Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9993, del 26-11-2024 (2024/11103)

RESOLUCIÓ de 10 d'octubre de 2024, de la Direcció General d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració ambiental i territorial estratègica del Pla Especial d'Ordenació d'Infraestructures de generació d'energia solar fotovoltaica, en el terme municipal de València. Expedient 82/5813-RZP.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9993

Data del DOGV
:   26-11-2024

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2024/11355

CVE
:   ZFAD-M-2998-46187

Data del document
:   10-10-2024

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Infraestructures i Territori

Tipus de document
:   Resolució

D’acord amb l’article 56.8 del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d’aprovació del text refós de la Llei d’ordenació del territori, urbanisme i paisatge, el qual establix la publicació de la declaració ambiental en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*,

RESOLC

Publicar en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*  la declaració ambiental i territorial estratègica que correspon a l’expedient 82/1999-NFU Jarafuel, Zarra i Ayora (València).

«Declaració ambiental i territorial estratègica del Pla especial d’ordenació d’infraestructures de generació d’energia solar fotovoltaica

Tràmit: avaluació ambiental de pla

Promotor: ajuntaments de Jarafuel, Ayora i Zarra

Autoritat substantiva: Comissió Territorial d’Urbanisme de València

Localització: termes municipals de Jarafuel, Zarra i Ayora (València)

Expedient: 082-2019-EAE

La Comissió d’Avaluació Ambiental, en la sessió del 29 de juliol del 2022, va adoptar el següent acord:

Una vegada vista la proposta de Declaració ambiental i territorial estratègica del Pla especial d’ordenació d’infraestructures de generació d’energia solar fotovoltaica en els termes municipals de Jarafuel, Ayora i Zarra (València), en els termes següents:

A la vista de la data d’inici de l’expedient i de la informació pública (que més avant es detalla), a este pla li és aplicable la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d’avaluació ambiental, desplegada a la Comunitat Valenciana pel Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d’aprovació del text refós de la Llei d’ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (TRLOTUP).

L’objecte de la Declaració ambiental estratègica i territorial és avaluar la integració dels aspectes ambientals en la proposta de pla o el programa subjecte a avaluació ambiental estratègica ordinària d’acord amb el TR de la LOTUP. Per a fer-ho, s’haurà de verificar tot el procediment que s’ha seguit i analitzar els impactes que es deriven per l’aplicació del pla, i establir, si és el cas, les condicions finals que s’hi hagen d’incorporar abans de l’aprovació.

El 25 d’octubre de 2021 es rep, del promotor, la proposta del pla especial i la resta de documentació per a emetre la declaració ambiental i territorial estratègica (DATE) corresponent. Una vegada revisada, es va efectuar un requeriment per a completar-la, la documentació es va rebre i es va considerar completa el 8 de febrer de 2022.

La documentació presentada consta de:

Proposta de pla especial:

– Memòria informativa.

– Memòria justificativa.

– Document normatiu.

– Catàleg de proteccions.

– Fitxes de la zona i programes de paisatge.

– Plans d’informació.

– Plans d’ordenació.

– Cartografia Shape.

Estudis sectorials:

– Estudi de paisatge.

– Estudi d’inundabilitat.

– Estudi patrimonial.

– Estudi de la Xarxa Natura.

– Estudi d’avifauna.

Estudi ambiental i territorial estratègic (EATE).

Pla de participació pública (versió de setembre 2021).

– En els annexos es descriu com s’ha pres en consideració el document d’abast i el resultat de les consultes i la informació pública, així com s’indica que el pla especial ha arreplegat totes les mesures que exigix l’EATE.

– Annex 5, fase de consultes de la versió preliminar del Pla VPP-02 i de l’EATE (versió de desembre 2021).

Documentació administrativa:

– Al·legacions i informes que s’han rebut del procés d’informació pública de 2020.

– Còpia de les consultes efectuades en els processos d’informació pública i les consultes de 2020 i 2021.

– Mesures de seguiment.

– Certificats:

– Del dia 01.04.2021 de la informació pública de 2020 de l’Ajuntament de Jarafuel.

– Del 22.07.2021, de l’Ajuntament d’Ayora, de l’inici d’exposició pública de 2021 i la resolució de reclamacions que es van presentar en exposició pública anterior.

– Del 02.07.2021, de l’Ajuntament de Zarra, de l’inici d’exposició pública de 2021.

– Del 26.07.2021, de l’Ajuntament de Jarafuel, de l’inici d’exposició pública de 2021.

– De 06.10.2021 de l’aprovació del pla especial pel Ple de l’Ajuntament de Jarafuel en la sessió del 05.10.2021. En este es descriu el procés administratiu i es detalla l’informe de resposta a les al·legacions que es van presentar en el segon període d’exposició pública.

– Del 04.10.2021 de l’aprovació del Pla especial pel Ple de l’Ajuntament de Zarra; del 30.09.2021, en el mateix sentit que l’anterior.

– Del 29.10.2021 de l’aprovació del pla especial pel Ple de l’Ajuntament d’Ayora; del 28.10.2021, en el mateix sentit que l’anterior.

– L’informe de l’arquitecte municipal de Jarafuel, del 15.10.2021.

– El protocol d’actuació per a instal·lar parcs d’energia solar fotovoltaica entre els tres ajuntaments referits.

– La resolució de l’Alcaldia de Jarafuel de l’aprovació d’informes tècnics i jurídics de resposta a l’informe de la Direcció General de Política Territorial i Paisatge, del 28.09.2021.

– L’informe tècnic de resposta a l’informe del 28.09.2021.

– La resolució de l’Alcaldia de Jarafuel de remissió de la documentació a l’òrgan ambiental.

– Els recursos de reposició a l’acord d’aprovació del pla especial, l’informe de resposta, etc.

La documentació que s’ha presentat permet efectuar l’anàlisi d’avaluació ambiental sobre la proposta del pla especial. Permet determinar com s’han integrat els aspectes ambientals, funcionals i territorials i com s’ha pres en consideració l’estudi d’avaluació ambiental i territorial estratègica, així com els possibles efectes de l’aplicació del pla en el medi ambient i en el model territorial.

A. Anàlisi del procés d’avaluació

Les dates més rellevants del procés d’avaluació ambiental que s’ha seguit són:

|  |  |
| --- | --- |
| Presentació de la sol·licitud d’inici i del document inicial estratègic | 12.09.2019 |
| Emissió del document d’abast | 23.07.2020 |
| Participació pública i consultes durant 45 dies. Data de publicació en el DOGV número 8976 | 16.12.2020 |
| Informació pública de l’article 55.6 del TR de la LOTUP. Termini 20 dies. Data publicació DOGV número 9145 | 06.08.2021 |
| Ple municipal d’aprovació de la proposta del pla.  Ajuntament de Jarafuel  Ajuntament de Zarra  Ajuntament d’Ayora | 05.10.2021  30.09.2021  28.10.2021 |
| Sol·licitud d’emissió del DATE | 25.10.2021 |
| Documentació completa per a poder-la avaluar | 08.02.2022 |

  

B. Anàlisi de l’estudi ambiental i territorial estratègic

B.0. Antecedents

B.0.1. Informació territorial:

L’àmbit del pla especial abasta, parcialment, els tres municipis de Jarafuel, Zarra i Ayora, 18.536,40 hectàrees.

L’àmbit del pla està dominat per grans relleus muntanyencs que delimiten valls predominantment agrícoles per les quals circula una xarxa hidrogràfica que partix d’eixos relleus. La vegetació forestal presenta una coberta arbòria, majoritàriament de pi blanc, amb zones de carrasca, amb una cobertura majoritàriament elevada en els tres municipis.

La població es localitza, fonamentalment, en els nuclis de població principals. En el municipi de Zarra destaca una zona industrial, per desenrotllar, allunyada del nucli principal en l’extrem nord de la vall que es descriu en segon lloc, i també hi ha un nombre rellevant de vivendes en el sòl no urbanitzable en els màrgens de la rambla del Rasmal.

Es poden distingir dos grans zones:

1. Zona nord: entre Jarafuel i Zarra, la vall agrícola amb orientació este-oest delimitada per la Sierra del Boquerón, al nord, i la Sierra de Palomeras i els contraforts d’esta a Zarra, al sud, recorreguda, en part, per la rambla de l’Espadilla. Els relleus muntanyencs estan constituïts per calcàries i dolomies cretàciques amb pendents en la falda de la muntanya d’entre el 8-15 % i zones amb pendents elevats superiors al 30 %.

En la vall predominen els cultius de secà, quasi exclusivament de cereals i, puntualment, ametlers i vinya, encara que hi ha diverses taques forestals entre els cultius i nombroses tanques amb vegetació forestal que aporten valor ambiental a estos terrenys i adquirixen una rellevància puntual alguns exemplars de carrasques de gran port. Hi ha un exemplar monumental que s’inclou en el Catàleg d’arbres monumentals, la carrasca de l’Arrendador 1.

Els relleus muntanyencs són terrenys forestals, en la major part estratègics, ocupats per pinedes de pi blanc (*Pinus halepensis*) amb taques importants de carrasques (*Quercus rotundifolia*).

Es tracta d’una vall amb una fisiografia ondulada (2-8 %) i està constituïda, en major part, per glacis quaternaris i, en grau més baix, a l’est, prop del nucli de Jarafuel, per calcàries i margues terciàries. La capacitat d’ús agrícola és moderada i les parcel·les agrícoles són extenses i sovint les separen enclavaments i tanques de vegetació forestal.

2. Zona centre-sud: la Sierra de Palomeras i els contraforts (a l’oest i el nord), i els relleus muntanyencs de Montemayor i la Sierra del Mugrón, a l’est, amb una fisiografia de vessants moderats i enturonats de materials majoritàriament cretàcics, dolomies i calcàries, delimiten una vall amb orientació nord-sud que, en la part septentrional, canvia a una orientació nord-est-sud-oest.

Els relleus muntanyencs són terrenys forestals, que majoritàriament es consideren estratègics en el PATFOR, ocupats per pinedes de pi blanc (*Pinus halepensis*), encara que alberguen taques importants de carrasques (*Quercus rotundifolia*), fonamentalment en la Sierra de Palomeras.

La vall té una fisiografia ondulada constituïda per glacis quaternaris, amb una capacitat d’ús agrícola moderada amb cultius de secà, quasi exclusivament cereals i, puntualment, ametlers i vinya que contenen, no obstant això, enclavaments de vegetació amb diferents graus d’extensió. Les superfícies agrícoles presenten més superfícies contínues en l’extrem nord i sud.

La vall la travessen diverses rambles, la més important de les quals és la que va de sud a nord-est, la rambla de la Vega, també destaca la rambla de Rebolloso.

Hi ha diverses carreteres que la travessen, pel nord, d’est a oest, la CV-440; pel sud la CV-437, i de sud a nord, per l’extrem occidental, la CV-438.

B.0.2) Planejament vigent: este apartat es va abordar amb detall en el document d’abast (DA), per la qual cosa es du a terme un extracte d’este.

1. El planejament urbanístic del municipi de Jarafuel són les normes subsidiàries de planejament aprovades per la CTU de València el 3 de maig de 1984 (BOP de 20 de setembre de 1984). No es va sotmetre a una avaluació ambiental tenint en compte les dates d’aprovació.

2. El planejament urbanístic del municipi de Zarra són les normes subsidiàries de planejament aprovades per la CTU de València del 10 de desembre de 1991 (BOP de 20 de gener de 1993). Es va sotmetre a una avaluació ambiental mitjançant l’emissió de la declaració d’impacte ambiental favorable amb condicions el 3 de setembre de 1991 (expedient 131/3119-QNS).

3. El planejament urbanístic del municipi d’Ayora és el pla general aprovat per la CTU de València el 8 de juny de 1982 (BOP de 25 d’agost de 1982). No es va sotmetre a una avaluació ambiental tenint en compte les dates d’aprovació.

Planejament en tramitació:

En el municipi de Jarafuel s’està tramitant un pla general que va obtindre la declaració ambiental i territorial estratègica (DATE) el 9 de febrer de 2017 (expedient 37/1075-IQF).

En el pla general en tramitació, la major part de l’àmbit del pla especial és la ZRC-AG1, i en grau més baix, la ZRC-FO1, el ZRP-NA1 i la ZRP-AG1.

D’acord amb les normes urbanístiques, les instal·lacions de generació d’energies renovables són autoritzables en la ZRC-AG1 i estan prohibides en la ZRC-FO1 i la ZRP.

B.0.4. Alternativa proposada en el document inicial estratègic.

L’alternativa que es va elegir era la 2: està formada per dos zones que sumen 40.120.884 m² (5.322,48 ha).

En el document normatiu es proposava que la zonificació del pla especial consistix a crear tantes subzones d’ordenació com qualificacions de sòl hi haja afectades en cada terme municipal, de manera que en cada qualificació afectada es crearà una subzona, en la qual es permetrà, com a ús compatible, el sòl afectat per les zones 1 i 2.

En el DIE es feia referència al fet que l’ús seria d’energies renovables.

En relació amb la línia d’evacuació, l’alternativa triada era també la 2. Amb un traçat de 15,0 km, discorre, en part (3.100 m), pel LIC “Vall d’Ayora i Sierra del Boquerón” en paral·lel amb una altra línia aèria que ja existix.

*Imatge I. Classificació i qualificació del sòl d’acord amb el visor cartogràfic de l’Institut Cartogràfic Valencià.*

![](https://dogv.gva.es/publicaciones/imagesSF/2024/11/11/1214835/171_1731590486042_3950388812344138641_imagen.png)

*Imatge II. Pla d’ordenació del PG de Jarafuel en tramitació, el qual s’adjunta en la documentació. elaboració pròpia.*

![](https://dogv.gva.es/publicaciones/imagesSF/2024/11/11/1214835/172_1731590486052_909321685923232368_imagen.png)

*Imatge III. Alternativa II (alternativa 3 en arxius Shape) segons el DIE. Delimitat en negre i pintat en groc. Amb dos zones: 1 i 2. Ortofoto de l’Institut Cartogràfic Valencià. Escala aproximada: 1:144.000.*

![](https://dogv.gva.es/publicaciones/imagesSF/2024/11/11/1214835/173_1731590486059_5512232930375783467_imagen.png)

*Imatge IV. Zonificació. Font: DIE. Jarafuel: Zona 2: SNUNP-IF i SNUP-IF; Zarra: Zona 2: SNUC-IF i Ayora: Zona 1: SNUC-IF i SNUPA-IF.*

![](https://dogv.gva.es/publicaciones/imagesSF/2024/11/11/1214835/174_1731590486077_4127551572605912866_imagen.png)

*Imatge V. Alternatives a les línies d’evacuació. Font: DIE.*

![](https://dogv.gva.es/publicaciones/imagesSF/2024/11/11/1214835/175_1731590486088_1643335119569803734_imagen.png)

B.1. Continguts concordes amb el document d’abast

En el document Pla de participació pública, en l’annex 2, s’indica com s’han incorporat les determinacions del document d’abast i dels informes sectorials que es van emetre per a elaborar-lo.

