Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 6154, del 27-11-2009 (2009/13965)

RESOLUCIÓ de 4 de novembre de 2009, del director general de Justícia i Menor de la Conselleria de Justícia i Administracions Públiques, per la que es resol inscriure la modificació dels Estatuts del Col·legi Oficial de Farmacèutics de València i es disposa la seua publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6154

Data del DOGV
:   27-11-2009

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2009/13983


Data del document
:   04-11-2009

Organisme emissor
:   Conselleria de Justícia i Administracions Públiques

Tipus de document
:   Resolució

Anàlisi jurídica

 Descriptors 

:   * col·legi professional
    * reglament intern

RESOLUCIÓ de 4 de novembre de 2009, del director general de Justícia i Menor de la Conselleria de Justícia i Administracions Públiques, per la que es resol inscriure la modificació dels Estatuts del Col·legi Oficial de Farmacèutics de València i es disposa la seua publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana. [2009/13313]  
Vist l'expedient de modificació estatutària instruït a instància del Col·legi Oficial de Farmacèutics de València, inscrit amb el número 10 de la Secció Primera del Registre de Col·legis Professionals i de Consells Valencians de Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana, en el que se sol·licita la inscripció de la modificació dels seus Estatuts en el dit Registre, atenent als següents   
Fets  
Primer. Javier Climent Grau, president del Col·legi Oficial de Farmacèutics de València, va presentar en data 25 de febrer de 2009, sol·licitud d'inscripció de la modificació dels Estatuts del mateix en el Registre de Col·legis Professionals i de Consells Valencians de Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana, en compliment del que preveu la Llei 6/1997, de 4 de desembre, de Consells i Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana.  
Segon. Les modificacions al text estatutari van ser aprovades per l'Assemblea General Extraordinària del Col·legi en la seua sessió de 30 de juny de 2008, segons certificació alliberada el dia 19 de febrer de 2009 pel secretari del Col·legi amb el vistiplau del president.  
Tercer. Amb data 8 de juny de 2009 es van formular pel Servici d'Entitats Jurídiques observacions prèvies al control de legalitat dels Estatuts.  
Quart. Amb data 10 de setembre de 2009 per Javier Climent Grau, president del Col·legi Oficial de Farmacèutics de València, es va presentar la nova redacció dels Estatuts del Col·legi aprovats per l'Assemblea General el 2 de juliol de 2009, segons certificat del secretari amb el vistiplau del president del Col·legi de data 25 de juliol de 2009.  
Quint. El nou text dels Estatuts, amb les modificacions procedents en exercici del control de legalitat, figura Com a annex a la present resolució, donant-se ací per reproduït.  
Fonaments de dret  
Primer. Revisats els Estatuts del Col·legi Oficial de Farmacèutics de València, estos contenen totes les determinacions exigides per l'article 10 de la Llei 6/1997, de 4 de desembre, de Consells i Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana.  
No obstant això, en exercici del control de legalitat previst en l'article 11 de l'esmentada Llei 6/1997, de 4 de desembre, i en els articles 21 i 28 del Decret 4/2002, de 4 de gener, de Consell, que la desenvolupa, resulta necessari procedir al canvi de la numeració dels articles 76, 77 i 78 pels de 77, 78 i 79 respectivament, a este efecte de corregir l'error de fet consistent en la duplicitat de l'article 75 dels Estatuts.  
Segon. Els Estatuts han sigut aprovats amb els requisits i formalitats previstos en el dit article i en els propis Estatuts del Col·legi.  
Tercer. L'expedient ha sigut tramitat pel Servici d'entitats Jurídiques, adscrit a la Direcció General de Justícia i Menor de la Conselleria de Justícia i Administracions Públiques, competent per així disposar-ho l'article 6.1 de l'esmentada Llei 6/1997, tenint en compte allò que s'ha previst per la Disposició Final del Decret 4/2002, de 8 de gener, en virtut de les atribucions que té conferides pel Decret 92/2007, de 6 de juliol, del Consell, pel que s'establix l'estructura orgànica bàsica de la Presidència i de les conselleries de la Generalitat, modificat pel Decret 131/2009, de 4 de setembre, del Consell, i pel Decret 140/2009, de 18 de setembre, del Consell, pel que s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Justícia i Administracions Públiques.  
Vistos l'article 36 de la Constitució Espanyola i l'article 49.122ª de l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana; la Llei 2/1974, de 13 de febrer, de Col·legis Professionals, amb les seues modificacions posteriors, en els seus preceptes bàsics; la Llei 6/1997, de 4 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Consells i Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana; el Decret 4/2002, de 8 de gener, del Govern Valencià, pel que s'aprova el Reglament de desplegament d'esta última; i la resta de disposicions complementàries de pertinent aplicació, es dicta la següent resolució:  
1. Inscriure la modificació dels Estatuts del Col·legi Oficial de Farmacèutics de València en el Registre de Col·legis Professionals i de Consells Valencians de Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana, amb els canvis de redacció indicats en el Fonament de Dret Primer.  
2. Publicar la present resolució en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.  
Contra la present resolució, que posa fi a la via administrativa, es podrà interposar, potestativament, recurs de reposició davant del mateix òrgan que hi ha dictat l'acte, en el termini d'un mes comptat des de l'endemà de la seua notificació, o bé, recurs contenciós administratiu davant de la Sala contenciosa administrativa del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, en el termini de dos mesos comptats des de l'endemà de la seua notificació. Tot això de conformitat amb el que establixen els articles 116 i 117 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, del Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú, i en els articles 10, 14 i 46 de la Llei 29/1998, de 13 de juliol, Reguladora de la Jurisdicció Contenciós Administrativa, sense perjuí de s'utilitze qualsevol altra via que es considere oportuna.  
València, 4 de novembre de 2009.- El director general de Justícia i Menor: Antonio Gastaldi Mateo.  
ESTATUT DE L'IL·LUSTRE COL·LEGI OFICIAL   
DE FARMACÈUTICS DE VALÈNCIA  
Preàmbul  
L'exercici de les professions col·legiades, com la que desenrotllen els llicenciats en Farmàcia, ha d'ajustar-se a les novetats introduïdes per la Llei 2/2007, de 15 de març (de Societats Professionals). Aqueixa és la raó fonamental que justifica la modificació de l'Estatut del Molt Il·lustre Col·legi Oficial de Farmacèutics de València.  
Com els canvis afecten diverses qüestions, en compte de fer una modificació parcial d'alguns preceptes aïllats, amb la consegüent necessitat d'elaborar posteriorment un text refós de la part originària i la part nova, per raons sistemàtiques i de tècnica jurídica, s'ha considerat preferible aprovar un nou text complet de l'Estatut que, mantenint la major part de la regulació prèvia, incorpore els ajustos corresponents.   
En l'elaboració d'aquest text s'ha atorgat especial rellevància al Registre de Col·legiats, s'ha estructurat la seua organització, determinar el règim jurídic dels assentaments registrals i identificar el responsable de la seua gestió. Pel que fa a les qüestions registrals, el text de l'Estatut descendeix a un considerable grau de detall, i eixa regulació detallada podria haver-se remés a altres normes internes del Col·legi d'inferior rang. Ara bé, tenint en compte la rellevància de les novetats en matèria de societats professionals, per raons de seguretat jurídica s'ha optat per incorporar a l'Estatut una regulació completa i detallada sobre la matèria.  
D'altra banda, en compliment del que estableix la disposició addicional sisena de la Llei 2/2007, de 15 de març (de Societats Professionals), i tenint en compte el que disposa l'article 103.4 de la Llei 14/1986, de 25 d'abril (General de Sanitat), aquest Estatut reflecteix la limitació de les activitats professionals que en l'àmbit farmacèutic poden exercir les societats professionals. Ja que la Llei 2/2007 no modifica el règim de titularitat de les oficines de farmàcia, i com la legislació sanitària estableix que només les persones físiques poden ser titulars i propietaris d'una oficina de farmàcia, aquest Estatut incorpora al seu text aqueixes decisions del legislador.  
Finalment, l'Estatut regula la competència del Col·legi en matèria d'investigació i l'exercici pels col·legials del dret a l'objecció de consciència, articulant-lo amb el dret dels pacients a la salut, i amb les exigències de seguretat jurídica, en exigir la seua constància registral.  
Capítol I  
Disposicions generals  
Article 1. Naturalesa i règim jurídic  
1. El Col·legi Oficial de Farmacèutics de València, instituït el 20 de març de 1441, pel Reial Privilegi de la reina Maria, és una Corporació de Dret Públic, emparada per la Constitució, de caràcter professional, amb personalitat jurídica pròpia i plena capacitat d'obrar per al compliment dels seus fins.   
2. La seua estructura i funcionament intern seran democràtics, d'acord amb el present Estatut.   
3. El Col·legi té com a àmbit territorial el de la província de València. El seu domicili queda establit a València, carrer Comte de Montornés, número 7, sense perjudici del que disposa la lletra f) de l'article 39 d'aquest Estatut.   
4. Segons el que disposa la legislació sobre Col·legis Professionals, i en particular la Llei 6/1997, de 4 de desembre, de Consells i Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana, el Col·legi es regeix pel present Estatut i pels reglaments de Règim Interior que s'aproven.   
Article 2. Els fins del Col·legi   
Són fins essencials del Col·legi:   
a) L'ordenació de la professió farmacèutica en qualsevol de les seues modalitats, dins del marc legal aplicable, en benefici tant de la societat a què serveix el Col·legi i els col·legiats, com dels interessos generals que els són propis.   
b) Vigilar l'exercici de la professió, facilitar el coneixement i compliment de qualsevol tipus de disposicions legals que li afecten, i fer complir l'ètica professional i les normes deontològiques que li són específicament pròpies, així com vetlar per l'adequat nivell de qualitat de les prestacions professionals dels col·legiats, i promoure la formació i perfeccionament d'aquests.   
c) La defensa dels interessos professionals dels col·legiats, i la representació exclusiva d'aquests, en l'exercici de la professió.   
Article 3. La col·legiació obligatòria   
1. La col·legiació és en tot cas obligatòria per a l'exercici professional, d'acord amb el que disposen l'article 3 de la Llei 2/1974, de 13 de febrer, de Col·legis Professionals, i la Llei 6/1997, de 4 de desembre, de Consells i Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana.   
2. La pertinença al Col·legi no afecta els drets de sindicació i associació.   
Article 4. Les funcions del Col·legi   
Correspon al Col·legi, en el seu àmbit territorial, l'exercici de les funcions reconegudes en la legislació vigent i, en especial, les següents:   
1ª. Ordenar l'activitat professional dels col·legiats, vetlar per l'ètica, deontologia i dignitat professional, i pel respecte degut als drets dels particulars, i exercir la potestat disciplinària en l'orde professional i col·legial. En particular, el Col·legi defendrà la llibertat personal dels farmacèutics que exercisquen el seu dret a l'objecció de consciència, prèvia pràctica del corresponent assentament al Registre.  
2ª. Organitzar activitats, publicacions i serveis comuns d'interés per als col·legiats, de caràcter professional, formatiu, cultural, assistencial, de previsió, i altres d'anàlegs, proveir al seu sosteniment econòmic amb els mitjans necessaris.   
3ª. Evitar l'intrusisme professional, exercir amb aquest fi les funcions disciplinàries previstes en la legislació vigent, i perseguir-lo davant dels òrgans judicials i la resta de competents.   
4ª. Facilitar als col·legiats la documentació que els calga, com ara els llibres copiadors de receptes o els d'estupefaents i, en general, tots aquells impresos i informacions que calguen per a la bona marxa de l'exercici professional en cada modalitat de pràctica de l'activitat farmacèutica.   
