Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5047, del 12-07-2005 (2005/8014)

Resolució de 28 de juny de 2005 de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5047

Data del DOGV
:   12-07-2005

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2005/8014


Data del document
:   28-06-2005

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * València
    * Campello, el
    * impacte ambiental

Resolució de 28 de juny de 2005 de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. [2005/X8014]
  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1.302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1.131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental
  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En virtut d'això, he resolt:
  
Article únic
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent als expedients 313/04-AIA València i 200/04-AIA el Campello, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.
  
València, 28 de juny de 2005.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Dades de l'expedient:
  
Expedient: 313/04-AIA.
  
Promotor: Institut Valencià d'Habitatge, SA. (IVHSA)
  
Autoritat substantiva: Conselleria de Territori i Habitatge. Comissió Territorial d'Urbanisme de València.
  
Objecte del projecte: Homologació sectorial modificativa i Pla especial de reserva i ordenació per a dotacional públic i vinculació a l'habitatge protegit, en l'àmbit del sector la Torre.
  
Localització: Al costat del nucli de la Torre. Terme municipal de València.
  
Descripció del projecte
  
1. Objecte del projecte
  
D'acord amb la descripció de la documentació visada, que serà remesa a la Comissió Territorial d'Urbanisme per a l'aprovació provisional, l'homologació comprén un total de 357.931 m2, dels que 18.717 m2 es corresponen amb sòl urbà confrontant amb l'actual nucli urbà de la pedania de la Torre, i 339.214 m2 es reclassifica de sòl no urbanitzable de protecció agrícola especial d'horta (SNUPE-PA1) a sòl urbanitzable residencial.
  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.
  
La superfície de l'àmbit de l'homologació és diferent que la del Pla especial ja que en l'àmbit de l'homologació reclassifica i ordena tots els terrenys inclosos en aquest àmbit, i afecta una superfície major que la del Pla especial, en el qual s'exclouen les cases del Carrer Ruiz i l'Alqueria del Saboner.
  
El desenvolupament d'un nou sector de la ciutat en què tots els habitatges estiguen vinculats a règims de protecció pública, és la solució adoptada per a satisfer la demanda d'habitatges d'aquest tipus que, d'acord amb els estudis que la documentació apunta que s'han realitzat, es xifra en unes 12.000 unitats en els pròxims tres anys. S'efectua mitjançant una pla especial a l'empara de l'article 42 de la Llei 6/1994, de 15 de novembre, de la Generalitat Valenciana, reguladora de l'activitat urbanística. Es tracta d'un planejament especial, d'execució directa a càrrec de les administracions no municipals i més concretament dels promoguts a través dels seus agents, en aquest cas l'IVHSA, tal com faculta per a això l'article 37 de la LRAU per a poder exercir les respectives competències sectorials quan requerisquen establir noves determinacions en l'ordenació urbanística vigent.
  
El nombre d'habitatges que s'ha de construir és de 2.614 el que el suposarà un increment de població de 8.363 persones.
  
D'acord amb el que s'ha expressat en la documentació, el Pla proposa un nou model d'ordenació de l'espai en llocs d'expansió de la ciutat creant els que podríem denominar una ?ciutat disdensa?, una ciutat simultàniament discontínua i densa en la qual l'horta subsisteix com a component fonamental del paisatge urbà. Es pretén proposar un nou model urbà que complisca amb les exigències següents:
  
- Una ciutat que definisca una nova relació entre la trama urbana i la naturalesa que l'envolta, entenent com a naturalesa també la trama agrícola existent.
  
- Una ciutat que produïsca obres d'arquitectura de qualitat invitant a construir diversos arquitectes de reconegut prestigi.
  
- Una ciutat que impulse una nova interacció entre l'habitatge i el barri que l'envolta, buscant la generació d'un entorn habitable de qualitat enfront d'espais aïllats que fomenten la individualitat.
  
- Una ciutat amb un espai urbà d'alta qualitat en què s'organitzen de forma racional els diversos sistemes de mobilitat, la xarxa d'aparcaments públics i privats, i en la qual tot espai públic és accessible a persones amb minusvalideses.
  
- Una ciutat amb una xarxa d'equipaments d'alta qualitat, entesos com a extensió de l'habitatge, que incorporen zones esportives obertes a la ciutat i espais per a la cultura de projecció nacional i internacional.
  
- Una ciutat en què es racionalitza la implantació i el funcionament de les xarxes de serveis associats a l'habitatge.
  
El model de desenvolupament defineix la coexistència de dues zones d'ordenació urbanística en el sector:
  
a) Torres en bloc (TOB). Caracteritzada per un alt component urbà i d'alta densitat que està constituïda principalment per habitatges i usos terciaris formats per un sòcol i unes torres d'habitatge, amb zones verdes i espais comuns a les terrasses.
  
b) Torres exemptes (TOE). Se situen entre la zona urbana de la TOB i les zones amb traces agrícoles.
  
c) Equipaments. Caracteritzada pel seu elevat valor natural. Són edificacions que s'insereixen seguint la trama original de l'horta, composta per habitatges públics tutelats (en règim de lloguer) i equipaments comunitaris.
  
Tramitació administrativa
  
El desenvolupament del sector es realitza mitjançant execució autonòmica, tramitant simultàniament l'homologació modificativa del Pla general d'ordenació urbana de València, i el Pla especial, a l'empara de l'article 42 de la Llei 6/1994, de 15 de novembre, de la Generalitat Valenciana, reguladora de l'activitat urbanística.
  
L'expedient va ser incoat amb la sol·licitud de la declaració d'impacte ambiental, el dia 27 de setembre de 2004, per part de la Secció de Planejament dels Serveis Territorials de la Conselleria de Territori i Habitatge de València. La documentació adjunta a aquesta sol·licitud estava composta pels documents aprovats per a la informació pública que a continuació es detallen:
  
- Homologació modificativa sectorial dotacional la torre
  
- Pla especial de reserva i ordenament d'usos per a dotacional públic i vinculació a habitatge protegit en l'àmbit del sector la Torre,
  
- Estudi d'impacte ambiental corresponent.
  
El 27 de gener es va rebre de l'IVHSA una còpia de l'expedient administratiu en l'estat de tramitació a aquesta data, de la qual es desprén que:
  
- La informació pública es va dur a terme mitjançant publicació de la Resolució de sotmetiment d'informació publica, de 5 de juliol del conseller de Territori i Habitatge en:
  
- Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 4802, de 21 de juliol de 2004.
  
- Butlletí Oficial de la Província de València núm. 189, de 6 d'agost de 2004.
  
- Diaris Las Provincias de 20 de juliol de 2004 i Información d'Alacant el dia 3 d'agost de 2004.
  
- Resolució d'ampliació del termini d'informació publica (de 27 de juliol del conseller de Territori i Habitatge) en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 4821, de 17 d'agost de 2004.
  
El 23 de febrer es va rebre, des de l'IVHSA, nova documentació composta per:
  
- Homologació sectorial modificativa
  
- Pla especial de reserva i ordenació d'usos
  
- Estudi d'impacte ambiental
  
- Estudi del paisatge.
  
El dia 4 de març, el director general de Gestió del Medi Natural remet a la Comissió Territorial d'Urbanisme escrit de sol·licitud referit tant a la documentació tècnica com a l'administrativa necessària per a la formulació de la declaració d'impacte ambiental com al contingut de l'estudi d'impacte ambiental.
  
El dia 8 d'abril de 2005 es va presentar, per part de l'IVHSA escrit de contestació sobre els aspectes del contingut d'estudi d'impacte ambiental.
  
L'expedient va ser completat el dia 26 d'abril de 2005 amb la remissió de la documentació següent:
  
- Original del certificat d'al·legacions presentades en l'Ajuntament, la Conselleria de Territori i Habitatge, i l'Institut Valencià d'Habitatge SA.
  
- Còpia compulsada de la sol·licitud de certificat d'exposició al públic en l'Ajuntament de València.
  
- Còpia compulsada de l'informe sobre abocament d'aigües residuals generats pel sector.
  
- Còpia compulsada de la sol·licitud d'abocament d'aigües pluvials.
  
- Original de l'informe d'al·legacions.
  
- Exemplars visats de la documentació completa del planejament que inclou: homologació, pla especial, estudi d'impacte ambiental i estudi del paisatge.
  
En data 6 de maig de 2005, l'IVHSA remet a aquesta direcció general la documentació següent:
  
- Nou certificat d'informació pública.
  
- Informe d'al·legacions complet.
  
- Còpia del conveni de col·laboració entre l'Institut Valencià d'Habitatge SA. i la Comunitat de Regants de la séquia de Favara per a la conservació de la xarxa de séquies a sector la Torre de València.
  
- Memòria prospecció arqueològica i documentació etnològica del sector la Torre de València. Adjunta còpia de la seua remissió a la Conselleria de Cultura, Educació i Esports el 13 de desembre de 2004.
  
El 16 de maig de 2005, l'IVHSA remet a aquesta direcció general la documentació següent:
  
- Fotocòpia de l'informe de l'empresa Mixta Valenciana d'Aigües, SA.
  
- Fotocòpia de l'informe de l'Ajuntament de València.
  
- Fotocòpia de l'escrit de la Secció d'Esport de l'Ajuntament de València.
  
- Fotocòpia de l'informe de l'Oficina del Cicle Integral de l'Aigua de l'Ajuntament de València.
  
Anàlisi d'al·legacions
  
Segons el certificat del gerent de l'Institut Valencià d'Habitatge i l'informe de contestació d'al·legacions, durant la fase d'informació al públic ?s'han presentat un total de 12 (14 són idèntiques) al·legacions?, l'anàlisi i proposta del qual sobre la seua estimació o desestimació s'inclou en l'esmentat informe:
  
1. Francisco Taberner Pastor, president del Col·legi Territorial d'Arquitectes de València, exposa els aspectes següents:
  
- S'apunta que l'ordenació plantejada comporta en la pràctica la creació d'un barri residencial de densitat altíssima separat de les dotacions públiques i rodejat de l'horta preexistent el que permet rebaixar la densitat i l'índex d'edificabilitat bruta en l'àmbit el sector en referir-se aquestes magnituds al total de l'àmbit. S'entén que aquest plantejament entra en contradicció amb l'esperit de la legislació urbanística, en especial amb la Llei reguladora de l'activitat urbanística i l'annex al Reglament de la Comunitat Valenciana i fins i tot amb la Llei d'ordenació del territori i protecció del paisatge de recent aprovació.
  
- S'indica que aplicació de la tipologia de zona residencial TOM és poc afortunada. Aquesta tipologia, adoptada en els plans parcials i especials del PGOU de València, ha demostrat en la pràctica que produeix efectes perjudicials sobre la ciutat existent. Així mateix apunta la dificultat i la no-concreció de la gestió dels jardins poblats d'arbres sobre les cobertes dels edificis residencials.
  
- S'apunta la preocupació del precedent que comporta l'aprovació d'aquesta homologació, agreujada per ser una iniciativa de la mateixa administració, per a justificar en un futur actuacions semblants de forma generalitzada.
  
- Finalment entén que hi ha una necessitat protegir el paisatge d'horta, i cal tenir en compte el Dictamen emés pel Consell Valencià de Cultura en sessió de 8 de març de 2000, i no és justificable que la necessària construcció d'habitatges protegits haja de significar la desaparició d'un espai no urbanitzable protegit. La singularitat de l'horta valenciana, el seu significat cultural i valor històric fan necessària una urgent tasca de protecció que creu incompatible amb la reclassificació que planteja l'Institut Valencià d'Habitatge.
  
L'informe d'al·legacions desestima les al·legacions presentades.
  