El contingut de la documentació s’ajusta en una part al que s’indica en el DA i s’argumenten els motius de no seguir-lo en determinats punts. No obstant això, la documentació que s’ha presentat complix el que s’establix en la legislació sectorial d’avaluació ambiental i permet dur a terme, adequadament i amb les garanties necessàries, l’avaluació ambiental del pla, i establir les determinacions que s’hauran d’incorporar al pla de manera que este siga acceptable ambientalment, amb la qual cosa es permet corregir les deficiències d’adaptació de la documentació en el document d’abast.

B.2. Continguts d’acord amb l’annex VII de la LOTUP

El títol dels epígrafs de l’EATE no s’ajusta als de l’annex VII de la LOTUP; no obstant això, el contingut d’este, així com de la resta de la documentació, s’estima suficient per a dur a terme l’avaluació ambiental del pla.

B.3. Descripció de l’alternativa triada: proposta de pla

B.3.1. Objecte del pla i àmbit

Objecte: L’objecte del pla especial és el d’adaptar el planejament municipal que hi ha en cada un dels tres municipis afectats (Ayora, Zarra i Jarafuel), amb la finalitat d’identificar, en l’àmbit del pla, les zones aptes per a implantar infraestructures per a la generació d’energia solar fotovoltaica sobre el sòl no urbanitzable, així com regular-ne la protecció i establir les normes mínimes per a redactar els projectes tècnics que desenrotllaran les infraestructures i les edificacions auxiliars necessàries per a estos usos.

Àmbit: En la documentació que s’ha presentat, l’EATE i el certificat de 22 de juliol de 2021 del secretari de l’Ajuntament d’Ayora, s’argumenta l’elecció de l’àmbit i, en síntesi, és la següent: s’exclouen els territoris afectats per la Xarxa Natura 2000 en els tres municipis (Jarafuel, Zarra i Ayora) juntament amb el corredor territorial que els unix, de manera que queden dos valls o zones (A i B). La primera (zona A) és la de l’àmbit del pla especial elegit i la segona zona (B) seria la que afectaria exclusivament el municipi d’Ayora.

L’àmbit triat, la zona A, s’indica que s’elegix perquè es tracta d’una zona àmplia, territorialment homogènia (excloent els espais de Xarxa Natura 2000), amb una regulació que no es vol modificar o qüestionar, i que com a límits est i oest hi ha el corredor territorial i el límit de la nostra comunitat autònoma amb l’altra.

S’indica que les dos zones són valls clarament separades, tenen una estructura i usos del sòl diferenciats i que la zona triada, la zona A, no la travessen espais que gaudisquen d’un valor ambiental que condicionen l’ús fotovoltaic i permet ordenar-la de manera que tota evacue per corredors compartits que necessiten una regulació conjunta.

En relació amb el corredor territorial, s’ha inclòs part d’este en la zona A, segons s’indica, en permetre l’article 10 del Decret llei 14/2020 ubicar instal·lacions fotovoltaiques en condicions determinades.

L’àmbit del pla especial s’ha definit per a la zona A, que, segons s’indica, té una coherència interna i una amplitud territorial que permet quantificar la capacitat d’acollida del territori.

*Imatge VI. Municipis de Jarafuel, Zarra i Ayora. En verd, la Xarxa Natura 2000, i en groc, els corredors territorials. Zona A, línies roges obliqües, i zona B, línies blaves obliqües. Font: EATE.*

![](https://dogv.gva.es/publicaciones/imagesSF/2024/11/11/1214835/176_1731590486099_6263321069440428621_imagen.png)

En l’EATE s’efectua una anàlisi per a determinar, dins de l’àmbit del pla especial, les zones aptes i no aptes per a utilitzar energia solar fotovoltaica.

Els criteris són els següents:

• Infraestructura verda de la Comunitat Valenciana: les zones de més valor ambiental i paisatgístic es consideren zones no aptes.

• Motius territorials: no aptes:

• Sòls urbans i urbanitzables disseminats amb una gran concentració de vivendes (més de 3 vivendes/hab.) i zones d’acampada.

• Sòls protegits.

• Afeccions per infraestructures.

• Carretera nacional 330 com a via d’accés principal amb una zona de visibilitat de 100 m, i s’apliquen els criteris de l’ETCV per a polígons industrials en els accessos a poblacions.

• Pendents superiors al 10 %.

Per a evitar el gran fraccionament de les zones aptes segons estos criteris, es delimitarà com a zona apta l’envolupant que les englobe totes, però de manera que les que siguen infraestructura verda no siguen ocupables.

El corredor territorial que unix el LIC “Vall d’Ayora i Sierra del Boquerón” i la ZEPA Sierra de Martés-Muela de Cortes amb el LIC “Sierra del Mugrón” i la ZEPA Meca-Mugrón-San Benito, però sí els espais interiors al corredor afectats per restriccions ambientals, paisatgístiques, etc., tenint en compte la possibilitat de reduir el corredor en un 10 % tal com establix l’article 10 del DL 14/2020.

*Imatge VII. Zones aptes i no aptes segons els criteris de l’EATE. Font: EATE*

![](https://dogv.gva.es/publicaciones/imagesSF/2024/11/11/1214835/177_1731590486111_8879212816327497948_imagen.png)

B.3.2. Alternatives d’implantació

En l’EATE es plantegen 5 alternatives: l’alternativa 0 (sense un pla especial); l’alternativa 1 (panells solars fotovoltaics en les cobertes de les edificacions); l’alternativa 2 (seguint els criteris de l’EATE de zones aptes); l’alternativa 3 (igual que la 2, però limitant l’ocupació en cada una de les zones aptes 1 i 2 al 25 %), i l’alternativa 4, idèntica a l’alternativa 3, però corregit l’error que va detectar el tècnic municipal de Zarra en relació amb el sòl urbanitzable de Las Hoyas, que està suspés per sentència del Tribunal Suprem, i és sòl no urbanitzable.

S’ha triat l’alternativa 4, que és la que menys superfície ocupable té i afecta els tres termes municipals.

*Imatge XIII: Superfície alternativa 4*

![](https://dogv.gva.es/publicaciones/imagesSF/2024/11/11/1214835/178_1731590486119_2106260787011427722_imagen.png)

La superfície de les zones aptes d’esta alternativa seria de 5.768,72 ha, la qual cosa representa el 30,97 % de la superfície total de l’àmbit del pla especial, però d’estes només serien ocupables per panells el 25 % de les superfícies de les subzones 1.1, 2.1 i 2.2; i el 10 % de la subzona 1.2, després de descomptar la infraestructura verda, la qual cosa suposa 903,91 ha, que representen, únicament, el 4,85 % de l’àmbit del pla especial.

B.3.3. Alternatives de traçat per a les línies d’evacuació

En la documentació es plantegen diverses alternatives de corredors per a les línies d’evacuació des de les dos zones que es preveuen fins a la subestació transformadora que hi ha i que s’anomena Ayora 400.

Es partix de la premissa que cap de les línies que hi ha permet augmentar la potència i no és possible utilitzar-les per a evacuar energia de les plantes solars fotovoltaiques.

Igualment, s’establix una altra premissa: la subestació elèctrica concentradora (de les instal·lacions de generació que se situen en l’àmbit del PE) se situarà en la zona 1, atés que és la que té més superfície i la que és capaç d’albergar més plantes solars. A esta arribarà la línia que unix la subestació de la zona-2 amb la subestació concentradora de la zona-1, per la distància més curta i sense afeccions ambientals, amb una longitud de 9,5 km.

S’han proposat, a més de l’alternativa 0, tres alternatives des de la subestació concentradora en la zona 1 fins a la SET d’Ayora 400.

Alternativa 1: alternativa nord de 17,60 km que discorre, en gran mesura, en paral·lel (10 km) a 2 línies existents. Afecta la ZEC «Vall d’Ayora i Sierra del Boquerón», 3,60 km, la majoria en la zona A i, en grau més baix, en la zona D.

Alternativa 2: alternativa centre de 16,15 km, que discorre en paral·lel a dos línies existents (11,70 km). Afecta la ZEC «Vall d’Ayora i Sierra del Boquerón», 3,10 km, la majoria en la zona A i, en grau més baix, en la zona D.

Alternativa 3: alternativa sud de 18 km, la qual evita que afecte la Xarxa Natura 2000. Afecta el corredor territorial.

S’opta per l’alternativa 2 perquè és la més econòmica, perquè suposa menys afecció paisatgística pel seu major paral·lelisme amb línies que hi ha i perquè no afecta els corredors territorials, entre altres raons.

*Imatge XIV. Alternatives de línies d’evacuació. Font: EATE.*

![](https://dogv.gva.es/publicaciones/imagesSF/2024/11/11/1214835/179_1731590486127_359473565280659466_imagen.png)

B.3.4. Infraestructura verda

L’article 19 bis de la Llei d’ordenació del territori i protecció del paisatge (afegit per la Llei 12/2009, de 23 de desembre) va introduir, en la normativa urbanística, el concepte d’infraestructura verda, i, en el Decret 1/2011 de l’ETCV, se’n van concretar els elements. En la legislació vigent, els articles 4 i 5 del TRLOTUP en definixen el concepte, les funcions i els espais que la integren.

En l’EATE es delimita la infraestructura verda de la Comunitat Valenciana que servix per a delimitar les zones aptes i no aptes per a l’ús solar fotovoltaic en l’àmbit del pla especial.

Una vegada definides les zones aptes, es delimita a escala municipal a partir d’una sèrie d’elements que es definixen: vies pecuàries, patrimoni natural, xicotets llits, corredors territorials a xicoteta escala, zones forestals, patrimoni cultural, etc.

*Imatge XV. Infraestructura verda, autonòmica i municipal en zona 1.*

![](https://dogv.gva.es/publicaciones/imagesSF/2024/11/11/1214835/180_1731590486138_8835236286198484111_imagen.png)

*Imatge XVI. Infraestructura verda, autonòmica i municipal en zona 2.*

![](https://dogv.gva.es/publicaciones/imagesSF/2024/11/11/1214835/181_1731590486148_904816680855563275_imagen.png)

B.3.3. Descripció de l’alternativa que s’ha triat:

Del document normatiu i del repte del pla es destaca el següent:

– Article 2.1.2. Àmbit d’aplicació. S’aplicaran estes ordenances a tota mena d’actuacions (urbanístiques, activitats constructores i edificadores, ús d’energia solar fotovoltaica, etc.), que es comprenen en els límits que establix este pla especial.

– Article 3.2.1. Generalitats: zones

• Zones no aptes: No es podran situar instal·lacions solars fotovoltaiques.

• Zones aptes: En les quals es definix la compatibilitat de l’ús solar fotovoltaic amb els usos que permeten els planejaments vigents, i sobre les quals serà possible, conseqüentment, implantar les instal·lacions d’aprofitament solar fotovoltaic, els elements auxiliars i els accessos que a l’efecte siga necessari construir. Les zones aptes es dividixen en tres zones:

• Zona 1, al nord, sobre els termes municipals de Jarafuel i Zarra. Esta zona, al seu torn, se subdividix en dos subzones:

– Subzona 1.1. És la major part de la zona 1 i no té afeccions significatives.

– Subzona 1.2. Ocupa la part nord-est de la zona-1 i s’inclou en la zona d’amortiment d’impacte paisatgístic, per acumulació de recursos paisatgístics pròxims al Barranco del Agua.

• Zona-2, al sud, sobre els termes municipals de Zarra i Ayora. Esta zona, al seu torn, se subdividix en dos subzones:

– Subzona 2.1. És la major part de la zona 2 i no té afeccions significatives.

– Subzona 2.2. En la qual hi ha el corredor terrestre que unix el LIC “Vall d’Ayora i Sierra del Boquerón” i la ZEPA a Sierra de Martés-Muela de Cortes, al nord, amb el LIC Sierra del Mugrón i la ZEPA Meca-Mugrón-San Benito, al sud.

• Zona 3, a l’est sobre el terme municipal d’Ayora. En esta zona se situarà la subestació col·lectora SET.

*Imatge XVII. Superfícies de l’àmbit del pla amb l’alternativa 4.*

![](https://dogv.gva.es/publicaciones/imagesSF/2024/11/11/1214835/182_1731590486157_239567920395448968_imagen.png)

*Imatge XVIII. Zones i subzones del pla especial.*

![](https://dogv.gva.es/publicaciones/imagesSF/2024/11/11/1214835/183_1731590486164_7117732060501171439_imagen.png)

– Article 3.2.2. Zonificació urbanística.

La zonificació del pla especial consistix a crear tantes subzones d’ordenació com qualificacions de sòl hi haja afectades en cada terme municipal, de manera que en cada qualificació afectada es crearà una subzona, en la qual es permetrà, o s’exclourà, com a ús compatible el solar fotovoltaic, a més dels usos que ja preveu el plantejament vigent.

S’indica, en la regulació de les zones, que no hi ha lloc per a implantar panells solars sobre la infraestructura verda, amb les excepcions i les distincions de l’article 10, Criteris territorials i paisatgístics específics per a la implantació de centrals fotovoltaiques, del Decret llei 14/2020, de 7 d’agost, del Consell, de mesures per a accelerar la implantació d’instal·lacions per a aprofitar les energies renovables per l’emergència climàtica i la necessitat de la urgent reactivació econòmica.

Municipi de Jarafuel

•  ZRC.1, zona rural comuna. Incompatible amb l’ús fotovoltaic.

• ZRC.2, zona rural comuna. Compatible amb l’ús fotovoltaic.

> ·  Subzona ZRC.2A.

> · Subzona ZRC.2B

• ZRP-AG.1, zona rural protegida, agropecuària. Incompatible amb l’ús fotovoltaic

• ZRP-AG.2, zona rural protegida, agropecuària. Compatible amb l’ús fotovoltaic

· Subzona ZRP-AG.2A.

· Subzona ZRP-AG.2B

• ZRP-AGE.1, zona rural protegida especial, agropecuària. Incompatible amb l’ús fotovoltaic

• XLV-DD-FK.1, zona rural protegida, natural, forestal. Incompatible amb l’ús fotovoltaic.

• CRM-ND-AD.8, zona rural protegida, natural, forestal. Compatible amb l’ús fotovoltaic

· Subzona RBS-IC-GI.8Z.

Municipi de Zarra

• ZRC.1, zona rural comuna. Incompatible amb l’ús fotovoltaic.

• ZRC.2, zona rural comuna. Compatible amb l’ús fotovoltaic.

· Subzona ZRC.2A.