5ª. Proporcionar als organismes i autoritats sanitàries els informes que legalment sol·liciten.   
6ª. Reglamentar, garantir el servei públic, i dins de les competències que li reconega la legislació vigent, els horaris d'obertura i tancament de les oficines de Farmàcia, i els serveis d'urgència i de vacacions, sense minva dels drets dels professionals.   
7ª. Registrar els títols de llicenciat i doctor en Farmàcia, o de farmacèutic especialista, dels qui sol·liciten la col·legiació, i deixar-los anotats en els corresponents llibres de Registre i incorporats a l'arxiu de documentació.   
8ª. Complir i fer complir als col·legiats les normes i concerts sobre la prestació farmacèutica amb la Seguretat Social i altres entitats públiques o privades.   
9ª. En cas de concert amb aquestes, i d'acord amb el que estableix l'article 5.e) de la Llei 6/1997, de 4 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Consells i Col·legis Professionals, encarregar-se, sense vulnerar les normes reguladores de la competència, de la facturació, liquidació i distribució, als col·legiats, de l'import de les prestacions dispensades als assegurats i beneficiaris de la Seguretat Social i la resta d'entitats al·ludides en el número anterior.   
10ª. Intervindre, a petició dels col·legiats, en els contractes que aquests signen com a regents de farmàcies, substituts o adjunts de farmàcia, directors tècnics de laboratoris o de cases majoristes, podent ser designat el Col·legi com a habilitat dels col·legiats.   
11ª. Aprovar barems orientatius d'honoraris i llistes de preus, dins del que permeta la legislació vigent i per tal de defendre el decòrum de la professió, evitar la competència deslleial i salvaguardar els drets dels usuaris.  
12ª. Negociar, signar i denunciar, en representació dels col·legiats, els concerts o convenis relatius a la prestació farmacèutica de la Seguretat Social, i d'altres entitats públiques o privades, i a qualssevol altres matèries relacionades amb els poders públics, sense perjudici de les facultats del Consell Valencià de Col·legis de Farmacèutics.   
13ª. Aprovar els seus pressupostos ordinaris i extraordinaris, i regular i fixar les quotes ordinàries o extraordinàries a càrrec dels col·legiats, com també els drets i compensacions per serveis prestats pel Col·legi als farmacèutics, o que els afecten individualitzadament, o per l'exercici de funcions pròpies o delegades.   
14ª. Exercir, en el seu àmbit la representació i defensa de la professió, davant de les administracions públiques, institucions, tribunals, entitats i particulars, amb legitimació per a ser part en quants litigis afecten els interessos professionals, encara que el Col·legi haja actuat amb funcions delegades d'una administració pública.   
15ª. Participar en els òrgans consultius de l'administració, en les matèries de competència de la professió, quan aquella ho requerisca o resulte de les disposicions aplicables.   
16ª. Col·laborar amb les universitats en l'elaboració dels plans d'estudi, en l'organització i realització de pràctiques tutelades, així com en la investigació, sense detriment del principi d'autonomia universitària, i preparar la informació necessària per a l'accés a la vida professional dels nous col·legiats.   
17ª. Fomentar la investigació, així com organitzar i prestar, amb els seus propis mitjans, els serveis d'assessorament científic i les activitats d'investigació, que satisfacen interessos generals, i es podran demanar, a aquest efecte, ajudes o subvencions públiques.  
18ª. Col·laborar amb les administracions públiques, jutjats i tribunals per mitjà de la realització d'estudis, emissió d'informes, dictàmens, elaboració d'estadístiques, i altres activitats d'investigació científica, relacionades amb els seus fins.  
19ª. Facilitar als tribunals, d'acord amb les lleis, la relació de col·legiats que, per la seua preparació i experiència professional, puguen ser requerits per a intervindre com a perits en assumptes judicials o designar-los per si mateixos.   
20ª. Informar en els procediments judicials o administratius, en què se susciten qüestions relatives a honoraris professionals.   
21ª. Aprovar autònomament el seu Estatut i els reglaments de règim interior, sense perjudici del seu control de legalitat per la Generalitat.   
22ª. Informar, preceptivament, tot projecte de normes del Consell que afecten la professió farmacèutica.   
23ª. Organitzar les activitats i serveis necessaris per a contribuir a la solució dels problemes dels llicenciats en Farmàcia en desocupació.   
24ª. Quantes altres funcions siguen beneficioses per als interessos professionals, i s'encaminen al compliment dels fins i objectius col·legials.  
Article 5. Les relacions institucionals del Col·legi  
1. En tot allò referent als aspectes institucionals i corporatius, el Col·legi es relacionarà amb la Conselleria de Justícia i Administracions Públiques del Consell.   
2. En el que afecta els continguts de la professió, es relacionarà amb la Conselleria de Sanitat, així com amb qualsevol altra conselleria o organisme que tinga competències que afecten la professió farmacèutica.   
Capítol II  
Els col·legiats i els seus drets i deures  
Article 6. La col·legiació  
1. La col·legiació es perfecciona i legitima per a l'exercici de l'activitat professional, i produeix efectes quan, a més d'haver-se admés al sol·licitant, es realitze en el Registre del Col·legi la inscripció que té caràcter constitutiu de la condició de col·legial.  
2. Amb caràcter general, per a les persones físiques serà requisit indispensable per a l'exercici de la professió farmacèutica, a la província de València, en qualsevol de les seues modalitats, estar en possessió del títol universitari de llicenciat en Farmàcia. Per al cas de les Societats Professionals, caldrà ajustar-se a allò que s'ha disposat en la seua legislació sectorial, sense perjudici del que estableix aquest Estatut.  
3. La col·legiació d'una Societat Professional no eximeix de l'obligatòria col·legiació de les persones físiques, per la qual cosa també hauran de tindre la seua col·legiació els socis professionals que en formen part, així com els professionals no socis que actuen per la Societat.  
4. A l'efecte d'exigir la col·legiació obligatòria, amb caràcter previ a l'inici de la corresponent activitat, s'entendrà que exerceix la professió la persona física llicenciada en Farmàcia o la societat professional que realitze alguna de les activitats, o estiga en alguna de les situacions previstes en els articles 11 i 12, on s'enuncien les activitats pròpies de les persones físiques i de les societats professionals, respectivament.  
5. Per a exercir la seua professió en l'àmbit territorial de la província de València, els farmacèutics nacionals d'un Estat membre de la Unió Europea hauran d'incorporar-se al Molt Il·lustre Col·legi Oficial de Farmacèutics de València, en els mateixos termes que els qui tinguen nacionalitat espanyola.  
6. Així mateix, els nacionals d'estats no membres de la Unió Europea, hauran de complir els requisits establits en el present Estatut i, si fa al cas, procedir a la convalidació de títols universitaris, i la resta de requisits establits per la legislació vigent per a la seua incorporació a aquest Col·legi.  
Article 7. La pèrdua de la condició de col·legiat  
1. La condició de col·legiat es perd:   
a) Per defunció del col·legiat,  
b) Per extinció de la societat professional.   
c) Per baixa voluntària, comunicada per l'interessat a la Junta de Govern; no procedirà la baixa voluntària mentre s'estiga subjecte a expedient disciplinari o deontològic col·legial, llevat que la Junta de Govern accepte la baixa per raó de l'escassa entitat dels fets pels quals s'instruïsca el dit expedient.   
d) Per sanció d'expulsió del Col·legi, d'acord amb les normes sobre règim disciplinari contingudes en el present Estatut.   
2. La pèrdua de la condició de col·legiat priva de tots els drets corporatius. Sense perjudici d'això, la pèrdua de la condició de col·legiat no alliberarà l'interessat del compliment de les obligacions vençudes, ni del pagament de les quotes ordinàries i extraordinàries imposades abans que la baixa tinguera efecte.  
Article 8. La sol·licitud i els requisits generals per a la col·legiació  
1. En la sol·licitud de col·legiació com a exercent, l'interessat haurà d'especificar la concreta activitat o activitats que vaja a desenrotllar.  
2. Per a l'admissió en el Col·legi, juntament amb la instància sol·licitant la col·legiació, s'acreditarà el compliment dels requisits següents:  
a) Tindre nacionalitat espanyola o d'algun dels estats membres de la Unió Europea. En el cas dels nacionals d'altres estats, només procedirà l'admissió en el cas que hi haja reciprocitat i reconeguen aqueix mateix dret als qui tenen nacionalitat espanyola.  
b) En el cas de les persones físiques, estar en possessió del títol de llicenciat en Farmàcia, i, si fa al cas, dels títols, diplomes i documents que legalment l'habiliten per a l'exercici de la concreta modalitat professional o especialització corresponent. El títol de doctor en Farmàcia, no acompanyat del corresponent títol de llicenciat en Farmàcia, no habilitarà ni facultarà per a l'exercici professional. Per als nacionals d'un estat membre de la Unió Europea, quant a diplomes, certificats i altres títols, caldrà ajustar-se al que disposa la legislació vigent, i igualment per a nacionals d'estats no membres de la Unió Europea.  
c) Satisfer la quota d'ingrés corresponent, al pagament de la qual no estan subjectes les societats professionals  
d) Declaració jurada de no tindre antecedents que l'inhabiliten per a l'exercici professional.  
e) Acreditar, fidelment, els títols o nomenaments civils, laborals o administratius, que en cada cas justifiquen el tipus d'exercici per al quals se sol·licita la col·legiació, de conformitat amb els requisits exigits.  
f) Acreditar, fidedignament, la seua identitat.  
g) Quan es tracte d'una societat professional, haurà d'acreditar la prèvia inscripció al Registre Mercantil, aportar una còpia fefaent dels seus Estatuts, i acreditar la col·legiació dels qui siguen socis professionals de la persona jurídica. A més, haurà d'aportar una còpia fefaent de la pòlissa de assegurança de responsabilitat civil que haja contractat.  
3. Quan el sol·licitant procedisca d'un altre Col·legi Oficial de Farmacèutics, haurà d'acompanyar un certificat del Col·legi de procedència acreditatiu de:  
a) Baixa col·legial.  
b) Modalitats d'exercici professional o especialitzacions de la professió, de les quals el Col·legi tinga constància.  
c) Que estiga al corrent de pagament de les quotes col·legials.  
d) Que no se li haja imposat cap sanció disciplinària ferma d'expulsió o de trobar-se suspens en l'exercici de la professió.  
Article 9. Les modalitats de col·legiació  
Segons les particulars circumstàncies que concórreguen en cada cas, en la incorporació al Col·legi es distingiran les modalitats següents:  
1. Per raó de l'activitat: exercent o no exercent.  
2. Per raó de la naturalesa del subjecte: persones físiques o persones jurídiques, exclusivament en el cas de les societats professionals, constituïdes d'acord amb la Llei 2/2007, de 15 de març.  
3. Per raó del sector d'activitat professional, en una o diverses de les activitats que corresponen a les persones físiques o les societats professionals, segons siga procedent, en els termes establits en aquest Estatut.  
Article 10. Els col·legiats exercents i no exercents  
1. Seran col·legiats exercents, les persones físiques que exercisquen una activitat professional en qualsevol modalitat, per a la qual cosa els faculte el seu títol universitari de llicenciats en Farmàcia, i les societats professionals en els termes establits en la seua legislació sectorial, i en aquest Estatut.  
2. Són col·legiats no exercents aquells farmacèutics que, estant col·legiats, no exercixen cap activitat professional, per a la qual cosa es faculta el seu títol universitari de llicenciat en Farmàcia. Entre altres, tindran la consideració de no exercents els farmacèutics jubilats, i els qui tinguen doble col·legiació i no exercisquen una activitat professional a la província de València. La incorporació i pertinença al Col·legi dels no-exercents serà voluntària, mentre persistisca aquesta situació.  
