Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5043, del 06-07-2005 (2005/7436)

Resolució de 20 de juny de 2005, de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5043

Data del DOGV
:   06-07-2005

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2005/7436


Data del document
:   20-06-2005

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Xirivella
    * Siete Aguas
    * Segorbe
    * Pobla Tornesa, la
    * Utiel
    * impacte ambiental

Resolució de 20 de juny de 2005, de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. [2005/X7436]
  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1.302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1.131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental
  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En virtut d'això, he resolt:
  
Article únic
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent als expedients 401/03-AIA la Pobla Tornesa, 065/04-AIA Segorbe, 305/01-AIA Xirivella, 277/02-AIA Utiel i 048/04-AIA Siete Aguas, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.
  
València, 20 de juny de 2005.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 401/03-AIA
  
Títol: Modificació puntual de les normes subsidiàries de l'Ajuntament de la Pobla Tornesa, nova zona per a ús terciari i nova zona verda
  
Promotor: Ajuntament de la Pobla Tornesa
  
Autoritat substantiva: Conselleria de Territori i Habitatge
  
Objecte: Reclassificació de sòl no urbanitzable comú a urbanitzable, ús terciari
  
Localització: La Pobla Tornesa (Castelló)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista
  
La modificació que s'ha plantejat sobre l'ordenació actualment vigent consisteix a reclassificar, com a sòl urbanitzable per a ús terciari, una bossa de sòl de 4.532 m², actualment no urbanitzable comú. D'aquests, 453,20 m² es destinaran a zona verda en concepte de cessió del sector terciari.
  
La bossa de sòl en qüestió es localitza al nord de la població, en els afores del nucli urbà de la Pobla Tornesa. Es troba entre la carretera que discorre des del referit nucli cap a Vall d'Alba i el poliesportiu municipal.
  
2. Alternatives
  
Al respecte només es menciona, en l'estudi, que les raons que han portat a l'elecció de l'emplaçament finalment triat és fonamenten en la proximitat d'aquest al nucli històric de la població, en les particulars característiques físiques, en el context del municipi, les quals faciliten la construcció, com també en l'existència d'externalitats econòmiques positives.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 25 de novembre de 2003, la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de Castelló va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental corresponents a la modificació puntual de les normes subsidiàries de l'Ajuntament de la Pobla Tornesa, nova zona per a ús terciari i nova zona verda.
  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant de la modificació puntual de les normes subsidiàries de l'Ajuntament de la Pobla Tornesa, nova zona per a ús terciari i nova zona verda, ha sigut sotmés a informació pública mitjançant un anunci publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, núm. 4578, de data 2 d'agost de 2003, com també en un diari no oficial, i no s'hi ha presentat cap al·legació.
  
Afeccions legals
  
D'acord amb el contingut de l'estudi d'impacte ambiental, cal assenyalar que no hi ha afecció a cap servitud legal.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació
  
Els valors més rellevants susceptibles d'afectar-se són els que s'enumeren i descriuen, de forma breu, a continuació:
  
- Vegetació
  
La superfície que s'ha de reclassificar com a sòl urbanitzable ha estat ocupada, en el passat i d'acord amb l'estudi, per camps destinats al cultiu d'ametlers, i es troba, en l'actualitat, abandonat aquest ús.
  
És necessari referir-se que, d'acord amb la cartografia sobre el sòl com a recurs natural a la Comunitat Valenciana, editada per la COPUT, la capacitat d'ús del sòl és alta, des del punt de vista agrològic. És per això pel que aquest ús és, probablement, l'idoni per a la superfície implicada en la modificació puntual del planejament. No obstant això, atesa la ubicació d'usos industrials i equipaments en les proximitats d'aquests, s'entén com a admissible l'ús proposat.
  
A la vista del plànol número 4 dels aportats per l'estudi, no és possible determinar la qualificació del sòl no urbanitzable en l'àmbit del municipi. Això no obstant, i atenent el que s'ha recollit en la cartografia temàtica existent, es té que, de forma adjacent a la carretera que, així mateix, també confronta amb el sector proposat, s'estén una àmplia superfície de sòl no urbanitzable d'especial protecció. Atés que l'ús terciari pretés pot comportar pertorbacions de caràcter ambiental sobre la zona protegida que es menciona, vista la gran proximitat d'aquesta, serà necessari establir mesures conduents a minimitzar aquests impactes.
  
- Hidrogeologia
  
La zona sobre la qual es pretén ubicar el nou sòl presenta una vulnerabilitat alta per fisuració, a la contaminació de les aigües subterrànies. Així, es diu en l'estudi que, (...) qualsevol construcció que es realitze haurà d'assegurar una correcta evacuació de les aigües negres o de qualsevol altre abocament, que garantisca la inexistència de risc de contaminació dels aqüífers.
  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants
  
Els impactes més rellevants que es derivaran de la reclassificació del sòl pretesa, seran els que es generaran sobre el sòl agrícola i sobre la hidrogeologia.
  
Respecte a la contaminació de l'aqüífer, l'estudi assenyala que, en abocar-se totes les aigües residuals a la xarxa de sanejament general, s'anul·larà aquest impacte.
  
Pel que fa a la pèrdua de sòl agrícola, assenyala així mateix l'estudi, que representa un percentatge molt xicotet de la total destinada a cultius en el municipi, amb la qual cosa l'impacte és estimat com a mínim.
  
Als anteriors hauria d'afegir-se l'alteració, directa o indirecta, de la superfície de sòl protegit pròxima a la que és objecte de reclassificació.
  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental
  
La modificació que es planteja es refereix a l'elecció de l'emplaçament de la zona verda en els termes següents: (...) S'ha triat com a emplaçament de la zona verda l'adjacent a l'antiga carretera, i es tracta d'establir un filtre entre aquesta i la zona d'ús terciari.
  
S'observa que amb l'anterior s'ha perseguit, únicament, aïllar la zona terciària de la carretera, pels impactes que d'aquesta poden derivar-se sobre la primera. No obstant això, aquesta disposició de la zona verda és útil al fi expressat en anterior apartat, segons el qual hauria de buscar-se que no es produïren alteracions de caràcter ambiental sobre la zona protegida confrontant.
  
No obstant això, dels plànols aportats es desprén que la zona verda no es distribueix segons una franja tal qual s'entén d'allò que s'ha expressat en l'anterior paràgraf, sinó que s'ha localitzat en un cantó del sector, tot i que sí que és cert que aquesta confronta amb la carretera. Així, i emprant el mateix argument utilitzat per l'estudi, cal crear una zona d'amortiment, en l'estudi denominada, de filtre, entre el sector terciari i la vessant protegida, per la qual cosa la zona verda haurà d'estendre's segons una franja que ocupe la totalitat del costat aquest del sector, és a dir, aquell que és adjacent a la carretera en qüestió.
  
Es recorda, així mateix, que les activitats que puguen desenvolupar-se, per raó del nou ús assignat al sòl, hauran d'ajustar-se al que disposa la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 8-g) de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.
  