• ZRC-FO.1, zona rural comuna, forestal. Incompatible amb l’ús fotovoltaic

• VWD-HN-I.0, Zona rural protegida, natural, paisatgística. Incompatible amb l’ús fotovoltaic

• EHT-XQ-HB.2, Zona rural protegida, natural, paisatgística i forestal. Incompatible amb l’ús fotovoltaic

Municipi d’Ayora

• NU.1, zona rural comuna. Incompatible amb l’ús fotovoltaic.

• NU.2, zona rural comuna. Compatible amb l’ús fotovoltaic.

Subzona NU.2A

Subzona NU.2C

• NUPA.1, zona rural protegida agropecuària. Incompatible amb l’ús fotovoltaic

• NUPF.1, zona rural comuna forestal. Incompatible amb l’ús fotovoltaic

• PARN-6.1, parc natural de la Unde. Incompatible amb l’ús fotovoltaic

– Article 3.3.1. Desenrotllament.

El pla especial regula unes intensitats màximes d’ús del sòl amb les instal·lacions solars del 25 % en les subzones 1.1, 2.1 i 2.2 i del 10 % en la zona 1.2.

D’altra banda, el pla especial regula també una reducció màxima del 10 % en l’amplària del corredor terrestre (subzona 2.2.)

– D’acord amb el que s’indica en la memòria justificativa:

*Imatge. Superfícies ocupables amb panells, alternativa 4.*

![](https://dogv.gva.es/publicaciones/imagesSF/2024/11/11/1214835/184_1731590486173_970780320055844691_imagen.png)

![](https://dogv.gva.es/publicaciones/imagesSF/2024/11/11/1214835/185_1731590486180_2633448114971127891_imagen.png)

Les zones que poden ocupar les instal·lacions fotovoltaiques, que són les que s’inclouen en les zones aptes i que no formen part de la infraestructura verda. Estes zones seran ocupables, amb les limitacions que s’establixen en el document normatiu.

De la superfície de les zones aptes d’esta alternativa (5.768,72 ha) únicament seran ocupables el 25 % de cada una de les subzones 1.1, 2.1 i 2.2; i el 10 % de la subzona 1.2 (903,91 ha), amb la finalitat de reduir els efectes acumulatius i sinèrgics, la qual cosa representa, únicament, el 4,85 % de l’àmbit del pla especial.

– Article 5.1.1. Usos permesos.

Els usos permesos en l’àmbit d’este pla especial són:

• En les zones aptes, els que es preveuen en els respectius planejaments urbanístics dels municipis d’Ayora, Zarra i Jarafuel, que no es limiten, i els següents:

• Instal·lacions solars fotovoltaiques, així com les construccions necessàries per a implantar-les, usar-les, fer-les funcionar i mantindre-les, així com les xarxes d’evacuació.

• En les zones no aptes, els que es preveuen en els respectius planejaments urbanístics dels municipis d’Ayora, Zarra i Jarafuel.

– Article 5.1.2. Usos prohibits.

Són usos prohibits en l’àmbit d’este pla especial els següents:

• En les zones aptes, els que es prohibixen en els respectius planejaments urbanístics dels municipis d’Ayora, Zarra i Jarafuel, a excepció de l’ús d’instal·lacions solars fotovoltaiques, així com les construccions necessàries per a implantar-les, usar-les, fer-les funcionar i mantindre-les, així com les xarxes d’evacuació, que serà un ús permés.

• En les zones no aptes, els que es prohibixen en els respectius planejaments urbanístics dels municipis d’Ayora, Zarra i Jarafuel. Es prohibix a més, expressament, l’ús solar fotovoltaic, a excepció del que es destina a l’autoconsum.

Article 5.1.3. Parcs solars: condicions d’implementació en el territori.

Subzones 1.1 i 2.1 (subzones urbanístiques amb sufix A) es podran instal·lar lliurement els diferents parcs solars fotovoltaics, que han de complir les condicions següents:

• No s’ocuparà la infraestructura verda, ni la municipal ni l’autonòmica, que es definix en el pla corresponent, amb instal·lacions solars fotovoltaiques; sí que es podrà ocupar, no obstant això, amb les línies elèctriques, siga mitjançant traçats subterranis o aeris (estos últims únicament en el cas que esta infraestructura s’enscreue amb un corredor d’infraestructures).

L’ocupació màxima que es permet amb instal·lacions solars fotovoltaiques es limita al 25 % de la superfície total de la zona en què se situe el parc (zona 1 o zona-2), amb la finalitat de reduir els efectes acumulatius i sinèrgics. Per al còmput de la superfície ocupada per plantes de generació d’energia fotovoltaica, es considerarà la projecció en planta dels panells solars en la posició més desfavorable (la que supose més ocupació en planta).

Subzona 1.2 (subzones urbanístiques amb sufix B), situada en la zona d’amortiment d’impactes paisatgístics, per acumulació de recursos paisatgístics pròxims al barranc de l’aigua.

• En esta subzona, les restriccions seran les mateixes que per a les subzones 1.1 i 2.1, excepte en l’ocupació màxima que es permet amb instal·lacions solars fotovoltaiques, que es limita al 10 % de la superfície d’esta subzona. Per al còmput de la superfície ocupada per plantes de generació d’energia fotovoltaica, es considerarà la projecció en planta dels panells solars en la posició més desfavorable (la que supose més ocupació en planta).

Subzona 2.2 (subzones urbanístiques amb sufix C), situada en l’interior del corredor terrestre per a la unió del LIC «Vall d’Ayora i Sierra del Boquerón» i la ZEPA a Sierra de Martés-Muela de Cortes al nord amb el LIC Sierra del Mugrón i la ZEPA Meca-Mugrón-San Benito, al sud.

• En esta subzona, les restriccions seran les mateixes que per a les subzones 1.1 i 2.1.

• A l’efecte de l’ocupació del territori amb instal·lacions solars, el corredor terrestre no s’ha considerat inclòs en la infraestructura verda, ja que l’article 10, Criteris territorials i paisatgístics específics per a la implantació de centrals fotovoltaiques, del Decret llei 14/2020, de 7 d’agost, del Consell, de mesures per a accelerar la implantació d’instal·lacions per a l’aprofitament de les energies renovables per l’emergència climàtica i la necessitat de la urgent reactivació econòmica, establix que els corredors territorials es podran ocupar amb esta mena d’instal·lacions sempre que això no comporte una reducció de l’amplària superior al 10 %; sí que s’han inclòs com a elements integrants de la infraestructura verda (dins del corredor terrestre) la resta d’espais que tenen esta consideració en funció de la normativa sectorial; per això, la subzona 2.2, que se superposa amb el corredor, és apta per a ubicar instal·lacions solars, excepte sobre la resta dels elements que integren la infraestructura verda que se situen en el corredor.

• Com que el corredor té una direccionalitat nord-sud per a la unió del LIC «Vall d’Ayora i Sierra del Boquerón» i la ZEPA de Sierra de Martés-Muela de Cortes, al nord, amb el LIC Sierra del Mugrón i la ZEPA Meca-Mugrón-San Benito, al sud, per complir el que s’ha disposat anteriorment s’haurà de complir que, en qualsevol secció transversal del corredor (en sentit est-oest), la zona barrada no supere el 10 % de l’amplària total del corredor en eixe punt (vegeu l’esquema indicatiu).

La possible reducció de l’amplària del corredor (10 %) serà una qüestió a analitzar en la tramitació dels projectes que es proposen en l’àmbit del corredor (subzona 2.2.).

• La possible reducció (10 %) ve referida en relació amb l’amplària del corredor i no amb la superfície total d’este (article 10.1.*a*  del Decret llei 14/2020, del Consell).

Zona 3, per a la ubicació de la SET en el terme municipal d’Ayora, al costat de l’actual SET d’Ayora 400.

– Títol VI: establix les condicions particulars de l’edificació. Amb fitxes de zona.

Es destaca el següent:

Article 6.1.3. Línies d’evacuació.

1. Corredor d’infraestructures aèries fins a l’ST d’Ayora 400

Les línies d’evacuació hauran de complir el següent:

Se soterrarà, sempre que les condicions de viabilitat tecnicoeconòmiques i les característiques del terreny ho permeten, des de la subestació fins a la línia d’alta tensió existent, i discorrerà, si és possible, per baix dels camins existents i si així ho autoritza la companyia distribuïdora.

Si és necessari que la línia d’evacuació siga aèria, es compliran les condicions que s’establixen en el reglament de línies d’alta tensió. El suport de l’entroncament aeri subterrani haurà de complir amb les condicions que s’establixen en el reglament de línies d’alta tensió.

Es permetran línies elèctriques aèries d’evacuació únicament pels corredors d’infraestructures dissenyats; qualsevol altra línia que requerisca discórrer fora d’estos corredors haurà d’anar soterrada.

2. Corredors d’infraestructures a altres ST

En cas d’una saturació eventual de l’ST d’Ayora 400, o que l’administració competent atorgue punts d’abocament en altres ST, es podran establir altres corredors d’infraestructures o línies d’evacuació per a accedir-hi.

Estos corredors o línies d’evacuació hauran de complir el que s’establix en este article quan travessen la denominada zona apta. Les condicions a complir en la resta del recorregut s’establiran en els expedients administratius que a l’efecte tramiten els promotors.

3. Altres línies d’evacuació

Este pla especial no regula les condicions d’instal·lació d’energia solar fotovoltaica en sòls urbans, urbanitzables o fora del seu àmbit de regulació; no obstant això, les línies d’evacuació que travessen el seu àmbit hauran de complir el que s’establix en este article.

Article 6.1.5. Camins

L’objectiu general de la xarxa de camins necessària per a accedir i mantindre els parcs fotovoltaics és el de minimitzar les afeccions als terrenys pels quals discorren. Per a fer-ho, s’aprofitaran, sempre que siga possible, els camins que hi ha en la zona, i es definiran nous traçats únicament en els casos imprescindibles i respectant sempre al màxim la rasant del terreny natural amb la finalitat d’afectar el medi el mínim possible.

Si es fan camins nous per a accedir o mantindre els parcs solars, s’hauran d’adaptar al màxim al perfil natural dels terrenys i el ferm es realitzarà amb paviments terrencs o llastos artificials, mai amb asfalt.

Els paviments de formigó només es permetran en els trams amb un pendent superior al 12 %. No es limita la superfície a ocupar amb estos camins, però sí que es reduiran al mínim estrictament necessari.

Article 6.1.6. Moviments de terres.

Es limitarà el desbrossament del sòl i les excavacions al mínim indispensable per a les actuacions que es desenrotllen, de manera que es mantinga la vegetació existent en les zones que siga possible (baix de les plaques, en les reculades de camins, etc.). S’haurà de mantindre la vegetació en límits i ribassos, arbres aïllats i mantindre els murs de pedra seca, fins i tot formar murs nous per a estabilitzar talussos a fi d’evitar que es generen processos erosius.

S’haurà de deixar créixer la vegetació natural, matoll, entre les plaques solars per a evitar els fenòmens erosius, i s’haurà de controlar el creixement d’esta vegetació perquè no afecte la producció solar dels panells fotovoltaics.

Es prohibix, en general, utilitzar lloses corregudes de formigó per a sustentar els panells fotovoltaics, per la qual cosa s’hauran de consolidar mitjançant el clavament dels peus en el terreny. Únicament es permetran les sabates de formigó en els casos en què la tipologia del sòl faça inviable el clavament.

Les xarxes d’extracció d’energia des dels centres de transformació fins a la subestació hauran de discórrer en rasa baix els camins existents, de manera que complisquen amb la legislació específica. En el cas que això no siga viable i amb l’autorització prèvia dels òrgans competents, es podrà extraure energia mitjançant línies aèries que, en qualsevol cas, hauran de comptar amb els dispositius de protecció d’avifauna pertinents i complir amb el reglament de línies d’alta tensió.

– Títol VII: mesures d’integració paisatgística.

– Títol VIII: normes de protecció. Del patrimoni natural, cultural i paisatgístic. Del domini públic hidràulic, infraestructures, etc.

*Imatge. Zones aptes i no aptes, infraestructura verda i zones ocupables. Alternativa 4.*

![](https://dogv.gva.es/publicaciones/imagesSF/2024/11/11/1214835/186_1731590486187_4978236991406096851_imagen.png)

*Imatge. Ordenació proposada. Alternativa 4. Font: Plans d’ordenació VDP02 reelaborats.*

![](https://dogv.gva.es/publicaciones/imagesSF/2024/11/11/1214835/187_1731590486198_3537400962406035345_imagen.png)

C. Avaluació del resultat de les consultes fetes i de quina manera s’han pres en consideració

En la documentació que es remet s’aporten els informes i les al·legacions que s’han rebut en els processos d’informació pública i consultes, i també s’indica com s’han pres en consideració.

La documentació permet conéixer com s’hi han incorporat, o no, els informes i les al·legacions.

El procés de participació pública s’ha ajustat al que s’establix en la legislació sectorial d’avaluació ambiental i ha permés exposar amb detall, a les administracions públiques afectades i al públic en general, les al·legacions que hagen volgut, les quals s’han analitzat i respost detalladament.

C.1) Fase de posada a la disposició del públic i de consulta a les administracions afectades que ha realitzat l’òrgan promotor.

1. Durant el termini, 45 dies, d’exposició al públic i consulta que es va dur a terme mitjançant la publicació en el DOGV del 16 de desembre de 2020 i un anunci en premsa (*Levante*-*EMV*, el 20/11/2020), es van rebre les al·legacions i els informes següents:

1.1. Al·legacions: es destaca el següent de les al·legacions que s’han presentat i de la resposta del promotor.

– Associació Naturalista d’Ayora i La Valle (ANAV), Fernando Belda, en representació pròpia i de l’associació.

Planteja diferents al·legacions, entre les quals destaquen les següents:

– No complix amb l’ETCV.

– No planteja alternatives d’aprofitaments de cobertes.

– No compartix les línies d’evacuació dels parcs eòlics de Jarafuel.

– Hi ha arbitrarietat en la distància de 15 km idònia per a l’emplaçament.

– No preveu el risc d’erosió en la zona descoberta.

– És necessari requalificar el sòl i passar-lo d’agrícola a industrial, i el primer ús és irreemplaçable i imprescindible.

El promotor respon a les al·legacions amb detall, i se’n destaca el següent: l’ús de plaques sobre coberta no és incompatible amb el desenrotllament del pla especial i, d’altra banda, l’autoconsum no és capaç d’aportar tota l’energia necessària, l’objectiu del pla especial és donar compliment a l’ETCV, la creació d’una nova línia de 400 kW és imprescindible per a evacuar l’energia generada, etc.

Respecte dels al·legants següents:

– Ibexia Cox Energy Developement, SL.

– Fincalia Agropecuaria Siglo XXI SLU i Fincalia Agropecuaria, SA.

– Glide Energy, SL.

– PV I ATAULFO, SL. (i, en el seu nom i representació, Iberdrola Renovables Energía, SAU).