Article 11. La concreta activitat professional de les persones físiques  
1. Les persones físiques que s'incorporen al Col·legi com a exercents, podran inscriure's en alguna de les següents subseccions del Registre:  
a) Titularitat i propietat d'una oficina de farmàcia, en els termes establits en la Llei General de Sanitat, amb independència que la titularitat i propietat siga individual, o en règim de cotitularitat i copropietat.  
b) Adjunts, substituts, i regents d'oficines de farmàcia.  
c) Alimentació, nutrició, dietètica, dermofarmàcia i medi ambient.  
d) Anàlisis clíniques, de medicaments, de drogues, alimentàries, mediambientals i de salut pública.  
e) La investigació o la docència, inclosa la formació de manipuladors d'aliments.  
f) La producció i distribució de medicaments d'ús humà.  
g) La producció, distribució o comercialització de medicaments de veterinària.  
h) Òptica oftàlmica, optometria i acústica audiomètrica.  
i) Ortopèdia.  
j) Servei farmacèutic d'hospital i atenció primària.  
k) Titular de salut pública en l'administració, o qualsevol altre lloc de treball com a funcionari o contractat laboral al servei d'alguna Administració Pública, per a l'exercici del qual es requerisca el títol universitari de llicenciat en Farmàcia.  
l) La realització d'informes pericials de caràcter forense, així com d'informes químics o galènics en relació a medicaments.  
m) La prestació de serveis professionals a la indústria farmacèutica; als magatzems de distribució; a les oficines de farmàcia o a qualsevol altra empresa del sector privat, per als quals calga la titulació de farmacèutic.  
2. Només els farmacèutics col·legiats que siguen persones físiques podran ser titulars i propietaris o copropietaris, amb títols fidedignes, d'oficines de farmàcia legalment establides.  
La cessió, traspàs o transmissió d'una oficina de farmàcia només podrà realitzar-se a favor d'un altre o altres farmacèutics que siguen persones físiques, i de conformitat amb els requisits establits en la legislació vigent.  
3. Els titulars propietaris, adjunts, substituts i regents d'una oficina de farmàcia exerciran personalment en aquesta la seua professió, i no podran participar en la titularitat-propietat de cap altra.  
4. Caldrà estar en possessió del títol de l'especialitat corresponent per a l'exercici de l'activitat d'especialista farmacèutic als serveis hospitalaris o farmacioles, amb independència que formen part de serveis de titularitat pública o privada.  
5. Les subseccions del Registre i el llistat d'activitats que es relaciona en l'apartat 1, d'aquest article, podrà ser ampliat a altres activitats distintes per l'Assemblea General. Per a adoptar aqueix acord no bastarà la majoria absoluta dels assistents a l'Assemblea General, per requerir-se el vot favorable de la majoria absoluta del nombre de col·legiats inscrits que siguen persones físiques.  
Article 12. La concreta activitat professional de les societats professionals  
1. Les societats professionals que s'incorporen al Col·legi com a exercents, únicament podran inscriure's en alguna o algunes de les següents subseccions del Registre:  
a) Alimentació, nutrició, dietètica, dermofarmàcia i medi ambient.  
b) Anàlisis clíniques, de medicaments, de drogues, alimentàries, mediambientals i de salut pública.  
c) La investigació o la docència, inclosa la formació de manipuladors d'aliments.  
d) La distribució i indústria de medicaments d'ús humà.  
e) La producció, distribució o comercialització de medicaments de veterinària.  
f) Òptica oftàlmica, optometria i acústica audiomètrica.  
g) Ortopèdia.  
h) La prestació de serveis professionals a la indústria farmacèutica o als magatzems de distribució, per als quals calga la titulació de farmacèutic.  
2. La modificació o ampliació del llistat de l'apartat anterior requereix la reforma del present Estatut  
Article 13. Resolució de les sol·licituds de col·legiació  
1. Presentada una sol·licitud d'incorporació al Col·legi, en què no consten totes les dades i requisits exigits, es concedirà a l'interessat un termini de deu dies hàbils perquè esmene l'omissió, amb l'advertència d'arxiu de la sol·licitud, sense més tràmit, si aquesta no es completa.  
2. Instruït l'expedient de col·legiació, l'admissió sol·licitada se sotmetrà a la decisió de la primera Junta de Govern que tinga lloc, que mitjançant una resolució acceptarà o denegarà motivadament la sol·licitud. La resolució serà notificada a l'interessat en la forma prevista en la legislació estatal reguladora del procediment administratiu comú, i es farà pública en l'àmbit col·legial. Haurà de dictar-se i notificar-se en el termini màxim de tres mesos.  
3. La Junta de Govern del Col·legi només atorgarà l'autorització quan l'interessat complisca tots els requisits de col·legiació per a la concreta modalitat o activitat professional de què es tracte. Una vegada atorgada l'autorització, es procedirà a la pràctica dels corresponents assentaments al Registre.  
4. Les sol·licituds de col·legiació seran denegades motivadament, quan no es complisquen els requisits exigits, no s'aporte tota la documentació requerida o quan aquesta oferisca dubtes raonables sobre la seua autenticitat.  
5. Quan un col·legiat veja alterada la modalitat o concreta activitat d'exercici professional que exerceix, haurà de sol·licitar de la Junta de Govern que l'autoritze per a canviar a la nova modalitat d'exercici professional; s'inscriurà a la Secció del Registre que corresponga i aportarà els títols civils, laborals o administratius que en cada cas justifiquen el referit canvi.   
6. Per raó justificada d'especial urgència, es podran autoritzar altes, baixes i canvis de modalitat amb caràcter provisional, que en tot cas hauran de ser ratificats per la Junta de Govern.  
7. Transcorreguts tres mesos des de la sol·licitud de col·legiació, o sis mesos per pròrroga expressa, sense notificar a l'interessat la resolució expressa, la seua petició s'entendrà estimada i d'acord amb Dret, sempre que concórreguen tots els requisits exigits en el present Estatut.  
8. Els acords de la Junta de Govern, en què admet o denega les sol·licituds de col·legiació, posen fi a la via administrativa. Contra aquests podran els interessats interposar recurs contenciós administratiu.  
Article 14. El Registre dels col·legiats  
1. Una vegada admesa i estimada la sol·licitud d'incorporació al Col·legi, es procedirà d'ofici a la seua inscripció en la Secció o seccions del Registre que corresponguen. La inscripció en aquest Registre és constitutiva de la condició de col·legiat, i té com a finalitat possibilitar que el Col·legi exercisca totes les seues competències, en particular aquella que afecta la deontologia, les incompatibilitats i la potestat disciplinària. No es podrà iniciar l'exercici de l'activitat professional fins que s'haja practicat la inscripció al Registre del Col·legi.  
2. El Registre és públic. No obstant això, haurà de complir amb el que estableix la normativa de protecció de dades, i el que disposen els articles 37 i 38 de la Llei 30/92, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú  
3. En els termes establits per la Llei, només poden consultar el contingut del Registre les persones amb interés legítim degudament acreditat, els quals podran, a més, sol·licitar l'obtenció de còpies, sense perjudici que puga exigir-se l'abonament de les taxes corresponents. Respecte als tercers que no tinguen legitimació per a tindre accés al Registre, la Secretaria del Col·legi expedirà els certificats que se sol·liciten, que únicament deixaran constància de la col·legiació o no de la persona a qui es referisca la sol·licitud.  
4. L'administració del Registre de Col·legiats depén del secretari del Col·legi, a qui correspon la seua direcció, gestió i coordinació. És igualment competència del secretari la custòdia i arxiu de la documentació original i justificativa, la pràctica de les inscripcions, cancel·lacions i la resta d'anotacions registrals, o expedir els certificats que se sol·liciten.   
5. També li correspon la tramesa periòdica d'informació, al Ministeri de Justícia i a la Generalitat, de les inscripcions de societats professionals practicades al Registre del Col·legi, a efecte de la publicitat que es divulgue a través d'un portal en Internet, sota la responsabilitat del Ministeri de Justícia.  
Article 15. Les seccions i subseccions del Registre dels Col·legiats  
1. El Registre de Col·legiats és únic i constarà de tres seccions, que correspondran respectivament a:   
a) Secció 1ª: col·legiats persones físiques exercents;  
b) Secció 2ª: col·legiats exercents que revesteixen la forma de Societat Professional;   
c) Secció 3ª: col·legiats no exercents: entre altres, tindran la consideració de no exercents els farmacèutics jubilats, i els qui tinguen doble col·legiació i no exercisquen una activitat professional a la província de València.   
2. La Secció 1ª, dels col·legiats persones físiques exercents, s'organitza en les següents subseccions, o en les noves subseccions que s'aproven per l'Assemblea en els termes establits en aquest Estatut:   
a) Titularitat i propietat d'una oficina de farmàcia, amb independència que la titularitat i propietat siga individual o en règim de cotitularitat i copropietat.  
b) Adjunts, substituts i regents d'oficines de farmàcia.  
c) Alimentació, nutrició, dietètica, dermofarmàcia i medi ambient.  
d) Anàlisis clíniques, de medicaments, de drogues, alimentàries, mediambientals i de salut pública.  
e) La investigació o la docència, inclosa la formació de manipuladors d'aliments.  
f) La producció i distribució de medicaments d'ús humà.  
g) La producció, distribució o comercialització de medicaments de veterinària.  
h) Òptica oftàlmica, optometria i acústica audiomètrica.  
i) Ortopèdia.  
j) Servei farmacèutic d'hospital i atenció primària.  
k) Titular de salut pública en l'administració.  
l) La realització d'informes pericials de caràcter forense, així com d'informes químics o galènics en relació a medicaments.  
m) La prestació de serveis professionals a la indústria farmacèutica, als magatzems de distribució, a les oficines de farmàcia o a qualsevol altra empresa del sector privat, per als quals calga la titulació de farmacèutic.  
3. La Secció 2ª: dels col·legiats exercents sota la forma de societat professional, s'organitza en les següents subseccions:  
a) Alimentació, nutrició, dietètica, dermofarmàcia i medi ambient.  
b) Anàlisis clíniques, de medicaments, de drogues, alimentàries, mediambientals i de salut pública.  
c) La investigació o la docència, inclosa la formació de manipuladors d'aliments.  
d) La producció i distribució de medicaments d'ús humà.  
e) La producció, distribució o comercialització de medicaments de veterinària.  
f) Òptica oftàlmica, optometria i acústica audiomètrica.  
g) Ortopèdia.  
h) La prestació de serveis professionals en la indústria farmacèutica o en els magatzems de distribució, per als quals calga la titulació de farmacèutic.  
4. Serà única la Secció 3ª dels Col·legiats no exercents.  
Article 16. La documentació del Registre  
1. En cada Secció del Registre es distingirà:  
a) Un llibre de Registre.  
b) Un arxiu de documentació, que contindrà la presentada pels sol·licitants que hagen estat admesos com a membres del Col·legi.  
2. El llibre de les seccions 1ª i 2ª del Registre, estarà dividit en toms que correspondran a cada una de les subseccions.  
3. En el llibre que corresponga es reflectirà la informació individualitzada de cada col·legiat, per mitjà d'una fitxa d'inscripció, amb el seu corresponent nombre registral diferenciat.   
4. En cada tom dels llibres es distingirà la identificació de la subsecció, i de secció del Registre a què pertany. Estaran compostos per fulls mòbils, numerats correlativament en l'angle superior dret, i es consignarà en cada un d'aquests el tom i el foli a què pertanyen.  