L'expedient ha observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental per a l'execució de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la modificació puntual de les normes subsidiàries de planejament, nova zona per a ús terciari i nova zona verda, promogut per l'Ajuntament de la Pobla Tornesa, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establerts en l'apartat segon.
  
Segon
  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'estableixen les següents:
  
- La zona verda corresponent al sector haurà d'estendre's segons una franja localitzada a l'est d'aquest, de manera que afavorisca el seu aïllament de la vessant, presumiblement protegida pel planejament, que s'emplaça a l'altre costat de la carretera. Així també, en aquesta s'haurà de disposar d'una pantalla vegetal a base d'espècies arbustives i arbòries de port suficient per a garantir la segregació d'espais mencionada. No obstant això, aquestes espècies hauran de ser autòctones i ajustades al medi (climatòfiles), per la qual cosa no podran emprar-se espècies arbòries pròpies del bosc de ribera, com ara xops, àlbers, etc.
  
Els fertilitzants que s'han d'emprar en el manteniment de les plantacions hauran de ser d'origen natural i hauran de dosificar-se de forma no sobredimensionada, vista l'alta vulnerabilitat de l'aqüífer existent.
  
Tercer
  
Notificar a les parts interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 4 de juny de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 65/04-AIA
  
Títol: PAI i homologació modificativa del sector residencial S-1 del PGOU de Segorbe
  
Promotor: Ajuntament de Segorbe
  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Segorbe
  
Localització: Terme municipal de Segorbe
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista
  
L'objecte del projecte és l'homologació del sector residencial S-1, del PGOU de Segorbe vigent des de 1985, que el classifica com a sòl urbanitzable d'ús dominant residencial, al costat d'una zona adjacent de sòl no urbanitzable que es reclassifica com a urbanitzable, i suma tot una superfície de 173.190 m².
  
L'ordenació detallada del sòl que resulta del corresponent pla parcial, és la següent:
  
SÒL DOTACIONAL PÚBLIC (m²) Total (m²)
  
Xarxa viària i aparcaments 56.850
  
Zona verda 21.281
  
Equipaments 33.460
  
 111.591
  
SÒL PRIVAT 61.599
  
SUPERFÍCIE DEL SECTOR 173.190
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 23 de febrer de 2004 l'Ajuntament de Segorbe va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental (EIA) corresponents al PAI i homologació modificativa del sector residencial S-1 del PGOU de Segorbe.
  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant de la PAI i homologació modificativa del sector residencial S-1 del PGOU de Segorbe, ha sigut exposat en el tauler d'anuncis de l'Ajuntament de Segorbe, com també publicat en el DOGV núm. 4480 de 14 d'abril de 2003 i en el diari Levante'El Mercantil Valenciano, i ha transcorregut el termini de 30 dies hàbils d'exposició al públic per a formular-hi al·legacions, sense haver-se'n presentat cap amb contingut ambiental.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació
  
L'àrea de sòl que ens ocupa està situada entre les actuals infraestructures viàries i ferroviàries del sud-est de Segorbe i el nucli urbà consolidat del municipi.
  
Aquesta zona sense urbanitzar es troba, ocupada en la major part d'aquesta per camps de cultiu agrícola i erms abandonats. És un terreny amb una variada mescla d'usos rústics, on es troba situat l'actual camp de futbol; a més hi ha instal·lacions de magatzematge de materials diversos i encara es manté un molí d'aigua (Molí de Sisterre), tradicional de l'horta de Segorbe.
  
En definitiva, la zona presenta una baixa varietat vegetal i animal, i no hi ha biòtops rellevants per la singularitat o unicitat d'aquests.
  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants
  
La morfologia del terreny és un dels aspectes que més directament es veurà impactat, a causa dels moviments de terres necessaris per a la urbanització dels terrenys.
  
La hidrologia superficial, podria veure's afectada com a conseqüència de la retirada de la coberta vegetal, i la substitució d'aquesta per una superfície llisa, la qual cosa augmentaria l'escorriment superficial, el qual serà recollit per una xarxa independent, que anirà a abocar a un canal d'evacuació d'aigües pluvials que desguassa en la rambla Seca, en el punt on conflueix el barranc de Capuchinos, zona qualificada com d'alt risc d'inundació, i que presenta un període de retorn inferior a 25 anys.
  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental
  
Com a mesures protectores i correctores que eviten o minimitzen els efectes negatius causats, cal destacar:
  
- Durant el moviment de terres s'assegurarà el bon drenatge del sector, en casos de pluja i desbordament del barranc.
  
- Els terrenys confrontants amb el llit del barranc afectats pel risc d'inundació, es destinaran a zones verdes i espais lliures. En tot cas, s'evitarà la localització dels usos més vulnerables en les zones de major sensibilitat a aquest risc del sector.
  
- Es garantirà l'adequat funcionament de la xarxa d'evacuació d'aigües pluvials, de manera que en cap cas s'hi arriben a produir inundacions.
  
- A fi de minimitzar el risc d'inundació en la zona més vulnerable del sector, es realitzarà una adequació morfològica i topogràfica del terreny, de manera que la diferència de cotes entre els terrenys urbanitzats del sector i el llit del barranc siga la màxima factible, de manera que els possibles desbordaments del llit no afecten el sector urbanitzat.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 8-g) de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.
  
L'expedient ha observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el PAI i l'homologació modificativa del sector residencial S-1 del PGOU de Segorbe, promogut per l'Ajuntament de Segorbe, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establerts en l'apartat segon.
  
Segon
  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'hi estableixen les següents:
  
1. Per a mitigar l'efecte produït per una possible inundació en les voltants del barranc de Capuchinos, s'hauran de tenir en compte les recomanacions donades pel PATRICOVA en els articles 26 i 30:
  
Art. 26. Els projectes d'urbanització hauran de preveure els col·lectors d'aigües residuals sempre per sota de les conduccions de la resta de les xarxes de distribució dels altres serveis bàsics. El traçat en planta dels col·lectors principals de pluvials hauran de discórrer pels carrers més baixos, mentre que la resta de conduccions i serveis ho faran pels carrers més alts. Al seu torn, en els carrers oberts al trànsit rodat, el punt més alt de la calçada se situarà almenys deu centímetres (10 cm) per davall de les voreres, i serà la profunditat de la peixera respecte d'aquestes, almenys de vint-i-cinc centímetres (25 cm).
  
Art. 30. 1. L'ordenació detallada dels sòls urbanitzables confrontants amb els llits haurà de disposar terrenys destinats a espais lliures i zones verdes públiques juntament amb el domini públic hidràulic, o llit en cas de no estar aquell definit, i el llarg de tota la seua extensió. Els mencionats espais lliures i zones verdes hauran de complir les condicions dimensionals exigides per als jardins per la legislació urbanística aplicable. En cap moment podran computar com a zona verda els terrenys ocupats pel llit.
  
2. A fi de fomentar la protecció dels marges i ecosistemes riparis, es potenciarà l'ús com a espais lliures i zones verdes de les zones confrontants amb els llits. El tractament i l'enjardinament d'aquestes serà adequat al seu caràcter inundable i de suport d'un ecosistema fluvial i ripari.
  