– Iberenova Promociones, SA (i, en el seu nom i representació, Iberdrola Renovables Energía, SAU).

Estos al·leguen la seua disconformitat amb no considerar els seus terrenys aptes i incloure’ls en l’àmbit del pla, així com amb diversos criteris i anàlisis que ha realitzat el promotor del pla. En algun cas se sol·licita, igualment, que es puguen instal·lar les plantes solars fotovoltaiques i les línies d’evacuació en les zones no aptes com la legislació autoritza, o la compatibilitat d’una línia d’evacuació específica al marge del sistema compartit.

El promotor accepta parcialment les al·legacions en el sentit de modificar l’àmbit del pla de manera que, en algun cas, els terrenys queden inclosos, i, en altres casos, no ho estan, la qual cosa no impedix el desenrotllament d’esta mena d’instal·lacions per mitjà d’un altre pla especial o a través del decret específic que regula l’ús. Per exemple, s’inclou en l’àmbit del pla i es considera apta la zona d’Ibexia Cox Energy Developement SL en la qual es pretén situar les plantes que es proposen, de manera que es crea i es regula una subzona específica que se situa sobre el corredor territorial i la unitat de paisatge Serra Palomera.

1.2. Informes rebuts:

|  |  |
| --- | --- |
| *Data de l’informe* | *Administració pública consultada* |
| 03.02.2021  30.07.2021 | Servici de Vida Silvestre; Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental; Conselleria d’Agricultura, Desenvolupament Rural, Transició Ecològica i Emergència Climàtica.  Declaració de les repercussions sobre la Xarxa Natura 2000 sobre VDP01. |
| 02.12.2020 | Servici de Caça i Pesca. |
| 31.03.2021 | Servici d’Infraestructura Verda i Paisatge; Direcció General de Política Territorial i Paisatge; Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat. |
| 03.03.2020  16.04.2021 | Servici d’Ordenació del Territori; Direcció General de Política Territorial i Paisatge; Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat.  Resolució de la DG de Política Territorial i Paisatge. |
| 03.12.2020 | Direcció General de Prevenció d’Incendis Forestals; Conselleria d’Agricultura, Desenvolupament Rural, Transició Ecològica i Emergència Climàtica. |
| 02.12.2020 | Agència Valenciana de Seguretat i Emergències. |
| 03.03.2021  10.03.2021 | Confederació Hidrogràfica del Xúquer a l’estudi d’inundabilitat.  Confederació Hidrogràfica del Xúquer, reitera l’informe del 29.01.2020. |
| 02.03.2021. | Diputació de València. |
| 30.12.2020 | Servici Territorial d’Urbanisme de València. |
| 23.02.2021 | Red Eléctrica. |
| 12.03.2021 | Servici de Planificació; Direcció General d’Obres Públiques, Transport i Mobilitat Sostenible; Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat. |
| 06.08.2021 | Telefónica. |
| 26.03.2021 | Servici de lluita contra el canvi climàtic i protecció de l’atmosfera; Conselleria d’Agricultura, Desenvolupament Rural, Transició Ecològica i Emergència Climàtica (remés per la Direcció General de Canvi Climàtic). |
| 11.12.2020 | Demarcació de carreteres de l’Estat de la Comunitat Valenciana. |

  

Amb relació als informes referits, es destaca que estos fan referència, en general, a una sèrie de qüestions que cal esmenar, al seguiment de la legislació sectorial, a criteris i a consideracions de caràcter tècnic, entre les quals destaca el següent:

– El servici de planificació de la Direcció General d’Obres Públiques, Transport i Mobilitat informa desfavorablement. En relació amb qüestions que s’han d’esmenar.

– Àrea d’Infraestructures de la Diputació de València: informa en relació amb la necessitat de modificar una sèrie d’articles de la normativa del pla en l’àmbit de les seues competències respecte a les carreteres.

– Servici d’Infraestructura Verda i Paisatge: s’indiquen una sèrie de qüestions que s’han d’analitzar i completar en relació amb la infraestructura verda i al paisatge. Es consideren adequades les mesures que es plantegen en les normes d’integració paisatgística, encara que s’indiquen una sèrie de consideracions que cal tindre en compte per a promoure la conservació del mosaic agrícola forestal, la integració paisatgística de les línies elèctriques, etc.

– Servici d’Ordenació del Territori: ho considera compatible tenint en compte que el perill d’inundació s’hauria de concretar en els projectes que es desenrotllen a l’empara d’esta modificació de planejament. Esta consideració s’ha d’arreplegar en les fitxes de planejament i gestió. Les actuacions concretes i les seues afeccions, així com la possible implantació de les mesures correctores que es puguen prevore per a reduir els efectes de la inundabilitat, hauran de ser avaluades mitjançant un estudi d’inundabilitat específic, encara que, com a regla general, sempre s’haurà d’evitar situar les infraestructures de generació de renovables en zones afectades per perillositat d’inundació.

– Direcció General de Política Territorial i Paisatge: resolució que aprova amb les consideracions que efectua i ratifica l’aprovació amb condicionants, respectivament, dels estudis d’inundabilitat de la part central de la vall de l’Espadilla en els termes municipals d’Ayora, Zarra i Jarafuel i de la planta solar fotovoltaica Valle Solar en els termes de Zarra i Jarafuel, així com ratifica la no aprovació dels estudis d’inundabilitat de les plantes fotovoltaiques El Águila, Eiden, Chambo i Mambar.

– Servici Territorial d’Urbanisme:

• S’han de justificar que els usos que es preveuen en el planejament són compatibles entre si en les zones amb ús solar fotovoltaic.

• En relació amb la limitació al 30 % d’ocupació per les instal·lacions solars fotovoltaiques de la superfície de l’àmbit del PE, s’hauria d’establir algun mecanisme de control per a fer un seguiment de les superfícies que se li assignen per a este ús amb la finalitat de garantir-ne el compliment.

– Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental: Declaració de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000:

... «el pla que s’ha analitzat no tindrà repercussions sobre la integritat de l’espai de la Xarxa Natura 2000, sempre que en el desenrotllament i l’execució d’este se seguisquen les determinacions que s’establixen en l’estudi d’afeccions analitzat, i que es garantisca el compliment de les mesures preventives/correctores següents:

– S’ha de corregir la possible afecció a l’hàbitat 1520\* en la ZEC per la línia d’evacuació mitjançant una ubicació correcta dels suports i limitar l’obertura de carrers mitjançant una poda i/o fitació selectiva, de manera que es complisquen amb les distàncies de seguretat que marca el reglament d’alta tensió, però sense la necessitat de desbrossar totalment les zones d’hàbitat afectat.

– És necessari un estudi florístic i botànic previ per a localitzar exemplars de flora rellevants i el seu marcat per tal d’evitar la seua afecció, en la mesura que siga possible.

– Són necessaris estudis sobre l’ús de l’espai per les grans àguiles presents en la zona (àguila cuabarrada, àguila reial i, si és el cas, àguila imperial), que s’hauran de realitzar abans i durant el desenrotllament, si és el cas, dels possibles projectes derivats d’este pla especial.

Calen mesures correctores per a evitar la pèrdua d’hàbitat d’alimentació de diverses espècies, com poden ser fer més separació entre panells i mantindre la coberta vegetal en les àrees de les futures plantes, l’efectivitat de les quals proposen contrastar mitjançant un seguiment específic de fauna durant la vida útil de les instal·lacions a fi de recaptar informació sobre l’ús de l’espai ocupat per estes infraestructures per part dels rapinyaires i altres espècies. Estos estudis s’hauran de definir amb detall en els projectes que es pretén executar».

– El Servici de Caça i Pesca i la Direcció General de Prevenció d’Incendis indiquen que s’han tingut en compte les consideracions que van efectuar.

En la documentació s’indica com s’han tingut en consideració, tenint en compte, a més, que es va produir un segon període de participació pública.

2. Durant el termini, 20 dies, d’informació pública i consulta que es va dur a terme mitjançant la publicació en el DOGV del 6 d’agost de 2021 i l’anunci en premsa (*Levante-EMV*, el 31.07.2021), es van rebre les al·legacions i els informes següents:

2.1. Al·legacions:

• Iberenova Promociones, SA (i, en el seu nom i representació, Iberdrola Renovables Energía, SAU).

– Reitera les al·legacions ja presentades.

– El promotor respon que ja van ser contestades i ho considera personat i part de l’expedient.

– S’estimen, parcialment, al·legacions en relació amb les línies d’evacuació: soterrament, cas de saturació d’ST d’Ayora 400 o que l’administració competent atorgue altres punts d’abocament es podran establir altres corredors d’infraestructures o línies d’evacuació per a accedir a estes, etc.

• PV I ATAULFO, SL (i, en el seu nom i representació, Iberdrola Renovables Energía, SAU).

– Reitera les al·legacions ja presentades.

– El promotor respon que ja van ser contestades i ho considera personat i part de l’expedient. Indica que la planta que tramita està situada en part de l’àmbit del pla especial que s’ha tret d’este.

– Es desestima l’al·legació sexta.

Associacions ambientalistes:

1. Associació Naturalista d’Ayora i La Valle (ANAV).

2. Societat Valenciana d’Ornitologia (SVO).

3. Parotets, Societat Odonatològica de la Comunitat Valenciana (SOCV).

4.Plataforma para el Estudio y Conservación de la Sierra de Chiva.

5. La Garbancita Ecológica, s.coo.

Algunes al·legacions són coincidents i altres específiques de cada al·legant, i, en alguns casos, es reiteren al·legacions que ja s’han presentat anteriorment, la qual cosa queda reflectida en la documentació presentada, amb detall.

En síntesi, es destaquen les següents:

– No hi ha justificació de la necessitat d’instal·lar energia solar fotovoltaica en la quantia que permet el pla especial.

– L’àmbit del PE és arbitrari, no s’ajusta als límits dels termes municipals dels ajuntaments promotors. Les zones aptes per a l’ús fotovoltaic es tracen de manera esbiaixada per a justificar plantes que ja estan en tràmit.

– L’estudi d’alternatives és deficient.

– Hi falta una unificació de criteris en relació amb els impactes sobre la fauna; no hi ha una avaluació de diferents grups faunístics; no hi ha un estudi de l’afecció a la ZIM número 96, serres del sud-oest de València i Hoces del Cabriel i el Xúquer; no hi ha una anàlisi de l’efecte sobre els invertebrats, i hi ha deficiències de l’estudi d’avifauna i sobre la seua protecció. No hi ha un estudi d’afeccions a la flora. No hi ha una anàlisi de l’ús de productes químics per a la neteja dels panells. Els impactes ambientals no s’han analitzat i tampoc els efectes sinèrgics amb altres infraestructures. No s’ha dut a terme una anàlisi d’efectes a la Xarxa Natura 2000.

– S’adduïx una valoració incorrecta del paisatge, especialment de la vall de l’Espadilla.

– Es considera que els valors històrics i culturals estan ben descrits, però es considera que els usos que s’implantaran desvirtuaran el seu valor.

El pla ha de regular la totalitat dels termes municipals dels ajuntaments promotors. L’ideal és de tota la comarca en conjunt, però, almenys, no reduir-lo. La reducció de l’àmbit obeïx a la permissivitat del DL 14/2020 de la GVA, que ha facilitat l’ampliació de les propostes de plantes, i la pressió sobre els ajuntaments. La nova delimitació és la manera de no triar entre situar les plantes en la zona A o en la zona B, i possibilitar, així, que s’ocupen totes les valls de la comarca.

El pla hauria de partir de les necessitats energètiques dels pobles promotors, decidir amb criteris racionals quanta energia renovable es necessita produir en este territori i, posteriorment, triar els llocs òptims per a fer-ho, sense desmembraments.

– L’objectiu és ocult i tendenciós: En realitat s’intenta afavorir la instal·lació del màxim nombre possible de plantes.

– S’incomplixen els criteris del 14/2020.

– S’afecta paisatges de gran valor, molt poc antropitzats, del mosaic agroforestal valencià.

Es voran afectats els territoris limítrofs de la comarca que s’han exclòs de l’àmbit del PE, tot ús implantat en una part de la comarca afectarà els hàbitats de la resta.

– El pla especial no compta amb estudis rigorosos sobre les afeccions a la fauna i el territori.

El promotor les respon i les desestima, de manera detallada, en la documentació presentada.

2.2. Informes

|  |  |
| --- | --- |
| *Data de l’informe* | *Administració pública consultada* |
| 25.01.2022 | Servei de Vida Silvestre; Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental; Conselleria d’Agricultura, Desenvolupament Rural, Transició Ecològica i Emergència Climàtica.  Declaració de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000 sobre la VDP02 |
| 07.09.2021 | Servici d’Infraestructura Verda i Paisatge; Direcció General de Política Territorial i Paisatge; Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat |
| 28.09.2021 | Servici de Gestió Territorial; Direcció General de Política Territorial i Paisatge; Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat |
| 08.10.2021 | Confederació Hidrogràfica del Xúquer. Reitera l’informe del 29/01/2020. |
| 01.09.2021 | Iberdrola |
| 23.09.2021 | Red Eléctrica |
| 07.08.2021 | Telefónica |
| 24.09.2021 | Demarcació de Carreteres de l’Estat de la Comunitat Valenciana |
| 16.08.2021 | Direcció General de Canvi Climàtic; Conselleria d’Agricultura, Desenvolupament Rural, Transició Ecològica i Emergència Climàtica. |

  

En relació amb els informes a què es fan referència, es destaca el següent:

– Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental: Declaració de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000 sobre VDP02: la conclusió és la mateixa i, entre les mesures preventives/ correctores de l’estudi d’afeccions que s’haurà de dur a terme, destaca la següent:

• Estudis sobre la presència d’aus estepàries protegides en la zona, que s’efectuaran abans i durant el desenrotllament, si és el cas, dels possibles projectes derivats d’este pla especial.

– Servici d’Infraestructura Verda i Paisatge: s’indica que l’emissió d’un informe favorable en matèria d’infraestructura verda i paisatge, en fases posteriors de tramitació, del Pla especial d’ordenació d’infraestructures de generació d’energia solar fotovoltaica en els municipis d’Ayora, Zarra i Jarafuel, i el seu estudi de paisatge, requerirà incorporar els requeriments que s’han exposat en este informe en relació amb les unitats de paisatge, el corredor territorial i el catàleg.

• «D’acord amb l’article 5.2.*m*, el corredor territorial és un element de la IV regional, per la qual cosa queda incorporat a esta. En relació amb la possible reducció (10 %), esta serà una qüestió a analitzar en la tramitació dels projectes que es proposen en l’àmbit, i es tindrà en compte que esta reducció ve referida en relació amb l’amplària del corredor i no amb la superfície total d’este (article 10.1.*a*  del Decret llei 14/2020, del Consell).