2. Rafael Rubio Martínez, portaveu del Grup Municipal Socialista de l'Ajuntament de València al·lega en relació als aspectes següents:
  
- Que es retire el Pla especial de vinculació a règims de protecció pública del sector la Torre de València pel fet plantejar-se sobre terreny d'horta protegida que es troba en ús en la major part de la superfície i pels motius exposats anteriorment (capacitat del PGOU de construcció de 42.000 habitatges, distribució d'habitatge de protecció en tots els barris, utilització del patrimoni municipal de sòl per a adquisició de parcel·les urbanes i destinació a HPO).
  
- Que el pla especial sembla plantejat des d'una perspectiva de maximització de beneficis privats o minimització de despeses d'urbanització en no plantejar el soterrament de la línia elèctrica d'alta tensió que impediria la utilització de la zona afectada i fins i tot la viabilitat en la construcció del centre escolar previst.
  
- Que es formalitze un conveni entre l'Ajuntament de València i la Conselleria de Territori i Habitatge, perquè a través de l'IVHSA s'actue en sòl urbà a través diferents mecanismes establits en la LRAU (es descriuen tres tipus de mecanismes).
  
- En cas que siga necessària una actuació com la plantejada, que aquesta s'execute al costat de l'espai conegut com l'Oceanogràfic i, per tant, que es redacte un pla especial semblant per al barri de les Moreres al sector de sòl no urbanitzable delimitat pel sud de l'autopista V.15, per l'est pel barri de Natzaret i pel nord per l'antic camí de les Moreres. Un sector que disposa de connexions viàries i transport col·lectiu, a més de la projectada línia de T-2 de FGV que unirà els barris del nord de la ciutat amb Natzaret. Construir els habitatges de protecció oficial en aquest espai tindria més sentit ja que l'equip de Govern de la ciutat de València ha declarat la seua intenció de declarar-lo urbanitzable i en aquest supòsit el creixement de la ciutat seria més compacte i a més s'aconseguiria que hi haguera habitatges de protecció oficial en sectors nous de la nostra ciutat, on no s'ha construït ni un de sol d'aquests habitatges.
  
L'informe d'al·legacions estima el referent al soterrament parcial de la línia elèctrica i desestima la resta d'al·legacions.
  
3. Fabián Lliterri Monfort, degà del Col·legi Oficial d'Arquitectes de la Comunitat Valenciana. S'adhereix a les presentades pel Col·legi Territorial de València.
  
El Col·legi Oficial d'Arquitectes de la Comunitat Valenciana s'adhereix plenament en el fons i en la forma al contingut de les al·legacions presentades pel Col·legi Territorial d'Arquitectes de València.
  
L'informe d'al·legacions desestima les al·legacions presentades pels mateixos motius que l'al·legació del Col·legi Territorial d'Arquitectes.
  
4. Julio Martínez García, assessor d'Esports de l'Ajuntament de València.
  
No és una al·legació sinó una sol·licitud de la documentació.
  
5. Victòria González Fernández, en nom del Grup Municipal d'Esquerra Unida'l'Entesa de l'Ajuntament de València:
  
Sobre la base d'una sèrie d'al·legacions de caràcter general, en relació amb la reclassificació del sòl, amb relació a la delimitació sectorial, amb les xarxes primàries, amb la xarxa secundària i dotacions, sol·liciten la desestimació del document exposat per entendre que:
  
- Es vulnera l'article 1.1 de la Llei 6/98 i l'article 1,1, de la LSNU, ja que es classifiquen com a sòl urbanitzable sòls que de conformitat amb aquesta legislació han de classificar-se com a sòl no urbanitzable protegit per raó de legislació sectorial per tractar-se de sòls sotmesos al domini públic o a servituds o proteccions d'aquest domini públic.
  
- Es vulnera l'article 1.2 de la Llei 6/98 i l'article 1.1. b), c) i d) de la LSNU, i l'article 4.3 de les normes urbanístiques del PGOU, ja que no es classifiquen com a sòl no urbanitzable d'especial protecció els sòls del sector per raó d'una mesura en vigor adoptada (normes de coordinació de l'Àrea Metropolitana i article 4.3. de les normes urbanístiques del PG i que aquests terrenys presenten característiques que els fan mereixedors d'una especial protecció).
  
A més, i tot i que el pla no pot ser aprovat per l'anteriorment exposat, en si mateix incompleix la legislació vigent ja que:
  
- Computa com a superfície del sector a l'efecte d'aplicació de l'IEB, l'IER i la DMV la teòrica superfície de xarxa primària de zones verdes, les zones de domini públic de carreteres, les zones de protecció de carreteres i energia elèctrica.
  
- No s'inclou en el càlcul de l'IER la superfície destinada a habitatges en règim de lloguer, les quals no deixen de tenir un caràcter lucratiu (encara que es consideren equipaments i conseqüentment entren en els supòsits de l'article 1 de l'annex del RPCV).
  
- Com a conseqüència s'incompleix la totalitat dels estàndards mínims exigibles segons el RPCV i especialment els corresponents a la xarxa viària que s'incompleixen fins i tot sense aquestes consideracions.
  
L'informe d'al·legacions desestima les al·legacions presentades.
  
6. Juan Francisco Sánchez Mora i altres,
  
7. Ascensión Ferrandis Moreno i espòs,
  
8. José Manuel Mocholí Casañ,
  
9. Francisco Vilanova Ferriols,
  
10. Josefina Martínez Carrión i altres hereus,
  
11. Ángel Pérez Blancas,
  
12. Francisco. Sanfélix Domingo i esposa,
  
13. José Antonio Cuevas Ródenas i altres,
  
14. Vicenta Marcos Marcos i espòs,
  
15. Francisco Esteban Llàcer Llàcer i altres,
  
16. Francisco Ramis Sánchez,
  
17. Carmen Julia Salonguinos Almarche,
  
18. Josefa Lerma Salvador,
  
19. Julio Lerma Salvador,
  
20. Antonio Casañ Roca i germana, i
  
21. Trinidad Casañ Roca
  
Sol·liciten que s'excloguen de l'àmbit de l'actuació les seues propietats, juntament amb les edificacions ubicades al carrer Ruiz i l'entorn immediat, que ha de ser considerat i classificat com a urbà, en tractar-se d'immobles edificats que disposen de tots els serveis urbanístics.
  
L'informe d'al·legacions estima les al·legacions presentades.
  
22. Antonio Lleida Gilaber, com a mandatari verbal dels següents propietaris del Carrer Ruíz:
  
- Ascensión Ferrandis Moreno,
  
- Jaime Miró Segarra,
  
- Ángel Pérez Blancas,
  
- Antonio Casañ Roca,
  
- Trinidad Casañ Roca,
  
- José Antonio Cuevas Ródenas,
  
- Josefa Lerma Salvador,
  
- Julio Lerma Salvador,
  
- Francisco Esteban Llácer Llácer,
  
- Vicenta Marcos Marcos,
  
- Mariano Lleón Carretero,
  
- José Manuel Mocholí Casañ,
  
- Francisco Ramis Sánchez,
  
- Carmen Julia Salonginos Almarche,
  
- Juan Francisco Sánchez Mora,
  
- Francisco Sanfélix Domingo i
  
- Francisco Vilanova Ferriols
  
Sol·licita que s'excloguen de l'àmbit de l'actuació les edificacions ubicades al carrer Ruiz i l'entorn immediat, que ha de ser considerat i classificat com a urbà, en tractar-se d'immobles edificats que disposen de tots els serveis urbanístics.
  
L'informe d'al·legacions estima les al·legacions presentades.
  
23. Antonio Crespo Sospedra, en qualitat de president en funcions de l'Agrupació d'Interés Urbanístic la Torre, que comprén 110 propietaris i una superfície del 43,20%. Mostren la seua disconformitat a l'aprovació dels documents urbanístics projectats i sol·liciten la seua modificació basant-se en una sèrie d'al·legacions consistents en:
  
- Siga considerada l'agrupació com a interlocutor davant els organismes públics i autoritats administratives per a consensuar l'actuació urbanística.
  
- Es fan una sèrie de consideracions generals sobre el document d'homologació i el plantejament d'ordenació.
  
- La no-aptitud del pla especial per a establir l'ordenació que es proposa, indicant la possibilitat de reorientar l'actuació urbanística, convertint-la en una actuació urbanística ordinària que pot ser liderada per l'Agrupació d'Interés Urbanístic, emparada legalment per la força que implica aglutinar la majoria dels propietaris afectats.
  
- Cal modificar per complet l'ordenació detallada del pla espacial i, en particular, eliminar la concentració i densificació de l'edificabilitat de zones concretes del sector.
  
- Eliminar l'exclusivitat d'habitatges de protecció oficial que s'ha de desenvolupar pel fet que és una determinació contrària a dret.
  
- És inacceptable que el resultat material de la proposta d'ordenació deixe tan ampli marge per a la redacció del projecte d'urbanització per les repercussions que això portarà sobre la determinació dels costos d'urbanització que s'han de retribuir a l'agent urbanitzador.
  
L'informe d'al·legacions estima l'al·legació referent al fet que l'AIU és interlocutor vàlid i el concernent a l'eliminació de l'exclusivitat d'HPO. A aquest efecte es destinarà un 20% per a promoció d'habitatges de renda lliure. La resta d'al·legacions són desestimades.
  
24. José Iraeta García, propietari de l'Alqueria del Saboner, exposa:
  
- Que és propietari de l'alqueria del Saboner, on resideix amb la seua família com a domicili permanent.
  
- Que aquest immoble ha sigut inclòs en el Pla especial i que ls'ha inclòs en el Catàleg d'arquitectura rural del Pla especial. Que aquest immoble s'ha dotat d'un nivell de protecció singular igual que una part important del seu entorn com a àmbit singular horta en el qual no es permetrà cap construcció.
  
- Que en la fitxa urbanística T-03 consta l'ús de l'immoble com a ús global terciari.
  
- Que vol continuar residint amb la seua família en el citat immoble en el qual s'ha invertit molt d'esforç i diners per a la seua conservació.
  
Sol·licita, basant-se en l'anterior:
  
- Que s'excloga la seua propietat del Pla especial en tractar-se d'un immoble amb arquitectura especial que gaudeix d'una protecció singular, en el qual viu de forma habitual, i es compromet a subscriure un acord amb l'administració en què es compromet, tant ell com els seus descendents, a la seua conservació total sense alterar elements arquitectònics tant exteriors com interiors.
  
- O si no n'hi ha, que se li adjudique la parcel·la T-03 en la seua integritat i que les càrregues d'urbanització es preveja pagar-les en metàl·lic, atés que s'ha dotat l'immoble d'ús global terciari i no residencial vinculat a HPO i no té l'obligació del pagament en terrenys.
  
L'informe d'al·legacions accedeix al que sol·licita i estima l'al·legació.
  
25. Miguel Puchades Navarro, president de l'Associació de Veïns Sant Vicent Ferrer. Sol·licita la retirada del projecte i la seua modificació tenint en compte les al·legacions següents:
  
- El Pla especial afecta sòl d'especial protecció agrícola. El projecte comporta la destrucció d'un dels últims reductes d'horta que queden en la ciutat. La seua realització tindria un impacte negatiu i augmentaria la forta pressió urbana ja existent sobre l'escassíssima zona d'horta restant. Es reconeix que la zona d'horta afectada està sotmesa a una progressiva degradació però s'indica que aquesta no és manera de protegir-la.
  
- Impossibilitat d'integrar l'horta en la trama urbana.
  
- L'aprofitament urbanístic per a ús residencial es calcula computant la superfície total del sòl, incloent en el divisor tot el sòl destinat a ús dotacional públic. Tanmateix ací, el sòl dotacional públic aniria destinat a integració residencial, amb la qual cosa l'ús residencial efectiu és superior als màxims legals permesos i la dotació de serveis menor a la desitjable.
  