2. S'haurà de recuperar la capa superior del sòl vegetal que puga estar afectada per l'obra per a la posterior reutilització d'aquesta en els processos de restauració. Els sòls fèrtils així obtinguts es recolliran en munts, de manera que es garantisca el manteniment de les propietats naturals d'aquests. De la mateixa forma, en finalitzar els treballs, es procedirà a la descompactació per subsolat de tots els terrenys que s'hagen vist afectats per les obres i la maquinària emprada en aquesta.
  
3. La direcció d'obra exigirà, una vegada executades i acabades les obres, la retirada a un abocador controlat de totes aquelles runes, materials sobrants i la resta de deixalles d'obra que hagen sigut depositades, abocades o abandonades en qualsevol àrea de terreny que s'haja vist afectada per les obres executades.
  
4. Així mateix, es recorda al promotor la prohibició de realitzar qualsevol abocament no autoritzat en la zona. En tot cas, els canvis d'oli, filtres o qualsevol altre residu procedent del manteniment de la maquinària i vehicles, hauran de ser degudament gestionats per un taller o gestor autoritzat de residus tòxics i perillosos.
  
5. S'haurà d'elaborar un programa de vigilància ambiental, el qual tindrà com a objecte establir un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental. Amb aquest fi es proposen els controls següents:
  
- Control de pols sobre la vegetació adjacent.
  
- Control de l'aparició de processos erosius.
  
- Control dels abocaments de residus d'obres, plantacions, etc.
  
- Control de nivells sonors en edifici habitat més pròxim.
  
- Control dels nivells de les emissions de gasos i partícules dels motors de combustió interna utilitzats en les obres.
  
- Control del compliment de les ordenances i normatives urbanístiques.
  
- Control de les espècies arbòries i arbustives utilitzades en la constitució de la zona verda, com també del correcte transport i manipulació d'aquestes a més de prendre les mesures oportunes per a la seua major supervivència.
  
Finalment, el programa de vigilància ambiental haurà de fixar amb una determinada periodicitat la realització d'informes en els quals s'informarà del compliment del programa, com també els efectes derivats de l'aplicació de les mesures correctores i del grau de correspondència d'aquests efectes amb els que van ser previstos en l'estudi d'impacte ambiental.
  
Tercer
  
Notificar a les parts interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 4 de juny de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Dades de l'expedient
  
Expedient: 305/5534-HRN
  
Títol: Pla parcial i programa d'actuació integrada del sector D
  
Promotor: Ajuntament de Xirivella
  
Autoritat substantiva: Ajuntament i CTV
  
Localització: A l'oest i sud dels polígons industrials Mare de Déu de la Salut i Zamarra, respectivament, i afronta la resta del perímetre d'aquests amb terrenys d'horta i cítrics. Respecte al nucli urbà es localitza al sud-oest.
  
Descripció del projecte
  
1. Objecte del projecte
  
Es pretén el desenvolupament d'un sòl urbanitzable programat pel vigent instrument de planejament d'ús industrial i magatzem mitjançant el corresponent projecte d'urbanització.
  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
I. Segons la documentació remesa i consultada hi ha disparitat d'informació respecte a la data d'aprovació definitiva del Pla general d'ordenació urbana del municipi de Xirivella, que en qualsevol cas no va ser sotmés al procediment d'avaluació d'impacte ambiental i implica així la necessitat d'efectuar una estimació d'impacte ambiental, d'acord amb l'apartat 3, punt h, de l'annex II del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, sobre l'esmentat projecte d'urbanització en tractar-se d'un sòl urbanitzable programat d'ús industrial segons l'informe remés per l'Ajuntament de Xirivella, tot això d'acord amb allò que s'ha previst en el vigent instrument de planejament d'àmbit municipal.
  
II. El sector comprén una superfície de 250.240 m², preveient-se dos tipus d'usos, magatzem i industrial, i establint una sèrie d'incompatibilitats respecte a l'habitatge unifamiliar, les oficines no vinculades a les activitats permeses, l'hoteleria, el món de l'espectacle i les activitats insalubres o nocives.
  
3. Alternatives
  
En considerar que el sòl objecte d'avaluació ambiental està classificat com a urbanitzable no es plantegen alternatives de localització de la proposta, i s'hi indica, d'altra banda, que les possibles alternatives de distribució interior i les formes es troben fortament condicionades pels sòls industrials confrontants i les infraestructures associades d'aquests, la prolongació natural de les quals es pretén de servei al sòl que ara es busca desenvolupar.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 17 de juliol de 2001 l'Ajuntament de Xirivella, a través del Servei Territorial de València de la Conselleria de Medi Ambient, va remetre documentació relativa al Projecte d'urbanització del sector D, incoant-se el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.
  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el diari Levante'EMV, de data 14 de desembre de 1998 i en el DOGV núm. 3420, de 26 de gener de 1999.
  
Durant el període d'informació pública es van presentar tretze al·legacions en termini i dos fora d'aquest, segons consta en el certificat del secretari de l'Ajuntament de Xirivella, no i no hi ha referència a matèries ambientals en cap d'aquestes a la vista de la informació continguda en l'expedient municipal.
  
2. Peticions d'informació o documentació complementària
  
Atés que la documentació remesa inicialment per l'Ajuntament de Xirivella no contenia cartografia, aquesta es va requerir, juntament amb un informe municipal sobre l'estat de la programació dels terrenys objecte d'avaluació, en data 4 de novembre de 2002.
  
L'esmentada petició es va reiterar en data 25 de novembre de 2003, juntament amb dos enviaments per fax en dates 10 i 16 de desembre de 2003, i es va obtenir còpia dels plànols del projecte d'urbanització del sector D en data 10 de maig de 2004 per enviament de l'Ajuntament de Xirivella, juntament amb l'informe municipal sol·licitat.
  
Afeccions legals
  
1. Pels límits nord i est del sector proposat discorren dos dels quatre camins ramaders classificats en el municipi de Xirivella. El vial que separa el sector D del polígon industrial Mare de Déu la Salud es correspon amb el traçat de l'assagador de la Senda de Silla o assagador de Faitanar, de 4'5 metres d'amplada legal i necessària, mentre que el límit amb el polígon Zamarra es correspon amb l'assagador del Camí de València o Camí Fondo, de 20 metres d'amplada legal però d'amplada innecessària segons el projecte de classificació de 1987.
  
El projecte presentat no aporta informació sobre aquests béns de domini públic i, per tant, no s'ha avaluat adequadament la possible afecció sobre aquests ni el compliment de la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders.
  
2. El sector no és travessat ni confronta amb cap llit natural o barranc, però sí que és necessari destacar la presència d'una xarxa de séquies que permeten el reg a les parcel·les de cultiu de l'interior d'aquestes. Algun ramal d'aquestes séquies resulta ser passant, per la qual cosa el projecte d'urbanització ha disposat mecanismes que permeten la continuïtat del servei una vegada executat el polígon industrial, si bé cal destacar l'absència de mesures correctores durant la fase d'execució de cara a la protecció tant del subministrament com de les característiques de l'aigua de reg.
  
