Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9517, del 23-01-2023 (2023/265)

RESOLUCIÓ de 7 de novembre de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del projecte de restauració de l'antic buit miner denominat pedrera Racó de l'Infern, del terme municipal de Benidorm. Expedient: 040/2020/AIA (1460604).
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9517

Data del DOGV
:   23-01-2023

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2023/265


Data del document
:   07-11-2022

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica
    * Benidorm
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 7 de novembre de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del projecte de restauració de l'antic buit miner denominat pedrera Racó de l'Infern, del terme municipal de Benidorm. Expedient: 040/2020/AIA (1460604). [2023/265]  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 040/2020/AIA (1460604).  
Títol: projecte de restauració de l'antic buit miner denominat la pedrera Racó de l'Infern, en el terme municipal de Benidorm (Alacant).  
  
Promotor: Villaviña, SLU (tm grup immobiliari).  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Benidorm.  
Ref. òrgan substantiu: 2020/REGING-2358 Exp. PL-4/2020.  
Localització: terme municipal de Benidorm (Alacant), polígon 13, parcel·la 15.  
  
Antecedents i descripció del projecte  
1. Justificació de l'avaluació d'impacte ambiental del projecte de restauració.  
El motiu de realitzar l'avaluació d'impacte ambiental d'una obra de restauració d'un terreny amb una morfologia degradada està justificat, en aquest cas, perquè el projecte se situa dins de l'alineació muntanyenca de Serra Gelada, que forma part de la xarxa de parcs naturals de la Comunitat Valenciana i de la zona d'especial protecció per a les aus (EPA) ES0000121, (illots de Benidorm i Serra Gelada). Per tant, està subjecte al que s'estableix en el Decret 58/2005, d'11 de març, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Pla d'ordenació dels recursos naturals de la Serra Gelada i la seua zona litoral. En l'apartat 3 f) de l'article 84 d'aquest decret s'amplia el règim general d'avaluació d'impacte ambiental i s'estableix que se sotmetran a declaració d'impacte ambiental els projectes de recuperació ambiental o restauració d'antics buits miners. Per consegüent, requereix la tramitació d'una avaluació d'impacte ambiental ordinària, d'acord amb el procediment establit en la secció 1a del capítol II de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental. Així doncs, aquesta és la causa que li confereix un caràcter singular i excepcional a l'obligatorietat d'elaborar una declaració d'impacte ambiental per a aquesta obra de restauració.  
  
  
2. Antecedents. Situació actual  
Atesa la minsa informació continguda en la documentació presentada sobre els antecedents històrics de l'antiga pedrera d'àrids i dels esdeveniments succeïts després del seu tancament, es va procedir a efectuar un reconeixement de la zona d'actuació, els resultats de la qual se citen a continuació.  
En l'actualitat, i com a resultat de la visita a l'emplaçament, s'ha observat que la pista d'accés a l'espai a restaurar es troba en mal estat, amb estries al llarg del seu traçat i que l'antic buit ha sigut emplenat en part i per sectors amb materials que en superfície estan formats per terres i pedres procedents d'excavacions de la zona. No s'ha detectat ni en superfície ni en els talussos restes d'abocaments orgànics o d'origen industrial ni tampoc ximeneres de desgasificació, ni olors, ni lixiviats, tan sols apilaments aïllats de residus domèstics.  
  
El conjunt del buit està revegetat de manera natural per espècies invasores i amb posterioritat s'han construït alguns bancals, una séquia i una bassa de revoltó. Per tant, a la vista de la situació actual es considera que, encara que els apilaments de terra no s'hagen depositat i clausurat de manera metòdica i normativa, es troben distribuïts de manera admissible. A més, l'aportació dels materials compactats de les obres de restauració augmentarà de manera considerable el seu cobriment, i proporcionarà un aïllament major.  
Davant aquesta situació és ferma la decisió del consistori municipal de dur a terme una actuació que permeta restaurar i integrar l'antic buit dins del Parc Natural de la Serra Gelada. Per a això, l'empresa Villaviña, SLU, actual propietària dels terrenys, promou un projecte de restauració de l'antic buit miner en la denominada pedrera del Racó de l ?Infern del terme municipal de Benidorm, elaborat per l'empresa Evren, SLP, amb els mètodes, objectius i fins que s'especifiquen en l'apartat següent:  
  
