Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 10333, del 26-02-2025 (2025/2245)

RESOLUCIÓ de 19 de juliol de 2024, de la Direcció General d’Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual es formula declaració d’impacte ambiental del projecte de concentració parcel·lària de la zona d’Aras de los Olmos (València). Expedient: (3262359) 119/2023/AIA.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   10215

Data del DOGV
:   26-02-2025

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2025/2245

CVE
:   KYYP-T-5411-6931

Data del document
:   19-07-2024

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Infraestructures i Territori

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Aras de los Olmos
    * impacte ambiental

«Declaració d’impacte ambiental

Expedient: (3262359) 119/2023/AIA

Títol: Concentració parcel·lària de la zona d’Aras de los Olmos (València)

Promotor: Servici d’Estructures Agràries i Cooperativisme

Òrgan substantiu: Direcció General d’Agricultura, Ramaderia i Pesca

Ref. òrgan substantiu: DGAGP/SEAC/DRG

Localització: terme municipal d’Aras de los Olmos i Titaguas (València)

Descripció del projecte

L’objecte del projecte és la reorganització de la propietat rústica de la zona d’Aras de los Olmos, amb la finalitat de promoure la constitució d’explotacions agràries d’estructura i dimensions adequades que permeten la seua viabilitat i incrementen la seua rendibilitat.

La concentració parcel·lària d’Aras de los Olmos va ser declarada d’utilitat pública i execució urgent, a proposta de la Conselleria d’Agricultura, Pesca i Alimentació, mitjançant el Decret 25/1995, de 6 de febrer, del Govern Valencià, i la seua eficàcia va quedar condicionada a la resolució favorable de declaració d’impacte ambiental.

El resultat final de la concentració parcel·lària serà la reducció del nombre de parcel·les, que passarà de les 6.192 existents a 1.452, assignant una mitjana de dos parcel·les per propietari. La superfície mitjana de les parcel·les passarà de 0,3427 a 1,4357 ha. El terme municipal d’Aras de los Olmos té una superfície de 7.599,73 ha, incloent-hi el nucli urbà i edificacions disperses. El perímetre per concentrar comprén 2.121,92 ha i abasta tota l’àrea de cultiu del terme municipal d’Aras de los Olmos, tota de secà, i una xicoteta zona de cultiu del terme municipal de Titaguas situada al costat del riu Túria.

S’han exclòs del procés de concentració les muntanyes catalogades d’utilitat pública (d’ara en avant, MUP), els llits públics, les carreteres CV-35 i CV-355, l’àmbit territorial de la zona especial de conservació (ZEC) Sabinar d’Alpuente, les parcel·les ocupades per explotacions ramaderes, i el nucli urbà d’Aras de los Olmos i els seus voltants. Queden excloses de la concentració la Muela de Santa Catalina, la zona que integra el parc eòlic, l’ermita de Santa Catalina i el Centre Astronòmic de l’Alt Túria.

La Generalitat es considera participant en la concentració parcel·lària, aportant a esta la superfície de les vies pecuàries existents en la zona.

En total es crearan deu nous polígons, numerats del 501 al 508 en el terme municipal d’Aras de los Olmos, i com a 519 i 520 en el terme municipal de Titaguas. Estos polígons estaran delimitats per accidents naturals o geogràfics com ara camins, llits naturals, zones excloses, etc.

El projecte de concentració parcel·lària es complementa amb un pla d’obres i millores territorials que inclou les actuacions següents:

– Construcció d’una nova xarxa de camins que donen accés a les noves parcel·les resultants de la concentració.

– Ampliació d’alguns dels camins existents.

– Obres de fàbrica (canals, guals de formigó en les zones d’encreuament amb barrancs i en les séquies de reg, salvacunetes per a l’accés a les finques, formigonada dels entroncaments dels camins amb les carreteres, etc.).

– Instal·lació de senyalització dels camins.

– Restauració de préstecs de llastos naturals.

– Construcció d’una séquia de formigó per al transport d’aigua des de la font de l’ermita de Santa Catalina fins al seu lloc d’acumulació.

– Neteja i adequació de dos séquies del riu, una en cada marge del riu Túria.

– Reconstrucció de la presa assut en el riu Túria denominada del Molino del Marqués.

– Construcció d’una xarxa d’evacuació d’aigües pluvials en la zona sud-oest del nucli urbà d’Aras de los Olmos i una bassa de 6.000 m² de capacitat per a l’aprofitament d’estes aigües.

– Construcció d’una línia elèctrica de mitjana tensió de 20 kV en aeri d’aproximadament 2 quilòmetres, que entronque amb la xarxa existent, fins a un CT de 400 kVA per a donar servici d’electrificació general a la zona pròxima del poble.

Tramitació administrativa

En data 11 de maig de 2018, la Direcció General d’Agricultura, Ramaderia i Pesca (d’ara en avant, DGARP) consulta el Servici d’Avaluació d’Impacte Ambiental sobre les possibles afeccions ambientals del projecte de concentració parcel·lària de la zona d’Aras de los Olmos a fi de poder redactar les bases provisionals de la concentració i el corresponent estudi d’impacte ambiental. L’informe emés per este òrgan ambiental (ref. (1880123) 181/2018/CON) indica que el projecte constituïx un supòsit d’avaluació d’impacte ambiental ordinària, en els termes previstos en l’article 7 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d’avaluació ambiental.

En data 27 de juliol de 2023, la DGARP remet a este òrgan ambiental el projecte referenciat a fi de ser sotmés al procediment d’avaluació d’impacte ambiental ordinària, de conformitat amb la Llei 21/2013, de 9 de desembre, i el Reial decret 445/2023, de 13 de juny. La documentació rebuda inclou:

– Memòria del projecte de concentració parcel·lària, annexos i plans.

– Pla d’obres i millores territorials de la zona d’Aras de los Olmos.

– Estudi d’impacte ambiental (d’ara en avant, EsIA).

