Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 4145, del 11-12-2001 (2001/11042)

RESOLUCIÓ de 26 de setembre de 2001, del conseller d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, per la qual s'aprova definitivament la modificació puntual del Pla General de Vila-real relativa al canvi de qualificació d'una parcel·la de sistema general d'espais lliures a xarxa primària d'aparcament.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   4145

Data del DOGV
:   11-12-2001

Secció del DOGV
:   III. CONVENIS I ACTES - G) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2001/11001


Data del document
:   26-09-2001

Organisme emissor
:   Conselleria d'Obres Públiques,Urbanisme i Transports

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Vila-real
    * pla d'urbanisme

RESOLUCIÓ de 26 de setembre de 2001, del conseller d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, per la qual s'aprova definitivament la modificació puntual del Pla General de Vila-real relativa al canvi de qualificació d'una parcel·la de sistema general d'espais lliures a xarxa primària d'aparcament. [2001/A11487]
  
Vist l'expedient relatiu a la modificació puntual del Pla General de Vila-real (Castelló), sobre canvi de qualificació d'una parcel·la dotacional, i de conformitat amb els següents:
  
Antecedents de fet
  
1. El Ple de l'Ajuntament de Vila-real va acordar exposar al públic la modificació per Acord de 7 de novembre de 2000, la qual cosa es va dur a terme mitjançant anuncis inserits en el periòdic Levante de 14 de desembre de 2000 i en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de 26 de desembre de 2000. Transcorregut el període d'informació al públic, durant el qual es van presentar tres al·legacions, el Ple va aprovar provisionalment la modificació en sessió de 26 de febrer de 2001, després això es remet per a l'aprovació definitiva el 7 de març de 2001.
  
2. El projecte consta de memòria i plans.
  
3. No s'han emés informes sectorials.
  
4. En sessió de 5 d'abril de 2001, la Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló va acordar informar favorablement la modificació puntual del Pla General de Vila-real relativa al canvi de qualificació d'una parcel·la de sistema general d'espais lliures a sistema general d'aparcament, i s'eleva la proposta d'aprovació definitiva de la modificació al conseller d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, després del dictamen previ del Consell Jurídic Consultiu de la Comunitat Valenciana.
  
5. El conseller d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, en data 2 de maig del 2001, va informar favorablement el present expedient.
  
6. En la sessió de 20 de setembre de 2001, el Ple del Consell Jurídic Consultiu va emetre el preceptiu dictamen segons el qual «la modificació puntual del Pla General Municipal d'Ordenació Urbana de Vila-real, relativa a canvi de qualificació d'una illa dotacional integrant del sistema general d'espais lliures (GEL), sistemàticament general aparcament (GEC-11), és de conformitat amb l'ordenament jurídic».
  
Fonaments de dret
  
1. La tramitació de la modificació ha sigut correcta, de conformitat amb el que estableixen els articles 38 i següents de la Llei 6/1994, de 15 de novembre, Reguladora de l'Activitat Urbanística (LRAU).
  
2. La documentació està completa, a l'efecte del compliment del que estableix l'article 27 de la LRAU.
  
3. La modificació que s'examina suposa la introducció d'una alteració en la qualificació urbanística d'una parcel·la. Tal com reiteradament ha establit la jurisprudència, la determinació concreta de la qualificació d'uns terrenys s'emmarca clarament dins de la discrecionalitat del planejament urbanístic, i, en aquests casos, l'administració té àmplia llibertat per a elegir, entre les alternatives possibles, la forma en què el territori ha de quedar ordenat. Així mateix, les citades determinacions urbanístiques tracen, junt amb altres, el model físic d'una convivència purament local, sense incidència en interessos supralocals, per la qual cosa, quan es tracte d'aquestes determinacions, aquella discrecionalitat ha de ser actuada per l'Ajuntament, des de la representació que li confereix la seua legitimació democràtica.
  
La LRAU arreplega clarament aquesta línia jurisprudencial. Així, l'article 40 d'aquesta llei autonòmica, després d'explicitar les comeses autonòmiques que permeten formular objeccions a l'aprovació definitiva del planejament municipal, estableix que està vedat a la resolució autonòmica d'aprovació qüestionar la interpretació d'aquest interés formulada pel municipi des de la seua mateixa representativitat. Com s'indica en el preàmbul de la LRAU, aquesta llei atribueix a la política municipal gestora de l'urbanisme un espai de decisió propi, en el qual els òrgans representatius de la col·lectivitat local podran apreciar l'oportunitat de les iniciatives urbanístiques que se li plantegen.
  