3. De les consultes efectuades no es desprén l'existència de cap jaciment arqueològic o paleontològic, bé d'interés cultural incoat o bé etnològic algun en l'àrea d'estudi, si bé l'esmentada informació no ha sigut degudament referendada mitjançant el preceptiu informe de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià conforme estableix l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, o almenys aquest no ha sigut inclòs en la documentació remesa al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental.
  
No obstant això, de la documentació facilitada es desprén l'existència de dues alqueries considerades com a edificis protegits de nivell 2 pel Pla general d'ordenació urbana, integrades en la urbanització proposada dins de zones socials i comercials, respectivament.
  
4. Segons la cartografia del Pla d'acció territorial sobre el risc d'inundació a la Comunitat Valenciana, la totalitat del sector proposat es troba afectada per un risc d'inundabilitat de grau 3, ben sovint menor de 25 anys i calat inferior a 0'8 metres.
  
La documentació remesa no conté informació al respecte, circumstància que a priori quedaria justificada per les dates en què es va redactar aquesta en relació amb l'elaboració i aprovació de l'esmentat Pla d'acció territorial. No obstant això, i per consideració d'aquest últim, resulta necessari adaptar al PATRICOVA el projecte d'urbanització, en atendre especialment el que disposa l'article 24 de la normativa urbanística d'aquell i sense oblidar que l'execució del sector no sols implica possibles danys sobre els usos industrials sinó que podria alterar el grau d'inundabilitat en àrees pròximes o fins i tot fer aparéixer aquest risc allí on no existisca en l'actualitat.
  
5. La superfície d'estudi es veu travessada puntualment per línies de transport d'energia elèctrica, i es resol la integració de les esmentades infraestructures mitjançant la col·locació de zones verdes sota el traçat d'aquestes, en el cas de les de major entitat, o bé desplaçant alguns dels suports, per a les línies de menor capacitat.
  
Consideracions ambientals
  
1. L'àmbit del projecte es localitza sobre la plana de València, en terrenys d'una excepcional qualitat agrària que formen part de l'Horta Sud i on es desenvolupen cultius agrícoles tradicionals en els últims anys. No obstant això, no es pot obviar la classificació i qualificació del sòl que en el seu moment establira el Pla general d'ordenació urbana de Xirivella, i que no ve sinó a confirmar una tendència de creixement dels sòls industrials confrontants en forma de taca d'oli, i s'allunyen del nucli urbà.
  
Juntament amb els usos agrícoles tradicionals, la principal característica del sòl és l'alta permeabilitat d'aquest, la qual cosa fa dels abocaments un important focus potencial de contaminació especialment si es té en compte que, segons la documentació facilitada, part del subministrament d'aigua potable al municipi de Xirivella prové d'una captació pròxima a la zona d'estudi.
  
2. No s'han trobat referències entre la flora i la fauna que distingisquen la zona del projecte per l'existència d'espècies de singular importància que meresquen algun tipus de protecció específica o la conservació de la qual resulte prioritària, i constitueixen, més aviat, un entorn altament antropitzat amb presència de nombroses infraestructures i de tendència natural al desenvolupament urbanístic.
  
3. Els principals impactes que es preveuen passen per les molèsties pròpies de les labors d'urbanització durant la fase d'execució del polígon industrial i, posteriorment, per la important presència de vehicles pesants i per la mateixa activitat industrial, que generarà emissions atmosfèriques, residus i abocaments, com també consum de recursos.
  
Al respecte, no s'ha aportat informació sobre la demanda prevista d'aigua potable per a abastir el nou sòl industrial, i si n'hi ha o no quantitat suficient sense que això comporte una minva en el cabal i qualitat de les demandes actuals.
  
Si bé en les memòries s'indica que el polígon disposarà d'una xarxa de sanejament separativa per a pluvials i residuals, en el plànol de la xarxa de drenatge i sanejament s'observen característiques d'una xarxa unitària. La pretesa evacuació de les pluvials a través de la xarxa de séquies i del col·lector general de Quart - Benager pot donar lloc a importants deficiències en el funcionament de la xarxa d'evacuació, especialment en episodis de pluges torrencials si es considera, a més, el risc d'inundació que el PATRICOVA identifica en la zona de projecte.
  
Pel que fa a la capacitat de depuració de les aigües residuals no s'ha aportat cap informació, circumstància aquesta que es repeteix en matèria de gestió de residus i es desconeix si hi ha recollida selectiva, disposició i suficiència de contenidors, punts autoritzats d'abocament i la capacitat d'aquests, etc.
  
4. Els accessos per on circularan els esmentats vehicles pesants no s'han avaluat correctament des d'un punt de vista ambiental. En la documentació aportada es preveu la connexió directa del polígon industrial amb la V-30, que discorre al nord del terme municipal de Xirivella amb traça paral·lela al nou llit del riu Túria, en direcció cap al port. Així, es proposa la creació d'una nova carretera que arrancaria en el límit sud-est del sector D, juntament amb el polígon industrial Mare de Déu de la Salud, i discorreria al sud del poliesportiu fins a connectar amb la citada V-30.
  
Com a segon accés es proposa l'adequació del vial que connecta amb l'antic camí de Picanya, que discorre al sud de l'actuació al llarg de la séquia de Faitanar i travessa terrenys d'horta.
  
No es té constància gràfica del traçat d'aquests accessos ni s'han valorat en relació amb les característiques del medi físic.
  
5. Es desconeix la normativa urbanística del sòl industrial proposat, de manera que no pot avaluar-se l'existència i idoneïtat de les ordenances d'abocaments a la xarxa de clavegueram ni d'emissions atmosfèriques, com també els tipus d'indústria permesos i les condicions d'instauració d'aquests en el nou polígon.
  
6. Les mesures correctores són adequades tot i que alguna presenta un determinat caràcter d'indefinició que fa inaplicables les seues consideracions en no estar recollides de manera clara en el projecte d'urbanització.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una estimació d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex II, apartat 3.H del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent
  
Estimació d'impacte ambiental
  
1. S'estima acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte sobre el Pla parcial i Programa d'actuació integrada del sector D del municipi de Xirivella (València), promogut pel propi Ajuntament, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establerts a continuació.
  
2. Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:
  
I. En relació amb la possible afecció als camins ramaders, aquestes haurien de grafiar-se en els plànols d'ordenació amb l'amplària legal i necessària reflectida en el projecte de classificació i, excepte informe de l'òrgan competent que indique el contrari, el polígon industrial haurà de reduir l'àmbit d'aquest de cara a assegurar que el domini públic queda completament fora d'aquest.
  
II. La reposició de séquies haurà de realitzar-se en les primeres etapes de la urbanització dels terrenys, preferentment en èpoques en què no es requerisca un ús intensiu d'aquestes amb l'objecte de no impedir-ne en cap cas la funció.
  
III. Resultarà necessari cobrir, almenys, els primers 20 metres dels ramals de séquia que escometen o ixen del sector proposat per a evitar abocaments accidentals de substàncies o materials sobre aquests, i pot ser provisional l'esmentat cobriment fins al final de les labors d'urbanització.
  
