Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 4363, del 23-10-2002 (2002/11020)

RESOLUCIÓ d'11 d'octubre de 2002, de la directora general de Planificació i Gestió del Medi, de la Conselleria de Medi Ambient, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   4363

Data del DOGV
:   23-10-2002

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2002/11504


Data del document
:   11-10-2002

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Peníscola
    * impacte ambiental
    * vigilància del medi ambient
    * reglament intern

RESOLUCIÓ d'11 d'octubre de 2002, de la directora general de Planificació i Gestió del Medi, de la Conselleria de Medi Ambient, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. [2002/Q11226]
  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1.302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1.131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental
  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En virtut d'això, he resolt:
  
Article únic
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent als expedients 103/02-AIA i 155/02-AIA, que segons el reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.
  
València, 11 d'octubre de 2002.- La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Paloma Gómez Ossorio.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 103/7011-AIF
  
Promotor: Piscícola de Peñíscola, SL
  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació
  
Objecte del projecte: Granja marina per a daurada i llobarro
  
Localització: Enfront de la costa de Peñíscola
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de les construccions o de l'activitat del projecte.
  
El present projecte de granja marina té com a objectiu obtenir una producció anual de 2.200 tones de daurada i llobarro aptes per a la venda, mitjançant l'engreixament d'alevins de 10 i 15 grams amb pinsos compostos aportats amb canó llançador sobre la superfície total de les gàbies en règim intensiu.
  
La duració del cicle productiu, és a dir fins que s'inicia la retirada de cada espècie per a la venda, oscil·la al voltant d'uns 16 mesos per a la daurada i de 27 mesos per al llobarro. Aquest cicle comença amb una fase de preengreixament dels alevins, d'uns cinc mesos; finalitzada aquesta etapa, el cultiu es traspassa a les gàbies d'engreixament on romandran el temps adequat a cada espècie fins a aconseguir els pesos i les talles comercials; les gàbies de preengreixament lliures es tornen a ocupar amb una nova remesa d'alevins que inicien un segon cicle.
  
La instal·lació de la granja marina consistirà en:
  
- Col·locar 24 gàbies d'engreixament formant dos grups de dotze gàbies en files de sis, que té cada una 25 metres de diàmetre i 12 metres de profunditat útils, les gàbies emprades en la fase de preengreixament són de 8 metres de profunditat. S'obté un volum adequat per a la producció pretesa (5.890 m³ les d'engreixament i 3.927 m³ les de preengreixament).
  
En la construcció de les gàbies s'empren unes estructures flotants circulars de polietilé i d'aquestes pengen les xarxes que contindran els peixos que s'han d'engreixar. Al llarg del cultiu s'usaran xarxes de quatre tipus diferents de llum de malla segons la grandària del peix, així en la fase de preengreixament s'emprarà la malla més xicoteta. Les xarxes es tensen per a adoptar una forma cilíndrica natural.
  
- Una estructura sustentadora de les gàbies, per mitjà d'un entramat de cables mixts units amb grillons i que servixen de punts d'amarrament de les gàbies i de transmetre la flotabilitat de les boies a l'entramat per a fer-la independent de les gàbies.
  
- Un sistema d'ancoratges que forma una estructura conjunta amb l'entramat sustentador. Cada fixació al fons marí que s'uneix a l'estructura sustentadora està formada per: una estatja unida a 20 metres de cadena que s'uneix a un mort de 5 tones, aquest s'uneix amb una cadena de cinc metres a un altre mort de 5 tones i finalment s'uneix per mitjà d'una altra cadena a una àncora de 800 quilograms. S'ubicaran 128 unitats d'estos blocs de formigó de 5 tones que són soterrats en el fons (amb una base d'1,96 m²/u).
  
- I l'abalisament perimetral del polígon (4 boies, cadenes i 4 morts de 3,5 t/u).
  
L'àrea de concessió sol·licitada per a instal·lar aquestes 24 gàbies, un rectangle de 643 x 460 metres (295.780 m² de superfície del fons marí), se situa a profunditats entre 28 i 30 metres enfront de la platja Nord del municipi de Peñíscola, distant unes 5 milles del port de Peñíscola i unes 3 milles (5,56 km) de la línia de costa.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
La documentació formada pel projecte tècnic, el projecte d'abalisament, l'estudi d'impacte ambiental i els resultats del tràmit de la informació pública, ha sigut remesa pel Servici Territorial d'Agricultura, Pesca i Alimentació de Castelló.
  
Segons el certificat del cap de la Secció de Pesca del Servici Territorial d'Agricultura, Pesca i Alimentació del 22 de febrer de 2002, la documentació ha sigut sotmesa a informació pública per mitjà d'un anunci publicat en el Butlletí Oficial de la Província de Castelló (BOP) número 144, de data 1 de desembre del 2001, i finalitzat el període d'informació no s'hi han presentat al·legacions.
  
2. Peticions de documentació complementària i informes sectorials.
  
S'ha efectuat consulta al Servici de Qualitat d'Aigües de la Direcció General d'Educació i Qualitat Ambiental d'aquesta conselleria.
  
Informes sectorials
  
En l'informe emés pel Servici de Qualitat d'Aigües es dóna a conéixer:
  
- Els possibles efectes negatius en la qualitat de les aigües litorals i el sediment derivats de l'activitat piscícola, tals com l'augment de la terbolesa i dels nivells de nutrients (eutrofització), els dos originats per l'alimentació artificial i per les defecacions dels peixos. També caldrà tenir en compte el possible ús de productes antibacterians o fungicides utilitzats en el cas de presentar-se algun tipus de malaltia; estos productes poden causar dany a la població fitoplanctònica de la zona i alterar l'equilibri biològic de les aigües.
  
- Respecte a l'emplaçament de la granja marina, la ubicació es preveu enfront de la costa de Peñíscola, a profunditats de 28 a 30 metres, distant 5 milles (9,26 km) del port de Peñíscola i unes 3 milles (5,56 km) de la línia de costa.
  
- En les seues proximitats hi ha zones de bany de qualitat òptima que podrien ser afectades per l'activitat, la platja Nord de Peñíscola i les platges de la Caracola i Morrongo de Benicarló.
  
- Encara que en l'estudi d'impacte ambiental està previst el pla de vigilància ambiental, es recomana que s'establisca el que es descriu a continuació.
  
