serra (València), el promotor dels quals és Iberdrola Distribución Eléctrica, S A, sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, sempre que es duga a terme d'acord amb allò que s'ha indicat en l'estudi com també els condicionants de l'apartat segon.
  
Segon. Condicionants per a la realització de les obres i el funcionament de l'activitat:
  
1. S'ha de tenir en compte l'existència de les coves: la cova de l'Alt del Pi o de les Aranyes situada a escassos 3 metres al costat del marge dret en sentit de pujada de l'actual pista asfaltada que porta als repetidors de l'Alt del Pi, i l'avenc de les Aranyes situat a 15 m a l'ESE del suport núm. 1.666 de la línia aèria existent que baixa des del vèrtex geodèsic de l'Alt del Pi cap a Serra, per a evitar l'afecció d'aquests espais protegits. Aquests treballs han de ser supervisats pels agents mediambientals de la zona d'aquesta Conselleria, a fi que el traçat discórrega tan allunyat com siga possible de les boques o entrades d'aquestes coves i evitar així alterar-ne l'entorn immediat.
  
2. Els agents mediambientals de la zona d'aquesta Conselleria poden establir, si es considera necessari, la prohibició o limitació a la realització de les obres en el període comprés des de gener fins a juliol, ambdós inclusivament, per motius de protecció a l'avifauna; així mateix s'ha de determinar, una vegada acabades les obres, la necessitat de dur a terme una restauració de la zona en els terrenys forestals afectats.
  
3. El promotor, Iberdrola Distribución Eléctrica, S A, i la Conselleria d'Indústria, en coordinació amb la Direcció del Parc Natural de la Serra Calderona, han d'assegurar que la millora del subministrament elèctric projectada repercutisca únicament en actuacions o instal·lacions destinades a usos existents o de nova implantació que siguen compatibles amb la normativa del Pla d'ordenació dels recursos naturals de la serra Calderona.
  
4. Prèviament a l'execució de l'obra es durà a terme el replantejament del traçat en el terreny amb la supervisió dels agents mediambientals de la zona d'aquesta Conselleria. En el tram final, en el tallafocs de la línia aèria existent en l'Alt del Pi, el traçat i el mode d'execució ha de minimitzar l'afecció al sòl, la vegetació i el paisatge.
  
Tercer. Notificar a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del dret d'aquestes, estimen pertinents.
  
Quart. Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 19 de maig de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 347/6630-TMF
  
Promotor: Sr. Fernando Beltrán Jovaní
  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Xert
  
Objecte projecte: Ampliació d'explotació avícola d'engreixament de titots
  
Localització: A la partida Pla del Molí, polígon 10, parcel·les 148, 510 i 566 del terme municipal de Xert (Castelló)
  
Descripció del projecte
  
L'objecte del projecte és l'ampliació d'una explotació avícola d'engreixament de titots existent.
  
Situació actual:
  
Nau d'engreixament núm. 1: 1.200 m² (12 m. x 100 m.) i 3 m alçària en cornisa. A dues aigües.
  
Nau d'engreixament núm. 2: 1.100 m².
  
Dipòsit de formigó armat soterrat de 130 m².
  
Capacitat total de 14.000 titots.
  
S'efectuen cinc criances a l'any. Període de criança entre 50 i 60 dies.
  
Ampliació, que es realitzarà cap a l'oest de les ja construïdes:
  
Ampliació de la nau núm. 1: 660 m² (55 m x 12 m) a dues aigües.
  
Ampliació de la nau núm. 2: 682 m² (62 m x 11 m) a dues aigües.
  
Paviment de formigó de 10 cm.
  
Dues sitges de 6,7 m. d'alçària.
  
Connexió d'aigua per a les naus des de la xarxa municipal de Xert (68 ml).
  
Ampliació de la capacitat: 8.000 titots.
  
Ventilació dinàmica. Quatre extractors helicoïdals en cada nau ampliada.
  
Capacitat total de l'explotació una vegada ampliada: 22.000 titots.
  
Tramitació administrativa i contingut d'informes
  
Per part de l'Ajuntament es va remetre una còpia de l'expedient municipal que incloïa estudi d'impacte ambiental i projecte d'activitat.
  
Contingut de l'expedient municipal:
  
- Autorització prèvia concedida mitjançant una resolució del Servei Territorial d'Urbanisme de Castelló d'aquesta Conselleria condicionat, entre altres, al compliment de l'informe de la Conselleria d'Agricultura i dels serveis territorials d'aquesta Conselleria.
  
- Informe de la Conselleria d'Agricultura: ha de dotar-se de les següents infrastructures sanitàries: tanca perimetral de les instal·lacions que alberguen animals, gual sanitari en els punts d'entrada a l'explotació i tela o malla antiocells en finestres i buits. L'ampliació ha de situar-se a més de 1.000 m de distància de qualsevol explotació de titots a excepció de la nau avícola del sol·licitant.
  
- Informe dels serveis territorials d'aquesta Conselleria: la parcel·la sobre la qual es desenvolupa el projecte de referència es troba afectada per la zona de policia de la rambla, per la qual cosa ha de sol·licitar-se autorització a l'organisme de conca, com estableix l'article 78 del Reglament de domini públic hidràulic.
  
- Certificat d'informació pública (BOP núm. 124 d'11 d'octubre de 2003) on s'indica que no s'han produït al·legacions.
  
- Informe de l'arquitecte municipal, favorable.
  
- Informe favorable de la Conselleria de Sanitat.
  
- Informe favorable de l'alcaldia.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte.
  
