Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 4948, del 17-02-2005 (2005/1129)

RESOLUCIÓ de 19 de gener de 2005 del director general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   4948

Data del DOGV
:   17-02-2005

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2005/1129


Data del document
:   19-01-2005

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Vila-real
    * San Miguel de Salinas
    * Silla
    * Monòver
    * Alcoi
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 19 de gener de 2005 del director general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. [2005/X1129]
  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1.302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1.131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental
  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En virtut d'això, he resolt:
  
Article únic
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent a 149/03-AIA, 279/03-AIA, 282/03-AIA, 124/03-AIA i 274/02-AIA, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.
  
València, 19 de gener de 2005.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 149/03-AIA
  
Títol: Ronda sud-oest de San Miguel de Salinas. Connexió de les carreteres CV-95 i CV-941
  
Promotor: Conselleria d'Infrastructures i Transports
  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Infrastructures i Transports
  
Objecte: Connexió de les carreteres CV-95 i CV-941
  
Localització: Terme municipal de San Miguel de Salinas
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista
  
L'objecte del projecte és el disseny de la ronda sud-oest de San Miguel de Salinas. Aquesta ronda comunica la carretera CV-95 d'Orihuela a Torrevieja, amb la carretera CV-941, de San Miguel de Salinas a Campoamor.
  
L'esmentat projecte sorgeix de la necessitat de solucionar els nombrosos problemes de congestió de trànsit que pateix el nucli urbà de San Miguel de Salinas, com a conseqüència de tots els usuaris que es dirigeixen a la zona costera d'Orihuela, a través de la carretera CV-941.
  
La secció tipus de la infrastructura projectada està formada per una calçada amb dos carrils de 3,5 m, amb voreres d'emergència d'1,5 m d'ample. Al marge dret (costat oposat al canal del transvasament) hi ha una berma d'1 m d'ample. També es projecta la realització d'un carril bici bidireccional en el mateix marge de 3 m d'amplària.
  
La longitud total de la ronda és de 2.400 m, al llarg de la qual s'han projectat 3 rotondes de diàmetre interior de 42 m. Les interseccions previstes se situen en la CV-95, en la CV-941 i una glorieta intermèdia. Per a permeabilitzar el territori es preveu l'execució d'un pas superior situat en el PK 0+140 que salva el canal del transvasament, i un pas inferior en el PK 1+890.
  
El ferm està compost per les capes:
  
- 4 cm de rodament drenant PA ?12.
  
- 6 cm de capa intermèdia G ?20.
  
- 10 cm de capa base G ?25.
  
- 25 cm de rebliment artificial.
  
2. Alternatives
  
S'analitzen un total de tres alternatives de traçat, encara que una d'aquestes és la combinació de les dues precedents. En tots els casos, s'ha tingut com a criteri principal la mínima afecció territorial.
  
Després de l'anàlisi de les tres alternatives, encara que resultava evident que la denominada alternativa 3 era una solució que prenia parcialment els traçats de les altres dues alternatives (tram 1-A i 2-B), es va comprovar que pel que fa als paràmetres més importants, la solució més econòmica, però primer que res, la que menys impacte generava en l'entorn actual i en els desenvolupaments futurs segons el pla general en tramitació, era l'alternativa 1.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 7 de maig de 2003 la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental (EIA) corresponents al projecte bàsic, ronda sud-oest de San Miguel de Salinas. Connexió de les carreteres CV-95 i CV-941.
  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del projecte bàsic, ronda sud-oest de San Miguel de Salinas. Connexió de les carreteres CV-95 i CV-941, ha sigut sotmés a informació pública per mitjà de sengles anuncis publicats en el BOE núm. 122 de data 22 de maig de 2003, i en el DOGV núm. 4502 de data 19 de maig de 2003, sense que s'hagen presentat al·legacions.
  
Afeccions legals
  
Segons els informes rebuts, l'estudi d'impacte ambiental i de les investigacions realitzades, cal assenyalar que existeix, per part de les obres projectades, afecció a:
  
- L'informe sobre patrimoni que s'adjunta a l'estudi d'impacte ambiental, diu que s'afecta a un aljub d'arrossegament situat en el PK 1+100.
  
- Per raó de la Llei 3/95, de camins ramaders, el traçat afecta a l'assagador de l'ermita del Carme.
  
- Pel que fa a la classificació del sòl hi ha afecció a sòl urbanitzable, i respecte a la qualificació hi ha afecció a sòl rústic sense protecció.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació
  
La qualitat de l'aire es veurà afectada de manera important per l'emissió de partícules de pols i fums provinents dels motors de la maquinària pesada durant els processos de moviment de terres, els quals també provocaran un augment del soroll en les zones adjacents.
  
No hi ha aqüífers d'interés en el corredor de la futura ronda per la qual cosa no hi ha perill d'impermeabilitzar zones de recarrega d'aquests, i respecte a la hidrologia superficial, no hi ha al terme municipal de San Miguel de Salinas conques amb flux permanent, només diversos tàlvegs, que en determinats casos donen lloc a barrancs o rambles.
  
Pel que fa a la vegetació afectada ens trobem amb arbres fruiters de regadiu com els tarongers, llimoners i mandariners, fins als de secà com a ametllers, garrofers i oliveres. En les rambles apareix la típica vegetació de ribera com les canyes, joncs i margarides.
  
La fauna que pot veure's afectada és la típica de les zones semiàrides mediterrànies on abunden els rèptils com la sargantana cuallarga o la serp de ferradura.
  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants
  
En aquest epígraf es pretenen recalcar els efectes generats per l'actuació que, entre els estudiats en l'EIA, presenten major rellevància.
  
L'emissió de partícules a l'atmosfera durant els moviments de terres, com també els increments sonors produeixen un impacte puntual, temporal i reversible els efectes del qual poden pal·liar-se amb les mesures correctores oportunes.
  
El canvi de fluxos de cabals a causa de les pistes addicionals i els moviments de terra és un dels impactes potencials més importants que es poden produir. Es pot generar un augment en els riscos d'inundació.
  
El pas de maquinària pesada genera una compactació de les capes superficials del sòl i per tant una impermeabilització d'aquest, a més de la pèrdua de coberta vegetal que protegia el sòl i que pot provocar l'augment del vessament.
  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental
  
Les mesures correctores més importants que s'han previst en l'estudi d'impacte ambiental durant la fase de construcció són:
  
- Regs periòdics dels camins de terra, i cobriment de les banyeres dels camions, per a disminuir l'emissió de partícules a l'atmosfera.
  
- Es treballarà en horari diürn des de les 8 del matí fins a les 10 de la nit, per a evitar possibles molèsties a les zones residencials pròximes.
  
- Elegir per al pas de maquinària les superfícies de menor valor edafològic, realitzant un conreu superficial en finalitzar les obres per a recuperar les zones que hagen sigut afectades.
  
- Quan els treballs de moviments de terres es realitzen en les proximitats del canal del transvasament o de drenatge natural, es disposaran barreres de sediments que impedisquen que la pluja arrossegue part de les terres. Les esmentades barreres poden consistir en bales de palles fixes al sòl per elements metàl·lics, disposades transversalment al flux d'aigua que reculla les vessaments de la superfície en obres a l'eixida.
  
- Realització d'estructures o obres de fàbrica d'amplitud suficient per a superar les rambles i mantenir suficients línies de drenatge per a assegurar el flux normal de les aigües de vessament.
  
- Retirada dels 25 cm superficials de sòl abans que s'inicie el moviment de terres i el posterior emmagatzematge en cavallons de poca alçada d'uns 1,5 - 2 m. Durant el temps en què els sòls estiguen apilats, se sotmetran a un tractament de sembra i adobament, encaminat a evitar la degradació de l'estructura original.
  
- Es disposarà d'un punt impermeabilitzat, en el qual es realitzaran totes les operacions de manteniment de maquinària. Tots els residus generats (olis usats, bateries, etc.) seran retirats i gestionats per un gestor autoritzat per la Conselleria de Territori i Habitatge.
  
- Es recuperarà la vegetació autòctona que resulte afectada per les obres, creant les condicions òptimes pel que fa a pendents, sòl, etc., que possibilite la colonització de la vegetació autòctona.
  
- Els talussos han de ser tan estesos com siga possible, evitant talls rectes, i és més convenient que l'acabat final d'aquests no siga llis i vertical. Aquells talussos que siguen més verticals aniran totalment vegetats per espècies de cobriment, que s'executarà per mitjà de l'aplicació de qualsevol de les solucions que existeixen en el mercat com: geotèxtils, mantes de fibra de coco o altres que la protecció dels talussos requerisca.
  
En la fase d'explotació les mesures previstes són:
  
- Es plantaran arbres de fulla perenne com els pins, alzines, oliveres, etc., a les vores de la carretera i carril bici a fi de retenir en la seua superfície partícules contaminants.
  
- La capa de rodament serà drenant a base de mescles asfàltiques poroses tipus PA- 14 o PA-12, la qual cosa suposarà una disminució del soroll generat pel fregament dels pneumàtics.
  