1. Es realitzaran les determinacions següents:
  
a) En aigües, amb periodicitat mensual
  
- Temperatura (mesurada in situ).
  
- Transparència (disc de Secchi).
  
- pH.
  
- Sèston o matèria particulada en suspensió.
  
- Oxigen dissolt (mesurat in situ).
  
- Nitrogen total (mg/l).
  
- Fòsfor total (mg/l).
  
- Clorofil·la a, índex de Margalef.
  
- Coliformes fecals i estreptococs fecals.
  
b) En sediments, amb periodicitat anual.
  
- Nitrogen total (mg/l).
  
- Fòsfor total (mg/l).
  
- Matèria orgànica % (per incineració a 4500C).
  
- Potencial redox mV (en 20?).
  
- Beggiatoa spp.
  
2. La caracterització biològica dels fons afectats, haurà de ser anual, avaluant la composició i l'estructura biològica del fons marí i realitzant l'avaluació ecològica, en l'àrea de la instal·lació i les seues zones d'influència.
  
3. Identificació i recompte d'espècies fitoplanctòniques, amb una periodicitat mínima anual, preferiblement pel maig.
  
4. S'informarà sobre la quantitat i el moment en què s'apliquen productes químics (antifouling) i antibiòtics utilitzats en tractaments sanitaris per als peixos, per a veure la possible repercussió en el medi.
  
5. Anualment es realitzarà un inventari de grans invertebrats i peixos.
  
6. Fragilitat de les gàbies. Davant de períodes de tempestats, vent i onatge o accidents l'empresa haurà de tenir preparats els mitjans necessaris per a arreplegar les gàbies i els aparells per evitar que puguen ser arrossegats a zones de la costa o que queden a la deriva; s'establirà especial atenció en la temporada de bany.
  
- En el cas que siga autoritzat el projecte, s'haurà d'incloure en l'esmentada autorització l'obligació de remetre els resultats del pla de vigilància a la Direcció General d'Educació i Qualitat Ambiental trimestralment, per a avaluar els resultats i controlar la seua possible incidència en la qualitat de les aigües litorals.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat.
  
En la descripció de l'entorn, continguda en l'estudi d'impacte ambiental (EIA), es presenten els resultats aportats de les prospeccions (quatre videotranssectes) efectuades al juny del 2001 i de les mostres sedimentològiques i hidrogràfiques obtingudes el 28 de juny del 2001 per conéixer la situació ambiental prèvia al projecte.
  
De la descripció realitzada del medi afectat s'extrau com a elements del medi rellevants de manifestar la influència de l'activitat projectada: la qualitat de les aigües i el fons marí.
  
En l'EIA es determina, davant dels resultats de l'anàlisi realitzada en mostres d'aigües preses a 0, ?10 i ?20 metres, en l'àrea prevista per a situar la instal·lació:
  
- Que és detectada la característica estratificació tèrmica estival de la columna d'aigua, amb una diferència de 4ºC entre superfície i fons; aquesta situació es mantindrà fins que arriben els temporals de tardor, la turbulència dels quals restablirà l'homogeneïtzació vertical de l'aigua. Aquesta homotèrmia permetrà el trasbals de matèria i energia entre la superfície i el fons, la qual cosa desencadenarà els processos productius marins.
  
- La quantitat detectada de nutrients i de clorofil·la a és escassa, i a ?20 metres es dóna la major taxa de nutrients. Això és conforme, donat el període de mostratge, amb l'efecte barrera de l'estratificació, el qual impedeix que les sals nutritives existents en el fons arriben a les capes il·luminades superficials.
  
- Respecte als resultats fitoplanctònics, el màxim cel·lular observat és a 10 metres de profunditat, i un poc menys a 20 metres; sent els grups taxonòmics predominants els dinoflagel·lats i diatomees, en orde de participació d'espècies identificades, i en ambdues profunditats coincideix l'índex de diversitat que és superior a l'obtingut en superfície. En canvi, en superfície és el dels flagel·lats (engloba diverses espècies sense diferenciar) el que participa amb major proporció (52,6%) respecte a la resta dels grups fitoplanctònics, coincidint a aquest nivell la màxima concentració de clorofil·la amb el menor índex de Margalef (D430/D663) i la diversitat.
  
- L'índex de Margalef obtingut en les tres profunditats marca condicions d'oligotròfia.
  
En l'EIA es descriuen les comunitats bentòniques de la zona estudiada que abraça des de la cota 0 fins a la ?35 metres i es representa la seua distribució en la carta bionòmica.
  
En aquest apartat es dóna a conéixer l'estat prou degradat que presenta la zona; així, de les comunitats de major valor ecològic del pis infralitoral, com són les praderies de fanerògames, únicament es troben de forma dispersa, en una franja d'arenes fines entre els ?8 i ?12 metres, les de Cymodocea nodosa. La resta de la biocenosi determinada (fins a ?35 m) correspon a un substrat enfangat, i es troben àmpliament esteses en franges: la biocenosi d'arenes fangoses que ocupa una franja de 1.800 metres d'ampla fins a ?15 metres i límit inferior del pis infralitoral, la biocenosi de detrític coster en la fàcies enfangada que abraça d'1,4 a 2,6 quilòmetres d'ampla fins als 18-20 metres de profunditat i a continuació amb 5,5 quilòmetres d'ampla la biocenosi de transició d'arenes fangoses/fangs terrígens.
  
En les profunditats que s'instal·larà la granja, entre 28 i 30 metres, la biocenosi existent que es veurà afectada pel desenvolupament de l'activitat projectada correspon a la biocenosi de transició d'arenes fangoses/fangs terrígens.
  
El lloc de situació de la granja es considera prou allunyat com per a no alterar les praderies de Cymodocea nodosa que es troben a uns 6.300 metres; i quant al detrític, que es presenta en la seua fàcies degradada per enfangament, se situa també allunyat a més de 3.000 metres del cultiu.
  
Aquesta elecció d'ubicació es considera, igualment, que no afectarà la capacitat del transport litoral. El corrent coster que existeix en la zona és de direcció NE-SO (de 0,1 a 0,5 m/s) i aquesta pot veure's afectada per fenòmens locals (vents), així amb vent del SE la corrent pren direcció NW.
  