L'actuació se situa sobre materials quaternaris al·luvials que constitueixen una terrassa de la rambla de Cervera, situada a prou altura del llit d'aquesta. Les actuals naus se situen a 20 m de la rambla, i les futures naus que constituiran l'ampliació se situaran a més de 100 m d'aquesta.
  
Els terrenys actualment són antics cultius de secà sense vegetació.
  
El valor ambiental de la zona és mitjà-baix. Els principals elements del medi que podrien veure's impactats serien el sòl, les aigües subterrànies i el paisatge.
  
2. Identificació i valoració dels impactes
  
Els principals impactes serien sobre el sòl i les aigües subterrànies ocasionats pel maneig de la gallinassa, tant dins de l'explotació com fora d'aquesta, com també per l'eliminació dels cadàvers que puguen produir-se. L'explotació es troba prou allunyada de la població.
  
L'ampliació de les naus també ocasionarà un impacte sobre el paisatge, però cal tenir en compte que es tracta d'una zona alterada en la qual ja hi ha altres naus.
  
L'actuació és acceptable ambientalment, es poden adoptar mesures preventives i correctores que fan que l'impacte global puga considerar-se moderat.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.
  
De l'estudi es poden destacar les següents mesures correctores:
  
- Tractament desinfectant i desodorador dels fems: addició de superfosfat de calç i desinfectant a base d'amoni quaternari. En la solera s'aplicarà una dissolució de sosa càustica i emblanquinament de parets cada determinat temps.
  
- Neteja amb aigua a pressió cada determinat temps.
  
- Impermeabilització del sòl de les naus mitjançant solera de formigó en la totalitat d'aquest.
  
- Instal·lació de malles antiocells en finestres.
  
- Es disposa de gual sanitari consistent en gual formigonat al qual se li col·locarà connexió d'aigua.
  
- Instal·lació de pediluvis en portes d'accés a mòduls.
  
- Els cadàvers es retiraran a una caseta municipal amb bagul frigorífic per al seu manteniment fins a la retirada d'aquests per una empresa autoritzada.
  
- Es disposa ja de tanca perimetral i porta d'accés.
  
- Gestió del fem o gallinassa: es venen a empresaris per a posterior ús com a adob orgànic. Encara que s'hi indica que podrà utilitzar-se directament per a l'adob en cultius agrícoles, i es compleixen les indicacions de l'Ordre de 23 de juliol de 2002 de la Conselleria d'Agricultura per la qual s'estableix el programa d'actuació sobre zones vulnerables en la Comunitat valenciana. Es farien dues aplicacions anuals en 6,2 hectàrees de sòl agrícola.
  
Les mesures correctores establertes en l'estudi es consideren en general adequades, no obstant això, s'estima necessari efectuar algunes correccions i establir-hi algunes mesures addicionals.
  
Malgrat que s'hi indica que la gallinassa es retira de les naus immediatament per l'empresa que la compra, a vegades açò no es produeix i s'emmagatzema en l'exterior, com va poder comprovar-se en visita de camp per tècnics del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, i a més el mateix estudi reconeix també que pot utilitzar-se directament per a camps de cultiu sense ser comprada per empresa. En conseqüència i d'acord amb el que estableix la Llei 6/2003, de 4 de març, de ramaderia de la Comunitat Valenciana, es considera necessari disposar de femer per a emmagatzemar la gallinassa fins que siga retirada per a l'ús d'aquesta com a adob orgànic. Els lixiviats que puguen generar-se s'abocaran sobre la gallinassa per a la seua evaporació o es portaran a una depuradora.
  
En relació amb la gestió dels cadàvers s'accepta l'ús de la caseta municipal, i s'ha de disposar en l'explotació de recipients estancs per a l'emmagatzematge i trasllat immediat d'aquests fins a l'esmentada caseta. Aquest sistema s'accepta temporalment fins que deixen de funcionar les casetes municipals, a partir d'aquest moment s'ha de disposar de contracte amb una empresa autoritzada (Reglament 1774/2002 del Parlament Europeu i del Consell de 3 d'octubre de 2002 pel qual s'estableixen normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats a consum humà).
  
En relació amb la possible afecció al patrimoni arqueològic s'ha consultat la informació disponible en la Conselleria de Cultura i no s'afecta cap jaciment conegut. En qualsevol cas ha de complir-se amb el que estableix la Llei 4/1998, de la Generalitat Valenciana, de patrimoni cultural valencià. S'ha d'informar immediatament de qualsevol troballa durant el moviment de terres a la Conselleria de Cultura.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte es troba sotmés al procediment de declaració d'impacte ambiental, en estar inclòs en els supòsits previstos en l'annex I apartat 1h del Decret 162/1990, de 15 d'octubre del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei d'impacte ambiental.
  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.
  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article cinqué del Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
L'article 56 del Decret 81/2003, de 27 de juny, del Consell de la Generalitat, pel qual s'estableix l'estructura orgànica de les conselleries de l'administració de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, resolc:
  
Primer. Estimar acceptable, al sol efecte ambiental, el projecte d'ampliació d'explotació avícola d'engreixament de titots sítia a la partida Pla del Molí, polígon 10, parcel·les 148, 510 i 566 del terme municipal de Xert (Castelló), el promotor de la qual és el Sr. Fernando Beltrán Jovani, sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, sempre que es duga a terme d'acord amb el que indica l'estudi, com també els condicionants de l'apartat segon.
  