Article 17. La pràctica d'assentaments al Registre  
1. Al Registre es practicaran els assentaments següents:  
a) Inscripció.  
b) Anotació complementària.  
c) Cancel·lacions.  
d) Anotació de rectificació.  
e) Notes marginals.  
2. Els assentaments es practicaran d'ofici per l'encarregat del Registre. No obstant això, els qui tinguen un interés legítim, podran instar la pràctica de l'assentament.  
Article 18. El contingut dels assentaments d'inscripció dels col·legiats exercents que siguen persona física  
1. El contingut mínim dels assentaments d'inscripció serà el següent:  
a) Nom i cognoms del col·legiat.  
b) Les dades de data i lloc d'expedició del títol de llicenciat en Farmàcia, i, si fa al cas, els del doctorat.  
c) Domicili a efecte de les notificacions col·legials.  
2. Quan dins de la Secció de col·legiats exercents, que siguen persona física, la inscripció es realitze en la Subsecció de titulars i propietaris d'oficines de farmàcia, haurà de deixar-se constància, a més, de les dades següents:  
a) Data d'atorgament de l'autorització de l'establiment sanitari. A més haurà de conservar-se còpia de l'autorització sanitària en l'arxiu de documentació.  
b) En el cas que hi haja copropietat i cotitularitat de l'oficina de farmàcia, a més del nom i cognoms de tots els interessats, haurà d'indicar-se quina és la distribució de drets, obligacions i responsabilitats, i es necessitarà el percentatge que correspon a cada copropietari i cotitular.  
c) Adreça on estiga ubicada l'oficina de farmàcia.  
3. A l'arxiu de documentació es conservarà còpia dels títols de llicenciatura i doctorat.  
4. Els col·legials podran deixar constància, en la seua inscripció registral, de què s'acullen a l'exercici de l'objecció de consciència.  
Article 19. El contingut dels assentaments d'inscripció dels col·legiats exercents, que siguen una societat professional  
1. El contingut mínim dels assentaments d'inscripció serà el següent:  
a) La denominació o raó social i domicili de la societat.  
b) Número d'identificació fiscal de la societat professional.  
c) Data i ressenya identificativa de l'escriptura pública de constitució i notari autoritzant, i durada de la societat, si s'haguera constituït per un temps determinat.  
d) La concreta activitat o activitats professionals que constituïsquen l'objecte social, dins dels límits imposats per la normativa sanitària vigent.  
e) Identificació dels socis professionals i no professionals i, en relació amb aquells, número de col·legiat i col·legi professional de pertinença.  
f) Identificació de les persones que s'encarreguen de l'administració i representació de la societat, expressant la condició de soci professional o no de cada una d'aquestes.  
g) Número de la pòlissa, i entitat amb què la societat professional haja contractat l'assegurança de responsabilitat civil i de capital assegurat.  
h) El domicili de la societat professional, a efecte de les notificacions col·legials.  
2. A l'arxiu de documentació haurà de conservar-se l'escriptura de constitució (bastarà la primera còpia), així com la del certificat de la inscripció de la societat professional al Registre Mercantil.  
3. En cas de produir-se alguna modificació de la Societat Professional, haurà de ser notificada, en el termini de 15 dies al Registre del Col·legi. A aqueixos efectes, s'entén per modificació el cessament o nomenament d'administradors, el canvi dels socis, la modificació del contracte social o qualsevol altra alteració que haja d'estar constatada al Registre Mercantil. El còmput del termini de 15 dies s'aplicarà des de la pràctica del corresponent assentament al Registre Mercantil.  
4. Encara que no es produïren modificacions, cada dos anys, comptadors des de la data de la inscripció, les societats professionals hauran de presentar al Registre del Col·legi una declaració formal, en què manifesten que no hi ha hagut canvis en el contingut mínim que es detalla en l'apartat 1 d'aquest article.  
5. Els col·legials podran deixar constància, en la seua inscripció registral, que s'acullen a l'exercici de l'objecció de consciència.  
Article 20. Les anotacions complementàries al Registre  
Es produirà l'anotació complementària en els casos següents:  
a) Quan s'haja imposat una sanció disciplinària al col·legiat, siga persona física o societat professional. Per a la pràctica d'aqueix assentament no caldrà la fermesa de la sanció.  
b) Quan el Col·legi reba notificació de les sentències judicials fermes, o resolucions administratives que hagen guanyat fermesa, per les quals s'anul·le una sanció disciplinària.  
c) Quan el Col·legi reba notificació de les sentències judicials fermes, en què s'impose una sanció penal que afecte l'exercici professional.  
d) Quan el Col·legi reba notificació de les sentències judicials fermes, o resolucions administratives que hagen guanyat fermesa en via administrativa, recaigudes sobre autoritzacions d'obertura, funcionament, ampliació, modificació, trasllat, transmissió o tancament d'alguna oficina de farmàcia.  
e) Quan el Col·legi reba notificació de les mesures cautelars adoptades pels jutges o tribunals, o per l'administració competent, que produïsquen la suspensió de la vigència de les esmentades autoritzacions.  
f) Quan es produïsquen modificacions en la societat professional que afecten les circumstàncies que consten en l'assentament d'inscripció. En aqueix sentit, i entre altres circumstàncies, donarà lloc a la pràctica d'una anotació complementària qualsevol canvi de socis i administradors, o qualsevol modificació del contracte social.  
g) Quan després de la seua inscripció al Registre, el col·legiat opte per exercir el dret a l'objecció de consciència.  
h) Qualsevol altra mesura que afecte els assentaments d'inscripció practicats al Registre.  
Article 21. Els assentaments de cancel·lació  
1. Es practicarà l'assentament de cancel·lació de la inscripció, quan es produïsca la baixa d'algun col·legiat, bé per canvi de la situació d'exercent a la de no-exercent, o viceversa, bé per la pèrdua de la condició de col·legiat per qualsevol circumstància prevista en aquest Estatut.  
2. En el cas de les societats professionals, procedirà igualment l'assentament de cancel·lació de la inscripció, quan es produïsca la seua extinció.  
3. Quan s'hagen extingit les responsabilitats derivades de la imposició d'una sanció disciplinària, i una vegada transcorregut el termini de prescripció corresponent, es cancel·larà l'anotació complementària.  
4. També es practicarà l'assentament de cancel·lació corresponent, quan per qualsevol circumstància es produïsca la total i definitiva pèrdua d'eficàcia de l'acte d'autorització de l'oficina de farmàcia.  
5. En tot cas, la pràctica de l'assentament de cancel·lació no eximirà el Col·legi del deure de conservar la inscripció i ulteriors assentaments, i mantindre'ls accessibles a la seua pública consulta.  
Article 22. Els assentaments de rectificació  
1. Els errors materials, de fet o aritmètics, que es detecten en el contingut dels assentaments practicats, seran rectificats d'ofici o a instància de part, pel mateix encarregat del Registre, per mitjà de l'anotació de rectificació.  
2. Els errors que es deriven dels assentaments del Registre hauran de corregir-se, de conformitat amb el que estableix la legislació estatal del procediment administratiu comú i, tot seguit, es practicarà l'anotació de rectificació.  
Article 23. Les notes marginals   
Es faran constar per mitjà de nota marginal qualsevol altre acte o resolució que, per la seua naturalesa, haja de fer-se constar en el Registre, i a allò que no corresponga altre tipus d'assentament.  
Article 24. Règim jurídic dels actes i actuacions del Registre  
1. Quan per a la pràctica d'un assentament no consten totes les dades i requisits exigits, es concedirà a l'interessat un termini de deu dies hàbils, perquè esmene l'omissió, amb l'advertència de qualificació negativa de la pràctica de l'assentament, i l'arxivament de les actuacions, si no es completa la documentació requerida.  
2. El secretari encarregat del Registre qualificarà negativament la pràctica de l'assentament, quan no s'ajuste a allò que estableix a aquest Estatut. Quan la qualificació siga positiva, practicarà l'assentament que corresponga.  
3. Perquè produïsca efectes, la qualificació negativa, realitzada pel secretari encarregat del Registre, haurà de ser confirmada per la Junta de Govern en la primera sessió que celebre.   
4. Contra els acords de la Junta de Govern, confirmada la qualificació registral negativa, podran els interessats interposar recurs davant de la Jurisdicció Contenciosa Administrativa, en el termini d'un mes.  
Article 25. Els drets dels col·legiats  
La condició de col·legiat atribueix els següents drets:   
1r) Exercir la professió en la concreta modalitat en què s'estiga inscrit com a exercent, sempre que es complisquen els requisits legals, reglamentaris i fiscals aplicables a la dita modalitat.   
2n) Participar en l'ús i gaudi dels serveis que el Col·legi tinga establits, d'acord amb les normes aprovades pel Col·legi i als acords de la Junta de Govern.   
3r) Participar en les votacions i deliberacions de les assemblees generals, d'acord amb les normes del present Estatut i dels reglaments interns del Col·legi.   
4t) Demanar l'empara del Col·legi, quan es consideren lesionats o menyscabats els seus drets o interessos professionals o corporatius.  
5é) Participar, com a elector i elegible, en les eleccions per a cobrir els òrgans de Govern del Col·legi, en les condicions previstes en el present Estatut, en els reglaments interns del Col·legi, i d'acord amb les convocatòries electorals.   
6é) Dirigir peticions, suggeriments, instàncies, recursos i reclamacions als òrgans col·legials, en matèria de la seua respectiva competència, i formular proposicions per al seu debat en les assemblees generals, en l'orde del de les quals hi haurà de ser incloses, sempre que complisquen els requisits estatutaris i reglamentaris.   
7é) Instar la remoció de la Junta de Govern del Col·legi, per mitjà de la moció de censura, en la forma i amb els requisits previstos en el present Estatut.   
8é) Crear agrupacions representatives d'interessos específics en el si del Col·legi, amb sotmetiment, en tot cas, als seus òrgans de govern.   
9é) Exercir amb responsabilitat la llibertat ideològica i de creences, per mitjà del dret a l'objecció de consciència, respectant la llibertat, i el dret a la vida i a la salut del pacient. A aquest efecte, el col·legiat haurà de deixar constància al Registre de la seua opció per acollir-se a l'objecció de consciència, per mitjà de la pràctica de la corresponent inscripció o anotació complementària.  
Article 26. L'exercici dels drets del col·legiat   
1. Per a l'exercici dels drets corporatius caldrà estar al corrent en el pagament de les quotes col·legials i no estar privat temporalment o definitivament de tals drets, en virtut de sanció penal o disciplinària. No obstant això, les societats professionals no estan subjectes al pagament de quotes col·legials.  
2. Per a l'exercici dels seus drets col·legials, les societats professionals designaran la persona física que els represente, i haurà de quedar constància al Registre col·legial del nom i cognoms de la persona designada i, si fa al cas, dels seus substituts. En tot cas, la designació ha de recaure en la persona d'algun dels socis professionals que formen part de l'òrgan d'administració de la societat professional.  
3. Per a exercir els drets de participació, establits en els apartats 3r, 5é i 7é de l'article 25, serà indispensable ser persona física col·legiada.  
Article 27. Els deures dels col·legiats   
Són obligacions dels col·legiats:   
1ª) Complir exactament les disposicions legals, reglamentàries i estatutàries sobre la concreta modalitat professional que exercisquen, i sobre la participació en les activitats col·legials.   
2ª) Comunicar tota variació que afecte la seua fitxa personal del Registre del Col·legi.   
3ª) Contribuir al prestigi de la professió, del Col·legi i dels seus integrants.   