D'aquesta manera, la resolució autonòmica d'aprovació s'ha de limitar en aquest cas a dur a terme un control de mera legalitat del contingut de la modificació.
  
4. L'objecte de la modificació és canviar la qualificació urbanística d'una parcel·la d'aproximadament 14.000 metres quadrats situada al sud-est del municipi, en l'àmbit del sòl urbanitzable programat d'ús terciari, que passa de sistema general d'espais lliures a sistema general aparcament en superfície (hui xarxa primària de dotacions públiques). L'illa que es modifica se situa concretament entre el vial d'accés sud, el vial del costat est de Carrefour, SA, el vial del costat nord de Carrefour, SA, i el vial de prolongació de l'avinguda Europa.
  
El projecte de modificació justifica l'oportunitat del canvi de qualificació en els termes següents:
  
«En el sector SUPT desenvolupat es localitzen Carrefour, SA, l'Hotel Vila-real Palace, amb salons de bodes i banquets, uns multicines (9 en totals pendents de pròxima obertura) i una parcel·la municipal on es pretén una construcció comercial pels comerciants de la localitat.
  
A pesar que les distintes instal·lacions disposen a l'interior de les seues parcel·les de la reserva d'aparcaments exigible (alguns com Carrefour, SA, amb un important excés sobre la reserva exigible), existeix en el moment actual un problema d'aparcament en la zona, fonamentalment els divendres i els dissabtes s'agreuja i afecta el trànsit d'accés i d'eixida de la població, ja que els vehicles ocupen tots els espais disponibles, inclòs part del vial d'accés sud a la població».
  
D'aquesta manera, amb el canvi de qualificació es pretén «pal·liar la problemàtica existent en la zona». En concret, segons la memòria, amb el canvi de zona verda GEL a zona d'aparcament públic GEC-11 es millora la capacitat funcional de la zona i es resol una problemàtica de trànsit que puntualment es pot convertir en un problema de seguretat ciutadana, per raó de la concentració que es produeix.
  
Quant a la disminució de la superfície dels sistemes generals d'espais lliures, s'assenyala en la memòria que aquesta incidència sobre la magnitud de les zones verdes de sistema general és escassa, ja que amb la reducció passen de 355.780 metres quadrats a 341.780 metres quadrats, cosa que suposa una ratio de 7,48 metres quadrats/habitant, molt superior al mínim exigible. D'una banda, s'assenyala que aquest sistema general no va computar com a estàndard del pla parcial. Finalment, mitjançant escrit de 15 de març de 2001 l'alcalde de l'Ajuntament de Vila-real va comunicar que l'Ajuntament havia aprovat provisionalment una altra modificació puntual per la qual s'incrementava la zona verda de xarxa primària en més de 20.000 metres quadrats; aquesta altra modificació, sobre la qual s'ha emés un informe favorable per la Comissió Territorial d'Urbanisme en la sessió de 5 d'abril de 2001, crea un nou parc públic de xarxa primària superior al que desapareix en aquesta modificació.
  
5. La present modificació, com s'ha dit, suposa el que una parcel·la d'uns 14.000 metres quadrats de superfície passe d'estar classificada com a sistema general d'espais lliures a estar-ho de sistema general aparcaments. D'aquesta manera, es manté la destinació dotacional dels terrenys, per la qual cosa no s'incompleix el que es disposa en l'article 55.3 de la LRAU i en l'apartat tercer de l'article 17 de l'annex del RPCV. La proposta presentada justifica expressament que la nova solució millora la capacitat de la xarxa primària i no desvirtua les opcions bàsiques de l'ordenació originària, amb la qual cosa s'estaria complint igualment el que preveu l'article 54.2 de la LRAU.
  
D'una altra banda, després de la disminució de la superfície de zona verda continua complint-se l'estàndard establit en l'article 17.2.a de la LRAU, per tant l'estàndard resultant per al sistema general d'espais lliures passa a ser de 7,48 metres quadrats per habitant.
  