Esta qüestió tindrà incidència directa sobre la regulació que establix la subzona 2.2, atés que, independentment de la seua incorporació en la IV a escala local, s’hauran d’introduir condicions per a la possible reducció de l’amplària, tenint en compte el que s’indica en el paràgraf anterior».

• «S’incorporaran, en la part amb eficàcia normativa del pla, determinacions per a la possible reducció de l’ample del corredor territorial a esta escala, i es tindran en compte, com ja s’ha indicat, que esta reducció ve referida en relació amb l’amplària del corredor i no amb la superfície total d’este. A més, s’inclourà expressament, com a condició, que els futurs projectes inclouran en el seu EIP la justificació de la necessitat de reduir l’ample que es pretén, així com que es garantix la coherència i la funcionalitat de la infraestructura verda».

• «... S’hauran d’incorporar, a les unitats de paisatge, les unitats confrontants amb el límit que marca este àmbit, almenys quant a la delimitació i la caracterització, és a dir, les unitats confrontants amb l’UP13, l’UP14 i l’UP15, a fi de justificar adequadament la delimitació de l’àmbit del PE».

• «La unitat de paisatge UP09, la Vega sud, sembla que s’ha dividit en 2 unitats únicament sobre la base d’incorporar una valoració diferent sobre els espais que s’inclouen en la ZEPA. Esta protecció no deriva d’un reconeixement especial als valors paisatgístics de la zona, per la qual cosa no té incidència en la valoració del paisatge i s’ha de reconsiderar esta divisió i valorar-se en funció de la caracterització del paisatge».

•«En relació a les fitxes de la secció de paisatge, es modificaran i s’adaptarà el contingut al que establix l’article 42.4.*d*  de la LOTUP, incorporant en la seua normativa les normes d’integració paisatgística que es definixen per a preservar el valor paisatgístic de cada unitat o recurs paisatgístic. En tot cas, les fitxes han de definir de manera clara i concisa els valors paisatgístics i visuals a protegir i els nivells i règims de protecció respectius».

• Normes d’integració paisatgística: s’ha donat compliment al que s’indica en l’informe anterior.

– Direcció General de Canvi Climàtic: informa favorablement i establix una sèrie de condicions que haurà d’incloure el pla en relació amb els indicadors de l’Estratègia valenciana del canvi climàtic que s’hauran d’incloure, al càlcul de la petjada de carboni d’acord amb una sèrie de criteris que s’indiquen, i respecte als projectes de desplegament del pla hauran d’incloure, també, un càlcul específic de la petjada de carboni.

– CHX: s’establixen una sèrie de consideracions de l’informe de 29 de gener de 2020 que s’hauran de tindre en compte en el pla especial en relació amb l’encreuament de llits, principis rectors de competències sobre el DPH, etc.

– Demarcació de Carreteres de l’Estat: informa favorablement amb caràcter vinculant en sentit favorable establint unes condicions particulars a complir en relació amb l’encreuament de l’N-330 i amb el compliment de la legislació sectorial de carreteres.

– Servici de Gestió Territorial (28.09.2021): l’informe conclou considerant compatible el pla a què es fa referència condicionat als aspectes que s’exposen en apartats anteriors de l’informe:

• «D’acord amb la capacitat d’acolliment del territori, en els termes municipals d’Ayora, Zarra i Jarafuel es podria permetre una ocupació de fins al 2,5 % del total de l’SNUC. Així mateix, quan en el municipi d’actuació hi haja un pla especial d’ordenació d’infraestructures fotovoltaiques aprovat, en coordinació amb les determinacions que s’establixen en la LOTUP i l’ETCV, l’ocupació per instal·lacions fotovoltaiques que estan situades en l’àmbit d’eixe pla estaran subjectes a les determinacions d’este.

L’ocupació màxima per a la implantació de mòduls solars permesa pel Pla especial d’ordenació d’infraestructures de generació d’energia solar fotovoltaica en els municipis d’Ayora, Zarra i Jarafuel supera els paràmetres d’ocupació racional del territori d’acord amb les determinacions de la LOTUP i l’ETCV, ja que possibilitaria una ocupació de fins al 4,7 % del total de l’SNUC, en comparació amb el 2,5 % determinat.

Addicionalment, s’esmenta que el conjunt d’instal·lacions solars en procés de tramitació d’autorització administrativa en estos termes municipals (amb entrada en esta direcció general), que s’inclouen en l’àmbit del pla especial, suposen una ocupació aproximada de 1.000 ha sobre l’SNUC dels tres municipis. Esta extensió també es troba allunyada de la superfície màxima d’ocupació de 463,41 ha (2,5 % del total de l’SNUC dels tres municipis)».

• «Pel que fa al corredor d’infraestructures d’evacuació, es considera favorable la instal·lació d’un únic corredor d’evacuació de totes les plantes solars instal·lades en l’àmbit del pla especial amb l’objectiu de garantir les determinacions de la LOTUP i l’ETCV, de manera que s’evite una fragmentació major del territori i l’increment de les afeccions en el territori i el paisatge. Per la qual cosa, el corredor que s’ha elegit, després d’una anàlisi amb més detall de les alternatives que es plantegen, haurà de quedar reflectit en la normativa del pla especial.

A priori, els dos traçats (nord i centre) resulten compatibles. No obstant això, s’hauria d’estudiar la possibilitat de compartir infraestructures/suports de les línies existents o, si és el cas, la repotenciació/reposició. En este cas, el traçat centre seria més viable per l’aprofitament, en quasi la seua totalitat, de la línia 132 kV que discorre des dels parcs eòlics fins a la SET de Guadalaviar Consorcio Eólico».

• «En referència al risc d’inundació, en vista que un dels estudis d’inundabilitat del pla especial no compta amb un informe favorable de l’organisme de conca i que, a més, hi ha una nova zona objecte d’estudi per a implantar instal·lacions solars, es ratifica en les determinacions realitzades en l’informe i la resolució sobre els estudis d’inundabilitat de la versió preliminar del Pla especial d’ordenació d’infraestructures de generació d’energia solar fotovoltaica en els Municipis d’Ayora, Zarra i Jarafuel (València), emés el 16 d’abril de 2021, a més de la necessitat d’estudiar el funcionament de la subconca hidràulica a on s’inclou la subzona 2.2, que confluïx en la conca hidràulica de la zona 2. A més, s’incidix en el fet que s’haurà d’incloure un únic estudi d’inundabilitat conjunt integrat que incloga tot l’àmbit del pla especial».

• «…En general, les zones aptes per a ubicar instal·lacions solars en l’àmbit del pla especial es localitzen en una extensió sense incidència aparent d’afecció per pendents de terreny superiors al 25 %. En tot cas, s’haurà d’evitar l’ocupació per mòduls solars en sòls amb pendents superiors al 25 %. Així mateix, esta premissa s’haurà d’incloure en la documentació normativa del pla especial».

• «Implantar panells solars en tota la superfície que permet el pla especial suposaria una reducció en les existències de carboni de 22.885 T de CO? equivalent, aproximadament, per l’eliminació de vegetació forestal i agrícola. El pla especial que s’aprove, en relació amb la lluita contra el canvi climàtic, haurà de facilitar mecanismes de compensació per la pèrdua produïda».

• «Vist que no es pot concretar la incidència del sòl segellat per a la proposta del pla especial perquè no es concreta l’ocupació real de les instal·lacions d’acord amb totes les determinacions que s’establixen en este informe, cal tindre present que l’actuació sí que representa una artificialització del sòl que s’haurà de considerar, en el futur, en el càlcul i l’aplicació d’estos índexs per a tramitar instruments territorials i urbanístics, d’acord amb el que s’establix en l’apartat 0».

En la documentació s’indica com s’han tingut en consideració els informes referits, i consta l’informe juridicotècnic del promotor respecte a l’informe del Servici de Gestió Territorial, en el qual és contrari a l’aplicació del percentatge de 2,5 % d’ocupació.

El 06.04.2022 es rep l’informe de la Subdirecció General d’Ordenació del Territori i Paisatge, d’11 de març de 2022, que ratifica les consideracions i les conclusions de l’informe del Servici de Gestió Territorial, de data 28 de setembre de 2022, en referència a la capacitat d’acolliment del territori, amb els increments derivats segons la capacitat agrològica del sòl, i que consideren compatibles la resta de criteris territorials que s’inclouen en la normativa del pla especial.

És necessari destacar que, en la consideració primera, s’indica el següent: «Les determinacions que s’establixen en les qüestions segona, tercera i quarta respecte al compliment del pla especial dels criteris territorials següents: corredor d’infraestructures d’evacuació, risc d’inundació, pendents superiors al 25 %, distància als corredors territorials fluvials i altres cursos d’aigua, segellat del sòl, àrees estratègiques per a la recàrrega d’aqüífers i les existències de carboni; s’ajusten als paràmetres territorials estipulats, per la qual cosa no és possible cap requeriment addicional, de manera que queda pendent, únicament, la documentació relativa a l’estudi d’inundabilitat unificat en tot l’àmbit del pla especial».

El 06.07.2022 es rep un informe de la Subdirecció General d’Ordenació del Territori i Paisatge, del 04.07.2022, en què ratifica, amb les consideracions i les conclusions emeses en l’informe del Servici de Gestió Territorial, de data 28 de setembre de 2021, i actualitza les dades en referència a l’ocupació racional del territori per instal·lacions fotovoltaiques a causa de l’aprovació recent del Decret llei 1/2022, de modificació de la TRLOTUP, considerant compatibles la resta de criteris territorials que s’inclouen en la normativa del pla especial.

Este informe, en síntesi, indica:

• Respecte a l’anàlisi tècnica jurídica de la limitació al 2,5 % de l’ocupació del sòl no urbanitzable comú que s’establix en l’informe del Servici de Gestió Territorial de la DG de Política Territorial i Paisatge (28.09.2021):

– «D’acord amb l’article 7.7 del TRLOTUP, modificat pel Decret llei 1/2022, el còmput de la superfície de la central fotovoltaica es realitzarà sobre la superfície de les unitats o subunitats de generació, en el supòsit que la PSFV fora discontínua, entenent com a tals la superfície funcional ocupada pels panells solars, les instal·lacions, els camins interiors i les edificacions, és a dir, la superfície que s’inclou dins de la tanca».

– «D’acord amb l’article 7.7 del TRLOTUP, modificat pel Decret llei 1/2022, s’establix una ocupació per a implantar centrals fotovoltaiques del 3 % de la superfície del sòl no urbanitzable comú de cada municipi, la qual es podrà depassar ponderant el potencial dels diferents sòls en els següents termes: 0 (per a la implantació sobre sòls degradats per a usos preexistents com són abocadors, explotacions mineres, sòls de molt baixa capacitat agrològica i similars); 0,5 (per a la implantació sobre sòls de baixa capacitat agrològica), i 0,75 (per a la implantació sobre sòls de capacitat agrològica moderada)».

No obstant això, hi ha la possibilitat que estos criteris generals els puguen modificar els ajuntaments mitjançant un acord plenari, de manera que s’exigisca una aplicació estricta del llindar màxim sense ponderacions o, d’altra banda, l’ampliació d’este llindar condicionat a l’acreditació dels requisits que s’establixen. Per tant, i d’acord amb estes disposicions d’ocupació del sòl per centrals fotovoltaiques, en l’àmbit del pla especial, s’establixen els paràmetres següents.

Les superfícies en cada un dels municipis, d’acord amb els planejaments vigents del pla especial, són les següents:

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| *Municipi* | *Superfície total del municipi (ha)* | *SNUC (ha)* | *SNUC total (ha)* |
| Ayora | 44.657 | 11.966,50 | 16.347,88 |
| Zarra | 4.972 | 3.434,70 |
| Jarafuel | 10.309 | 946,68 |

  

Així, per tant, el 3 % de l’SNUC total dels 3 municipis ascendiria a una possible ocupació de 490 ha.

Ara bé, s’haurà de tindre en compte que l’ocupació final dependrà de la ubicació efectiva de cada una de les plantes segons s’implanten en els diferents sòls d’acord i s’apliquen les ponderacions corresponents, la qual cosa equivaldrà a una ocupació real superior de 490 ha, d’acord amb les ponderacions a aplicar citades anteriorment pels diferents usos del sòl.

En la imatge següent es mostra la classificació dels sòls segons la seua capacitat agrològica dins de la zona apta del pla especial, i s’observa que la majoria de les implantacions es farien sobre sòls d’una capacitat agrològica moderada (prima de 0,75) i d’una capacitat agrològica baixa (prima de 0,5). Això significa que el rang d’ocupació real s’establiria entre una superfície màxima de 981 ha i 654 ha, segons l’ocupació es realitzarà, íntegrament, sobre sòl de baixa capacitat agrològica o de moderada capacitat agrològica, respectivament.

Una altra mesura que cal aplicar per a incrementar els watts generats en la mateixa superfície és l’ús de plaques solars amb més eficiència, com les que ja hi ha en el mercat actual, en què la proporció de l’ocupació de sòl per cada MW no siga de 2 ha per MW i s’aproxime a 1 ha per MW.

Es vol recalcar en este punt que, per a obtindre la superfície màxima a ocupar per plantes fotovoltaiques, s’ha pres en consideració, d’acord amb el que s’estipula legalment en el TRLOTUP, la totalitat del sòl no urbanitzable comú dels tres municipis junts, Ayora, Zarra i Jarafuel. Per tant, la implantació de projectes de plantes solars dins de la zona apta de l’àmbit del pla especial fins a esgotar el màxim permés, restringiria la capacitat de tramitar futurs projectes d’energies renovables fora de l’àmbit d’este pla en estos tres municipis».

• Respecte a l’anàlisi de l’ETCV i del TRLOTUP:

«La mateixa ETCV, en la documentació justificativa, aposta per este model energètic, però advertix de la necessitat d’implantar criteris territorials per a les instal·lacions fotovoltaiques en relació amb l’ocupació del sòl. A la vista d’esta problemàtica, els principis directors i els criteris de l’ETCV es referixen a esta necessitat de plantejar límits en l’ocupació indiscriminada del sòl.

Així mateix, els paràmetres d’ocupació que s’utilitzen s’estipulen en el Decret llei 1/2022, de modificació del TRLOTUP».

• Respecte a les anàlisis dels arguments jurídics i territorials de l’informe de Conselleria:

– «Els preceptes jurídics esgrimits es troben prou justificats en este informe».

El 28.07.2022 es rep la Resolució, del 27.07.2022, de la consellera de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat, per la qual es declara de prioritat energètica l’àmbit territorial de sòl no urbanitzable comú de la comarca de la Vall de Cofrents-Aiora. Es fa amb la finalitat de facilitar i accelerar la implantació i la posada en servici d’instal·lacions de producció d’energia renovable, sense perjuí de la viabilitat dels projectes concrets que hauran d’obtindre, per a l’autorització, els informes sectorials que s’indiquen.