Segon. Condicionants per a la realització de les obres i el funcionament de l'activitat:
  
1. L'explotació ha de disposar de femer perfectament impermeabilitzat amb lleuger pendent cap a la bassa de recollida de lixiviats també impermeabilitzada. El femer ha de disposar de xicotet rastell lateral per a impedir-ne l'eixida dels lixiviats i s'ha de dissenyar per a la producció d'almenys, un cicle d'engreixament. En cas de preveure's pluges s'ha de procedir a cobrir el femer amb lones per a reduir la producció de lixiviats. S'ha de situar allunyat del llit.
  
2. La retirada de la gallinassa de l'explotació per una empresa ha de coordinar-se perquè es duga a terme de manera immediata una vegada finalitzat el cicle. S'ha d'aportar contracte amb una empresa de retirada de gallinassa com s'indica en l'estudi d'impacte ambiental.
  
3. La retirada de cadàvers pel promotor fins a la caseta municipal de recollida d'aquests s'ha de realitzar de manera immediata; s'ha de disposar en l'explotació de recipient estanc per a l'emmagatzematge i trasllat fins a la caseta municipal. Aquest sistema s'ha d'utilitzar fins que deixen de funcionar les casetes municipals de recollida de cadàvers, i s'ha de disposar des d'aquest moment de contracte de retirada de cadàvers amb una empresa autoritzada a l'efecte.
  
4. Han de complir-se els condicionants establerts en l'autorització prèvia d'aquesta Conselleria.
  
Tercer. Notificar a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Quart. Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 19 de maig de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 334/03-AIA
  
Títol: Obres de reforma de l'estació depuradora d'aigües residuals de Pilar de la Horadada (Alacant)
  
Promotor: Sanejament d'Aigües
  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Infrastructures i Transports
  
Localització: Sobre les llacunes de depuració existents, al terme municipal de Pilar de la Horadada (Alacant)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de les construccions o de l'activitat del projecte.
  
Els terrenys on es preveu realitzar l'EDAR estan situats en una finca de 150.000 m² que es troben a uns 350 metres del LIC Serra d'Escalona i Devesa de Campoamor inclòs en la llista de llocs d'interés comunitari aprovada per Acord del Govern Valencià de 10 de juliol de 2001, per a formar part de la xarxa Natura 2000 de la Comunitat Europea.
  
El projecte consisteix en l'execució de les obres necessàries per a substituir l'actual sistema de depuració mitjançant llacunatge (que a causa de la major demanda de cabal i l'augment del grau de contaminació resulta insuficient), per un sistema convencional de tractament mitjançant fangs activats. Les instal·lacions ocuparan les actuals llacunes 1 i 3, les altres llacunes 2, 4 i 5, contigües a l'existent, quedaran com a possible alternativa per a l'emmagatzematge d'aigua tractada, i si fóra necessari, per a una futura ampliació.
  
Es preveu realitzar un tractament per a un cabal d'hivern de 7.500 m³, i un cabal de 18.499 m³ en estiu, la qual cosa dóna una capacitat de tractament de 56.250 a 138.750 habitants-equivalents, respectivament.
  
Les instal·lacions de tractament disposen de:
  
- Pretractament amb tamisatge de sòlids fins i desarenatge-desgreixatge.
  
- Bassa d'homogeneïtzació d'uns 2.250 m³(30x15x5).
  
- Reactors biològics (sistema ORBAL format per tres reactors concèntrics).
  
- Decantació secundària.
  
- Tractament terciari: En un dipòsit de 230 m³ on es podrà realitzar una percolació, on existeix un sobreeixidor que permet alleujar l'excés de cabal a tractament terciari o a la llacuna núm. 2. El tractament terciari es realitzarà mitjançant cambra de mescla ràpida i cambra de floculació, amb posterior decantació lamel·lar, filtració i desinfecció mitjançant radiacions d'ultraviolada.
  
La línia de fangs disposa dels elements següents:
  
- Espesseïment per gravetat dels fangs biològics, mitjançant dos espesseïdors.
  
- Deshidratació mecànica mitjançant centrífuga (dues centrífugues en funcionament, una en temporada baixa i les dues en temporada alta).
  
- Extracció de fangs secs a tremuja d'emmagatzematge.
  
- Dosificació de calç.
  
Les instal·lacions de la depuradora es complementen amb les següents instal·lacions auxiliars:
  
- Xarxa d'aigua industrial.
  
- Xarxa d'aire de serveis.
  
- Desodoració mitjançant rentat químic de gasos per a les zones d'espesseïment, deshidratació i emmagatzematge de fangs.
  
Per a l'accés a la planta s'utilitzarà l'actual camí existent.
  
La presa d'aigua per al proveïment es realitzarà des de la xarxa municipal.
  
La connexió elèctrica serà realitzada des del punt que marque la companyia elèctrica; s'ha estimat una longitud de 1.100 m fins a la nova depuradora. No obstant això, en la documentació no se n'indica traçat.
  
Per un altre costat en el capítol en què descriu la instal·lació en mitjana tensió, indica que es prendrà el corrent d'una línia que passa a uns 360 m de l'EDAR.
  
No esmenta expressament la destinació de l'aigua residual depurada, però si es considera que disposarà d'una de les llacunes com a bassa d'acumulació per a reg de l'aigua depurada, se suposa que únicament s'hi preveu aquesta destinació final.
  
En el projecte es preveu també el desenvolupament d'una Aula de la Natura, l'objectiu de la qual serà constituir un centre de difusió de la riquesa ambiental dels ecosistemes de llacunes, llacunes núm. 2, 4 i 5 que són les que quedaran sense ocupar per la nova depuradora i rebran les aigües tractades per a regadiu, i, en especial la fauna ornítica d'aquestes. Serà un edifici d'obra civil (pintat de colors cromàticament harmònics amb l'entorn) o de fusta, d'uns 80 m² per a recepció de visitants. La zona on se situarà l'Aula de Natura, en l'actualitat és un punt utilitzat com a abocador, en el qual es realitzaran les oportunes operacions de neteja i regeneració.
  