- Els barris limítrofs es caracteritzen per tenir un dèficit de serveis i dotacions públiques i que l'actuació proposada en compte de contribuir a pal·liar aquest problema comportara una reedició de la mateixa problemàtica.
  
- L'actuació agreujaria la congestió d'accessos (eix oest de la V-30) i mancances de transport públic.
  
- La planificació de construir blocs de 15 alçades i 3 soterranis, i el disseny d'accessos subterranis, incrementaran els costos de construcció, i per tant dels habitatges.
  
L'informe d'al·legacions indica que, en relació amb la falta de dotacions i serveis públics, es preveu reserva de sòl per a un centre de salut, centres escolars, i nuclis esportius i d'esbarjo. Pel que fa a la congestió d'accessos i mancances de transport públic indica que segons estudi de capacitat portant de la xarxa viària no es produirà congestió de cap d'accés i s'ha previst la implantació d'una parada d'autobús, a més d'ampliar el carril bici perquè es puga connectar amb la parada de metro de Paiporta i amb la de RENFE d'Alfafar.
  
S'estimen parcialment les al·legacions relatives al paràgraf anterior ja que els seus plantejaments coincideixen amb les administracions públiques afectades. La resta de les al·legacions són desestimades.
  
26. Marc Ferri Ramírez, actuant en nom propi i en el de l'Associació Per l'Horta. S'oposa al Pla especial ja que:
  
- Opina que no se sosté la suposada degradació de l'horta, que aquesta és mínima i no fa perillar la seua potencionalitat com a terrenys agrícoles.
  
- Respecte a les torres en illa, causaran un impacte paisatgístic molt negatiu en el paisatge d'horta tradicional. A més, les previsions de foment de les energies netes es descarta pel fet d'encarir els habitatges. Tampoc es preveu el soterrament de la línia elèctrica d'alta tensió que afecta terrenys de zona verda.
  
- En relació a la zona rururbana, que comporta la transformació d'un sòl d'horta privada en un sòl d'horta pública qualificada com a zona verda, conté un alt nombre d'equipaments, la qual cosa desvirtua la idea de respecte a l'activitat agrícola.
  
També fa notar que els edificis que rodegen aquesta zona no tenen aparcaments propis el que pot produir l'ocupació de la xarxa de camins rurals existents.
  
- Crida l'atenció sobre la possibilitat que es puguen tapar les séquies per motius de seguretat i d'altra banda, indica que s'han de garantir els exemplars de distintes espècies d'arbres de la zona, com també s'han de mantenir els elements catalogats en el Catàleg d'arquitectura rural del terme municipal de València, incloent la barraca de Llàcer i altres elements d'interés etnològic ignorats pel Pla especial com són les ceberes existents en la zona.
  
- De les afeccions sobre el patrimoni arquitectònic, etnològic i botànic al·lega que els elements d'interés etnològic no estan inclosos ni els arbres de possible caràcter monumental. També indica la descatalogació de la barraca de Llàcer i el conjunt d'habitatges del carrer Ruiz i que considera haurien de ser mantingudes.
  
Insta a l'equip redactor del Pla a posar-se en contacte amb tècnics especialistes i prendre mesures de conservació dels elements d'interés etnològic.
  
Troba a faltar en l'estudi d'impacte ambiental la valoració de la presència d'alguns arbres de gran port, entre aquests un lledoner, arbre molt típic de l'horta, que possiblement podrien considerar-se monumentals.
  
- En una valoració final indica que el Col·lectiu Per l'Horta s'oposa completament al Pla especial d'ordenació del sector la Torre perquè:
  
a) Seria un precedent per a futures actuacions que comporten descatalogació d'horta protegida.
  
b) No es justifica la necessitat del Pla especial des del punt de vista de construir habitatges protegits que poden cobrir-se amb l'execució de polítiques de gestió del sòl més efectives.
  
c) Tal com el mateix projecte afirma l'horta de la Torre es troba en plena producció, i els espais degradats d'horta representen menys d'un 5% de terres afectades. No es justifica que l'estat de l'horta de la Torre estiga millor o pitjor que qualsevol altre sector d'horta de la ciutat.
  
d) El projecte comporta una destrucció quasi completa de l'horta de la Torre. El model d'habitatges en alçada són especialment agressius amb el paisatge de l'entorn. El Pla inclou com a zones verdes zones d'afecció de vies i torres d'alta tensió, i permet activitats fora de l'agricultura com la instal·lació de berenadors.
  
e) El pla incompleix, a més, les normes de coordinació metropolitana pel que fa a la protecció de l'horta amb caràcter general i a la protecció d'habitatges rurals típics (barraques), i oblida la recentment aprovada Llei d'ordenació del territori i protecció del paisatge tant en l'esperit com pel que fa a zones verdes, impacte acústic o mobilitat urbana.
  
f) Es planeja, a més, expropiar terres i habitatges als actuals propietaris i enderrocar habitatges actualment catalogats, a més dels efectes sobre el patrimoni paisatgístic, etnològic, i botànic que el Pla prefereix ignorar. En especial, s'ignoren els drets dels actuals habitants de la zona a residir en el seu entorn habitual.
  
g) Finalment entenen que l'única justificació del Pla especial passa per la concentració d'habitatge de protecció oficial a un dels extrems de terme de València, separat per la barrera del llit del Túria. D'aquesta manera es minimitzarà la competència d'aquests HPO sobre els preus de venda dels habitatges a la resta de la ciutat.
  
L'informe accepta la majoria de les al·legacions referides a les afeccions sobre el patrimoni arqueològic, etnològic i botànic.
  
27. Teresa Navarro Hernández, actuant en nom propi i en el de la societat Patrimonial Herna, SA, al·lega:
  
- Aquest sector no ha tingut en consideració una adequada integració amb l'ús industrial existent en la zona qualificada com a sòl urbà.
  
- Estaria justificada la redelimitació del sector reconsiderant l'ús industrial existent en la zona, perquè aquest ús resulta inadequat juntament amb el residencial proposat.
  
- La delimitació del sector inclou terrenys del Pla de reforma interior i programa del c/ Eduard Dato.
  
- Procedència de requalificació de sòl urbà industrial a residencial per a incrementar l'oferta d'habitatge protegit.
  
- Alternatives a l'ordenació i proposta de concertació de l'ordenació.
  
L'informe d'al·legacions estima la no-conclusió de la reclassificació de sòl urbà en urbanitzable i desestima la resta d'al·legacions.
  
Realitzant un anàlisi del caràcter ambiental de les al·legacions, aquests aspectes poden resumir-se en:
  
- Necessitat protegir el paisatge d'horta, no sent justificable que la necessària construcció d'habitatge protegit haja de significar la desaparició d'un espai no urbanitzable protegit existint polítiques de gestió del sòl més efectives. A més, la degradació de l'horta només n'afecta una xicoteta part sense que es justifique que l'horta de la Torre estiga en pitjors o millors condicions que un altre sector d'horta de la ciutat.
  
En sòl rururbà, que implica la transformació d'un sòl d'horta privada en un sòl d'horta pública qualificada com a zona verda, conté un alt nombre d'equipaments, la qual cosa desvirtua la idea de respecte a l'activitat agrícola.
  
- El model d'habitatges en alçada, o torres en illa, són especialment agressius amb el paisatge de l'entorn.
  
- Preocupació per la possibilitat que es puguen tapar les séquies per motius de seguretat.
  
- Es troba a faltar en l'Estudi d'Impacte Ambiental la valoració de la presència d'alguns arbres de gran port, entre aquests un lledoner, que possiblement poden considerar-se monumentals.
  
- Es planteja enderrocar habitatges actualment catalogats, a més dels efectes sobre el patrimoni paisatgístic, etnològic i botànic que el Pla ignora com per exemple les ceberes existents a la zona.
  
- El Pla oblida la Llei d'ordenació del territori i protecció del paisatge tant en l'esperit com pel que fa a zones verdes, impacte acústic o mobilitat urbana.
  
- No es planteja el soterrament de la línia elèctrica d'alta tensió que impediria la utilització de la zona afectada.
  
Les respostes que es donen en l'informe d'al·legacions realitzat per l'IVHSA contestant aquests aspectes ambientals es resumeixen a continuació:
  
- Respecte a l'horta. El Pla especial preveu una veritable protecció de l'horta en aquest àmbit, atés el caràcter dotacional públic del sòl destinat a aquest ús, tal com reflecteix la memòria del pla.
  
Les condicions que van motivar la protecció dels terrenys en el Planejament General Municipal han variat substancialment en els últims anys i les mesures de protecció adoptades no han servit per a protegir horta sinó més aviat per a tot el contrari, tenint en compte l'enorme degradació produïda en aquesta zona, unit al fet de l'envelliment de la població agrícola amb interés de continuar mantenint el cultiu d'aquests terrenys, de l'escassa rendibilitat econòmica dels sistemes de producció agrícola tradicionals i del desinterés dels joves per a dedicar-se a la producció agrària.
  
D'altra banda, en relació amb la selecció del sector la Torre com el més idoni per a l'aplicació d'aquest Pla especial, l'informe indica que de totes les àrees d'horta de València, aquesta és la més xicoteta limitada per infraestructures de ciutat.
  
En sòl rururbà, els equipaments se situen en el centre de l'ordenació proposant una nova relació entre arquitectura i naturalesa.
  
- Respecte a les torres en alçada. El Pla persegueix escometre dos objectius simultàniament: habilitar sòl apte per a la construcció de HPO i la protecció de l'horta. Com es preveu la conservació del 50% de la superfície actualment cultivada per al seu ús agrícola futur mitjançant la seua incorporació al patrimoni públic de sòl cal concentrar l'edificabilitat per a alliberar el màxim sòl possible i complir als dos objectius indicats.
  
- Respecte a les séquies. L'informe indica que la intenció del Pla no és una altra que deixar obertes les séquies perquè hi circule l'aigua a la vista dels ciutadans. En la versió definitiva del Pla s'inclou un extens estudi de les séquies del sector.
  
- Respecte a la protecció d'habitatges rurals típics assenyala que es respecten els habitatges actualment catalogats en l'Ajuntament, estiguen o no inclosos en el Catàleg de l'any 2002; una altra qüestió és que els habitatges que estiguen en la zona d'afecció viària no puguen ser protegits precisament pel seu enclavament i afecció.
  
- En relació amb les zones verdes, la Llei 4/2004 és d'aplicació per quan reflecteix l'estàndard de zona verda a raó de 10 m2/habitant.
  
- En relació amb la línia elèctrica, sembla totalment raonable que es soterre part de la línia elèctrica d'alta tensió a l'efecte de minimitzar l'afecció sobre els terrenys, si bé el cost de soterrament de tota la línia elèctrica d'alta tensió al seu pas per l'àmbit de l'actuació no haja de ser repercutit exclusivament al sector ja que faria inviable el projecte.
  
Informes sectorials
  
En l'expedient administratiu es fa referència a la sol·licitud de dictàmens previs. Es reflecteixen a continuació els informes evacuats per aquells organismes consultats que tenen interés o transcendència per a la formulació de la declaració d'impacte ambiental:
  
Ministeri de Foment. Demarcació de carreteres de l'Estat a la Comunitat Valenciana
  
Informes favorables de data 11 d'agost i 22 de setembre.
  
Direcció General d'Obres Públiques. Divisió de Carreteres. Conselleria d'Infraestructures i Transports
  
Informen desfavorablement, el 17 de setembre de 2004, per incloure com a element catalogat l'Alqueria de la Coca dins de la zona de protecció de l'enllaç de V-30 i la CV-40 indicant que és incompatible amb els usos permesos en aquesta servitud, sol·licitant la descatalogació.
  