![](https://dogv.gva.es/publicaciones/imagesSF/2024/11/11/1214835/188_1731590486219_2799472313037279563_imagen.png)

![](https://dogv.gva.es/publicaciones/imagesSF/2024/11/11/1214835/189_1731590486237_8286733456258848229_imagen.png)

«La declaració d’interés prioritari implica tramitar d’urgència els projectes de construcció de les instal·lacions, la compatibilitat territorial i urbanística i l’exempció de l’ocupació del territori que es preveu en l’article 7.7 del text refós de la Llei d’ordenació del territori, urbanisme i paisatge. Sense perjuí d’això, les autoritzacions dels projectes en l’àmbit que es declara d’interés prioritari requeriran els informes sectorials següents: ambiental i agrològic; d’ordenació del territori i el paisatge respecte a inundacions, riscos naturals o induïts en el territori; d’afecció als connectors territorials que es definixen en l’Estratègia territorial de la Comunitat Valenciana, i sobre paisatges de rellevància regional o unitats de paisatge als quals se’ls haja reconegut, prèviament, un valor alt o molt alt, tal com establix l’article 3.5 del Decret llei 14/2020 citat.

En tot cas, s’hauran de tindre en compte les particularitats que es reconeixen en l’article 10.1.a i b del decret llei citat, per a l’ample dels connectors i les distàncies als recursos paisatgístics de primer orde que, en estos casos, serà, com a mínim, la que s’establix en la legislació vigent en matèria de patrimoni cultural».

S’han rebut, en data 28.07.2022, els informes següents:

– 1. Informe desfavorable, de 05.05.2022, del cap de la 3a demarcació forestal amb el vistiplau del cap de la Secció Forestal i del cap del Servici Territorial de Medi Ambient, al Pla especial d’ordenació d’infraestructures de generació d’energies renovables en els municipis d’Ayora, Zarra i Jarafuel (València), perquè no figura tota la superfície de les forests catalogades d’utilitat pública afectades pel pla especial com a zona rural protegida forestal, incompatible amb l’ús fotovoltaic, i perquè afecta la línia aèria d’alta tensió a la muntanya CUP V-31 Atalayas, en el terme municipal de Zarra, en una longitud de 3.855 m per terrenys classificats de terreny forestal estratègic, ja que la instal·lació de la línia aèria creuarà la muntanya de nord a sud i afectarà significativament la vegetació i les seues condicions naturals i paisatgístiques; i la instal·lació al llarg del tallafoc i els camins fa que, en cas d’incendi forestal, s’impedisca o es dificulte l’actuació dels mitjans aeris d’extinció.

En l’informe s’indica: «En el terme municipal de Zarra es troben les forests catalogades d’utilitat pública V-31 Atalaya, V-32 Los Cerricos, V-33 Los Cuartos i V-34 Las Pedrizas, les quals, totes, pertanyen a l’Ajuntament de Zarra, i que hauran de figurar en tota la seua superfície com a zona rural protegida forestal, incompatible amb l’ús fotovoltaic, ja que, en la zonificació del pla especial a Zarra figuren gran part d’estes muntanyes com a zona rural comuna i, en el cas de la muntanya V-34 Las Pedrizas, com a compatible amb l’ús fotovoltaic».

«La Llei 3/1993, forestal de la Comunitat Valenciana, establix en l’article 9 que les muntanyes que es declaren d’utilitat pública s’han de conservar i millorar per la transcendència hidrologicoforestal o per les funcions ecològiques o socials que tenen. El Pla d’acció territorial forestal de la Comunitat Valenciana, PATFOR (Decret 58/2013 del Consell), establix, en l’article 23, que són terrenys forestals estratègics les muntanyes d’utilitat pública i les de domini públic, ja que tenen una importància decisiva perquè alberguen i contribuïxen al desenrotllament de valors naturals, paisatgístics o culturals la restauració, la conservació o el manteniment dels quals convé a l’interés general».

– 2. Informe del cap del Servici d’Ordenació i Gestió Forestal, del 27.07.2022, i que té en compte l’informe que s’ha reflectit abans de la secció forestal: «Després de revisar detalladament l’informe emés per la Secció Forestal de València, i després d’haver-se detectat discrepàncies en la interpretació de la normativa aplicable, des del SOGF es conclou la necessitat d’emetre un informe propi que arreplegue el seu criteri».

– Conclou:

• «Atés el règim de protecció que atorga la catalogació d’utilitat pública, l’emplaçament de les centrals fotovoltaiques és, efectivament, incompatible amb estes muntanyes».

• «Una vegada avaluada la infraestructura de la línia elèctrica, es considera acceptable, sense menyscapte de les matisacions possibles per a mitigar estos efectes que es dictaran en el tràmit d’ocupació de la forest d’utilitat pública que haurà de sol·licitar el promotor».

En l’informe s’indica:

– «Partint de la base que les forests catalogades d’elements d’utilitat pública i integrants de la infraestructura verda són espais que cal conservar i preservar, la determinació de la compatibilitat d’una central fotovoltaica amb la utilitat pública o domini públic d’una muntanya, i amb la persistència dels seus valors naturals, ha de tindre en compte les afeccions a l’entorn esperables.

Una instal·lació fotovoltaica suposa una ocupació del territori certament invasiva per a destinar-lo a un ús no forestal que, a escala local, produïx una pèrdua total dels valors naturals de l’àmbit afectat. Este tipus d’instal·lacions, per tant, resulten incompatibles amb la utilitat pública de les forests catalogades, així com amb la persistència dels valors naturals d’estos, per la qual cosa, la ubicació en estos espais incompliria l’obligació de protegir-los, conservar-los i millorar-los a causa de la transcendència hidrològica forestal que tenen.

No obstant això, i sempre que quede justificat el compliment dels condicionants que establix la legislació en matèria forestal per a autoritzar ocupacions d’ús privatiu, sí que és possible que autoritzen l’ocupació les instal·lacions auxiliars d’estes centrals, que són distintes dels equips propis de captació d’energia solar, com són les infraestructures d’evacuació i les xarxes de distribució».

![](https://dogv.gva.es/publicaciones/imagesSF/2024/11/11/1214835/190_1731590486243_6359807615335930786_imagen.png)

• Respecte al règim d’usos i autoritzacions de les forests catalogades:

• Pel que fa al règim d’usos en el domini públic forestal, l’article 15 de la Llei 43/2003 establix que l’administració gestora de les forests demanials:

– Sotmetrà a atorgament d’autoritzacions les activitats que, d’acord amb la normativa autonòmica, la requerisquen a causa de la intensitat, la perillositat o la rendibilitat que tenen.

– Sotmetrà a atorgament de concessió totes les activitats que impliquen utilitzar privativament el domini públic forestal.

• En la línia de l’anterior, el Decret 98/1995 arreplega, en els articles 15, 16 i 17, que:

«Article quinze

1. Per raons d’interés públic, i en casos de concessions administratives, es podran autoritzar servituds i ocupacions temporals a forests d’utilitat pública o de domini públic, sempre que prevalga aquell sobre la utilitat pública o el domini públic de la forest».

«Article setze

[…]

2. La persona interessada haurà d’adjuntar a la sol·licitud un informe de l’organisme que execute el projecte de l’obra o el servici públic o autoritze la concessió administrativa d’aigües, mines o qualsevol altra classe que done lloc a l’ocupació o la servitud, en el qual es faça constar l’interés públic d’este i, si és el cas, la resolució de la concessió i el programa de treballs corresponent.

[…]

4. El servici territorial redactarà un informe en el qual s’indicaran les circumstàncies que poden determinar la prevalença de l’interés públic o de la utilitat pública de la forest.

En el cas que en este informe es considere la prevalença del primer, s’hauran d’incloure les condicions a les quals s’haurà d’adaptar l’ocupació o la servitud i la valoració de la indemnització corresponent, d’acord amb la superfície que s’ocupa i la duració de l’ocupació, que es determinaran segons les característiques de l’obra, el servici públic i la concessió, o, en este últim cas, d’acord amb el desplegament del pla de treballs, si n’hi ha. [...]».

«Article dèsset

Excepcionalment i de manera restrictiva, es podrà autoritzar per raons d’interés particular l’establiment de servituds o ocupacions temporals en forests catalogades, en el cas que es justifique que és compatible amb la utilitat pública o el domini públic de la forest i siga impossible substituir-lo fora d’esta. En tot cas, es preferirà la localització en zones despoblades d’arbres o d’interés ecològic escàs.»

3. Informe de la subdirectora general de Medi Natural i Avaluació Ambiental del 28.07.2022: s’indica que l’informe realitzat es du a terme tenint en compte els dos informes anteriors citats.

«1. Una vegada avaluats els dos informes, es considera necessari que el terreny cartografiat com a terreny forestal (PATFOR) que s’inclou com a terreny forestal estratègic catalogat d’utilitat pública com a incompatible per a ubicar plantes fotovoltaiques, independentment de si està classificat com a zona rural protegida o com a zona rural comuna.

2. Respecte a la zonificació d’evacuació d’energia per mitjà d’infraestructura de línia elèctrica d’alta tensió, s’observa que l’opció que s’ha triat transcorre per una àrea que ja és un tallafocs amb vegetació escassa, i el segon tram, de menys longitud, està plantejat per una pista. A més, el tram del tallafoc discorre pel límit de la forest.

Per això, una vegada avaluat el disseny d’esta infraestructura amb els aspectes mediambientals que protegixen la declaració d’utilitat pública, es conclou que els efectes sobre els valors forestals que protegix la condició de forest catalogada són acceptables, sense menyscapte de les possibles matisacions per a mitigar els efectes i que s’avaluaran en el tràmit d’ocupació de la forest d’utilitat pública per part del promotor».

– Informe del Servici de Prevenció d’Incendis Forestals del 28.07.2022 en sentit favorable.

– Es fa referència als informes del 26 de febrer de 2020 i del 3 de desembre de 2020. Este últim, en sentit favorable.

– Es té en compte l’informe del cap de la 3a demarcació forestal (Servici Territorial de Medi Ambient de València) a què s’ha fet referència abans.

S’indiquen els riscos que poden suposar les línies elèctriques en transcórrer per terrenys forestals i s’informa:

«Les línies elèctriques aèries d’alta tensió amb conductors nus al seu pas per terrenys forestals no impedixen o impossibiliten l’extinció d’incendis forestals, si bé poden suposar un obstacle que dificulte o condicione les operacions dels mitjans aeris per l’altura elevada sobre la vegetació i per la baixa visibilitat dels conductors des d’una aeronau.

També poden posar en risc el personal de terra durant les operacions d’extinció, ja que tant el fum d’un incendi forestal, com la descàrrega d’aigua des de les aeronaus poden ser conductors d’energia elèctrica i provocar una descàrrega a terra (arc elèctric entre conductor i sòl), amb el risc d’electrocutar el personal que es trobe pròxim.

Pel que fa a la baixa visibilitat dels conductors, es pot solucionar mitjançant la instal·lació de balises o altres dispositius accessoris d’alta visibilitat entre suports, que permeten la identificació i la localització ràpida del conductor des de l’aeronau d’extinció. Estos dispositius poden ser compatibles amb elements salvaocells, sempre que siguen d’una eficàcia demostrada i els aprove l’administració competent.

En cas que es produisca un incendi, durant les operacions d’extinció, el risc potencial d’electrocució ja el té present la direcció tècnica i, de manera habitual, se sol·licita al departament competent en emergències que sol·licite, al titular de la línia d’alta tensió que està en risc de ser afectada per un incendi forestal, desconnectar-la o descarregar-la per a evitar accidents al personal intervinent.

Per tant, en l’àmbit de competències d’este servici, i com a complement dels informes que s’han emés amb anterioritat, es reitera l’informe favorable al Pla especial d’ordenació d’infraestructures de generació d’energia solar fotovoltaica en els municipis d’Ayora, Zarra i Jarafuel (València), amb les condicions següents:

– Els conductors aeris hauran de comptar amb balises o altres dispositius accessoris d’alta visibilitat entre suports, tal com s’ha expressat en l’informe.

– La línia elèctrica aèria d’alta tensió haurà de disposar d’un mecanisme que permeta la desconnexió o la descàrrega ràpida de tensió quan així ho sol·licite el departament competent en emergències».

C.2. Recursos de reposició als acords d’aprovació del pla especial

El promotor ha remés la documentació següent:

– Recursos de reposició a l’acord d’aprovació del Pla especial del Ple, de 5 d’octubre de 2021, de l’Ajuntament de Jarafuel:

Iberenova Promociones, SA.

PV I ATAULFO, SL.

Societat Odonatològica de la Comunitat Valenciana.

Societat Valenciana d’Ornitologia.

Associació Naturalista d’Ayora i la Vall.

– Informe de resposta als recursos.

– Informe del secretari interventor de l’Ajuntament de Jarafuel.

– Informe de proposta del secretari interventor de l’Ajuntament de Jarafuel d’inadmissió dels recursos de reposició i la remissió d’este a l’òrgan ambiental.

– Certificat del Ple de l’Ajuntament de Jarafuel, de 27 de desembre de 2021, d’inadmissió dels recursos de reposició.

– Notificacions de l’Acord del Ple, del 27-12-2021.

– Justificants de recepció de les notificacions de l’Acord del Ple del 27-12-2021.

D. Anàlisi de la previsió dels impactes significatius per l’aplicació del Pla

L’anàlisi que efectua esta DATE, que es basa en tota la documentació que ha rebut, inclosos els informes rebuts i les al·legacions que s’han analitzat per a la presa de decisió i en la informació disponible en l’Administració, és la següent:

1. Àmbit del pla especial: en relació amb l’elecció de l’àmbit del pla especial, esta DATE considera que és potestat dels ajuntaments decidir l’àmbit sobre el qual plantegen el pla especial. No obstant això, es considera que no s’ha efectuat una anàlisi ambiental dels tres termes municipals que permeta determinar la capacitat més alta o baixa d’acolliment d’ús de tot el territori dels tres municipis, s’ha centrat en l’àmbit triat.

En l’argumentació que es dona per a explicar l’elecció de l’àmbit del Pla especial, s’opta per la zona A, i s’indica que la zona B podria, igualment, desenrotllar-se a través d’un altre pla especial, modificant el planejament o duent a terme altres accions que es preveuen en la legislació vigent.

Respecte a l’exclusió de les zones de la Xarxa Natura 2000, cal precisar que, tant les normes de gestió com el DL 14/2020, de 7 d’agost, del Consell, no prohibixen implantar instal·lacions fotovoltaiques en esta mena d’espais, sinó que consideren que s’ha d’evitar amb caràcter general, encara que sí que es permet la possibilitat d’establir-les en zones C, però no en zones A i B.