4ª) Comunicar a la Junta de Govern quants actes coneguen i siguen constitutius d'infraccions de la normativa o deontologia professional, i que puguen perjudicar el prestigi de la professió, o ser constitutius d'intrusisme professional.   
5ª) Sotmetre a l'autorització prèvia de la Junta de Govern qualsevol classe de publicitat que desitgen realitzar, abstenint-se de realitzar-la fins que no recaiga la dita autorització, sense perjudici del que disposa la legislació aplicable en la matèria.   
6ª) Abstindre's de participar o col·laborar, directament o indirectament, en contractes, convenis o pactes, en què se simulen la propietat de l'oficina de farmàcia.   
7ª) Abstindre's de qualsevol classe de convenis, concerts, pactes o contractes amb altres institucions, associacions o professionals, sanitàries o no, que tinguen com a objecte o de les quals es derive la competència deslleial, o lucrar-se amb la recomanació i ordenació dels respectius serveis.   
8ª) Complir estrictament el que disposen les normes vigents sobre estupefaents, lluita contra el dopatge en l'esport, i altres camps i matèries de la professió subjectes a reglamentacions especials, i contribuir a l'èxit dels objectius perseguits per dites normatives.   
9ª) Respectar el preu de venda legalment establit per a les especialitats, efectes i accessoris.   
10ª) Complir els horaris d'obertura i tancament, serveis d'urgència i de vacacions, legalment fixats; i, en general, les disposicions i resolucions dictades pel Col·legi en matèria de la seua competència, pròpia o delegada.   
11ª) Abstindre's de captar o acceptar qualsevol supòsit de canalització de receptes, susceptible de distorsionar la lliure voluntat d'elecció de l'usuari. No podran arreplegar-se receptes ni lliurar-se medicaments, efectes o accessoris, fora de les oficines de farmàcia.   
Capítol III  
Els òrgans col·legials de representació i govern  
Secció primera  
De la Junta de Govern  
Article 28. Les funcions de la Junta de Govern   
El Col·legi estarà regit per la seua Junta de Govern, a la qual correspon la representació general, direcció i administració del Col·legi per al compliment dels seus fins en tot allò que, conforme al present Estatut, no estiga expressament reservat a l'Assemblea General o a altres òrgans col·legiats.   
De manera especial, correspon a la Junta de Govern:   
a) La direcció i vigilància del compliment dels fins i funcions col·legials.   
b) La constitució de seccions, comissions o ponències, permanents o no, per a preparar informes o estudis, sobre determinades matèries i assumptes concrets.   
c) Elaborar el pressupost i els comptes i, en general, dirigir la gestió econòmica del Col·legi, sense perjudici de les competències que aquest Estatut atribueix, en aquesta matèria, a altres òrgans col·legiats.   
d) L'admissió de nous col·legiats.   
e) La preparació de les assemblees generals i l'execució dels seus acords.   
f) Procurar l'harmonia i col·laboració entre els col·legiats i resoldre els conflictes entre els mateixos per raó de l'exercici de la professió, que li siguen sotmesos, per tots els interessats.   
g) Exercir la potestat disciplinària.   
h) Acordar l'exercici de qualsevol classe d'accions i recursos, inclosos el de cassació i el d'empara, en nom del Col·legi, sense perjudici de la facultat del president de decidir respecte d'això en cas d'urgència, donant compte a la Junta de Govern en la seua primera reunió.   
i) Sotmetre a referèndum assumptes concrets proposats per escrit, i ratificats per la signatura del 25 per cent de col·legiats amb dret de vot; els resultats del referèndum, sempre que no siguen contraris a Llei, Estatut o Reglament, seran obligatoris per a tots els col·legiats, sempre que la proposta concreta sotmesa al referèndum obtinga el vot favorable de la majoria absoluta dels col·legiats amb dret de vot. Reglamentàriament s'establirà el procediment per al referèndum.   
j) Les altres atribucions recollides en aquest Estatut, en els reglaments col·legials i, en general, quantes altres funcions no estiguen expressament atribuïdes a altres òrgans col·legials.   
k) Delegar les seues facultats per a la gestió, tramitació i resolució dels assumptes de despatx ordinari, en els membres directius, es a dir, president, vicepresident, secretari, tresorer i comptador.   
Article 29. La composició de la Junta de Govern   
La Junta de Govern estarà integrada per un president, un vicepresident, un secretari, un tresorer, un comptador i un vocal per cada cent quaranta col·legiats, amb un mínim de vint vocals.   
Article 30. El funcionament de la Junta de Govern   
1. La Junta de Govern es reunirà almenys una vegada al mes, i quantes vegades la convoque el president, bé per iniciativa pròpia o a petició fonamentada d'un nombre dels seus membres, que supose com a mínim la tercera part d'ells.   
2. La Junta s'entendrà vàlidament constituïda quan assistisquen, en primera convocatòria, més de la meitat dels seus membres; en segona convocatòria, separada mitja hora de la primera, bastarà la presència del president i del secretari, o els qui els substituïsquen i cinc membres més.   
3. La convocatòria de la Junta de Govern es comunicarà a tots els seus membres per correu o fax, sota la responsabilitat del secretari, amb dos dies naturals d'antelació com a mínim i deixant en un lloc predeterminat en la seu del Col·legi, a disposició de cada membre de la Junta, l'orde del dia corresponent. En cas d'urgència, apreciada pel president, es podrà convocar la Junta de Govern sense l'antelació assenyalada, i podrà celebrar-se la Junta sempre que, en la forma indicada, s'hagen posat la convocatòria i l'orde del dia en coneixement de tots els seus membres.   
La Junta no podrà adoptar acords sobre assumptes que no estiguen inclosos en l'orde del dia de la reunió, llevat del que disposa l'article 31.d).   
4. La Junta, en el curs de qualsevol de les seues sessions, podrà autoconvocar-se per a determinat dia i hora, sense necessitat de comunicació als presents.   
5. No obstant això, la Junta s'entendrà vàlidament constituïda i podrà adoptar els acords que procedisquen quan, estant presents tots els seus membres, acorden per unanimitat celebrar reunió de la Junta per a tractar un o més assumptes determinats.   
Article 31. Les funcions del president   
Correspon al president:   
a) Fixar les línies d'actuació del Col·legi per al compliment dels seus fins i dirigir i coordinar l'actuació de tots els membres de la Junta.   
b) Ostentar la representació judicial i extrajudicial del Col·legi, amb facultat de delegar en el vicepresident o, en cas de vacant, absència o malaltia de la vicepresidència o quan la naturalesa de l'assumpte ho aconselle, en un altre membre de la Junta; i resoldre els assumptes urgents que no estiguen reservats a l'Assemblea General, i donar compte de les seues decisions a la Junta de Govern.   
c) Convocar i presidir, amb vot de qualitat, les reunions de la Junta de Govern i de l'Assemblea General; conéixer i autoritzar tota actuació dels altres membres de la Junta de Govern; fixar l'orde del dia d'ambdós i, en general, presidir totes les reunions a què assistisca de qualssevol òrgans col·legials.   
d) En casos de fundada i extraordinària urgència, podrà proposar qüestions no incloses en l'orde del dia de la Junta de Govern, sempre que s'accepte unànimement pels presents el tràmit.   
e) Autoritzar amb la seua signatura les comunicacions i circulars oficials, revisant la correspondència quan ho estime convenient.   
f) Atorgar poders a favor de procuradors dels tribunals i designar lletrats.   
g) Dirigir les deliberacions de les reunions a què assistisca, amb facultat per a cridar a la qüestió i a l'orde als que intervinguen, per a retirar la paraula i per a expulsar de la reunió als qui persistisquen en la seua actitud, després d'haver estat objecte de tres telefonades a la qüestió o a l'orde, i als qui, de totes maneres, alteren el bon orde de les reunions.   
h) Vetlar pel compliment de les disposicions legals, estatutàries i reglamentàries i dels acords del Col·legi i, si fa al cas, del Consell Valencià de Col·legis de Farmacèutics.   
i) Autoritzar amb la seua signatura, junt amb el secretari, les actes de les reunions dels òrgans col·legials.   
j) Autoritzar amb la seua signatura el títol d'incorporació al Col·legi i el carnet de col·legiat.   
k) Visar totes els certificats que siguen expedits pel secretari.   
l) Legitimar, amb la seua signatura, els llibres de comptabilitat i qualsevol altre de naturalesa oficial.   
m) Autoritzar els lliuraments i ordes de pagament.   
n) Signar els documents necessaris per a l'obertura de comptes corrents bancaris i els xecs expedits per Tresoreria.   
nn) Donar possessió als altres membres de la Junta de Govern.   
o) Requerir qualsevol vocal, perquè paralitze alguna actuació que s'aparte de les directrius acordades per la Junta de Govern o pel mateix president, en l'exercici de les seues funcions.  
Article 32. Les funcions del vicepresident  
Correspon al vicepresident auxiliar el president en l'exercici de les seues funcions, exercir les que el president li delegue i substituir-lo en cas de vacant, absència o malaltia.   
Article 33. Les funcions del secretari  
Correspon al secretari:   
a) Redactar les actes i acords de les reunions dels òrgans col·legials i vigilar la seua transcripció en els llibres corresponents.   
b) Donar fe de la presa de possessió de tots els membres de la Junta de Govern.   
c) Lliurar, amb el vistiplau del president, certificat de les actes i acords col·legials i dels fets que consten en els registres a càrrec seu.   
d) Portar el llibre registre d'entrada i eixida de documents, o codificació corresponent.   
e) Portar el llibre registre de títol de llicenciat i de doctor en Farmàcia i el de col·legiats, o codificació corresponent.   
f) Cuidar de l'arxiu de les disposicions legals i reglamentàries, concernents a l'exercici professional.   
g) Redactar la memòria anual de secretaria.   
h) Preparar el despatx dels assumptes per a donar compte al president i a la Junta de Govern.   
i) Signar la correspondència ordinària de mer tràmit.   
j) Dirigir l'oficina de la Secretaria i exercir la direcció directa de tot el personal al servei del Col·legi, a què farà complir amb les seues obligacions específiques i amb els acords de la Junta de Govern i proposar a aquesta el nomenament i cessament del dit personal.   
Article 34. Les funcions del tresorer   
Correspon al tresorer:   
a) Recaptar i custodiar els fons del Col·legi, i ser-ne responsable.   
b) Realitzar els pagaments i ingressos del Col·legi.   
c) Portar la comptabilitat del Col·legi.   
d) Elaborar l'avantprojecte del pressupost del Col·legi per al seu sotmetiment, amb l'Acord previ de la Junta de Govern, a la definitiva aprovació per l'Assemblea General.   
e) Informar, almenys una vegada al trimestre, a la Junta de Govern de l'execució del pressupost i de la situació de Tresoreria.   
f) Elaborar els comptes anuals per al seu sotmetiment, amb l'acord previ de la Junta de Govern, a l'Assemblea General.   
Article 35. Les funcions del comptador   
Correspon al comptador confrontar i signar els llibres de comptabilitat conjuntament amb el tresorer, auxiliar aquest en l'exercici de les seues funcions i substituir-lo en cas de vacant, absència o malaltia.   
Article 36. Els vocals de la Junta de Govern   
1. Els vocals de la Junta de Govern, coordinats en la seua actuació pel president o, per delegació d'aquest, pel vicepresident, tindran a càrrec seu l'estudi i preparació dels assumptes que corresponguen a les seccions que se'ls encomanen i elevaran a la Junta de Govern els suggeriments, propostes i informació necessàries per al compliment de les seues funcions per la Junta.   
2. Podran auxiliar-se dels col·legiats que estimen necessaris per a constituir, amb l'aprovació prèvia de la Junta de Govern, les juntes de Secció.   