- Es col·locaran pantalles acústiques vegetals al llarg de tota la marge dreta (zona on està previst el desenvolupament urbanístic) aprofitant l'existència del carril bici per a col·locar al marge extern l'arbratge.
  
- Es disminuirà el risc d'incendis amb unes labors de manteniment i neteja de cunetes durant l'època estival.
  
Pel que fa al programa de vigilància ambiental tindrà per objecte establir un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental, i fer un seguiment d'una sèrie de paràmetres que donen una idea de com evoluciona l'entorn a partir de la construcció i funcionament de l'obra.
  
Es controlaran aspectes com la qualitat de l'aire per mitjà del reg de camins i el cobriment de les banyeres dels camions, els sòls per mitjà de la recuperació de la coberta vegetal, com també la vegetació i la fauna.
  
Tot això degudament reflectit en els corresponents informes que amb periodicitat setmanal, com a mínim, s'ha de realitzar per a comprovar la correcta aplicació de les mesures correctores.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 8-a de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'art. 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent,
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, al sol efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen d'aplicació, el projecte bàsic, ronda sud-oest de San Miguel de Salinas. Connexió de les carreteres CV-95 i CV-941, promogut per la Direcció General d'Obres Públiques de la Conselleria de Territori i Habitatge, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establerts en l'apartat segon.
  
Segon
  
Com a condicions addicionals que cal complir s'estableixen les següents:
  
1. Els diversos documents del projecte de construcció (memòria, plànols, plec de prescripcions tècniques i pressupost) incorporaran tots els aspectes concernents a les mesures protectores i correctores incloses en l'estudi d'impacte ambiental, com també els derivats dels presents condicionants, tot això amb el grau de detall necessari per a la seua contractació i execució conjunta amb la resta de les obres. Així, el pressupost del projecte de construcció incorporarà, preferentment en una única partida, totes les unitats d'obra que es referisquen a les mesures correctores a portar a terme.
  
També es valoraran i proveiran pressupostàriament totes les despeses derivades del programa de vigilància ambiental.
  
2. S'inclouran tant les labors de restauració i revegetació, com el seguiment del programa de vigilància ambiental en el pla d'obra, adequant-se i reestructurant-se amb el desenvolupament d'aquesta.
  
El director de les obres ha d'estar informat de l'execució de les unitats d'obra que puguen tenir repercussions ambientals. Així mateix, se li ha de notificar amb antelació la situació dels talls o llocs on s'actuarà i el període previst de permanència, de forma que siga possible establir els punts d'inspecció oportuns, d'acord amb els indicadors a controlar establerts en aquest programa.
  
3. Els materials de farciment i els de rebliment que calguen per a l'execució del projecte, s'obtindran de préstecs o de pedreres existents i legalment autoritzades. En cas de noves obertures, aquestes s'hauran de sotmetre, amb caràcter previ a la seua utilització, al procediment de declaració d'impacte ambiental.
  
De la mateixa manera, el lloc que es trie com a abocador o escombrera, de no tractar-se d'un abocador de residus degudament identificat i legalitzat, s'ha de sotmetre, abans de la seua utilització, al procediment d'estimació d'impacte ambiental.
  
4. El projecte de construcció incorporarà un estudi específic sobre l'efecte barrera que l'obra produirà sobre la fauna. En particular, l'esmentat haurà de preveure l'adequació de les obres de drenatge com a passos per a amfibis, rèptils i xicotets mamífers, amb la ubicació, dimensions i característiques dels referits passos, de manera que s'assegure la duplicitat funcional.
  
El programa de vigilància ambiental, per a la fase d'explotació, incorporarà les campanyes de mostratge necessàries per a verificar l'eficàcia de les mesures aplicades.
  
5. El programa de vigilància ambiental, durant la fase d'explotació, incorporarà campanyes de mesuraments amb l'objectiu d'incrementar les mesures correctores en el cas que, en el futur, se sobrepassaren els objectius de qualitat assenyalats en els punts anteriors. Com a part de l'esmentat programa de vigilància ambiental es presentarà, davant d'aquesta Direcció General, informe de les mesures de protecció realitzades, acompanyat de els primers mesuraments efectuats.
  
6. La direcció d'obra exigirà, una vegada executades i acabades les obres, la retirada a abocador controlat de tots aquells runes, materials sobrants i la resta de restes d'obra que hagen sigut dipositats, abocats o abandonats en qualsevol àrea de terreny que s'haja vist afectada per les obres executades.
  
Així mateix, es recorda el promotor la prohibició de realitzar qualsevol abocament no autoritzat en la zona. En tot cas, els canvis d'oli, filtres o qualsevol altre residu procedent del manteniment de la maquinària i vehicles, hauran de ser degudament gestionats per taller o gestor autoritzat de residus tòxics i perillosos.
  
7. La direcció d'obra exigirà el compliment de les mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental com també dels condicionants de la present declaració d'impacte ambiental, per a això s'establiran en el pressupost del projecte de construcció, com ja s'ha indicat, les partides pressupostàries necessàries.
  
8. Atesa l'afecció al camí ramader assagador de l'ermita del Carme, ha d'iniciar-se, prèviament al començament de les obres, la tramitació del corresponent expedient de modificació davant de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge d'Alacant, d'acord amb la Llei 3/95, de 23 de març, de camins ramaders.
  
9. Si durant l'execució de les obres es produeix qualsevol troballa arqueològica, el fet s'haurà de posar en coneixement de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, de forma immediata, i s'adoptaran les mesures pertinents per a la seua protecció i conservació, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.
  
Tercer
  
Notificar a les parts interessades que, contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 del citat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 14 de novembre de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 279/3347QLF
  
Promotor: Mármoles Dante, SL
  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Indústria i Comerç
  
Objecte projecte: Explotació minera La Canaleja de la secció A
  
Localització: Polígon 39, parcel·la 307 i parcel·la 308, part, al paratge de la Canaleja o Xirivell al terme municipal de Monòver (Alacant)
  
Descripció del projecte
  
L'objecte del projecte és l'explotació per a la seua comercialització com a roca ornamental dels nivells de biocalcarenites presents en la parcel·la que s'ha d'explotar.
  
Superfície que s'explotarà: 2 hectàrees.
  
Reserves extractives aproximades: 30.000 m3.
  
Volum d'extracció anual brut: 2.000 m3.
  
Volum vendible anual: 900 m3.
  
Volum d'estèrils anuals: 1.100 m3.
  
Duració màxima aproximada: 15 anys.
  
Es crearà una pista d'accés a la part superior des de la cota 600 fins a la 615.
  
Els estèrils es dipositaran en un abocador temporal i s'utilitzaran en la restauració per al farciment de la plaça de pedrera. Es menciona la possibilitat d'aprofitar-los instal·lant una planta trituradora, però aquesta possibilitat no es desenvolupa en el projecte. S'indica que gran part de l'estèril es comercialitzarà per a triturat.
  
L'explotació es portarà a terme des de la cota 590 fins a cota 615. Es crearan en sentit ascendent 4 bancs d'explotació d'una alçària aproximada de 7 metres.
  
L'extracció de la roca es realitzarà per mitjà de blocs i s'utilitzarà disc de fil diamantat, i ocasionalment s'utilitzaran explosius per a determinats espuntaments.
  
Restauració
  
S'aportarà una capa de terra vegetal tant en els vessants com en les zones planes, que procedirà de la retirada del sòl de la zona d'actuació. S'efectuaran plantacions i sembres en la superfície afectada, com també regs de plantació i manteniment.
  
Tramitació administrativa
  
Antecedents
  
Expedient 283/01-AIA: es va emetre declaració d'impacte ambiental desfavorable (24 d'abril de 2002) sobre el projecte de pedrera en la mateixa zona en estar travessada la superfície de l'explotació per un camí ramader. Els informes municipals van ser favorables i el resultat de la informació pública va ser que no s'hi van produir al·legacions. Hi consta l'informe de l'Ajuntament en què s'indica que el sòl afectat és no urbanitzable general.
  
Expedient 279/03-AIA: amb data 8 d'agost de 2003 se remet pel Servei Territorial d'Indústria el corresponent estudi d'impacte ambiental, el projecte i el pla de restauració, en el qual es modifiquen els límits de l'explotació que es van sol·licitar en l'anterior expedient d'avaluació d'impacte ambiental (expedient 283/01-AIA), reduint-los substancialment de manera que el camí ramader no queda afectat, i constitueix el límit oest de la superfície de l'explotació.
  
Aquest Servei Territorial va informar que s'havia portat a terme la informació pública i que no s'hi havien produït al·legacions (DOGV núm. 4520 de 12 de juny de 2003).
  
Afeccions legals
  
D'acord amb l'informe municipal el sòl és no urbanitzable general, sense cap tipus de protecció.
  
D'acord amb la informació disponible en el Servei d'Impacte Ambiental l'actuació no afecta cap forest d'utilitat pública ni jaciments arqueològics.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte.
  