Conselleria de Cultura, Educació i Esport. Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià
  
Informe de la Unitat d'Inspecció del Patrimoni, de 3 d'agost de 2004, que es formula sobre la base de la documentació presentades davant aquesta Direcció General i indica la necessitat de completar l'estudi d'impacte amb la presentació d'una prospecció arqueològica prèvia, presentant escrit de remissió a la Direcció General de Patrimoni de la memòria de prospecció arqueològica i documentació etnològica del sector el 13 de desembre de 2004.
  
Informe de l'Entitat de Sanejament d'Aigües sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració de Quart Benàger per a admetre els cabals d'aigües residuals generats pel sector la Torre.
  
Segons aquest informe de 20 de desembre de 2004, l'EDAR de Quart Benàger està dissenyada per a tractar 60.000 m3/dia i actualment el cabal mitjà tractat és de 43.416 m3/dia.
  
Segons dades aportades pel sol·licitant, el cabal generat previst és de 3.097 m3/dia (2.700 corresponent a residencials i 397 corresponent a actuacions terciàries).
  
L'entitat de Sanejament informa la viabilitat del tractament en l'EDAR Quart Benàger de les aigües residuals generades pel desenvolupament del sector la Torre.
  
Conveni de col·laboració entre l'Institut Valencià d'Habitatge i la Comunitat de Regants de la séquia de Favara per a la conservació de la xarxa de séquies en el sector la Torre
  
Aquest acord, firmat el 25 d'octubre de 2004, obliga l'IVHSA a:
  
- Conservar la major part de la xarxa de séquies actualment existent com una part fonamental de l'estructura del sector permetent continuar regant els camps d'horta, com també conservar els camins d'accés a aquestes mitjançant la seua transformació en vies principalment de vianants i de bicicletes, de manera que es conserven les traces històriques que relacionen les alqueries protegides existents en el sector.
  
- Defensar la conservació dels elements de compartimentació com a part fonamental de la xarxa de séquies, permetent acostar als ciutadans els mètodes centenaris de control i distribució de l'aigua.
  
- Garantir que la xarxa de séquies formarà part integral del sistema de reg per a les zones d'horta que conserven un ús agrícola en l'interior del sector.
  
- Garantir la rehabilitació, millora i adequació d'una gran part de la xarxa de séquies existents en el sector.
  
- Les séquies de reg canalitzades o obertes quedaran en sòl públic municipal.
  
Informe de l'empresa Mixta Valenciana d'Aigües
  
En aquest informe d'octubre de 2004, es realitza una sèrie de consideracions generals que s'han de tenir en compte en el projecte d'urbanització de què poden destacar-se la dotació estipulada en el PGOU (400l/hab/dia) i l'estudi sobre la viabilitat d'abastir al sector a partir exclusivament de la infraestructura municipal.
  
Informe de l'Ajuntament de València, Servei de Projectes Urbans, Secció de Projectes d'Infraestructura
  
D'aquest informe es destaquen les consideracions realitzades sobre:
  
- En relació amb la xarxa viària. Considerar l'accessibilitat mitjançant carril bici als centres de transport de l'estació de rodalies de RENFE (Alfafar) i l'estació de metro de Paiporta.
  
- En relació a la línia elèctrica d'alta tensió que travessa el sector. La normativa del Pla general estableix que en sòl urbà les instal·lacions de serveis seran subterrànies, i s'integren en la urbanització.
  
No considera convenient fer excepcions a la regla general i menys per qüestions d'índole econòmica, que s'han de resoldre d'una altra forma.
  
?El que sembla sense dubtes irrenunciable és la seua integració en la urbanització transformant l'actual traçat aeri a subterrani.-
  
- En relació amb la xarxa de séquies. L'informe diu que mantenir els llits de les séquies oberts en un entorn urbà és contrari a les actuacions que es realitzen habitualment sobre aquests, que van encaminades a la canalització i integració en la urbanització de l'entorn. A falta de major definició, s'estarà a l'espera que es presente el projecte d'urbanització.
  
Informe del Servei del Cicle Integral de l'Aigua de l'Ajuntament de València
  
Aquest informe de setembre de 2004 posa de manifest la problemàtica existent pel que fa a l'evacuació de les aigües negres i pluvials del sector.
  
Una de les solucions proposades en l'informe, i que finalment ha sigut l'adoptada, consistia en la impulsió de les aigües negres fins a la depuradora de Quart - Benàger situada aigües amunt del marge dret del nou llit del riu Túria.
  
Respecte al drenatge d'aigües pluvials s'indica que actualment es realitza a través del sistema de séquies. Aquesta situació ha de qualificar-se de provisional i comporta un alt risc, i inevitablement patiria inundacions en pluges de baixa i mitjana intensitat.
  
Ha d'establir-se, doncs, un eficaç sistema de drenatge d'aigües pluvials que discórrega pel marge dret del nou llit del riu Túria.
  
En el cas que s'obtinga autorització per al evacuar les pluvials per bombament cap al nou llit del riu Túria, per part de la CHX haurà de preveure's de forma conjunta per a la totalitat de la pedania de la Torre, el disseny de l'estació de bombament haurà d'efectuar-se conjuntament amb el Servei del Cicle Integral de l'Aigua.
  
D'altra banda, les aportacions pluvials procedents d'altres termes municipals que afecten la depuradora metropolitana de Quart - Benàger, en períodes de gota freda, poden col·lapsar el sistema de drenatge del barri per la qual cosa es fa totalment necessari executar les infraestructures globals assenyalades anteriorment.
  
En relació a les séquies, indica l'informe, que la coexistència de séquies de reg en zona urbana no es considera de cap manera adequada als actuals criteris d'higiene, salubritat i seguretat mantinguts fins a la data per l'Ajuntament de València.
  
Documentació complementària
  
El 4 de març de 2005, la Direcció General de Gestió del Medi Natural sol·licita que es complete la documentació següent:
  
1. Respecte a la documentació administrativa:
  
- Certificat d'aprovació provisional en què queden reflectides les modificacions introduïdes respecte de la documentació aprovada per a la seua informació pública.
  
- Documentació tècnica corresponent a aquesta aprovació provisional.
  
2. Respecte de l'estudi d'impacte ambiental:
  
- Justificació de la solució adoptada.
  
- No s'ha considerat la incidència de la reclassificació sobre la possible població resident i dedicada a l'activitat agrícola com a activitat principal.
  
- No s'ha realitzat una vertadera valoració de la incidència sobre el paisatge de la tipologia constructiva completament aliena al paisatge d'horta tradicional.
  
- L'impacte que sobre la futura població derivat de la línia elèctrica d'alta tensió que travessa el terç sud del sector.
  
Les línies elèctriques en sòl urbà han de ser soterrades.
  
S'aconsella que la distància de la línia als habitatges siga la que recomana l'Organització Mundial de la Salut d'1m/KV, és a dir, 220 metres.
  
- No s'ha justificat l'existència de recursos hídrics per a satisfer l'increment de població com a conseqüència del desenvolupament del sector.
  
- En relació amb el tractament d'aigües residuals:
  
L'EDAR de Pinedo va tractar cabals superiors als de projecte l'any 2003 pel que es considera que amb les instal·lacions actuals seria impossible el tractament de les aigües residuals del nou sector. Es requereix, doncs, informe de l'Entitat de Sanejament.
  
Seria necessari especificar en relació amb les estacions depuradores que es té previst instal·lar en l'àmbit de la zona rururbana el tipus de tractament, localització, com el mode de gestió que garantisca un manteniment i funcionament correctes.
  
El 8 d'abril de 2005, l'Institut Valencià d'Habitatge remet informe en resposta a l'escrit de la Direcció General de Gestió del Medi Natural, en el que s'especifiquen les modificacions hagudes des de la seua exposició al públic i es respon als aspectes de l'estudi d'impacte ambiental. En resum:
  
1. Respecte a la documentació administrativa.
  
S'adjunta el document que serà presentat a la Comissió d'Urbanisme visat pel Col·legi d'Arquitectes.
  
Així mateix s'adjunta la resposta donada a les al·legacions presentades i a l'informe de l'Ajuntament, en el qual s'especifiquen els canvis realitzats des de la versió exposada al públic.
  
2. Respecte a l'estudi d'impacte ambiental
  
Sobre la localització:
  
a) Necessitat social de la intervenció
  
S'argumenta sobre l'increment del preu de l'habitatge i les dificultats d'accés a aquest per part de segments socials menys afavorits. D'altra banda, la Conselleria de Territori i Habitatge, sensible a aquest problema ha disposat un Pla d'Habitatge pel qual es compromet a oferir sòl per a habitatges socials però amb el component afegit que aquest tipus d'habitatges tinga elevades cotes de qualitat, i ha de tenir un valor exemplificador, propiciant concursos i operacions singulars que contribuïsquen a elevar el nivell general de la producció arquitectònica, complint amb això un objectiu estètic del qual manquen una elevada proporció de les promocions privades.
  
Aquest apartat acaba justificant que la demanda estimada d'habitatges socials per a la ciutat de València arriba fins els 13.000. La iniciativa presentada proposa abordar aquesta qüestió a gran escala, i per tant fa necessària una dimensió de sòl urbà de la qual no es disposa a la ciutat de València.
  
b) Compliment de la normativa de protecció
  
El Pla compleix la primera de les premisses de les assenyalades en l'article 5.1 de la Llei 4/2004, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge, en situar-se al costat del barri de la Torre, àrea altament degradada, que no té equipaments urbans i presenta dèficit d'infraestructures que aquest Pla soluciona en gran manera.
  
c) Acreditació de la destinació de la intervenció
  
La iniciativa està destinada a la construcció d'equipaments públics i a la construcció d'habitatges subjectes a algun règim de protecció pública.
  
d) Objectius complementaris i col·laterals
  
El Pla regularitza una vora urbana degradada ocupant una zona d'horta limitada per les xarxes d'infraestructures i en la qual no hi ha cap element patrimonial inclòs en el recent catàleg confeccionat per la Universitat de València. A més, tres de les alqueries catalogades en el catàleg municipal es localitzen en zona d'afecció viària, i està una d'aquestes en estat de ruïnes. D'altra banda, hi ha tres zones ocupades per depòsits de vehicles abandonats de manera informe i desorganitzat evidenciant el caràcter residual i degradat de l'espai sotmés a intervenció.
  
e) La conservació de l'horta
  
Considerar com a horta tot espai lliure d'edificació que en el seu dia van estar cultivats resulta incongruent amb la situació actual. La població agrícola disminueix, la quantitat de sòl realment sotmesa a explotació agrícola retrocedeix i la voluntat de la majoria dels propietaris és el de vendre el seu sòl amb fins urbanístics, obtenint plusvàlues a què es creuen amb el mateix dret de què assisteix a la resta de propietaris de sòl, perquè els terrenys ja urbanitzats van ser en el seu moment objecte de cultiu.
  
El Pla converteix una horta semiabandonada, amenaçada, descuidada, objectivament desprotegida i de propietat privada, en una horta activa, realment protegida, atesa i cuidada, constituint la seua condició pública una garantia efectiva que d'ara en avant no podrà ser objecte d'usos diferents a l'actual.
  
D'altra banda, el conveni firmat per l'IVHSA i l'associació de propietaris permet que a més de vendre la seua terra, podran, en aquells casos que ho desitgen, seguir cultivant-la en les zones d'horta que amb aquest fi es disposaran. Aquesta mesura acompanya d'altres addicionals com les que es deriven del conveni firmat amb les Associacions de Regants i els Sindicats Agraris a fi de garantir no sols la pervivència de les explotacions agrícoles, sinó a més, la millora de la seua qualitat tècnica.
  