– Estudi d’integració paisatgística (EIP), pla de participació pública i plans de l’EIP.

– Estudi d’afecció al patrimoni cultural.

– Anunci de la informació pública del projecte i al·legacions presentades al projecte.

– Consultes a les administracions públiques afectades i resultat d’estes.

La DGARP va sotmetre la documentació del projecte a informació pública mitjançant anunci en la pàgina web de la Conselleria d’Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica i en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*, núm. 9600, de 22 de maig de 2023. Consten en l’expedient dos al·legacions presentades durant el tràmit d’informació pública.

Així mateix, en data 22 de maig de 2023, la DGARP va formular consulta a les administracions públiques següents:

– Ajuntament d’Alpuente.

– Ajuntament d’Aras de los Olmos.

– Ajuntament de Titaguas.

– Confederació Hidrogràfica del Xúquer (d’ara en avant, CHX).

– Direcció General de Territori i Paisatge.

– Direcció General d’Indústria i Energia.

– Secció Forestal de la Direcció Territorial de Medi Ambient de València.

– Servici de Vida Silvestre i Xarxa Natura 2000.

– Servici Territorial de Carreteres de la Direcció Territorial de València.

– Servici Territorial d’Indústria, Energia i Mines de València.

– Subdirecció General d’Urbanisme.

– Subdirecció General de Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental.

De les consultes efectuades, s’han remés còpia dels informes següents:

– Informe de la Direcció General de Cultura i Patrimoni, de data 19 de maig de 2023, favorable, condicionat al compliment de determinades mesures correctores.

– Informe del Servici Territorial d’Urbanisme, de data 26 de maig de 2023, que indica que el projecte no afecta les seues competències pròpies.

– Informe favorable de la Secció Forestal de la Direcció Territorial de València, de data 28 de juny de 2023.

– Informe del Servici Territorial d’Indústria, Energia i Mines, de data 27 de juliol de 2023, que indica que el projecte no afecta les seues competències pròpies.

– Resolució de valoració preliminar de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000, de data 27 de setembre de 2023, emesa per la Direcció General de Medi Natural i Animal, favorable, condicionada a l’establiment de mesures preventives i correctores.

– Informe del Servici de Planificació Territorial, de data 15 de novembre de 2023, que conclou que el projecte és compatible amb l’estratègia territorial de la Comunitat Valenciana, si bé suggerix dur a terme un seguiment continu dels seus efectes.

En data 20 d’octubre de 2023, este òrgan ambiental requerix a l’òrgan substantiu que complete l’expedient amb la remissió dels informes sol·licitats.

En data 16 de febrer de 2024, la DGARP remet a este òrgan ambiental informe de data 12 de desembre de 2018, emés per la CHX en contestació a l’ofici de la DGARP de 3 d’octubre de 2018, en el qual respon a les qüestions plantejades per aquella relatives a la inclusió o exclusió de béns de domini públic hidràulic en l’àmbit de la concentració parcel·lària i a l’existència de béns patrimonials i comunitats de regants en eixe àmbit.

En data 15 d’abril de 2024, l’òrgan ambiental requerix a la CHX que emeta informe sobre les possibles afeccions ambientals de les obres i millores territorials incloses en el projecte al domini públic hidràulic o les seues zones de protecció.

En data 17 d’abril de 2024, la Direcció General de Producció Agrícola i Ramadera (anteriorment Direcció General d’Agricultura, Ramaderia i Pesca) remet informe de la CHX de data 12 d’abril de 2024, en el qual respon a les qüestions plantejades per este òrgan ambiental.

En la redacció d’esta declaració d’impacte ambiental s’han considerat les condicions i mesures preventives i correctores suggerides per les administracions públiques consultades.

Vist l’àmbit en què es desenvolupa el projecte i les característiques d’este, este òrgan disposa d’elements de juí suficients per a continuar el procediment d’avaluació d’impacte ambiental ordinària.

Consideracions ambientals

L’anàlisi d’alternatives plantejades inclou l’alternativa 0 o de no actuació, que suposaria el manteniment de la propietat agrària caracteritzada per un alt nombre de parcel·les de reduïda grandària i que no representa cap benefici quant a l’objecte principal del projecte. En l’alternativa 1 s’ha optat per excloure del procés de concentració les superfícies següents: els béns de domini públic corresponents a les carreteres CV-35 i CV-355, així com les àrees afectades per les expropiacions del projecte de condicionament de la CV-35 i per les obres de conservació de la CV-355; el MUP V042 i les àrees afectades del MUP V040 Cerro de la Ceja de Arcos; els voltants del nucli urbà d’Aras de los Olmos, amb horts de superfícies reduïdes i edificacions agrícoles; la ZEC Sabinar de Alpuente, incloent-hi la Muela de Santa Catalina; les parcel·les ocupades per explotacions ramaderes i els barrancs del domini públic hidràulic. L’alternativa 2 suposa la concentració de totes les parcel·les del terme municipal, incloent-hi les de caràcter forestal i les que formen part dels espais protegits i excloent únicament els barrancs, les carreteres i el nucli urbà d’Aras de los Olmos.

En definitiva, l’alternativa 2 inclou parcel·les que, per la seua naturalesa o emplaçament, no poden beneficiar-se de la concentració parcel·lària, a més d’implicar una major superfície a concentrar i una major longitud dels camins subjectes a millora o condicionament, motius pels quals ha sigut descartada i s’ha seleccionat l’alternativa 1.

L’inventari ambiental que s’arreplega en l’EsIA inclou, entre d’altres, els aspectes següents: clima, geologia i geomorfologia, usos i capacitat d’ús del sòl, hidrologia i hidrogeologia, flora i fauna, espais naturals protegits i espais protegits de la Xarxa Natura 2000, MUP i sòl forestal, microreserves de flora, arbres monumentals, llocs d’interés geològic, paisatge i patrimoni cultural.

Si identifiquen com a figures de protecció afectades parcialment pel projecte la ZEC Sabinar de Alpuente (ES5233008), la ZEC Alto Turia (ES5232006) i la ZEPA Alto Turia y Sierra del Negrete (ES0000449). La ZEC Sabinar de Alpuente, localitzada en l’extrem nord-est del terme municipal d’Aras de los Olmos, és una àrea muntanyenca de predomini forestal, encara que amb un important component d’àrees de cultiu intercalades entre estes formacions, dominada bàsicament per savina turífera, present en tota l’àrea constituint formacions més o menys denses. La ZEC Alto Turia és una àrea bàsicament fluvial estructurada al voltant del llit del riu Túria i que alberga importants exemples de boscos de galeria i penyes escarpades. Ambdós espais protegits estan connectats per la part septentrional del terme a través d’un corredor territorial terrestre.

El municipi d’Aras de los Olmos forma part de la Reserva de la Biosfera del Alto Turia, aprovada mitjançant la Resolució de 17 de desembre de 2019, de l’organisme autònom parcs naturals. D’acord amb la zonificació establida per a este espai, els camins subjectes a la concentració parcel·lària es troben principalment en la zona de transició i, en menys mesura, en les zones nucli i tampó.

En l’extrem sud-occidental del municipi de Titaguas es localitza el Paratge Natural Municipal La Caballera, declarat, pel Decret 111/2021, de 6 d’agost, del Consell, enclavament de gran valor ecològic i paisatgístic l’eix fonamental del qual el constituïx el riu Túria. Altres figures de protecció presents en el terme municipal d’Aras de los Olmos són les microreserves de flora Barranco de Escaiz, el Cabezo-A, el Cabezo-B i Barranco de les Balsillas, situades totes fora del perímetre de la concentració parcel·lària.

En l’àmbit del projecte s’ha detectat la presència dels hàbitats d’interés comunitari (d’ara en avant, HIC) de caràcter prioritari 9.560 Boscos endèmics de Juniperus spp. i 9.530 Pinedes (sud-)mediterrànies de pins negres endèmics; i els HIC de caràcter no prioritari 5.330 Matolls termomediterranis i preestèpics, 9340 Alzinars de Quercus ilex i Quercus rotundifolia i 92A0 Boscos galeria de Salix alba i Populus alba.

L’EsIA assenyala la presència, en l’àmbit d’actuació, de dos espècies de flora prioritàries incloses en el Banc de dades de biodiversitat de la Comunitat Valenciana (BDBCV): Listera ovata i Himantoglossum hircinum. Mentres que la primera es concentra al nord-oest del terme municipal i, per tant, fora del perímetre de concentració, Himantoglossum hircinum es localitza en l’àmbit del projecte.

S’han exclòs de la concentració parcel·lària els exemplars arboris catalogats com a monumentals, d’acord amb la Resolució de 15 de gener de 2020, del director general de Medi Natural i d’Avaluació Ambiental, per la qual s’actualitza el Catàleg d’arbres monumentals i singulars de la Comunitat Valenciana.

Des del punt de vista faunístic, el BDBCV indica la presència en les quadrícules d’1 km de costat afectades per l’actuació de fins a 13 espècies prioritàries, entre les quals s’inclouen les lligades al medi aquàtic: llúdria (Lutra lutra), merla aquàtica (Cinclus cinclus), madrilla del Túria (Parachondrostoma turiense), ofegabous (Pleudeles Waltl), cranc de riu (Austropotamobius pallipes) i espiadimonis (Coenagrion mercuriale).

En zones limítrofes al riu Túria, i especialment en séquies, tolles, rierols, basses o abeuradors, també són presents amfibis com ara el tòtil (Alytes obstetricans), el gripau comú (Bufo bufo), el gripau corredor (Bufo calamita) i la granota comuna (Pelophylax perezi).

Respecte a l’avifauna, destaca la presència de l’àguila cuabarrada (Aquila fasciata) i l’àguila reial (Aquila chrysaetos), que aprofiten les parets rocoses existents en la zona per a nidificar. Altres espècies d’interés presents en els terrenys forestals de la zona són l’àguila marcenca (Circaetus gallicus), l’àguila calçada (Hieraaetus pennatus) i l’astor (Accipiter gentilis).

És ressenyable la presència del talp de Cabrera (Microtus cabrerae), de quiròpters com el ratpenat xicotet de ferradura (Rhinolophus hipposideros) i d’insectes com la graèllsia (Graellsia isabellae).

Dins del terme municipal d’Aras de los Olmos, però fora de l’àmbit de concentració, es localitza el lloc d’interés geològic LIG IBS167 Muela de Santa Catalina, d’interés geomorfològic, caracteritzat per depòsits, sòls edàfics i formes de modelatge singulars representatius de l’acció del clima.

La superfície forestal d’Aras de los Olmos representa més del 70 % de la superfície del terme. La majoria d’eixa superfície pertany al MUP V042 Dehesa del Rebollo, i, la resta, a terreny forestal de titularitat privada. En el seu informe de data 28 de juny de 2023, la Secció Forestal del Servici Territorial de Medi Ambient de València informa que la concentració parcel·lària exclou íntegrament els MUP catalogats.

L’àmbit del projecte es troba travessat per les vies pecuàries Cañada Real de Castilla, Cordel de la Covatilla, Cordel de Castilla i Paso de la Cruz de las Ánimas o Paso Medio. En el projecte de concentració s’ha establit un nou traçat per a estes vies, l’ample d’ocupació del qual serà, en tot cas, d’11 metres. Les vies pecuàries s’han dissenyat tenint en compte l’ample d’ocupació, la categoria dels camins i l’ample necessari, retornant-se la superfície addicional en forma de descansadors, zones de pastures, erms, etc. El nou traçat proposat, d’acord amb el que s’establix en l’article 25 de la Llei 3/2014, d’11 de juliol, de la Generalitat, de vies pecuàries de la Comunitat Valenciana, tindrà efectes de partió, resultant una sèrie de finques demanials a favor de la Generalitat, a la qual se li atribuïxen 19 finques amb una superfície de 201.140 m².

En el terme municipal d’Aras de los Olmos es troben representats els paisatges de rellevància regional PRR 14 Planes d’Alpuente i Titaguas i serra d’Andilla i PRR 15 Gorges del Túria i entorn de Chera. La major part de la xarxa de camins prevista està inclosa en el PRR 14, mentres que la mitat oest del terme es localitza dins del PRR 15. D’acord amb l’EsIA, en l’execució del projecte s’han considerat les instruccions tècniques per a l’ordenació i gestió dels paisatges de rellevància regional de la Comunitat Valenciana, que, en el cas concret del PRR 14, establix la necessitat de respectar la morfologia i preservar el paisatge de la Muela de Santa Catalina, el barranc del Regajo i les planes i els fons de la vall del terme municipal d’Aras de los Olmos. El valor paisatgístic de la zona d’actuació es considera, en conjunt, mitjà-baix.

D’acord amb el Pla d’acció territorial sobre prevenció del risc d’inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), existix un risc d’inundació molt baix (perillositat de nivell 6) en els camins de la concentració parcel·lària que discorren pel marge esquerre del riu Túria, en la zona sud-oest del terme municipal d’Aras de los Olmos. També s’aprecia risc d’inundació de nivell 4 associat a la presència del barranc de Tornajuelo, que discorre al nord-est del nucli urbà. La perillositat d’inundació geomorfològica observada en diversos punts de l’àmbit del projecte s’explica per la presència de nombrosos barrancs en el terme municipal. El projecte no suposa canvi d’ús del sòl ni alteració substancial del relleu, i les accions que comporta no impliquen un canvi en el nivell de risc de les zones afectades per perillositat d’inundació.

En relació amb la xarxa d’evacuació d’aigües pluvials que es projecta construir en la zona sud-oest del nucli urbà del municipi, l’informe de la CHX de data 17 d’abril de 2024 assenyala que s’hauran d’introduir sistemes de drenatge sostenible, com ara superfícies i acabats permeables, de manera que l’eventual increment del risc d’inundació es mitigue, d’acord amb el punt 7 de l’article 126 ter (criteris de disseny i conservació per a obres de protecció, modificacions en els llits i obres de pas) del Reglament del domini públic hidràulic, aprovat pel Reial decret 849/1986, d’11 d’abril.

L’estudi d’afecció al patrimoni cultural valencià aportat pel promotor assenyala que la prospecció arqueològica s’ha centrat en els vials existents que es modificaran i en els de nova construcció, en una secció d’entubament de la séquia de l’ermita de Santa Catalina, en la zona a on es pretén construir la bassa i en l’assut del riu Túria. Durant la prospecció realitzada s’han documentat béns de rellevància local, jaciments arqueològics, béns etnològics i jaciments paleontològics, per la qual cosa es proposen mesures segons la naturalesa del bé i el grau d’afecció (directa o indirecta) de les actuacions previstes.

La Direcció General de Cultura i Patrimoni informa favorablement del projecte, als efectes patrimonials previstos en l’article 11 de la Llei 4/1998, d’11 de juny, del patrimoni cultural valencià, i indica que no hi ha afecció al patrimoni cultural en cap de les seues manifestacions i que la construcció de les instal·lacions previstes no afectarà cap bé d’interés cultural o bé de rellevància local, sempre que es complisquen les mesures correctores de caràcter general proposades en els informes dels servicis tècnics respecte al patrimoni arqueològic, etnològic i paleontològic que pogueren vore’s afectats.

En l’EsIA s’han considerat les accions del projecte potencialment generadores d’impactes significatius en el medi ambient, tant en la fase d’execució, fonamentalment durant les obres de construcció dels camins, bassa de pluvials, assut, línia elèctrica i restauració o millora del medi natural, com en la fase d’explotació, que comprendrà la utilització i el manteniment de la nova xarxa de camins i els efectes que l’assut tindrà tant aigües avall com aigües amunt del riu Túria. Este òrgan ambiental considera que, en esta última fase, també han de tindre’s en compte els impactes que es generaran durant el condicionament de les noves finques i les noves pràctiques agrícoles.

Les accions susceptibles de generar impactes durant la fase d’execució i realització de les obres són les següents: desbrossament i neteja del terreny, tala d’arbratge, transport de material, moviment de terres, obertura de cunetes i renovació i/o construcció de la capa granular dels camins, excavació i farciment de rases, demolició d’elements de formigó armat i retirada d’enderrocs, formigonada dels entroncaments dels camins amb les carreteres, neteja de les séquies del riu, construcció de la séquia de l’ermita i de l’assut del riu Túria amb formigó armat, excavació en desmunt i transport a terraplé per a la construcció de la bassa d’arreplega de pluvials.

Estes actuacions es traduiran en un increment dels nivells d’emissió de pols i de gasos d’efecte d’hivernacle (GEH) a l’atmosfera, que afectaran la vegetació, la fauna i la població, i podran incidir negativament en el canvi climàtic; en un augment dels nivells de soroll, amb possible afecció a la població i al cicle biològic d’espècies de fauna d’interés; en pèrdues de vegetació, amb el consegüent augment de l’escorrentia superficial i de pèrdua de sòl per erosió, a més de la pèrdua de zones d’hàbitat de la fauna; en pèrdua de la qualitat de les aigües superficials, fonamentalment a causa de la demolició de l’antic assut i construcció d’un nou; en alteracions de la hidrologia superficial; en destrucció i compactació del sòl; i en contaminació del sòl i de les aigües subterrànies pels possibles abocaments accidentals d’olis i combustibles per part de la maquinària. Com a efectes positius, cal assenyalar que les obres que comporta el projecte contribuiran a la creació d’ocupació i a la millora de l’economia de la comarca.

La principal obra prevista en el projecte de concentració serà el desenrotllament d’una nova xarxa de camins constituïda per un total de 78 km de vials, dels quals 12,8 km correspondran a camins de nou traçat, i la resta, a camins preexistents, que seran modificats per a augmentar la seua amplària o sobre els quals es duran a terme accions de millora o condicionament. S’estima una afecció de 87,15 ha per l’execució de camins, de les quals 12,82 ha correspondran a camins de nou traçat. La majoria dels moviments de terra es duran a terme sobre camins preexistents, per la qual cosa no són previsibles grans desmunts i terraplens i no s’espera un augment important de l’erosió. No es preveu la construcció d’una xarxa de desguassos, perquè s’aprofitarà la xarxa de drenatge natural conformada pels barrancs existents.

Per a la construcció de la capa base dels camins i, si és el cas, també de la subbase, s’ha considerat l’obertura de tres zones de préstec de llastos naturals en el terme municipal d’Aras de los Olmos, en concret en les coordenades UTM (fus 30, dàtum ETRS89) 660781,76/4425293,70, 660657,86/4423281,66 i 657831,94/4418088,84, les superfícies de les quals són de 4.628,95, 6.013,23 i 5.606,82 m², respectivament. L’obertura d’estos préstecs implicarà l’eliminació de la coberta vegetal en una extensió de 16.303 m², principalment constituïda per espècies herbàcies i arbustives, entre les quals predominen Rosmarinus officinalis i Juniperus oxycedrus, alguns peus d’arbratge de pi blanc i una plantació d’ametlers.

Posteriorment, estes zones de préstecs seran convenientment restaurades, per a la qual cosa es reutilitzarà la terra vegetal prèviament retirada i apilada i es plantaran espècies autòctones pròpies de la zona. La densitat de plantació serà de 310 plantes per hectàrea, de les quals 150 seran plantes arbòries, i 160, arbustives. En la restauració es realitzaran els moviments de terra necessaris per a conformar xicotetes llacunes que arrepleguen les aigües d’escorrentia i permeten l’abeurament de la fauna silvestre.

La reconstrucció de l’assut del riu té per objecte augmentar les possibilitats de reg de la zona de cultiu tradicional que existix al costat del riu Túria. L’obra requerirà adequar els accessos per al pas de la maquinària, la derivació de les aigües i el transport de materials a peu d’obra. Segons la informació facilitada pel promotor, l’assut es construirà amb pedra d’escullera i un recobriment de formigó, i s’estima que ocuparà una superfície d’aproximadament 120 m².

D’acord amb l’informe de la CHX de data 12 d’abril de 2024, la reconstrucció de l’assut requerirà la concessió administrativa per a l’ús privatiu de les aigües. En cas de ser atorgada la concessió, prèviament a la seua posada en funcionament o reconstrucció, s’hauran d’executar mesures que garantisquen la permeabilització de la infraestructura, de manera que permeta la continuïtat fluvial de la ictiofauna i altres organismes vius de l’ecosistema fluvial, així com el transport longitudinal de sediments. Així mateix, per a garantir el bon estat de les aigües i la recuperació de la connectivitat longitudinal del riu, la CHX promourà la demolició, per part dels titulars, de les infraestructures que es troben en desús.

Es preveu la construcció en l’actual polígon 7 del cadastre d’una línia elèctrica de mitjana tensió de 20 kV en aeri d’aproximadament 2 km de longitud, i que entroncarà amb la xarxa existent fins a un CT de 400 kVA. Segons la informació facilitada en l’EsIA, les característiques, el traçat i la longitud d’esta línia, que donarà servici d’electrificació general a la zona pròxima del poble, es concretaran en el corresponent projecte específic, que, en tot cas, haurà de tindre en compte les mesures preventives establides en el Reial decret 1432/2008, de 29 d’agost, pel qual s’establixen mesures per a la protecció de l’avifauna contra la col·lisió i l’electrocució en línies elèctriques d’alta tensió.

Quan el procés de concentració parcel·lària haja acabat, els impactes negatius vindran determinats per la presència de la nova xarxa de camins, que suposarà un efecte barrera per a la fauna, pèrdua i fragmentació d’hàbitats, alteració de la xarxa de drenatge, impacte paisatgístic, i pel trànsit rodat que passarà per estos, que ocasionarà atropellaments i molèsties per a la fauna, soroll i contaminació de l’aire i risc d’incendis. També el manteniment dels nous vials comportarà actuacions susceptibles de produir impactes (emissió de partícules i GEH, molèsties a la fauna, etc.). Com a efecte positiu que generarà la nova xarxa de camins, destaca la millora en l’accessibilitat a les explotacions agrícoles i un menor trànsit en relació amb la situació prèvia a la concentració parcel·lària.

Els efectes derivats de la realització de les obres seran, la majoria, temporals i susceptibles de l’aplicació de mesures preventives, mentres que els impactes derivats de l’explotació o el funcionament seran permanents.

Per a evitar o minimitzar l’emissió de pols deguda a les obres, el promotor ha previst les mesures següents: s’aplicaran regs periòdics sobre camins i vials d’obra pels quals circula la maquinària; els apilaments i les càrregues dels camions es cobriran amb lones o tendals protectors; s’evitarà el transport de terres durant els dies ventosos, i es reduirà la velocitat de circulació pels camins de terra.

Per a minimitzar l’emissió de gasos contaminants i reduir els nivells sonors produïts per la maquinària d’obra utilitzada, es farà un control exhaustiu del reglatge i manteniment de la maquinària i equips emprats en les obres. Així mateix, per a evitar o atenuar el soroll que es produïx, la maquinària disposarà de silenciadors homologats i s’adoptaran mesures, com ara evitar fer accelerades o apagar el motor en fases d’espera.

Les mesures de protecció del sòl estaran encaminades a evitar en la mesura que siga possible la seua destrucció, compactació, erosió i contaminació. Per a reduir la magnitud d’estos impactes, el promotor proposa, entre d’altres, les mesures següents: abans del començament de les obres, es jalonaran i senyalitzaran tots els accessos temporals i les superfícies de treball d’obra de manera que es produïsca la mínima afecció a la vegetació; es limitarà el moviment de la maquinària d’obra als camins existents o estrictament necessaris; s’habilitaran zones per a la ubicació d’apilaments i instal·lacions auxiliars. El promotor farà la retirada, l’apilament i la conservació de la terra vegetal procedent dels treballs d’excavació per a la seua posterior utilització en labors de restauració de zones alterades. A més, es duran a terme hidrosembres en tots aquells talussos el pendent dels quals siga superior al 15 %.

Una vegada concloses les obres es procedirà a la descompactació de totes les superfícies que hagen sigut alterades a conseqüència del pas de la maquinària (parc de maquinària i instal·lacions auxiliars, zones de préstec, abocadors, etc.), mitjançant un conreu superficial del terreny o un subsolatge i regeneració de la coberta vegetal mitjançant estesa de terra vegetal, hidrosembres i/o plantació d’espècies autòctones de la zona.

Per a evitar que la utilització de maquinària i de les instal·lacions d’obres incrementen el risc de contaminació del sòl i de les aigües superficials i subterrànies per abocaments de substàncies potencialment contaminants (olis, lubrificants, combustibles, etc.), es realitzarà un adequat reglatge i manteniment dels vehicles i maquinària d’obres, que es durà a terme, en tot cas, en tallers autoritzats. Així mateix, el parc de maquinària i les instal·lacions auxiliars se situaran, sempre que siga possible, en zones desproveïdes de vegetació, sobre soleres impermeables i amb bassa de decantació, a on s’arreplegaran els vessaments de productes perillosos líquids que pogueren produir-se. Totes les superfícies que ocupe el parc de maquinària i les instal·lacions auxiliars es restauraran quan acaben les obres, de manera que el sòl es restituïsca a l’estat original.

Els residus que es generaran en les obres seran bàsicament de tres tipus: residus vegetals procedents de la tala de l’arbratge i del desbrossament, especialment durant la neteja de les séquies en la zona del riu, residus inerts i residus assimilables a urbans (paper, cartó, plàstic, vidre, etc.). Els residus perillosos que, si és el cas, es generen s’arreplegaran en contenidors estancs i protegits de la pluja, que se situaran en zones d’emmagatzematge temporal o punts nets, convenientment senyalitzats i l’accés als quals estarà restringit per a les persones alienes a l’obra. Estes zones s’habilitaran en zones desproveïdes de vegetació i la superfície d’estes s’impermeabilitzarà per a evitar la contaminació del sòl.

Quant als residus assimilables a urbans (paper, cartó, plàstic, vidre, etc.), es disposaran contenidors específics en zones habilitades per a la seua arreplega segregada, que es gestionaran segons les disposicions establides en la normativa vigent.

Els principals efectes derivats del procés de concentració parcel·lària es preveu que es produïsquen sobre la vegetació i la fauna, a conseqüència de la pèrdua de ribassos i fites tradicionals que servixen de refugi per a espècies de rèptils, micromamífers i invertebrats, així com per la intensificació de les labors agrícoles. Per a garantir l’existència d’hàbitats refugi per a la fauna, el promotor proposa mantindre màrgens i parcel·les de vegetació natural a menys de 300 metres de qualsevol punt de la plana de cultiu. Així mateix, respectarà l’arbratge i les zones de matoll en els màrgens de les vies pecuàries.

Per a compensar la pèrdua d’arbratge (aproximadament 100 peus) que comportarà la neteja de la séquia en la zona del riu, es durà a terme la reposició del mateix nombre d’arbres amb espècies pròpies de l’hàbitat afectat, principalment Populus sp., Salix sp. i Ulmus minor.

Prèviament a l’inici dels treballs de moviment de terres o desbrossament, el promotor realitzarà una prospecció faunística i botànica del terreny per a verificar que no hi ha cap espècie catalogada que poguera vore’s afectada, amb especial atenció a la zona pròxima al camí del Molino del Marqués, on hi ha cites de l’orquídia Himantoglossum hircinum. En cas de detectar-se la presència d’alguna d’estes espècies, es delimitarà i acordonarà convenientment la zona per a evitar afeccions sobre estes.

Per a limitar la incidència de les obres sobre la fauna, el promotor adequarà el calendari de les obres amb la finalitat d’evitar les actuacions de major nivell sonor durant els períodes de reproducció o nidificació de les espècies singulars de la zona i durant les hores de més activitat biològica. En relació amb les obres previstes en la zona del riu Túria, estes es duran a terme fora de l’època de fresa dels ciprínids, i els camins pròxims al riu estaran convenientment senyalitzats, especialment entre mitjans de gener i finals d’abril, i després de períodes de pluja, per a evitar l’atropellament d’amfibis. Així mateix, per a evitar els casos d’ofegament de fauna en la bassa d’arreplega d’aigües pluvials, el promotor ha previst l’adopció de mesures preventives.

D’acord amb l’informe de valoració preliminar de repercussions de l’actuació sobre la Xarxa Natura 2000, emés per la Direcció General de Medi Natural i Animal, en la reconstrucció de l’assut s’haurà de garantir la connectivitat del riu a través de l’habilitació de pas de peixos o escales, conforme a les condicions i característiques que dicte la CHX. D’altra banda, els desbrossaments que es realitzen en la zona del riu seran selectius i s’executaran de manera manual.

Segons la informació proporcionada pel BDBCV, en l’àmbit de l’estudi destaca la presència del talp de Cabrera (Microtus cabrerae), espècie inclosa com a vulnerable en el catàleg valencià d’espècies de fauna amenaçades. Algunes de les cites facilitades pel BDBCV coincidixen amb punts pròxims a camins existents subjectes a ampliació, per la qual cosa els moviments de terres, desbrossament i neteja del terreny poden ocasionar molèsties, destrucció dels seus caus o atropellament d’individus. Prèviament a l’inici de les obres, es farà un estudi de prospecció previ d’eixes zones amb la finalitat de determinar amb més precisió l’àrea de distribució de l’espècie, l’entitat de les seues poblacions i els punts més sensibles. El programa de vigilància i seguiment ambiental (d’ara en avant, PVA) extremarà la precaució en les localitats en les quals estiga confirmada la seua presència i inclourà mesures com l’abalisament de les formacions herbàcies característiques del seu hàbitat. Així mateix, se senyalitzarà la prohibició d’abocar enderrocs o residus en les zones en les quals siga present l’espècie, i es podrà proposar el tancat d’alguna àrea, així com mesures de millora del seu hàbitat.

Durant la fase de construcció, els principals impactes paisatgístics vindran generats per la presència de maquinària d’obra i per l’alteració morfològica del terreny. Durant la fase d’explotació, la presència de la nova infraestructura implicarà una pèrdua de la qualitat visual de l’entorn i suposarà un impacte permanent sobre el paisatge. Entre les mesures que arreplega l’EIP per a evitar o mitigar els possibles efectes negatius de les obres, estan les següents: apilament i reutilització de la terra vegetal per a afavorir la recuperació natural de la vegetació; revegetació dels talussos; renaturalització dels màrgens i interseccions dels camins amb espècies autòctones pròpies de l’entorn; conservació i restauració dels murs de pedra seca; restauració de les zones de préstecs, i condicionament i senyalització del camí Los Rubiales.

El PVA preveu el seguiment de les fases de construcció i funcionament, amb l’objectiu de vetlar pel compliment i l’eficàcia de les mesures preventives, correctores i compensatòries proposades i la detecció dels impactes produïts, tot això per a minimitzar l’afecció conjunta del projecte.

El promotor indica que, en la fase de realització del projecte, durà a terme un control de l’erosió consistent en una inspecció visual dels talussos en dos trams específics de la nova xarxa de camins, el Camino de la Puebla i el Camino de las Navezuelas, amb la finalitat de detectar l’existència de fenòmens erosius i la seua intensitat. La freqüència d’este control serà mensual durant la fase de construcció. Ateses les elevades taxes d’erosió i transport de sediments o compactació del sòl que comporten este tipus d’infraestructures, este òrgan ambiental considera que el control sobre l’erosió ha d’estendre’s també a la fase d’explotació.

Considerant les característiques del projecte i ubicació, la magnitud dels impactes previsibles i les mesures preventives i correctores plantejades, s’estima que el projecte no generarà efectes significatius sobre el medi ambient, sempre que es realitze segons el que s’establix en el document ambiental i d’acord amb les condicions que s’arrepleguen en esta declaració d’impacte ambiental.

Consideracions jurídiques

El projecte està subjecte a avaluació d’impacte ambiental ordinària, d’acord amb l’article 7.1.a de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d’avaluació ambiental, en concordança amb el grup 1, apartat a, subapartat a.1., de l’annex I del Decret 162/1990, de 15 d’octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s’aprova el Reglament per a l’execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d’impacte ambiental.

L’expedient ha observat els tràmits que preveu la secció 1a, capítol II, del títol II de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d’avaluació ambiental, i la resta de disposicions que li són aplicables.

L’article 8 del Decret 17/2024, de 12 de juliol, del president de la Generalitat, pel qual es determinen el nombre i la denominació de les conselleries i les seues atribucions, assigna a la Conselleria de Medi Ambient, Infraestructures i Territori les competències en matèria de medi ambient, prevenció d’incendis, caça, benestar animal, urbanisme i vertebració del territori, obres públiques i transports, ports i aeroports.

L’article 9.1 del Decret 147/2023, de 5 de setembre, del Consell, d’aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori, atribuïx a la Direcció General d’Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental la competència en l’avaluació ambiental estratègica i impacte ambiental, inclosos els sistemes indicadors i les avaluacions ambientals.

Per tot això, a proposta del Servici d’Avaluació d’Impacte Ambiental i amb el vistiplau del subdirector general d’Avaluació Ambiental i Paisatge, en l’ús de les atribucions que tinc,

RESOLC

*Primer*

Estimar acceptable, únicament als efectes ambientals i sense perjuí de l’obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, el projecte de concentració parcel·lària de la zona d’Aras de los Olmos (València), promogut per la Direcció General d’Agricultura, Ramaderia i Pesca, sempre que el mateix es desenrotlle d’acord amb el que s’establix en l’estudi d’impacte ambiental, el projecte tècnic i la resta de documentació que consta en l’expedient, i de conformitat amb les condicions següents:

1. Amb antelació a l’inici de les obres en el domini públic hidràulic i la seua zona de policia, s’haurà de disposar de l’autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.

2. Amb la finalitat d’evitar que les obres de reconstrucció de l’assut en el riu Túria afecten negativament les poblacions d’espècies d’interés comunitari presents en els espais protegits de la Xarxa Natura 2000, s’haurà de garantir la connectivitat longitudinal del riu a través de l’habilitació d’escales piscícoles, les característiques de les quals vindran determinades per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer. Així mateix, les obres es realitzaran fora de l’època de fresa dels ciprínids.

3. Els desbrossaments que s’executen en la zona del riu seran selectius i s’executaran per mitjans manuals, tenint en compte les recomanacions de la publicació «Buenas prácticas en actuaciones de conservación, mantenimiento y mejora de cauces» (Madrid, 2019), del Ministeri de Transició Ecològica.

4. Una vegada replantejades les zones d’esplanació dels nous camins i abans del desbrossament d’estes, es farà un inventari de flora, i, en cas de trobar-se en el terreny afectat espècies catalogades, particularment Himantoglossum hircinum, s’abalisarà convenientment la zona per a garantir la seua preservació, s’informarà el servici competent en matèria de biodiversitat i es procedirà d’acord amb les seues indicacions. S’haurà de senyalitzar correctament l’amplària de la zona d’esplanació i de les zones d’ocupació temporal perquè no es danye la vegetació adjacent. Per a evitar que la pols es deposite sobre la vegetació, els vehicles i la maquinària d’obra hauran de limitar la seua velocitat a 30 km/h.

5. A fi de minimitzar les molèsties sobre la fauna, s’evitaran les actuacions d’eliminació de la coberta vegetal, moviment de terres o de major nivell sonor durant les èpoques més sensibles per a la fauna, especialment de les espècies d’avifauna catalogades, que corresponen al període comprés entre principis de març i finals de juliol.

6. Si com a resultat de la prospecció de camp prèvia a l’execució dels treballs de moviment de terres i desbrossament es detectara la presència de nius o refugis d’espècies de fauna protegida, s’evitaran eixos treballs fins a la conclusió del període de reproducció.

7. Per a evitar que les obres afecten negativament la conservació de l’ofegabous (Pleurodeles waltl), de manera prèvia a l’execució de les obres, es farà un reconeixement dels punts d’aigua (tolls, navajos, safaretjos, etc.) més pròxims a la xarxa de camins. Si es confirmara la seua presència, es farà el jalonament d’estes zones amb caràcter previ a l’inici de les obres i s’evitarà el seu drenatge i la contaminació de les seues aigües. Si fora necessari desplaçar exemplars d’ofegabous, s’informarà prèviament el servici competent en matèria de biodiversitat i es procedirà conforme a les indicacions del Centre d’Aqüicultura del Palmar.

8. Per al disseny i la creació de les llacunes o tolles previstes en el projecte, es tindran en compte les directrius bàsiques definides en la publicació «Conservación y restauración de puntos de agua para la biodiversidad» (València 2010), col·lecció Manuales técnicos de biodiversidad 2, de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, i les indicacions del servici competent en matèria de biodiversitat.

9. Es durà a terme un estudi de camp per a constatar la presència o l’absència de poblacions de talp de Cabrera (Microtus cabrerae) i de merla d’aigua europea (Cinclus cinclus) en l’àmbit del projecte. Si es confirmara la seua presència, es podrà dur a terme l’execució del projecte quan quede garantit que tant els seus hàbitats com els individus i les poblacions d’estes espècies no es voran afectats per les obres.

10. En el disseny de construcció de la bassa projectada s’hauran de prevore mesures antiofegament per a facilitar l’eixida dels exemplars de fauna que accidentalment caiguen en esta, les característiques de les quals (nombre i forma) dependran de la grandària de la infraestructura. Així mateix, per a fer més visible per a les aus el tancat perimetral de la bassa i evitar el risc de col·lisió, haurà de senyalitzar-se d’acord amb les indicacions que establisca el servici competent en matèria de biodiversitat.

11. Si, durant l’execució de les obres es trobaren restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el promotor suspendrà immediatament els treballs, instal·larà l’abalisament necessari per a la protecció i mínima afecció d’estes i comunicarà la troballa a la conselleria competent en matèria de cultura, que adoptarà sense dilació les mesures procedents en compliment de la Llei 4/1998, d’11 de juny, del patrimoni cultural valencià.

12. A fi de mitigar els processos erosius, els talussos dels camins originats a conseqüència del projecte seran dissenyats amb la mínima pendent possible, de manera que quede assegurada la seua estabilitat geotècnica i siga possible la seua revegetació. Es redactarà un pla específic que desenrotlle les mesures de restauració de les zones de préstecs i de revegetació dels talussos que es generen.

13. Durant l’execució dels treballs, s’aplicarà la normativa vigent en matèria de prevenció d’incendis forestals, en particular l’annex IX (plec general de normes de seguretat en prevenció d’incendis forestals a observar en l’execució d’obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els voltants) del Decret 91/2023, de 22 de juny, del Consell, pel qual s’aprova el Reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, forestal de la Comunitat Valenciana.

14. Les accions incloses en el PVA s’han de documentar, a l’efecte d’acreditar l’adopció i l’execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de l’eficàcia d’estes. Especialment rellevant serà el control dels processos erosius, tant durant la fase de construcció com d’explotació de la nova xarxa de camins, per la qual cosa el PVA durà a terme un control de l’erosió, tant sobre les plataformes com sobre els desmunts i terraplens i totes les superfícies afectades per l’actuació, que incloga un seguiment de l’efectivitat de les mesures de defensa contra l’erosió, així com indicadors de referència, valors llindars, freqüència de presa de dades i mesures que calga adoptar en cas de superació dels llindars. Este control haurà de prolongar-se durant, almenys, tres anys des de la finalització de les obres, i, en qualsevol cas, fins a la consecució d’un estat de conservació favorable dels terrenys afectats per l’obra o la constatació que l’evolució natural dels terrenys restaurats permetrà que esta circumstància s’assolisca a curt termini. La documentació estarà a la disposició de les autoritats competents.

En els termes que preveu l’article 43 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, esta declaració d’impacte ambiental perdrà la vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicada en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*, no ha començat l’execució del projecte en el termini de quatre anys. A este efecte, el promotor notificarà el començament de les obres a l’òrgan ambiental.

*Segon*

D’acord amb el que preveu l’article 41 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:

a. Ordenar la publicació d’esta declaració d’impacte ambiental en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*, així com en la seu electrònica.

b. La declaració d’impacte ambiental no serà objecte de recurs sense perjuí dels que, si és el cas, siguen procedents en via administrativa i judicial contra l’acte pel qual s’autoritza el projecte.

*Tercer*

L’òrgan substantiu haurà de tindre degudament en compte, en el procediment d’autorització del projecte, l’avaluació d’impacte ambiental efectuada segons els criteris que establix l’article 42 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, que fan referència tant al contingut de l’autorització com a la publicitat de la decisió.»

  

València, 19 de juliol de 2024

Miguel Ángel Ivorra Devesa

Director general