Efectuada una visita a la zona per tècnics del Servei d'Impacte Ambiental es va poder comprovar el següent:
  
La zona d'actuació està constituïda per un turó contrafort del relleu muntanyós del Xinorlet al sud-oest de les Cases del Senyor al terme municipal de Monòver. La zona està constituïda per biocalcarenites i margues del miocé. El pendent del relleu és de moderat a fort, el sòl presenta abundant pedregositat i hi ha afloraments rocosos.
  
La meitat inferior del turó es troba afeixada i presenta cultius de secà en part en producció (oliveres). La resta del turó està ocupat per una vegetació de port baix majoritàriament tipus espartar amb alguns arbustos de major port com arçot (Rhamnus lycioides) i càdec (Juniperus oxycedrus) i amb exemplars dispersos de pi blanc (Pinus halepensis), alguns amb alçada superior a 6 metres.
  
Al sud de l'actuació, pròxim al camí discorre una rambla, que en part del seu recorregut està ocupada per bancals de cultiu de secà.
  
D'acord amb la informació disponible en el Servei d'Impacte Ambiental hi ha un camí ramader sendera de la Rambleta i Cabezó, amb una amplària legal de 20,89 m que no es veuria afectat per l'activitat, i que constituiria el límit oest de la superfície d'explotació.
  
El valor ambiental de la zona és mitjà.
  
A una distància d'aproximadament 250 metres se situa l'aldea Cases del Senyor i també ji ha més pròxima al lloc de l'explotació una edificació aïllada.
  
Els elements principalment afectats seran el paisatge, la vegetació, el sòl i la població.
  
2. Identificació i valoració dels impactes.
  
L'actuació comportarà l'eliminació de la vegetació i el sòl de la zona que s'ha d'explotar, i una alteració important del paisatge però en una superfície relativament reduïda. S'estima com sever l'impacte sobre aquests factors, però es poden, no obstant això, introduir mesures correctores que els reduïsquen a mitjà'llarg termini.
  
En relació amb l'impacte sobre la població pròxima s'estima que aquesta queda en part protegida pel relleu i que poden adoptar-se mesures correctores que reduïsquen les molèsties.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.
  
De l'estudi es destaquen les següents mesures correctores:
  
- Les perforadores que s'utilitzaran disposaran d'extracció de fangs per via seca o un captador de pols en via seca.
  
- Els camins de trànsit dels camions o pales hauran de ser regats amb una freqüència mínima d'una vegada per setmana.
  
- Les explosions es realitzaran amb relés de microretard i es disminuirà l'escassa ona sísmica.
  
- Es retirarà la capa de sòl existent per a emprar-la en les labors de restauració.
  
- Restauració per mitjà d'aportació de terra vegetal, sembra i plantació.
  
La documentació indica que l'afecció directa de la pedrera seran 2 hectàrees, això no obstant deixa oberta la possibilitat que determinades accions de l'explotació afecten almenys part de la resta de la finca (4 hectàrees) sense precisar-ho (fronts, camins d'accés, abocadors). S'estima que no és possible avaluar l'afecció si de manera imprecisa es detallen les afeccions fora de la superfície de l'explotació. Es considera que totes les actuacions, camins, abocadors, fronts, etc., han de quedar dins del perímetre de l'explotació definit en la documentació presentada.
  
El sistema d'explotació es considera que ha de canviar-se. Ha de dur-se a terme en sentit descendent des de la cota superior, per a permetre simultaniejar les labors d'explotació i restauració, tal com es va comprometre el promotor en l'escrit d'ampliació presentat dins de l'anterior expedient 283/01-AIA. Aquest mètode permet reduir el termini de restauració de la zona.
  
Es considera necessari realitzar una sèrie de precisions i correccions en relació amb la morfologia final de la zona restaurada, drenatge i revegetació, que s'estimen incorrectes, sense que es detallen suficientment, descrites de manera confusa o clarament millorables.
  
En relació amb la reducció de molèsties a la població, s'estima necessari adoptar mesures addicionals a les indicades en l'estudi.
  
S'estima necessari que l'agent ambiental de la zona supervise els límits de l'explotació de manera que es garantisca la no-afecció al camí ramader.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte es troba sotmés al procediment de declaració d'impacte ambiental, en estar inclòs en els supòsits previstos en l'annex I apartat 3c del Decret 162/1990, de 15 d'octubre del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei d'impacte ambiental.
  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'art. 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu reglament.
  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article cinqué del Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
L'article 56 del Decret 81/2003, de 27 de juny, del Consell de la Generalitat, pel qual s'estableix l'estructura orgànica de les conselleries de l'administració de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, resolc:
  
Primer
  
Estimar acceptable, des del punt de vista ambiental, el projecte d'explotació minera la Canaleja de la secció A, sítia en el polígon 39, parcel·la 307 i parcel·la 308 part en el paratge la Canaleja o Xirivell, al terme municipal de Monòver (Alacant) el promotor del qual és Mármoles Dante, SL, sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen d'aplicació (en especial la llicència d'activitat).
  
Segon
  
Condicionants per al funcionament de l'activitat:
  
1. S'afectarà exclusivament per l'activitat la superfície indicada en els plànols com a superfície a explotar, 2 hectàrees, no havent d'utilitzar-se l'entorn per a cap de les actuacions de la pedrera (abocadors, obertura de camins d'accés, fronts, etc.).
  
2. L'explotació s'iniciarà des de la cota més alta i es desenvoluparà de manera descendent simultanejant-se les labors de restauració segons s'exhaurisquen els bancs superiors. En exhaurir el banc superior i passar a l'inferior, simultàniament es restaurarà el superior abandonat.
  
3. Es modificarà la morfologia final de restauració en els límits de l'explotació de manera que s'adapte suaument sense ocasionar grans contrastos amb el contorn confrontant.
  
4. Els bancs exhaurits que s'hagen de restaurar s'escapçaran, i s'aprofitarà aquest material per a suavitzar el pendent del talús de restauració, de forma que l'alçada d'aquest siga inferior a 7 metres i el seu pendent inferior a 40º, i les bermes tinguen amplària suficient per a portar a terme les labors de revegetació. El vessant final restaurat estarà abancalat, sense pendent únic.
  
5. Els materials estèrils s'utilitzaran en la restauració, convenientment triturats en cas que calga, tant per a suavitzar el pendent dels talussos de restauració com per al farciment de la plaça de pedrera. Aquest procés es farà progressivament de manera que els abocadors temporals minimitzen les seues dimensions. El material estèril sobrant que no es reutilitze en la restauració, es comercialitzarà i es retirarà de la zona.
  
6. La xarxa de drenatge que es realitze en la zona restaurada dirigirà les aigües cap al seu desguàs natural, per la qual cosa la plaça de pedrera, una vegada restaurada, haurà d'estar a una cota igual o superior al camí perimetral del límit est de l'explotació.
  
7. Respecte a la revegetació: tant les sembres com les plantacions s'efectuaran en tota la superfície de la pedrera, bermes i talussos. S'utilitzaran les espècies i densitats per a cadascuna d'aquestes indicades en els plànols de l'estudi, i es recomana, per a augmentar la varietat, incloure també les espècies següents: arçot (Rhamnus lycioides) i albada (Anthyllis cytisoides). La densitat total d'arbustives i arbòries serà almenys de 2.500 unitats per hectàrea.
  
S'estima adequada la reutilització de les oliveres actualment existents en la zona inferior de la superfície que s'explotarà per a restaurar la plaça de pedrera. No obstant això, en cas que el cultiu d'aquestes no s'haja de produir una vegada restaurada la zona, s'efectuaria una revegetació mixta forestal-agrícola que inclouria una sembra d'herbàcies.
  
8. L'agent ambiental de la zona supervisarà que els límits de l'explotació no afecten el camí ramader pròxim, sendera de la Rambleta i Cabezó.
  
9. Les voladures ocasionals que hagen d'efectuar-se, a més de les mesures establertes en l'estudi, es realitzaran en horaris i condicions climàtiques adequades i es dissenyaran per a reduir al mínim les molèsties, per sorolls, per generació de pols i per vibracions. Les mesures que s'establisquen hauran d'evitar en qualsevol cas la projecció de fragments de roca en l'entorn de l'explotació.
  
Els camions de transport de mineral, si aquest està constituït per material fi, han de portar sempre la càrrega coberta per lones.
  
10. Si durant el procés d'explotació de la pedrera, es troben restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el titular ha de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura, de manera immediata, i adoptar les mesures pertinents en ordre a la seua protecció i conservació i de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat valenciana, del patrimoni cultural.
  