Amb relació al lloc d'ubicació de la granja, aquesta es trobarà a una distància d'uns 8,7 quilòmetres al NE del límit inferior (a ?20 m) de la reserva marina que el Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals de la Serra d'Irta, aprovat pel Govern Valencià, per mitjà de Decret 78/2001, de 2 d'abril, inclou en el sector marí caracteritzat per la seua gran biodiversitat i la presència de praderies submarines de Posidonia oceanica i d'esculls de vermètids
  
Segons els resultats de l'estudi del sediment en l'àrea elegida per a la instal·lació, aquest presenta una considerable participació de fang (4,6% de mitja) i una taxa de matèria orgànica considerable (7% de mitja) la qual cosa indica una degradació ambiental en el fons estudiat. En relació amb aquesta matèria orgànica els valors del potencial redox són netament reductors, propis d'ambients alterats.
  
2. Identificació i valoració dels impactes.
  
En l'estudi d'impacte ambiental es realitza una valoració qualitativa dels impactes identificats. No es detecta cap impacte crític, encara que són rellevants de causar impactes severs en el medi els residus generats en la pròpia activitat.
  
L'impacte més significatiu que produix l'activitat prové de la gran quantitat de rebuigs (excrements, pseudoexcrements i pinso no consumit) que es transmeten al medi. Aquestes aportacions són causa d'alteracions en el medi bentònic, al mateix temps que alliberen nutrients a la columna d'aigua amb efectes immediats de fertilització, la qual cosa afavoreix fenòmens d'autopol·lució (eutròfia, terbolesa, proliferació planctònica, disminució de la diversitat i del grau d'estructuració del plàncton).
  
S'estima la zona influïda per la piscifactoria, a partir de la modelització de la sedimentació de les partícules atenent la velocitat de sedimentació del pinso i excrements (models empírics), i els corrents per a la zona obtinguts de diversos estudis. Les conclusions obtingudes, amb màximes distàncies per a corrents de components NE i N, i amb menor afecció espacial pels corrents del W, S i SE, són:
  
- Existiran zones de màxima deposició de partícules en la mateixa base de les gàbies flotants on sedimentarà la major part de les partícules i sobretot del pinso. La major part de la dissolució de les partícules abocades, encara que part s'alliberarien en la columna d'aigua, es produirà en el fons que al costat de les grans quantitats d'aquesta matèria orgànica es consumirà oxigen i generarà fenòmens d'anòxia. Aquestes zones corresponen a biocenosi de fangs terrígens i arenes fangoses de poca rellevància ecològica i escàs potencial pesquer.
  
- Zones afectades en menor grau per la deposició, seran zones annexes a l'anterior, l'escala espacial de la qual s'estima en un centenar de metres. La quantitat de material acumulat no serà tan acusada i, en conseqüència, no es generaran fenòmens d'anòxia; això incrementarà la biomassa de la infauna i els seus depredadors. Les biocenosis afectades són també els fangs terrígens i les arenes fangoses.
  
- Zones afectades per la dispersió de nutrients alliberats en la columna d'aigua, la seua escala espacial és de diversos centenars de metres. Açò induix fenòmens d'eutròfia, proliferacions en el plàncton i terbolesa, que afecten tant el plàncton (pèrdua de diversitat i estructura) com al bentos (substitució d'espècies fotòfiles per esciàfiles).
  
Un altre element residual aportat al medi són els medicaments que se subministren als peixos amb funcions terapèutiques i profilàctiques. El caràcter antimitòtic dels fàrmacs emprats pot causar mortalitats importants en els organismes planctònics. Es considera que l'impacte ocasionat serà negatiu d'escassa magnitud, temporal i recuperable, a causa de l'ús d'estos fàrmacs de manera restringida en els pinsos.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.
  
1. Com a mesures correctores propostes a fi de reduir la intensitat de l'impacte i procurar que el resultat final siga admissible en el medi, es defineixen les següents:
  
- Optimació de la dosificació del pinso subministrat ?es recomana usar el pinso normal?, adaptant-lo contínuament a les necessitats del cultiu, per a evitar la pèrdua de pinso no aprofitat i obtenir la major rendibilitat pinso/producció.
  
- El subministrament de les substàncies antibiòtiques als peixos engabiats s'aportarà amb el pinso, excloent els mètodes per bany en solució d'aquestes, ja que d'aquesta forma arribaria al medi marí de forma directa. L'aplicació de les substàncies medicamentoses serà d'acord al que estableix la normativa comunitària i estatal (directives del Consell 91/67/CEE i 93/53/CEE, Reial Decret 109/1995, Reial Decret 157/1995 i Reial Decret 1.749/1998). La manipulació d'aquestes serà per personal específicament format per a aquesta tasca. I l'emmagatzemament d'estos productes s'efectuarà d'acord a la normativa aplicable.
  
- En la zona de màxima deposició de matèria orgànica, es recomana efectuar dragatges periòdics del sediment a fi d'evitar acumulacions de matèria orgànica en aquesta. El dragatge es realitzarà mitjançant mànegues de succió i es durà a terme almenys una vegada a l'any segons els resultats (contingut en matèria orgànica) del pla de seguiment ambiental de l'activitat.
  
El material dragatge es podrà abocar en zones situades a major profunditat, amb la precaució d'anar tirant-lo gradualment al llarg d'un recorregut i no en un únic enclavament. Aquest tipus d'abocament haurà de disposar de l'autorització administrativa pertinent i s'evitarà en aquells fons on puguen veure's afectades biocenosis d'interés conservacionista, com és el detrític i el coral·ligen.
  
- Per a minimitzar els residus sota les gàbies. La introducció d'elements durs (roques, pedres, elements d'ancoratge, estructures sustentadores) contribuirà a diversificar i estructurar l'ecosistema, permetent l'assentament d'organismes filtrants capaços d'aprofitar aquest subministrament de matèria.
  
La proposta en l'EIA d'introduir organismes filtrants (bivalves) per a les zones afectades en menor grau per la deposició i les afectades per l'alliberament de nutrients (amb increment de la terbolesa), no es considera apropiada, ja que seria una actuació fora del polígon de concessió que comportaria precisar-la i veure la seua repercussió en el medi.
  