2. Alternatives: en l’EATE es plantegen diferents alternatives, totes centrades en l’àmbit del pla definit prèviament amb l’excepció de l’alternativa de la implantació sobre cobertes, que s’entén general. L’alternativa que s’ha triat és la que suposa que els panells solars ocupen menys territori del que hi ha dins de l’àmbit del pla especial.

3. Capacitat d’acolliment d’ús solar fotovoltaic. Zones aptes i zones no aptes, i zones que es voran afectades per panells solars i instal·lacions auxiliars.

La capacitat d’acolliment d’un ús es definix en funció de dos criteris: en primer lloc, per la vulnerabilitat del medi davant de l’ús i, en segon lloc, per l’aptitud del medi davant d’un ús.

El primer criteri depén del valor ambiental de la zona i la fragilitat per a perdre eixe valor davant de l’ús que es proposa.

– La zona presenta diferents ambients o unitats, a grans trets, zones de vall i relleus muntanyencs. Les zones de vall, en este àmbit del pla, presenten una característica rellevant, que és la de constituir, en més o menys mesura, un mosaic agroforestal, la qual cosa els conferix un valor paisatgístic i des del punt de vista de la fauna i la flora. El valor és, segons el parer d’este DATE, de mitjà/alt a alt. Els valors paisatgístics de fauna i flora s’han descrit i valorat en la documentació que ha presentat el promotor i a través dels diferents informes que s’han recaptat en el procés.

– La capacitat d’ús agrícola dels terrenys agrícoles, que són els que s’han triat com a aptes per a implantar els panells solars, és moderada.

– L’ús que es planteja, solar fotovoltaic, és un ús que, encara que és cert que té unes certes similituds amb un ús industrial, es diferencia quan es du a terme l’ancorat dels panells solars de manera puntual, de manera que evita que la fonamentació tinga més afecció, i s’ha previst així de manera general.

– La fragilitat davant de l’ús per a perdre el valor de la zona que s’ha descrit abans és de mitjana/alta a alta, i la magnitud de l’impacte dependrà de l’adopció de mesures preventives, correctores i compensatòries.

En relació amb el segon criteri, l’aptitud del terreny davant de l’ús, els pendents són inferiors al 25 % en general, en ser agrícoles són terrenys accessibles i hi ha camins que es poden adaptar en cas de necessitar-ho; respecte als riscos de lliscament en zones puntuals, es poden adoptar mesures preventives, i respecte a la perillositat d’inundabilitat, encara que hi ha zones amb perillositat, l’informe del Servici de Gestió Territorial declara que és incompatible, en termes generals, amb una sèrie de condicions. L’aptitud que s’entén en este sentit és mitjana/alta a alta.

Tenint en compte la vulnerabilitat del medi (mitjana/alta a alta) i l’aptitud del medi per a l’ús (mitjana/alta a alta), la capacitat d’acolliment per a l’ús d’energia solar fotovoltaica, tenint en compte tant la instal·lació de panells solars com d’instal·lacions auxiliars i línies d’evacuació, és mitjana.

Cal tindre en compte, com a aspecte positiu, que, per a delimitar les zones aptes per a la instal·lació d’este ús, s’ha exclòs la infraestructura supramunicipal i local verdes en general. La qual cosa, en la pràctica, limita la instal·lació de panells solars en terrenys agrícoles sense que afecten terrenys forestals, ni estratègics, ni ordinaris; no obstant això, es poden vore afectats per la línia d’evacuació amb mesures correctores. Sense perjuí d’altres mesures que més avant s’analitzen i s’han exposat en la DATE.

4. Línies d’evacuació: s’han analitzat diverses alternatives i s’ha triat l’alternativa que combina un cost econòmic acceptable i menys afecció ambiental d’acord amb el que s’indica en la documentació aportada.

Tenint en compte els informes abans referits, esta DATE estima favorable el corredor d’infraestructures que connecta la zona 2 amb la zona 1, pels motius següents:

Encara que consta un informe del cap de la 3a demarcació forestal i de la secció forestal desfavorable a l’afecció en eixe tram del corredor d’infraestructures a la forest d’utilitat pública perquè afectarà significativament la vegetació i les seues condicions naturals i paisatgístiques, consten dos informes en un sentit diferent:

L’informe del cap de Servici de Gestió i Ordenació Forestal informa que, una vegada s’ha avaluat la infraestructura de la línia elèctrica, esta es considera acceptable i l’informe de la subdirectora general de Medi Natural i Avaluació Ambiental estima que l’opció triada transcorre per una àrea que és ja un tallafoc amb vegetació escassa i que el segon tram, de menys longitud, està plantejat per una pista i conclou que, una vegada avaluada, els efectes sobre els valors forestals que protegix la condició de forest catalogada són acceptables, sense menyscapte de les possibles matisacions per a mitigar els efectes, que s’avaluaran en el tràmit d’ocupació de la forest d’utilitat pública.

En conseqüència, esta DATE considera que, tenint en compte estos dos últims informes, i que es tracta d’un tallafoc i un tram de menys longitud que se secunda en una pista forestal, i l’informe del Servici d’Infraestructura Verda i Paisatge competent en matèria de paisatge, l’afecció sobre la vegetació i el paisatge a escala de pla és acceptable ambientalment.

D’altra banda, l’informe del cap de la 3a demarcació forestal afig, com a argument per al seu informe desfavorable, que la instal·lació al llarg del tallafoc i els camins farà que, en cas d’incendi forestal, s’impedisca o dificulte l’actuació dels mitjans aeris d’extinció. No obstant això, hi consten informes del Servici de Prevenció d’Incendis Forestals amb competència específica en la matèria en sentit favorable. En conseqüència, s’estima que amb els condicionants que establix el Servici de Prevenció d’Incendis Forestals, el corredor d’infraestructures és acceptable ambientalment.

5. Compatibilitat entre usos: els usos permesos i els prohibits en cada zona i subzona seran els que s’establixen en el planejament vigent, sense que es varien. Exclusivament, es modifica en cada zona o subzona si es permet o no l’ocupació per instal·lacions de generació d’energia solar fotovoltaica de manera que no afecte la resta d’usos que es preveuen o que prohibixen els plantejaments vigents.

Tenint en compte els usos que permet el planejament vigent en els terrenys que es consideren aptes per a l’ocupació dels panells solars i la línia d’evacuació, agroforestals, edificació de vivendes aïllades, etc., s’estima que l’ús nou a permetre en les zones que s’han elegit és compatible amb els usos que permet el planejament vigent en les zones. No és un ús que impedisca la localització en la zona dels usos actualment permesos, de manera que poden, en qualsevol cas, establir-se mesures preventives d’un cert distanciament per qüestions paisatgístiques fonamentalment.

6. Avaluació ambiental del nou ús solar fotovoltaic

Esta valoració no inclou la que correspon al corredor d’infraestructures d’evacuació entre la zona 1 i 2 que es realitza en el punt 4.

La capacitat d’acolliment del medi per a este ús, tal com s’ha definit abans, és mitjana, no obstant això, tal com s’ha indicat anteriorment, no s’ha efectuat una anàlisi detallada a escala dels tres municipis ni en un àmbit més gran, a menor escala, que permeta determinar si hi ha altres àrees amb una capacitat d’acolliment d’usos més gran, és a dir, més adequada des d’un punt de vista ambiental. La qual cosa no vol dir que, per les característiques de l’àmbit triat, este no puga albergar este ús. Sí que és acceptable ambientalment, però requerix mesures preventives i correctores importants per a minimitzar l’impacte ambiental.

És cert, igualment, que l’elecció de l’àmbit del pla especial no descarta la possibilitat de plantejar este ús en altres zones dels termes municipals citats, encara que haguera sigut desitjable, des del punt de vista estratègic, que s’haguera abordat el plantejament d’este ús en un àmbit superior, a una escala més xicoteta.

Els principals impactes d’esta mena d’ús en la zona són el paisatgístic i sobre la fauna i la vegetació (ecosistemes). Suposen una alteració evident d’un paisatge agroforestal valuós la introducció d’elements aliens a este i la modificació de l’hàbitat per a la fauna i, en grau més baix, l’afecció més puntual a la vegetació natural.

Sense l’adopció de mesures preventives i correctores, esta DATE estima que l’impacte no és acceptable ambientalment. No obstant això, és possible, al nostre juí, aconseguir un llindar d’impacte ambientalment acceptable si s’adopten mesures, algunes ja adoptades pel promotor, i, altres, indicades per les diferents administracions afectades.

L’efecte en el paisatge serà directe i, en principi, permanent, encara que l’acció humana el pot revertir (s’hauran d’establir garanties per a aconseguir-ho en cas que l’activitat es pretenga abandonar), ja que l’impacte en el paisatge serà sever en el sentit d’important, i requerirà mesures correctores i preventives intensives que reduïsquen, de manera important, la magnitud de l’impacte.

L’efecte sobre la fauna és permanent en el sentit que alterarà una part de l’hàbitat que utilitzen algunes espècies per a desenrotllar-se i alimentar-se (fonamentalment, les zones agrícoles) i, igualment, seria reversible en el sentit que s’ha citat abans. L’impacte, tenint en compte que podria afectar espècies d’interés, es qualifica de sever, important; no obstant això, es poden adoptar mesures preventives i correctores que reduïsquen la magnitud de l’impacte d’una manera significativa.

Respecte a la flora i la vegetació, l’impacte s’estima moderat en gran part, ja que no es considera que precise mesures intensives, encara que, puntualment, pot ser sever i requerir-les.

Respecte al patrimoni cultural, s’ha presentat el catàleg de proteccions, no obstant això, no consta l’informe definitiu de la Conselleria de Cultura en relació amb el patrimoni cultural. En qualsevol cas, s’estima que, a nivell de pla, l’impacte és acceptable ambientalment i es poden adoptar mesures preventives adequades per a evitar l’afecció al patrimoni cultural.

En relació amb les vies pecuàries i els terrenys forestals, s’estima que el pla no ocasionarà impactes significatius negatius; no obstant això, tenint en compte la possible afecció a vies pecuàries, es considera que prèviament a l’aprovació, s’informe favorablement d’este.

S’obtindrà el vistiplau de la Direcció General de Prevenció d’Incendis Forestals al pla tenint en compte la modificació de l’àmbit per a constatar que les mesures que s’incorporen a la versió anterior són suficients.

No s’ha aportat un informe de la CHX relatiu a l’article 25.4 del text refós de la Llei d’aigües i es desconeix si l’activitat requerirà un increment de la demanda de recursos hídrics.

En relació amb el que ha informat el cap de la 3a demarcació forestal respecte a la qualificació dels terrenys com a zona rural protegida i al fet que siguen incompatibles amb l’ús fotovoltaic, s’estima el següent:

– El pla especial haurà de prevore com a incompatible amb l’ús fotovoltaic totes les forests catalogades d’utilitat pública, tal com s’indica en l’informe referit; no obstant això, la qualificació com a rural comuna o protegida s’estima que no minva en absolut este criteri i, per tant, podran romandre com a rural comuna o protegida, ja que el pla especial no varia la qualificació vigent, encara que sí que regula l’ús.

En relació amb la incompatibilitat de l’ús fotovoltaic en les forests d’utilitat pública, i d’acord amb l’informe del cap del Servici d’Ordenació i Gestió Forestal, s’ha d’entendre en el sentit següent: sí que és possible autoritzar l’ocupació per part d’instal·lacions auxiliars de les centrals fotovoltaiques, distintes dels equips de captació d’energia solar com poden ser les infraestructures d’evacuació i les xarxes de distribució.

7. Mesures preventives, correctores i compensatòries

Per a considerar ambientalment acceptable el pla, es compliran les mesures preventives i correctores que s’establixen en l’EATE, en l’estudi de paisatge (normativa d’integració paisatgística) i en l’estudi d’inundabilitat després que s’adapten o es corregisquen les determinacions finals d’esta DATE.

Es consideren fonamentals les mesures condicionants que s’establixen en els informes de la declaració de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000, del 25.01.2022, del Servici d’Infraestructura Verda i Paisatge del 07.09.2021.

Per a reduir la magnitud de l’impacte, tant del paisatge com en la fauna, es considera fonamental la mesura que establix el promotor de reduir l’ocupació per panells solars fotovoltaics a un màxim del 25 % dels terrenys aptes que es definixen en l’àmbit del pla sense que afecten la infraestructura verda local (terrenys forestals, etc.). Esta mesura permetrà mantindre el caràcter rural del paisatge i s’estimen acceptables ambientalment, amb la qual cosa es fa compatible amb la generació d’energia renovable que presenta avantatges ambientals indubtables davant d’una altra mena d’energies. Això requerix un mecanisme de control i coordinació que s’haurà d’establir per a aconseguir el compliment exacte i estricte.

D’altra banda, tenint en compte el caràcter vinculant de l’informe del Servici de Gestió Territorial (Subdirecció General d’Ordenació del Territori i Paisatge) del 04.07.2022, el percentatge anterior s’haurà de corregir de manera que no s’ocupe més d’un 3 % del sòl no urbanitzable comú (tenint en compte la part del terreny de Jarafuel que la declaració d’ambiental i territorial estratègica va acceptar com a compatible amb este ús). Este percentatge s’entén que es referix a la totalitat dels tres termes municipals, de manera que si es consumix tot en l’àmbit del pla especial, no es podrà donar més ocupació en la resta del municipi, ací radica la importància addicional de dur a terme un seguiment i control d’esta ocupació.

No obstant això, s’haurà de tindre en compte en el pla especial la Resolució, del 27.07.2022, de la consellera de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat, per la qual es declara de prioritat energètica l’àmbit territorial de sòl no urbanitzable comú de la comarca de la Vall de Cofrents-Aiora, que podrà variar el percentatge d’ocupació.

S’estima necessari, addicionalment, per a reduir la magnitud de l’impacte a nivells acceptables, tant paisatgísticament com des del punt de vista de la fauna i la vegetació, el següent:

– El percentatge màxim d’ocupació fa referència no sols als panells solars, sinó també a les instal·lacions auxiliars com edificacions, centres de transformació i similars, ja que contribuïxen igualment a modificar el caràcter agroforestal del paisatge de la zona.

– Establir una franja de transició entre el terreny forestal i l’agrícola en què s’instal·laran els panells i les instal·lacions auxiliars amb la finalitat d’integrar-los paisatgísticament i que l’utilitze la fauna, que s’establirà segons les característiques de la zona. Per exemple, més gran quan la zona contigua siga forestal arbrada, i, més gran si l’arbratge és de gran envergadura encara que no siga monumental. Es recomana una franja d’almenys 30 metres de separació amb el terreny forestal.