Es tracta de la primera actuació urbanística de la ciutat de València que s'orienta de manera directe a urbanitzar conservant en allò substancial l'horta preexistent a fi de construir habitatges socials i equipaments que satisfaran part dels dèficits acumulats en la pedania immediata.
  
f) Incidència en el paisatge d'edifici en alçada.
  
L'opció d'edificar en alçada ha d'adoptar-se necessàriament si es vol preservar la major part de superfície possible d'horta mentre es manté l'edificabilitat suficient per a garantir la idoneïtat econòmica de l'actuació i adequada remuneració de sòl per als propietaris.
  
No es pot ignorar la situació de partida d'un espai que està sotmés a l'impacte simultani de les edificacions de la pedania de la Torre i de les infraestructures viàries adjacents. Es considera que les aportacions que planteja el Pla, realitzades per alguns dels arquitectes més prestigiosos del moment, comporten una aportació decisiva en la configuració d'un nou paisatge valencià, fent que un conjunt de professionals d'alt rang actue simultàniament en la perifèria suburbial de València en edificacions de caràcter social.
  
3. Respecte a aspectes relacionats amb les infraestructures.
  
g) Sobre la presumpta incidència d'una via d'alta tensió.
  
La línia manté les distàncies que assenyala la normativa actual i compleix les estipulacions dels informes de la companyia propietària al respecte.
  
Es preveu que la línia d'alta tensió se soterre en la part inclosa totalment en l'interior del sector i que és la que aquest pot assumir directament.
  
h) Sobre la previsió de recursos hídrics suficients.
  
Els recursos hídrics procediran de la xarxa general a partir de conducció de diàmetre 600 que recorre la part nord del sector i canonada de diàmetre 300 que recorre el camí antic de Madrid.
  
i) En relació amb el tractament de les aigües residuals.
  
S'ha arribat acord amb l'entitat de sanejament EPSAR en funció del qual les aigües residuals que es produïsquen en l'àmbit del Pla seran abocades a la depuradora de Quart - Benàger.
  
Afeccions legals
  
- Espais naturals protegits. La zona d'actuació no afecta directament cap espai natural protegit si bé es troba a uns 3 quilòmetres del límit del Parc Natural de l'Albufera, i es troba inclosa en el seu Pla d'ordenació de recursos naturals (PORN).
  
Els aspectes que defineix el PORN i que tenen relació amb l'actuació de referència són els següents:
  
- Les previsions futures han de configurar un model territorial on la ubicació d'urbanitzacions prevegen el correcte ús de l'aigua, i sobretot, que la seua depuració i tractament quede definit per endavant. Tot abocament urbà s'ha d'arreplegar en col·lectors de clavegueram, a poder ser de caràcter separatiu, el final del qual siga una instal·lació de tractament d'aquest abocament.
  
- Les ocupacions dels camins ramaders classificades en l'àmbit del PORN requeriran l'autorització de l'òrgan ambiental.
  
Es fomentarà l'ús públic extensiu d'aquestes vies amb activitats d'oci com el senderisme, rutes cicloturístiques, etc. i la seua conservació com a corredors ecològics entre distintes zones, sense perjudici de l'ús ramader.
  
- Camins ramaders. Encara que en el terme municipal de València no s'ha efectuat la classificació dels camins ramaders, d'acord al delimitació extret del fons documental de 6 de juliol de 1927, el sector és travessat per l'assagador de la Torre amb una amplària legal de 4,5 metres.
  
- Domini públic hidràulic. El sector es troba parcialment en zona de policia del nou llit del riu Túria.
  
- Classificació i qualificació urbanística El pla general d'ordenació urbana vigent classifica el sòl com a no urbanitzable amb la qualificació d'especial protecció horta (SNUPE-PA1).
  
- Patrimoni cultural. Segons informe de la Unitat d'Inspecció del Patrimoni de 3 d'agost de 2004, s'instava l'IVHSA a realitzar una prospecció arqueològica prèvia de tota la zona afectada.
  
Una vegada concedida l'autorització de prospecció arqueològica per la Direcció General de Patrimoni Artístic, amb data 18 de novembre de 2004, es va realitzar una campanya de prospecció arqueològica sistemàtica dels terrenys de l'àrea d'actuació.
  
S'exposa a continuació un resum dels aspectes més rellevants de la prospecció:
  
- Sistema de séquies.
  
L'horta de la Torre s'alimenta d'un complex sistema de séquies, algunes d'origen medieval.
  
Dos braços dependents de la séquia de Favara (pròxima a la zona però no afectada per l'actuació) han regat i reguen la zona que ocupa l'horta de la Torre. Es tracta del Braç d'Estadella i el Braç Nou.
  
El sistema hidràulic medieval s'ha conservat en passes ocasions i en altres s'ha transformat o desaparegut. La seua complexitat i variabilitat tipològica (segons siguen de fàbrica, terra o mixta) queda reflectida en l'alçament topogràfic.
  
- Xarxa de camins
  
L'àrea prospectada està travessada longitudinalment per un antic camí agrícola, el camí del Saboner, camí que actualment està asfaltat i vertebra altres vies secundàries.
  
Des de la carretera d'Alba té la seua entrada un camí de terra que condueix a l'alqueria de Coca i altres edificacions rurals. La carretera d'Alba pareix fossilitzar un altre camí tradicional, el camí de la Torre a l'alqueria d'Alba.
  
La major part d'aquests camins agrícoles generalment transcorren paral·lels a la xarxa de séquies.
  
- Arquitectura rural: alqueries i barraques.
  
Els immobles subjectes a règim de protecció són tres alqueries i una sèrie d'habitatges rurals referenciats en el Catàleg d'arquitectura rural del terme municipal de València:
  
- Alqueria del Saboner,
  
- Alqueria del Pastor,
  
- Alqueria de Coca,
  
- Habitatge rural (carretera d'Alba, 3),
  
- Barraca del Cotofio,
  
- Habitatge unifamiliar (carretera d'Alba, 1),
  
- Barraques Llàcer
  
- Conjunt d'habitatges (c/ Ruiz núm. 4 a 26)
  
Segons la catalogació de béns patrimonials del PGOU de 1989, vigent actualment, la major part d'aquestes arquitectures tradicionals d'interés històric quedaran integrades en l'àrea transformada, entre aquestes l'Alqueria de Saboner, l'Alqueria del Pastor, Alqueria de Coca i Barraca de Cotofio. El nou Catàleg d'arquitectura rural preveu la descatalogació d'altres com l'habitatge unifamiliar de la carretera d'Alba núm. 1, les Barraques Llàcer i el conjunt d'habitatges del carrer Ruiz.
  
- Altres construccions tradicionals: les ceberes.
  
En l'àrea estudiada s'han documentat dues ceberes, associades a l'Alqueria de Coca i a la Barraca de Cotofio. Les dos han perdut actualment la seua funcionalitat original.
  
- Valoració dels resultats
  
La prospecció conclou que l'àrea directament afectada estava poc documentada en el moment anterior a efectuar-se la prospecció. L'estudi de l'àrea ha servit per a realitzar una avaluació de l'estat actual del patrimoni històric d'aquesta zona de l'horta.
  
Aquesta prospecció arqueològica va ser remesa a la Direcció General de Patrimoni de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport en data 13 de desembre de 2004.
  
Consideracions ambientals
  
1. Ocupació del sòl
  
L'actuació pretén promoure 2.614 habitatges, dels quals el 80% estaran sotmesos a algun règim de protecció, més habitatges en règim de lloguer en parcel·les dotacionals assistencials. L'objectiu és el d'ampliar de manera important l'oferta d'habitatge de protecció en la ciutat de València la demanda se de la qual estima en uns 13.000 habitatges.
  
Per a dur a terme aquesta comesa l'IVHSA selecciona una zona d'horta al costat de la pedania de la Torre, delimitada per infraestructures viàries de la ciutat, i el caràcter suburbà de la qual, presenta una degradació incipient.
  
El Pla especial de reserva de sòl i ordenament d'usos per a dotacional públic i vinculació a habitatge protegit en l'àmbit del sector la Torre presenta concepte de ciutat innovador en la ciutat de València i planteja una solució al conflicte entre el desenvolupament urbanístic de la ciutat i el seu entorn immediat, és a dir, l'horta. La solució està plantejada des del punt de vista del màxim respecte i conservació de l'horta com a tal, integrant-la en l'entramat urbà, transformant l'horta privada en horta social. D'aquesta manera, es preserva el 50% de l'horta existent.
  
D'altra banda, el Pla Especial garanteix la conservació de les séquies existents, com a part fonamental del paisatge de l'horta i la cultura de l'aigua, tan arrelada en aquesta terra.
  
L'àmbit de l'actuació està dins del Pla d'ordenació dels recursos naturals del Parc natural de l'Albufera de València pel que està subjecte a la seua normativa. En aquest sentit, per a complir amb la reducció de la contaminació de les aigües subterrànies (mitjana segons cartografia temàtica de la COPUT), l'horta conservada podria convertir-se en una horta ecològica, en la que s'eliminen els abonaments amb nitrats, pesticides, etc.
  
La conservació de les séquies obertes planteja dos problemes: un de seguretat i un altre de salut pública. El projecte d'urbanització haurà de reduir al mínim el risc de caigudes mitjançant la utilització de barreres que s'integren perfectament en el paisatge i, per un altre costat s'establiran controls de la qualitat de les aigües i mesures per a evitar la proliferació de plagues.
  
2. Modificació de la hidrologia superficial
  
Si bé l'àmbit de l'actuació no posseeix cap risc d'inundació segons la cartografia temàtica de la COPUT, l'informe del Servei del Cicle Integral de l'Aigua de l'Ajuntament de València de 30 de setembre de 2004 indica que l'evacuació de les aigües pluvials mitjançant la xarxa de séquies existents només pot ser una solució provisional i que inevitablement patiria inundacions en pluges de baixa i mitjana intensitat.
  
L'IVHSA va presentar una sol·licitud d'autorització d'abocament d'aigües pluvials a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer el 9 de març de 2005, presentant una solució de drenatge del sector evacuant per bombament a l'assarb o al nou llit del riu Túria, de manera provisional, fins que estiga executat el col·lector paral·lel a la V-30.
  
Es fa necessari perquè l'informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer acceptant la solució proposada i autoritzant l'abocament.
  
3. Afecció als camins ramaders
  
El sector és travessat per l'assagador de la Torre amb una amplària legal de 4,5 metres. L'estudi d'impacte ambiental la identifica paral·lela a la carretera d'Alba pel Sud i separada d'aquesta 25 metres. El camí ramader s'integra en el sector en la zona rururbana, que respecta la trama viària existent amb la mateixa amplària i, per tant, integra el camí ramader.
  
Tal com s'indica en el PORN del PN de l'Albufera, es fomentarà l'ús públic extensiu d'aquestes vies amb activitats d'oci com el senderisme, rutes cicloturístiques, etc. i la seua conservació com a corredors ecològics entre distintes zones, sense perjudici de l'ús ramader. A més, la ressenya del camí ramader en l'estudi d'impacte ambiental se cenyeix a la zona rururbana sense definir la seua integració el tot l'àmbit de l'actuació. S'ha de presentar una solució específica per al correcte tractament del camí ramader segons la legislació vigent que requerirà informe favorable del Servei Territorial de Medi Ambient de València.
  
4. Patrimoni
  
Queda clara l'existència de béns etnològics en l'àmbit de l'actuació. Una vegada realitzada la prospecció arqueològica prèvia sol·licitada per la Unitat d'Inspecció del Patrimoni de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, es fa necessari informe favorable d'aquesta Conselleria a l'actuació, segons la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.
  