És considerat adequat aplicar com a mesura correctora la indicació realitzada en l'EIA sobre factors crítics que cal tenir en compte, consistent a limitar al màxim l'aportació de nutrients al medi quan de la vigilància ambiental efectuada en les zones a escala espacial gran i mitja s'obtinguen taxes d'oxigen inferiors a 7 mg/l i índexs (D430/D665) inferiors o iguals a 2,4; i fins i tot optar per reduir aquestes aportacions si persisteix aquesta situació, és a dir, disminuint la producció ja que en el projecte tècnic es preveu 1000 t de producció més que en l'EIA.
  
2. Programa de vigilància ambiental.
  
Com bé es diu en l'EIA, «el pla de vigilància ambiental ha de ser aplicat en les tres escales espacials que s'han diferenciat amb possibles alteracions derivades de la dispersió i deposició dels residus abocaments al medi des de la piscifactoria i, desenrotllar-se el vector de major incidència en la difusió dels residus, segons la direcció dels corrents que en aquest cas són les del NE i N».
  
De tots els enclavaments o estacions de mostratge que es prefixen per al seguiment ambiental a les tres escales espacials, a més d'un enclavament control situat en una zona no afectada per les activitats piscícoles, es faran coincidir, almenys dues estacions per a l'escala espacial gran, amb els transsectes número 1 i 3.
  
Els paràmetres que s'hauran de controlar en aquestes estacions correspondran amb els indicats pel Servici de Qualitat d'Aigües en el seu informe per a tot el pla de seguiment ambiental, incloent-se la determinació del corrent en cada una de les profunditats de cada estació de mostratge:
  
a) En la columna d'aigua es determinarà amb periodicitat mensual.
  
- Temperatura (mesurada in situ).
  
- Transparència (disc de Secchi).
  
- pH.
  
- Sèston o matèria particulada en suspensió (pes i grandària de les partícules).
  
- Oxigen dissolt (mesurat in situ).
  
- Nitrogen total (mg/l).
  
- Fòsfor total (mg/l).
  
- Clorofil·la a, i índex de Margalef.
  
- Coliformes fecals i estreptococs fecals.
  
- Identificació i recompte d'espècies fitoplanctòniques.
  
b) En els sediments de cada estació, es determinarà mensualment.
  
- Nitrogen total (mg/l).
  
- Fòsfor total (mg/l).
  
- Matèria orgànica.%.
  
- Potencial redox mV (en 20?).
  
- Beggiatoa spp.
  
Hauran de cartografiar-se almenys una vegada a l'any les comunitats d'importància ecològica pròximes a la instal·lació com són la Posidonia oceanica i la Cymodocea nodosa, per al seguiment del seu estat de conservació.
  
S'informarà sobre la quantitat i el moment en què s'apliquen productes químics (antifouling) i antibiòtics utilitzats en tractaments sanitaris per als peixos, per a veure la seua possible repercussió en el medi.
  
Anualment, pel setembre s'efectuarà un inventari visual de grans invertebrats i peixos.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constituix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament i l'annex I apartat 1.g) del Decret 162/1990.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.
  
3. L'article 5 del Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, atribuix la competència a l'òrgan ambiental per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què se aplique aquesta llei.
  
4. El Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat pel Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribuix a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte d'instal·lació de granja marina de daurada i llobarro situat davant de la costa del municipi de Peñíscola, promoguda per l'empresa Piscícola de Peñíscola, SL, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i en l'apartat segon de la present resolució.
  
Segon
  
Se supedita l'execució del projecte esmentat al compliment dels següents condicionants:
  
1. La retirada per mitjà de dragatge per succió de la matèria orgànica acumulada en les zones que es vegen amb major deposició, establida aquesta com a mesura correctora, es realitzarà anualment i coincidint amb el final de l'etapa en què el cultiu té major activitat i requereix major aportació de pinso.
  
2. Les actuacions en les zones determinades a mitja i gran escala, com la introducció d'organismes filtrants (bivalves), que comporten haver de realitzar un tipus d'instal·lació estructural concret per al desenrotllament d'aquestos organismes, no es consideren inclosos en l'execució del referent projecte.
  
3. Es limitarà al màxim l'aportació de nutrients al medi quan de la vigilància ambiental efectuada, en les zones a escala espacial gran i mitjans, s'obtinguen taxes d'oxigen inferior a 7 mg/l i índexs (D430/D665) inferiors o igual a 2,4.
  
4. Per al seguiment ambiental a les tres escales espacials, estimades amb diferent grau d'afecció en l'EIA, s'establirà un determinat nombre d'estacions de mostratge per a l'obtenció de dades oceanogràfiques, del sediment i de corrents. De tots els enclavaments o estacions de mostratge prefixats, incloent-hi un de control situat en una zona no afectada per les activitats piscícoles, es faran coincidir dues estacions per a l'escala espacial gran en els transsectes número 1 i 3.
  
5. El programa de vigilància ambiental que es realitzarà durant el funcionament de la instal·lació, consistirà en el següent seguiment ambiental:
  
1. Es realitzaran en les estacions previstes (segons l'anterior punt 4), les següents determinacions amb periodicitat mensual:
  
a) En aigües:
  
- Temperatura (mesurada in situ).
  
- Transparència (disc de Secchi).
  
- pH.
  
- Sèston o matèria particulada en suspensió (quantitatiu i qualitatiu).
  
- Oxigen dissolt (mesurat in situ).
  
- Nitrogen total (mg/l).
  
- Fòsfor total (mg/l).
  
- Clorofil·la a, i índex de Margalef.
  
- Coliformes fecals i estreptococs fecals.
  
- Identificació i recompte d'espècies fitoplanctòniques.
  
b) En sediments:
  
- Nitrogen total (mg/l).
  
- Fòsfor total (mg/l).
  
- Matèria orgànica %.
  
- Potencial redox mV (en 20?).
  
- Beggiatoa spp.
  
2. Es cartografiaran almenys una vegada a l'any les comunitats d'importància ecològica pròximes a la instal·lació com són la Posidonia oceanica i la Cymodocea nodosa, per al seguiment del seu estat de conservació.
  
3. S'informarà sobre la quantitat i el moment en què s'apliquen productes químics (antifouling) i antibiòtics utilitzats en tractaments sanitaris per als peixos, per a veure la seua possible repercussió en el medi.
  
4. Anualment, pel setembre, s'efectuarà un inventari visual de grans invertebrats i peixos.
  
De forma trimestral es remetran a aquesta direcció general els resultats i les conclusions obtingudes del programa de vigilància ambiental.
  