3. Els vocals, que no tinguen específicament assignada una Secció, auxiliaran la resta de càrrecs de la Junta de Govern en l'exercici de les seues funcions i exerciran quantes comeses els encomanen el president o la Junta de Govern.   
4. Les seccions podran ser les de farmacèutics al servei de les administracions públiques, oficines de farmàcia, alimentació, dermofarmàcia, distribució, hospitals, anàlisi, indústria, òptica, ortopèdia, docència i investigació, medi ambient, fitofarmàcia, no exercents, jubilats, etc., i qualsevol altra que acordara la Junta de Govern.  
5. Els vocals de la Junta de Govern tindran obligació d'assistir regularment al Col·legi, per a proveir al compliment de les seues funcions i estar al corrent dels assumptes que afecten el Col·legi.   
Article 37. La Comissió Permanent de la Junta de Govern   
La Junta de Govern podrà acordar la constitució d'una Comissió Permanent, integrada pel president, el vicepresident, el secretari, el tresorer i el comptador, a la qual correspondrà atendre els assumptes urgents aquesta li delegue o encomane.   
Article 38. L'Estatut dels membres de la Junta de Govern  
Els membres de la Junta de Govern exerciran les seues funcions de forma no remunerada.   
Les despeses, degudament justificades, que s'ocasionen als membres de la Junta de Govern, per l'assistència a les reunions i per l'exercici de les seues funcions, seran satisfets per la Tresoreria del Col·legi, inclòs el cost per tots els conceptes. El president i el secretari tindran dret a un farmacèutic substitut per a l'exercici de la seua activitat professional.   
Secció segona  
L'Assemblea General  
Article 39. Les funcions de l'Assemblea General   
A l'Assemblea General, constituïda per tots els col·legiats presents o representats, correspon l'exercici de les funcions següents:   
a) Aprovar, en Assemblea Extraordinària, els Estatuts del Col·legi, els del Consell Valencià de Col·legis de Farmacèutics i els reglaments particulars que, d'acord amb els esmentats Estatuts, hagen de regir el funcionament del Col·legi, així com les seues modificacions.   
b) Aprovar els pressupostos ordinaris i extraordinaris, igual que els comptes anuals i les quotes col·legials d'incorporació i periòdiques, i les derrames extraordinàries, així com la quantia dels drets i compensacions a què es refereix l'apartat 12é, de l'article 4.   
Els comptes anuals es presentaran auditats per professional competent i estaran a disposició dels col·legiats a les oficines del Col·legi, des de la convocatòria de l'Assemblea, a què correspon el control de les despeses de l'exercici auditat, per mitjà de l'aprovació o censura dels comptes, sense perjudici d'altres mesures de control que s'establisquen en el reglament de règim interior.   
c) Acordar, dins de la competència col·legial, les normes generals relatives a l'exercici de la professió.   
d) Deliberar i adoptar acords sobre quants assumptes li sotmeta la Junta de Govern, i sobre les proposicions que formulen els col·legiats, amb subjecció als requisits següents:   
1r. Formular-se per mitjà d'un escrit raonat, i amb la signatura, almenys, del 20 per cent dels col·legiats.   
2n. Ser presentades a la Secretaria del Col·legi, amb almenys 10 dies naturals d'antelació, al de celebració de l'Assemblea General.   
3r. Referir-se a assumptes de la competència de l'Assemblea General.   
Complits aquests requisits, la Junta de Govern inclourà les proposicions en annex a l'orde del dia de l'Assemblea, que es distribuirà immediatament a tots els col·legiats.   
e) Deliberar i acordar sobre la moció de censura contra la Junta de Govern, en els termes que preveuen aquests Estatuts.   
f) Fixar el domicili del Col·legi.   
g) Acordar l'adquisició, gravamen i alienació de béns immobles.   
h) Acordar, a proposta de la Junta de Govern i amb un nombre favorable de vots igual a la majoria absoluta dels col·legiats presents o representats que equivalga, en tot cas, com a mínim, a la tercera part del total de col·legiats amb dret de vot, la fusió, absorció o dissolució del Col·legi, i es determinarà la destinació del seu patrimoni i, en cas de dissolució, el nomenament d'una comissió liquidadora.   
Article 40. Les sessions ordinàries de l'Assemblea General   
1. El Col·legi celebrarà la seua Assemblea General Ordinària dins del primer semestre de cada any, per a l'aprovació del pressupost i dels comptes; en aquesta Assemblea Ordinària la Junta de Govern informarà sobre la seua gestió durant l'exercici anterior. Podran incloure's, a més en l'orde del dia, quants altres assumptes no estiguen reservats a l'Assemblea Extraordinària.   
2. En cap cas no podran adoptar-se acords sobre assumptes no inclosos en l'orde del dia o en l'annex, a què es refereix la lletra de l'article anterior.   
Article 41. Les sessions extraordinàries de l'Assemblea General   
1. Se celebrarà Assemblea General Extraordinària quan -per a deliberar i, si fa al cas, adoptar acords sobre un o més assumptes, prèviament inclosos en l'orde del dia- la convoque el president per iniciativa pròpia, per acord de la Junta de Govern o a petició raonada per mitjà d'un escrit, signat per almenys el 20 per cent dels col·legiats.   
2. Aquestes peticions hauran d'expressar detalladament l'assumpte o assumptes a tractar i, si fa al cas, els acords que els peticionaris proposen a l'Assemblea.   
3. Formulada una d'aquestes peticions, se sotmetrà la Junta de Govern dins del termini d'un mes, i s'acordarà la convocatòria de l'Assemblea per a la seua celebració, en un altre termini d'un mes.   
4. La convocatòria de l'Assemblea General sol·licitada, només podrà ser denegada per incomplir la sol·licitud els requisits establits en aquest article, per referir-se a assumptes que no siguen de la competència de l'Assemblea General o perquè els acords que es proposen siguen contraris a l'ordenament jurídic.   
5. Contra la denegació, expressa o per silenci, de la convocatòria de l'Assemblea, es podrà recórrer directament en la via contenciosa administrativa, sense perjudici del que disposa l'article 78.   
Article 42. La comunicació de la convocatòria de sessions   
1. Les convocatòries de les assemblees generals, amb l'orde del dia, seran cursades pel secretari a tots els col·legiats per correu ordinari, amb almenys quinze dies naturals d'antelació, llevat dels casos d'urgència justificada segons el parer de la Junta de Govern, que haurà de ser ratificada com a primer punt de l'orde del dia per l'Assemblea corresponent, en que bastaran dos dies d'antelació i excepte l'annex a l'orde del dia, a què es referiex la lletra d) de l'article 39, que serà cursat als col·legiats amb la més urgència possible, una vegada que se'n dispose.   
2. Al mateix temps es publicarà almenys en dos diaris locals, i s'indicarà lloc, data i hora de la sessió de l'Assemblea General.   
3. Les assemblees purament informatives, sense caràcter decisori, es convocaran amb l'antelació que estime la Junta de Govern, i podran ser convocades per simple anunci en dos dels diaris de major difusió a la província.   
Article 43. La constitució de l'Assemblea General   
1. Les assemblees generals, tant ordinàries com extraordinàries, quedaran vàlidament constituïdes, en primera convocatòria, quan concórreguen, presents o representats, la meitat més un dels col·legiats.   
2. En segona convocatòria, separada almenys mitja hora de la primera, s'entendrà vàlidament constituïda siga quin siga el nombre de col·legiats presents i representats.   
Article 44. L'assistència dels col·legiats en l'Assemblea General   
Per a l'admissió de la delegació o representació d'uns col·legiats en les assemblees, per altres, hi caldrà que la delegació o representació s'atorgue d'acord amb les normes següents:   
1r. El delegatori expressarà per escrit la delegació per a una Assemblea General en concret, i consignarà el seu nom complet i el del company en qui delega, i haurà de signar personalment dit escrit.   
2n. S'acompanyarà fotocòpia del document nacional d'identitat del delegatori, creuada amb la seua signatura, per al seu acarament amb les signatures dels col·legiats que hi ha als arxius del mateix Col·legi.   
3r. Cap col·legiat no podrà ostentar més de cinc delegacions o representacions.   
4t. El delegat, en el moment de presentar la delegació, garantirà amb la seua signatura, i sota pena de falsedat en document públic, l'autenticitat de la delegació, i signarà, a aquest efecte, el document al·ludit en la norma 1r d'aquest article.   
5é. La delegació haurà d'acreditar-se de la manera següent: durant els cinc dies hàbils anteriors, i fins a les 13 hores del mateix dia de l'Assemblea General, podran lliurar-se a la seu del Col·legi les delegacions; el secretari del Col·legi, o persona en qui delegue en cas de necessitat, examinarà les delegacions, comprovarà la seua autenticitat, i acararà la signatura del document nacional d'identitat amb la del document de delegació, i la resta de signatures que hi ha al Col·legi, i lliurarà les acreditacions corresponents al nombre de vots delegats, segellades pel secretari i amb el vistiplau del president, o els qui respectivament els substituïsquen. Alhora, es farà constar en un llibre-registre, per orde numerat de presentació, la identitat de delegatori i delegat i hora de presentació. Portarà també el secretari un registre del nombre de delegacions atorgades a cada col·legiat.   
6é. En el cas de suspendre's l'Assemblea, valdran en la represa les delegacions ja acreditades, així com les que siguen atorgades per a la represa, amb subjecció a les normes anteriors.   
7é. Les delegacions estaran durant la celebració de l'Assemblea sota la custòdia del secretari i a disposició de qualsevol col·legiat que les vullga examinar.   
8é. El delegatori que decidisca assistir personalment a l'Assemblea haurà de fer-ho constar davant del secretari abans que comence la reunió, i s'anul·larà en aquest cas la delegació i serà vàlid el vot personal.   
Article 45. Les deliberacions de l'Assemblea General   
1. En el debat dels assumptes sotmesos a les assemblees generals, només es permetran tres torns a favor i tres en contra, i una sola rectificació a cada col·legiat que prenga part en el debat.   
2. Per a contestar a al·lusions, es concedirà l'ús de la paraula per una sola vegada.   
3. Les intervencions no podran durar més de cinc minuts, ni més de dos les rectificacions o contestació a al·lusions. Els membres de la Junta de Govern podran fer ús de la paraula en qualsevol moment.   
4. En tot debat, el president podrà fixar l'hora límit del seu acabament i de la corresponent votació o votacions, si fa al cas.   
Article 46. Les votacions en l'Assemblea General   
1. Les votacions en les assemblees es faran de forma ordinària a mà alçada, però seran nominals (públiques o secretes), quan ho demanen la majoria dels col·legiats presents o representats o així ho decidisca el president.   
2. Seran sempre secretes les votacions que es referisquen a assumptes personals.   
3. Les decisions seran adoptades per majoria simple, llevat del cas de modificació de l'Estatut, en què caldrà la majoria absoluta dels presents o representats en l'Assemblea, i llevat del que estableix l'article 11.5 dels presents Estatuts.  
Article 47. Les actes de les sessions de l'Assemblea General   
Per a l'aprovació de les actes de les assemblees generals seran designats en cada una d'aquestes per la mateixa Assemblea tres interventors, que, amb la Junta de Govern i en la primera reunió que aquesta celebre, procediran a l'aprovació, sense perjudici que si dos dels tres interventors discrepen de l'acord aprovatori, se sotmet a la següent Assemblea General la ratificació o rectificació que procedisca.  