Tercer
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 14 de novembre de 2003?. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Dades de l'expedient
  
Expedient: 282/8322-XYJ
  
Títol: Modificació núm. 3 del PGOU de Vila-real, tercer institut-jardí Andalusia
  
Promotor: Ajuntament de Vila-real
  
Autoritat substantiva: Ajuntament i Conselleria de Territori i Habitatge
  
Localització: Diversos emplaçaments al costat del nucli urbà de Vila-real, dos al sud-est d'aquest i el tercer al nord-est
  
Descripció del projecte
  
1. Objecte del projecte
  
L'objecte del present projecte és la reordenació de tres zones del municipi amb l'objectiu de millorar la capacitat i funcionalitat de certes dotacions com també donar compliment a les necessitats i objectius del Pla general d'ordenació urbana.
  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
Les modificacions plantejades en cadascun dels tres àmbits del projecte afectats són:
  
- Zona 1: Illa núm. 497 del sòl urbà del PGOU i avinguda Bárbara Royo. La superfície de l'esmentada zona segons el Pla general és de 38.880 m², mentre que un recent mesurament ha donat com resultat una superfície de 34.544 m². La qualificació actual dels terrenys inclosos en aquesta zona és de sistema general educatiu i sistema local viari. Els usos establerts amb la present modificació són el residencial, educatiu i viari de nova creació.
  
- Zona 2: Es correspon amb el jardí d'Andalusia, en sòl no urbanitzable, i amb la resta de sòl no urbanitzable confrontant involucrat en el traçat viari de connexió amb la carretera CN-340. S'emplaça entre l'avinguda Marie Curie i el bucle d'accés a la carretera nacional CN-340, i conforma una zona de vora urbana. La superfície total afectada segons el Pla general és de 15.437,55 m², mentre que segons un recent mesurament la superfície és de 14.663,83 m². Es reclassifica el dit àmbit a sòl urbà i al canvi d'ús parcial, i passa de zona verda a sòl viari de nova creació i a sòl d'ús residencial.
  
- Zona 3: Amb forma irregular, comprén els terrenys situats entre la carretera nacional CN-340 i la carretera CV-185 de Vila-real a Burriana, i que són confrontants a l'hospital comarcal de la Plana. La superfície afectada és de 76.228,36 m². La zona mantindrà la classificació com a sòl no urbanitzable, i en aquesta s'ubicaran les dotacions afectades en les altres dues zones d'ordenació i les dotacions de nova creació. Les noves qualificacions assignades en aquesta zona són equipament assistencial de la xarxa primària de dotacions públiques, jardí de la xarxa primària i xarxa viària primària. La nova zona dotacional definida en aquest àmbit assumeix el trasllat de la zona verda en sòl no urbanitzable del jardí Andalusia que se reclassifica, com també la recuperació com a sòl dotacional assistencial de la superfície de sòl dotacional educatiu requalificada en la zona 1.
  
3. Alternatives
  
L'estudi d'impacte ambiental no presenta alternatives de localització dels àmbits d'actuació del projecte.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 7 d'agost de 2003 l'Ajuntament de Vila-real va remetre documentació tècnica, estudi d'impacte ambientals i certificats sobre l'aprovació provisional i sobre el resultat de la informació pública relatius al projecte modificació puntual del PGOU de Vila-real, denominada tercer institut-jardí Andalusia, s'incoa el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.
  
En data 11 de novembre de 2003, l'Ajuntament de Vila-real remet un certificat emés pel secretari de l'ajuntament en què s'expressa que el mencionat estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el periòdic Mediterráneo, de data 28 de desembre de 2002 i en el DOGV núm. 4411, de 3 de gener de 2003.
  
Durant el període d'informació pública es van presentar dues al·legacions, segons consta en el certificat emés per la secretaria de l'Ajuntament de Vila-real.
  
2. Resum de les al·legacions
  
Les al·legacions presentades no són de caràcter ambiental.
  
3. Peticions d'informació o documentació complementària
  
No s'ha sol·licitat a l'Ajuntament de Vila-real documentació complementària ni s'han sol·licitat informes sectorials.
  
A aquest respecte en el procés d'avaluació no es detecten afeccions al patrimoni històric i cultural, per la qual cosa no s'ha requerit l'informe a què fa referència l'article 11 de la Llei 4/98, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià. No obstant això, atés que el projecte ha de ser finalment aprovat per la Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló, en la qual es troba representada la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural, de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, l'esmentat departament informarà en aquells aspectes relatius a la seua competència.
  
Afeccions legals
  
1. Els tres àmbits d'actuació del present projecte no es troben inclosos en cap espai protegit per la legislació vigent.
  
2. L'estudi d'impacte ambiental afirma que cap dels camins ramaders que discorren pel terme municipal es veuen afectats pel projecte de referència.
  
3. No hi ha llits d'aigua permanent o discontínua que es vegen afectats pel projecte presentat. Únicament s'afecta diverses séquies i canals de reg el traçat dels quals discorre per les zones objecte del projecte.
  
4. L'estudi d'impacte ambiental afirma que, consultat l'inventari de jaciments arqueològics de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, es constata la inexistència de jaciments arqueològics a la zona d'estudi. Es proposa com a mesura preventiva que si durant la realització de les obres d'urbanització o edificació aparegueren restes arqueològiques o qualsevol element mereixedor de protecció, el promotor està obligat a comunicar-ho a la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport perquè l'esmentada Conselleria emeta informe respecte d'això.
  
5. La cartografia temàtica publicada per la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transport assenyala l'existència de dues línies elèctriques d'alta tensió que discorren per l'àmbit d'actuació corresponent a la zona 3. El projecte contempla en els plànols presentats el traçat d'una d'elles, la que discorre més pròxima a la carretera CN-340, i que coincideix amb la nova zona verda qualificada en sòl no urbanitzable. L'estudi d'impacte ambiental no inclou aquesta afecció, no obstant això assenyala que en la zona 2 hi ha dos ramals d'una línia elèctrica de 20 KV.
  
Consideracions ambientals
  
1. L'estudi d'impacte ambiental analitza únicament els impactes ambientals del projecte en l'àmbit d'actuació corresponent a la zona 2, que es correspon amb el sòl no urbanitzable que se reclassifica com a sòl urbà, mentre que no s'analitzen les afeccions del projecte en la zona 3, que malgrat que manté la classificació de sòl no urbanitzable, es produeix una requalificació dels terrenys inclosos en aquesta.
  
2. L'estudi d'impacte ambiental afirma que la zona 2 està formada per erms i camps en estat d'abandó. Es tracta d'uns terrenys molt alterats per la proximitat al nucli urbà i a les infraestructures de transports que el limiten. La zona 3 es troba ocupada en la seua totalitat per terrenys destinats a l'ús agrícola, i constitueix una zona de vora urbana amb certa pressió antròpica per la presència en els seus voltants de la carretera CN-340, la línia del ferrocarril i l'hospital comarcal de la Plana.
  
3. Els terrenys objecte del projecte estan formats per materials detrítics pertanyents al quaternari, i presenten un relleu pràcticament pla. Al respecte, l'estudi d'impacte ambiental assenyala que tot el terme municipal de Vila-real presenta un risc elevat a la contaminació de les aigües subterrànies.
  
4. L'estudi d'impacte ambiental assenyala que, consultat el PATRICOVA, no hi ha risc d'inundació a la zona d'estudi.
  
5. Com s'ha comentat amb anterioritat, la vegetació existent en els terrenys afectats és la pròpia dels usos agrícoles que es donen en aquests i que no coincideixen amb la vegetació potencial de la zona. L'estudi d'impacte ambiental conclou que es tracta d'una vegetació molt antropitzada i d'escàs valor per a la conservació. Pel que fa a la fauna, l'estudi d'impacte ambiental indica algunes de les espècies presents a la zona, expressant que es tracta d'una fauna adaptada als ambients transformats i amb forta presència humana.
  
6. Els nous usos proposats no són potencialment contaminants per emissions atmosfèriques i acústiques.
  
7. L'estudi d'impacte ambiental conclou que la qualitat i fragilitat del paisatge és baixa, pel fet que es tracta d'una zona confrontant al nucli urbà, amb presència de les grans infraestructures de transport, com són la carretera CN-340 i la via fèrria, i per la presència de les àrees industrials al nord de la zona d'actuació número 2.
  
8. En el procés d'avaluació ambiental no s'observen problemes respecte de les infraestructures necessàries per al desenvolupament de l'actuació urbanística projectada, (abastiment d'aigua, sanejament, residus, energia i transport). No obstant això al respecte en matèria d'avaluació ambiental s'estableix la necessària reserva a favor dels criteris addicionals de caràcter tècnic i consideracions d'idoneïtat del projecte avaluat que la Comissió Territorial d'Urbanisme puga establir en el marc de les seues funcions i competència.
  
9. Es realitza una descripció dels impactes ambientals que es generaran sobre els distints elements del medi que es veuen afectats. També es proposen diverses mesures correctores per a minimitzar-los.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquest, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu reglament, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'art. 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'Avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes formule la següent,
  
Declaració d'impacte ambiental
  
1. S'estima acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que siguen d'aplicació, el projecte de modificació núm. 3 del PGOU de Vila-real, tercer institut-jardí Andalusia, del municipi de Vila-real (Castelló), promogut per l'Ajuntament de Vila-real, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establerts a continuació.
  
2. Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:
  
Com a mesura preventiva, si durant la realització de les obres d'urbanització o edificació apareixen restes arqueològiques o qualsevol element mereixedor de protecció, el promotor està obligat a comunicar-ho a la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural, de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, per a l'adopció de les mesures de protecció necessàries. En qualsevol cas l'esmentat departament establirà les mesures de protecció que considere necessàries en la Comissió Provincial d'Urbanisme de Castelló.
  
De forma complementària el promotor ha d'adoptar una solució adequada a la situació de la línia elèctrica que creua els sectors 2 i 3. Aquesta línia ha de ser soterrada o desviada fora dels límits de l'àmbit d'actuació, complint al respecte el que estableix la legislació sectorial vigent.
  
3. Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
4. La present declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 14 de novembre de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Dades de l'expedient
  
Expedient: 124/2318-JEM
  
Títol: Homologació modificativa i plans parcials de millora industrial i residencial sector el Castellar
  
Promotor: Ajuntament d'Alcoi
  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme d'Alacant
  
Localització: Terme municipal d'Alcoi
  
Antecedents i objecte del projecte
  
El Pla general d'ordenació urbana d'Alcoi, aprovat per la Comissió Territorial d'Urbanisme del 20 de juliol de 1989, va permetre establir una distribució de la classificació urbanística de sòl, al terme municipal, i va intentar superar les dificultats d'ordenació motivades per una complexa orografia del terme en general i del nucli urbà en particular i la necessària integració espacial que en aquesta població es produeix entre l'ús residencial i l'ús industrial.
  
La dificultat que comporta compatibilitzar el desenvolupament de les àrees industrials i al mateix temps el desenvolupament d'àrees residencials de qualitat, ha generat amb posterioritat a l'aprovació del pla diverses modificacions d'aquest, que no vénen sinó a superar les necessitats de creixement del propi nucli, el seu desenvolupament industrial i la millora de les condicions de vida dels seus habitants.
  
Concretament l'homologació i pla parcial de millora industrial i residencial del sector el Castellar, respon a aquesta necessitat. Genera l'espai necessari per a permetre el desenvolupament d'una indústria local tradicional, l'activitat de la qual es troba limitada en l'actualitat a 4.500 m2 de terreny encara que en fan falta 40.000 m2, part dels quals es dedicaran a espais de càrrega i descàrrega, emmagatzematge de matèria primera i a les instal·lacions necessàries de depuració d'aigües.
  
Simultàniament a aquest desenvolupament industrial, el pla parcial de millora projecta l'ordenació residencial i equipaments del barri residencial adjacent, en el qual es troba el grup d'habitatges denominat el Castellar i un institut d'FP, completant l'estratègia de creixement residencial prevista per l'Ajuntament d'Alcoi, la creació de 2 zones verdes. La primera d'aquestes està al costat de l'actual institut i l'altra en el límit nord del sector confrontant amb l'àrea forestal establerta pel PORN de serra Mariola, que representa la frontera de sòl reclassificable.
  
Justificació i necessitat del projecte
  
L'actuació plantejada es considera justificada per la necessitat de generació de sòl urbanitzable necessari per a l'expansió industrial en una àrea fàcilment accessible per carretera en el perímetre exterior del nucli urbà residencial, motivada per la carència d'espai físic en l'actual ubicació de la indústria, la inexistència de parcel·les de dimensió suficient per a albergar l'òptim funcionament de l'activitat industrial en els polígons industrials existents a Alcoi, la millora de l'habitabilitat i condicions residencials de l'entorn urbà on es troba actualment la indústria i la necessitat plantejada per l'Ajuntament d'Alcoi per a ajustar els usos permesos pel planejament actualment en vigor en l'entorn del nucli urbà, adequació i compatibilitzant l'ús industrial i residencial conseqüència de l'evolució i desenvolupament del municipi.
  
Anàlisi i característiques del medi natural afectat pel projecte
  
Els terrenys objecte de l'homologació i pla parcial de millora projectats es troben a la vora de la carretera C-3313, a continuació dels habitatges del Castellar i de l'institut d'FP.
  
La seua classificació d'acord al pla general actualment en vigor és de sòl no urbanitzable comú. La franja nord classificada com a sòl de protecció forestal paisatgística es respecta en la seua integritat física i estat natural i s'exclou d'homologació.
  
La superfície total del terreny afectat per l'homologació ascendeix a 9,75 hectàrees les quals es distribueixen al mateix temps en dos sectors de planejament parcial, el primer d'ells de caràcter industrial amb una cabuda de 6,02 hectàrees i el segon de caràcter residencial amb 3,72 hectàrees.
  
La franja sud i est d'aquests terrenys està classificada com a sòl urbà, per tant l'extensió de l'homologació en la direcció plantejada, constitueix una mera ampliació del nucli urbà, en un entorn relativament antropitzat.
  
Existeixen determinats valors naturals en l'àrea la rellevància dels quals no planteja una incompatibilitat realista amb el desenvolupament d'aquest projecte. D'aquesta manera l'àrea afectada és probablement àrea de campeig i caça d'aus nocturnes, àrees de distribució de fringílids, rèptils i altres espècies dotades de diversos estatus de protecció legal. Respecte a aquestes afeccions cal considerar la grandària i la ubicació de l'actuació que constitueix una mera ampliació del nucli urbà, enfront de les característiques d'un terme municipal destacat per existència d'un ampli percentatge de superfície protegida, a causa de la presència de dos parcs naturals: Font Roja i serra Mariola, la qual cosa atorga al municipi d'Alcoi un important estatus de protecció d'hàbitats i àrees per al desenvolupament de la fauna i la flora silvestre.
  
L'efecte ambiental, per tant de l'actuació projectada sobre les espècies animals que pugueren resultar afectades és mínim igual que sobre altres factors naturals (espècies de fauna o flora singular o protegida, d'ecosistemes naturals destacats pels seus valors intrínsecs, formacions geomorfològiques singulars, presència de coves, avencs, paisatges valuosos, enclavaments naturals d'interés públic o social), en els quals no s'ha detectat una rellevància determinant a efectes de limitació de les actuacions projectades.
  
En general es tracta de terrenys antropitzats, confrontants a carretera i àrees urbana i dotacional.
  
Tramitació administrativa
  
El projecte d'homologació modificativa i plans parcials de millora, industrial i residencial s'aproven provisionalment per l'Ajuntament d'Alcoi, en sessió ordinària del Ple de data 28 de març de 2003, d'acord amb les directrius obrants en el concert previ emés per la Direcció General d'Urbanisme de 31 de gener de 2001.
  
Amb caràcter previ el projecte d'homologació modificativa, plans parcials de millora industrial i residencial, programa d'actuació integrada, avantprojecte d'urbanització i estudi d'impacte ambiental, va ser sotmés a informació pública mitjançant publicació en el DOGV de 27 de gener de 2003, sense que s'hi hagen presentat al·legacions a aquest segons consta en certificat del secretari municipal d'Alcoi de 28 de març.
  
La documentació aportada inclou l'informe favorable del Servei de Patrimoni Arquitectònic i Mediambiental, de la Conselleria d'Educació i Cultura, el qual no obstant això fa referència a la proximitat del jaciment islàmic denominat el Castellar, per la qual cosa determina que en cas de trobar-se elements aïllats relacionats amb l'esmentat jaciment o de qualsevol altre període, li serà d'aplicació la legislació vigent.
  
En el procés d'avaluació ambiental no s'observen problemes respecte a les infrastructures necessàries per al desenvolupament de l'actuació urbanística projectada (abastiment d'aigua, sanejament, residus, energia i transport). No obstant això a aquest respecte en matèria d'avaluació ambiental s'estableix la necessària reserva en favor dels criteris addicionals de caràcter tècnic i consideracions d'idoneïtat del projecte avaluat que la Comissió Territorial d'Urbanisme puga establir en el marc de les seues funcions i competència.
  
Sí que hi ha una matisació respecte a la línia elèctrica que travessa el sector i que l'estudi d'impacte ambiental planteja modificar. Concretament aquesta excepció es planteja a favor del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental en escrit de 7 de març de 2002, resultat de consulta efectuada, en la qual s'accepta la modificació plantejada i requereix l'enterrament en concordança amb les especificacions del Pla d'ordenació de recursos naturals de serra Mariola, i amb aquest fi es fixa un termini de 5 anys. En aquest sentit hi ha un compromís formulat per l'Ajuntament d'Alcoi, segons el qual l'ampliació prevista en l'avanç del planejament permetrà en la totalitat de l'esmentat sòl la canalització subterrània de les línies indicades, en compliment del reglament electrotècnic de mitjana tensió i el reglament d'alta.
  
El procediment d'avaluació d'impacte ambiental s'ha realitzat en els termes que estableix la legislació vigent.
  
Mesures correctores
  
L'estudi d'impacte ambiental inclou mesures correctores suficients per a disminuir raonablement els efectes ambientals negatius del projecte.
  