6. El projecte preveurà una partida pressupostària que permeta dur a terme el programa de vigilància ambiental.
  
Tercer
  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte definitiu en via administrativa, no hi cap cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 23 d'abril del 2002.- La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Paloma Gómez Ossorio.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 155/4768-PXE
  
Promotor: Piscícola de Sagunto, SL
  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació
  
Objecte del projecte: Granja marina per a daurada i llobarro
  
Localització: Enfront de la costa de la Pobla de Farnals
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de les construccions o de l'activitat del projecte.
  
El present projecte de granja marina té com a objectiu obtenir una producció anual d'unes 1200 tones de daurada i llobarro aptes per a la venda, per mitjà de l'engreixament d'alevins de 10 grams amb pinsos compostos, en règim intensiu.
  
La duració del cicle productiu, és a dir fins que s'inicia la retirada de cada espècie per a la venda, oscil·la al voltant d'uns 16 mesos per a la daurada i de 27 mesos per al llobarro. Aquest cicle comença amb una fase de preengreixament dels alevins d'uns cinc mesos; finalitzada aquesta etapa, el cultiu es traspassa a les gàbies d'engreixament on romandran el temps adequat a cada espècie fins a aconseguir els pesos i talles comercials. Les gàbies de preengreixament lliures es tornen a ocupar per una nova remesa d'alevins que inicien un segon cicle.
  
La instal·lació d'aquesta granja marina constarà de:
  
- La col·locació de 24 gàbies (en dos grups de 12) per al cultiu que tindrà cada gàbia 25 metres de diàmetre i uns 10 metres de profunditat, resultant un volum total de la instal·lació de 141.372 metres cúbics. En la construcció de les gàbies s'empren unes estructures flotants circulars de polietilé i d'elles pengen les xarxes que adoptaran una forma cilíndrica. Al llarg del cultiu s'usaran xarxes de diferents de llum de malla segons la grandària del peix.
  
- Una estructura sustentadora de les gàbies (delimitant quadrats de 40 m de costat) per mitjà d'un entramat de cables mixts units amb grillons que servixen de punts d'amarrament de les gàbies i transmetre la flotabilitat de les boies a l'entramat per a fer-la independent de les gàbies. Cada gàbia situada dins d'un quadrat de cable mixt es fixarà a quatre anelles per mitjà de 12 estatges.
  
- Un sistema d'ancoratges que forma una estructura conjunta amb l'entramat sustentador. Cada fixació al fons marí, des de les anelles de l'estructura sustentadora, està formada d'una estatja unida a cadenes que uneixen a dobles morts de 5 tones cada un i una àncora, aquest sistema es repetirà 64 vegades.
  
- Es preveu en l'apartat d'equipament, i en pla, la col·locació d'una barca-sitja d'alimentació que estarà fondejada i amarrada entre els dos grups de gàbies.
  
- I l'abalisament perimetral del polígon (sistema d'enllumenat, 4 boies, cadenes i 4 morts de 3,5 t/u).
  
L'àrea de concessió sol·licitada per a instal·lar aquestes 24 gàbies (un rectangle de 540 x 410 m) és de 220.825 metres quadrats de superfície del fons marí, situada a profunditats de 20-22 metres, enfront del tram de costa comprés entre el port de la Pobla de Farnals i el Port Sa Playa, (coordenades del punt central: 39 graus 31.680' N 00º 15.297' W). En l'apartat de documentació complementària es precisa aquest lloc definitiu.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
La documentació formada per projecte tècnic, projecte d'abalisament, estudi d'impacte ambiental, resultats del tràmit de la informació pública, i la resta de documentació de l'expedient administratiu ha sigut remesa pel Servici Territorial d'Agricultura, Pesca i Alimentació de València.
  
La documentació ha sigut sotmesa a informació pública mitjançant un anunci publicat en el Butlletí Oficial de la Província de València (BOP) número 32 de data 7 de febrer de 2002, en el diari Las Provincias de data 18 de gener de 2002 i en el tauler d'anuncis dels ajuntaments de: Puçol, Puig, la Pobla de Farnals, Massalfassar, Albuixech i València (Rafael i Vistabella) i en els Servicis Territorials de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació.
  
Els resultats obtinguts d'aquesta exposició pública, segons el certificat del cap dels Servicis Territorials de València de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació de 6 de març de 2002, correspon a l'al·legació presentada per la Federació Provincial de les Confraries de Pescadors.
  
2. Resum d'al·legacions.
  
En l'al·legació presentada per la Federació Provincial de les Confraries de Pescadors es manifesta, en general, que falta informació sobre determinats aspectes com són determinar la composició dels pinsos, el sistema d'optimització de l'alimentació i les substàncies antibiòtiques que passen al medi marí.
  
3. Peticions de documentació complementària i informes sectorials.
  
S'ha efectuat consulta al Servici de Qualitat d'Aigües de la Direcció General d'Educació i Qualitat Ambiental d'aquesta conselleria.
  
S'ha donat a conéixer al promotor (22.04.2002) el contingut de l'al·legació presentada durant el tràmit d'exposició i, en data posterior (24.05.2002) l'informe emés pel Servici de Qualitat d'Aigües perquè siguen considerades i tingudes en compte les seues observacions.
  
Informes sectorials
  
En l'informe emés pel Servici de Qualitat d'Aigües, rebut el 23 de maig de 2002, es dóna a conéixer:
  
- El cultiu marí pot causar efectes negatius en el medi ambient aquàtic, un augment de la terbolesa i dels nivells de nutrients (eutrofització), estos dos originats per pinsos sense digerir, excrements i compostos de nitrogen d'excreció i, per consegüent, la generació d'efluents carregats en matèria orgànica, augment de sòlids en suspensió, fòsfor i nitrogen.
  
També cal tenir en compte que l'ús de productes antibacterians o fungicides utilitzats en el cas de presentar-se algun tipus de malaltia; són agents amb propietats tòxiques que poden causar dany a la població fitoplanctònica de la zona i alterar l'equilibri biològic de les aigües.
  
- Respecte a l'emplaçament de la granja marina, la concessió sol·licitada s'ubica enfront de la costa de la Pobla de Farnals, a 2 mn rumb 129 graus del port i a una profunditat mitja de 20 a 22 metres. Se citen les coordenades centrals i dels quatre vèrtexs.
  