5. Recursos naturals
  
Consum d'aigua
  
Segons l'estudi d'impacte ambiental, el funcionament de l'actuació implicarà un consum de 0,321 hm3/any d'aigua per a consum humà que precedirà del sistema d'abastiment del municipi de València. La resta de la demanda del sector es cobrirà amb l'aigua de reg ara utilitzada en l'horta i amb la reutilització de les aigües grises depurades.
  
L'IVHSA va sol·licitar dictamen previ, sobre l'actuació de referència, a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer els dies 19 de juliol i 16 de setembre de 2004.
  
El 24 de novembre de 2004 es va remetre una nova sol·licitud de dictamen previ indicant que escau considerar informe favorable al respecte per silenci positiu tal com diu la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'ordenació del territori i protecció del paisatge. En aquest escrit s'insistia en l'interés per a l'IVHSA de rebre aquest informe.
  
No obstant, la depuració de les aigües ja no es realitza en el sector, per la qual cosa no es pot comptabilitzar la seua reutilització. S'ha de realitzar un informe justificatiu de la demanda d'aigua pel sector plenament desenvolupat (complint amb la dotació prevista en el PGOU de València de 400l/hab/dia) que es presentarà en la Confederació perquè aquesta emeta informe favorable.
  
Aigües residuals
  
Les aigües negres seran conduïdes fins a l'estació depuradora de Quart Benàger, complint amb el PORN del PN de l'Albufera i les recomanacions de l'informe del Servei del Cicle Integral de l'Aigua de l'Ajuntament de València.
  
El desenvolupament de l'actuació té l'informe favorable de l'Entitat de Sanejament d'Aigües, EPSAR, datat el 20 de desembre de 2004.
  
Generació de residus
  
Durant la fase d'obres no es quantifica el volum dels moviments de terra ni s'especifica el tractament i destinació final dels sobrants.
  
Durant la fase d'execució no es realitza una estimació dels volums de residus (inerts, vegetals o un altre tipus), si bé s'indica en l'apartat de mesures preventives - correctores que després de l'arrancada de la vegetació, i abans del començament de les obres, s'arreplegarà en muntons en forma de pastera amb alçada inferior a 2 metres. Posteriorment serà emprat en la preparació de zones verdes i enjardinades o en la restauració de relleus deteriorats.
  
En el cas que no puga reutilitzar-se tota aquesta terra serà transportada a abocador autoritzat.
  
Per als residus sòlids urbans, es realitzarà un informe en què es prevegen els tipus i les quantitats de residus que es generaran com a conseqüència del desenvolupament de l'actuació, de manera justificada, que haurà de tenir l'informe favorable de l'empresa o les empreses encarregades de la seua recollida i eliminació d'acord amb la legislació sectorial vigent. L'empresa o empreses implicades certificaran la capacitat dels abocadors autoritzats per a acceptar els residus.
  
6. Incidència de la línia elèctrica d'alta tensió
  
El sector és travessat per una línia elèctrica d'alta tensió de 220 KV. Després de les al·legacions, se soterra parcialment la línia, concretament el tram entre els dos suports que es troben situats dins del sector.
  
El tram que encara queda en aeri sobrevola terrenys qualificats com: zones verdes computables com a xarxa viària (RV03 i RV01) i equipaments (ID1 i ID2); a més quedaria enfront de les torres exemptes: R12, R14, R15 i R16 (a uns 30 metres); i visible des de quasi tot el sector.
  
El mateix informe de la Secció de Projectes d'Infraestructura de l'Ajuntament de València de 6 d'agost de 2004, d'acord amb el PGOU que estableix que en sòl urbà les instal·lacions de servei seran subterrànies, indica respecte de la línia elèctrica en qüestió: ?El que sembla sense cap mena de dubte irrenunciable és la seua integració en la urbanització transformant l'actual traçat aeri a subterrani?.
  
Les distàncies de separació entre la línia i els edificis, uns 30 metres, compleix amb les separacions que indica el vigent Reglament de línies elèctriques aèries d'alta tensió.
  
El Pla especial excusa el soterrament total de la línia al seu pas pel sector per motius econòmics que farien inviable la seua execució.
  
En tot cas, han d'evitar-se les molèsties que la línia crearà sobre la futura població del sector tenint en compte les incerteses sobre la salut i el rebuig que normalment generen aquest tipus d'instal·lacions. S'ha de soterrar, doncs, la línia elèctrica en qüestió, dins de tot l'àmbit del sector, perquè la qualitat de vida o benestar dels habitants tinga les mateixes cotes de qualitat que qualsevol altre espai urbà de la ciutat de València.
  
7. Paisatge
  
El paisatge que trobem en la ciutat de València esta definit per un entorn agrícola d'origen àrab amb una important xarxa d'infraestructures hidràuliques (les séquies), que reguen diversos tipus de cultius d'horta que generen un paisatge d'alta qualitat.
  
Com a resultat del Pla, la ciutat de València disposarà de 10 ha. que es podran cultivar com a terreny d'horta i s'espera una implicació activa de diversos col·lectius en el primer espai de la ciutat amb aquesta qualificació.
  
En el sector la Torre es proposa integrar l'horta com a espai urbà, proposant quatre sistemes de gestió no excloents entre ells, que són l'horta social de gestió ciutadana, la destinada a la investigació, la de formació i la vinculada a equipaments.
  
L'estudi del paisatge presentat s'empara legalment en Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat Valenciana, d'ordenació del territori i protecció del paisatge.
  
L'objecte dels estudis del paisatge, d'acord amb l'art. 32 de la llei esmentada, és definir i delimitar les unitats paisatgístiques que estructuren el seu àmbit a partir de les conques visuals, zones per a la protecció de les vistes, siluetes i façanes urbanes dels nuclis, considerades d'elevat valor, delimitar les àrees que han de ser objecte d'atenció prioritària per la qualitat, fragilitat o aptitud del seu paisatge, establir un règim jurídic de protecció per a les unitats de paisatge d'alt valor i dels seus elements singulars.
  
En el contingut de l'estudi presentat es descriuen els usos, vegetació i edificacions existents, com també la ressenya històrica d'aquests. Es defineix la unitat paisatgística, l'horta, on s'integra l'actuació i es plantegen els objectius per a mantenir la qualitat d'aquesta en el sector.
  
L'estudi del paisatge realitzat preveu la major part dels objectius que s'estableixen en la Llei 4/2004, d'ordenació del territori i ordenació del paisatge. Cal esmentar la no-referència a la fragilitat visual, entenent com a tal la susceptibilitat d'un paisatge al canvi quan es desenvolupa un ús sobre ell. Com també la no-inclusió de la conca visual des d'on es percebria l'ordenació proposada, ni l'anàlisi de la influència de l'ordenació proposada sobre els possibles fons escènics que li proporcionen el paisatge circumdant, com també un estudi de les possibles modificacions en la percepció de la torre que dóna el seu nom al barri triat per a l'actuació.
  
L'ordenació proposada aquesta embolicada per un fons escènic definit per dues zones diferenciades, per un costat la ciutat de València i per un altre la franja d'infraestructures a la vora de la ciutat. S'entén que el paisatge periurbà assumirà sense cap traumatisme l'ordenació proposada i es veurà enriquit atés que la materialització edilícia serà d'elevada qualitat segons es desprén del Pla especial.
  
8. Medi socioeconòmic
  
L'oferta d'uns 2.100 habitatges de protecció oficial al terme municipal de València solucionarà, en part, l'urgent problema de l'escassesa d'aquest tipus d'habitatges, i és un impacte positiu per al medi socioeconòmic de la ciutat.
  
Consideracions jurídiques
  
- El projecte examinat constitueix, segons el que preveu l'annex I de l'apartat 8g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu reglament.
  
- En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.
  
- L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions i estimacions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental.
  
- L'art. 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tant, i a la vista de tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen l'homologació sectorial modificativa i el Pla especial de reserva i ordenació d'usos per a dotacional públic i vinculació a habitatge protegit en l'àmbit del sector la Torre del terme municipal de València, el promotor del qual és l'Institut Valencià d'Habitatge, sempre aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.
  
Segon
  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants següents:
  
1. Amb anterioritat a l'aprovació definitiva de l'actuació, la Comissió Territorial d'Urbanisme haurà de disposar dels informes següents:
  
a. Informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer autoritzant l'abocament de les aigües pluvials i acceptant el sistema de drenatge superficial proposat pel promotor en la seua sol·licitud de 9 de març de 2005.
  
b. Informe favorable del Servei Territorial de Medi Ambient de la Conselleria de Territori i Habitatge relatiu al correcte tractament del camí ramader afectat. Per a l'emissió d'aquest informe el promotor en redactarà un altre en què es definisca la solució adoptada per al camí ramader en tot l'àmbit del sector.
  
c. Informe favorable de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport relatiu a la conservació del patrimoni cultural valencià.
  
d. Informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer relatiu a la disponibilitat i compatibilitat de l'increment del consum d'aigua. Per a l'emissió d'aquest informe el promotor justificarà la nova previsió de consum tenint en compte la dotació segons el PGOU de València i les circumstàncies finals del sector, és a dir, enviament de les aigües residuals a depuradora fora del sector.
  
e. Informe del promotor en què es prevegen els tipus i quantitats de residus que es generaran en el sector plenament desenvolupat. Basant-se en aquest informe, l'empresa o les empreses encarregades de la recollida hauran de certificar la seua capacitat de gestió i els abocadors a què siguen conduïts certificaran la seua capacitat per a acollir-los.
  
2. L'horta conservada, i transformada en horta d'ús públic, utilitzarà mètodes de treball d'horta ecològica, i s'hi prohibirà la utilització de fertilitzants a base de nitrats i els pesticides.
  
3. La terra vegetal procedent dels moviments de terra es reutilitzarà en els parcs i jardins del sector. En el cas que no puga reutilitzar-se tota, la sobrant serà transportada a un abocador autoritzat.
  
4. La línia elèctrica d'alta tensió haurà de ser soterrada en tot l'àmbit del sector.
  
5. El projecte d'urbanització definirà barreres, que s'integren perfectament en el paisatge, per a minimitzar el risc de caigudes a les séquies. D'altra banda, s'establiran controls de la qualitat de les aigües per a poder establir mesures que eviten la proliferació de plagues.
  
Tercer
  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no hi escau cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 març, d'impacte ambiental.
  
València, 24 de maig de 2005.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient 200/04-AIA
  
Títol del projecte CENTRE DE TRACTAMENT DE RESIDUS NO PERILLOSOS. ZONA XV
  
Promotor FOMENTO DE CONSTRUCCIONES Y CONTRATAS, SA.
  
Autoritat substantiva Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge
  
Ubicació Paratge les Canyades del terme municipal del Campello (Alacant).
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació.
  
El projecte aborda la construcció i explotació d'un centre de tractament de residus no perillosos, en el qual es faran les operacions de valorització i eliminació dels residus urbans previstos en l'àmbit de plans zonal corresponent a la zona XV del plans integral de residus de la Comunitat Valenciana, que inclou l'àrea 23 (Marina Alta), i 24 (Marina Baixa) més el municipi del Campello (l'Alacantí).
  
Per a poder dur a terme aquestes operacions es disposarà d'una planta de classificació manual i electromecànica de residus amb premsatge i embalatge final, una nau de tractament de residus voluminosos, una àrea de tractament de residus vegetals, una planta de biometanització amb aprofitament del biogàs, una planta de compostatge i un abocador controlat de residus no perillosos d'alta densitat.
  
Totes aquestes instal·lacions, a excepció de l'abocador de residus no perillosos es troben en naus totalment tancades que disposen de sistemes d'extracció d'aire i desodorització a llavatge de gasos (rentador de gasos i biofiltres).
  
Els residus no valoritzables procedents de la planta de classificació i valorització es depositaran en l'abocador en forma de bales premsades i precintades. Diàriament aquests residus seran coberts per una capa de material inert que evitarà el vol de materials lleugers i disminuirà l'emissió de males olors.
  