De forma complementària s'incorpora l'enterrament final de la línia elèctrica que creua el sector en un període no superior a 5 anys des de l'aprovació per la Comissió Territorial d'Urbanisme del projecte d'homologació i plans parcials de millora de referència, previ desviament d'acord a les especificacions incloses en l'estudi d'impacte ambiental i el criteri que amb aquest fi establisca la Comissió Territorial d'Urbanisme d'Alacant.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu Reglament, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
1. S'estima acceptable, al sol efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen d'aplicació, l'homologació modificativa i plans parcials de millora industrial i residencial sector el Castellar, promogut per l'Ajuntament d'Alcoi, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i d'acord les següents mesures correctores.
  
2. Es procedirà a la canalització subterrània de la línia elèctrica aèria que en l'actualitat creua el sector en l'àmbit d'aquest, en un termini no superior a cinc anys.
  
3. Es protegiran davant d'incendis les àrees forestals situades en el marge nord del sector mitjançant la realització de les següents obres de prevenció d'incendis forestals:
  
- Manteniment d'una franja perimetral de 25 metres d'amplària permanentment lliure de vegetació arbustiva i subarbustiva, en la qual la vegetació arbòria restant no supere el 10% de la superfície en fracció de cabuda coberta mantenint-se aquesta podada fins a 1/3 de la seua alçada, amb eliminació de tangència de copes.
  
- Mantenir el terreny de les parcel·les no edificades lliure de vegetació arbustiva i subarbustiva d'acord amb les característiques anteriors
  
- La xarxa viària ha d'estar dissenyada per a assegurar tant la seua utilització per vehicles d'extinció d'incendis forestals, com per a possible circuit d'evacuació en cas d'emergència.
  
- Han d'estar senyalitzats tots els vials sense eixida, aquells amb un ample menor de 3 metres i de gàlib inferior a 3,5 metres.
  
- S'ha de disposar d'hidrants, que abracen la zona urbanitzada amb una distància mínima de 200 metres, model ràcor Barcelona amb una capacitat de 1.000 l/minut i 1 kg/cm2 sense energia elèctrica.
  
- El promotor del projecte haurà de garantir la disponibilitat d'ús, en l'entorn de l'àrea de contacte entre la zona urbana i el terreny forestal d'un dipòsit d'aigua que posseïsca una capacitat mínima de 200 metres cúbics, siga accessible per a helicòpters, amb superfície mínima practicable de 2,2 metres i una àrea de seguretat sense obstacles de més de 3 metres d'alçada en un radi mínim de 30,5 metres. Aquest dipòsit ha de tenir caràcter preferent d'ús per als serveis d'emergència de prevenció i extinció d'incendis forestals.
  
4. Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
5. La present declaració d'impacte ambiental s'ha de publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 17 de novembre de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Dades de l'expedient
  
Expedient: 274/7097-WJF (antecedent: 014/7670-LYR)
  
Títol: Modificació puntual núm. 8 del PGOU de Silla, Sector NPI-6 - polígon industrial av. Algudor
  
Promotor: Ajuntament de Silla
  
Autoritat substantiva: Ajuntament i Conselleria de Territori i Habitatge
  
Localització: La unitat d'actuació NPI-6 s'ubica al sud dels equipaments esportius i la ronda sud, a les marges del camí del cementiri. Amb la redelimitació proposada, el sector limitarà amb la línia del ferrocarril a l'oest, al sud amb el barranc de Tafarra, a l'est amb terreny rústic i al nord amb la futura av. de l'Amet, definida en el planejament municipal com a sistema general
  
Descripció del projecte
  
1. Objecte del projecte
  
La redelimitació del sector NPI-6, amb l'ampliació de l'àmbit d'aquest amb l'ocupació de sòl no urbanitzable de protecció del medi rústic i la reclassificació a sòl urbanitzable industrial.
  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
2.1 La zona d'actuació està ocupada quasi totalment per indústries que disposen de llicència provisional, per la qual cosa l'Ajuntament té la necessitat d'urbanitzar la zona i establir les dotacions, equipaments i cessions a l'Ajuntament segons el que estableix el Reglament de Planejament de la Comunitat Valenciana (RPCV). Pel fet que amb la delimitació actual del sector NPI-6 seria impossible portar a terme aquesta iniciativa, sorgeix la necessitat de modificar-ne la delimitació. Un altre condicionant que motiva la redelimitació de la NPI-6 és la necessitat d'ampliació de l'empresa Gymcol, dedicada a la fabricació d'adhesius i coles.
  
2.2 El polígon industrial s'estructura al voltant del camí del cementiri i la corresponent connexió amb la futura avinguda de l'Amet. Es projecta un vial perimetral que separa les edificacions de la via fèrria, i un altre interior que separa les noves naus de les existents. La zona verda s'ubica en la franja sud, i serveix de barrera i element de transició amb el barranc de Tafarra i els camps contigus.
  
2.3 S'han observat algunes discordances entre el document d'homologació i el pla parcial pel que fa a les superfícies afectades per l'actuació. Així, en el document d'homologació es diu que s'amplia l'àrea del sector fins als 79.045,47 m², mentre que al pla parcial es diu que s'amplia fins als 79.262,82 m². Segons el document d'homologació i l'estudi d'impacte ambiental, la superfície de sòl no-urbanitzable reclassificada és de 37.748,24 m².
  
2.4 La llista d'usos permesos és:
  
- Ús dominant: Industrial i magatzem.
  
- Queden prohibits els següents usos:
  
- Residencial (excepte habitatges destinats al personal encarregat de la vigilància i conservació, amb un màxim d'un habitatge per indústria).
  
- Dotacionals (edificis locals, instal·lacions i espais destinats a cementiris, defensa i forces de seguretat, educatiu i les categories d'infrastructures DIN. 1, DIN. 4 i DIN. 8).
  
- Aparcaments en edifici d'ús exclusiu.
  
- Indústries que porten a terme activitats nocives, molestes i insalubres de grau 4 i 5.
  
- Activitats perilloses de grau 4 i 5, estant la resta permeses excepte les que emeten radiacions ionitzants.
  
2.5 La present actuació proposa el condicionament del barranc de Tafarra, amb l'objectiu de facilitar el drenatge de l'aigua de pluja que prové de l'altre costat de la línia del ferrocarril i així evitar les inundacions dels camps i indústries confrontants en època de pluja intensa. Es proposa la realització d'una escullera col·locada sobre làmina geotèxtil. Aquesta actuació s'ha de portar a terme segons les directrius de l'àrea de serveis de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.
  
3. Alternatives
  
L'estudi d'impacte ambiental presentat no planteja alternatives al projecte. No obstant això, el present projecte es motiva per la necessitat d'ampliació d'un sòl urbanitzable existent.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 11 de juliol de 2002, el Servei Territorial d'Urbanisme de València remet els documents de modificació puntual, homologació, pla parcial, estudi d'impacte ambiental i expedient administratiu corresponents al projecte de referència, i s'incoa el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.
  
L'esmentat estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, al costat del resta de la documentació tècnica, segons uns anuncis publicats en el diari Levante, de data 25 de novembre de 2000, i en el DOGV núm. 3905, de 27 de desembre de 2000.
  
Durant el període d'informació pública es van presentar diverses al·legacions al projecte, no cap a l'estudi d'impacte ambiental, segons consta en els certificats emesos per la Secretaria de l'Ajuntament de Silla.
  
L'expedient administratiu presentat incorpora un informe emés per l'oficina de medi ambient de l'Ajuntament de Silla. També incorpora un informe de l'àrea de serveis generals municipals sobre, entre altres, la xarxa de sanejament, la xarxa de proveïment d'aigua potable, la xarxa de séquies i la canalització del barranc de Tafarra.
  
2. Peticions d'informació o documentació complementària
  
En data 5 de desembre de 2002, es remet a l'Ajuntament de Silla un escrit pel qual se sol·licita nova documentació, per tal d'ampliar i justificar diversos apartats de l'estudi d'impacte ambiental.
  
En data 10 de març de 2003, l'equip redactor del projecte presenta nova documentació acompanyada dels informes dels tècnics municipals i d'un certificat d'aprovació per part de l'Ajuntament de Silla de la nova documentació presentada.
  
En data 23 de juliol de 2003, l'equip redactor del projecte presenta informe emés per l'entitat de sanejament sobre la depuració de les aigües residuals generades en el polígon, certificat emés per l'empresa concessionària sobre la recollida de residus sòlids urbans, i autorització d'intervenció arqueològica per part de la Conselleria de Cultura i Educació acompanyada d'estudi d'impacte sobre el patrimoni cultural.
  
En dates 3 i 5 de novembre de 2003, l'equip redactor i l'Ajuntament de Silla respectivament, remeten còpia de l'informe emés per la Conselleria de Cultura, Educació i Esport sobre els resultats de la prospecció arqueològica realitzada.
  
Informes sectorials
  
L'expedient d'avaluació d'impacte ambiental incorpora l'informe emés per la Conselleria de Cultura, Educació i Esport sobre la prospecció arqueològica portada a terme en l'àmbit d'actuació. El contingut de l'esmentat informe és el següent:
  
Vistos els resultats de la intervenció arqueològica d'aquests es dedueix que no s'han localitzat restes arqueològiques de cultura material antiga ni edificis d'interés arquitectònic, per la qual cosa no se'n deriva afecció al patrimoni arqueològic o arquitectònic.
  