Hauran d'aclarir les diferències entre les dades del projecte i l'estudi d'impacte ambiental, que presenten un volum total de 141.372 metres cúbics o 108.573 metres cúbics i una producció anual esperada de 2.160 t/any o 1.200 t/any.
  
- En el municipi de la Pobla de Farnals hi ha una zona de bany, la qualitat de la qual podria veure's afectada com a conseqüència d'aquesta activitat, qualificada com a apta per al bany.
  
- S'observa en l'estudi d'impacte ambiental que hi ha nuclis de Cymodocea nodosa (p. 55) en el pis infralitoral i això no obstant en la carta bionòmica no estan representats, i com que no es pot determinar la possible afecció de la instal·lació sobre estos, s'haurà de realitzar una nova carta que els incloga, atés el valor ecològic d'aquestes comunitats.
  
- Encara que en l'estudi d'impacte ambiental esta previst el pla de vigilància ambiental, haurà d'ampliar-se, i es recomana que s'establisca el que es descriu a continuació:
  
a) En aigües, es realitzaran les següents determinacions amb periodicitat mensual:
  
- Temperatura (mesurada in situ).
  
- Transparència (disc de Secchi).
  
- pH.
  
- Sèston o matèria particulada en suspensió.
  
- Oxigen dissolt (mesurat in situ).
  
- Nitrogen total (mg/l).
  
- Fòsfor total (mg/l).
  
- Anàlisi pigmentària: clorofil·la a, índex de Margalef.
  
- Indicadors microbiològics: coliformes fecals i estreptococs fecals.
  
b) En els sediments, es realitzaran les següents determinacions amb periodicitat mensual:
  
- Nitrogen total (mg/l).
  
- Fòsfor total (mg/l).
  
- Matèria orgànica % (per incineració a 450 0C).
  
- Potencial redox mV (en 20?).
  
- Beggiatoa spp.
  
- Clostridium sulfit-reductor.
  
c) S'haurà de realitzar la carta bionòmica almenys una vegada a l'any, per a comprovar que la instal·lació no afecta a les comunitats d'importància ecològica pròximes a la granja.
  
d) Identificació i recompte d'espècies fitoplanctòniques. La periodicitat de l'examen serà amb caràcter mensual.
  
e) Conéixer la quantitat i el moment en què s'apliquen productes químics (antifouling) i antibiòtics utilitzats en tractaments sanitaris per als peixos, per a veure la seua possible repercussió en el medi.
  
f) Inventari visual de grans invertebrats i peixos: anualment, al setembre.
  
- En la carta bionòmica s'observa que en les proximitats de la ubicació prevista hi ha una zona d'arenes fangoses. Hauria d'estudiar-se la possibilitat d'instal·lar la granja en aquesta zona en lloc del proposat, que és sobre mata morta de Posidonia oceanica.
  
- Fragilitat de les gàbies. Davant de períodes de tempestats, vent o accidents l'empresa haurà de tenir preparats els mitjans necessaris per a la recollida de les gàbies i aparells per a evitar que puguen ser arrossegades a zones de la costa o queden a la deriva; s'establirà especial atenció en la temporada de bany.
  
- Transcorregut un any d'execució del pla de vigilància, i a la vista dels resultats obtinguts, el peticionari podrà sol·licitar la modificació d'aquest.
  
En el cas que siga autoritzat el projecte, haurà d'incloure's en la citada autorització l'obligació de remetre els resultats del Pla de Vigilància a la Direcció General d'Educació i Qualitat Ambiental trimestralment, per a avaluar els resultats i controlar la seua possible incidència en la qualitat de les aigües litorals.
  
Documentació complementària
  
En data 24 de juny de 2002 es rep del promotor una addenda al projecte en la qual es preveu, atenent les observacions del Servici de Qualitat d'Aigües, el següent:
  
- Es proposa una nova situació de la instal·lació, conservant les profunditats d'ancoratge (20 € 22 m), que se situa a uns 1.200 metres al SSW de l'anterior ubicació, segons la carta bionòmica adjunta, i les coordenades geogràfiques de la qual seran:
  
Punt A: 39 graus 31.825' N 00 graus 15.445' W
  
Punt B: 39 graus 31.752' N 00 graus 15.090' W
  
Punt C: 39 graus 31.531' N 00 graus 15.163' W
  
Punt D: 39 graus 31.608' N 00 graus 15.509' W
  
Punt central: 39 graus 31.680' N 00 graus 15.297' W
  
«Aquest nou emplaçament no comportaria canvis en l'avaluació d'impacte ambiental efectuada en el seu moment, ja que la piscifactoria continuaria situada sobre fons marins d'escassa rellevància ecològica (arena fangosa). Així mateix, es guanyaria major distanciament per a la salvaguarda de la biocenosi amb interés conservacionista: praderia amb concrecionament de coral·ligen (950 m), praderia mixta de Cymodocea nodosa/Caulerpa prolifera (2.570 m), coral·ligen (1.750 m).
  
Tampoc es veuria afectada la qualitat de les aigües de bany, ja que aquestes es troben a 3.950 metres de distància».
  
- En la carta bionòmica que se adjunta s'inclouen les biocenosis que s'estenen per damunt de la isòbata dels 10 metres. Aquestes biocenosis corresponen a una franja d'arenes fines ben calibrades i una altra franja, assentada dins de l'anterior, de la biocenosi mixta de praderia de Cymodocea nodosa amb Caulerpa prolifera.
  
- Es ratifica la producció anual estimada en l'estudi d'impacte ambiental de 1.200 tones, però el volum total d'aigua abastat per les gàbies és el que se cita en el projecte (141.372 m³). Això implica que la densitat de peixos serà 8,48 kg/m³.
  
- Es puntualitza sobre el càlcul emprat en l'estudi d'impacte ambiental (EIA) per a estimar el ratio de dispersió dels pinsos i excrements aportats pel cultiu. «D'aquesta manera s'ha pogut emplaçar la piscifactoria en aquell enclavament on el seu distanciament respecte a les biocenosis d'interés conservacionista i àrees de bany és més que suficient per a la salvarguarda que exigeixen les seues qualitats ambientals».
  