IV. No s'haurà de connectar cap col·lector a la xarxa de séquies, llevat que l'òrgan competent indique el contrari en relació amb la xarxa d'aigües pluvials en la seua autorització d'abocament.
  
V. Haurà d'obtenir-se l'informe favorable de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià en relació amb el compliment de la Llei 4/1998, d'11 de juny.
  
VI. El projecte haurà d'adequar-se al PATRICOVA amb caràcter previ a l'aprovació definitiva d'aquest, i valorar el possible increment o modificació del risc detectat en les àrees pròximes al sector a més d'incorporar les mesures correctores necessàries que estime l'òrgan competent en la matèria.
  
VII. En aqueix sentit, i excepte contradicció expressa amb aquest òrgan, es prohibirà en la normativa urbanística del sector la construcció de soterranis i l'emmagatzematge de substàncies perilloses o contaminants en el primer metre mesurat respecte de la cota de la calçada.
  
VIII. Les zones verdes que se situen sota la traça de les línies d'alta tensió i la projecció dels conductors d'aquestes que, sense soterrar-se, creuen el sector proposat, no computaran urbanísticament.
  
IX. L'òrgan amb competències en la matèria comprovarà, amb caràcter previ a l'aprovació definitiva del projecte, la viabilitat d'aquest en relació amb l'existència d'aigua potable en quantitat i qualitat suficient sense que per això es produïsca cap perjudici per als usos demandants actuals. De la mateixa manera haurà de comprovar-se la capacitat de la infraestructura de depuració d'aigües residuals a què es conduiran les generades en el sector objecte d'estudi.
  
X. La xarxa de sanejament haurà de ser necessàriament separativa, i justificar degudament el punt d'abocament triat per a les pluvials i si és el cas, proposar alternatives que no augmenten el risc d'inundabilitat en l'àmbit d'afecció del sòl industrial, amb un informe previ d'autorització per part de l'òrgan competent en la matèria.
  
XI. El projecte haurà de demostrar l'adequació d'aquest al Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana, especialment pel que fa al nombre de contenidors de què s'ha de disposar, reservar espai suficient en les voreres i afavorir la recollida selectiva. D'altra banda, s'haurà d'indicar amb caràcter previ a l'aprovació definitiva la ubicació dels abocadors de residus sòlids urbans i inerts degudament autoritzats als quals es preveu es conduiran aquells durant la fase de construcció i de funcionament del sector industrial.
  
XII. Els accessos proposats hauran de sotmetre's al procediment d'avaluació d'impacte ambiental necessàriament, atés que no s'han definit adequadament en el projecte presentat. Aquests accessos hauran d'executar-se amb caràcter previ a la urbanització del sector, és a dir, aquesta no podrà iniciar-se en tant els accessos no es troben degudament aprovats. S'obligarà a la totalitat del trànsit pesant a circular pels accessos establerts per al sector amb l'objecte d'evitar molèsties als usos i activitats actuals.
  
XIII. Haurà de redactar-se una ordenança d'abocaments i s'establiran condicions a l'edificació per a la prevenció de molèsties com a conseqüència de les emissions atmosfèriques, ja provinguen de gasos com de sorolls.
  
3. Es notifica a les parts interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
4. Aquesta estimació d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 7 de juny de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 277/02-AIA
  
Títol: Explotació de la pedrera d'àrids, secció A ARGENTER
  
Promotor: Áridos La Bicuerca, SL.
  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Indústria de València. Mines
  
Localització: Paratge Las Casas de Utiel. Parcel·la 874-a,b,c i d del polígon 10. Casas de Utiel. Terme municipal d'Utiel (València).
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació
  
L'objecte del projecte és l'obertura d'una pedrera de material calcari, tramitat com a secció A, per la Llei de mines. S'utilitzaran explosius per a extraure el material i posteriorment serà tractat en la planta de trituració, mòlta i classificació d'àrid que s'instal·larà en la pedrera.
  
La planta de trituració i classificació que es projecta construir consta d'un alimentador, molins, obra civil i estructures metàl·liques per a la subjecció dels equips, cintes transportadores, garbells vibrants, instal·lació de baixa tensió i grup electrogen.
  
Després de diverses modificacions del projecte inicial, la superfície d'explotació queda reduïda a una única parcel·la situada al nord de la rambla d'11,52 ha. Amb un volum d'extracció de 200.000 m3/any i unes reserves brutes estimades en 2.176.100 m3 s'estima una vida útil de 12 anys incloent la restauració i desmantellament de la planta.
  
Els materials que s'han d'explotar es corresponen amb calcàries i dolomies cretàciques disposades en paquets subhoritzontals d'uns 10 m de potència intercalats per un banc de margues que constitueixen els estèrils de l'explotació. Les calcàries i dolomies presenten alguna carstificació la qual cosa les fa molt permeables.
  
L'explotació anirà avançant d'est a oest, des de les cotes més altes situades a 846 m SNM fins a la cota prevista de la pedrera a uns 808 m SNM i s'emmotlaran en sentit longitudinal a la topografia del terreny. L'explotació es realitzarà mitjançant bancs d'alçària màxima de 14 m i pendent de talús de 72º amb bermes intermèdies amples d'entre 10 i 15 m.
  
La terra edàfica es recollirà en munts amb alçària inferior a 2 m i s'ubicaran en les zones ja explotades a refugi del vent i es mantindran en condicions per a la posterior utilització d'aquesta en la restauració.
  
Els estèrils procedents de l'extracció s'utilitzaran en la restauració de la pedrera arreplegant-los sobre la plaça de la pedrera fins a cota 815 en la part sud-est, augmentant la cota amb un pendent de l'1% a mesura que el farciment avança cap a l'oest per a aconseguir una superfície de drenatge adequada i una eixida de les aigües cap al sud-est, a la rambla de La Casilla de la Cárcel.
  
La restauració topogràfica seguirà amb el desdoblament dels bancs i tombat dels talussos deixant talussos de 45º d'inclinació i 5 m d'alçària amb bermes intermèdies de 3 m d'ample obtenint un talús final de 35º amb l'horitzontal. També s'utilitzaran estèrils per al condicionament dels talussos, allà on el desdoblament requerisca aportació de materials.
  
Finalitzarà la restauració mitjançant l'aportació de terra vegetal i revegetació amb espècies autòctones. Les espècies triades són les següents:
  
- Sembra de gramínies i lleguminoses.
  
- Hidrosembra de mescla comercial de llavors.
  
- Plantació d'espècies arbustives: coscoll (Quercus coccifera) i arç negre (Rhamnus lycioides).
  
- Plantació espècies arbòries: pi blanc (Pinus halepensis).
  
La densitat de plantació serà de 2.000 u/ha.
  
2. Alternatives d'ubicació
  
D'acord al projecte, l'alternativa proposada ha sigut triada enfront d'altres per l'allunyament d'aquesta a nucli urbà, bona qualitat del material que s'ha d'explotar, no protecció forestal ni incompatibilitat urbanística amb el PGOU d'Utiel.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient
  
El juliol de 2002 el Servei Territorial d'Indústria de València remet l'estudi d'impacte ambiental, projecte d'explotació i projecte de restauració de la pedrera d'àrids, secció A denominada Platero.
  