Aquesta consideració ha d'incorporar-se al corresponent estudi d'impacte ambiental, on han de preveure's a més altres afeccions patrimonials possibles (etnològica o paleontològica) a l'efecte que aquesta administració emeta l'informe previst en l'article 11 de la Llei del patrimoni cultural valencià, el qual s'ha d'emetre en el corresponent procediment administratiu tramitat per l'òrgan competent en matèria ambiental.
  
El document d'homologació incorpora els següents informes:
  
- Informe de la Delegació de Patrimoni de València i Múrcia, de RENFE.
  
- Petició d'informe a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.
  
- Informe de la Séquia Reial del Xúquer.
  
En aquest informe s'estableixen les condicions generals i particulars que s'han de complir perquè l'autorització d'obres sobre els elements afectats siga vàlida.
  
Afeccions legals
  
1. La zona d'actuació es troba fora del Parc Natural de l'Albufera, no obstant això, a causa de la proximitat de l'actuació proposada a l'esmentat espai protegit s'han d'extremar les mesures preventives per a minimitzar-hi els impactes indirectes.
  
2. La zona afectada limita al sud amb el barranc de Tafarra. Aquest no es troba canalitzat, i l'estudi d'impacte ambiental determina que no disposa de secció adequada per a suportar els 56 m³/s que vénen de l'altra banda de la via del ferrocarril, la qual cosa origina zones d'inundació en els camps contigus i fàbriques existents després de períodes de pluja intensa. L'urbanitzador es compromet al condicionament de l'esmentat barranc i la corresponent canalització. El document d'homologació determina que és necessari el vistiplau de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer. Hi ha una séquia mare que porta l'aigua des de l'altra banda del ferrocarril fins als camps ubicats a l'est del sector. L'urbanitzador ha de desviar-lo, en base als informes redactats per la Séquia Reial del Xúquer i garantir-ne el correcte funcionament.
  
3. L'estudi d'impacte ambiental no fa referència a l'existència de camins ramaders en la zona d'actuació. La cartografia temàtica publicada per la COPUT no preveu l'existència de camins ramaders en el sector proposat.
  
4. L'estudi d'impacte ambiental determina que no s'ha detectat la presència de jaciments arqueològics o béns d'interés històric, artístic o etnogràfic que puguen veure's afectats directament per les actuacions previstes. Com s'ha comentat amb anterioritat, s'aporta en document independent un estudi d'impacte sobre el patrimoni cultural i l'informe emés per la Conselleria de Cultura, Educació i Esport sobre el resultat de la prospecció arqueològica realitzada.
  
Consideracions ambientals
  
1. La situació actual de la zona d'actuació presenta un terreny ocupat per un conjunt de naus industrials ubicades al voltant del camí del cementiri i unes parcel·les destinades al cultiu de regadiu i altres sense cultivar. Hi ha una xarxa de séquies que dóna servei a les esmentades parcel·les. També hi ha una línia elèctrica paral·lela al camí del cementiri, que amb la present actuació ha de ser soterrada. La zona presenta un relleu pràcticament pla.
  
2. Des del punt de vista geològic, els materials aflorants en l'àrea d'estudi pertanyen al període quaternari. Es tracta d'una zona de llims terrosos que es corresponen amb dipòsits recents de farciment. En relació amb el tipus de materials presents en la zona d'actuació, la cartografia temàtica publicada per la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transport preveu per als terrenys afectats pel projecte un grau mitjà a la contaminació de les aigües subterrànies.
  
3. L'estudi d'impacte ambiental expressa que la vegetació actual present en l'àrea objecte del projecte està constituïda per la pròpia dels cultius de regadiu existents, especialment de cítrics. Així, la gran transformació dels terrenys per a destinar-los a l'ús agrícola fa que no queden restes de vegetació potencial en aquesta, que segons l'estudi d'impacte ambiental es correspondria amb el carrascar termòfil litoral. També s'indica que en els camps sense cultivar han aparegut xicotets grups de plantes autòctones, però que es veuen molt afectats per l'abocament incontrolat de residus.
  
Pel que fa a la fauna, s'indica que es tracta d'una fauna característica dels camps de cultiu, adaptada a les grans transformacions del medi; es tracta d'espècies d'escàs valor i d'àmplia distribució. No obstant això, també se cita que, atesa la proximitat de la zona al Parc Natural de l'Albufera, les parcel·les d'estudi com també els camps pròxims poden ser utilitzats pels animals del parc natural, principalment aus, per a alimentar-se o descansar-hi. S'aporta un llistat de les principals aus que es poden trobar en la zona. Així mateix, es destaca la funció del barranc de Tafarra com a espai on poden habitar espècies pròpies d'ambients més humits, però l'estacionalitat de les seues aigües i l'ocupació d'aquestes per al reg, hi dificulta la vida animal.
  
4. L'estudi d'impacte ambiental incorpora dades climàtiques sobre el municipi de Silla, extrets de les estacions Mas d'Algudor de Silla i els Vivers de València. Pel que fa al règim de vents present en la zona, s'indica que els vents més freqüents són els de sud-est, seguits dels vents de component nord-est i d'oest, encara que es tracta d'una zona on predomina la calma. No s'ha estudiat la proximitat entre les zones residencial i industrial en relació amb el règim de vents descrit.
  
5. L'estudi d'impacte ambiental afirma que el risc d'inundació de la zona és baix. La cartografia temàtica publicada per la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transport assenyala que no hi ha risc d'inundació en la zona objecte del projecte.
  
6. S'indica que la qualitat paisatgística de la zona és mitjana, pel fet que es tracta d'una zona confrontant a sòl industrial edificat i a la línia del ferrocarril, on es poden trobar terrenys de cultiu i terrenys en estat d'abandó, on proliferen els abocaments incontrolats de residus.
  
7. Respecte de l'abastament d'aigua potable, l'informe tècnic municipal determina que s'ha d'executar una nova canalització general d'alimentació al polígon, des de la xarxa municipal situada al sud de l'av. d'Ausiàs March, al costat del polisportiu municipal. L'esmentat informe també recull característiques de disseny, materials, etc. El document de pla parcial defineix una xarxa de proveïment d'aigua mallada. Aquest especifica les dotacions d'aigua que s'han tingut en compte per a calcular els cabals unitaris del polígon industrial, encara que no es justifica l'existència de recursos hídrics suficients i de qualitat en la xarxa municipal per a garantir la demanda prevista amb l'ampliació del polígon industrial existent. El subministrament d'aigua potable s'ha de realitzar per la companyia Aigües de l'Horta. A més de la xarxa de proveïment d'aigua, també es projecta una xarxa d'hidrants contra incendis i una xarxa d'aigua de reg per a zones verdes i neteja de carrers.
  
8. El polígon industrial ha d'estar dotat de xarxa separativa d'evacuació d'aigües residuals. L'estudi d'impacte ambiental proposa que, quan s'execute la ronda sud que comunica amb l'avinguda d'Alacant, es resolga l'evacuació de les aigües residuals sense que passen per la zona residencial. Mentre les aigües residuals generades en el polígon discórreguen per la zona residencial, és necessari que les empreses que funcionen en el polígon obtinguen l'autorització d'abocament a la xarxa general de clavegueram, segons l'ordenança municipal d'abocament. Així mateix, s'indica que cada indústria ha de col·locar una arqueta per a la presa de mostres de l'efluent fora de la tanca perimetral de la parcel·la. Es proposa a més que els dipòsits de combustibles o productes perillosos estiguen dotats d'una cubeta impermeabilitzada per a evitar que les possibles fugues puguen afectar el terreny.
  
S'aporta un informe emés per l'entitat de sanejament d'aigües sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració del complex de Pinedo per a admetre els nous cabals generats amb el desenvolupament del projecte que es tramita. En aquest informe s'indica que l'esmentada EDAR està dissenyada per a tractar 353.600 m³/dia, i actualment en tracta 301.811 m³/dia. El cabal generat previst és de 660 m³/dia, per la qual cosa l'esmentat informe conclou la viabilitat de l'esmentada infrastructura per a admetre les aigües residuals generades. L'abocament generat s'ha d'ajustar a les disposicions de l'ordenança municipal d'abocaments o, si no n'hi ha, al model d'ordenança d'abocaments de l'entitat de sanejament. Així mateix, s'expressa la necessitat de disposar una arqueta de registre prèvia al punt de connexió, dotada de guies per a la instal·lació d'un piló que permeta la desconnexió de l'abocament.
  
La xarxa d'evacuació d'aigües pluvials aboca al barranc de Tafarra, que constitueix el límit sud del sector.
  