L'abocador se situa en un tàlveg que aprofita una capçalera de barranc sobreexcavada per a obtenir el vas d'abocament. El tancament de l'abocador es realitza per mitjà de la construcció de successius dics de 5 m d'alçada reculats cap a l'interior del front d'abocador fins a aconseguir la cota 225, des d'ací fins a la cota final d'abocament a 236 m.s.n.m., es recreix el vas per mitjà del depòsit de residus en capes deixant un pendent mitja del 10%. La capacitat útil total del vas és de 2.358.006 m3.
  
L'abocador disposarà d'un sistema de recollida i tractament de lixiviats que permetrà la reutilització d'aquests en les instal·lacions. Per a evitar l'entrada d'aigües pluvials a les instal·lacions s'haurà de disposar d'una xarxa de canals perimetrals de drenatge que conduiran les aigües cap a la bassa de pluvials o bé al barranc de les Canyades.
  
S'haurà de disposar, a més, d'un sistema de captació, tractament i eliminació del biogàs generat en l'abocador.
  
L'abocador una vegada segellat es revegeta per mitjà de la sembra i plantació d'espècies vegetals autòctones. Entre les cotes 225 i 236, el segellat configura una superfície amb pendent del 10%, sobre la qual s'ha dissenyat la construcció de diversos camins perimetrals en tota la superfície que permeten l'accés a les instal·lacions de desgasificació i permeten el control i manteniment de la coberta vegetal. Aquests camins disposen de cunetes de drenatge que arrepleguen les aigües de vessament i les recondueixen als canals perimetrals de l'abocador.
  
El segellat del front de l'abocador es realitzarà de manera que els diferents dics de tancament queden integrats en un sol banc amb un pendent final únic 3H:1V.
  
A més, per a la construcció i explotació del centre de tractament i eliminació de residus cal ampliar i condicionar l'actual camí d'accés, abastir d'energia elèctrica a les instal·lacions, condicionar les parcel·les per a ubicar les naus de tractament per mitjà de desmunts i terraplens, tancament del perímetre de les instal·lacions, construir les instal·lacions d'auscultació i control ambiental (estació meteorològica, piezòmetres de control, control de gasos, control de moviments i assentaments de l'abocador i inclinòmetre) a més d'obres i instal·lacions auxiliars.
  
Per a la posada en marxa de les instal·lacions és necessari disposar de subministrament elèctric, amb aquest fi es proposa en el projecte la construcció d'una línia elèctrica de 20 kv que enllaçarà amb el suport núm. 28 de la línia aèria de 20KV Buscamiel. La longitud de la línia és d'1.404,8 m. Dividida en 16 trams que recolzen sobre terrenys naturals amb elevats pendents, morfologia abrupta i elevada visibilitat.
  
Una altra obra d'envergadura necessària és l'entroncament de la nacional N-332 a l'altura pk 125+960, tram comprés entre les localitats de la Vila Joiosa i el Campello, amb el camí d'accés a les instal·lacions. Per a l'entroncament s'ha dissenyat un carril d'eixida i entrada independent fins a arribar al pas inferior de l'autopista AP-7. A causa de les limitacions d'amplària que presenta el pas inferior s'ha optat per definir un sol carril de manera que el trànsit quede regulat per mitjà de semàfors.
  
Des de l'eixida del pas inferior fins al centre de tractament es projecta ampliar el camí actual de 3 m d'ample a 8 m; amb aquest fi cal desmuntar i terraplenar el camí actual. Els talussos de terraplé seran 3H:2V excepte en zones puntuals que seran 1H:1V i estaran protegides amb escullera per a millorar la seua estabilitat. Els talussos de desmunt seran de 1H:4V els primers cinc metres, una berma d'1,5 m. d'ample per a donar discontinuïtat al talús i talús 1H:8V després de la berma.
  
El drenatge superficial del camí s'efectuarà per mitjà de les corresponents estructures de drenatge longitudinal i transversal.
  
S'estima que circularan uns 70 camions autocompactadors diaris procedents de les plantes de transferència de Dénia i Benidorm a una velocitat no superior als 40 km/h.
  
2. Estudi d'alternatives i justificació de les solucions tècniques adoptades.
  
L'emplaçament proposat per al centre de tractament i eliminació de residus es correspon amb una de les àrees o zones aptes a falta d'estudis de detall que en l'àmbit dels plans zonal de residus - zona XV, es van seleccionar per a ubicar aquest tipus d'instal·lacions.
  
Realitzats els estudis de detall, es comprova que l'emplaçament permet la ubicació de les instal·lacions i garanteix, sempre que s'adopten les mesures protectores i correctores necessàries, la no-afecció al medi.
  
Pel que fa a les instal·lacions, el Servei de Residus Urbans i el Servei de Protecció de l'Ambient Atmosfèric d'aquesta Conselleria consideren les instal·lacions i els sistemes de tractament adequats i acords amb les normatives vigents pel que fa a tractament i eliminació de residus i pel que fa a contaminació atmosfèrica.
  
Pel que fa a l'accés, el projecte proposa utilitzar l'actual camí d'accés ampliant-lo i condicionant-lo a un ample de 8 m. Amb aquest fi proposa en la major part del traçat el desmunt dels terrenys a fi d'evitar l'afecció al barranc que el limita en el marge esquerre. Això no obstant, hi ha terraplens en aquells trams que haja de salvar-se algun dels barrancs que el travessa.
  
Pel que fa a la línia elèctrica, s'ha proposat la construcció d'una línia elèctrica de 20 kv de 1404,8 m de longitud amb un únic traçat que consisteix en l'entroncament de la línia amb el suport núm. 28 de la línia aèria de 20 kv Buscamiel (situada al costat de l'autopista) fins a arribar a les instal·lacions.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient.
  
En data 14 d'abril de 2004, l'Àrea de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge tramita davant aquesta Àrea d'Avaluació d'Impacte Ambiental l'expedient referent al Centre de tractament de residus no perillosos, zona XV del terme municipal del Campello (Alacant), sol·licitant la corresponent declaració d'impacte ambiental. Posteriorment, en data en data 31 de maig de 2004 es remeten una còpia de les al·legacions presentades davant la Direcció Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge d'Alacant en data 7 d'abril de 2004, per part de Francisco Cortés Ripoll, Miguel Lloret García, Vicenta García Alberola i Miguel Cortés Ripoll i el 13 d'abril de 2004, per part del Grup Ecologista Xoriguer de la Vila Joiosa. També remet al·legació presentada per l'Ajuntament del Campello.
  
En data 30 de setembre de 2004, l'Àrea de Qualitat Ambiental remet a l'Àrea d'Avaluació d'Impacte Ambiental les respostes elaborades per l'empresa promotora, FOMENTO DE CONSTRUCCIONES Y CONTRATAS, SA. A les al·legacions formulades davant aquesta Conselleria i davant l'Ajuntament del Campello durant el període d'informació pública. S'adjunta a més, els informes emesos pel Servei de Protecció de l'Ambient Atmosfèric i de l'Àrea de Residus d'aquesta Conselleria en relació al projecte de referència i annexos presentats.
  
Al·legacions. Vistes les al·legacions presentades al projecte per diferents organismes oficials, grups ecologistes i particulars, aquestes han sigut tingudes en compte a l'hora d'avaluar el projecte i comunicar a l'empresa promotora les mesures correctores que s'han d'adoptar per a la consecució d'aquesta resolució d'impacte.
  
Informes sectorials. L'informe del Servei de Protecció de l'Ambient Atmosfèric considera que l'annex presentat esmena les deficiències que inicialment existien en el projecte, mentre que l'Àrea de Residus considera que ha de completar-se la documentació tramitada esmenant deficiències existents en projecte i en els dos annexos que li han sigut remesos.
  
El Gener de 2005, l'Àrea de Qualitat Ambiental ens remet annex definitiu al projecte tramitat juntament amb informe de l'Àrea de Residus, en el qual s'indica que la documentació aportada per l'empresa promotora ha esmenat per complet les deficiències existents en la documentació tramitada (projecte i annexos).
  
El novembre de 2004 es comunica a l'Àrea de Qualitat Ambiental que l'Estudi d'Impacte Ambiental no inclou l'informe vinculant de la Conselleria de Cultura, Educació i Esports d'acord a l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià. Queda a l'espera de rebre'l per a poder emetre la corresponent declaració d'impacte ambiental.
  
En data 14 de febrer de 2005, després de comprovar que les instal·lacions proposades s'ubiquen sobre sòl no urbanitzable amb protecció paisatgística, el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental sol·licita informe el Servei de Residus Urbans per a determinar si el plans zonal de residus de la zona XV té caràcter vinculant i les normes urbanístiques del municipi, en aquest cas el plans general d'ordenació urbana, queden supeditades al mateix pla zonal.
  
Al març de 2005, l'Àrea de Qualitat Ambiental, tenint en compte l'informe que l'Àrea Jurídica d'aquesta Conselleria emet al respecte, sol·licita la continuació del tràmit d'avaluació d'impacte ambiental. En aquest informe s'indica entre altres aspectes que:
  
Primer
  
Els plans integral de residus i els plans zonals que s'aproven en el seu desenvolupament són plans atuonómics de residus les determinacions del qual ?vinculen els distints instruments d'ordenació urbanística- i és ?d'obligat compliment tant per a les entitats públiques com per a les entitats privades- conforme al que disposen els articles 39 i 40 de la LRCV.
  
Segon
  
L'execució i el desenvolupament de les determinacions contingudes en els plans autonòmics de residus no requereixen de l'adaptació prèvia del planejament municipal, per quant aquestes determinacions s'apliquen directa i immediata des del moment de la seua aprovació definitiva per l'òrgan autonòmic competent. Una altra interpretació distinta buidaria de contingut tant la vinculació com l'obligatorietat establides directament per la LRCV.
  
Finalment, al juny de 2005, l'Àrea de Qualitat Ambiental trasllada de l'estudi d'impacte ambiental completat amb l'informe vinculant favorable emés per la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència al projecte de referència.
  
S'aporta a més, annex de l'estudi d'impacte ambiental pel que fa a l'ampliació del camí d'accés i al traçat de la línia de mitja tensió que subministrarà energia elèctrica a la planta.
  
També s'adjunta, còpia de l'informe de Confederació Hidrogràfica del Xúquer, Àrea de Qualitat d'Aigües, en el que s'emet informe favorable al projecte de referència tenint en compte que justifica la correcta gestió de tant les aigües residuals com dels lixiviats.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat.
  
L'emplaçament previst per a la ubicació del centre de tractament de residus no perillosos d'origen municipal, es localitza en la partida les Canyades situada al terme municipal del Campello. Les parcel·les on s'ubicarà el centre de tractament es corresponen amb les parcel·les cadastrals 254, 255, 256 del polígon 6 del terme municipal del Campello.
  
Aquest emplaçament està classificat com apte a falta d'estudis de detall, en el plans zonal de residus de la zona XV, aprovat per Ordre de 12 de novembre de 2001 del conseller de Medi Ambient.
  
L'accés es realitza des de la carretera nacional N-332, en el pk 125,4 en direcció la Vila Joiosa - El Campello on hi ha un camí de terra que salva el pas inferior de l'autopista AP-7 per mitjà d'un ampli pas en arc de 6 m d'ample i gàlib 6 m des del pas de l'autopista a les instal·lacions s'accedeix a través d'un camí de terra d'uns 2-3 m d'ample i d'uns 2,5 km de longitud.
  
