Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 7469, del 19-02-2015 (2015/1387)

RESOLUCIÓ de 15 de gener de 2015, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació de les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 74/8018-GZI Chelva, La Yesa, Alpuente; 104/2253-CKO Cheste, i 119/6288-AMS Guadassuar.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   7469

Data del DOGV
:   19-02-2015

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2015/1387


Data del document
:   15-01-2015

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Alpuente
    * Cheste
    * Guadassuar
    * Chelva
    * Yesa, La
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 15 de gener de 2015, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació de les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 74/1566-OZD Chelva, La Yesa, Alpuente; 104/6400-DTK Cheste, i 119/9214-IJP Guadassuar. [2015/1387]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, que establix la publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
  
  
Únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 74/7809-WRH Chelva, La Yesa, Alpuente; 104/2007-OFH Cheste, i 119/6894-WVB Guadassuar.  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 074/8162-HPK.  
Projecte: projecte bàsic de condicionament de traçat en la carretera CV-345. Tram: des de l'accés al tossal de la Nevera fins a Alpuente i la variant de La Yesa.  
Òrgan promotor: Diputació de València.  
Òrgan substantiu: Diputació de València.  
Localització: termes municipals de Chelva, La Yesa i Alpuente.  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
La CV-345 és una de les carreteres que connecta els municipis de la comarca dels Serrans i comunica Villar del Arzobispo amb Titaguas. Suporta un considerable trànsit de pesants per al transport de materials argilosos de les pedreres de la comarca i per a l'accés als parcs eòlics. El traçat ja ha sigut millorat en el tram de Casinos a Higueruelas, ja que en algunes seccions la plataforma a penes arriba als 5 metres.  
  
  
En el tram que ens ocupa, des de l'accés al tossal de la Nevera fins a Alpuente, la carretera té un tram de travessia urbana al pas per La Yesa. Es caracteritza per una secció transversal insuficient, radis de gir reduïts i visibilitat limitada, i causa demores excessives, amb perill evident de col·lisions posteriors i d'atropellaments. La funcionalitat de la infraestructura és deficient.  
L'objecte de l'actuació és fer millores en la CV-345 per a resoldre la problemàtica de la funcionalitat, l'accessibilitat i la seguretat viària de l'eix viari Higueruelas-La Yesa-Alpuente.  
El projecte s'ha dividit en tres fases d'execució:  
Fase 1: des de l'accés al tossal de la Nevera (PK 30+480) fins a La Yesa.  
Fase 2: variant de La Yesa.  
Fase 3: des de La Yesa fins a Alpuente (PK 45+800).  
2. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista.  
La primera fase, denominada de l'accés del tossal de la Nevera a La Yesa, té una longitud de 9,69 km, encara que alguns dels trams ja estan condicionats. En el primer subtram es crea una secció de 7/8 i en el segon de 7/10. El traçat en planta queda molt ajustat a la planta actual. El perfil longitudinal manté la rasant de la carretera actual, només afegix la grossària mínima de reforç. Està previst substituir o ampliar diversos marcs i tubs de drenatge i ampliar un pont.  
  
La fase 2, variant de La Yesa, va pel nord del municipi, té una longitud d'1,3 km i una velocitat de projecte de 60 km/h. S'inicia amb una glorieta en la part d'Higueruelas, continua amb una altra glorieta en l'encreuament amb la CV-350 i, al final, una altra glorieta en la part d'Alpuente. El pendent màxim del tram és de 9 %. La secció transversal és de 7/10. També hi ha una estructura per a passar la rambla d'Ahillas entre el PK 0+159,976 i el PK 0+179,515.  
La fase 3, denominada de La Yesa a Alpuente, té una longitud de 3,87 km. La secció transversal dissenyada és de 7/10, excepte en el tram entre els PK 2+150 a 3+400, que ja està preparat i manté la secció actual de 7/9. Està prevista la substitució o l'ampliació de diversos marcs i tubs de drenatge.  
S'ha estudiat la reposició dels principals servicis afectats i el drenatge longitudinal i transversal.  
El termini d'execució de les obres està previst en 24 mesos: 12 per a la primera fase, 6 per a la segona i 6 per a la tercera.  
  
S'espera una IMD l'any 2015 d'uns 500 vehicles/dia.  
  
El criteri d'expropiació utilitzat considera de domini públic una franja de 3 m d'ample.  
Tramitació administrativa  
1. Actuacions de l'avaluació d'impacte ambiental  
El 25 de novembre de 2011 es va rebre en el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental una sol·licitud de sotmetiment del projecte a l'avaluació d'impacte ambiental que s'acompanyava amb el document inicial del projecte. El 30 de maig de 2012, l'òrgan ambiental, després de consultar les administracions públiques afectades i les persones interessades, va determinar l'abast de l'estudi d'impacte ambiental (expedient 254/9089-EKG).  
La Diputació de València va sotmetre el projecte bàsic, l'estudi d'impacte ambiental i l'estudi d'integració paisatgística del condicionament de traçat en la carretera CV-345. Tram: des de l'accés al tossal de la Nevera fins a Alpuente i variant de La Yesa a informació pública i el va publicar en el Butlletí Oficial de la Província de València número 98, el 26 d'abril de 2013, per un termini de 30 dies hàbils.  
  
El 10 de juny de 2013 la Diputació de València va emetre un certificat del tràmit d'informació pública que indicava que no s'havien rebut al·legacions al projecte ni a l'estudi d'impacte ambiental.  
Simultàniament, la Diputació de València va consultar les administracions públiques afectades que havien sigut identificades per l'òrgan ambiental. Els resultats d'estes consultes i de com es van prendre en consideració es reflectix en l'apartat següent.  
El 25 de juny de 2013, la Diputació de València va remetre el certificat del resultat de la informació al públic, el projecte bàsic, l'estudi d'impacte ambiental i l'estudi d'integració paisatgística del condicionament de traçat en la carretera CV-345. Tram: des de l'accés al tossal de la Nevera fins a Alpuente i variant de La Yesa, per tal que es formulara la declaració d'impacte ambiental.  
2. Consultes  
S'han fet consultes als següents departaments de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient:  
- Direcció General de Qualitat Ambiental, atés que en la fase inicial es va indicar la necessitat de redactar un estudi acústic que avaluara els nivells sonors esperats i la necessitat o no d'establir mesures protectores i/o correctores.  
- Subdirecció General d'Ordenació, Planificació i Actuacions Territorials Estratègiques, per les seues competències en matèria de paisatge, atés que en la fase inicial es va indicar la necessitat de redactar un estudi d'integració paisatgística que avaluara els impactes sobre el paisatge.  
- Direcció General de Medi Natural, ja que en la fase inicial s'indicava la necessitat de rastrejos per a saber com afectava determinades aus.  
- Servici Territorial de Medi Ambient, per les seues observacions en matèria de vies pecuàries, sòl forestal i forest d'utilitat pública.  
  
També s'ha consultat la Direcció General de Cultura, atés que en la fase inicial es va detallar el procediment i la documentació per a elaborar l'informe en matèria patrimonial.  
A continuació es resumixen els principals informes obtinguts com a resposta a les consultes efectuades.  
Informe del Servici de Protecció i Control Integrat de la Contaminació de la Direcció General de Qualitat Ambiental, realitzat el 7 de maig de 2013.  
«[...] Per a totes les zones d'afecció de la nova variant, els nivells sonors estimats estan per davall dels objectius de qualitat acústica especificats en la taula 1 de l'annex II de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de Protecció contra la Contaminació Acústica.  
També s'aporta el pla de seguiment amb l'objectiu de comprovar que els nivells sonors futurs estaran per davall dels objectius de qualitat acústica:  
- Al mes de la posada en servici de les infraestructures, es faran mesuraments acústics en el període diürn per a validar les prediccions de l'estudi acústic. Es faran en les hores de més trànsit de cada període.  
  
- A l'any de la posada en servici de la infraestructura, es tornaran a fer els mesuraments acústics per a avaluar el compliment dels objectius de qualitat.  
[?] Una vegada analitzat l'estudi acústic aportat, este servici considera que la documentació és conforme al Decret 104/2006 [...]».  
Informe de la Subdirecció General d'Ordenació, Planificació i Actuacions Territorials Estratègiques de 23 de juliol de 2013.  
  
En matèria de risc d'inundació:  
«[...] El traçat travessa sengles tàlvegs i barrancs que es resolen per mitjà de marcs, principalment, per a la resolució del drenatge transversal. Sobre això, cal dir que la normativa del PATRICOVA és més restrictiva que la de la Instrucció 5.2-IC. [..] Però com que el projecte desenrotlla la fase I, un traçat que ja hi ha i que és anterior al 2003, es consideren suficients els drenatges proposats. D'acord amb el que s'exposa, el projecte bàsic [?] està afectat per risc d'inundació, i la proposta és compatible amb els documents normatius del PATRICOVA.»  
  
En matèria de paisatge:  
«Analitzada la documentació [?]:  
1. El contingut de l'estudi d'integració paisatgística es considera suficient per a valorar la incidència de la infraestructura projectada d'acord amb els articles 52 i 57 del RPJECV.  
2. L'estudi conté una sèrie de mesures d'integració paisatgística (el pressupost per a les quals sembla que s'arreplega en el pressupost del projecte com a integració ambiental) que, en tot cas, s'hauran d'aplicar en l'execució de la infraestructura.  
Per tot això, s'emet un informe favorable».  
Informe del Servici Territorial de Medi Ambient  
En matèria d'afecció forestal, de 18 de juny de 2013:  
  
«[...] S'han arreplegat les observacions realitzades en l'informe de 2 de febrer de 2012, i en concret allò que fa referència a l'afecció a la forest d'utilitat pública.  
No obstant això, queda per determinar l'afecció exacta a la forest d'utilitat pública, que serà preceptiva quan se sol·licite l'ocupació de forest.  
Com s'assenyala en el document presentat, l'afecció a la forest serà la mínima possible, de manera que s'haurà de triar l'alternativa que menys afecte».  
En matèria de vies pecuàries, de 3 de juny de 2014:  
  
«[...] Esta actuació es farà sobre una infraestructura que ja és reconeguda en la classificació de les vies pecuàries [?] en què també se les considera d'amplàries excessives per l'escassa necessitat agropecuària, situació que no ha canviat en l'actualitat. A més, no hi ha dubte que l'exigència d'una altra via en paral·lel generaria un impacte paisatgístic de dubtosa restauració a causa del terreny abrupte, la inversió del qual per al desenrotllament dels usos complementaris seria més que qüestionable, ja que els compatibles (comunicació rural i desplaçament de vehicles motoritzats de caràcter agrícola) quedaran totalment garantits.  
  
A més, sobre cap de les dos vies pecuàries afectades s'ha dut a terme la delimitació preceptiva en la forma prevista per l'article 8 de la Llei 3/1995, de Vies Pecuàries, per la qual cosa no se sap, òbviament, quins són els límits de cada una, encara que apareixen grafiades en la planimetria de 1907 i hi ha nombroses referències en l'actual fons historicodocumental de vies pecuàries de la Comunitat Valenciana.  
  
Per tot això [...] es consideren acceptables les solucions proposades, sempre que se senyalitzen correctament els trams de l'afecció segons el que disposa el Reglament General de Circulació [...]; també hauria de completar-se la instal·lació dels cartells tipus segons la Resolució de 26 d'abril de 1988 de la Direcció General de Producció Agrària [...], en què s'establixen les normes per a la senyalització de les vies pecuàries [...]  
  
Finalment, resultaria molt convenient que s'adequaren els sobreamples, sobrants i resultants del nou traçat, per mitjà de la revegetació d'estes àrees (amb Pinus pinea i Cupressus sempervirens, per exemple), retirant abans el ferm anterior i ripant el terreny per a garantir el creixement de la plantació; també seria interessant limitar eixes àrees per mitjà d'algun tipus de protecció a fi d'independitzar-les de la carretera, i habilitar-les com a zona de descans per als usuaris complementaris: senderistes, cicloturistes, etc.  
  
Així, pel que s'ha exposat, s'emet este informe favorable d'acord amb les aportacions esmentades i que caldria considerar, i sempre que durant la fase d'execució material es prenguen totes les cauteles necessàries, en matèria de seguretat, per a evitar incidents o accidents entre els usuaris d'estes vies».  
Informe de la Direcció General de Cultura, de 24 de setembre de 2014:  
«[...] Des de la consideració del patrimoni arquitectònic [?] el document analitza els elements d'interés patrimonial directament afectats pel projecte i establix mesures per a protegir-los. L'únic immoble amb la categoria de monument d'interés local que es veu afectat és l'ermita de San Sebastián al terme municipal de La Yesa.  
  
[?] Des de la consideració del patrimoni arqueològic no s'ha detectat afecció. No obstant això, l'informe presentat considera necessari el seguiment arqueològic intensiu de les obres que afecten el subsòl, incloent-hi els desbrossaments.  
Si aparegueren restes de naturalesa arqueològica durant el seguiment arqueològic, s'hauran de realitzar les actuacions arqueològiques pertinents. D'altra banda, en el cas que es documentara un jaciment arqueològic i s'haguera de dur a terme una intervenció arqueològica exhaustiva, s'haurà de preveure com a mesura compensatòria l'obligació inexcusable de publicar els resultats obtinguts. L'abast del treball dependrà de l'extensió i la importància de les restes documentades.  
  
Des de la consideració del patrimoni etnològic [?] s'indiquen les actuacions projectades junt amb els elements [?] i de les mesures preventives i compensatòries proposades [?]:  
Casetes de Los Llanos II (fase 1 PK 0+300 a 0+320): [?] s'ha previst el jalonament de tot el perímetre de la parcel·la on estan les casetes [?] dins del programa de vigilància arqueològica de l'obra es prestarà especial atenció als moviments de terres al voltant del bé.  
  
Caseta de Los Llanos I (fase 1 PK 0+880): [?] s'ha previst el jalonament preventiu de tot el perímetre de la parcel·la que queda a menys de 50 m de l'actuació. [?] En el programa de vigilància arqueològica de l'obra es prestarà especial atenció als moviments de terres al voltant del bé.  
Caseta La Rubia II (fase 1 PK 2+580): [?] s'ha previst l'abalisament de tot el perímetre de l'element. [?] En el programa de vigilància arqueològica de l'obra es prestarà especial atenció als moviments de terres al voltant del bé.  
Abeurador de Juan Andilla (fase I PK 4+460): [?] el jalonament de tot el perímetre de l'abeurador [?] dins del programa de vigilància arqueològica de l'obra es prestarà especial atenció als moviments de terres al voltant del bé.  
Bancals de Las Pedrizas 01 (fase 1 PK 5+680 a 5+780): [?] S'ha previst elaborar una fitxa etnològica per a la caracterització dels bancals [?]. També es preveu el jalonament de tot el perímetre dels bancals (zona no afectada) que queda a menys de 50 m de l'actuació [?] [?] Dins del programa de vigilància arqueològica de l'obra es prestarà especial atenció als moviments de terres al voltant del bé.  
  
Bancals 04 (fase 1 PK 8+540 a 8+580): [?] S'ha previst elaborar una fitxa etnològica per a la caracterització dels bancals [?]. També es preveu el jalonament de tot el perímetre dels bancals (zona no afectada) que queda a menys de 50 m de l'actuació [?] [?] En el programa de vigilància arqueològica de l'obra es prestarà especial atenció als moviments de terres al voltant del bé.  
Bancals 03 (fase 1 PK 9+340 a 9+460): [?] S'ha previst el jalonament de tot el perímetre dels bancals que queda a menys de 50 m de l'actuació [?] En el programa de vigilància arqueològica de l'obra es prestarà especial atenció als moviments de terres al voltant del bé.  
  
Bancals 02 (fase 2 tronc 1 PK 0+000 a 0+080): [?] S'ha previst elaborar una fitxa etnològica per a la caracterització dels bancals [?] Dins del programa de vigilància arqueològica de l'obra es prestarà especial atenció als moviments de terres al voltant del bé.  
  
Fàbrica d'alcohol (fase 2 tronc 1 PK 0+260 a 0+280): [?] S'ha previst el jalonament de tot el perímetre de la fàbrica [?] En el programa de vigilància arqueològica de l'obra es prestarà especial atenció als moviments de terres al voltant del bé.  
  
Llavador de San Juan (fase 2 glorieta 3 PK 0+120): [?] S'ha previst l'abalisament preventiu de tot el perímetre del llavador [?] En el programa de vigilància arqueològica de l'obra es prestarà especial atenció als moviments de terres al voltant del bé.  
Ermita de San Sebastián (fase 2 PK 0+460 a 0+480): [?] S'ha previst el jalonament preventiu de tot el perímetre de l'ermita[?] i la vigilància intensiva de tots els moviments de terres projectats al voltant del bé immoble de rellevància local (BRL).  
Paller (fase 3 PK 1+480 a 1+500): s'ha previst l'abalisament preventiu de tot el seu perímetre [?] En el programa de vigilància arqueològica de l'obra es prestarà especial atenció als moviments de terres al voltant del bé.  
Bancals 01 (fase 3 PK 1+920 a 1+980): [?] S'ha previst el jalonament de tot el perímetre dels bancals a menys de 50 m de l'actuació [?] En el programa de vigilància arqueològica de l'obra es prestarà especial atenció als moviments de terres al voltant del bé.  
  
Caseta d'apers partida d'El Hondo 02 (fase 3 PK 2+500): [?] s'ha previst el jalonament de la caseta [?] dins del programa de vigilància arqueològica de l'obra es prestarà especial atenció als moviments de terres al voltant del bé.  
Creu de pedra (fase 3 PK 2+890) [?] s'ha previst el jalonament de la creu [?] en el programa de vigilància arqueològica de l'obra es prestarà especial atenció als moviments de terres al voltant del bé.  
  
Aqüeducte de Los Arcos (fase 3 PK 3+420): [?] s'ha previst el jalonament del perímetre de l'aqüeducte [?] i la vigilància intensiva de tots els moviments de terres projectats en l'entorn de protecció arqueològica.  
Creu de fusta (fase 3 PK 3+360) [?] s'ha previst el jalonament de la creu [?] en el programa de vigilància arqueològica de l'obra es prestarà especial atenció als moviments de terres al voltant del bé.  
  
Era partida de Los Cerraos 01 (fase 3 PK 3+780 a 3+800): [?] s'ha previst el jalonament de tot el perímetre de l'era [...] en el programa de vigilància arqueològica de l'obra es prestarà especial atenció als moviments de terres al voltant del bé.  
[?] Quant a la possible afecció a murs de pedra seca, es recorda que s'han de reposar amb la tècnica tradicional i restaurar així en part el paisatge canviat per la carretera.  
[?] Des de la consideració del patrimoni paleontològic [?] des del final de la variant de La Yesa fins a l'inici de la variant d'Alpuente (PK 0+000 a PK 3+872) la carretera circula sobre materials del juràssic superior-cretaci inferior (fàcies Purbeck i Weald). Estes seqüències sedimentàries alberguen en altres punts de la Comunitat Valenciana abundants jaciments paleontològics amb restes de dinosaures i faunes associades. En alguns trams no es faran obres que comporten moviments de terres inherents a l'execució del projecte per la possibilitat que resulten afectats nivells sedimentaris d'interés paleontològic, de manera que es considera necessari prendre cauteles en alguns trams durant esta fase d'execució.[...] Haurà de fer-se un seguiment paleontològic en els trams de l'obra [...] en què els moviments de terres suposen una remoció del terreny més enllà de la capa edàfica o de la simple eliminació de les capes asfàltiques de l'antiga carretera. En concret, el seguiment paleontològic haurà d'executar-se en els trams següents:  
  
  
PK 0+350 al PK 2+200  
PK 3+300 al PK 3+3872  
El seguiment paleontològic haurà de ser expressament autoritzat per esta direcció general. Qualsevol troballa paleontològica d'interés rellevant durant l'execució del projecte haurà de ser comunicada a este centre directiu o als ajuntaments».  
Afeccions legals  
D'acord amb l'article 11 de la Llei 5/2007, de 9 de febrer, de modificació de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià, els estudis d'impacte ambiental relatius a qualsevol classe de projectes hauran d'incorporar l'informe de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència sobre l'adequació del projecte a la normativa de protecció del patrimoni cultural.  
Segons l'article 48 del Decret 120/2006, d'11 d'agost, del Consell, en què s'aprova el Reglament de Paisatge de la Comunitat Valenciana, els projectes sotmesos a avaluació d'impacte ambiental a l'empara del que disposa la Llei 2/1989, de 3 de març, i del seu reglament de desplegament, aprovat pel Decret 162/1990, de 15 d'octubre, hauran d'anar acompanyats d'un estudi d'integració paisatgística, i se substituirà l'anàlisi d'impacte visual per l'estudi esmentat.  
D'acord amb l'article 4 del Reial Decret 105/2008, d'1 de febrer, que regula la producció i la gestió dels residus de construcció i demolició, els projectes d'execució d'obres hauran d'incloure un estudi de gestió de residus de construcció i demolició.  
Pel que fa al que establix l'article 53 de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Protecció contra la Contaminació Acústica, el soroll produït per les infraestructures de transport en l'àmbit de la Comunitat Valenciana s'avaluarà seguint els procediments i criteris establits reglamentàriament. En els projectes de noves infraestructures a executar a la Comunitat Valenciana s'adoptaran les mesures per a complir els objectius de qualitat establits en la taula 1 de l'annex II, fent ús de la millor tecnologia disponible de protecció contra el soroll i les vibracions.   
  
D'acord amb la Llei 3/1995, de 23 de març, de Vies Pecuàries, són béns de domini públic de les comunitats autònomes i, en conseqüència, inalienables, imprescriptibles i inembargables. Les actuacions de les comunitats autònomes hauran de garantir-ne l'ús públic quan servisquen per a facilitar el moviment dels ramats i quan s'adscriguen a altres usos compatibles o complementaris.  
  
Consideracions ambientals  
Per a les fases 1 i 3, si bé inicialment es plantegen diferents alternatives, finalment s'hi han descartat i s'ha optat únicament per l'ampliació de la secció transversal amb algunes millores de traçat en comptes d'un condicionament general de la carretera. Així, doncs, no es complix estrictament la norma de traçat ni s'adopta una velocitat de projecte. El motiu és respectar els valors ambientals i paisatgístics i aprofitar al màxim la calçada actual.  
Per a la fase 2 es plantegen dos alternatives tècnicament viables, les dos amb una velocitat de projecte de 60 km/h. La diferència està en els radis de les glorietes, en el menor pendent i en la major compensació de terres.  
El corredor proposat pot afectar forest d'utilitat pública, sòl forestal i les vies pecuàries següents: vereda de Los Planos i vereda d'Alpuente (per mitjà d'encavalcaments i encreuaments).  
Poden resultar afectats els llits fluvials següents: barranc de La Verruga, rambla de La Abejuela, barranc de Besa, barranc de Morca, barranc d'El Majano de las Cañadillas, barranc de La Cañada, Vallejo del Agua, barranc de Las Cruces, rambla d'Ahillas, barranc d'El Properal i barranc d'El Reguero.  
Les actuacions es troben pròximes a la ZEPA Alt Túria i serra del Negrete i al LIC Savinar d'Alpuente.  
Les actuacions estan pròximes a ubicacions en què s'han trobat espècies catalogades: carranc de riu (Austropotamobius pallipes) i l'apol·lo o parnàs (Parnassius apollo).  
  
Es travessen diverses zones amb risc d'inundació segons la cartografia a escala 1:25900.  
1. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants.  
Este epígraf vol remarcar els efectes generats per l'actuació.  
Els principals efectes ambientals es concentren en la fase 2, ja que és un traçat nou, més que en les fases 1 i 3, que suposen poques modificacions del traçat. No obstant això, l'entorn ambiental del primer subtram de la fase 1 s'inclou de ple en sòl forestal i forest d'utilitat pública, i la fase 3 fita amb sòl forestal.  
  
Els principals efectes generats per l'actuació són l'ocupació de sòl, l'eliminació de sòl forestal, la fragmentació de l'hàbitat, l'impacte paisatgístic i la contaminació d'aigües.  
El sòl és un dels principals factors que resulten perjudicats perquè l'execució de l'activitat en si en presenta una ocupació significativa en la fase 2. També poden resultar afectats els sòls adjunts a la traça, amb la menció especial del sòl forestal de les fases 1 i 3.  
  
Són nombrosos els llits que es travessen, per això cal prestar especial atenció a la possible contaminació de les aigües dels llits fluvials.  
En ser una fase de nou traçat comportarà una fragmentació de l'hàbitat, una barrera per a la fauna i un impacte paisatgístic important.  
Hi ha béns d'interés patrimonial arquitectònics, etnològics i paleontològics.  
Respecte de l'impacte acústic, es millorarà la situació actual perquè es desvia del nucli urbà i es condicionen les fases 1 i 3.  
2. Establiment de mesures correctores i/o protectores.  
Durant l'execució de les obres, entre les mesures detallades per a controlar l'impacte d'ocupació del sòl es limitarà el perímetre d'ocupació de les obres, incloent-hi els necessaris per a les instal·lacions d'obra, camins d'obra, etc. L'estudi d'impacte ambiental proposa que les instal·lacions i els elements auxiliars de l'obra s'ubiquen en les zones de menor incidència ambiental i visual, però no determina quines són estes zones. Per això s'haurà d'establir un plànol de zonificació del territori en què es diferencien les zones excloses i les admissibles per a estes instal·lacions auxiliars (condicionant 1.1 d'esta resolució). Este plànol s'aportarà juntament amb l'informe previ de l'inici de les obres contingut en el programa de vigilància ambiental (d'ara endavant PVA).  
  
Els materials de rebliment i el balast s'obtindran de la mateixa traça o de préstecs i pedreres legalment autoritzades. Per a l'abocament de materials, s'ha establit un acord amb l'empresa Caoliníferas Cerrillo, propietària d'una pedrera pròxima a l'àmbit d'actuació, a Alpuente, per a la restauració ambiental. Si foren necessàries noves zones d'abocador i d'enderroc es tramitarien de la manera convenient.  
  
Està prevista la reutilització de la terra vegetal extreta de la traça. S'arreplegarà en monticles o cavallons i es mantindran les condicions d'humitat del sòl apropiades. L'altura d'estos muntons no haurà de superar 1,5 m (condicionant 1.2 d'esta resolució).  
Per a l'estabilitat dels talussos s'ha adoptat, en els de terraplé, el pendent de 3H/2V, i en els de desmunts s'empren 1H:1V, 1H:2V o 1H:3V. També es construiran bermes intermèdies cada 3 m d'altura en els talussos que superen els 5 m de desnivell. Les bermes es construiran a contrapendent amb una amplària mínima d'1,5 m. Sobre estes s'aportarà terra vegetal en capa de com a mínim 15 cm de grossària abans de plantar les espècies que es determine (condicionant 1.3 d'esta resolució). S'aportarà juntament amb l'informe previ de l'inici de les obres del PVA la llista dels talussos que superen els 5 m i on s'hauran de construir bermes.  
  
Per a evitar l'afecció sobre els llits d'aigua, es construiran passos provisionals sobre rius i barrancs si feren falta. Per als abocaments assimilables als domèstics, un gestor autoritzat els traslladarà a una depuradora o es tractaran en les instal·lacions de depuració de les obres. Per a evitar que els agents contaminants arriben a la xarxa de drenatge, es localitzaran les instal·lacions auxiliars a més de 20 m dels cursos d'aigua superficials i disposaran d'un sistema d'arreplega d'aigües. Les aigües assimilables a les domèstiques tindran el tractament anterior, i les aigües amb algun component químic s'emmagatzemaran en depòsits estancs i seran retirades i traslladades a una estació depuradora per a completar-ne el tractament correcte. S'haurà d'instal·lar una barrera antiterbolesa flotant en els diversos encreuaments de llits (condicionant 1.4 d'esta resolució).  
Com a mesures de protecció per a la vegetació, es demanaran les autoritzacions d'ocupació de forest d'utilitat pública i les autoritzacions per a la realització de tales i desbrossaments en sòl forestal. Els treballs compliran el que establix el Decret 7/2004, de 23 de gener, en què s'aprova el plec general de normes de seguretat de prevenció d'incendis forestals. Es marcaran els exemplars vegetals singulars i les formacions vegetals rares o escasses. S'aportarà, juntament amb l'informe previ de l'inici de les obres del PVA, el pla en què es detallen estos exemplars.  
  
Per a evitar molèsties a la fauna, es recomana en l'estudi d'impacte ambiental, prèviament a l'inici de les obres, una exploració per a inventariar les espècies, conéixer les zones de nidificació, reproducció... En este sentit, abans de l'inici del projecte s'haurà de fer un rastreig de les espècies, com aconsellen els informes de la Direcció General de Medi Natural: el carranc de riu (Austropotamobius pallipes), l'apol·lo o parnàs (Parnassius apollo), l'aufrany (Neophron percnopterus), l'àguila serpera (Circaetus gallicus), l'àguila reial (Aquila chrysaetos), l'àguila calçada (Aquila pennata), l'àguila de panxa blanca (Aquila fasciata), el falcó pelegrí (Falco peregrinus), el torlit comú (Burhinus oedicnemus), el duc (Bubo bubo), l'enganyapastors (Caprimulgus europaeus), el blauet (Alcedo atthis), la calandra comuna (Melanocorypha calandra), el terrer comú (Calandrella brachydactyla), la cogullada fosca (Galerida theklae), el cotoliu (Lullula arborea), la titeta d'estiu (Anthus campestris), l'esterrossador negre (Oenanthe leucura), la busquereta cuallarga (Sylvia undata) i la gralla de bec vermell (Pyrrhocorax phyrrocorax) (condicionant 1.5 d'esta resolució). Els resultats del rastreig hauran de presentar-se abans de l'informe previ a l'acta de replantejament del PVA. Segons el que en resulte, l'òrgan ambiental podrà exigir mesures protectores o correctores addicionals a les contingudes en l'estudi d'impacte ambiental i en esta declaració. L'estudi establix que les tasques més molestes es faran fora dels períodes de cria i nidificació, això és, no entre març i juny.  
  
  
Per a protegir els impactes sobre el patrimoni cultural s'hauran de seguir les mesures arquitectòniques, arqueològiques, etnològiques i paleontològiques que es detallen en la memòria d'impacte patrimonial i en la seua addenda. També caldrà fer el seguiment arqueològic i paleontològic durant l'execució de les obres (condicionant 1.6 d'esta resolució).  
Per a reduir la contaminació atmosfèrica s'han previst les mesures protectores més freqüents, com ara el reg quan el traçat se situe a menys de 250 m de sòls urbans, la disposició de tendals ajustats en els camions que eviten la pèrdua del material, la neteja dels llits de pols, les revisions periòdiques i les actuacions de manteniment.  
  
Per a reduir els nivells de soroll, durant la fase d'execució s'exigiran unes característiques determinades a la maquinària, un manteniment adequat i una planificació adequada de les obres.  
Està prevista la gestió dels residus que es generen en l'obra.  
Durant la fase d'explotació, quant a l'impacte paisatgístic es proposa:  
- La descompactació del terreny afectat per les instal·lacions auxiliars i maquinària per mitjà de conreu i mescla amb esmenes orgàniques, fertilitzants i tractaments específics.  
- La rectificació de la superfície topogràfica dels accessos a la traça, els talussos, les instal·lacions auxiliars i els abocadors, material de préstecs o enderrocs.  
- L'estesa de terra vegetal prèviament decapada i emmagatzemada.  
  
- La hidrosembra per mitjans mecànics en els talussos generats en les obres.  
- Plantacions en les glorietes, talussos de la variant de La Yesa, accessos als passos de fauna i a l'àrea recreativa vora el parc de la Rambla.  
S'hauran de tractar les zones de traçat antic que quedaran en desús per mitjà de l'eliminació del ferm, la descompactació de la superfície, l'ocupació de terra vegetal i la revegetació amb espècies autòctones (condicionant 1.7 d'esta resolució).  
Les espècies que s'utilitzen en les glorietes són l'olivera (Olea europaea), el romer (Rosmarinus officinalis), el timó (Thymus vulgaris), la camamilla (Santolina chamaecyparissus), el ginebre bord (Juniperus phoenicea), el ginebre roig (Juniperus oxycedrus), i la garrofera (Ceratonia siliqua).  
En l'àrea recreativa a la vora del parc de la Rambla es plantaran àlbers (Populus alba), romer (Rosmarinus officinalis) i camamilla (Santolina chamaecyparissus).  
S'aporta un estudi acústic que dóna nivells acústics compatibles amb els nivells sonors establits en l'annex II de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Protecció contra la Contaminació Acústica, de manera que no caldrà aplicar mesures correctores o protectores. No obstant això, es proposen mesuraments al mes i a l'any de la posada en servici de la infraestructura per a assegurar que els objectius de qualitat es complixen.  
Per a la reposició de la vereda de Los Planos i de la vereda d'Alpuente es consideren adequats l'encavalcament i els diversos encreuaments al mateix nivell de la calçada, per la classificació excessiva, l'atermenament preceptiu pendent, l'escassa necessitat agropecuària, l'abruptesa del terreny i l'actual satisfacció dels usos compatibles. No obstant això, es tramitarà la corresponent autorització d'ocupació temporal de la via pecuària durant l'execució de les obres (condicionant 1.8 d'esta resolució). Així mateix, s'hauran de senyalitzar correctament, tal com s'adjunta en esta resolució en l'informe denominat Senyalització de les vies pecuàries (condicionant 1.9 d'esta resolució).  
  
Per a mitigar l'efecte barrera està prevista la construcció i el condicionament de les obres de drenatge transversal. Encara que les prescripcions tècniques per al disseny de passos fauna i tanques perimetrals del Ministeri de Medi Ambient recomanen que els passos per a vertebrats menuts siguen marcs de dimensions mínimes de 2x2, en alguns punts es té previst adaptar com a passos de fauna marcs de dimensions inferiors per la necessitat de mantindre la cota actual de la carretera. Els accessos a les obres de pas tindran un pendent suau perquè els animals puguen accedir-hi fàcilment. Hi ha prevista una plantació de botja blanca (Anthyllis cytisoides) i de llistons (Brachypodium retusum) en una banda de 5 m de longitud per un metre d'ample a una banda i a l'altra del pas. Es té, a més, previst el tancat perimetral de l'accés a tots els passos de fauna.  
La valoració econòmica de les mesures s'arreplega en l'estudi d'impacte ambiental i en el pressupost complet d'execució de l'obra. No obstant això, se n'ha d'adequar el contingut al d'esta resolució (condicionant 3 d'esta resolució).  
3. Programa de vigilància ambiental.  
L'estudi d'impacte ambiental establix un programa de vigilància ambiental que pretén dur a terme un control durant la fase de construcció i durant la fase d'explotació. Com a mínim, el PVA es desenrotllarà durant la fase de garantia i una anualitat posterior (condicionant 2.1 d'esta resolució).  
El contingut del PVA en la fase de construcció es considera adequat, encara que s'ha de completar amb informació sobre les mesures de protecció de les aigües superficials respecte a la utilitat i retenció que les barreres antiterbolesa proporcionen, i sobre el control de la qualitat de les aigües superficials (condicionant 2.2 d'esta resolució).  
  
El contingut del PVA en la fase d'explotació es considera adequat, encara que s'ha de completar amb informació sobre la qualitat acústica (aportant els mesuraments de nivells sonors que es faran al mes en el període diürn i a l'any de la posada en funcionament de la carretera) i el resultat del funcionament dels passos de fauna (condicionant 2.3 d'esta resolució).  
Establix la participació d'agents de la gestió ambiental. En particular, fixa que l'aplicació del programa de vigilància ambiental dispose d'un tècnic ambiental que es responsabilitze del compliment de les mesures definides durant l'execució de les obres. Durant la fase d'explotació, el PVA el durà a terme l'òrgan substantiu (condicionant 2.4 d'esta resolució).  
Respecte de la gestió d'informació a l'òrgan ambiental, s'indica que abans de l'inici de l'execució de les obres es remetrà el pla d'obres detallat i se'n comunicarà l'inici i la fi. Durant l'execució de les obres, el tècnic ambiental redactarà informes periòdics sobre el desenrotllament de les obres. Estos informes seran enviats a l'òrgan ambiental: abans de la formalització de l'acta de replantejament, durant l'execució de les obres, abans de l'emissió de l'acta de recepció de les obres i després de la recepció de les obres. Es considera adequada la periodicitat d'estos informes, encara que durant l'execució de les obres es recomana que tinga caràcter semestral (condicionant 2.5 d'esta resolució).   
L'informe que s'emeta abans de la formalització de l'acta de replantejament (condicionant 2.6 d'esta resolució) haurà d'incidir en els aspectes següents:  
- Plànol de zonificació del territori en què es diferencien zones excloses i admissibles per a este tipus d'instal·lacions auxiliars.  
- La llista dels talussos que superen els 5 m en què s'hauran de construir bermes.  
- Els exemplars vegetals singulars i les formacions vegetals rares o escasses.  
- Els resultats del rastreig de les espècies indicades en el condicionant 1.5 d'esta resolució.  
El PVA també preveu l'emissió d'informes especials quan es presenten circumstàncies o successos excepcionals que impliquen deterioraments ambientals no previstos o excepcionals, o situacions de risc. També es remetran estos últims informes (condicionant 2.8 d'esta resolució). En el cas de troballes de béns patrimonials, es comunicarà a l'òrgan ambiental i a la Direcció General de Cultura.  
  
Durant la fase d'explotació, el PVA establix que s'emetrà un informe especial quan es presenten circumstàncies o successos excepcionals que comporten deterioraments ambientals o situacions de risc. A més, es considera necessari aportar amb caràcter ordinari i periodicitat anual un informe amb informació sobre el contingut del PVA detallat en epígrafs anteriors (bàsicament del funcionament dels passos de fauna, dels resultats de la integració paisatgística i dels mesuraments acústics) (condicionant 2.7 d'esta resolució). Tant els informes ordinaris (condicionant 2.7 d'esta resolució) com els excepcionals s'enviaran a l'òrgan ambiental (condicionant 2.8 d'esta resolució).  
  
S'haurà d'adaptar el pressupost de manera que incloga la tercera fase del PVA i complisca el que establixen els condicionants previs (condicionant 3 d'esta resolució).  
L'òrgan ambiental podrà fer activitats dirigides al seguiment de l'execució de les obres i l'explotació del projecte, en el marc de la vigilància i el seguiment ambiental, per a verificar l'eficàcia de les mesures establides, la magnitud dels impactes i qualsevol imprevist o canvi en el projecte que sorgisca durant l'execució i explotació de la via. Els resultats d'este seguiment podran plasmar-se en un informe a este efecte.  
  
Consideracions jurídiques:  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits en què resulta preceptiva una declaració d'impacte ambiental abans de la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva del projecte, segons l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament, annex I, apartat 8.a), del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, en què s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, en què s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions aplicables.  
3. L'article 5 del Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, en què s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, atribuïx la competència a l'òrgan ambiental per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique esta llei.  
4. L'article 16 del Decret 85/2013, de 28 de juny, del Consell, en què s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, atribuïx a la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial la competència sobre avaluació ambiental estratègica i de projectes.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Considerar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte bàsic de condicionament de traçat en la carretera CV-345. Tram des de l'accés al tossal de la Nevera fins a Alpuente i variant de La Yesa, sempre que es duga a terme amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establits a continuació.  
  
  
Segon  
1. El projecte i la proposta de mesures correctores i protectores haurà de completar-se amb les mesures següents, detallades en el cos d'esta DIA, que hauran d'executar-se en la fase corresponent de la carretera (execució, garantia o funcionament):  
1.1. S'haurà d'establir un pla de zonificació del territori en què es diferencien zones excloses i admissibles per a este tipus d'instal·lacions auxiliars.  
1.2. L'altura dels muntons en què s'apile la terra vegetal no haurà d'excedir 1,5 m.  
1.3. Es construiran bermes intermèdies cada 3 m d'altura en els talussos que superen els 5 m de desnivell. Estes bermes es construiran a contrapendent, tindran una amplària mínima d'1,5 m, i per damunt s'aportarà terra vegetal com a mínim de 15 cm de grossària abans de plantar les espècies.  
1.4. S'haurà d'instal·lar una barrera antiterbolesa flotant en els diferents encreuaments de llits.  
1.5. S'haurà de fer un rastreig d'espècies, com aconsellen els informes de la Direcció General de Medi Natural: el carranc de riu (Austropotamobius pallipes), l'apol·lo o parnàs (Parnassius apollo), l'aufrany (Neophron percnopterus), l'àguila serpera (Circaetus gallicus), l'àguila reial (Aquila chrysaetos), l'àguila calçada (Aquila pennata), l'àguila de panxa blanca (Aquila fasciata), el falcó pelegrí (Falco peregrinus), el torlit comú (Burhinus oedicnemus), el duc (Bubo bubo), l'enganyapastors (Caprimulgus europaeus), el blauet (Alcedo atthis), la calandra comuna (Melanocorypha calandra), el terrer comú (Calandrella brachydactyla), la cogullada fosca (Galerida theklae), el cotoliu (Lullula arborea), la titeta d'estiu (Anthus campestris), l'esterrossador negre (Oenanthe leucura), la busquereta cuallarga (Sylvia undata) i la gralla de bec vermell (Pyrrhocorax phyrrocorax).  
  
  
1.6. Per a protegir els impactes sobre el patrimoni cultural, s'hauran de seguir les mesures arquitectòniques, arqueològiques, etnològiques i paleontològiques que es detallen en la memòria d'impacte patrimonial i en la seua addenda, i fer el seguiment arqueològic i paleontològic durant l'execució de les obres.  
1.7. Es tractaran les zones de traçat antic que quedaran en desús per mitjà de l'eliminació del ferm, la descompactació de la superfície, l'ocupació de terra vegetal i la revegetació amb espècies autòctones.  
  
1.8. Es tramitarà l'autorització corresponent d'ocupació temporal de la via pecuària durant l'execució de les obres.  
1.9. S'hauran de senyalitzar correctament les vies pecuàries.  
2. El PVA afegirà les observacions següents:  
2.1. La fase del PVA durant l'explotació de les obres s'estendrà com a mínim durant la fase de garantia i una anualitat posterior.  
2.2. El contingut del PVA durant la fase de construcció s'ha de completar amb informació sobre les mesures de protecció de les aigües superficials, amb informació sobre la utilitat i la retenció que les barreres antiterbolesa proporcionen, i del control de la qualitat de les aigües superficials.  
2.3. El contingut del PVA durant la fase d'explotació s'ha de completar amb informació sobre la qualitat acústica (aportant els mesuraments de nivells sonors que es facen al mes en el període diürn i a l'any de la posada en funcionament de la carretera) i el resultat del funcionament dels passos de fauna.  
2.4. Durant la fase explotació, el PVA el durà a terme l'òrgan substantiu.  
2.5. Durant la fase de construcció del PVA s'hauran de redactar i remetre a l'òrgan ambiental, amb freqüència semestral, els informes de caràcter ordinari.  
2.6. L'informe que s'emeta abans de la formalització de l'acta de replantejament (dins de la fase de construcció) haurà de fer especial incidència en els aspectes següents:  
- Pla de zonificació del territori en què es diferencien zones excloses i admissibles per a este tipus d'instal·lacions auxiliars.  
- La llista dels talussos que superen els 5 m, en què s'hauran de construir bermes.  
- Els exemplars vegetals singulars i les formacions vegetals rares o escasses.  
- Els resultats del rastreig de les espècies.  
2.7. Durant la fase d'explotació del PVA s'hauran de redactar i enviar a l'òrgan ambiental, amb freqüència anual, els informes de caràcter ordinari, que incidiran sobre el funcionament dels passos de fauna, els resultats de la integració paisatgística i els mesuraments acústics.  
  
2.8. En el cas que es redacten informes especials durant la fase de construcció i explotació del PVA, s'enviaran a l'òrgan ambiental.  
  
3. El projecte i l'estudi d'impacte ambiental inclouran en el seu pressupost totes les mesures correctores i/o protectores previstes en l'estudi d'impacte ambiental i en esta DIA, el PVA i les modificacions que s'hi han introduït.  
4. Qualsevol canvi del projecte posterior a l'emissió d'esta DIA (ja siga prèvia a l'inici de les obres, ja siga durant l'execució o durant l'explotació) que puga suposar una modificació substancial des del punt de vista de les afeccions ambientals, haurà de ser comunicat a l'òrgan ambiental, que determinarà si cal avaluar-ne els efectes en el medi ambient per a establir, si és el cas, mesures correctores i/o protectores.  
  
  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que contra esta resolució, com que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs. Això no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren oportuns.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana esta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, en què s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
  
València, 29 de desembre de 2014.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial, Juan Giner Corell.»  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 104-2014-AIA.  
Títol: explotació porcina d'engreixament.  
Promotor: Cárnicas Pons, SCP.  
Òrgan substantiu: Servici de Protecció i Control Integrat de la Contaminació (exp. 019/14 IPPC).  
Localització: partida d'El Campillo. Polígon 35, parcel·les 51, 53, 124 i 128. Cheste (València).  
Descripció del projecte  
L'objecte de l'expedient és obtindre l'autorització ambiental integrada d'una explotació porcina ubicada a la partida del Campillo. Ara l'explotació té 2.296 places i es pretén afegir-ne 1.133 fins a una capacitat productiva total de 3.469 places.  
  
L'activitat productiva es basa en la cria intensiva de porcs d'engreixament per a aprofitar-ne el canal. Els animals provindran d'una empresa integradora productora de garrins amb un pes viu entre 18 i 20 kg. Els animals estaran en l'explotació fins que tinguen un pes aproximat de 100 kg.  
El sistema de maneig dels animals és el denominat tot dins-tot fora, en què tots entren i ixen al mateix temps (o en rangs molt curts de temps). Tots els animals tenen el mateix origen, són d'edat semblant i es trauen de la granja en un període curt de temps.  
  
El subministrament d'aigua potable és a través del municipi, amb un consum estimat de 788,2 m³.  
Per a l'engreixament del bestiar hi ha dos naus de 81,2 x 13 m i dos casetes de 81,2 x 5,2 m.  
Totes disposen de reixes de 2 m d'amplària per a l'arreplega de purins i de fossa interior de formigó on s'aboquen els purins de 0,8 m de profunditat. La capacitat d'emmagatzematge total és de 708,6 m³.  
  
Els purins que s'acumulen en la fossa van per mitjà de canonada a la bassa d'emmagatzematge de purins de dimensions irregulars, que té una capacitat de 1.482,6 m³. Així, la capacitat total d'emmagatzematge de purins en l'explotació és de 2.191,2 m³.  
Disposa d'una superfície de dimensions aproximades de 40 x 28,5 m destinada a era d'assecament, amb solera de formigó en massa de 15 cm de grossària i talussos d'1 m d'altura i 45º de pendent, també recoberts de formigó en massa amb l'objecte d'assegurar-ne la impermeabilitat.  
L'era d'assecament permet aplicar un sistema de gestió de purins alternatiu a l'aplicació directa en el camp. Per a això es bomba una part dels purins a l'era d'assecament, on es deixa evaporar la fracció líquida fins que només queda la fracció sòlida, de fàcil maneig, que és extreta en camió després de carregar-la amb tractor pala. Esta fracció sòlida pot ser aplicada en el camp, venuda a agricultors de la zona o retirada per un gestor autoritzat per a compostar-la i vendre-la després.  
Els purins es fan servir en el camp d'adob orgànic, seguint sempre les indicacions del codi de bones pràctiques agràries de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació.  
  
D'acord amb el Reial Decret 324/2000, s'estima un volum de purins generat de 7.458,3 m³, dels quals 1.998,89 m³ passen a la bassa d'assecamsnt.  
Segons els càlculs, fan falta 93,58 ha per a gestionar els purins produïts en parcel·les agrícoles.  
La gestió dels cadàvers la fa una empresa autoritzada. Es disposa d'un contenidor per a emmagatzemar-los temporalment.  
Tramitació administrativa  
El 25 de febrer de 2014 va entrar en el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental una consulta sobre la suficiència de documentació procedent del Servici de Prevenció i Control Integrat de la Contaminació en relació amb la tramitació de l'autorització ambiental integrada per a una explotació porcina d'engreixament a Cheste.  
El 29 d'agost de 2014, el Servici de Prevenció i Control Integrat de la Contaminació va sol·licitar la preceptiva declaració d'impacte ambiental.  
El 12 de desembre de 2014, el Servici de Prevenció i Control Integrat de la Contaminació va remetre els certificats acreditatius de la realització del tràmit d'informació pública.  
La informació pública es va fer per mitjà de publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana el 20 de juny de 2014, per un període de 30 dies hàbils, i per mitjà d'inserció al tauler d'anuncis de l'Ajuntament de Cheste i la notificació als veïns contigus.  
Durant el període d'informació pública no hi hagué al·legacions.  
  
Afeccions legals i ambientals. Informe sectorials:  
- L'explotació porcina s'ubica en sòl protegit agrícola.  
- Limita amb el barranc Grande, de manera que una part de l'explotació s'ubica en zona de policia de llit fluvial.  
Sobre això, la documentació tècnica de l'expedient conté els informes següents:  
Autorització d'11 de setembre de 2013, de la Comissaria d'Aigües, per a construcció d'una bassa per a emmagatzematge de fem de porcí en la parcel·la 51 del polígon 35 del terme municipal de Cheste (València), zona de policia del barranc Grande.  
En l'autorització s'indica:  
?Atés l'elevat risc de contaminant dels residus, caldrà tindre en compte el següent:  
La bassa d'acumulació de fems haurà d'estar tancada, impermeabilitzada artificialment i ensostrada, de manera que s'evite el risc de filtració i contaminació de les aigües superficials i subterrànies, que s'impedisquen pèrdues per sobreeiximent o per inestabilitat geotècnica, i que tinga una capacitat d'emmagatzematge de com a mínim tres mesos per a poder-los gestionar adequadament.  
  
Les instal·lacions on s'emmagatzemarà el fem disposaran dels mitjans de protecció necessaris per a evitar que les aigües que hi caiguen siguen abocades al terreny o a qualsevol altre element de domini públic hidràulic.  
Està totalment prohibit l'abocament directe o indirecte d'aigües i de productes residuals susceptibles de contaminar les aigües continentals o qualsevol altre element del domini públic hidràulic, incloent-hi les pluvials que hagen pogut entrar en contacte amb el fem.  
  
Informe de 7 d'abril de 2014 de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer a l'empara del que disposa la Llei de Prevenció i Control Integrat de la Contaminació:  
Quant a les aigües residuals domèstiques[?.] haurà d'optar per una de les següents opcions per a gestionar-les: connexió amb la xarxa de clavegueram[...] emmagatzematge en un depòsit estanc i impermeable perquè les retire després un gestor autoritzat, o gestionar-les. I la resta de residus generats, d'acord amb les disposicions legals vigents.  
  
[...] Segons el que establix el Reial Decret 261/1996, sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda per fonts agràries, les instal·lacions ramaderes han de disposar de femers o fosses de purins estanques i impermeables amb capacitat suficient per a emmagatzemar i estabilitzar les dejeccions abans que siguen aprofitades posteriorment, per la qual cosa la falta d'impermeabilitat i estanquitat de les basses o depòsits d'emmagatzematge dels fems i purins i la seua incorrecta aplicació agronòmica, quan esta siga la forma d'eliminar-los, podrà donar lloc a la incoació d'expedient sancionador per infracció tipificada en la lletra f de l'article 116.3 del Reial Decret Llei 1/2001, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Aigües [...]  
  
- L'explotació s'ubica en l'àmbit del Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals (PORN) de la conca hidrogràfica de l'Albufera aprovat pel Decret 96/1995, de 16 de maig, del Govern Valencià.  
  
Respecte d'això, el Servici de Gestió d'Espais Naturals Protegits, el 21 de novembre de 2014, va emetre un informe que indicava que l'activitat és compatible amb el PORN d'acord amb la modificació de l'article 33 de la Llei 11/1994, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana; l'activitat, d'acord amb este article, ha de regir-se per la normativa sectorial, urbanística i mediambiental que se li aplique.  
  
Consideracions ambientals  
L'explotació s'ubica en un entorn agrícola a uns 1.600 m del nucli urbà de Cheste.   
L'aspecte més rellevant del medi ambient és la ubicació de l'activitat en la zona de policia del barranc Grande que, amb el de la cova Morica, forma part del barranc de Chiva o del Poyo, que alhora formen part de la conca de l'Albufera de València.  
En la zona on s'ubica la granja, segons la cartografia disponible de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, no s'ha detectat risc d'inundació.  
Quant als aspectes relacionats amb la contaminació de l'aigua per nitrats, el municipi de Cheste està considerat zona vulnerable a la contaminació per nitrats, segons el Reial Decret 26/1996, de 16 de febrer, sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda per nitrats procedents de fonts agràries.  
Quant a altres valors ambientals, cal esmentar que la parcel·la on s'ubica l'explotació està considerada forestal segons el PATFOR (Pla d'Acció Territorial Forestal), si bé evidentment la cartografia està subjecta a interpretació i per això es considera errònia esta qualificació. El Barranco Grande està considerat zona forestal segons el PATFOR.  
  
Al sud de l'explotació, en el marge esquerre del barranc, està la via pecuària Vereda Real de Gestalgar a Godelleta, de 20 m d'amplària, sobre la qual a priori no hi ha afecció.  
No s'han localitzat espècies ni hàbitats que puguen resultar afectades per l'explotació.  
En relació amb els impactes ambientals esperats, l'estudi d'impacte ambiental indica:  
- Atmosfera: la presència d'animals i el seu maneig impliquen l'emissió de gasos CO2, CH4, N2O, N2, NH3 i H2S, que contribuïxen al calfament global i a la disminució de la capa d'ozó. I alguns són responsables de males olors.  
La ubicació de la granja i l'estudi dels vents dominants de la zona indiquen que no són esperables males olors en l'entorn del nucli de Cheste.  
- Sòl: l'ocupació de l'activitat genera un canvi d'ús del sòl.  
  
- Recursos hídrics i hidrologia: es produirà un consum de recursos hídrics i pot produir-se contaminació de les aigües superficials i subterrànies per filtracions de l'activitat i per la gestió dels purins produïts en la granja.  
- Sobre el paisatge: es produïx una alteració de la seua qualitat, però una vegada analitzat es considera que és de qualitat baixa.  
- Població: poden produir-se molèsties per olors derivades de l'activitat i del trànsit de camions en el transport dels fems o purins produïts en l'explotació.  
- Patrimoni: no s'han trobat elements del patrimoni cultural que puguen ser afectats per l'activitat. Si bé l'estudi d'impacte ambiental indica que s'inclourà l'informe a què es referix l'article 11 de la Llei de Patrimoni Cultural Valencià.  
Establiment de mesures protectores i correctores  
Les mesures preventives se centren en la gestió dels purins. A estos efectes, les fosses on s'emmagatzemen els purins i la bassa d'emmagatzematge, per les característiques constructives, no és previsible que puguen causar filtracions.  
Els purins en fossa i bassa i els fems de l'era d'assecament s'utilitzaran d'adob. Per a això cal aportar 93,58 ha de superfície, que es gestionaran d'acord amb el Codi Valencià de Bones Pràctiques Agràries (CVBPA).  
Programa de vigilància ambiental  
El programa de vigilància ambiental es basarà en el control d'olors i en el control dels recursos hídrics.  
En el cas que les mesures de control proposades resulten insuficients per a garantir la qualitat ambiental de l'entorn, es revisaran els objectius principals.  
Consideracions de l'òrgan ambiental  
En primer lloc ha d'indicar-se que, d'acord amb les ortofotos històriques de les bases de dades cartogràfiques de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, encara que l'explotació siga anterior a la Llei d'Impacte Ambiental, l'ampliació proposada està subjecta al procediment d'avaluació d'impacte ambiental perquè supera per ella mateixa els llindars de l'annex I 1.h del Decret 162/1990, pel qual es va aprovar el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental de la Comunitat Valenciana, i s'han de considerar la totalitat d'efectes ambientals d'esta.  
En relació amb la ubicació: segons l'informe sectorial emés, l'explotació és compatible amb el PORN de l'Albufera, i no s'ha detectat cap altra figura de protecció ambiental que puga resultar afectada directament o indirectament per l'activitat.  
No obstant això, ha de considerar-se el barranc Grande un element d'interés, pel fet de formar part de la conca vessant de l'Albufera, que pot rebre impactes de l'activitat a causa de la ubicació de la bassa de fems en la zona de la parcel·la més pròxima al barranc. Esta ubicació no és la idònia pel risc de contaminació que suposa. En esta declaració d'impacte ambiental es faran propostes sobre això.  
  
Pel fet que l'explotació s'ubica en el mateix lloc des de fa més de 25 anys, ha de considerar-se el factor d'obsolescència de les instal·lacions: cal revisar-les, i el conjunt d'estructures també, de manera que s'aconseguisca el màxim respecte ambiental.  
D'acord amb el que ha expressat l'òrgan de conca, haurà de revisar-se la destinació de les aigües pluvials i adaptar les estructures perquè no entren en contacte amb els purins ni amb altres substàncies contaminants.  
Respecte a l'era d'assecament, els processos d'assecament dels purins tenen un risc ambiental (emissió de nitrogen amoniacal a l'atmosfera i d'altres compostos volàtils) si no es fan en les degudes condicions. En tot cas, serà l'òrgan substantiu (tenint en compte les possibles emissions a l'atmosfera i les MTD) el que haurà de pronunciar-se sobre si esta pràctica és una bona pràctica ambiental.  
Quant al càlcul de la capacitat d'emmagatzematge dels purins i la seua utilització en parcel·les agrícoles, haurà de tindre's en compte que l'explotació s'ubica en una zona vulnerable a la contaminació d'aigües per nitrats i que una gran part de la utilització dels purins es farà també en una zona vulnerable. Per tant caldrà seguir el Reial Decret 324/2000, de 3 de març, en què s'establixen normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines, en què s'indica:  
[?] En les zones vulnerables, la quantitat màxima de fems aplicada en la superfície, procedent o no del porcí, i el seu contingut de nitrogen calculat d'acord amb l'annex I, s'ajustarà al que establix el Reial Decret 261/1996, i caldrà presentar un pla de gestió i producció de fems d'acord amb l'annex II i amb els programes d'actuació elaborats per les comunitats autònomes.  
Quant als programes d'actuació elaborats per la Comunitat Valenciana, cal referir-se a l'Orde de 12 de desembre de 2008, de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, per la qual s'establix el programa d'actuació sobre zones vulnerables designades a la Comunitat Valenciana, i a l'Orde 7/2010, de 10 de febrer, de la Conselleria d'Agricultura Pesca i Alimentació, per la qual s'aprova el Codi Valencià de Bones Pràctiques Agràries (CVBPA).  
Per tant, haurà d'elaborar-se i presentar-se un pla de producció i gestió de fems. Amb independència dels continguts establits en la legislació vigent, el pla s'ampliarà d'acord amb el que s'indica a continuació:  
El pla es realitzarà tenint en compte:  
a) En el càlcul de la capacitat d'emmagatzematge, haurà de tindre's en compte que el Reial Decret 324/2000 i el CVBPA es referixen a capacitats d'emmagatzematge mínimes que hauran d'ampliar-se segons les circumstàncies particulars de cada explotació.  
Estes circumstàncies particulars poden ser degudes a:  
- Que la periodicitat i l'època en què es faça el buidatge de l'explotació i la neteja de les tapadores de purins no sempre coincidirà amb l'època en què, segons el CVBPA, es pot adobar el camp.  
- Que el cicle productiu dels cultius i les èpoques normals d'adobament no sempre coincidixen amb els tres mesos d'emmagatzematge mínim.  
- Tipus de cultiu i dosis de fertilitzant orgànic segons cultiu.  
b) En la selecció de la superfície agrícola, a més del que s'exigix en l'article 4.H.9.9, d'acord amb el CVBPA no s'admetran parcel·les o recintes:  
- Situats a distàncies menors de 50 m de corrents naturals d'aigua (rius, barrancs, rambles...), conduccions i depòsits d'aigua potable.  
  
- Situats a menys de 200 m de brolladors d'aigua potable.  
En estos casos podrà admetre's una part de la parcel·la sempre que es guarden les distàncies indicades.  
- Que no s'exploten de manera agrícola. És a dir, que figuren en SIGPAC com a pastures (PS,PR o PA), IM (improductius) o CA (camins). És a dir, no s'admetran terrenys naturals, seminaturals o incultes o que siguen sòl forestal segons el PATFOR.   
- Parcel·les de cultius llenyosos amb un pendent mitjà superior al 15 % o de cultius herbacis amb un pendent mitja superior al 10 %. En el cas que s'apliquen tècniques específiques contra l'erosió (abancalament, terrasses o treball perpendicular a la línia de màxima pendent) o en el cas que se soterren els purins, es consideraran vàlides estes superfícies.  
  
En este sentit i després de fer un mostreig de les parcel·les aportades, s'ha detectat el següent:  
- Parcel·les no aptes per ser forestals, per no albergar cultiu, per pertànyer als mateixos terrenys de la granja o per estar a menys de 50 m de cursos d'aigua:  
Cheste. Polígon 1, parcel·les 135 (no aplicar en la part forestal), 136 (no aplicar en la part forestal), 488.  
Polígon 36, parcel·les 51, 124, 196.  
Polígon 36, parcel·les 537, 619, 620, 621, 703.  
Chiva. Polígon 3, parcel·la 61, parcel·la 79\*, 549.  
Polígon 11, parcel·les 264\*.  
Polígon 17, parcel·la 278 \*.  
Polígon 35, parcel·la 514 \*.  
Godelleta. Polígon 10, parcel·la 223\*.  
Polígon 12, parcel·la 16 \*.  
Polígon 19, parcel·la 240 \*.  
Polígon 501, parcel·la 107 \*.  
Riba-roja de Túria. Polígon 64, parcel·les 119 i 120.  
Torrent. Polígon 28, parcel·la 10, 35 i 40 \*.  
\* Parcel·les en què podrà aplicar-se l'adob orgànic sempre que es respecte una distància de 50 m al curs d'aigua pròxim.  
Quant als aspectes legals, l'activitat haurà de disposar almenys d'un informe de la conselleria competent en agricultura pel fet que s'ubica en sòl de protecció agrícola, d'un certificat de compatibilitat urbanística i d'un informe de l'empresa o entitat subministradora d'aigua en què consten els cabals proporcionats i la justificació que és factible subministrar-la.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la declaració d'impacte ambiental, i abans de la resolució administrativa que s'adopte per a aprovar-lo definitivament, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament. Annex I.1.h del Decret 162/1990.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificat pel Decret 32/2006, en què s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions aplicables.  
  
3. L'article 15 del Decret 85/2013, de 28 de juny, del Consell, en què s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, atribuïx a la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial la competència sobre avaluació ambiental estratègica i de projectes.  
Per tot això, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
  
Primer  
Considerar-lo acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, sempre que es duga a terme d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants i les modificacions establits a continuació:  
1. Aspectes legals: abans de l'autorització substantiva del projecte hauran d'haver-se demanat els informes que s'indiquen en l'últim paràgraf de les consideracions ambientals d'esta declaració d'impacte ambiental i enviar-ne una còpia al Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental.  
  
2. Capacitat d'emmagatzematge de purins/fems: l'explotació adaptarà la capacitat d'emmagatzematge de purins al que resulte del pla de gestió de purins.  
A estos efectes, i com que és previsible la necessitat d'augmentar la capacitat d'emmagatzematge, la bassa o basses que hagen de construir-se s'ubicaran preferentment fora de zona de policia de llit fluvial, en el punt més allunyat possible del barranc Grande, i es respectaran, a més, les característiques constructives que s'indiquen en el CVBPA i en el Reial Decret 324/2000 i les distàncies establides en l'article 5.B.3 del mateix reial decret.  
3. Es farà el pla de gestió de purins tenint en compte el que s'ha exposat en l'apartat de consideracions de l'òrgan ambiental.  
4. Adaptació dels elements constructius de l'explotació:  
4.1) La bassa d'acumulació de purins s'adaptarà a les característiques constructives exigides en la legislació vigent i a les indicades en l'autorització de l'organisme de conca.  
No obstant això, pel fet que la ubicació de la bassa pot generar riscos en un barranc tributari de la conca de l'Albufera, el promotor haurà de fer propostes de canvi d'ubicació de la bassa, i temporals respecte al temps previst per a dur a terme este canvi.  
4.2) Sempre que l'òrgan substantiu considere que el sistema de gestió de purins per mitjà de l'assecament en eres és una adequada tècnica disponible, esta estructura s'haurà d'adaptar amb sostre perquè no puga haver-hi sobreeiximents amb l'aigua de pluja i amb les mesures necessàries perquè l'aigua de pluja no entre en contacte amb els residus orgànics i cap lixiviat puga eixir-se'n ni es desborden per l'aigua.  
  
4.3) A més del compliment del que s'ha exposat en els informes de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, es garantirà per mitjà de les mesures correctores oportunes que les aigües pluvials no entren en contacte amb materials que puguen contaminar-les.  
  
5. El programa de vigilància ambiental incorporarà:  
- La vigilància de l'estanquitat de les estructures actualment utilitzades per a l'emmagatzematge de purins o fems per mitjà de revisió per un tècnic competent i amb el seu informe favorable, que es farà arribar a l'òrgan substantiu i a l'òrgan ambiental.  
En el cas de construcció de basses noves, este informe es referirà a justificar-ne la impermeabilitat.  
- La vigilància de l'ús adequat de purins /fems en les parcel·les en dosis i en època d'aplicació.  
- La vigilància de qualsevol incidència en època de pluges: sobreeiximent de basses, entrada de pluvials en zones d'acumulació de residus, etc.  
Davant de l'aparició de qualsevol incident s'habilitaran les mesures oportunes i s'enviarà un resum de la incidència i de la seua solució al Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental.  
6. S'enviaran a l'òrgan substantiu i a l'òrgan ambiental el pla de gestió de purins, les propostes respecte a les millores de la gestió de les aigües pluvials, les millores a realitzar en la bassa de purins i en l'era d'assecament, i la proposta d'ubicació de bassa o basses noves i el termini en què es construiran.  
7. Pel fet que limita amb terreny forestal, es tindrà en compte el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, en què s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o a prop.  
  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra esta resolució, pel fet que és un acte de tràmit, no es pot interposar cap recurs, sense perjuí que puguen utilitzar els mitjans que consideren oportuns en defensa dels seus drets.  
  
Tercer  
Publicar esta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, en què s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
  
València, 30 de desembre de 2014.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial, Juan Giner Corell.»  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 119/3980-JKH.  
Títol: planta de tractament de residus voluminosos i RCD procedents de la xarxa d'ecoparcs i de residus municipals.  
Promotor: Reciclados Ribera del Xúquer, SL, (adjudicatari del Consorci Ribera i Valldigna).  
Òrgan substantiu: Direcció General de Qualitat Ambiental (67/12 IPPC Instal·lació 2).  
Localització: Guadassuar (València).  
Descripció del projecte  
El pla zonal 5, àrea de gestió V4, té com a àmbit territorial les comarques de la Ribera Alta, la Ribera Baixa i la subcomarca de la Valldigna, d'acord amb el Pla Integral de Residus de la Comunitat Valenciana vigent, aprovat pel Decret 81/2013, de 21 de juny. Abans (OYH 6380), este àmbit es denominava pla zonal X, XI i XII (aprovat per una Orde de 29.10.2004), àrea de gestió 1. Per a desenrotllar els objectius del pla zonal es va constituir el Consorci Ribera i Valldigna. En el pla zonal es planificaven les instal·lacions de gestió de residus urbans (d'ara en avant, RU) necessàries, i s'establia que la planta de tractament que ja hi havia a Guadassuar havia de formar part de les instal·lacions amb què donar resposta a les necessitats de tractament dels RU, conjuntament amb les instal·lacions següents:  
  
- Xarxa d'ecoparcs, assumint els ecoparcs que ja hi havia i construint-ne de nous.  
- Centre de tractament de residus voluminosos i RCD procedents de la xarxa d'ecoparcs.  
- Instal·lació d'eliminació per mitjà de depòsit controlat per a l'eliminació dels residus no valoritzables procedents de la resta d'instal·lacions del pla zonal.  
Està en tràmit l'autorització ambiental integrada (d'ara en avant, AAI) de la instal·lació de tractament de matèria orgànica que hi ha a Guadassuar (instal·lació 1, expedient 14/2012 IPPC), que es reformarà quan acabe la concessió d'explotació vigent (en 2016). S'ha emés un informe previ, inclòs en este procediment, en matèria d'avaluació ambiental (expedient 197/9566-HCE).  
Es tramita també l'AAI del centre de tractament de residus voluminosos, RCD i rebuig de la instal·lació 1 (instal·lació 2) i l'execució del depòsit de rebuig (instal·lació 3), els dos amb referència d'expedient 67/2012 IPPC, i situades a Guadassuar. Este projecte el promou Reciclados Ribera del Xúquer, SL, adjudicatari del concurs convocat pel consorci per a la construcció i explotació d'estes instal·lacions de gestió de RU.  
Per al tràmit d'AAI és competent la Direcció General de Qualitat Ambiental. L'AAI integra les diverses autoritzacions sectorials necessàries per al funcionament de la instal·lació (en matèria de residus, emissions a l'atmosfera, abocaments, etc.).  
A causa dels tràmits sectorials i dels terminis que l'autorització de cada instal·lació requerix, s'ha proposat l'autorització individual de cada una, raó per la qual este expedient d'avaluació ambiental té com a únic objecte la instal·lació de tractament de residus voluminosos i RCD procedents de la xarxa d'ecoparcs i rebutjos de la instal·lació 1, sense perjuí de l'avaluació ambiental que corresponga per a la resta d'instal·lacions. En particular, l'avaluació ambiental del depòsit de rebuig es tramita amb referència 124/5984-HSX.  
  
La instal·lació s'ubicarà en un emplaçament contigu a la planta de gestió de RU que hi ha a Guadassuar, en què ara es duen a terme operacions de pretractament, tractament biològic de la matèria orgànica i tria de matèries reciclables. De manera que la fracció que quede (que supera el 44 % en pes dels RU rebuts) passarà a la nova instal·lació projectada, on es valoritzarà per a recuperar materials i des d'on el rebuig s'expedirà per a eliminar-lo en un abocador controlat. Es busca arribar als objectius establits en el pla zonal de recuperació de materials reciclables (9 %) i de màxim de generació de rebutjos, mesurats en pes sobre la quantitat de RU rebuts en la planta. En la instal·lació en projecte també es tractaran residus voluminosos i de construcció i demolició. La capacitat de tractament per a la qual s'ha dimensionat la planta és de 2.387 t/any de voluminosos, 4.0817 t/any de RCD i 9.3860 t/any de rebuig sec de la instal·lació 1.  
  
  
A fi d'integrar els diferents aspectes ambientals i tècnics que s'han posat de manifest durant la tramitació del projecte d'implantació de la instal·lació 2 i del projecte d'actualització i reforma de la instal·lació 1, s'ha elaborat el pla de gestió del complex de tractament de residus urbans de Guadassuar. S'inicia amb una anàlisi de les oportunitats i les carències de les dos instal·lacions i els fluxos estimats de residus a gestionar en els pròxims 20 anys (horitzó 2035). A partir d'esta informació es redissenya la distribució en planta de les dos instal·lacions per a optimitzar el funcionament del complex. Quan estiga acabada l'execució dels dos projectes, totes les tasques d'admissió i tractament mecànic dels RU es faran en la instal·lació 2, mentre que el tractament biològic (compostatge) de la matèria orgànica i el filtratge biològic dels corrents gasosos (biofiltre) es faran en la instal·lació 1. Per a això, s'amplia la platja de descàrrega de l'edifici de tractament de la instal·lació 2 i es completen els equips previstos ací per a permetre la recepció i el tractament mecànic de residus municipals. Estes modificacions es detallen en l'avantprojecte com a instal·lació E per a diferenciar-les de les qüestions ja resoltes en el projecte previ de la instal·lació 2, de manera que tots els equips integrats queden en l'edifici de tractament, que no modifica la superfície però sí que modifica la distribució interna i l'orientació (abans l'eix major de l'edifici se situava en direcció est-oest i finalment es col·locarà en direcció nord-sud), per a connectar-se físicament amb la instal·lació 1. Així, es considera en esta resolució el projecte definitiu de la instal·lació de tractament (instal·lació 2-E) i l'activitat i processos que s'hi desenrotllaran.  
  
Les parcel·les sobre les quals es projecta la instal·lació són les 13, 47, 48 i 49 del polígon 7, partida del Pla, del terme de Guadassuar, amb accés a través del camí de l'Assagador. Estes parcel·les sumen 14.728 m². D'acord amb el pla general vigent, aprovat definitivament per l'Acord de 17 de juliol de 2013, de la Comissió Territorial d'Urbanisme, la classificació d'estes parcel·les és de sòl no urbanitzable comú i la qualificació de dotacional, xarxa bàsica d'infraestructures (PIR). A més del camí de la Font Roja la planta disposa d'un altre accés, des del qual es connectarà amb la instal·lació 3.  
L'enclavament, com s'ha assenyalat, afronta amb la parcel·la on s'ubica la planta actual (instal·lació 1), la reforma de la qual està prevista. El depòsit d'eliminació (instal·lació 3) es projecta a 1,4 km.  
Es preveu la construcció de tres edificis: un d'oficines i control administratiu (156 m²), un altre de vestuaris i control de pesatge (56 m²) i el tercer per al desenrotllament del procés de tractament (3.308 m², organitzat en tres naus). La instal·lació s'ubicarà sobre una única plataforma de formigó lleugerament elevada respecte de les parcel·les veïnes i amb sistema de pendents i drenatges.  
Darrere de les naus s'ha previst un depòsit de pluvials de 500 m³ per a la retenció de contaminants que arreplegarà les primeres pluges que arrossegaran la brutícia del paviment. Estes aigües es portaran a l'EDAR per a gestionar-les. Quedarà un romanent màxim de 50 m³ per a humectació dels residus inerts que es trituren (prevenció de la formació de pols) i l'alimentació del llava-rodes. Les pluvials netes s'arreplegaran i emmagatzemaran en una bassa per a reg de jardins (en el cas de les cobertes de les oficines) o es conduiran cap a una cuneta del camí de la Font Roja (en el cas de les cobertes de les naus de tractament). El subministrament d'aigua potable es farà amb camions cisterna que descarregaran en un depòsit de 50 m³. Les aigües sanitàries s'arreplegaran en un altre depòsit de 30 m³ i es retiraran amb un camió cisterna fins a l'EDAR. L'alimentació elèctrica es farà per una línia subterrània d'alta tensió de 20 kV i 340 m de longitud que anirà per davall del camí de la Font Roja, des de la línia L-14 Montortal de la ST Alzira, per mitjà d'una conversió aereosubterrània en el suport núm. 651030 fins al CT de client a construir (potència instal·lada en el CT de 1.000 kVA). Es disposarà d'un depòsit per a emmagatzematge de gasoil per a equips autònoms.  
Les operacions de gestió en la planta, segons el promotor, seran les següents:  
- Reciclatge o recuperació de metalls i de compostos metàl·lics, R4.  
- Reciclatge o recuperació d'altres matèries inorgàniques, R4.  
L'òrgan competent en matèria de residus assenyala que l'operació de gestió realitzada és la valoració R12 (intercanvi de residus per a sotmetre'ls a qualsevol de les operacions enumerades entre R1 i R11).  
  
Els residus gestionats seran els següents:  
a) 17 01 Residus de la construcció i demolició: formigó, rajoles, teules i materials ceràmics.  
- 17 01 01 Formigó.  
- 17 01 02 Rajoles.  
- 17 01 03 Teules i materials ceràmics.  
- 17 01 07 Mescles de formigó, rajoles, teules i materials ceràmics, diferents de les especificades en el codi 17 01 06.  
b) 19 12 Residus de tractament mecànic de residus (per exemple, classificació, trituració, compactació, paletització) no especificats en una altra categoria.  
- 19 12 12 Altres residus (incloses mescles de materials) procedents del tractament mecànic de residus, diferents dels especificats en el codi 19 12 11.  
c) 20 02 Residus municipals: residus de parcs i jardins (inclosos els residus de cementeris).  
- 20 02 01 Residus biodegradables.  
- 20 02 02 Terra i pedres.  
- 20 02 03 Altres residus no biodegradables.  
d) 20 03 Altres residus municipals.  
- 20 03 03 Residus de la neteja viària.  
- 20 03 07 Residus voluminosos.  
- 20 03 99 Residus municipals no especificats en una altra categoria.  
L'òrgan competent en matèria de residus recomana incloure en l'autorització, almenys, els residus següents, actualment gestionats en la instal·lació 1:  
- 20 03 01 Mescles de residus municipals.  
- 20 03 02 Residus de mercats.  
En la planta es rebran en camions els residus voluminosos (fonamentalment mobles i matalafs), els RCD i els rebutjos de la instal·lació 1, agrupats per tipus en contenidors normalitzats o en altres depòsits compatibles amb els sistemes d'emmagatzematge i càrrega de les instal·lacions 1 i 2. De la mateixa manera, es rebran altres tipus de residus compatibles amb les possibilitats de tractament de la planta. Tots els residus admesos seran pesats, identificats i inscrits en el registre disponible a este efecte, on constarà la quantitat, la naturalesa, l'origen, la destinació i el mètode de tractament.  
Els RCD es descarregaran en la platja d'emmagatzematge i tractament prevista, situada en l'esplanada d'operacions, amb una superfície de 1.660 m². De manera manual, es farà una preselecció per a separar els productes voluminosos o impropis com ara efectes domèstics o residus no inerts. Si se separen voluminosos, s'incorporaran a la línia de tractament de voluminosos. Si s'arrepleguen recuperables, es premsaran per a vendre'ls. L'objectiu és que queden els àrids que es destinaran a trituració. Quan s'aconseguisca un volum d'àrids suficient, es demanarà l'ús d'una trituradora mòbil per a prestar el servici in situ. Amb una retroexcavadora s'introduirà la runa en la trituradora per a reduir-la de dimensions i obtindre'n petris i àrids aprofitables. La trituradora incorpora un separador fèrric. Els no comercialitzables s'enviaran a un centre d'eliminació o de recuperació de buits.  
  
La resta de residus es descarregarà en la platja de descàrrega (fossa) situada dins de l'edifici de tractament. Mentre estiga en funcionament la instal·lació 1 es descarregaran ací els rebutjos que s'hi generen. Quan s'inicie la reforma de la instal·lació 1 es descarregaran directament en la instal·lació 2-E els camions del fem municipal (residus municipals mesclats). Els molls de descàrrega de camions disposen de comportes d'entrada i eixida de tancament automàtic, cosa que possibilita sempre el tancament de la nau. En la platja de descàrrega se situa un polp electromecànic que alimenta els equips de tractament.  
  
Els residus voluminosos es depositen en una trituradora que els reduïx a un volum de dimensions adequades per als tractaments posteriors i proporciona una dosificació uniforme. De la mateixa manera, s'alimenta una trituradora amb els rebutjos de la planta que hi ha (instal·lació 1), que en reduïx el volum a dimensions adequades per als tractaments posteriors, allibera la matèria orgànica i proporciona una dosificació uniforme.  
Per a la recepció directa dels residus municipals en esta planta (instal·lació 2-E), es disposarà d'un obridor de bosses i d'un garbell rotatiu o trommel (90x90 mm) per a l'afonament de la fracció orgànica que, després d'una separació de metalls, es destinarà a la instal·lació 1 per a tractar-la biològicament.  
A continuació, tots els residus tractats passaran per un garbell rotatiu que permet la caiguda de la matèria orgànica, que després d'una recuperació de metalls anirà finalment a la instal·lació 1. El sobreeixidor del garbell rotatiu passarà per un separador magnètic que retirarà els residus metàl·lics, que seran entregats a un gestor. Després passarà per un sistema d'aspiració que retindrà els elements més lleugers. Els elements més densos i la pols s'enviaran a rebuig. Una segona aspiració actuarà sobre els elements lleugers per a separar els més lleugers o de major volum aparent; si no, cobririen els més pesats i n'entorpirien la detecció i l'extracció.  
La resta de residus lleugers precipiten en un cicló i passen a la cinta de tria manual en què es retiren les fraccions que poden retornar al mercat: paper-cartó, envasos de PET, envasos de PEAD i brics. Després de la tria manual, un separador d'inducció retirarà els materials ferromagnètics i els paramagnètics. La fracció no recuperada després d'este procés i els lleugers extrets abans de la tria manual alimentaran el triturador secundari que reduïx la granulometria fins a un màxim de 30 mm i que es destina a la fabricació de CDR (combustible derivat de residus).  
  
Este CDR s'emmagatzema directament en els semiremolcs que s'utilitzaran per a transportar-lo. Els fluxos rebutjats passaran per la premsa, que confecciona bales encapsulades en plàstic retràctil que impedix la penetració d'humitat, conserva les característiques del material embalat i protegix de les condicions atmosfèriques. Les fraccions recuperades passaran per la premsa i s'emmagatzemaran en un recinte separat a l'espera d'entregar-los a un gestor autoritzat.  
Els residus que ixen ja tractats de la planta aniran agrupats per la destinació i el tipus de tractament que se'ls haja d'aplicar. Seran pesats, i es registrarà el codi LER, la quantitat, l'operació de tractament i l'empresa a què se'ls destina.  
Tramitació administrativa  
L'avaluació ambiental del projecte es va iniciar el 30 d'octubre de 2012, quan es va rebre una consulta del Servici de Protecció i Control Integrat de la Contaminació (SPCIC), òrgan substantiu als efectes de l'avaluació d'impacte ambiental, respecte a la suficiència de la documentació presentada per a l'AAI i l'avaluació ambiental del projecte d'un nou abocador de residus no perillosos (identificat com a instal·lació 3) i una nova planta de tractament de residus (identificada com a instal·lació 2) a Guadassuar, promoguts per Reciclados Ribera del Xúquer, SL, (expedient 212/9512-APK). La sol·licitud adjuntava, en format paper i CD, el projecte bàsic d'AAI, l'estudi d'impacte ambiental i la resta d'estudis complementaris. En resposta a la consulta el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental va elaborar l'informe de 8 de febrer de 2012 en què assenyalava els aspectes a completar. En l'expedient, i a instàncies del promotor, hi havia també un informe d'avaluació ambiental del projecte d'abocador, on s'assenyalava que el pla especial (urbanístic) havia d'avaluar-se conjuntament amb el projecte d'abocador. Este informe es va enviar al promotor i als organismes competents en l'aprovació del projecte i del pla especial.  
  
El 4 de novembre de 2013 es va rebre de l'òrgan substantiu la sol·licitud de declaració d'impacte ambiental del projecte d'un nou abocador de residus no perillosos i d'una nova planta de tractament de residus a Guadassuar, que donaria lloc a l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental 119/0826-KRN. La sol·licitud comunicava la finalització del tràmit d'informació pública i consultes, i adjuntava:  
- Certificat d'exposició al públic.  
- Al·legacions rebudes, organitzades per models.  
- Resposta a les al·legacions.  
- Informes rebuts.  
- Documentació complementària en contestació a l'informe del Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental esmentat en el paràgraf anterior.  
  
La major part de les al·legacions es referien a l'abocador, ja que el projecte i l'EIA preveuen conjuntament les dos instal·lacions. Respecte a la planta de tractament, les al·legacions es referixen a: l'existència del nucli urbà de Montortal, a l'Alcúdia, (Ajuntament de l'Alcúdia), i les potencials afeccions que hi ha (visual, trànsit, sorolls, olors, etc.); proximitat a nuclis urbans i l'afecció visual (nombrosos particulars); qüestionament de la gestió de residus en la planta (plataforma contra el macroabocador de la Ribera); carències en la tramitació de l'estudi d'integració paisatgística (Xúquer Viu i altres); qüestions urbanístiques i relatives a la planificació en matèria de residus, i altres relatives a la participació ciutadana o sobre les afeccions considerades en l'EIA (Compromís-Coalició), i d'afecció al patrimoni cultural (particular).  
  
Els informes rebuts són:  
- Informe de l'Institut Geològic i Miner d'Espanya, de 12 de novembre de 2012. Es referix únicament a l'abocador.  
- El Servici d'Infraestructura Verda i Paisatge aporta dos informes. El tècnic d'Ordenació Territorial emet un informe el 26 de febrer de 2013 en què assenyala que la planta de tractament de residus no està afectada per risc d'inundació, d'acord amb el PATRICOVA. El tècnic d'Infraestructura Verda i Paisatge informa en matèria de paisatge el 26 d'abril de 2013 i valora positivament la localització triada, considera adequades les mesures relatives a tancaments exteriors dels edificis i zones enjardinades proposades, considera suficient el contingut de l'estudi d'integració paisatgística, i que s'ha de justificar la realització del pla de participació pública.  
- Informe de la Secció de Gestió i Planificació Mediambiental, de 13 de maig de 2013, que assenyala qüestions relatives a la codificació i comptabilització dels residus tractats; conclou que el plantejament realitzat per a les tres instal·lacions de tractament i eliminació de residus (és a dir, la planta que hi ha -instal·lació 1-, la planta en projecte -instal·lació 2- i l'abocador -instal·lació 3-) és adequat i coherent amb les prescripcions del pla zonal, encara que és necessari descriure detalladament la programació temporal prevista any per any per a fer el tractament de totes les fraccions de RU en les instal·lacions 1 i 2, i les quantitats de rebuig d'abocador.  
- Informe favorable de la directora general de Cultura, de 3 de maig de 2013, que establix la necessitat del seguiment arqueològic exhaustiu dels moviments de terres, inicialment de la coberta vegetal. En el cas d'aparició de restes arqueològiques, haurien de documentar-se en tota l'àrea afectada com a mínim. No hi ha afecció del patrimoni de naturalesa arquitectònica, paleontològica o etnològica.  
  
Tenint en compte l'aprovació definitiva del pla general de Guadassuar, per acord de la Comissió Territorial d'Urbanisme de 17 de juliol de 2013, l'Ajuntament va emetre un informe de compatibilitat per a la planta de tractament d'11 d'octubre de 2013, perquè és compatible amb el planejament en vigor. Respecte a la compatibilitat urbanística de l'abocador, l'Ajuntament no es pronuncia. Per la diferència de terminis de tramitació que això comporta, el SPCIC va remetre l'escrit de 14 de gener de 2014 en què demanava el pronunciament per separat en matèria d'avaluació d'impacte ambiental de cada una de les dos instal·lacions (abocador i planta de tractament). Com a contestació es va remetre l'informe de 8 d'abril de 2014 en què s'assenyalava que no hi havia inconvenient a avaluar individualment les dos instal·lacions. No obstant això, es requeria l'aportació de diversos informes sobre la planta de tractament.  
El 14 d'octubre de 2014 es va rebre un escrit del SPCIC en què es reiterava la sol·licitud de pronunciament ambiental amb els informes següents:  
- Informe favorable de 3 de febrer de 2014, de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, en què es considera que no hi ha afecció a DPH, ni incidència en el règim de corrents i en la disponibilitat de recursos hídrics.  
- Informe favorable de 13 de febrer de 2014, de l'Ajuntament de Guadassuar.  
- Informe favorable en matèria de paisatge de 14 de juliol de 2014, del Servici d'Infraestructura Verda i Paisatge.  
- Informe favorable condicionat al compliment de determinades prescripcions de 24 de juliol de 2014, de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, en matèria d'abocament a DPH.  
- Informes de 16 de setembre, de 4 d'abril i de 13 de maig de 2014, del Servici de Gestió de Residus. El pla de gestió es considera adequat i d'acord amb les prescripcions del pla zonal.  
  
Este escrit s'acompanyava del pla de gestió elaborat a instàncies de l'òrgan competent en matèria de residus. Conté una anàlisi de situació de la instal·lació 1, del projecte de la instal·lació 2, un programa temporal d'execució de les obres projectades, una estimació del funcionament conjunt, un avantprojecte bàsic i un projecte d'explotació de les dos instal·lacions. La instal·lació 2 es completa amb maquinària addicional i passa a denominar-se instal·lació 2-E. En particular, el projecte d'explotació de la instal·lació 2-E incorpora les mesures preventives i correctores dissenyades per a reduir l'afecció ambiental. El pla de gestió aportat, de maig de 2014, va ser aprovat per la junta de govern del Consorci Ribera i Valldigna de 21 de juliol de 2014. D'acord amb este, es pronuncia el Servici de Gestió de Residus en l'informe de 16 de setembre de 2014.  
  
Rebuda esta documentació i atés que l'expedient per a l'avaluació d'impacte ambiental de la planta de tractament (instal·lació 2-E) quedava completat i es podia acabar de manera independent de la instal·lació d'abocament, se li ha assignat la referència d'expedient 119/6441-YAC, i se li ha incorporat tota la documentació continguda en l'expedient 124/5089-ZGV relativa a la instal·lació 2.  
El 31 d'octubre de 2014 es va rebre l'informe de 17 d'octubre de 2014, de la Subdirecció General d'Energia i Mines sobre matèries de la seua competència.  
Afeccions legals  
D'acord amb la Llei 10/2000, de 12 de desembre, són servicis públics l'arreplega, el transport, la valoració i l'eliminació dels residus urbans o municipals la prestació dels quals corresponga als municipis.  
  
La gestió de residus queda regulada per la normativa en la matèria, en particular, per la Llei 22/2011, de 28 de juliol, per la Llei 20/1986, de 14 de maig, i per la Llei 10/2000, de 12 de desembre, amb els desplegaments reglamentaris corresponents. En particular, el Reial Decret 105/2008, d'1 de febrer, que regula la gestió de RCD.  
La valoració no energètica de residus no perillosos amb capacitat major de 50 t/dia constituïx una activitat catalogada com a grup B, codi 09 10 09 02 en el catàleg d'activitats potencialment contaminants de l'atmosfera, d'acord amb la Llei 34/2007, de 15 de novembre, i la normativa que la desplega. L'emmagatzematge o les operacions de manipulació de residus no metàl·lics i no perillosos igual o superior a 100 t/dia i inferior a 500 t/dia està catalogada com a grup C, codi 09 10 09 51.  
  
El soroll generat per les activitats queda regulat per la Llei 7/2002, de 3 de desembre, i pel Decret 266/2004, de 3 de desembre.  
El Reial Decret 9/2005, de 14 de gener, en l'annex I, enumera les activitats potencialment contaminants del sòl, entre les quals està la recollida i i el tractament de residus.  
El Reial Decret 1890/2008, de 14 de novembre, aprova el Reglament d'Eficiència Energètica en Instal·lacions d'Enllumenat Exterior i les instruccions tècniques complementàries.  
L'actuació està en l'àmbit del PORN de l'Albufera, aprovat pel Decret 96/1995, de 16 de maig. Es considera que resulta aplicable al projecte, a pesar del que disposa l'article 140.3 de la Llei 5/2013, de 23 de desembre, tenint en compte que esta no establix un règim transitori específic, per la qual cosa ha d'acudir-se supletòriament al que establix la disposició transitòria segona de la Llei 30/1992, d'acord amb la qual resulta aplicable la normativa vigent en el moment d'iniciar-se el procediment (d'acord amb el criteri adoptat el 14 de setembre de 2010 per l'Advocacia General de la Generalitat).  
  
Tot això sense perjuí de les autoritzacions que calga obtindre d'altres organismes, d'acord amb la normativa sectorial aplicable.  
  
Consideracions ambientals  
D'acord amb el planejament vigent per a Guadassuar (pla general aprovat en 2013), la planta se situa en sòl no urbanitzable destinat a ús dotacional, rodejat de sòl urbanitzable industrial i de sòl urbà subjecte al PRI. Hi ha en l'actualitat diverses edificacions industrials, entre les quals hi ha la planta de tractament de RU, una instal·lació de gestió de residus de grans comerços, una vaqueria, una ensacadora i velles edificacions abandonades. L'entorn és agrícola, principalment dedicat al cultiu de cítrics, travessat per molts camins i séquies; per tant, sensiblement antropitzat. L'autovia A-7 passa en sentit nord-sud a 500 m a l'est de la planta i servix d'eix vertebrador del trànsit de la zona. L'autovia A-7 disposa d'una eixida/accés directe que connecta amb la instal·lació. Els nuclis urbans de Massalavés (al sud) i l'Alcúdia i Guadassuar (al nord) són els més pròxims a l'actuació, tots a uns 2,5 km. El nucli residencial de Montortal queda a un poc més de 500 m de l'actuació, en el vessant est d'un tossalet a la vora de l'autovia A-7.  
  
  
L'entorn és pla, amb elevacions disperses d'escassa envergadura. La zona d'implantació no té risc d'inundació, i no hi ha altres riscos naturals significatius en la zona que la vulnerabilitat dels aqüífers, que és alta.  
Entre els elements d'especial interés cal esmentar la séquia Reial del Xúquer, pròxima a la planta (un poc més de 350 m) per l'oest i el nord, que va cap a l'Albufera. La presència del Xúquer i d'esta séquia definix el denominat vector Xúquer de la conca hidrològica de l'Albufera, raó per la qual la delimitació del pla d'ordenació de recursos naturals del parc natural de l'Albufera arriba a un àmbit tan allunyat. En el PORN es proposen mesures per a evitar la contaminació de la conca hidrològica per les activitats industrials. Al sud, a uns 2,5 km, està el naixement del riu Verd (ullals del riu Verd), espai inclòs en la Xarxa Natura 2000 com a LIC i considerat també paratge natural municipal i zona humida. No es preveu afecció del projecte sobre estos espais per com està dissenyat.  
  
  
Tampoc no s'identifiquen espècies de flora o fauna sensibles que puguen resultar afectades pel projecte.  
D'acord amb les dades disponibles en la base de dades en matèria de patrimoni cultural, no queden afectats béns d'interés cultural ni jaciments arqueològics. En tot cas, es va obtindre l'autorització per a la prospecció arqueològica el 26 de juliol de 2012. La vereda de Guadassuar, de 20 m d'ample legal, constituïx el límit nord de la parcel·la que ocuparà la instal·lació 2. S'ha tingut en compte en el disseny de la instal·lació en ubicar-se la tanca a 10 m de distància del seu eix.  
  
La planta avaluada té com a objecte la recepció i el tractament mecànic de residus, en particular, els voluminosos i els RCD procedents de la xarxa d'ecoparcs i rebutjos de la planta veïna de tractament de residus municipals mesclats (instal·lació 1). I, en el moment que es reforme la instal·lació 1, també el tractament mecànic de residus municipals mesclats, per a la qual cosa el Consorci Ribera i Valldigna ha analitzat les alternatives potencials de gestió dels seus RU. L'alternativa plantejada en el projecte ha sigut seleccionada per mitjà d'un procés d'adjudicació d'obra pública. Per al disseny i la gestió de la instal·lació s'ha pres com a referència el document de millors tècniques disponibles (MTD o BAT en anglés) per a este sector, publicat per la Comissió Europea en 2006.  
Respecte a la ubicació seleccionada, cal destacar que la proximitat a les actuals instal·lacions de tractament de RU permetrà, prompte, disposar d'una planta moderna per a la gestió del conjunt de RU generats, que millorarà les condicions actuals en relació amb la tipologia de residus tractats i amb els percentatges de rebuig. Les potencials afeccions sobre el nucli de Montortal, per la proximitat, queden reduïdes per la seua posició sobre una elevació del terreny que actua de pantalla i orientat cap a l'est, en direcció contrària a la instal·lació. La millora prevista en el conjunt de les instal·lacions reduirà les olors associades, que en tot cas poden quedar influïdes per l'existència d'una granja de vaques més pròxima al nucli poblacional. Un accés directe des de l'A-7 i la prohibició de circulació de vehicles pesants per l'interior de Montortal (hi ha dos controls de gàlib) farà que els camions que van a la instal·lació de gestió no passen pels seus carrers.  
  
  
Durant la fase d'execució de la instal·lació, les accions amb potencial afecció ambiental seran les relacionades amb la construcció: desbrossament, moviments de terres, construcció de les edificacions, moviment de maquinària i de materials, generació de residus, tancament i acabat de les superfícies. L'execució de la connexió elèctrica comportarà afeccions semblants, perquè s'obrirà una rasa davall del camí per on passarà el cablejat. Les mesures preventives i correctores previstes en esta fase van encaminades a evitar molèsties sobre l'entorn: reg de material pulverulent, arreplega adequada de materials, reserva i reutilització de la terra vegetal, control de la maquinària per a evitar afeccions fora de l'àmbit del projecte, limitació de velocitat dels vehicles, senyalització, etc.  
En la fase de funcionament les accions que poden generar impactes estaran associades a la gestió i el transport dels residus i dels productes obtinguts de la valorització, que es farà amb camions.  
  
Les emissions canalitzades de la instal·lació es corresponen amb les eixides dels filtres de mànegues que depuren corrents d'aire per als processos de selecció mecànica. La instal·lació de filtres de mànegues i ciclons en la planta de tractament permetrà mantindre-la en depressió i que emeta únicament efluents depurats. La neteja de les mànegues es farà de manera automatitzada. També es preveu l'emissió difusa de partícules per maneig i trituració de material pulverulent (RCD). Es minimitzarà esta emissió regant els residus. S'assumix en el projecte el compliment dels valors límit d'emissió establits en el Decret 127/2006, de 15 de setembre. D'acord amb el pla de gestió, quan s'acabe l'adaptació de la instal·lació 1, la nau de recepció, la de selecció mecànica i la de rebutjos estaran connectades amb el parc de processos biològics a fi de filtrar els fluxos aspirats a través del filtre biològic previst.  
  
Els equips susceptibles de generar sorolls estan principalment a l'interior de naus tancades. A l'exterior, els sorolls estaran associats al maneig de grues de càrrega i a la circulació de camions. L'enclavament residencial de Montortal, el més pròxim a la instal·lació, està més exposat (per l'orientació) al soroll generat per l'A-7 que a l'activitat de la instal·lació considerada. Es preveu una auditoria acústica quan es pose en marxa la instal·lació, i de manera periòdica cada 5 anys.  
La instal·lació generarà residus perillosos associats principalment a l'ús i al manteniment de maquinària (olis, bidons i envasos, filtres d'oli, líquid de frens, bateries de plom) i a altres associats als servicis d'oficina (llums i tubs fluorescents, piles amb mercuri). S'emmagatzemaran en bidons o en contenidors específics, que arreplegarà un gestor autoritzat, en una zona proveïda d'arqueta de retenció de vessaments. També es generaran residus no perillosos que es gestionaran en la mateixa planta i que s'incorporaran al procés o, si no fóra possible, s'entregaran a un gestor. La nau industrial s'impermeabilitzarà amb una solera de formigó per a evitar els abocaments al sòl. Així mateix, tota la parcel·la en què s'exercirà l'activitat estarà pavimentada amb el mateix objecte.  
  
Com s'ha descrit en apartats anteriors, les aigües residuals sanitàries s'emmagatzemaran en una fossa sèptica estanca (de 30 m³) i es gestionaran traslladant-les a l'EDAR. Com que la instal·lació està lleugerament elevada respecte a l'entorn no resultarà afectada per escolaments externs. S'aprofitarà l'aigua de pluja neta emmagatzemant-la en una bassa (50 m³) per a usar-la posteriorment en el tractament de RCD i en el reg de jardins. El sobreeixidor d'esta bassa i les aigües de la coberta de procés s'abocaran a DPH. Les aigües de pluja que caiguen sobre vials interiors i zones pavimentades s'arreplegaran i canalitzaran en una bassa (500 m³) al sud de la instal·lació, i es destinaran a humectació dels RCD o es gestionaran en l'EDAR. D'acord amb el pla de gestió, esta bassa emmagatzemarà també les aigües que resulten de llavar la maquinària. La bassa s'ha dissenyat per a arreplegar l'escolament generat per la màxima precipitació de 24 hores associada a un període de retorn de 25 anys amb 5 minuts de resguard. Després d'eixe temps es considera que l'escolament arreplegarà aigües pluvials netes que s'abocaran a DPH. El punt d'abocament a DPH es localitza en la cuneta que toca la fatxada sud de la instal·lació (camí de la Font Roja). El nivell màxim de seguretat d'esta bassa està fixat en 40 m³, de manera que després de la pluja s'evacuaran almenys 50 m³ diaris al gestor. El principal focus de generació de lixiviats serà la fossa o la platja de descàrrega de residus. S'ha previst una arqueta estanca d'1 m³ de capacitat per a l'arreplega d'este efluent i l'entrega a l'EDAR perquè el gestione.  
  
Es dissenyarà la il·luminació exterior de la instal·lació amb l'objectiu d'evitar la contaminació lumínica i millorar l'eficiència i l'estalvi energètic. En este sentit, s'ha optat per lluminàries amb reflectors interns i llums amb vapor de sodi.  
Per a la millor integració visual de la instal·lació en l'entorn, els tancaments exteriors dels edificis d'oficines i vestuaris es faran amb panells prefabricats de formigó blanc i amb lamel·les horitzontals de fusta per a la protecció de buits; els tancaments de l'edifici industrial estaran constituïts per materials semblants als de les indústries de l'entorn, i per a l'enjardinament es plantaran fruiters (cítrics o caquis).  
  
Per a millorar l'acceptació social de l'activitat es plantegen diverses actuacions: ajudes al municipi de Guadassuar, creació d'una oficina d'informació ambiental o aula mediambiental (divulgació del pla zonal i educació ciutadana en la gestió dels residus), col·loquis i debats amb la participació de les associacions civils, i el manteniment extern de les instal·lacions i de la maquinària en estat òptim de conservació, absolutament netes i integrades en l'entorn.  
Quan s'acabe la vida útil de la instal·lació es desmantellarà, s'eliminarà la tanca i es demoliran les edificacions. Els residus generats s'hauran de gestionar adequadament. S'adoptaran la resta de mesures correctores previstes en la fase de desmantellament.  
  
El programa de vigilància ambiental considera les tres fases esmentades. En la d'execució, es proposa la supervisió del terreny utilitzat i de l'abalisament, l'elecció d'equips i maquinària, l'execució de les labors de manteniment en llocs específics, evitar la generació de pols i soroll, gestionar la terra vegetal retirada, el condicionament d'espais per a manteniment de maquinària, l'arreplega de residus, l'estacionament, l'evitació de l'afecció al sòl i a la xarxa de drenatge, la informació als treballadors, el control arqueològic de les obres i la gestió adequada dels residus. En la fase de funcionament es preveu el control documental dels residus que entren en la instal·lació, l'auditoria acústica, el control de plagues, el control de la tanca i el de la legionel·losi. En la de desmantellament es preveuen mesures de control per a l'aprofitament de la major part dels materials.  
Consideracions jurídiques  
Les instal·lacions de valoració i eliminació de residus urbans no arreplegats selectivament estan sotmeses al procediment d'avaluació d'impacte ambiental, d'acord amb l'apartat 6.a.3 de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, en què s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març.  
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions aplicables.   
  
L'article 5 de la Llei 2/1989, de 3 de març, atribuïx a l'òrgan ambiental la competència per a formular les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique esta llei. L'article 15 del Decret 85/2013, de 28 de juny, del Consell, en què s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, atribuïx a la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial la competència en matèria d'avaluació ambiental estratègica i de projectes.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Considerar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, la planta de tractament de residus voluminosos i RCD procedents de la xarxa d'ecoparcs, de rebuig de la planta de tractament de RU que hi ha a Guadassuar i l'admissió i el tractament mecànic de residus municipals, i les seues instal·lacions auxiliars, promoguda per Reciclados Ribera del Xúquer, SL, a Guadassuar (València), sempre que l'actuació es duga a terme amb les previsions del projecte, l'estudi d'impacte ambiental, el pla de gestió i la resta de documentació que hi ha en l'expedient, i que es complisquen les condicions establides en l'apartat segon.  
  
  
Segon  
S'establixen les condicions complementàries següents:  
1. Els residus admesos en la instal·lació seran els relacionats en la part expositiva d'esta resolució, o qualsevol altre codi LER que l'òrgan competent en matèria de gestió de residus considere susceptible d'autorització, sempre que incloure'l no comporte la modificació substancial del projecte avaluat i no responga a supòsits en què s'exigisca la tramitació d'un procediment d'avaluació ambiental d'acord amb la legislació sectorial vigent.  
2. Haurà de preveure's la connexió potencial dels fluxos de materials entre les instal·lacions 1 (una vegada reformada) i 2-E per mitjà de cintes, per a evitar traslladar-los amb camions. També es preveurà la connexió potencial dels fluxos d'aspiració de la instal·lació 2-E amb els biofiltres de la instal·lació 1, si per la càrrega contaminant fóra necessari. En este sentit, el replantejament de la distribució de les edificacions i de la maquinària dins de la parcel·la prevista en el projecte no serà considerat una modificació significativa als efectes previstos en la normativa en matèria d'avaluació d'impacte ambiental.  
  
3. Si es detectara emissió d'olors i fins que no fóra possible tractar-les a través dels biofiltres de la instal·lació 1, s'incorporaran sistemes de neteja dels efluents canalitzats addicionals als filtres de mànegues, com ara filtres de carbó actiu o altres que permeten la retenció dels components olorosos.  
4. D'acord amb el projecte, es considera necessari pavimentar tota la parcel·la per a evitar la contaminació del sòl per abocaments. També s'haurà de dotar l'interior de la nau de tractament d'arquetes d'arreplega de lixiviats connectades amb un depòsit d'arreplega o amb el sistema d'arreplega i reutilització de la instal·lació 1. En qualsevol cas, este sistema serà independent de la resta de sistemes d'arreplega d'aigües pluvials i residuals.  
5. Amb el mateix objecte d'evitar la contaminació del sòl i de les aigües subterrànies, el disseny i el manteniment de la fossa d'emmagatzematge d'aigües sanitàries, del depòsit d'aigües pluvials contaminades i del sistema d'arreplega de lixiviats, n'assegurarà l'estanquitat. Els efluents contaminats s'entregaran a un gestor autoritzat.  
6. També es disposarà d'una zona a l'interior d'edifici, degudament delimitada, per a l'emmagatzematge dels residus perillosos generats, amb contenidors o bidons adequats i cubetes de retenció o arquetes d'arreplega de vessaments.  
7. S'incorporarà un sistema independent i adequat d'arreplega i gestió de les aigües de llavada de maquinària i instal·lacions per a impedir que es diluïsquen o es mesclen amb altres efluents.  
8. Entre les actuacions per a millorar l'acceptabilitat social del projecte s'inclourà l'elaboració d'informació per als transportistes que hagen d'arribar a la planta sobre els accessos disponibles des de l'A-7 per a evitar el pas pels carrers de Montortal.  
9. Es farà el seguiment arqueològic exhaustiu dels moviments de terres, inicialment de la coberta vegetal. Si aparegueren restes arqueològiques, hauran de documentar-se en tota l'àrea afectada com a mínim, d'acord amb l'informe de la directora general de Cultura de 3 de maig de 2013.  
10. L'enllumenat exterior de la instal·lació es dissenyarà d'acord amb el Reial Decret 1890/2008, de 14 de novembre, i amb l'informe de 17 d'octubre de 2014, de la Subdirecció General d'Energia i Mines.  
  
11. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat haurà de ser comunicada a l'òrgan ambiental competent, que establirà, excepte en el cas indicat en l'epígraf segon d'este apartat, si cal aplicar noves mesures correctores.  
  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra esta resolució, pel fet que és un acte de tràmit, no es pot interposar cap recurs, sense perjuí que puguen utilitzar els mitjans que en defensa dels seus drets consideren oportuns.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana esta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, en què s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 3 de desembre de 2014.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.»  
  
València, 15 de gener de 2015.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.