6. Durant la informació al públic de la modificació s'han presentat tres al·legacions, el contingut de la qual és idèntic, les quals reputen d'il·legal la modificació per entendre que la supressió de la zona verda i la seua substitució per un aparcament resulta contrari als interessos generals, per considerar que amb la requalificació l'Ajuntament incorre en desviació de poder i que s'ha actuat en frau de llei.
  
Aquestes al·legacions han sigut degudament informades pels tècnics municipals, les conclusions de les quals és necessari assumir. Així, s'ha d'indicar el següent:
  
a) No hi ha raons que permeten concloure que la modificació siga contrària als interessos generals. De conformitat amb el que estableix l'article 40.2 de la LRAU, correspon a l'Ajuntament apreciar l'existència d'interés col·lectiu o interés públic en la modificació que es proposa. Així, el projecte de modificació es refereix a l'existència d'interés general que, afirma, experimenta una «evident millora» (apartat 1.4 de la memòria), al mateix temps que al·ludeix a la millora «de la capacitat funcional de la zona, que resol una problemàtica de trànsit, que puntualment es pot convertir en problema de seguretat ciutadana (per raó de la concentració ciutadana que es produeix per a ús dels serveis existents i futurs en períodes determinats, en la zona), sense desvirtuar les opcions bàsiques de l'ordenació originària» (apartat 2 de la memòria).
  
L'apreciació que de l'interés col·lectiu (general o públic) faça l'Ajuntament, en l'exercici de la potestat de planejament essencialment discrecional, i la seua adequació als límits de l'exercici de la funció pública urbanística, està subjecta a revisió jurisdiccional. En paraules del Tribunal Suprem, en la sentència de 8 de juny de 7737 EA 5516, «naturalment que tal potestat normativa de crear els diversos usos del sòl i de modificar-ho segons les exigències canviants de la realitat integra i suposa l'exercici d'una facultat discrecional, no arbitrària, susceptible de control jurisdiccional, a través de la pròpia realitat dels fets i de l'aplicació dels principis generals del dret».
  
En el present cas, l'exercici del ius variandi efectuat per l'Ajuntament no és arbitrari, perquè es justifica en criteris de racionalitat que converteixen la decisió discrecional en jurídicament irreprotxable. En aquest sentit, el mateix Consell Jurídic Consultiu, en el seu dictamen 83/1998, de 19 de febrer de 1998, va apreciar la legalitat d'una modificació de planejament que reduïa una zona verda per a augmentar el sistema viari, i s'assenyala la major racionalitat de la modificació en solucionar els problemes existents en el dit sistema viari.
  
b) Tampoc s'aprecia que la modificació incórrega en desviació de poder. La desviació de poder suposa l'exercici de potestats administratives per a fins distints dels fixats per l'ordenament jurídic. Segons ha establit la jurisprudència (per exemple, en la sentència del Tribunal Suprem de 5 d'abril de 2477 HE 6140) «el vici de desviació de poder (...) necessita per a poder apreciar-lo que qui l'invoque al·legue els supòsits de fet en què es fonamenta, els demostre complidament, no es fonamente en meres opinions subjectives ni suspicàcies interpretatives, ni tampoc es base en una oculta intenció que el determine». Els al·legants no han acreditat de cap manera l'existència de desviació de poder. No existeix, en definitiva, motiu seriós per a dubtar que aquesta potestat de modificar la qualificació no s'haja exercitat amb el fi declarat de solucionar un problema de falta d'aparcaments que l'Ajuntament ha detectat.
  
En el mateix sentit s'ha de mencionar la sentència del Tribunal Suprem de 19 de desembre de 1995 (RJ1995\9538), que assenyala com a elements necessaris de la desviació de poder: a) l'existència d'un acte aparentment ajustat a la legalitat però que en el fons persegueix un fi distint a l'interés públic concret volgut pel legislador; b) la presumpció que l'administració exerceix la seua potestat segons a dret; c) que si bé no és exigida una prova acabada i completa, per la dificultat que això comporta, tampoc és prou la mera al·legació, per presumpcions o conjectures i sí que és necessari acreditar fets o elements suficients per a formar en el tribunal la convicció que l'administració va acomodar la seua actuació a la legalitat, però amb finalitat distinta a la pretesa. En el present cas, com ja s'ha afirmat, no s'ha provat per part dels al·legants en la forma assenyalada l'existència de la desviació de poder.
  