2. Alternatives.
  
No es plantegen alternatives d'ubicació, es justifica la instal·lació sobre les instal·lacions ja existents de les llacunes de depuració amb l'aprofitament del traçat de col·lectors, la disponibilitat de terrenys fins i tot per a futures ampliacions, etc.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient
  
Sanejament d'Aigües remet en data 9 de desembre de 2003 la documentació corresponent al projecte, l'estudi d'impacte ambiental i el certificat d'informació pública.
  
L'estudi d'impacte ambiental s'ha sotmés a informació pública mitjançant un anunci publicat en el BOE núm. 235 de l'1/10/2003 i DOGV núm. 4.598 de 30/9/2003, sense que s'hi hagen presentat al·legacions segons consta en els certificats remesos.
  
Afeccions legals
  
El projecte se situa en els mateixos terrenys que el sistema de depuració mitjançant llacunatge que existeix en l'actualitat. Es troba situat a uns 350 m del LIC Serra d'Escalona i Devesa de Campoamor inclòs en la llista de llocs d'interés comunitari aprovada per Acord del Govern Valencià de 10 de juliol de 2001, per a formar part de la xarxa Natura 2000 de la Comunitat Europea.
  
Per a la reutilització de les aigües residuals depurades per a reg o abocament a llit públic, haurà de disposar de les autoritzacions preceptives de l'organisme de conca.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte:
  
La ubicació de la planta es realitza en terrenys que es troben ja transformats per les llacunes existents, per la qual cosa no s'esperen afeccions rellevants sobre la vegetació o la fauna. No obstant això, les actuacions que s'han de realitzar es troben situades a uns 350 m del LIC Serra Escalona i Devesa de Campoamor, els hàbitats més destacables dels quals són les pinedes mediterrànies de pins endèmics (9540), els pastius preestèpics (\*6220), els matolls i timonedes (5334), Nerio-Tamaricerea, etc. Pel que fa a la fauna, destaca la població de Hieratus fasciatus, i en menor grau l'Achila chrysaetos, que tenen en aquesta zona la més important àrea de dispersió valenciana dels exemplars immadurs.
  
En la fase de funcionament, el principal element que pot veure's afectat és el medi hídric per la qualitat de l'efluent depurat la destinació de la qual no s'hi indica però pot ser la reutilització per a reg. Així mateix l'emissió d'olors i l'impacte paisatgístic per la presència d'edificacions en una zona de conca visual àmplia són elements que poden produir impactes derivats del funcionament del sistema.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics del Decret 162/90 pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental de la Llei 2/1989 de 3 de març de la Generalitat Valenciana, en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I-6.B.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article cinqué del Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/89, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
4. L'article 56, del Decret 81/2003, de 27 de juny, del Consell de la Generalitat, pel que estableix l'estructura orgànica de les conselleries de l'administració de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer. Estimar favorable al sol efecte ambiental, sense perjudici de l'aplicació de la legislació sectorial específica, el Projecte d'obres de reforma de l'estació depuradora d'aigües residuals de Pilar de la Horadada, a situar en els terrenys de l'EDAR existent de llacunatge al terme municipal de Pilar de la Horadada (Alacant), projecte promogut per Sanejament d'Aigües, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i l'apartat segon de la present resolució.
  
Segon. Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels següents condicionants:
  
1) La qualitat exigible a l'efluent depurat ha d'ajustar-se al que estableix la Directiva 91/271 sobre tractament d'aigües residuals urbanes, com també en el Reial decret 509/1996 que la trasllada. Així mateix pel que fa a la qualitat de l'aigua depurada per a reg, si és el cas, s'ha d'atendre a les recomanacions de diversos organismes (FAO, OMS...).En el cas d'afectar zones declarades com a zones sensibles, d'acord amb els criteris establerts en el Reial decret 509/1996, s'han de controlar especialment les concentracions de nitrogen i fòsfor presents en l'efluent, aplicant els nivells exigibles a poblacions superiors als 100.000 habitants-equivalents.
  
2) En el cas que la línia de subministrament elèctric a l'estació depuradora es trobe dins dels supòsits establerts per als quals resulta necessari el tràmit d'avaluació d'impacte ambiental, s'ha d'efectuar la tramitació corresponent. En tot cas, la instal·lació de linies elèctriques aèries s'ha de realitzar amb la previsió de dispositius encaminats a impedir la col·lisió o electrocució d'aus (dispositius salvaocells, aïllament de conductors, etc.).
  
3) Com a mesura d'integració paisatgística de les instal·lacions es recomana l'adequació del disseny dels edificis a l'entorn agrícola, utilització de materials que no produïsquen reflectància, com també la incorporació d'una pantalla arbòria en el perímetre de la parcel·la i en forma de cordons que permeten l'ocultació dels elements de l'EDAR, amb espècies acords amb l'entorn, i assegurar-ne el manteniment mitjançant regs periòdics. En les zones no ocupades per instal·lacions s'ha de tendir a la conservació de la vegetació natural existent; s'ha d'evitar introduir espècies d'enjardinament al·lòctones.
  
4) S'ha de garantir una destinació i gestió adequades per als fangs generats en el procés de depuració com també els residus procedents de la neteja de les llacunes i neteja de la zona d'abocador on se situarà l'Aula de la Natura. En el cas que la destinació dels fangs siga l'ús agrícola, s'han de complir les prescripcions de la Directiva 86/278/CEE, transposició a la nostra normativa a través del Reial decret 1310/1990, i l'Ordre de 26 d'octubre de 1993, sobre utilització de fangs de depuració en el sector agrari.
  