9. L'EIA determina que els residus sòlids urbans, d'obra, industrials, etc. han de ser recollits en contenidors i transportats en vehicles adequats a abocadors controlats o instal·lacions de tractament autoritzades. També es fixen les condicions d'emmagatzematge dels productes i residus tòxics i perillosos. Les indústries han de garantir que aquests residus siguen gestionats per empreses autoritzades, amb l'aportació prèvia a l'expedició de la llicència d'activitats, compromís escrit per part d'un gestor autoritzat. Per a la classificació, envasament i etiquetatge de substàncies perilloses s'ha d'estar a allò que disposa la normativa d'aplicació. De forma prèvia a la concessió de la llicència, el promotor ha de presentar un balanç dels materials emprats i els residus generats, com també de les mesures de correcció i control.
  
Queda prohibit l'abocament de residus sòlids i líquids al terreny, excepte autorització expressa de l'organisme de conca, segons la Llei d'aigües de 2 de juliol de 1985.
  
S'aporta un certificat emés per la UTE AVSA-Europea de Servicios Públicos, SA, en el qual s'indica que l'esmentada empresa disposa de capacitat suficient per a realitzar el servei de recollida de residus sòlids urbans.
  
10. En relació amb el que expressen els punts anteriors, en el procés d'avaluació ambiental no s'observen problemes respecte a les infrastructures necessàries per al desenvolupament de l'actuació urbanística projectada (abastiment d'aigua, sanejament, residus, energia i transport). No obstant això, al respecte en matèria d'avaluació ambiental s'estableix la reserva necessària a favor dels criteris addicionals de caràcter tècnic i consideracions d'idoneïtat del projecte avaluat que la Comissió Territorial d'Urbanisme puga establir en el marc de les seues funcions i competència.
  
11. A causa de la proximitat entre la zona industrial i les zones residencials i d'equipaments pròximes, existents o futures, l'informe del tècnic municipal de medi ambient indica el tipus d'indústria que ha de quedar exclosa de les activitats permeses en la nova zona industrial, en funció de l'índex i grau de molèstia, insalubritat, caràcter nociu i perillositat, segons la classificació de l'annex II del Decret 54/1990, de 26 de març, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Nomenclàtor d'activitats molestes, insalubres, nocives i perilloses. S'adjunta còpia de l'esmentat annex.
  
L'esmentat informe municipal considera necessari dotar al polígon d'accessos propis i directes des de la ronda sud per a evitar el pas de vehicles pesants per la zona residencial, amb el consegüent risc en el cas de transport de mercaderies perilloses i increment del nivell de soroll.
  
12. Les emissions atmosfèriques s'han de produir tant en la fase de construcció, durant les obres, com en la fase de funcionament, amb les emissions de les indústries. L'estudi d'impacte ambiental proposa una sèrie de mesures correctores per a minimitzar els efectes de les emissions atmosfèriques. Aquestes són, la realització de regs periòdics en zones amb materials pulverulents o on es realitzen moviments de terra, l'amuntegament de materials en zones al resguard dels vents dominants i amb poca visibilitat. Obliga al compliment de la normativa referent als motors de combustió interna de les màquines. D'altra banda, les indústries han de revisar periòdicament les emissions de gasos, vapors, fums i partícules a l'atmosfera, perquè complisquen els valors d'immissió establerts en el Decret 833/1975, de 6 de novembre, que desenvolupa la Llei 38/72, de protecció de l'ambient atmosfèric, modificat pels decrets 1613/85, d'1 d'agost, i 717/1987, de 27 de maig. L'estudi d'impacte ambiental incorpora una taula que limita els valors límit de partícules sòlides que les indústries poden emetre a l'atmosfera. També s'exigeix per als combustibles empleats en calefacció i en motors, el compliment de la normativa d'aplicació que limita els contaminants emesos, com per exemple sofre, plom, benzé i additius, entre altres.
  
13. Respecte de la contaminació acústica, l'EIA estableix la necessitat de dotar els motors de combustió interna de silenciadors homologats en els tubs de fuga. D'igual forma, limita els valors de soroll en l'exterior de les indústries, en 55 Db(A) des de les 8 h a les 22 h, i de 45 Db(A) de 22 h a 8 h, mesurats en l'eix del carrer. Així mateix, es fixa una limitació per a les vibracions produïdes. La normativa del pla parcial determina que els sorolls han de complir la normativa del PGOU per a ús industrial.
  
14. Pel que fa a la contaminació lumínica, l'informe dels serveis tècnics municipals indica que la il·luminació s'ha de realitzar amb llums de vapor de mercuri d'alta pressió.
  
15. Respecte de la xarxa de séquies afectada amb les obres d'urbanització, segons l'informe tècnic municipal, la solució adoptada ha de ser la canalització subterrània dins del polígon, amb l'obtenció de la conformitat de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer. Per al cas del canalització del barranc de Tafarra, independentment de la solució tècnica adoptada, s'ha d'aportar autorització de l'organisme de conca.
  
16. L'estudi d'impacte ambiental recomana que les zones verdes del polígon industrial es concentren en el límit sud d'aquestes, perquè actuen com a espai de transició amb els camps confrontants i amb el barranc de Tafarra. S'indica que s'ha de dotar el sòl industrial en el perímetre d'aquest, d'un apantallament vegetal per a minimitzar l'impacte paisatgístic respecte de l'entorn. Les condicions estètiques de les normes urbanístiques determinen que el tipus d'edificació ha de ser preferentment adequat al paisatge i a l'entorn urbanístic, i que els espais lliures no pavimentats s'han de tractar amb elements de jardineria i mobiliari urbà. L'informe municipal de medi ambient expressa que en l'enjardinament de la zona verda del polígon s'han d'emprar espècies vegetals autòctones, de baix manteniment i, a causa de la proximitat al barranc de Tafarra, pròpies del bosc de ribera.
  
17. Es proposa la reutilització de la terra vegetal aprofitable, amb la fixació de les condicions d'emmagatzematge fins al posterior ús. Es fixen les condicions de restauració dels talussos que formen les explanacions, segons condicionament del sòl i plantació d'espècies vegetals o construcció de murs de maçoneria de cara vista.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
1. S'estima acceptable, al sol efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que siguen d'aplicació, el projecte d'homologació de la modificació puntual núm. 8 del PGOU de Silla, promogut per l'Ajuntament de Silla, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establerts a continuació.
  
2. Condicionants per a la realització de les obres i el funcionament de l'activitat:
  
I. S'ha de resoldre la discordança observada entre els distints documents presentats pel que fa a la superfície del sector.
  
II. Els paràmetres d'abocament de les aigües residuals establerts en les normes urbanístiques han d'adaptar-se a les disposicions del model d'ordenança d'abocaments a la xarxa municipal de clavegueram, editat per l'entitat de sanejament i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies.
  
III. S'ha d'exigir la construcció d'una arqueta separadora d'olis i greixos abans de la connexió amb la xarxa municipal d'aigües residuals a les activitats potencialment manipuladores de les esmentades substàncies.
  
IV. S'ha d'obtenir l'autorització d'abocament de les aigües pluvials al barranc de Tafarra per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer. A més, i previ al punt d'abocament a l'esmentat barranc, s'ha de col·locar un sistema de pretractament en continu de les aigües pluvials, per tal de retenir els sòlids i partícules arrossegades per l'aigua de pluja, com també una arqueta per a presa de mostres de l'abocament realitzat, ja que qualsevol abocament de substàncies potencialment contaminants al barranc i a la xarxa de séquies existent pot afectar de manera indirecta el Parc Natural de l'Albufera.
  
V. S'ha de procedir a la clausura dels abocadors incontrolats en les proximitats de la indústria existent i al tractament dels esmentats residus per gestors autoritzats. S'ha d'optar per la recollida i gestió selectiva dels residus generats durant les obres d'urbanització i edificació per empreses autoritzades.
  
VI. En la zona es troben en funcionament diverses indústries que disposen de filtres per a absorbir partícules i pols generada durant la fabricació dels productes. Aquests generen un nivell de soroll important en les proximitats de la indústria. Amb motiu de la proximitat al polígon industrial de les zones residencials i d'equipaments, existents o futures, s'han d'efectuar mesuraments periòdics que justifiquen el compliment dels valors límit recollits en la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica, i adoptar, si calen, les mesures correctores necessàries per a minimitzar el soroll emés.
  
VII. Pel que fa al sistema d'enllumenat previst, per tal de reduir la contaminació lumínica, s'han d'emprar llums de vapor de sodi d'alta pressió i s'han de col·locar lluminàries que permeten una il·luminació direccional cap al sòl.
  
VIII. S'han d'adequar les referències legislatives expressades en l'estudi d'impacte ambiental en matèria d'aigües i residus.
  
IX. Com a mesura preventiva, si durant la realització de les obres d'urbanització o edificació apareixen restes arqueològiques o qualsevol element mereixedor de protecció, el promotor està obligat a comunicar-ho a la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, per a l'adopció de les mesures de protecció necessàries. En qualsevol cas, l'esmentat departament ha d'establir les mesures de protecció que considere necessàries en la Comissió Provincial d'Urbanisme de València.
  
3. Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
4. La present declaració d'impacte ambiental s'ha de publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 31 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 19 de novembre de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.