Objectius del projecte  
Segons la documentació aportada al principi, la finalitat del projecte era realitzar la restauració morfològica de la zona mitjançant l'aportació de residus inerts adequats (RIA) (LER 17 05 04), (LER 20 02 02) procedents dels sobrants dels moviments de terra d'obres realitzades en la zona de Benidorm. L'actuació es gestionaria a l'empara del Decret 200/2004, del Consell de la Generalitat, pel qual es regula la utilització de residus inerts adequats en obres de restauració, condicionament i farciment, o amb finalitats de construcció. A conseqüència d'haver-se començat la sol·licitud d'avaluació ambiental pel procediment simplificat i no ser aplicable l'avaluació per aquest tràmit, va haver de tramitar-se de nou pel procediment ordinari, amb el que va transcórrer un temps durant el qual es va haver de modificar la naturalesa i origen dels materials a utilitzar en la restauració i, per consegüent, variara la normativa aplicable a aquests. El motiu es va deure al fet que els residus inerts adequats (RIA) dels quals es disposava per a restaurar, procedents d'obres d'urbanització, van ser portats a abocador autoritzat aprofitant la conjuntura que es va produir durant aquest lapse, ja que suposava una reducció dels costos econòmics d'aquest sistema de tractament i eliminació de residus. Davant la falta de disponibilitat d'aquests residus es va optar per realitzar la restauració mitjançant el farciment amb materials naturals excavats procedents dels sobrants extrets per a la construcció d'una pista d'atletisme i de l'execució d'un enllaç en el pk 149+600 de la carretera N-332 i connexió amb l'avinguda de la Comunitat Valenciana (Benidorm). Aquestes substàncies estan formades per terres i pedres a les quals se'ls assigna el codi LER (17 05 04) i han de ser reutilitzades -com és el cas- conforme a l'Ordre APM/1007/2017, sobre normes generals de valorització de materials naturals excavats per a la seua utilització en operacions de farciment i obres diferents a aquelles en les quals es van generar. Per a això, de manera prèvia a l'inici de l'activitat, es presentarà a l'òrgan ambiental una comunicació amb la documentació prevista en l'article 5 de la citada ordre, el contingut del qual s'especifica en els a nexes I, II i III d'aquesta.  
  
Així doncs, amb el farciment projectat es compliran els objectius i finalitats que a continuació s'indiquen:  
a) Restaurar la morfologia de l'emplaçament i integrar en l'entorn l'espai degradat per l'activitat extractiva, mitjançant el farciment amb terres i pedres, per a restablir els valors funcionals, ecològics i paisatgístics.  
b) Garantir, amb els treballs de restauració projectats una plena integració de la zona en l'espai natural protegit en el qual se situa, adequant-la als usos futurs.  
c) Desprendre's dels materials sobrants d'excavació de les obres executades pel promotor d'una forma eficaç, econòmicament favorable i adequada a la normativa vigent.  
d) Restituir la propietat dels terrenys a l'Ajuntament.  
  
Tramitació administrativa  
En el Registre General de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural va tindre entrada el 13 de maig de 2020 escrit de l'Ajuntament de Benidorm de 30.04.2020 dirigit a la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental, en el qual sol·licitaven l'inici del procediment de l'avaluació d'impacte ambiental del projecte de restauració i recuperació ambiental de l'antic buit miner denominat la pedrera del Racó de l'Infern (PORN Serra Gelada), i van aportar la documentació convenient.  
Tant la documentació tècnica com els informes municipals presentats per l'òrgan substantiu consideraven que l'actuació requeria una avaluació d'impacte ambiental simplificada. Davant la qual cosa, des d'aquesta subdirecció general, amb data 06.10.2020, es va comunicar a l'ajuntament que, ja que el projecte se situa en l'àmbit del PORN de Serra Gelada, queda subjecte al que es disposa en el Decret 58/2005, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Pla d'ordenació dels recursos naturals de la Serra Gelada. El decret estableix que els projectes de recuperació ambiental o restauració d'antics buits miners s'inclouen en l'epígraf f de l'apartat 3 de l'article 84 del citat decret, apartat que especifica les actuacions que requereixen declaració d'impacte ambiental, és a dir requereixen la tramitació d'una avaluació d'impacte ambiental ordinària, d'acord amb el procediment establit en la secció 1a del capítol II de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental. Per tant, la sol·licitud d'avaluació ambiental simplificada constitueix una incorrecta interpretació del règim d'avaluació d'impacte ambiental aplicable. Per tot això, el tràmit d'avaluació pel procediment simplificat es va donar per desistit i es va iniciar una nova tramitació pel procediment ordinari.  
  