5) S'ha de remetre anualment a aquesta Direcció General un informe amb els resultats del programa de vigilància ambiental que incloga:
  
- Resultats analítics obtinguts tant de l'influent com de l'efluent amb una periodicitat mensual almenys dels paràmetres físics i químics de pH, DBO5, DQO, sòlids en suspensió, N total i P total, com també dels paràmetres microbiològics en l'efluent de coliformes totals, fecals, estreptococs fecals, nematodes i els quals s'establisquen per a les aigües depurades reutilitzades per al reg. També s'han d'indicar els cabals d'arribada i cabals tractats.
  
- La gestió i destinació dels fangs generats, els residus procedents de la neteja de la llacuna i neteja de l'abocador de l'Aula de la Natura com també els resultats analítics obtinguts (en el fang dessecat:% en pes sòlids volàtils sobre el total de sòlids (estabilitat),% en pes de sòlids (sequedat)). Així mateix s'hi han d'especificar els diversos tipus de residus generats en l'execució i funcionament de les obres projectades.
  
- Control d'olors: S'ha de controlar el funcionament de les mesures de desodoració de l'EDAR periòdicament i almenys amb caràcter semestral i ser més exhaustius quan es tinga constància que es produeixen molèsties en la població. El control ha de ser sistemàticament sensorial o analític, de forma qualitativa.
  
- Control de sorolls: S'han d'efectuar controls periòdics, almenys semestral, del nivell de sorolls de les instal·lacions en tot el perímetre de la planta, s'ha de procurar minimitzar en la mesura que es puga el nivell sonor de les operacions de manteniment, detectar-ne les causes de la producció i avaluar alternatives d'operació.
  
- L'estat de la revegetació i la resta d'incidències que s'hagueren produït inclòs el reportatge fotogràfic sobre les mesures de minimització de l'impacte paisatgístic.
  
6) Si durant l'execució de les obres es troben restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el titular ha de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura, de manera immediata, i adoptar les mesures pertinents amb vista a la protecció i conservació d'aquestes, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.
  
7) S'han de pressupostar en el projecte tant les mesures correctores establertes en l'estudi d'impacte ambiental com les que s'estableixen en el present condicionat.
  
8) Ha de disposar de les autoritzacions preceptives de l'organisme de conca, tant per a l'abocament a llit com per a la reutilització de les aigües residuals depurades per al reg, segons el cas.
  
9) Altres condicionants de caràcter ambiental que s'establisquen en les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació.
  
Tercer. Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Quart. Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 20 de maig de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 044/04'AIA
  
Títol: Subestació elèctrica 220/20kV, a Patraix-València
  
Promotor: Iberdrola Distribución Eléctrica, SAU
  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Indústria, Comerç i Turisme
  
Objecte: Execució de nova subestació elèctrica 220-20 kV
  
Localització: Solar localitzat al sud-oest de la ciutat de València, en la confluència de l'Av. Gaspar Aguilar i carrer Campos Crespo
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista
  
L'actuació consisteix en l'execució d'una estació transformadora de relació 220/20kV, dotada de tres transformadors amb una potència de 50 MVA cadascun.
  
La parcel·la ocupada té una superfície de 1.645,73 m², i està classificada com a sòl urbà, qualificat com a sistema general d'infrastructures bàsiques i serveis. No obstant això, l'edifici que alberga les instal·lacions elèctriques ocupa 563 m².
  
L'actuació inclou el desmantellament dels elements actuals presents en la parcel·la a ocupar, com un centre de repartiment, aparcaments, etc.
  
2. Alternatives
  
S'assenyala en l'estudi que la zona sud-oest de València està en una situació en la qual els transformadors actualment existents es troben prop de la saturació, amb la qual cosa es fa necessari actuar promptament en aquest sentit.
  
Argumentat l'anterior, s'entra a valorar la millor localització per a una nova estació transformadora. Així, s'hi indica que cal que la ubicació que es donea es trobe tan pròxima com siga possible als centres de consum que es proveiran de l'esmentada estació. És per això que, finalment, s'opta per l'emplaçament descrit en anterior apartat.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 2 de febrer de 2004 va tenir entrada, procedent de a Conselleria d'Indústria, Comerç i Turisme, l'estudi d'impacte ambiental i el projecte corresponent a l'actuació de subestació elèctrica 220/20 kV, al barri de Patraix (València).
  
L'estudi d'impacte ambiental ha sigut sotmés a informació pública mitjançant un anunci publicat en el Butlletí Oficial de la Província de València núm. 230, de data 27 d'agost de 2003, sense que s'hi hagen presentat al·legacions.
  
Afeccions legals
  
D'acord amb el contingut de l'estudi d'impacte ambiental i una altra documentació consultada, cal assenyalar que no hi ha, per part de les obres projectades, afecció a servituds legals de caràcter ambiental.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació
  
Cal ajustar-se, únicament, a aquells de major rellevància en el medi on s'inscriu l'actuació.
  
La zona sobre la qual es pretén dur a terme l'actuació ha de ser descrita com a una superfície de gran planitud, inserida en la trama urbanística de la ciutat de València. Els materials que la componen són quaternaris d'origen al·luvial. No obstant això, els sòls existents, si bé van ser extremadament aptes per a l'ús agrícola; la capacitat d'aquests per a aquest ús és molt alta d'acord amb la documentació existent al respecte, s'han vist subjectes a les accions vingudes de la consolidació i sotmetiment d'aquests a càrregues derivades de la disposició de soleres i estructures, i és aquesta, a més, la finalitat última de la parcel·la, és a dir, la urbanització d'aquesta. És per això que no té major raó detenir-se en aquest factor ambiental.
  