Posteriorment, a l'octubre de 2002, remet el certificat del resultat d'informació pública de l'expedient, i indica que publicada la documentació en el BOP núm. 180, de data 31 de juliol de 2002, l'anunci de l'esmentada sol·licitud, i que transcorregut el termini de 30 dies hàbils, no s'hi han presentat al·legacions.
  
Després de diverses modificacions del projecte, a l'abril de 2004, l'empresa promotora aporta el projecte definitiu, on es redueix el volum i superfície d'explotació i queda la pedrera limitada al marge esquerre de la rambla Casilla de Cárcel.
  
Consultats l'Ajuntament d'Utiel, els Serveis Territorials de Medi Ambient, la Confederació Hidrogràfica del Xúquer i la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura i Educació, es reben en les dates que s'indica els informes següents:
  
- Ajuntament d'Utiel (novembre de 2002): Indica que les parcel·les on es pretén instal·lar l'activitat es troben qualificades pel PGOU com a sòl no urbanitzable agrícola, sense protecció específica, on es permet l'ús proposat. No s'afecten jaciments arqueològics coneguts. La distància a sòl urbà és de 1.400 m, aproximadament.
  
- Servei Territorial de València. (18.02.03). Es rep:
  
1. Informe de la 3a demarcació forestal dels Serveis Territorials. Es descriuen les característiques naturals (vegetació, sòl, textura, grau d'erosió, pendents) de les parcel·les a afectar per l'explotació, com també les possibles afeccions a la rambla Casilla de Cárcel. Es recomana la limitació de l'explotació al marge esquerre del barranc, com també les espècies vegetals que s'han d'utilitzar en la revegetació de l'àrea.
  
2. Informe del cap del servei de coordinació ambiental. S'informa que l'activitat no afecta cap espai natural protegit, PORN, PRUG o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana. No obstant això, els terrenys objecte d'explotació, d'acord amb el mapa geocientífic de la província de València es troben identificats com d'alt interés per a la conservació de la natura, i es proposa la conservació com a ús preferent.
  
- L'agost de 2003, el director general de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià, informa favorablement el projecte de referència sempre que no se supere el límit d'explotació presentat i recollit en l'informe arqueològic i es complisquen en la seua integritat les mesures de vigilància proposades.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat
  
L'explotació es localitza en l'aldea anomenada Las Casas de Utiel, pertanyent al municipi d'Utiel. S'accedeix a la zona a través de l'autovia A-3, en direcció Madrid, en prendre l'eixida de Caudete de las Fuentes. Des d'allí per la carretera CV-453, sense arribar a entrar en el nucli urbà, es pren la carretera en direcció a Las Casas de Utiel, transcorreguts uns 400 m després de passar el barranc de la Casilla de Cárcel i abans d'entrar a l'aldea, es pren un camí en direcció oest que ens condueix a la parcel·la.
  
Les poblacions més pròximes se situen a més d'1,5 km de distància de l'explotació.
  
L'explotació s'enclava al peu de la serra de La Bicuerca, en l'extrem est d'aquesta. Morfològicament l'explotació se situa sobre una lloma l'altitud de la qual augmenta des de la cota 810 fins a la cota 850 m SNM Predomina un pendent elevat, orientat cap al sud, que pot aconseguir el 22% que va descendint cap a la rambla Casilla de la Cárcel que discorre pel sud, ja fora de la parcel·la. Pel nord la pedrera es troba limitada pel camí d'accés.
  
La pròpia parcel·la es troba afectada per una antiga explotació que ha deixat irregularitats en el terreny.
  
El clima que es dóna en la zona és continental sec, semblant al de la Manxa castellana. Les temperatures mitjanes disminueixen respecte de la costa per la major altitud, però s'incrementa l'oscil·lació tèrmica, tant la diària com l'anual. Presenta una mitjana anual de 4ºC i amplitud de 17º a 18º, amb hiverns freds i llargs (novembre a març) amb gelades freqüents, i uns estius de fortes temperatures en les hores centrals i escassa humitat relativa en l'aire.
  
Les seues precipitacions són escasses i irregulars, amb una mitjana anual al voltant de 450-550 mm. A l'estiu les precipitacions solen presentar caràcter tempestuós amb granissades.
  
Des del punt de vista geològic els materials explotables es corresponen amb un paquet de calcàries i dolomies del cretaci superior, disposats subhorizontalment en capes de 1-1,5 m. i amb una potència segons sondejos major als 40 m. Intercalades entre aquests paquets calcari - dolomítics apareixen unes margues que des del punt de vista comercial es consideren estèrils.
  
Des del punt de vista hidrogeològic, els materials calcaris poden considerar-se materials altament permeables per fisuració i carstificació, mentre que les margues intermèdies es consideren impermeables. En principi l'explotació no afectarà cap aqüífer a nivell local ni regional.
  
Les aigües d'escorriment drenen cap a la rambla de La Casilla de la Cárcel que limita amb l'explotació pel sud i aquesta al seu torn drena en el riu Magre.
  
Els sòls presents en la zona són sòls poc desenvolupats, limitats en profunditat per la roca calcària i la grossària d'aquests no supera els 30 cm. Es tracta de rendzines o leptosols redzínics.
  
La vegetació existent en la parcel·la es correspon amb un coscollar clar i un carrascar en fase de regeneració, i es troben a més del coscoll espècies com el romer (Stipa tenacísima) i la foixarda (Globulària alypum). També hi ha peus aïllats de Pinus halepensis.
  
Limitant amb la parcel·la hi ha transformacions del terreny dedicades al cultiu de secà per la qual cosa l'ecosistema ha patit importants alteracions.
  
En conjunt la qualitat del paisatge es pot considerar de tipus mitjà a causa dels efectes de l'acció antròpica com és la rompuda de la forest per a aprofitament agrícola, la repoblació i els efectes de les explotacions anteriors.
  
Des del punt de vista socioeconòmic, l'agricultura és el sector econòmic més important de la comarca, i destaca el cultiu de vid. Hi ha, a més, nombroses granges porcines i avícoles.
  
2. Identificació i valoració dels impactes
  
Els principals efectes ambientals derivats del projecte són:
  
Destrucció del sòl i vegetació associada, vibracions i impactes produïts per les voladures, increment dels processos erosius, discontinuïtat en el paisatge i canvi de color, modificació del relleu, possibilitat de contaminar el subsòl i els aqüífers, contaminació de les aigües superficials, modificació dels drenatges, emissió de pols i soroll, acumulació d'abassegaments de material de gran volum, ocupació de la zona de policia de la rambla Casilla de Cárcel i degradació dels camins d'accés.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental
  
Atés que el projecte inicialment presentat ha sigut modificat i s'ha reduït la superfície d'explotació a més de deixar sense afectar la zona sud de l'explotació, és a dir les parcel·les situades al sud de la rambla i en conseqüència s'evita el trànsit i afeccions a la mateixa rambla, els impactes que l'actual explotació pot derivar van a veure's reduïts amb l'aplicació de les mesures correctores proposades en l'estudi.
  