Mitjançant ofici de 29.01.2021 l'òrgan substantiu envia a la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental resolució adoptada per la regidora delegada per la qual es remet, en la seua qualitat d'òrgan ambiental, documentació per a la sol·licitud de la declaració d'impacte ambiental del projecte de restauració i recuperació ambiental de l'antic buit miner denominat pedrera Racó de l'Infern. La documentació té entrada en el registre d'entrada de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica el 17 de febrer de 2021. Aquesta s'acompanya: d'estudi d'impacte ambiental, projecte de llicència ambiental, informació pública del projecte, informe de l'arquitecte municipal, informe del tècnic en ecologia i medi ambient municipal i informe de la tècnica jurídica en urbanisme.  
A conseqüència que no disposa ja de residus inerts adequats (RIA) i poder continuar amb la tramitació, per a justificar davant l'òrgan ambiental l'existència i disponibilitat de farciments òptims per a poder executar el projecte de restauració, amb data 29.06.2022 l'òrgan substantiu aporta nova documentació en la qual justifica la naturalesa, origen i volum dels materials a utilitzar en l'obra.  
Després d'examinar la informació continguda en l'expedient, es considera que aporta elements de judici suficients per a continuar amb el procediment d'avaluació ambiental ordinària.  
  
Informació pública.  
L'Ajuntament de Benidorm va sotmetre a informació pública durant un termini de trenta dies hàbils l'expedient i la documentació tècnica, mitjançant anunci en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 8946 de 06.11.2020. Així mateix, amb data 04.11.2020 l'Ajuntament va publicar en el diari Informació d'Alacant, un anunci en el qual informava l'inici del procediment d'avaluació de l'expedient.  
Segons certificat del secretari general de l'Ajuntament durant el període d'informació pública no s'han presentat al·legacions, i s'ha rebut un suggeriment de la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural de data 06.10.2020, a tindre en compte pel promotor com a criteri de minimització d'impactes en el disseny de rehabilitació.  
  
  
Consultes a administracions i informes rebuts.  
Després de sotmetre a dictamen l'expedient i la documentació del projecte a les administracions afectades s'han rebut els informes següents:  
a) El Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits amb data 15.10.2020 informa favorablement sobre l'afecció del projecte a l'àmbit del Pla d'ordenació dels recursos naturals (PORN) del Parc Natural de la Serra Gelada i a la zona d'especial protecció per als ocells (ZEPA ES0000121), que pertany a Xarxa Natura 2000. Considera que, d'acord amb les mesures correctores previstes no es detecten impactes ambientals que inviabilitzen l'obra prevista en una zona que ja està degradada i que, després de la seua restauració, generarà impactes positius si es compleix amb el Programa de vigilància ambiental.  
b) La Secció Forestal dels serveis territorials de Medi Ambient d'Alacant mitjançant informe de 27.08.2021, considera correcte i apropiat el projecte de restauració, realitzant diverses consideracions sobre la prevenció d'incendis forestals durant la realització dels treballs, així com el sotmetiment durant les labors de restauració a la normativa vigent en aquesta matèria.   
No s'han sol·licitat consultes a altres administracions públiques ja que l'òrgan substantiu, segons informe tècnic de l'arquitecte municipal de data 11.01.2021, no considera procedent recaptar informes de la resta d'administracions recollides en els apartats b, c, i d, de l'art. 37.2 de la Llei 21/1013, d'avaluació ambiental.  
  
Consideracions ambientals  
Característiques del projecte segons la documentació aportada. Actuacions correctores a desenvolupar.  
Les obres se circumscriuen a la cavitat que va generar l'explotació d'una pedrera d'àrids calcaris a Serra Gelada, que amb posterioritat va ser utilitzada per a apilar terres i pedres procedents d'obres d'excavació. Aquest buit té una longitud aproximada de 300 m, una amplària màxima de 90 m i 70 m d'amplària mitjana, i està flanquejada en el seu extrem SE per talussos verticals de 25 a 35 m d'altura. La zona de restauració ocupa una superfície de 31.094m², distribuïts de la següent manera: a) bermes: 5.356m², b) talussos: 7.180m², c) plaça de pedrera 18.557m², i està limitada per les coordenades contingudes en el quadre adjunt. (UTM ETRS 89 fus 30).  
Els treballs de restauració integral es realitzaran amb criteris que restablisquen la funcionalitat d'ecosistema, recuperen el paisatge, canalitzen les aigües pluvials protegint de l'erosió, i realitzen la restauració amb costos assumibles i viables. Tindran una duració de nou mesos, i consistiran en:  
a) Condicionament de l'accés.  
b) Desbrossament de la zona d'obres i arrancada de plantes invasores.  
c) Restauració morfològica del buit de l'antiga pedrera.  
d) Preparació del sòl per a la revegetació.  
e) Construcció d'una xarxa de drenatge en l'àrea d'actuació.  
f) Revegetació.  
  