Cal referir-se, únicament, i pel que fa al medi natural, a l'alta vulnerabilitat de contaminació dels recursos hídrics subterranis, la qual cosa es pot tenir en compte durant la fase de construcció de la instal·lació.
  
Respecte al medi ambient urbà és necessari referir-se que l'entorn en què es localitza l'estació transformadora és un entorn totalment antropitzat, compost per habitatges destinats a ús residencial.
  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants
  
En aquest epígraf es pretén fer insistència en els efectes generats per l'actuació que, d'entre els estudiats en l'EIA, presenten major rellevància.
  
Un dels impactes que poden ser destacats és el derivat de l'increment del nivell sonor, fruit, d'una banda, de la vibració pròpia dels debanats i, d'una altra, de l'equip de refrigeració. Assenyala l'estudi que, si bé el nivell de soroll generat serà xicotet, quedarà atenuat pel tancament tipus sandvitx que s'executarà. Així, amb tot, l'impacte és avaluat com a compatible.
  
S'hi indica, d'altra banda, que l'existència de la subestació suposarà la modificació dels camps elèctrics i magnètics que puguen existir, modificació aquesta que, segons l'estudi, serà lleugera. Així mateix, es conclou que els valors de camp seran molt inferiors als màxims recomanats a nivell internacional, i es valora, aquest impacte, com a nul.
  
Finalment, l'estudi s'ha referit a les molèsties a la població que es derivaran de la fase de construcció de la subestació, ja siga per l'increment de partícules en suspensió com per la generació de fums o sorolls. No obstant això, aquest impacte s'ha estimat com a no significatiu, si bé s'implementen mesures correctores per a pal·liar les molèsties.
  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental
  
L'estudi d'impacte ambiental ha previst les mesures correctores que s'encaminen a minimitzar els impactes derivats de les accions que són inherents a la construcció d'edificacions, perquè la activitat mateixa de transformació elèctrica que es durà a terme, no generarà impactes significatius, com s'ha vist en anterior apartat. Així, s'ha centrat en el tractament de residus generats, control de la maquinària emprada, superfícies auxiliars, etc.
  
D'altra banda, s'ha determinat la disposició d'un tancament que impedisca l'accés a les obres a personal no autoritzat, l'emmagatzematge dels materials a usar en l'interior de la parcel·la i la reducció dels terminis d'execució al mínim possible.
  
No obstant això, és possible requerir, en una obra com la que es pretén executar, que es tinguen en compte les regles de bona pràctica que s'aporten a continuació, les quals s'encaminen a optimitzar, des del punt de vista ambiental, l'execució d'aquestes. Així, per a la fase de demolició es recomana el següent:
  
- Reciclar els residus petris com a àrids marginals a fi de poder usar-los en la mateixa obra o, si més no, sotmetre'ls a un procés d'insistència que permeta emprar-los com a emmacat o matxuca en farciments.
  
- Reciclar i reutilitzar preferentment els residus de fusta i, si no és possible, fer-ne una valorització energètica.
  
- Emmagatzematge selectiu dels residus, a fi de poder reutilitzar o reciclar aquells que ho permeten (residus metàl·lics, elements arquitectònics que garantisquen un bon estat funcional, com ara encavallades, etc.).
  
En la fase de construcció, les recomanacions són:
  
- Correcte i adequat emmagatzematge del material d'obra, a fi que no s'hi generen residus innecessàriament.
  
- Reutilitzar tant com siga possible els embalatges de fusta i mitjans auxiliars.
  
- Trencament de les rajoles i elements semblants que puguen sobrar, per a la ocupació en farciments.
  
Finalment es dóna un programa de vigilància ambiental en què es detallen les operacions de control que s'han de realitzar.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 2-f) de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer. Estimar acceptable al sol efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte de la subestació elèctrica 220/20kV, a Patraix - València, promogut per Iberdrola Distribución Eléctrica, SAU, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establerts en l'apartat segon.
  
Segon. Com a condicions addicionals que s'han de complir s'hi estableixen les següents:
  
- El desenvolupament de les obres s'ha de limitar a l'horari diürn, a fi d'evitar que s'afecte la població que habita en l'entorn immediat a l'actuació.
  
- Els materials de farciment i els de rebliment que calguen per a l'execució del projecte, s'han d'obtenir de préstecs o pedreres existents i legalment autoritzades. En cas de noves obertures aquestes s'han de sotmetre, amb caràcter previ a la seua utilització, al procediment de declaració d'impacte ambiental.
  
De la mateixa manera, el lloc que es trie com a abocador o runam, si no es tracta d'un abocador de residus degudament identificat i legalitzat, s'ha de sotmetre, abans de la utilització d'aquest, al procediment d'estimació d'impacte ambiental.
  
- La direcció d'obra ha d'exigir, una vegada executades i acabades les obres, la retirada a un abocador controlat de totes aquelles runes, materials sobrants i la resta de deixalles d'obra que hagen sigut depositats, abocats o abandonats en qualsevol àrea de terreny que s'haja vist afectada per les obres executades.
  
Tercer. Notificar a les parts interessades que, contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del dret i interessos d'aquestes, estimen pertinents.
  
Quart. Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental. Us ho notifique perquè en prengueu coneixement i a l'efecte oportú.
  