Els accessos a l'explotació han sigut plantejats de manera que no se circule per cap nucli de població, en enllaçar directament amb l'autovia N-III València-Madrid.
  
L'estudi proposa i desenvolupa un pla d'explotació i restauració en què els treballs de restauració seran escomesos mitjançant fases simultànies a les de l'avanç de l'explotació, de manera que es restaure progressivament l'espai afectat tan prompte com l'esgotament dels bancs ho permeta. L'avanç de l'explotació anirà en direcció SE-NW, i es restauraran les zones explotades.
  
El front d'explotació cessarà l'avanç d'aquest cap al nord, de manera que una vegada duta a terme la restauració dels talussos, quede un perímetre de protecció a límits de 5 m. Pel que fa a l'avanç cap a l'est, l'explotació es realitzarà respectant sempre un marge de protecció de 10 m al límit sud de la parcel·la, és a dir la rambla Casilla de Cárcel.
  
Els camins interns de servei que hagen de ser eliminats seran condicionats i revegetats.
  
Les diverses instal·lacions de la planta de tractament estaran equipades amb dispositius que eliminen o disminuïsquen l'emissió de pols: filtres de mànega que aspiren els focus emissors (trituradors, garbells, etc.), riscs polvoritzats situats en els trituradors i en les eixides de les cintes a estocs, carenat de cintes transportadores, protecció dels estocs de fins (<10 mm) amb obres de fàbrica o sitges.
  
Els camions amb caixa oberta hauran d'aniran proveïts, quan vagen plens, amb lona per a la coberta dels materials carregats.
  
Es regaran periòdicament els camins d'accés, com també la plaça de la pedrera i els fronts actius.
  
Una vegada finalitzada l'explotació, la planta de trituració i classificació serà desmantellada i l'àrea ocupada per aquesta es restaurarà de la mateixa manera que la resta de la pedrera.
  
La revegetació proposada per a bermes, talussos i plataforma és en part adequada, no obstant això, les espècies triades i el número han d'ampliar-se per a aconseguir una major adaptació al medi i garantir la viabilitat del projecte.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta. L'activitat proposada es troba inclosa en l'annex I, apartat 3c.1. del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/89, d'impacte ambiental.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 56, del Decret 81/2003, de 27 de juny, del Consell de la Generalitat, pel qual estableix l'estructura orgànica de les conselleries de l'administració de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule aquesta
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar favorable, només l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte d'explotació de la pedrera d'àrids denominada Argenter, sítia al paratge Casas de Utiel del terme municipal d'Utiel (València), promogut per ÁRIDOS LA BICUERCA, SL, sempre que l'activitat s'exercisca de conformitat amb el compliment de les mesures proposades en la documentació inicialment tramitada i l'annex posterior, com també els condicionants establerts en el següent apartat i les modificacions introduïdes per aquests.
  
Segon
  
Com a condicions que s'han de complir en l'execució de l'esmentat projecte s'estableixen les següents:
  
1. En primer lloc, qualsevol estèril generat en l'explotació s'utilitzarà per al farciment de la plaça de la pedrera i la remodelació dels talussos de restauració.
  
2. La plaça de la pedrera una vegada restaurada quedarà per damunt de la cota natural del barranc, i es garantirà així el correcte drenatge de les aigües d'escorriment.
  
3. Les bermes es dotaran d'un contrapendent del 2% que garantisca l'evacuació de les aigües. La inclinació lateral de les terrasses estarà en funció del drenatge dissenyat, que haurà de reconduir l'aigua del canal de desballestament de cada terrassa fins a la zona de menor cota, conduint aquesta aigua cap al seu drenatge natural o bé cap a la bassa d'emmagatzematge d'aigua.
  
4. La densitat total de plançons que s'ha d'utilitzar en la restitució de la cobertura vegetal forestal haurà d'incrementar-se fins a un mínim de 2.500 exemplars per hectàrea i es podrà ampliar mitjançant la plantació de Quercus ilex i Pinus pinea.
  
5. Es disposarà de l'autorització corresponent per a treballar dins de la zona de policia de la rambla.
  
6. Es recorda al promotor la prohibició de realitzar en la zona qualsevol tipus d'abocament no autoritzat i, en particular, dels produïts pels canvis d'oli, combustible i manteniment de la maquinària, que hauran de ser gestionats per un taller o gestor de residus degudament autoritzat, d'acord amb el que preveu la Llei 10/1998, de residus i en el Reial decret 833/1988, relatiu a la gestió de residus tòxics i perillosos.
  
7. El promotor queda obligat a presentar davant el Servei Territorial d'Indústria i Energia, abans del 31 de gener de cada any, un informe anual, en dos exemplars, on es recullen el balanç i l'estat actual de l'activitat, respecte als volums extrets i aprofitats, als farciments efectuats i a l'aplicació de les mesures protectores i correctores previstes en el Pla de restauració - estudi d'impacte ambiental i en aquesta declaració d'impacte ambiental, com també qualsevol possible incidència sorgida en el desenvolupament d'aquestes. Aquest servei remetrà una de les còpies a aquesta Direcció General.
  
8. Es concertarà anualment amb aquesta Direcció General una visita de comprovació de les actuacions de restauració i l'efectivitat de les mesures, i s'exigirà si no n'hi ha l'execució d'aquestes.
  
9. Si durant el procés d'explotació de la pedrera, es trobaren restes paleontològiques, arqueològics o etnogràfics, el titular haurà de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura, de manera immediata, i adoptar les mesures pertinents amb vista a la protecció i conservació d'aquestes, i de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.
  
Tercer
  
Es notificarà a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Quart
  
Es publicarà aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 31.5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 7 de juny de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 48/04-AIA
  
Títol: Modificació puntual núm. 8 de les normes subsidiàries
  
Promotor: Ajuntament de Siete Aguas
  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme de València
  
Localització: Av. Fuente de la Gota. Siete Aguas
  
Antecedents i objecte.
  
Amb data 12 de febrer de 2004, el director territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge, remet estudi d'impacte ambiental relativa a la modificació núm. 8 de les normes subsidiàries del municipi de Siete Aguas, a l'efecte que s'emeta la corresponent declaració d'impacte ambiental, de conformitat amb l'article 21, en relació amb l'apartat 8.G de l'annex 1 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març d'impacte ambiental.
  
L'Ajuntament de Siete Aguas, en sessió de 21 de gener, aprova provisionalment la modificació puntual núm. 8 de les normes subsidiàries de planejament municipal.
  
El projecte que se sotmet a avaluació d'impacte ambiental implica el canvi de classificació de sòl no urbanitzable a sòl urbanitzable industrial.
  
Descripció del projecte objecte d'avaluació
  
El projecte de modificació puntual núm. 8 de les normes subsidiàries de Siete Aguas, pretén completar l'illa de sòl industrial existent en l'actualitat, sobre els terrenys situats sobre la carretera de la Loma (camí ramader assagador de la Tejeria).
  