Es procedirà al condicionament de l'actual accés a la pedrera per a permetre el trànsit segur dels camions de transport dels materials que constituiran el farciment, de la resta de maquinària i del personal. Aquests treballs consistiran a fer els encaixos a la plataforma de l'actual camí existent perquè tinga una amplària mínima de 5 metres, i disposar una capa sobre de 25 cm de llastos artificials compactats al 98% del proctor modificat. Aquesta capa de llast es col·locarà sobre una base de sòl adequat en aquells casos en què, a causa de la irregularitat del terreny, siga necessari establir un farciment sota els llastos per a donar-li al camí una rasant uniforme, tal com queda recollit en els perfils transversals del camí que es recullen en els plans.  
El desbrossament consisteix en la retirada de la vegetació i elements impropis en les zones en les quals es procedirà al farciment del buit miner. També s'inclou l'eliminació dels peus i mates d'espècies invasores que pogueren localitzar-se en la totalitat de l'àrea d'actuació, especialment en la plaça de l'antiga pedrera. Les labors de desbrossament portaran aparellades la retirada de la capa més superficial del terreny, que pot comportar la de la terra vegetal existent, en el seu cas. Els productes vegetals resultants del desbrossament i arrabassament seran triturats i escampats per la zona d'actuació.  
La restauració morfològica de la pedrera es realitzarà mitjançant l'extensió i compactació de terres i pedres procedents dels sobrants dels moviments de terra que es produïsquen en les obres de la construcció d'una pista d'atletisme i d'un enllaç en el pk 149+600 de la carretera N-332 i connexió amb l'avinguda de la Comunitat Valenciana (Benidorm). En el primer cas el sobrant total de terres s'estima que serà de 203.040m³ i en el segon de 139.646m³. Segons el projecte de restauració el volum de farciment necessari és de 176.77m³ pel que els materials procedents d'aquestes dues obres són suficients per a la restauració. Les terres d'aquestes obres que no puguen ser utilitzades en la restauració s'utilitzaran en altres obres de farciment o seran depositats en abocador. Els talussos projectats tindran un pendent de 1V:1H, amb 8 m d'altura i 8 m de berma amb pendents del 3% cap a l'interior instal·lant una cuneta de berma. El farciment del buit de la pedrera es realitzarà mitjançant la construcció de 5 bancs amb les dimensions esmentades, i 40 m d'altura màxima, mentre que el talús existent a l'oest de la pedrera s'estendrà fins a un angle general similar al del farciment del buit de pedrera projectat, generant sobre aquest talús remodelat dos bancs amb una berma intermèdia. El càlcul d'estabilitat de talussos no s'ha realitzat conforme a resultats obtinguts amb assajos fisicomecànics realitzats en laboratori sinó amb paràmetres resistius estimats, basats en els de materials similars. A més, s'ha suposat que la naturalesa del farciment corresponia a residus inerts apropiats (RIA) i no a terres i pedres com serà el cas, i s'ha considerat la inclinació i altura del talús final o resultant i no la dels talussos de banc que la componen. Per tot això, el factor de seguretat obtingut (FS=1,84) ha de considerar-se amb totes les reserves.  
Una vegada finalitzats els treballs de farciment de l'antic buit miner i del front del talús existent a estabilitzar, no resulta eficaç implantar directament qualsevol tipus de coberta vegetal, per presentar un substrat inadequat a causa de les característiques físiques, químiques i biològiques dels materials, ja que la seua escassetat de matèria orgànica i nutrients minven el creixement de plançons o la germinació de llavors. Aquesta situació crea la necessitat de condicionar el terreny com a pas previ i fonamental en l'establiment de la vegetació. Amb aquests treballs es pretenen aconseguir els següents efectes:   
a) incorporar un substrat fèrtil sobre el qual instal·lar la vegetació, per a permetre un correcte desenvolupament de l'arrelament  
b) proporcionar un bon drenatge, reduint la capacitat erosiva de l'aigua  
c) reduir els factors limitants com l'acidesa o alcalinitat i   
d) augmentar el subministrament de nutrients essencials per a les plantes.  
Per això, es farà una aportació de terra vegetal a tota l'àrea d'actuació. Aquesta terra vegetal, en una capa d'una grossària de 20 cm, procedirà de préstecs externs, encara que podria utilitzar-se la procedent dels desbrossaments realitzats en l'àrea d'actuació si reuneix les condicions necessàries.  
El drenatge general de l'àrea afectada s'haurà de refer, donant eixida als escolaments dels talussos i bermes del farciment per a evitar fenòmens d'arrossegament i aixaragallament, disposant a més de dispositius de retenció i control de sediments. Els dispositius de drenatge estaran formats per cunetes de berma, cunetes de guarda, baixants de talús, drenatges principals, i basses de laminació, les especificacions i els càlculs de la qual són recollits en el projecte i en l'estudi d'impacte ambiental.  
La revegetació consistirà en la reintroducció de les espècies adequades, definides a partir de les condicions del mitjà i de l'ús previst després de la restauració. L'objectiu últim és restablir els valors funcionals, ecològics i paisatgístics previs a l'explotació de la pedrera, per a això s'ha previst la introducció d'espècies arbòries i arbustives sobre una base d'herbàcies entapissants. Per a l'elecció de les espècies vegetals a emprar en la restauració, s'han tingut en compte els aspectes següents: a) les característiques ecològiques de l'estació, adequant-se a les condicions edàfiques i fitoclimàtiques de l'àrea d'implantació i identificant els factors que limitaren el correcte desenvolupament de la revegetació i b) la vegetació present en l'àrea d'actuació que mostre una adequada adaptabilitat al mitjà, per a assegurar la supervivència i composició d'un ecosistema dinàmic i autònom.  
Per al disseny de la revegetació es diferencien dues zones diferents amb tractaments diferenciats:  
La zona 1 és l'antiga plaça de la pedrera i les bermes del farciment. En aquesta zona es proposa en el 45% de la seua superfície l'establiment de bosquets arboris de pi, olivera i garrofera per ser les espècies observades en la zona. Per al substrat arbustiu (55% de l'àrea restant) es considera la introducció del romer, l'arç negre i el margalló.  
La zona 2 són els talussos, tant els resultants de la restauració morfològica com el resultant del talús de farciment ja existent remodelat. Ací es planteja la introducció de pi i olivera en el 30% de l'àrea, perquè el seu ràpid creixement afavorirà l'efecte d'amortiment visual pretés amb la instal·lació de la vegetació. En el 70% de la zona, l'estrat arbustiu estarà format per romer, llentiscle i arç negre.  
En conseqüència, la densitat prevista en tots dos tractaments, considerant tant les espècies arbòries com les arbustives, és de 2.000 peus/ha per a cadascuna. Per a l'establiment d'una base herbàcia s'ha previst l'execució de sembres en la zona 1 i hidrosembres en la zona 2. La sembra serà manual o mecanitzada a eixams. Anirà acompanyada de l'addició d'abonament químic mineral tipus NKP 8-24-8 i de l'estés d'una capa de mulch orgànic de fenc o palla picada, en dosis basades en recomanacions tècniques i en els resultats obtinguts en restauracions similars. La hidrosembra es desenvoluparà en dues fases: en la primera, les llavors aniran acompanyades de l'addició d'una mescla de mulch, abonaments orgànics, químics, estabilitzant orgànic i àcids húmics-fulvics, i en la segona es procedirà al cobriment de l'anterior mitjançant una mescla de mulch i estabilitzants orgànics.  
L'execució de les plantacions arbòries i arbustives s'haurà de realitzar de manera que les superfícies revegetades adopten una aparença el més semblant possible a com es troben en les àrees naturals no antropitzades, mantenint l'estratificació corresponent a la vegetació natural pròpia d'aquesta mena d'ambients. Per això, els exemplars hauran d'agrupar-se formant grups o bosquets discontinus i diversos que permeten la creació de buits i corredors entre aquests, però sense deixar de mantindre una certa continuïtat. Així doncs, per a naturalitzar la revegetació i dotar-la d'heterogeneïtat, la plantació en l'antiga plaça de pedrera i bermes es dissenyarà en bosquets irregulars d'arbòries de 10-100 exemplars/bosquet, entre els quals es plantaran les arbustives, per a una densitat d'arbòries de 900 peus/ha i d'arbustives de 1.100 peus/ha. En els talussos, s'introdueix una densitat d'arbòries una mica menor (600 peus/ha), augmentant amb això la introducció d'arbustives per a afavorir la seua ràpida instal·lació i en conseqüència la subjecció dels talussos, a raó de 1.400 peus/ha, que es distribuiran formant bosquets.  
Per a assegurar l'èxit de la restauració s'ha tingut en compte l'adequada preparació del terreny i la selecció de les espècies vegetals més idònies, així com l'ús de la tècnica d'implantació que millor s'adapte a les característiques de la zona a revegetar i a l'estació de l'any en què aquesta es desenvolupe. Tenint en compte les dades pluviomètriques de la zona, l'època ideal per a realitzar tant les sembres com les plantacions és la tardor (mes d'octubre), i es pot realitzar també les sembres al començament de la primavera (març). A més, per a garantir l'establiment i manteniment de la coberta vegetal instal·lada, es preveuen una sèrie d'operacions bàsiques de manteniment que consistiran en regs i reposició de falles. Els regs es realitzaran durant els dos primers anys, corresponent al període de garantia i consistiran en un reg de plantació, 6 regs més posteriors a la plantació en el primer any, i 3 regs en el segon any. En cada reg s'emprarà un volum d'aigua de 5 litres/peu per unitat de plantació en alvèol forestal. Els regs postplantació seran efectuats entre els mesos de març i octubre. Durant l'estiu següent a la plantació s'haurà de comprovar l'existència d'arbres o arbusts secs per qualsevol causa, havent-se de reposar el 100% de les falles produïdes.  
  