La zona on s'ubicaran les instal·lacions es troba emplaçada en una àrea de relleus cavallonats a uns 3 km del mar, entre les cotes 160 i 200 m.s.n.m. El vas d'abocament aprofita la capçalera del barranc de les Canyades per a ubicar-se. Aquest barranc recull les aigües de pluja dels diferents barrancs de menor entitat de l'àrea d'estudi i desguassa al rierol del riu després de passar davall l'autopista AP-7, a 1,5 km de desembocadura al mar.
  
Es tracta d'una àrea deshabitada on únicament s'observen algunes cases rurals abandonades, allunyada de nuclis de població i amb escassa conca visual al trobar-se rodejada de turons situats a majors cotes que les de l'emplaçament.
  
La qualitat intrínseca de l'emplaçament és baixa ja que no hi ha incidència humana, la vegetació és escassa i diversa sense presentar singularitats o espècies rares que meresquen algun tipus de protecció, la diversitat de la fauna és reduïda sense que apareguen espècies d'interés o nidificants en la zona, la geologia i geomorfologia de la zona tampoc presenta gran interés en no haver-hi singularitats que la facen representativa, presenta algun grau d'erosió, els pendents són moderats i l'altitud reduïda. Pel que fa a la hidrologia, abunden els barrancs de xicoteta entitat que aboquen les seues aigües al barranc de les Canyades, únicament després de fortes pluges.
  
El paisatge de l'entorn és semblant ja que comparteix semblants característiques o evoluciona cap a espais amb elevada presència humana.
  
Pel que fa a la vegetació, els relleus que circumden l'emplaçament estan coberts per un matoll de port baix on predomina l'espart, el romer, l'argilaga, les estepes, alguns peus dispersos de coscoll, llentiscle i alguns exemplars de pi blanc. El fons de la vall es troba aterrassat i cultivat amb fruiters de secà.
  
D'acord amb l'Atles Climàtic de la Comunitat Valenciana, el clima de la zona es classifica com a estepari subàrid d'absoluta filiació mediterrània, caracteritzat per les precipitacions escasses i forta evapotranspiració. Juntament amb l'escassetat de precipitacions, la zona es caracteritza per la irregularitat d'aquestes.
  
Els vents presenten una acusada component NW en els mesos de novembre a març, a partir de març comencen a girar al E, i amb menor força cap al SE, fins a octubre, mes en què recuperen la seua orientació NW.
  
Des del punt de vista geològic i hidrogeològic els materials predominants que afloren en la zona d'estudi són margues, a més d'arenoses i margocalcàries que conformen una potent sedimentació de tipus Flysh de més de 500 m de potència. Aquests materials terciaris tenen edats compreses entre el miocé inferior i el paleogen.
  
Des del punt de vista hidrogeològic l'emplaçament se situa en la unitat hidrogeològica dels anticlinals d'Orxeta (IGME, 1986) en una àrea sense aqüífers d'interés. L'estudi geologicogeotècnic realitzat per mitjà d'assajos in situ demostra l'existència de nivells de margues amb un coeficient de permeabilitat (K) entre 10-7 - 10-8 m/s, obtingudes per mitjà d'assaig Lefranc de càrrega variable en trams de 10 m de grossària.
  
La zona d'estudi no es troba inclosa en cap dels espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, ni afecta cap LIC ni ZEPA, ni queda inclosa en cap microreserva de flora.
  
2. Identificació i valoració d'impactes
  
En principi i d'acord amb l'estudi d'impacte ambiental tramitat, els principals efectes ambientals que poden derivar-se de la construcció, explotació i clausura de les noves instal·lacions de tractament de residus són la producció de sorolls i emissió de gasos per la maquinària, pols, emissió de gasos i males olors en els processos d'explotació de les instal·lacions, riscos d'explosions i incendis, generació de lixiviats, possible contaminació de sòls, aigües subterrànies i superficials, modificació de la dinàmica de la vessament superficial, possibles riscos geològics, modificació del relleu, canvis d'usos del sòl, eliminació de vegetació, eliminació i desplaçament de fauna, afecció xarxa viària i infraestructures, increment d'elements volàtils i espècies oportunistes en la zona, modificació en el paisatge, afecció a l'avifauna pel trànsit de camions i afecció social, generació d'ocupació i correcta gestió dels residus.
  
Pel que fa al camí d'accés i al traçat de línia elèctrica, s'han aportat sengles annexos a l'estudi d'impacte ambiental en què s'identifiquen i valoren els possibles impactes ambientals derivats d'aquests projectes.
  
Pel que fa al camí d'accés, els principals efectes ambientals que poden derivar-se de la construcció del camí són el desmunt d'importants volums de terra, la creació de talussos d'elevat pendent, el terraplenament d'algunes zones, l'ocupació del barranc, eliminació del sòl i recollida de materials de construcció, la producció de sorolls i gasos per la maquinària, alçament de pols, modificació del relleu, afecció vegetació, afecció patrimoni i dotació d'infraestructures. Una vegada que les instal·lacions estiguen en marxa, el camí suportarà un volum diari de 70 camions diaris el que suposarà un important augment del soroll i de la generació de gasos i afecció a l'avifauna.
  
Pel que fa, al traçat de línia elèctrica, els principals efectes ambientals que poden derivar-se del nou traçat són l'afecció a la vegetació per la cort obligatòria d'arbratge i moviments de maquinària, afecció al sòl, augment d'erosió per obertura de nous camins, explanacions per a col·locar els suports, moviments de terra, etc., afecció a l'avifauna per electrocucions i col·lisions amb els cables, afecció al paisatge depenent de la seua qualitat i fragilitat i, finalment, afecció al medi socioeconòmic i cultural.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental
  
Atés que el Centre de valoració i eliminació de residus no perillosos consta de diferents obres o instal·lacions, els impactes derivats de cada una d'elles tenen magnituds i intensitats diferents pel que és necessari aplicar mesures correctores distintes en cada cas.
  
Pel que fa a l'abocador i les naus de classificació i valoració dels residus, s'han pres les mesures protectores i correctores suficients per a garantir la correcta gestió dels residus i eliminar riscos de contaminació a les aigües subterrànies i superficials, contaminació de sòls, contaminació a l'atmosfera, afecció a la fauna i vegetació.
  
S'ha dissenyat un projecte de segellament i restauració de l'abocador que en garanteix l'estanquitat i permet la reintegració de l'àrea al seu entorn immediat. Això no obstant, l'alçada i longitud del talús de restauració del front de l'abocador es considera excessiu ja que pot veure's afectat per fenòmens erosius que poden provocar inestabilitat del talús, deixar al descobert els residus, no facilitar els treballs de manteniment de la revegetació, etc.
  
El programa de vigilància ambiental es desenvolupa al llarg de totes les fases del projecte, tant en la construcció, explotació, clausura i postclausura de les instal·lacions. Això no obstant, haurà d'adaptar-se i dissenyar-se d'acord a l'annex III del Reial Decret 1.481/2001, de 27 de desembre, pel qual es regula l'eliminació de residus per mitjà de depòsit en abocador.
  
Tant el Servei de Residus Urbans com el Servei de Protecció de l'Ambient Atmosfèric d'aquesta Conselleria han informat favorablement el projecte tramitat pel que fa a la gestió dels residus i a la protecció del medi ambient.
  
Pel que fa al camí d'accés, es considera que el traçat proposat és l'adequat, ja que ja hi ha un camí de terra que segueix el mateix itinerari. Únicament s'ampliarà i condicionarà el camí existent i es prendran mesures per a minimitzar els riscos d'erosió dels talussos, s'evitarà l'ocupació del barranc, els terraplens es dotaran de pendents suaus i fins i tot en algun cas es dissenyaran esculleres que eviten l'erosió o inestabilitat d'aquests, les aigües de vessament drenaran al llarg de la traça del camí a través dels drenatges longitudinals i transversals dissenyats, la terra de desmunt s'utilitzarà bé per a l'adequació del camí o bé per al cobriment diari dels residus i finalment es limitarà la velocitat de trànsit dels camions a 40 km/h.
  
Pel que fa al nou traçat de línia elèctrica es considera que no s'han estudiat les diferents alternatives de traçat i tampoc s'han avaluat correctament els impactes derivats de la construcció de la línia i les seues afeccions al sòl, vegetació, paisatge i avifauna. No han previst la possibilitat de seguir el traçat del camí i evitar l'obertura de nous camins, la qual cosa evitaria les afeccions esmentades en l'apartat anterior.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'art. 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament. L'activitat proposada es troba inclosa en l'annex I, apartat 8 g del Decret 162/1990 de 15 d'octubre pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/89, d'impacte ambiental.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que se li apliquen.
  
3. Segons l'Ordre de 9 de setembre de 2003, de la Conselleria de Territori i Habitatge, en la qual es desenvolupa el Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, en l'article 17 estableix que correspon a l'Àrea d'Avaluació Ambiental executar la coordinació de l'avaluació i l'estimació d'impactes de plans, programes i projectes.
  
Per tant, i a la vista de tot l'anterior i de la proposta tècnica de declaració d'impacte ambiental, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent,
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Formular amb caràcter favorable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, aquesta declaració d'impacte ambiental corresponent al centre de tractament de residus no perillosos d'origen municipal, situat al paratge les Canyades del terme municipal d'Alacant, promogut per la mercantil FOMENTO CONSTRUCCIONES Y CONTRATAS, SA., sempre que l'activitat s'exercisca amb l'estricte compliment de totes les mesures proposades en la documentació inicialment tramitada amb les modificacions introduïdes per les condicions següents:
  
1. El segellat del front d'abocament haurà de modificar-se de manera que en compte de deixar un talús únic de restauració, el segellat es duga a terme de forma progressiva, és a dir, a mesura que es vaja recreixent la massa de residus aprofitant la construcció dels diferents dics de tancament del front d'abocament. S'haurà de garantir la configuració de bancs d'altura no superior a 5 m i pendent 3H:1V, separats per bermes intermèdies de 4-5 m. Aquestes bermes hauran de permetre el desguàs de les aigües de vessament desviant-les cap als canals perimetrals de drenatge que disposa l'abocador.
  
2. El traçat de línia per a abastiment d'energia elèctrica a la planta, haurà de ser objecte d'un nou projecte en què s'estudien els diferents traçats alternatius entre el punt de subministrament i el d'enganxall. L'elecció del traçat com definitiu vindrà degudament justificat com el de menor impacte. Per a determinar-ho es valorarà cada un dels traçats alternatius previstos i l'adequació al planejament territorial i urbanístic i als corredors per al pas d'instal·lacions previstos en l'article 23.7 de la LOTPP.
  
En conseqüència, d'acord al Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, el projecte se sotmetrà al procediment d'avaluació d'impacte ambiental.
  
Per a l'elaboració de l'estudi d'impacte ambiental es tindran en compte els continguts mínims establits en l'Ordre de 3 de gener de 2005, de la Conselleria de Territori i Habitatge per la qual s'estableixen els continguts mínims dels projectes de línies elèctriques.
  
3. D'acord amb el plans zonal de residus - zona XV, el projecte de construcció del centre de tractament i eliminació de residus haurà d'incorporar l'adopció de mesures compensatòries de caràcter ambiental a favor del municipi on s'ubiquen les instal·lacions de tractament i eliminació de residus. En aquest cas serà l'Ajuntament del Campello qui establisca juntament amb l'empresa promotora el conjunt de mesures de caràcter ambiental que estimen més oportunes per al desenvolupament del projecte donant el vistiplau a aquest.
  
4. El plans de vigilància d'ambiental haurà d'ampliar-se per a ajustar-se a l'annex III del Reial decret 1481/2001, pel qual es regula l'eliminació de residus per mitjà d'abocador. A més, es preveurà la vigilància i eficàcia de les mesures compensatòries que s'establisquen d'acord amb l'apartat anterior.
  
Segon
  
Es notificarà a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no hi escau cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Es publicarà aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 31.5 del Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.