c) No s'aprecia tampoc l'existència de frau de llei. Segons assenyala el Tribunal Suprem en la sentència de 31 de març de 4622 XU 1787, «són requisits essencials del frau de llei i del frau processal: a) que l'acte o els actes qüestionats siguen contraris al fi pràctic que la norma defraudada persegueix i suposen, en conseqüència, la seua violació efectiva; b) que la norma en què l'acte pretén fonamentar-se (de cobertura) no vaja adreçada, expressa i directament, a protegir-ho, bé per no constituir el supòsit normal, bé per ser el referit un medi de vulneració d'altres normes, bé per anar adreçat a perjudicar altres, i c) manifestació notòria i inequívoca de la producció d'un resultat contrari o prohibit per una altra norma tinguda com a fonamental en la regulació de la matèria, i s'exigeix una clara prova d'haver obtingut un resultat contrari al volgut per l'ordenament jurídic, i s'utilitza deliberadament una norma per a arribar a aquest resultat».
  
En el present cas, la memòria del document, en la qual es reitera que la destinació del sòl després de la nova qualificació seguirà sent de dotacional pública, relata l'existència de noves necessitats socials («existeix actualment un problema d'aparcament en la zona, fonamentalment els divendres i els dissabtes s'agreuja i afecta el trànsit d'accés i d'eixida de la població, ja que els vehicles ocupen tots els espais disponibles, inclòs part del vial d'accés al sud de la població», apartat 1.1 de la memòria) que l'administració urbanística ha d'atendre en compliment del que disposa l'article 1.1.a de la LRAU. Sobre aquest assumpte és de citar el reiterat criteri del Consell Jurídic Consultiu de la Comunitat Valenciana (per exemple, en el Dictamen 341/1999) que segueix el del Tribunal Suprem, segons el qual «la potestat administrativa de planejament s'estén a la reforma d'aquest: la naturalesa normativa dels plans, en un sentit, i la necessitat d'adaptar-los a les exigències canviants de la realitat, en un altre, justifiquen plenament el ius variandi que en aquest àmbit es reconeix a l'administració» (sentència d'11 de febrer de 5242 CR 784 i de 8 de juny de 8226 MI 5516). No existeix, en definitiva, cap motiu per a mantenir que es produeix un frau de llei.
  
En conclusió, la modificació s'ajusta a criteris de racionalitat i de millora de l'interés públic i no vulnera cap precepte legal, per la qual cosa no hi ha cap inconvenient a la seua aprovació.
  
7. La present modificació comporta l'alteració de la qualificació d'una zona verda, per la qual cosa s'han demanat els informes exigits en la normativa aplicable, d'acord amb el que estableix l'article 55.4 de la LRAU, en relació amb l'article 10.8.e de la Llei 10/1994, de 19 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de creació del Consell Jurídic Consultiu de la Comunitat Valenciana.
  
8. De conformitat amb el que estableix l'article 6.d del Reglament dels Òrgans Urbanístics de la Generalitat Valenciana, aprovat pel Decret 77/1996, de 16 d'abril, i en l'article 39 de la Llei 6/1994, de 15 de novembre, Reguladora de l'Activitat Urbanística, l'aprovació definitiva correspon al conseller després de l'informe previ de la Comissió Territorial d'Urbanisme i després del dictamen previ del Consell Jurídic Consultiu.
  
Vistos els preceptes legals citats i la resta de general i pertinent aplicació, de conformitat amb el Consell Jurídic Consultiu, resolc:
  
Aprovar definitivament la modificació puntual del Pla General de Vila-real, relativa al canvi de qualificació d'una parcel·la de sistema general d'espais lliures a xarxa primària d'aparcament.
  
La present resolució entrarà en vigor el mateix dia de la seua publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
Contra la present resolució, que posa fi a la via administrativa, es podrà interposar recurs contenciós administratiu, davant de la Sala Contenciosa del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana en el termini de dos mesos, comptadors des de l'endemà de la notificació o publicació d'aquesta, de conformitat amb el que preveu l'article 10 i 46 de la Llei Reguladora de la Jurisdicció Contenciosa Administrativa, de 13 de juliol de 1998. Tot això sense perjuí que es puga exercitar qualsevol altre recurs que s'estime oportú.
  
València, 26 de setembre de 2001.- El conseller d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports: José Ramón García Antón.