Capítol IV  
El règim electoral  
Article 48. Règim general de les eleccions  
1. Les eleccions per als càrrecs de la Junta de Govern s'ajustaran al principi de la lliure i igual participació dels col·legiats, d'acord amb el que es disposa en el present Estatut, en els reglaments interns que s'aproven, si fa al cas, i en les normes complementàries contingudes en les convocatòries electorals, sempre que no contradiguen els esmentats estatuts o reglaments.   
2. El sufragi serà lliure, igual, directe, siga personalment o per correu, i secret.   
3. A tots els efectes previstos en aquest capítol, es consideren hàbils tots els dies.   
Article 49. La duració del mandat dels càrrecs electius  
El mandat dels càrrecs de la Junta de Govern és de quatre anys, sense perjudici del termini màxim per a convocar eleccions.   
Article 50. El dret de sufragi actiu  
Són electors tots els col·legiats que es troben d'alta el dia de la convocatòria, i estiguen en el ple gaudi dels drets corporatius.   
Article 51. El dret de sufragi passiu   
1. Són elegibles els col·legiats que, a més d'ostentar la qualitat d'electors, reunisquen el dia de la convocatòria les condicions següents:   
a) Per als càrrecs de president, vicepresident, secretari, tresorer i comptador, trobar-se en l'exercici de la professió, i portar exercint-la, en qualsevol de les seues modalitats, un mínim de tres anys.   
b) Per als vocals, trobar-se en l'exercici de la professió, amb una antiguitat mínima d'un any.   
2. Excepcionalment, si en una candidatura única s'opta per presentar un únic candidat col·legiat sense exercici, i/o un únic candidat col·legiat jubilat, no s'exigirà a aquests cap antiguitat en la col·legiació, sinó només estar col·legiats en la seua respectiva situació, en el moment de la presentació de la candidatura.   
Article 52. La convocatòria d'eleccions   
1. Correspon a la Junta de Govern acordar la convocatòria d'eleccions, com a màxim el dia que vença el termini del seu mandat comptador, a partir de la presa de possessió, de manera que hi haja solució de continuïtat en la cobertura dels càrrecs col·legials.   
2. La convocatòria inclourà el calendari electoral i les normes aplicables a l'elecció, de conformitat amb el que disposen el present Estatut i, si fa al cas, els reglaments de Règim Interior del Col·legi.   
3. La convocatòria electoral es remetrà a tots els col·legiats dins dels tres dies següents a la seua adopció, i s'anunciarà en dos diaris locals de màxima difusió.   
Article 53. La mesa electoral   
1. En cada procés electoral es constituirà una mesa electoral, que serà l'encarregada de vigilar tot el procés, presidir la votació, realitzar l'escrutini, resoldre les reclamacions que es presenten i, en general, realitzar quantes actuacions calguen per a garantir la puresa, objectivitat i transparència del procés electoral.   
2. La mesa electoral estarà formada pel president, que serà l'elector de més edat entre els que no hagen complit 65 anys el dia de l'elecció, i quatre vocals, dels quals dos seran els electors que li seguisquen en edat, i els altres dos, els de menor edat el dia de l'elecció.   
3. El vocal de menor edat actuarà de secretari. Es designaran cinc suplents que seran aquells col·legiats que seguisquen els titulars de la mesa en l'orde indicat d'edat.   
4. Els suplents només tindran la missió de completar la mesa electoral en el moment de la constitució.   
5. Si per aplicació de la regla precedent la mesa no poguera estar composta, en qualsevol moment, pels cinc membres que la van constituir, seguirà constituïda vàlidament amb els que restaren, sempre que el seu nombre no siga inferior a tres.   
6. Quan el nombre de col·legiats així ho aconselle, la mesa podrà estar constituïda fins a un màxim de 6 membres, és a dir, president i cinc vocals, i en el supòsit d'empat, decidirà el vot de qualitat del president.   
7. Cap dels components de la mesa podrà ser candidat ni estar en relació amb qualsevol d'ells, en els supòsits de l'article 28.2 de la Llei 30/1992, i, de ser-ho, el substituirà en aquesta el seu suplent.   
8. La mesa es constituirà dins dels cinc dies següents a cada convocatòria electoral; la constitució de la mesa es comunicarà a tots els col·legiats, dins dels tres dies següents.   
Article 54. Les llistes d'electors   
1. La Junta de Govern facilitarà a la mesa electoral les llistes d'electors, les quals hauran de fer-se públiques, per mitjà de la seua exposició al tauler d'anuncis del Col·legi, el mateix dia de la constitució de la mesa electoral.   
2. Les llistes, així publicades al tauler d'anuncis, constituiran el cens de votants.   
3. La mesa electoral resoldrà quantes incidències o reclamacions relatives a inclusions, exclusions o rectificacions, es presenten dins dels cinc dies següents a aquell en què comence l'exposició de les llistes. L'esmentada resolució es farà pública al mateix tauler d'anuncis, entre els dies sisé i vuité següents a aquell en què comence l'exposició.   
4. Contra la indicada resolució, de la mesa electoral podrà interposar-se recurs de reposició davant d'aquesta, dins dels tres dies següents a la seua publicació. Els recursos hauran de ser resolts per la mesa dins dels set dies següents a la seua interposició.   
Article 55. La presentació i proclamació de candidatures  
1. A partir del moment en què es constituïsca la mesa electoral, i fins a les 14 hores del dia vint-i-cinqué posterior, els col·legiats podran presentar davant d'aquella els documents en què es continguen les candidatures per a ocupar els càrrecs vacants.   
2. Les candidatures hauran de ser completes, i hi figuraran els candidats a tots els càrrecs que s'hagen de cobrir, amb el seu nom i dos cognoms i el càrrec per al qual es presenta cada candidat.   
3. Les candidatures hauran d'anar avalades amb la signatura de vint-i-cinc electors que no siguen candidats. En la presentació de tota candidatura haurà de constar la conformitat i acceptació de cada un dels candidats i s'acompanyarà fotocòpia del document nacional d'identitat dels candidats i quants avalen les candidatures.   
4. L'endemà de finalitzar el termini de presentació de candidatures, la mesa es reunirà a les 10 hores per a revisar les corresponents documentacions i procedir a la proclamació d'aquelles candidatures que reunisquen els requisits establits, i s'estendrà acta per duplicat del resultat de la proclamació. En l'acta s'inclouran quantes reclamacions puguen formular-se pels assistents a l'acte, sobre les quals la mesa electoral resoldrà el que procedisca. Una de les còpies serà exposada al tauler d'anuncis del Col·legi, i es reservarà l'altra com a part de l'expedient electoral.   
5. En el cas que alguna candidatura patisca d'algun defecte formal esmenable, la mesa concedirà un termini de 48 hores per a l'esmena, i es demorarà en aquest cas la resolució corresponent sobre la candidatura afectada, fins a l'endemà en què finalitze el dit termini, a la mateixa hora indicada. En cap cas no es considerarà esmenable la insuficiència del nombre de signatures d'aval d'electors, ni la falta de conformitat dels candidats, ni l'incompliment del requisit que les candidatures es presenten completes.   
6. Quan només hi haja una candidatura proclamada, no procedirà la votació i seran proclamats electes tots els seus components.   
7. Totes les reunions que als fins indicats celebre la mesa electoral seran públiques.   
Article 56. La votació de les candidatures   
1. El dia assenyalat en la convocatòria, que haurà d'estar comprés entre el 80 i el 90 posteriors a la constitució de la Mesa Electoral, a les 9 hores, donarà començament l'acte de votació, a l'efecte del qual haurà d'estar constituïda prèviament la Mesa Electoral.   
2. Cada candidatura podrà designar dos interventors, prèvia la presentació de credencials signades per un dels membres de la candidatura corresponent.   
3. El temps de permanència de la Mesa Electoral serà des de les 9 hores fins a les 19 hores, del dia assenyalat per a l'elecció, durant el temps de les quals hauran d'emetre el seu vot els electors.   
4. El president de la Mesa tindrà, dins del local on se celebre l'elecció, autoritat exclusiva per a mantindre l'orde, assegurar la llibertat dels electors i l'observança de la legalitat. En el lloc reservat on s'instal·le la Mesa Electoral només podran romandre els components de la mesa electoral, així com els interventors en representació de les candidatures.   
5. Ni als locals on se celebre l'elecció, ni als voltants d'aquests, podrà realitzar-se propaganda de cap gènere a favor dels candidats. El president de la Mesa prendrà, a aquest respecte, totes les mesures que estime convenients.   
6. Per a la votació s'habilitarà una o unes quantes urnes, segons el nombre de votants i a judici del president de la Mesa.   
7. La votació serà nominal i secreta anunciant el president la seua iniciació amb les paraules «comença la votació».   
8. Tots els electors s'acostaran un a un a la Mesa i manifestaran el seu nom i cognoms. Després de cerciorar-se per l'examen de les llistes del cens electoral, que faran els vocals i interventors, que hi figura el nom del votant, així com la seua identitat, que es justificarà per mitjà de l'exhibició del document nacional d'identitat o un altre document acreditatiu de la mateixa (carnet de col·legiat, permís de conduir), encara que estiguen caducats, l'elector lliurà al president, per la seua mà, els sobres, els quals contindran a l'interior, respectivament, la papereta corresponent a l'elecció. Tot seguit el president, sense ocultar el sobre ni un moment a la vista del públic, dirà en alta veu el nom de l'elector, afegirà: "Vota.", i depositarà a les urnes el sobre.   
9. Si la identitat del votant oferix dubte, serà comprovat i resolt per la Mesa.   
Article 57. El vot per correu   
1. La modalitat de l'emissió del vot per correu té com a finalitat facilitar al màxim el dret a l'exercici del vot, acompanyat de l'autenticitat exigible en qualsevol procés electoral.   
2. L'elector que decidisca votar per correu, podrà fer-ho per mitjà de manifestació a la Mesa Electoral, i haurà de complir els requisits següents:   
a) Una vegada proclamades les candidatures, la Mesa remetrà, a tots els electors, un certificat acreditatiu que està inscrit en el cens i un model d'imprés en què conste el desig de votar per correu, i també la llista, les paperetes i sobres electorals per a poder exercitar el vot.   
b) Remetrà l'esmentada documentació, per correu certificat, o la presentarà al Registre d'Entrada del Col·legi, i adjuntarà al sobre exterior una fotocòpia del document nacional d'identitat amb la seua signatura. Els dits enviaments hauran de ser registrats d'entrada en un llibre de registre especial per a aquests efectes, que custodiarà la Mesa Electoral.   
El sobre que contindrà el vot haurà d'estar tancat dins d'un altre major, i el sobre xicotet haurà de conservar sempre el secret de la identitat del votant.   
c) La Mesa Electoral custodiarà i conservarà tota la documentació relativa al vot per correu, la qual només lliurarà al Col·legi una vegada transcorreguts els terminis establits per a les impugnacions.   
Article 58. Les paperetes de vot  
1. La votació es realitzarà per candidatures completes proclamades, en paperetes que seran impreses, i seran facilitades o es remetran per la Mesa Electoral a tots els col·legiats i a les candidatures proclamades, a càrrec d'aquestes; en què figuraran els noms i cognoms dels candidats i el càrrec per al qual es vota.   
2.Els sobres de votació han de contindre a l'exterior la declaració de, «Per a l'elecció».   
3. No podran ratllar-se cap dels noms de les candidatures proclamades, ni incloure en la papereta noms proclamats en candidatures distintes.   
Article 59. El tancament de les urnes   
Acabada l'hora assenyalada per a la votació, previ anunci del president que es va a acabar l'acte, s'obriran els sobres dels vots rebuts per correu, i es prendrà nota del nom del votant, en les mateixes condicions que les detallades per a la votació personal; es rebutjaran aquells sobres en què com a remitent figure el nom del votant que haja exercit el seu dret personalment, i es procedirà posteriorment a introduir a les urnes els sobres que només seran oberts en fer-se l'escrutini, i seran adoptades per la Mesa les mesures que considere adients perquè, en cap cas, puga distingir-se el vot personal de l'efectuat per correu. Finalment votarà la Mesa.   