– Es conservaran els ribassos, els màrgens i les illes, majoritàriament de caràcter lineal, amb espècies arbòries (carrasques, pins blancs, etc.) i arbustives forestals que contribuïxen a conformar el caràcter agroforestal del paisatge de la zona, encara que no formen part de la infraestructura verda ni estiguen representades gràficament com a terreny forestal en el visor de l’Institut Cartogràfic Valencià, i, igualment, els exemplars arboris aïllats, i s’establirà, respecte a estos, igualment, una franja de transició com la citada anteriorment. Els diferents projectes analitzaran i concretaran les mesures necessàries per a la conservació i per a establir les franges d’amplitud suficient.

– La instal·lació dels diferents parcs solars haurà de prioritzar els terrenys agrícoles, entre altres factors, de més superfície, de manera que es difumine, sobretot, la seua presència en el paisatge.

– Les instal·lacions auxiliars (edificacions, centres de transformació, subestacions i similars) se situaran en terrenys agrícoles de menys valor paisatgístic i per a la fauna, i no sobre terrenys forestals, i, igualment, els panells solars fotovoltaics tampoc afectaran terrenys forestals, sense perjuí, en els dos casos, que estos estiguen cartografiats, o no, en el visor de l’Institut Cartogràfic Valencià.

– En els terrenys agrícoles en els quals s’instal·len els panells solars es respectarà, en la mesura que siga possible, la vegetació forestal o agrícola present en la mesura que siga compatible amb l’activitat.

– Es mantindrà la morfologia del terreny en la mesura que siga possible, excepte si hi ha justificació adequada, i es minimitzaran els moviments de terra a l’imprescindible.

– Els accessos seran preferentment els que hi ha, els quals es milloraran en l’imprescindible de manera que es mantinga el caràcter rural tant pel que fa a les dimensions (màxim 3 – 4 m, excepte justificació), com en les característiques dels materials que s’utilitzaran. L’obertura de nous vials es durà a terme només quan siga estrictament imprescindible.

– Les línies elèctriques en l’interior de parcs i entre parcs seran subterrànies i seguiran els camins existents, llevat que, justificadament, no siga possible.

– En l’execució de la línia d’evacuació a la subestació es buscarà el paral·lelisme amb línia existent, i en els treballs d’execució s’adoptaran les tècniques que, raonablement, ocasionen menys impacte sobre el medi natural, la vegetació i la fauna, i s’haurà de justificar adequadament la impossibilitat.

– La tanca dels parcs solars haurà de respectar la legislació sectorial vigent i permetre la permeabilitat de la fauna, així com evitar la possible col·lisió d’aus. S’efectuarà, fonamentalment, en terrenys agrícoles i haurà d’evitar l’afecció a terrenys forestals, que només es podran afectar en casos degudament justificats i quan siga estrictament imprescindible. Tot això, per a facilitar la permeabilitat de la fauna i reduir l’afecció a terrenys forestals.

Com a mesura correctora s’establirà que el pla especial haurà de prevore com incompatible l’ús fotovoltaic en totes les forests catalogades d’utilitat pública, entés d’acord amb l’informe del cap del Servici d’Ordenació i Gestió Forestal del 27.07.2022.

S’haurà de complir el que s’establix respecte a l’estudi d’inundabilitat conjunt integrat que establix l’informe del Servici de Gestió Territorial del 28/09/2021

E. Accions de seguiment de l’aplicació del planejament

En l’EATE s’inclou, en l’apartat set, unes mesures de seguiment amb indicadors i, a més, s’ha presentat un annex de mesures de seguiment similar.

En general, es consideren acceptables; no obstant això, s’estima que s’ha de dur a terme un seguiment específic del percentatge d’ocupació per panells solars per al compliment del percentatge que s’establix en l’informe del Servici de Gestió Territorial i que permeta que es coordinen els tres municipis.

D’altra banda, s’estima necessari que s’establisca una periodicitat dels controls sobre els indicadors que es proposen i, a més, es duga a terme, almenys, un control i inicial com a blanc i s’efectuen anualment. S’elaboraran informes amb una periodicitat d’almenys cada 4 anys que permeten conéixer la situació respecte al compliment.

Respecte a la fauna i l’afecció es complirà el que s’establix en la declaració de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000, de manera que es durà a terme el seguiment d’acord amb el que establisquen els estudis de Xarxa Natura 2000 i els que s’han efectuat d’avifauna.

En el seguiment ha de formar part el compliment de les determinacions finals d’esta DATE.

F. Acord d’emissió. Determinacions finals

D’acord amb el que es disposa en l’article 56 del TRLOTUP, d’acord amb els fonaments que s’han exposat, es proposa considerar acceptable des del punt de vista ambiental esta declaració ambiental i territorial estratègica del Pla especial d’ordenació d’infraestructures de generació d’energia solar fotovoltaica en els municipis de Jarafuel, Zarra i Ayora que han presentat els ajuntaments d’estos tres municipis, sempre que s’incorporen en este les determinacions següents:

2.1. Prèviament a l’aprovació definitiva del pla:

– El pla especial haurà de prevore com a incompatible amb l’ús fotovoltaic totes les forests catalogades d’utilitat pública, que s’entenen d’este ús d’acord amb l’informe del cap del Servici d’Ordenació i Gestió Forestal del 27.07.2022.

– El pla especial incorporarà en la seua normativa l’informe del Servici de Gestió Territorial del 04.07.2022, tenint en compte el que s’establix en la Resolució, de 27.07.2022, de la consellera de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat, per la qual es declara de prioritat energètica l’àmbit territorial de sòl no urbanitzable comú de la comarca de la Vall de Cofrents-Aiora, que podrà variar el percentatge d’ocupació.

En cap cas el percentatge d’ocupació podrà superar el que s’establix en el pla especial, que suposa un màxim d’un 25 % dels terrenys aptes definits en l’àmbit del pla especial sense afectar la infraestructura verda local (terrenys forestals, etc., és a dir un màxim de 903,92 ha).

– El pla especial mantindrà la qualificació de comú o protegit dels planejaments urbanístics vigents de cada municipi i la seua delimitació cartogràfica, així com la regulació d’usos existents, a excepció dels usos solars fotovoltaics, que seran els que es permeten o s’excloguen segons la proposta del pla especial.

– S’incorporaran els condicionants que s’establixen en l’informe del 28.07.2022 del Servici de Prevenció d’Incendis Forestals:

• Els conductors aeris hauran de comptar amb balises o altres dispositius accessoris d’alta visibilitat entre suports, tal com s’ha expressat en l’informe.

• La línia elèctrica aèria d’alta tensió haurà de disposar d’un mecanisme que permeta desconnectar o descarregar ràpidament la tensió quan així ho sol·licite el departament competent en emergències.

– S’haurà d’elaborar un estudi d’inundabilitat d’acord amb l’informe del Servici de Gestió Territorial, de 28.09.2021, i haurà d’obtindre la resolució corresponent de l’organisme competent.

– S’incorporaran al pla les condicions que s’establixen en la declaració de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000, que s’aplicaran als diferents projectes i que podran introduir modificacions (fins i tot denegar-los) prèviament a l’aprovació, així com durant l’execució i en la fase de seguiment. S’haurà d’establir, per a fer-ho, un programa de seguiment ambiental amb llindars i decisions en les quals intervindrà l’òrgan ambiental competent en matèria de Xarxa Natura 2000 i d’hàbitats i espècies de fauna i flora d’interés.

– S’obtindrà un informe favorable definitiu al pla per part de la Conselleria de Cultura en relació amb l’afecció al patrimoni cultural.

– S’obtindrà un informe del Servici de Gestió Forestal en relació amb l’afecció del pla a les vies pecuàries.

– S’incorporaran les condicions que s’establixen en l’informe de la Direcció General de Canvi Climàtic, incloent-hi un càlcul de la petjada de carboni que haurà de tindre el vistiplau d’esta.

– S’obtindrà el vistiplau de la Direcció General de Prevenció d’Incendis Forestals al pla, que tindrà en compte la modificació del seu àmbit.

– S’incorporarà la condició vinculant particular que s’establix en l’informe de la Demarcació de Carreteres de l’Estat.

– S’incorporaran les consideracions que s’efectuen en l’informe de la CHX, de 29/01/2020, sense perjuí de l’obtenció de l’informe que s’establix en l’article 25.4 del TR de la Llei d’aigües en el cas que l’actuació supose un increment de la demanda dels recursos hídrics.

– Mesures preventives i correctores addicionals per a minimitzar l’impacte ambiental paisatgístic i sobre fauna i flora a incorporar en el pla:

• El percentatge màxim d’ocupació es referirà no sols als panells solars, sinó també a les instal·lacions auxiliars com edificacions, centres de transformació i similars.

• S’establirà una franja de transició entre el terreny forestal i l’agrícola en el qual s’instal·laran els panells i les instal·lacions auxiliars amb finalitat d’integrar el paisatge i que l’utilitze la fauna, que s’establirà segons les característiques de la zona. Per exemple, més gran quan la zona contigua siga forestal arbrada, i, més gran si l’arbratge és de gran envergadura encara que no siga monumental. Es recomana una franja d’almenys 30 metres de separació amb el terreny forestal.

• Es conservaran els ribassos, els màrgens i les illes, majoritàriament de caràcter lineal, amb espècies arbòries (carrasques, pins blancs, etc.) i arbustives forestals que contribuïxen a conformar el caràcter agroforestal del paisatge de la zona, encara que no formen part de la infraestructura verda ni estiguen representades gràficament com a terreny forestal en el visor de l’Institut Cartogràfic Valencià, i, igualment, els exemplars arboris aïllats, i s’establirà, respecte a estos, igualment, una franja de transició com la citada anteriorment. Els diferents projectes analitzaran i concretaran les mesures necessàries per a la conservació i per a establir les franges d’amplitud suficient.

• Les instal·lacions auxiliars (edificacions, centres de transformació, subestacions i similars) se situaran en terrenys agrícoles de menys valor paisatgístic i per a la fauna, i no sobre terrenys forestals, i igualment els panells solars fotovoltaics tampoc afectaran terrenys forestals, sense perjuí, en els dos casos, que estos estiguen cartografiats, o no, en el visor de l’Institut Cartogràfic Valencià.

• La instal·lació dels diferents parcs solars haurà de prioritzar els terrenys agrícoles, entre altres factors, de més superfície, de manera que es difumine, sobretot, la seua presència en el paisatge.

• En els terrenys agrícoles en els quals s’instal·len els panells solars es respectarà, en la mesura que siga possible, la vegetació forestal o agrícola present en la mesura que siga compatible amb l’activitat.

• Es mantindrà la morfologia del terreny en la mesura que siga possible, excepte si hi ha justificació adequada, i es minimitzaran els moviments de terra a l’imprescindible.

• Els accessos seran preferentment els que hi ha, els quals es milloraran en l’imprescindible de manera que es mantinga el caràcter rural tant pel que fa a les dimensions (màxim 3 – 4 m, excepte justificació), com en les característiques dels materials que s’utilitzaran. L’obertura de nous vials es durà a terme només quan siga estrictament imprescindible.

• Les línies elèctriques en l’interior de parcs i entre parcs seran subterrànies i seguiran els camins existents, llevat que, justificadament, no siga possible.

• En l’execució de la línia d’evacuació a la subestació es buscarà el paral·lelisme amb línia existent, i en els treballs d’execució s’adoptaran les tècniques que, raonablement, ocasionen menys impacte sobre el medi natural, la vegetació i la fauna, i s’haurà de justificar adequadament la impossibilitat.

• La tanca dels parcs solars haurà de respectar la legislació sectorial vigent i permetre la permeabilitat de la fauna, així com evitar la possible col·lisió d’aus. S’efectuarà, fonamentalment, en terrenys agrícoles i haurà d’evitar l’afecció a terrenys forestals, que només es podran afectar en casos degudament justificats i quan siga estrictament imprescindible. Tot això, per a facilitar la permeabilitat de la fauna i reduir l’afecció a terrenys forestals.

– Seguiment: S’inclourà com a part del pla les mesures de seguiment que s’han presentat. Les quals incorporaran un seguiment específic del percentatge d’ocupació d’acord amb el que s’establix en la determinació anterior d’esta DATE i que permeta que els tres municipis es coordinen.

S’establirà una periodicitat dels controls sobre els indicadors que s’han proposat i, a més, es durà a terme almenys un control inicial com a blanc i anualment. S’elaboraran informes amb una periodicitat d’almenys cada 4 anys.

Respecte a la fauna i la seua afecció, es complirà el que s’establix en la declaració de repercussions de la Xarxa Natura 2000, i es durà a terme el seguiment d’acord amb el que s’establix en els estudis de Xarxa Natura 2000 i d’avifauna que s’han efectuat.

En el seguiment ha de formar part el compliment de les determinacions finals d’esta DATE.

La declaració ambiental i territorial estratègica té naturalesa d’informe preceptiu i determinant i no és susceptible de cap recurs, sense perjuí dels que, si és procedent, es facen per via judicial contenciosa administrativa davant de la disposició de caràcter general que haja aprovat el pla o el programa; o bé, sense perjuí dels que es facen per via administrativa o judicial davant de l’acte, si és el cas, d’aprovació del pla o programa.

La declaració ambiental i territorial estratègica perdrà la vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicada en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*, no s’ha adoptat o aprovat el pla o el programa en el termini màxim de dos anys des de la publicació, llevat que s’acorde prorrogar-lo en els termes que s’establix en l’article 59 del TR de la LOTUP.

Esta declaració ambiental i territorial estratègica es publicarà en el DOGV i es posarà a la disposició del públic en la pàgina web de la Conselleria. Es traslladarà a l’òrgan promotor i a l’òrgan substantiu.

Òrgan competent

La Comissió d’Avaluació Ambiental és l’òrgan competent per a emetre la declaració ambiental i territorial estratègica a què es referix l’article 56.6 del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d’aprovació del text refós de la Llei d’ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de conformitat amb el que disposa l’article 3.1 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s’aprova el Reglament de l’òrgan ambiental de la Generalitat a l’efecte d’avaluació ambiental estratègica (plans i programes).

En vista de tot el que s’ha dit anteriorment, la Comissió d’Avaluació Ambiental acorda: Emetre la declaració ambiental i territorial estratègica del Pla especial d’ordenació d’infraestructures de generació d’energia solar fotovoltaica en els termes municipals de Jarafuel, Ayora i Zarra, i s’incorporaran al pla les determinacions finals que s’han assenyalat.

Notificar a les persones interessades que, contra esta resolució, com que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, fet que no és un inconvenient perquè es puguen utilitzar els mitjans de defensa que, en el seu dret, es consideren pertinents.

Fet que notifique perquè en tinguen coneixement i als efectes oportuns.

La qual cosa se certifica amb anterioritat a l’aprovació de l’acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se’n deriven, tal com ho autoritza l’article 18.2 de la Llei 40/2015, d’1 d’octubre, de règim jurídic del sector públic.

València, 5 d´agost de 2022.– El secretari de la Comissió d’Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»

  

València, 10 d'octubre de 2024

Miguel Ángel Ivorra Devesa

Director general d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental