Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5711, del 26-02-2008 (2008/2183)

ORDE de 21 de desembre de 2007, de la Conselleria de Cultura i Esport, per la qual es delimita l'entorn de protecció de la torre Blanc de Morell al Verger (Alacant) i se n'establix la normativa de protecció.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5711

Data del DOGV
:   26-02-2008

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2008/2183


Data del document
:   21-09-2007

Organisme emissor
:   Conselleria de Cultura i Esport

Tipus de document
:   Ordre

Descriptors 

:   * Verger, el
    * protecció del patrimoni
    * ben cultural
    * monument
    * legislació

ORDE de 21 de desembre de 2007, de la Conselleria de Cultura i Esport, per la qual es delimita l'entorn de protecció de la torre Blanc de Morell al Verger (Alacant) i se n'establix la normativa de protecció. [2008/2183]
De conformitat amb el que disposa la disposició addicional primera de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, tenen la consideració de Bé d'Interés Cultural integrant del patrimoni cultural valencià aquells béns que a l'entrada en vigor d'esta llei ja gaudiren d'eixa qualificació, a l'empara de la Llei 16/85, de 25 de juny, del Patrimoni Històric Espanyol, tant per mitjà d'un expedient individualitzat com en virtut d'allò preceptuat en l'article 40.2 i en les disposicions addicionals primera i segona.
Així mateix, la disposició addicional segona de la Llei 16/1985 atorga la consideració d'Interés Cultural als béns als quals atribuïx este caràcter el Decret de 22 d'abril de 1949, del Ministeri d'Educació Nacional, sobre protecció dels castells espanyols (BOE de 05/05/49).
La torre Blanc de Morell al Verger té, en virtut de la llei, la consideració de Bé d'Interés Cultural amb la categoria de Monument i amb esta condició consta inscrita en el Registre General de Béns d'Interés Cultural dependent del Ministeri de Cultura.
En l'exercici de la facultat continguda en la disposició transitòria primera de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, relativa a la complementació de les declaracions produïdes abans de l'entrada en vigor de la llei, a fi d'adaptar-ne el contingut als requisits que s'hi establixen, la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià va acordar, mitjançant una resolució amb data 27 de juliol de 2005 (DOGV núm. 5.082, de 31.08.05), donar per incoat l'expedient de delimitació de l'entorn de protecció i de determinació de la normativa de protecció de la torre Blanc de Morell al Verger, i obrir un termini d'informació pública.
En compliment dels preceptes abans mencionats, esta última resolució, amb els seus annexos, va ser comunicada als interessats en l'expedient, als quals se'ls va concedir tràmit d'audiència amb la valoració dels seus arguments des de la perspectiva patrimonial, com queda acreditat en l'expedient, amb la qual cosa s'han complit tots els tràmits preceptius legalment previstos per a la delimitació de l'entorn de protecció i l'establiment de la normativa de protecció corresponent.
En virtut d'allò exposat, i en compliment del que disposa el Decret 119/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el reglament orgànic i funcional de la conselleria de Cultura i Esport, i fent ús de les facultats conferides per l'article 28 de la Llei 5/1983, de 30 de desembre, del Consell,
ORDENE
Primer
Delimitar l'entorn de protecció de la Torre Blanc de Morell al Verger (Alacant) i establir la normativa de protecció del monument i del seu entorn.
Segon
L'entorn de protecció del Bé d'Interés Cultural queda definit tant literalment com gràficament en els annexos adjunts, que formen part de la present orde.
Tercer
La normativa de protecció consta, així mateix, en l'annex primer de la present orde.
Quart
Comunicar la present delimitació d'entorn de protecció de la torre Blanc de Morell al Verger (Alacant) i determinació de la seua normativa protectora al Registre General de Béns d'Interés Cultural a l'efecte que hi figure.
Disposició addicional
La present orde s'ha d'inscriure en la secció primera de l'Inventari General del Patrimoni Cultural Valencià.
Disposició final
La present orde s'ha de publicar en el Boletín Oficial del Estado i entrarà en vigor l'endemà de la publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.
València, 21 de desembre de 2007
La consellera de Cultura i Esport
Trinidad María Miró Mira
ANNEX I
DELIMITACIÓ DE L'ENTORN
I NORMATIVA DE PROTECCIÓ
1. Justificació de la delimitació proposada
1.1. Caracterització de l'entorn
L'enclavament de l'immoble defensiu, Bé d'Interés Cultural, és estratègic i responia a raons geogràfiques i productives inherents a la colonització humana del lloc. La torre se situa al peu de la penya Roja, roca pertanyent al massís muntanyós de la serra Segària i encastellada al seu dia, just en l'inici de la plana litoral que s'estén a orient a manera de franja agrícola fèrtil que alberga els nuclis urbans costaners al sud de la marjal d'Oliva-Pego. Amb una configuració més pròxima a la casa-fortalesa que a la torre defensiva o de guaita i situada a l'abric d'altres implantacions defensives i poblacionals del territori d'origen medieval, l'immoble s'ha de contextualitzar en la component productiva, agrícola del lloc, mantinguda fins als nostres dies per la seua vinculació al cultiu d'un predi envoltant i per l'adhesió posterior d'edificacions concebudes amb esta finalitat com les que poden observar-se en l'actualitat.
Si bé el massís muntanyós, a la part posterior, proveïa la torre d'un escenari a priori més estable, al costat oposat la morfologia territorial era susceptible de més canvis. En efecte, la plana ha anat variant, primerament per la decantació agrícola, al llarg del segle xx, pel cultiu de cítrics, amb una configuració d'horts i presència arbòria que es traduïx en la recaracterització que actualment presenta l'entorn pròxim de l'immoble, i després per la progressiva afecció del procés urbanitzador i infraestructural que des dels anys seixanta del mateix segle s'ha estés per estes comarques. D'este últim procés, la major incidència que ha experimentat l'àmbit pròxim a l'immoble ha sigut la introducció, precisament en l'escena hipotèticament més estable, de l'autopista a-7, enclavada en l'arrancada del massís muntanyós i semielevada en un nivell que domina per damunt de la torre -convertida així en fita fugaç de la panoràmica automobilística sobre tota la planura-, i encerclada per un límit artificial però irreversible que ha retallat territorialment el seu entorn originari.
Amb esta autopista s'inicia la constitució d'un corredor o canal d'infraestructures, bàsicament de transport (aprofitable també per a energia, comunicacions, etc.) d'abast nacional o regional i d'interés públic evident. L'agrupament físic d'eixes infraestructures tendix a minimitzar -o almenys no agreuja innecessàriament- l'impacte de les servituds territorials que imposen a gran escala, però, per la seua mateixa naturalesa, no pot vorejar les conseqüències transformadores a escala detallada i, per tant, tampoc pot evitar els seus efectes sobre els puntuals i escassos llocs patrimonials que es troben al seu pas. Per això, quan per raó d'un interés públic també reconegut, com és el patrimonial, siga exigible la salvaguarda dels valors associats a estos llocs, no hi haurà més via que la de procurar una conciliació d'interessos, un acord de compromís, que module, en la mesura del possible, les exigències transformadores que eixes infraestructures, escassament flexibles, imprimixen als llocs sobre els quals s'implanten. Eixa ha sigut la labor tutelar en el cas, en este mateix corredor, de la recent implantació de la variant de la CN-332 Ondara-El Verger adjunta a l'autopista pel flanc oriental, entre esta i el monument, les incidències de la qual en l'entorn van ser condicionades a través de l'autorització emesa per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià el 7 de febrer de 2005, i eixa haurà de ser l'actuació en el futur amb l'anunciada implantació d'una nova infraestructura, esta vegada ferroviària, definida en el "Projecte de Connexió Ferroviària Oliva-Dénia, segon tram de la prolongació fins a Dénia de la línia València-Gandia", que va ser sotmés a informació pública per la Direcció General de Transports, Ports i Costes, segons la Resolució de 27 de febrer de 2001 (BOE de 16.03.2001).
Este projecte ferroviari correspon a una nova infraestructura llargament reclamada que té com a base una demanda social i econòmica ferma finalment assumida per les administracions públiques responsables de proveir-la, si bé no disposa encara d'un calendari definit per a posar-la en marxa. A la vista dels estudis tècnics en què recolza, cal preveure que mantindrà en el seu moment la implantació per este canal o corredor de transports, segons traçats paral·lels, pel flanc este, a l'autopista i la variant abans mencionades. Si, com s'anuncia, la plataforma ha de respondre a la mateixa tipologia ferroviària de la línia matriu i els seus traçats han de tendir a evitar segregacions territorials de grans àrees, la disposició de la línia difícilment variarà respecte d'allò projectat, i, per tant, la seua implantació tindrà importants efectes transformadors sobre l'entorn de la torre perquè passarà per davant del front oriental i molt a prop de la torres -a uns 50 m-. No obstant això, la materialització de la plataforma en eixe particular enclavament i de l'estació inicialment prevista pels voltants, així com el tractament de la seua àrea d'influència, estan tècnicament oberts, de manera que en el futur puguen oferir solucions de detall que responguen a premisses patrimonials per a aconseguir la conciliació d'interessos abans assenyalada.