  
Emplaçament del projecte. Entorn ambiental  
La pedrera a restaurar se situa en el paratge del Racó de l'infern-Cova de l'infern, que confronta amb el nucli urbà del municipi de Benidorm. L'accés es realitza des de la rotonda en la qual conflueixen els carrers Viena, Oslo, Londres i París del municipi. Des de l'extrem sud-est d'aquesta rotonda parteix un camí sense asfaltar, pel qual després de recórrer 280m s'arriba al buit de la pedrera. Les coordenades aproximades del punt mitjà de l'emplaçament són: UTM (ETRS89) X=753.083, I=4.269.195, Z=92,2 m.  
L'àrea d'actuació se situa al peu del vessant sud occidental de la Serra Gelada. Aquesta serra s'estén de forma longitudinal amb direcció NE-SE al llarg de 6.000m, amb una amplària màxima de 1.500m. El massís rocós arriba al 435msnm d'altura màxima, i la seua base es troba entre 50 i 100msnm. Limita a l'est amb el mar Mediterrani mitjançant abruptes penya-segats rocosos modelats per la mar, i a l'oest presenta pendents moderats que desemboquen en el Pla de Benidorm mitjançant un peu de muntanya d'inclinació suau. Es tracta d'un aflorament monoclinal d'una alternança de calcàries i alguns nivells margosos del cretaci inferior inclinades 30é cap al NW.  
És una zona antropitzada per la presència de l'antiga pedrera i farciments, la qual cosa introdueix formes artificials en el sector mentre que els voltants no alterats estan formats per un relleu abrupte amb llits molt encaixonats. La pedrera s'inclou dins del paisatge de rellevància regional PRR-26 litoral de la Marina. La visibilitat de l'emplaçament des de zones molt freqüentades es redueix al mirador de la Creu que se situa en posició dominant sobre el territori. Des del mateix nucli urbà de Benidorm i els principals accessos a aquest la visibilitat és nul·la a causa de l'orografia del lloc.  
El clima d'aquest sector és típicament mediterrani, caracteritzat per hiverns suaus i estius calorosos, amb temperatures mitjanes anuals de 19°; la temperatura mensual mitjana varia entre els 23,1 °C del mes d'agost i els 10 °C del mes de desembre. Quant a les precipitacions, s'observa un màxim absolut a la fi d'estiu i un màxim relatiu a la primavera, amb una intensa evapotranspiració en l'època estival que indica falta d'aigua a l'estiu i que es tracta d'un clima semiàrid. La precipitació mitjana anual és de 350mm, i té una distribució molt irregular amb dos màxims de precipitació: un relatiu a la primavera i un altre absolut a principis de tardor. La proximitat a la mar ocasiona que aquest regule la seua temperatura i deixe sentir la influència de vents locals mar-terra (brisa) i terra-mar (terral).  
En la zona d'obres, el sòl va ser retirat a l'inici de les labors d'explotació minera i durant els farciments que es van realitzar en la zona, per la qual cosa en l'actualitat no existeix sòl com a tal. La descripció que segueix es refereix als sòls presents en les zones no antropitzades adjacents. En aquestes s'observen sòls pertanyents a l'ordre dels Entisols. Aquest ordre es caracteritza per la presència d'un horitzó òcric superficial, que descansa directament sobre l'horitzó C (roca mare). Els sòls presents són en general poc evolucionats formats sota un règim d'humitat xeric amb escassa alteració química, predominant la seua meteorització física i les seues característiques depenen en gran part de les del seu material d'origen, i es pot observar una clara relació entre la roca mare i el tipus de sòl.  
La vegetació potencial de l'àrea està representada pels coscollars litorals en els quals destaquen com a elements dominants la coscolla (Quercus coccifera) i el margalló (Chamaerops humilis), acompanyats de la trompetera (Ephedra fragilis), el ginestó (Osyris quadripartita), el llentiscle (Pistacia lentiscus), la sarsa (Smilax aspera), la rogeta (Rossa pelegrina) i retalls de diverses espècies de esparraguera (Asparagus spp.). Als voltants de la zona d'obra observa una vegetació de matoll amb pins. Està constituïda fonamentalment per l'associació Chamaeropideto-Rhamnetum, o espinar alacantí (sèrie termomediterrània murciana-d'Almeria semiàrida) poc densa, constituïda per les següents espècies: pi blanc, margalló, arç negre, garrofera, trompera, esparraguera, olivera silvestre, llentiscle, i ginestó. En la pròpia zona d'obra s'observen alguns peus dispersos de pins i peus i mates d'espècies invasores.  
  