Així mateix, «el subministrament de substàncies medicamentoses i antibiòtiques es regirà pel que especifica la normativa vigent (Reglament L/2377/1990), citat així en l'EIA. Així, només s'aportaran productes autoritzats, per laboratoris homologats i en dosis concretes després de prescripció veterinària. Aquestes substàncies se subministren, a més, en forma de premescles en pinso per a impedir precisament la seua ràpida dispersió en el mar».
  
- «Una vegada autoritzada l'activitat, el pla de vigilància corresponent s'executarà segons el que exposa tant en l'estudi d'impacte ambiental com en la declaració d'impacte emesa per la Conselleria de Medi Ambient».
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat.
  
De la descripció de l'entorn marí realitzada en l'estudi d'impacte ambiental (EIA) s'extrau que és una zona prou degradada des d'antany, fet que es reflecteix en l'estat que presenten les comunitats bentòniques de valor ecològic com són, en el pis infralitoral, les praderies de fanerògames (Posidonia oceanica i Cymodocea nodosa) i, en el pis circalitoral, el coral·ligen.
  
La praderia de Cymodocea nodosa assentada sobre la biocenosi d'arenes fines ben calibrades ?reflectida en la carta bionòmica de l'addenda al projecte-, apareix conjuntament amb l'alga Caulerpa prolifera formant una franja en profunditats inferiors als 10 metres, aproximadament.
  
Les praderies de Posidonia oceanica es troben totalment degradades i reduïdes a mata morta fins a profunditats de 20 € 22 metres, i sobre elles s'assenten espècies com Caulerpa prolifera (franja d'uns 2.385-6.420 m d'ampla, en profunditats de 8 a 12 € 14 m) i d'una altra biocenosi pròpia del pis circalitoral. Únicament es troben, i en fase de colonització per espècies del coral·ligeno, xicotetes taques disperses amb xicotets grups de feixos vius a profunditats entre 14 i 17 metres.
  
La biocenosi de fons coral·ligens es troba, de forma dispersa a manera de mosaic, entre la biocenosi del detrític coster enfangat, en la zona nord de l'àrea estudiada entre les cotes ?25 i ?35 metres.
  
El lloc definitiu per a instal·lar la piscifactoria en zona amb profunditats de 20 i 22 metres, que es projectava sobre la part més profunda de la franja de mata morta de Posidonia oceanica i confrontants fons d'arenes fangoses ?estos dos d'escassa rellevància ecològica?, segons l'addenda presentada (citada en documentació complementària) serà únicament sobre fons d'arenes fangoses que es troben a uns 1.200 metres al SSW de l'anterior ubicació.
  
2. Identificació i valoració dels impactes.
  
En l'estudi d'impacte ambiental es realitza una valoració qualitativa dels impactes identificats en funció de la seua importància, determinant amb major rellevància pels seus efectes negatius en el medi als residus generats en la pròpia activitat. Aquesta gran quantitat de rebuigs (excrements, pseudoexcrements i pinso no consumit) que s'aboque causarà alteracions en el medi receptor.
  
En l'aigua, l'alteració vindrà donada per una major càrrega de matèria orgànica en suspensió i alliberament de nutrients amb efectes immediats de fertilització, la qual cosa afavoreix fenòmens d'autopol·lució (eutròfia, terbolesa, proliferació planctònica, disminució de la diversitat i del grau d'estructuració del plàncton).
  
En el fons marí, gran part d'estos rebuigs sedimentaran i aniran acumulant-se formant una capa de matèria orgànica, de major o menor gruix, que es degradarà per mitjà de processos anaerobis.
  
Respecte a la zona influenciada pel funcionament de la granja marina, en l'EIA s'establix: una zona de màxima deposició just sotal de les gàbies, amb una escala espacial de desenes de metres al seu voltant, on les biocenosis afectades són de poca rellevància ecològica; unes zones allunyades del punt d'abocament a escala de diversos centenars de metres on la sedimentació serà menor, no es donaran processos anaerobis i les biocenosis continuen sent d'arenes fangoses, i una zones afectades per l'increment en la terbolesa, la seua escala espacial és de diversos centenars de metres, l'efecte negatiu de la qual serà per l'alliberament de nutrients en la columna d'aigua.
  
Un altre element residual, a tenir en compte, procediria de l'ocupació de substàncies medicamentoses i antibiòtics per a tractament preventiu del cultiu, la seua incidència negativa en el medi se estima d'escassa magnitud, temporal i recuperable, pel fet que se subministren de manera restringida en els aliments.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.
  
1. Com a mesures correctores propostes a fi de reduir la intensitat de l'impacte i procurar que el resultat final siga admissible en el medi, es defineixen les següents:
  
- Optimació de la dosificació del pinso subministrat, ajustant-ho contínuament a les necessitats del cultiu, per a evitar la pèrdua de pinso no aprofitat i obtenir la major rendibilitat pinso/producció.
  
- El subministrament de les substàncies antibiòtiques als peixos del cultiu es regirà pel que especifica la normativa vigent (Reglament L/2377/1990) que només autoritza uns determinats productes, per laboratoris homologats, i en un ús adequat.
  
- En la zona de màxima deposició de matèria orgànica, s'accepta la recomanació d'efectuar dragatges periòdics del material sedimentat. El dragatge es realitzarà amb mànegues de succió i es durà a terme almenys una vegada a l'any segons els resultats aportats per l'anàlisi sedimentològica (contingut en matèria orgànica) del pla de seguiment ambiental de l'activitat.
  
El material dragatge es podrà abocar en zones situades a major profunditat amb la precaució de fer-ho gradualment i no en un únic enclavament. L'abocament haurà de disposar de l'autorització administrativa pertinent i s'evitarà en aquells fons on puga veure's afectada biocenosi d'interés conservacionista, cas del detrític d'aspecte típic i del coral·ligen.
  
La solució o destinació final d'eliminació d'aquest tipus d'abocament serà, d'acord a les seues característiques fisicoquímiques, de forma justificada i haurà de disposarà de la corresponent autorització administrativa.
  
- Per a minimitzar els residus sota les gàbies, la introducció d'elements durs (roques, pedres, elements d'ancoratge, estructures sustentadores) contribuirà a diversificar i estructurar l'ecosistema, permetent l'assentament d'organismes filtrants capaços d'aprofitar aquest subministrament de matèria.
  
La proposta en l'EIA d'introduir organismes filtrants (bivalves) per a les zones afectades en menor grau per la deposició i les afectades per l'alliberament de nutrients (amb increment de la terbolesa), no es considera apropiada, ja que seria una actuació fora del polígon de concessió que comportaria precisar-la i veure la seua repercussió en el medi.
  