Així, la proposició normativa de tipus tutelar que d'acord amb llei cal associar al monument i que, juntament amb la delimitació física de l'entorn, és objecte de la present orde, haurà de preveure dos escenaris, l'un relacionat durant un temps indefinit amb la caracterització actual i l'altre per al cas en què la infraestructura prevista s'implante i prenga cos incidint sobre el lloc.
Per a la definició del primer escenari es prendrà com a base el fet que la realitat contextual amb què es percep hui en dia el monument manifesta unes qualitats dignes d'estima, i per això, mentre subsistisquen les condicions sobre les quals recolzen actualment, ha de ser preservada en tota la seua congruència. No obstant això, com que tal situació no pot fixar-se de manera inamovible, ja que sobre els seus fonaments plana una important transformació (que si es du a terme els farà entrar en crisi i comportarà la imposició de facto d'una reconsideració significativa de l'ambient contextual del bé), arran d'esta eventualitat, actualment previsible, la normativització de l'entorn haurà d'oferir un segon escenari tutelar que reserve instruments efectius per a articular una modulació patrimonialment positiva de la materialització de la línia ferroviària. Un escenari que assegure la viabilitat de generar una altra delimitació, més urbanitzada, sens dubte distinta però igualment congruent, orientada a harmonitzar la innovació infraestructural i la necessària accessibilitat, llegibilitat, comprensió ambiental i gaudi sociocultural del bé.
Criteris de delimitació
La delimitació de l'entorn de protecció s'establix a partir dels criteris següents:
- Topogràfics i paisatgístics, que porten a incloure-hi la parcel·la que constituïx l'entorn immediat a la torre, les formes del relleu i els camins més pròxims des d'on és possible contemplar-la. L'autopista a-7, situada a l'oest, imposa un límit contundent a l'entorn del monument, reforçat per la recent implantació de la variant de la CN-332 Ondara-El Verger, adjunta pel flanc oriental de l'autopista, entre esta i el monument. A l'altre costat de la torre, és a dir, pel front est, s'estenen els camps agrícoles de la partida del clot del Francés, on el camí de Cremadelles servix d'accés a la torre i dibuixa un límit recognoscible des del qual es percep paisatgísticament el bé. Pel sud se situa el barranc de Portelles com a forma del relleu segregadora, la distància del qual a la torre donarà la mesura raonable d'una delimitació al nord, més abstracta en la selecció però lligada a la parcel·lació agrícola que caracteritza el lloc.
- Arqueològics, que incorporen els predis -edificacions, camps, accessos i superfícies associades- al voltant de la torre, com a prevenció cautelar sobre hipotètiques troballes lligades a l'enclavament defensiu i productiu personificat pel monument.
- Juridicoadministratius, que establixen límits que en faciliten la definició.
2. Delimitació de l'entorn de protecció
- Origen: intersecció de la prolongació del límit nord de la parcel·la cadastral núm. 38 del polígon 5 amb el camí que va paral·lel a l'autopista denominat de Cremadelles, punt A.
- Sentit: horari.
- Línia delimitadora: des de l'origen la línia incorpora el camí de Cremadelles fins que gira i inclou el barranc de Portelles fins a l'autopista. Voreja l'autopista i gira pel límit nord de la parcel·la cadastral núm. 38, que recorre fins al punt A.
3. Normativa de protecció del monument i el seu entorn
3.1. Monument
Article primer. Cal ajustar-se al que disposa la secció segona, règim dels béns immobles d'interés cultural, del capítol III de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià aplicable a la categoria de Monument.
Article segon. Els usos permesos seran tots aquells que siguen compatibles amb la posada en valor i el gaudi patrimonial del bé i que contribuïsquen a la consecució dels dits fins. L'autorització particularitzada d'ús s'ha de regir pel que disposa l'article 18 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià.
3.2. Entorn de protecció
Article tercer. De conformitat amb el que disposa l'article 35 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de Patrimoni Cultural Valencià, qualsevol intervenció que pretenga abordar-se en l'entorn de protecció del monument requerirà l'autorització prèvia de la conselleria competent en matèria de Cultura. Esta autorització s'haurà d'emetre d'acord amb els criteris establits en la present normativa, i per als aspectes no previstos en esta, aplicant directament els criteris previstos en l'article 39 de la llei esmentada.
La present normativa regirà amb caràcter indefinit fins que no siga revisada mitjançant la validació patrimonial d'un pla especial que, vinculat a la implantació de la via ferroviària Gandia-Oliva-Dénia, comprenga com a mínim l'àmbit ara delimitat a l'efecte de constituir-se en pla especial de protecció del monument i el seu entorn segons el que establix la legislació patrimonial. Este pla s'haurà d'orientar a combinar la innovació infraestructural i la necessària accessibilitat, llegibilitat, comprensió ambiental i gaudi sociocultural del bé, associant al seu tractament, de manera integrada, la solució ferroviària -en tot l'eix traçat definit en el projecte sotmés a informació pública per la Direcció General de Transports, Ports i Costes, segons la Resolució de 27 de febrer de 2001 (BOE 16.03.2001)- de la plataforma, dels accessos i de l'estació que ha de donar servici al Verger, així com la millora ambiental del conjunt resultant.
Totes les intervencions requeriran, per al tràmit d'autorització, la definició precisa del seu abast, amb la documentació tècnica que per la seua especificitat els corresponga, i amb la ubicació parcel·lària i el suport fotogràfic que permeta constatar la situació de partida i la transcendència patrimonial.
Article quart. El pla especial a què es referia l'article precedent haurà d'establir les bases d'ordenació i tractament tutelar definitiu de l'entorn. Serà redactat a càrrec de les instàncies promotores de la infraestructura i a més d'abordar la regulació de la totalitat de l'àmbit protegit, el relacionarà convenientment amb l'extensió superficial més àmplia que siga necessari intervindre per a garantir-ne la correcta articulació territorial i evitar una segregació espacial i funcional que puga marginalitzar el monument i el seu envoltant més immediat. A este efecte, l'ordenació haurà de sintetitzar l'harmonització dels components estructurals, funcionals i paisatgístics deutors de la naturalesa rústica del lloc amb els inherents a les exigències tècniques de la nova infraestructura i del seu correcte servici públic. Particularment haurà de revalorar el camí de Cremadelles com a referent d'accés, i proveir-lo de continuïtat en direcció nord, de manera tangent a la línia ferroviària, assegurant una interconnexió prou diàfana amb la torre, encara que siga de tipus constructiu o arquitectònic, i relacionada, si és convenient per a una integració correcta, amb el plantejament conjunt de l'estació ferroviària, l'enclavament de la qual serà fixat definitivament. També haurà de garantir el funcionament hidràulic i el reconeixement físic del barranc de Portelles, i l'espai clos pels distints eixos infraestructurals, i molt especialment l'àrea immediata a la torre, haurà de rebre un tractament que mantinga o recorde de manera efectiva la contextualització agrícola que històricament ha acompanyat el monument.
Article cinqué. A fi de preservar la contextualització paisatgisticorural de la torre, en l'etapa transitòria de caràcter indefinit en què es dispensa la provisió de Pla Especial no s'autoritzarà cap edificació per a cap ús, i quedaran expressament prohibits els abocaments de residus i moviments de terres, excepte els propis de les labors agrícoles i els que siguen requerits per a l'estudi, la conservació i la millora ambiental. En este mateix marc normatiu, no es permetran instal·lacions, paviments o elements emergents com ara fanals, sitges, marquesines, rètols, depòsits elevats, etc. que desvirtuen el caràcter rústic de l'àmbit protegit, ni la col·locació de tanques opaques o d'altres amb un impacte formal que pertorbe la continuïtat paisatgística del territori.
Queda proscrita la introducció d'anuncis o publicitat exterior que, en qualsevol de les seues accepcions, irrompa en la dita escena, excepte la d'activitats culturals o esdeveniments festius que, de manera ocasional, reversible i durant un temps limitat, sol·liciten i obtinguen autorització expressa.
Article sisé. Els canvis en l'ús agrícola actual o en els espais de recreació esportiva, cultural o paisatgística de l'àmbit hauran de ser objecte d'autorització segons l'article tercer d'esta normativa.
Article seté. En qualsevol intervenció que afecte el subsòl de l'immoble o el seu entorn de protecció, caldrà aplicar el règim tutelar establit en l'article 62 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, per a la salvaguarda del patrimoni arqueològic.