La comunitat faunística que destaca en la zona d'estudi és la pertanyent a la fauna present en zones de matoll, zones naturals degradades i amb bosquets dispersos de pinedes. En aquests moments la zona del projecte només és visitada de manera temporal i esporàdica per la fauna, ja que no existeix sòl i la vegetació és escassa, ja que la biocenosi existent va ser eliminada quan va començar l'explotació de la pedrera. No s'ha detectat la nidificació d'espècies que atorguen valor a la ZEPA existent, ni s'observa la presència freqüent d'aquestes.  
Se situa a 120 metres del límit del LIC Serra Gelada i litoral de la Marina Baixa i dins de la ZEPA Illots de Benidorm i Serra Gelada i del Parc Natural de Serra Gelada, el límit del qual coincideix amb la ZEPA citada, encara que la part de la parcel·la cadastral més pròxima al nucli urbà se situa fora de les figures de protecció. La major part de la parcel·la està classificada com a sòl no urbanitzable protegit (zona rural protegida municipal) i la resta, que correspon al sector més pròxim al nucli urbà on se situa el camí d'accés, com a sòl no urbanitzable comú (zona rural comuna, mentre que una xicoteta franja a l'oest i en l'extrem NW, com a zona urbanitzada residencial. La zona d'actuació abasta únicament a sòl no urbanitzable protegit i a sòl no urbanitzable comú. El camí d'accés al buit miner i el sector nord d'aquest està classificat com a terreny forestal, mentre que la resta està a menys de 500m de zona forestal pel que es considera com a zona d'influència forestal segons la Llei 3/1993, de 9 de desembre, forestal de la Comunitat Valenciana.  
  
  
Característiques del potencial impacte. Controls per a verificar la seua correcció.  
El buit de la pedrera forma un paisatge antropitzat de baixa qualitat. La restauració de la pedrera permetrà la integració paisatgística i visual de l'antic buit miner en el paisatge d'elevada qualitat dels voltants. Cal tindre en compte que la restauració pretén l'emplenament del buit miner per a restablir la morfologia original a la zona d'explotació. El projecte no afecta la integritat territorial dels espais de la xarxa natura 2000 indicats amb anterioritat ja que després de la restauració els usos seran similars als previstos en els altres terrenys que formen part de la ZEPA. D'altra banda, la restauració evitarà que les espècies invasores presents en el buit de la pedrera puguen envair els espais de la xarxa natura 2000 i que la zona recupere les condicions necessàries perquè tant la vegetació autòctona com la fauna present en els espais de la xarxa natura puguen recolonitzar la zona integrant-se l'àrea plenament en aquestes zones. No es coneix l'existència de plans, programes o projectes en vigor que pogueren tindre efectes acumulatius respecte al projecte avaluat, excepte els de gestió dels espais naturals.  
  
Els efectes contaminants de l'actuació es limiten a la circulació de camions i a l'ús de maquinària, la qual cosa provoca un increment de partícules sòlides en suspensió a conseqüència de l'abocament i extensió de terres, de l'emissió de gasos de combustió i de sorolls, amb un efecte temporal de nou mesos i d'escassa rellevància ambiental. El risc d'accidents queda regulat per les normes laborals i de seguretat, que competeixen a l'òrgan substantiu, sent poc probable que puguen arribar a tindre efectes ambientals de consideració.  
Per a verificar per mitjà d'indicadors, l'efectivitat de les mesures proposades i poder modificar-les o ampliar-les en cas que no s'aconseguisca el grau de correcció desitjat, s'ha definit un Pla de vigilància ambiental al compliment del qual s'ha compromés el promotor mitjançant la presentació d'un informe anual. Tots els controls considerats es registraran per escrit mitjançant actes que donaran lloc a un informe anual. El Programa de vigilància ambiental contempla, entre altres controls:  
a) Sobre mesures correctores generals: evitar afeccions fora del límit d'actuació.  
b) En relació amb emissions a l'atmosfera: conéixer i controlar les emissions de pols i el seu possible efecte sobre la vegetació, cobriment de més d'un 50% de la superfície foliar de les plantes, minimitzar emissions a l'atmosfera dels motors i controlar la contaminació acústica.  
c) Relatiu als recursos naturals: controlar l'aparició de processos erosius i garantir l'ús de recursos naturals autoritzats.  
d) Sobre el control de la contaminació en sòl i aigua: evitar la contaminació del sòl i de l'aigua i impedir la càrrega elevada de sòlids en suspensió en aigües pluvials d'escolament.  
e) Pel que respecta a riscos sobre les persones: garantir la seua seguretat i assegurar la prevenció i evitant els incendis forestals.  
f) Sobre la vegetació: comprovar la correcta implantació de les espècies vegetals utilitzades en revegetacions i l'execució de la resta de mesures previstes en el PRI.  
Per tant, es considera que sempre que es complisca amb el que es detalla en el Projecte de restauració, especialment amb les mesures correctores previstes i amb el contemplat en el Programa de vigilància ambiental, no es produiran impactes ambientals que invaliden l'obra prevista en una zona que ja està degradada, i que la restauració, generarà impactes positius que milloraran les condicions ambientals actuals i recuperaran l'emplaçament integrant-lo en l'entorn.  
  
Consideracions jurídiques  
El Projecte de restauració de l'antic buit miner denominat pedrera Racó de l'Infern, és un supòsit contemplat en el Decret 58/2005, d'11 de març, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Pla d'ordenació dels recursos naturals de la Serra Gelada i la seua zona litoral, que en l'apartat 3, epígraf f) del seu article 84 estableix que els projectes de recuperació ambiental o restauració d'antics buits miners se sotmetran a declaració d'impacte ambiental.  
Per això, en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en la secció 1a, capítol II del títol 2 de la de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i en les altres disposicions que li són aplicables.  
L'article 13 del Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
Per tot el que s'hi ha exposat, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, fent ús de les atribucions que tinc resolc  
  
Primer  
Estimar acceptable, als sols efectes ambientals i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicable, l'execució del projecte de restauració de l'antic buit miner denominat pedrera del Racó de l'Infern, en el terme municipal de Benidorm (Alacant), promogut per Villaviñas, SLU (tm grup immobiliari), a realitzar en el polígon 13, parcel·la 15 del citat municipi, ja que tindrà efectes positius sobre el medi ambient, ja que l'actuació retornarà al seu estat inicial una àrea degradada, i la integrarà en l'entorn.  
  
Tot això, sempre que s'ajuste a la documentació que hi ha en l'expedient, a les previsions del projecte i del document ambiental i als termes d'aquest informe, en particular:  
1r) S'haurà d'estar al resultat del que es disposa en els informes a recaptar de la Direcció General de Cultura i Patrimoni sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural d'acord amb l'article 11 de la Llei4/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià, així com del de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer sobre l'afecció del projecte a domini públic hidràulic o a les seues zones de servitud i policia, en relació amb la incidència en el règim de corrents i disponibilitat de recursos hídrics.  
2n) Atés que una part de la superfície de l'obra se situa dins de zona forestal, i la resta dins de zona d'influència forestal, el promotor i el director de l'obra hauran de tindre en compte l'aplicació del Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció de riscos forestals a observar en l'execució de les obres i treballs que es desenvolupen en terreny forestal o en els seus voltants. A més, en aquest cas, se seguiran especialment les normes recollides en la resolució de 25 d'abril de 2007, del conseller de Territori i habitatge, per la qual s'aprova el Pla de prevenció d'incendis forestals del Parc Natural de la Serra Gelada (Diari Oficial Generalita Valenciana núm. 5563, de 25.07.2007), així com la resolució 1 de desembre de 2021, de la consellera d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, per la qual s'aprova la revisió del Pla de prevenció d'incendis forestals del Parc Natural de la Serra Gelada. (Diari Oficial Generalitat Valenciana núm. 9255 de 13.01.2022).  
3r) S'haurà de complir el punt 2 del requeriment de data 06.10.2020 de la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental: «en l'examen d'alternatives de disseny de la morfologia final es tindrà en compte l'estat actual dels terrenys i el manteniment d'àrees que es troben estabilitzades i amb un bon estat de regeneració de la vegetació i control de l'erosió. L'altura (8 metres) i pendent (100% 1H:1V) dels talussos haurà de reduir-se per a garantir l'estabilitat del farciment i l'èxit de revegetació».  
4t) Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, o bé la constatació d'algun impacte no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de comunicar-se a l'òrgan ambiental competent, que establirà, si escau, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
5é) Les accions incloses en el Programa de vigilància i seguiment ambiental hauran de documentar-se, a l'efecte d'acreditar l'adopció i execució de les mesurespreventives i correctores proposades i la comprovació de la seua eficàcia.La documentació estarà a la disposició de les autoritats competents.  
En els termes previstos en l'article 43 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, aquesta declaració d'impacte ambiental perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera començat l'execució del projecte en el termini de quatre anys. A aquest efecte, el promotor notificarà a l'òrgan ambiental el començament de les obres.  
  
Segon  
De conformitat amb el que es preveu en l'article 41 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
a) Ordenar la publicació d'aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, així com en la seu electrònica.  
b) Aquesta declaració d'impacte ambiental no serà objecte de recurs sense perjudici dels quals, si escau correspon en via administrativa i judicial contra l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu haurà de tindre degudament en compte, en el procediment d'autorització del projecte, l'avaluació d'impacte ambiental efectuada, atesos els criteris establits en l'article 42 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, referits tant al contingut de l'autorització com a la publicitat de la decisió.  
  
València, 7 de novembre de 2022.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.