És considera adequat aplicar com a mesura correctora la indicació realitzada en l'EIA sobre els factors crítics a tenir en compte, consistent a limitar al màxim l'aportació de nutrients al medi quan de la vigilància ambiental efectuada en les zones a escala espacial gran i mitjana s'obtinguen taxes d'oxigen inferior a 7 mg/l i índexs (D430/D665) inferiors o iguals a 2,4; i fins i tot optar per reduir aquestes aportacions si persiteix aquesta situació, és a dir, disminuint la producció o retardar inicis dels cicles productius.
  
2. Programa de vigilància ambiental.
  
En l'EIA es proposa un pla de vigilància ambiental que «haurà d'aplicar-se als tres nivells o escales espacials diferenciades en el pla de mesures correctores, i desenrotllar-se el vector de major incidència en la difusió dels residus, segons la direcció dels corrents en sentit NNE», així com que «serà necessari l'establiment d'una àrea control» situada hidrogràficament fora de la influència de la instal·lació.
  
Per consegüent, en el pla de vigilància ambiental que es durà a terme es prefixaran tots els enclavaments o estacions de mostratge per al seguiment ambiental a les tres escales espacials i l'enclavament de control d'una àrea no afectada per aquesta activitat o altres activitats existents.
  
Els paràmetres que s'hauran de controlar en aquestes estacions correspondran amb els indicats pel Servici de Qualitat d'Aigües en el seu informe per a tot el pla de seguiment ambiental, incloent la determinació del corrent en cada estació de mostratge:
  
a) En la columna d'aigua es determinarà amb periodicitat mensual.
  
- Temperatura (mesurada in situ).
  
- Transparència (disc de Secchi).
  
- pH.
  
- Sèston o matèria particulada en suspensió.
  
- Oxigen dissolt (mesurat in situ).
  
- Nitrogen total (mg/l).
  
- Fòsfor total (mg/l).
  
- Clorofil·la a, i índex de Margalef.
  
- Coliformes fecals i estreptococs fecals.
  
- Identificació i recompte d'espècies fitoplanctòniques.
  
b) En els sediments de cada estació, es determinarà mensualment.
  
- Nitrogen total (mg/l).
  
- Fòsfor total (mg/l).
  
- Matèria orgànica %.
  
- Potencial redox mV (en 20?).
  
- Beggiatoa spp.
  
- Clostridium sulfit-reductor.
  
Haurà de realitzar-se la carta bionòmica almenys una vegada a l'any, per a comprovar que la instal·lació no afecta a les comunitats d'importància ecològica pròximes a la granja.
  
Es coneixerà la quantitat i el moment en què s'apliquen productes químics (antifouling) i antibiòtics utilitzats en tractaments sanitaris per als peixos, per a veure la seua possible repercussió en el medi.
  
Inventari visual de grans invertebrats i peixos, realitzant-se anualment al setembre.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constituix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament i de l'annex I apartat 1.g) del Decret 162/1990.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.
  
3. L'article 5 del Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, atribuix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
4. El Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat per mitjà de Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribuix a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte d'instal·lació de granja marina de daurada i llobarro situada enfront de la costa de la Pobla de Farnals, promoguda per l'empresa Piscícola de Sagunto, SL, sempre que tinguen en compte les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental i es desenvolupe complint el que estableix l'apartat segon de la present resolució.
  
Segon
  
Se supedita l'execució del citat projecte al compliment dels següents condicionants:
  
1. La solució o destinació final d'eliminació del material obtingut de dragar la zona de màxima deposició serà, d'acord a les seues característiques fisicoquímiques, de forma justificada i disposarà de la corresponent autorització administrativa.
  
2. Les actuacions en les zones determinades a mitjana i gran escala, com la introducció d'organismes filtrants (bivalves) que comporten haver de realitzar un tipus d'instal·lació concret per al desenvolupament d'estos organismes, no es consideren incloses en l'execució del referent projecte.
  
3. Es limitarà al màxim l'aportació de nutrients al medi quan de la vigilància ambiental efectuada, en les zones a escala espacial gran i mitjana, s'obtinguen taxes d'oxigen inferior a 7 mg/l i índexs (D430/D665) inferiors o igual a 2,4.
  
4. El programa de vigilància ambiental que es realitzarà durant el funcionament de la instal·lació, en les tres escales espacials estimades amb diferent grau d'afecció i en un enclavament de control, consistirà en el següent seguiment ambiental:
  
1. Es realitzaran en tots els enclavaments o estacions de mostratge prefixats, l'obtenció de dades de corrents i les següents determinacions amb periodicitat mensual:
  
a) En aigües:
  
- Temperatura (mesurada in situ).
  
- Transparència (disc de Secchi).
  
- pH.
  
- Sèston o matèria particulada en suspensió (quantitatiu i qualitatiu).
  
- Oxigen dissolt (mesurat in situ).
  
- Nitrogen total (mg/l).
  
- Fòsfor total (mg/l).
  
- Clorofil·la a, i índex de Margalef.
  
- Coliformes fecals i estreptococs fecals.
  
- Identificació i recompte d'espècies fitoplanctòniques.
  
b) En sediments:
  
- Nitrogen total (mg/l).
  
- Fòsfor total (mg/l).
  
- Matèria orgànica %.
  
- Potencial redox mV (en 20?).
  
- Beggiatoa spp.
  
- Clostridium sulfit-reductor.
  
2. Haurà de realitzar-se la carta bionòmica almenys una vegada a l'any, per a comprovar que la instal·lació no afecta a les comunitats d'importància ecològica pròximes a la granja.
  
3. Es coneixerà la quantitat i el moment en què s'apliquen productes químics (antifouling) i antibiòtics utilitzats en tractaments sanitaris per als peixos, per a veure la seua possible repercussió en el medi.
  
4. Inventari visual de grans invertebrats i peixos, que es realitzarà anualment al setembre.
  
De forma trimestral es remetran a aquesta direcció general els resultats i les conclusions obtingudes del programa de vigilància ambiental.
  
5. El projecte preveurà una partida pressupostària que permeta dur a terme el programa de vigilància ambiental.
  
Tercer
  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte definitiu en via administrativa, no cap cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.