El projecte constitueix per tant, una extensió del polígon actual que a més està situat al costat del nucli urbà de població en una zona de vora de l'àrea consolidada.
  
L'ampliació total projectada arriba a una superfície total de 10.811 metres quadrats dels quals 7.353 constituiran parcel·les d'ús industrial i 3.458 metres quadrats viari públic.
  
Al·legacions en el període d'informació pública
  
Segons consta en el certificat emés en 8 de gener de 2004, del secretari municipal de l'Ajuntament de Siete Aguas, el projecte de modificació puntual núm. 8 de les normes subsidiàries de planejament, ha romàs exposat al públic per espai d'un mes, entre l'1 de desembre de 2003 i el 2 de gener de 2004, sense que en aquest període s'hi hagen presentat al·legacions.
  
En l'expedient en tràmit, no obstant hi ha una comunicació a l'Ajuntament, formulada per l'empresa TRS, SL, referida a raons de titularitat i accés a la propietat dels terrenys objecte de modificació puntual, i no aporten aspectes ambientals a considerar en la present declaració d'impacte ambiental.
  
Anàlisi ambiental de l'activitat projectada . Conclusions
  
L'ús actual de la parcel·la que es proposa que siga classificada per a ús industrial, és l'agrícola, i està ocupada bàsicament per cultiu de secà d'ametlers, ús predominant en els voltants de la parcel·la. En el marge sud d'aquesta es troba el polígon industrial en funcionament actualment.
  
Existeixen també en les zones de límit entre bancals alguns pins i orla de vegetació associada, i no s'hi ha detectat presència de poblacions d'espècies vegetals protegides per la normativa ambiental.
  
El projecte objecte d'avaluació tampoc afecta cap forest inclosa en el catàleg de forest d'utilitat pública, ni terrenys forestals en els quals hi haja formacions arbrades especialment ben conservades o madures o que tinguen la consideració de singulars, vulnerables o rares a nivell local, ni microreserves de flora de la Comunitat Valenciana, ni sòls que alberguen hàbitats protegits i zones d'especial protecció per a les aus proposades en desplegament de la normativa que regula la xarxa ecològica europea Natura 2.000.
  
Tampoc hi ha afecció a sòls inclosos en espais naturals dotats de mesures de protecció concreta en aplicació de la legislació d'espais naturals protegits i els elements de planificació aprovats en el desplegament d'aquesta.
  
No hi ha afecció constatable amb la informació disponible a béns d'interés cultural i elements de patrimoni cultural i arqueològic.
  
Respecte al camí ramader denominat assagador de la Tejeria, Cabañas o Vallesa, que discorre pel límit est de l'àmbit en estudi, el qual es troba classificat amb una amplària legal de 15 a 25 metres, és confrontant al sector però queda exclòs de l'àmbit d'aquest.
  
En conseqüència, l'emplaçament per al desenvolupament proposat es considera adequat en no suposar l'existència d'afeccions que pogueren ser incompatibles amb la conservació de factors naturals protegits.
  
Entre els impactes identificats per l'entitat proponent en la fase de construcció se citen: el desbrossament de vegetació, l'explanació del terreny, la recollida de materials, la creació d'infraestructures i el sistema viari, l'increment del trànsit de camions i maquinària, l'existència de sorolls i vibracions i la generació de residus d'obra.
  
Al seu torn en la fase de funcionament s'identifiquen les operacions de manteniment d'infraestructures, l'increment del trànsit de vehicles, la generació d'aigües residuals urbanes, la generació de residus municipals i la generació de residus perillosos.
  
Per a la correcció d'aquests impactes es proposen diverses mesures correctores en la fase de construcció destinades al control dels sorolls de maquinària i construcció, aplicació de regs per a evitar la producció de pols, impermeabilització de les àrees de maquinària i vehicles pesants per a evitar possibles filtracions d'olis i greixos en el sòl, estanquitat de les xarxes de sanejament per a impedir fugues al subsòl, recuperació de terra vegetal per a la utilització posterior d'aquesta.
  
En la fase de funcionament es projecten mesures correctores relatives a la limitació de les indústries a aquelles compatibles amb l'ús residencial, i s'hi excloen aquelles que es classifiquen com a insalubres, nocives i perilloses, en basant-se en els informes tècnics que s'emeten en aplicació de la normativa sobre activitats qualificades, control de les aigües residuals generades als valors establits en les ordenances d'abocament municipals així com la canalització d'aquestes fins a la xarxa general i EDAR municipal, gestió dels residus urbans i industrials segons la tipologia d'aquests d'acord amb la legislació vigent.
  
Es conclou que tant els impactes generats com les mesures correctores han sigut correctament i suficient identificats pel redactor de l'estudi d'impacte ambiental i les mesures correctores són adequades, si bé encara que per a una major protecció dels valors ambientals afectats pel projecte, a aquestes mesures se sumaran aquelles que s'expressen en el condicionat de la present declaració d'impacte ambiental.
  
Consideracions socioeconòmiques
  
Es tracta d'una modificació de planejament tramitada directament per l'Ajuntament de Siete Aguas, per tant de caràcter públic, la finalitat principal del qual és generar el sòl necessari per al desenvolupament industrial de la localitat. L'emplaçament proposat assumeix la necessitat millorar de qualitat de vida dels ciutadans, en trobar-se en la vora externa del nucli urbà, i permetre la necessària separació dels usos residencial i industrial, magatzems, tallers mecànics, etc, activitats que normalment són generadores de molèsties als residents pròxims a aquestes.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I apartat 8.G.
  
En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
1. S'estima acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte de la modificació puntual núm. 8 de les normes subsidiàries de planejament municipal de Siete Aguas, proposat per l'Ajuntament de Siete Aguas sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establerts a continuació.
  
2. Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:
  
I. Haurà d'acreditar-se, davant la Comissió Territorial d'Urbanisme, la no-afecció del projecte a béns culturals o patrimonials d'acord amb la informació que posseeix la Conselleria de Cultura, Educació i Esport.
  
II. Haurà d'acreditar-se, davant la Comissió Territorial d'Urbanisme, l'existència d'aigua potable en quantitat i qualitat suficient per a proveir la indústria sense cap perjudici per als usos actuals.
  
III. Els residus sòlids inerts hauran de gestionar-se en abocadors autoritzats, tal com indica l'estudi d'impacte ambiental, no s'haurà de depositar en cap moment runes fora de la parcel·la objecte d'estudi. Per altra banda, haurà d'existir compromís i capacitat de gestió municipal dels residus sòlids urbans, amb recollida selectiva de paper/cartó, vidre I envasos lleugers en l'interior de la nau industrial.
  
IV. Els residus industrials seran gestionats mitjançant un gestor autoritzat d'acord amb la naturalesa de cada un d'aquests residus. En el cas dels residus considerats com a perillosos, haurà de sol·licitar-se autorització com a productor d'aquests en funció del volum de residus generat, la qual cosa podrà derivar en una nova avaluació d'impacte ambiental segons allò que s'ha recollit en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre.
  
3. Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
4. La present declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.