València, 20 de maig de 2004. - El director general de Gestió del Medi Natural: Fco. Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 301/8117-NEO
  
Promotor: Conterevega, SL.
  
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Almoradí i Conselleria de Territori i Habitatge
  
Objecte projecte: Planta de separació i reciclatge de residus inerts
  
Localització: Al paratge les Moreres, partida del Pi, polígon 14, parcel·les 11 (a, b i c) i 102 al terme municipal d'Almoradí (Alacant)
  
Descripció del projecte
  
L'objecte del projecte és la realització d'una planta de separació i reciclatge de materials procedents d'excavacions i derrocaments.
  
La planta consta de les instal·lacions següents:
  
- Oficines i control d'entrada i eixida
  
- Zona d'emmagatzematge de residus: 5.215 m²
  
- Zona de bàscules: 412 m²
  
- Zona de producció de residu net on hi ha una picadora i un garbell mòbil
  
- Nau de separació de residu brut: 1.800 m²
  
- Zona d'emmagatzematge de producte final, consistent en dos sitges exteriors: 2.527 m².
  
L'alçada màxima d'emmagatzematge serà de 6 m i la mitjana de 4 m.
  
Com a resultat de la planta s'obtindran diferents materials, es reciclarà aproximadament un 90% i la resta es canalitzarà a abocadors autoritzats.
  
Tramitació administrativa i contingut d'informes
  
En anterior expedient relatiu al mateix projecte (ref. 172/9002-TWS) es va remetre informe amb data 5 de setembre de 2001 al promotor on s'indicava que el projecte es trobava sotmés al procediment de declaració d'impacte ambiental d'acord amb la Llei 4/1992, de 5 de juny, del sòl no urbanitzable i que havia de tramitar-se una declaració d'interés comunitari; també es remetia l'informe del Servei de Gestió de Residus de data 4 de juny de 2001 en el qual s'indicava que el projecte podia considerar-se apte des del punt de vista de gestió de residus, no obstant això, el promotor havia d'aportar una sèrie de documentació complementària referent a:
  
1. El punt d'abocament del residu brut abans de procedir-ne a la separació. No s'hi especifica si en primer lloc s'abassega en l'exterior per a després traslladar-lo a l'interior de la nau per al seu tractament; es recomana evitar els abassegaments de residu brut per a eliminar la possible generació de lixiviats.
  
2. Gestió dels CFC, en el cas de disposar de frigorífics.
  
3. Tipus de picadora que s'utilitza per a triturar els residus (control de la pols): es recomana que siga de tipus humit.
  
4. Els gestors finals dels residus no perillosos i dels residus perillosos autoritzats per l'organisme competent. En el cas dels residus perillosos s'ha de sol·licitar la inscripció en el registre de xicotets productors de residus perillosos de la Comunitat Valenciana.
  
5. Cobriment o no de les àrees d'emmagatzematge. Es recomana el cobriment de les àrees d'emmagatzematge i abassegament de materials.
  
6. Registre documental: en el qual figuren la quantitat, naturalesa, origen, destinació, freqüència de recollida, mitjà de transport i mètode de valoració o eliminació de residus, i ha d'estar aquesta documentació a disposició de les administracions públiques competents que així ho requerisquen.
  
7. Impermeabilització de les àrees de tractament de residus i d'abassegament de residu brut.
  
El promotor amb data 20 de novembre de 2001 va aportar documentació on s'indicava que es tramitava la declaració d'interés comunitari per l'article 18 de la Llei del sòl no urbanitzable autonòmica, com també l'estudi d'impacte ambiental amb adaptació a les indicacions efectuades pel Servei de Gestió de Residus, i annex a l'avantprojecte amb aquestes adaptacions.
  
1. Les zones d'emmagatzematge de residu brut en l'exterior disposaran d'una solera impermeable d'asfalt, amb pendents acusades i claveguerons de recollida que abocaran a la depuradora biològica prevista.
  
2. Es disposarà la contractació d'un gestor autoritzat per la Generalitat Valenciana per a la gestió dels CFC, en cas que algun frigorífic puga contenir, com també d'altres residus tòxics i perillosos en cas de generar-se. La contractació d'aquest serà comunicada a l'administració.
  
3. Les trituradores i en general la maquinària utilitzada en l'exterior seran carenades, i les cintes transportadores aniran protegides. La picadora serà de tipus humit.
  
4. Els residus no perillosos no reciclats seran retirats per gestors autoritzats i es traslladaran a abocadors autoritzats.
  
5. Les àrees d'emmagatzematge i abassegament de materials fins que puguen generar pols hauran de disposar de sistemes de polvorització i seran regades periòdicament i a més s'instal·larà un sistema de cobriment que podrà ser fix mitjançant cobertes i parets laterals o mòbil mitjançant lones.
  
6. L'explotador haurà de portar un registre documental que estarà a disposició de les administracions que ho requerisquen, en el qual figuren quantitat, naturalesa, origen, destinació, freqüència de recollida, mitjà de transport i mètode de valoració o eliminació de residus.
  
Amb data 2 de gener de 2002 es va comunicar al promotor que, d'acord amb la informació facilitada, el projecte no es trobava sotmés a declaració d'impacte ambiental, però que havia de complir-se amb allò que s'ha indicat en l'informe del Servei de Gestió de Residus.
  
Expedient 301/4973-YOV:
  
El Servei de Planificació i Ordenació Territorial de la Direcció Territorial d'Alacant de la Conselleria de Territori i Habitatge va remetre amb data 12 de novembre de 2003 el corresponent estudi d'impacte ambiental per a procedir a l'avaluació d'impacte ambiental d'acord amb el que disposa l'article 20 de la Llei 4/92, del sòl no urbanitzable.
  
La Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta Conselleria remet amb data 28 d'abril de 2004, certificat d'informació pública on s'indica que no s'hi han produït al·legacions (DOGV de 3 de desembre de 2003).
  
Després de consultar el Servei de Gestió de Residus s'efectua el següent aclariment respecte al'informe d'aquest: ha d'obtenir-se l'autorització a què fa referència l'article 13 de la Llei Estatal 10/1998 de 21 d'abril, de residus i l'article 50 de la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus de la Comunitat Valenciana, en considerar-se que es duu a terme una valorització dels residus.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte.
  
L'actuació se situa en un sòl margós i calcari de pendent suau al costat de l'autopista Alacant-Cartagena ocupat per vegetació ruderal i arvense en la major part i també per cultius de cítrics i d'ametllers. La zona es troba allunyada de la població.
  
El valor ambiental de la zona és baix. Els principals elements que poden veure's impactats seran el sòl, la vegetació i el paisatge
  
2. Identificació i valoració dels impactes.
  
L'impacte ambiental es considera acceptable si es tenen en compte les característiques ambientals de la zona i les mesures correctores que s'adoptaran. El principal impacte serà el paisatgístic.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.
  
A més de les mesures correctores que s'adoptaran com a conseqüència de l'informe del Servei de Gestió de Residus ja ressenyades, hi destaquen altres:
  
- En els límits perimetrals es crearà una pantalla vegetal mitjançant plantació d'arbres i arbustos (Pinus halepensis i Pistacia lentiscus). Perimetralment s'alçarà una tanca exterior a la parcel·la, fins una alçada de 4 metres, mitjançant reixeta de malla espessa que faça de pantalla tallavent i impedisca l'eixida de pols.
  
- Tots els camins interiors de la planta s'hauran d'asfaltar, a més s'hauran de regar periòdicament mitjançant un camió cisterna.
  
- Instal·lació d'estació depuradora biològica per al servei de lavabos i vestidors i altres.
  
- Les zones enjardinades ho seran amb espècies autòctones o de cultiu tradicional en la zona.
  
- Els peus d'olivera, figuera i garrofer en la mesura que siga possible es conservaran en el mateix lloc o es traslladaran.
  
- Es conservaran almenys dues alineacions d'ametllers de la plantació que existeix en el sector occidental de la parcel·la en el límit amb l'autopista per a crear una pantalla visual i acústica entre la planta i la via de comunicació.
  
- La bassa de reg que hi ha, es conservarà i es permetrà l'ompliment de manera que puga establir-se de forma natural una comunitat de canyissos.
  
- En episodis excepcionals de fort vent s'interrompran temporalment les accions exteriors de càrrega i descàrrega de materials fins.
  
- S'haurà d'informar immediatament els responsables de la Regidoria de Cultura de l'Ajuntament d'Almoradí i els Serveis Tècnics de Patrimoni i Arqueologia de la Direcció Territorial d'Alacant de la Conselleria de Cultura de l'aparició de qualsevol indici arqueològic en els treballs de moviments de terres en el condicionament dels terrenys en compliment de la Llei 4/1998, de la Generalitat Valenciana, de patrimoni cultural valencià.
  
- En el cas de finalitzar l'activitat es redactarà un pla de retirada i eliminació de la planta.
  
Les mesures correctores adoptades i reflectides en l'estudi d'impacte ambiental i annex a l'avantprojecte es consideren en principi positives, no obstant això, en el procediment d'autorització de la Direcció General de Qualitat Ambiental d'aquesta Conselleria a què es refereix l'article 13 de la Llei Estatal 10/1998 de 21 d'abril, de residus i l'article 50 de la Llei 10/2000 de 12 de desembre, de residus de la Comunitat Valenciana es podran introduir les modificacions i mesures correctores addicionals que s'estimen oportunes.
  
En relació amb la possible afecció al patrimoni arqueològic, d'acord amb la informació disponible no s'afecten jaciments coneguts, no obstant això es considera adequada la mesura proposada en l'estudi al respecte.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte es troba sotmés al procediment de declaració d'impacte ambiental conforme a les disposicions de l'article 20 de la Llei 4/1992, del sòl no urbanitzable.
  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.
  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article cinqué del Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
L'article 56 del Decret 81/2003, de 27 de juny, del Consell de la Generalitat, pel qual s'estableix l'estructura orgànica de les conselleries de l'administració de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, resolc:
  
Primer. Estimar acceptable, al sol efecte ambiental, el projecte de la planta de separació i reciclatge de residus inerts el promotor del qual és Conterevega, S L situat al paratge les Moreres, partida del Pi, polígon 14, parcel·les 11 (a, b i c) i 102 al terme municipal d'Almoradí (Alacant), sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, sempre que es duga a terme d'acord amb allò que s'ha indicat en l'estudi, annex a l'avantprojecte, com també els condicionants de l'apartat segon.
  
Segon. Condicionant per al funcionament de l'activitat:
  
1. S'ha d'obtenir de la Direcció General de Qualitat Ambiental d'aquesta Conselleria l'autorització a què fa referència l'article 13 de la Llei estatal 10/1998 de 21 d'abril, de residus i l'article 50 de la Llei 10/2000 de 12 de desembre, de residus de la Comunitat Valenciana. Pel Servei de Gestió de Residus d'aquesta Conselleria s'han d'establir les modificacions i mesures correctores del projecte que s'estimen oportunes.
  
Tercer. Notificar a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Quart. Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.