Article 60. L'escrutini i la proclamació d'electes  
1. Acabada la votació, es procedirà a l'escrutini, el qual no s'interromprà fins que s'hagen extret totes les paperetes de l'urna. Els escrutadors aniran prenent nota de les paperetes llegides, que es col·locaran sobre la Mesa en el mateix orde que van ser extretes.   
2. Es computaran com a vots vàlids, en favor de les candidatures a què es refereixen, tots aquells que figuren en alguna de les paperetes depositades en l'urna, sense oferir dubtes sobre la candidatura a què es refereix.   
3. No seran computables, per tant, a cap efecte:   
a) Paperetes de votació que per qualsevol raó oferisquen dubtes respecte a la candidatura a què es va voler votar o presenten esmenes o ratllades.   
b) Les paperetes de votació en què figure alguna persona, la proclamació com a candidat de les quals no haguera sigut aprovada degudament per la Mesa Electoral.   
c) Les paperetes de votació en què figure un candidat degudament proclamat per a un càrrec diferent, d'aquell per al qual siga votat.   
d) Les paperetes de votació en què figure algun nom que haguera estat proclamat candidat en distinta candidatura.   
e) Els vots per correu, que no hagueren arribat a la mesa a la iniciació de l'escrutini.   
4. Acabat l'escrutini general, s'estendrà acta corresponent per duplicat exemplar. S'expediran còpies certificades de l'acta per als interventors o apoderats de cada candidatura que les sol·liciten, sense que en cap cas puga cada candidatura exigir més d'una còpia.   
5. La Mesa proclamarà electa la candidatura que obtinga un nombre més gran de vots; en cas de produir-se empat es convocarà nova elecció entre les candidatures empatades, i continuaran, mentrestant, en funcions els anteriors titulars dels esmentats càrrecs.   
Article 61. La impugnació d'acords electorals   
Contra els acords de proclamació de candidatures i de proclamació d'electes per la Mesa Electoral, es podrà interposar recurs de reposició davant de aquesta, en el termini de deu dies, i les resolucions de la Mesa posaran fi a la via corporativa. Contra aquests acords podrà interposar-se recurs contenciós administratiu, sense perjudici del que disposa l'article 77.   
Article 62. La presa de possessió dels electes   
1. El dia assenyalat en la convocatòria, que haurà d'estar comprés entre els quinze següents a la proclamació d'electes, tindrà lloc la presa de possessió dels elegits.   
2. El Col·legi comunicarà la constitució de la nova Junta de Govern als organismes que procedisquen.   
3. Les vacants que es produïsquen en la Junta de Govern durant el mandat dels seus membres, siga quin siga el seu nombre i encara que siguen més de la meitat d'aquests, seran proveïdes per la mateixa Junta de Govern entre col·legiats que reunisquen les corresponents condicions d'elegibilitat, i els així designats hauran de sotmetre's a ratificació en la primera Assemblea General Ordinària que se celebre i exerciran els seus càrrecs pel temps que reste del mandat.   
Capítol V  
La moció de censura  
Article 63. El règim de la moció de censura   
Els col·legiats amb dret de vot podran proposar la moció de censura contra la Junta de Govern, d'acord amb les normes següents:   
1ª. La moció es presentarà per escrit signat, almenys, pel 30 per cent dels col·legiats amb dret de vot i hi faran constar les raons que la justifiquen i els col·legiats elegibles que proposen per a la totalitat de la Junta de Govern, amb expressió dels càrrecs de cada u.   
Els col·legiats que signen una moció de censura, o siguen proposats en aquesta com a candidats, no podran signar-ne una altra en la resta del mandat.   
S'acompanyarà a l'escrit, en què constarà clarament el nom i número de col·legiat de cada un dels qui donen suport a la moció i l'acceptació dels proposats per a cada càrrec, fotocòpia del document nacional d'identitat o carnet de col·legiat de cada un dels signants i dels candidats proposats.   
2ª. Presentada la moció d'acord amb els requisits expressats, haurà de convocar-se Assemblea General Extraordinària de col·legiats, per a la seua celebració dins dels seixanta dies hàbils següents a la presentació, i no es computarà com a hàbil a aquest efecte el mes d'agost.   
3ª. En l'Assemblea corresponent, que tindrà com a únic punt de l'orde del dia el debat de la moció, intervindrà en primer lloc el candidat a president; tot seguit s'obrirà un debat amb tres torns a favor, i tres en contra, durant el qual podran fer ús de la paraula, en qualsevol moment, els membres de la Junta de Govern.   
Conclòs el debat, farà ús de la paraula el candidat a president; tot seguit intervindrà un membre de la Junta de Govern i tancarà, en tot cas, la deliberació el president del Col·legi.   
4ª. Tot seguit es procedirà a sotmetre a votació la moció de censura, que quedarà aprovada si obté un nombre de vots igual a la majoria absoluta dels col·legiats presents o representats que equivalga, en tot cas, com a mínim, a la tercera part del total de col·legiats amb dret de vot.   
5ª. Si prospera la moció de censura, la Junta de Govern cessarà automàticament en les seues funcions i prendrà possessió l'elegida.   
Capítol VI  
El règim econòmic  
Article 64. Els recursos ordinaris del Col·legi   
Constituïxen els recursos ordinaris del Col·legi:   
a) Les quotes periòdiques a càrrec dels col·legiats i les d'incorporació al Col·legi.   
b) L'import dels drets i compensacions per serveis prestats pel Col·legi o funcions exercides per aquest, siga en virtut de competències pròpies o delegades.   
c) L'import de les multes que s'imposen en expedients disciplinaris.   
d) L'import dels segells de règim interior, reglamentàriament establits, que es fixen en els documents que es tramiten.   
e) Els fruits, rendes i interessos de qualsevol classe, que produïsquen els béns i drets que integren el patrimoni del Col·legi.   
Article 65. Els recursos extraordinaris del Col·legi  
Són recursos extraordinaris del Col·legi:   
a) Les subvencions, donatius, herències o llegats que li puguen atorgar qualssevol, organismes, entitats o particulars.   
b) Les derrames extraordinàries que s'acorden.   
c) El producte de l'alienació dels seus béns.   
d) Les quantitats que, per qualsevol altre concepte lícit, puga percebre el Col·legi.   
Article 66. La gestió dels recursos econòmics  
1. Els fons del Col·legi s'ingressaran en l'establiment de crèdit que designe la Junta de Govern i per a disposar d'aquests caldran dues signatures de les reconegudes, corresponents al president, vicepresident, tresorer, comptador i secretari.   
2. La Junta de Govern podrà invertir els fons del Col·legi en depòsits bancaris a termini, en valors de l'Estat o d'altres ens públics o, previ acords de l'Assemblea General, en una altra classe de valors o en béns immobles.   
Capítol VII  
El règim disciplinari  
Article 67. La responsabilitat disciplinària  
1. Els col·legiats en el Molt Il·lustre Col·legi Oficial de Farmacèutics de València incorreran en responsabilitat disciplinària en els supòsits i circumstàncies establides en aquest Estatut.  
2. La quantia de les sancions es fixarà en atenció a les quotes anuals de col·legiació.  
3. En el cas de les societats professionals caldrà tindre en compte el següent:  
a) L'exercici de la potestat disciplinària no estarà obstaculitzat quan el col·legiat siga una Societat Professional. Sense perjudici de la responsabilitat de la persona física, que haguera comés alguna infracció disciplinària en l'exercici de la seua activitat, la Societat Professional també podrà ser sancionada quan cometa alguna infracció.  
b) Amb independència que siguen o no socis, les persones físiques col·legiades, que s'integren en una societat professional o col·laboren amb aquesta, seguiran subjectes a la responsabilitat disciplinària que els poguera correspondre com a tals persones físiques.  
4. La responsabilitat disciplinària derivada de l'exercici d'actes o actuacions professionals, per una Societat que no estiga degudament constituïda i inscrita al Registre del Col·legi, serà imputable, amb caràcter solidari, als socis que estiguen col·legiats en el Molt Il·lustre Col·legi Oficial de Farmacèutics de València.  
Article 68. La competència per a exercir la potestat disciplinària   
1. La Junta de Govern del Col·legi sancionarà els col·legiats pels actes i omissions que resulten constitutius d'infracció culpable dels deures professionals, o corporatius, o que siguen contraris al prestigi o a l'honorabilitat de la professió, o al respecte degut als companys, d'acord amb els presents Estatuts.   
2. La potestat disciplinària, respecte dels membres de la Junta de Govern, correspondrà al Consell Valencià de Col·legis de Farmacèutics.   
Article 69. Les infraccions  
Les infraccions es classifiquen en:  
a) Faltes lleus  
b) Faltes greus.  
c) Faltes molt greus.  
Article 70. Les faltes lleus   
Tindran caràcter de faltes lleus les següents accions o omissions:  
1r. El mer retard a satisfer les quotes i, en general, ingressos al Col·legi.   
2n. Absentar-se de l'oficina de farmàcia per temps superior al determinat per l'ordenament vigent, o pel temps previst, sense omplir els requisits legals i reglamentaris de les absències.   
3r. L'incompliment, sense perjuí material ni moral per a la professió o per al Col·legi, dels preceptes legals, estatutaris i reglamentaris, i dels acords del Col·legi.   
4t. La infracció del règim de torns i horaris.   
5é. Qualsevol tipus de publicitat no autoritzada pel Col·legi, dins del marc legal vigent.   
Article 71. Les faltes greus   
Tindran caràcter de faltes greus les següents accions o omissions:  
1r. Haver donat lloc a la imposició de tres sancions per faltes lleus, dins del termini d'un any, comptador des de la data d'imposició de la primera sanció.   
2n. L'incompliment de preceptes legals, estatutaris o reglamentaris o dels acords del Col·legi, quan ocasione perjudici material o moral per a la professió o per al Col·legi.   
3r. L'incompliment voluntari i rebel de les obligacions econòmiques amb el Col·legi.   
4t. La desconsideració ofensiva greu amb els companys.   
5é. Verificar descomptes en el preu oficial de les especialitats o incórrer en qualsevol forma de competència deslleial o il·lícita.   
6é. La canalització i captació de receptes.  
Article 72. Les faltes molt greus   
Tindran caràcter de faltes molt greus les següents accions o omissions:  
1ª. Qualssevol fets constitutius de delicte, que afecten l'ètica professional.   
2ª. L'encobriment de l'intrusisme professional o, en general, encobrir o emparar l'exercici il·legal de la professió en qualsevol de les seues modalitats.   
3ª. Haver donat lloc a la imposició de tres sancions, per faltes greus, dins del termini de dos anys.   
Article 73. Les faltes continuades  
Cometre una falta continuada qui, amb un mateix propòsit o aprofitant idèntica ocasió, realitze una pluralitat d'accions o omissions que infringisquen el mateix precepte legal o estatutari, o preceptes d'igual o semblant naturalesa.  
Tant les de caràcter lleu, com les greus o molt greus poden ser faltes continuades, que d'acord amb la qualificació que els corresponga, se sancionaran en el seu grau màxim, llevat que s'entenguera que la infracció no té notòria gravetat o no ha perjudicat una generalitat de persones.  
Article 74. Les sancions   
a) Les faltes seran corregides amb les sancions següents:   
1ª. Advertència.   
2ª. Amonestació privada.   
3ª. Amonestació per i davant de la Junta de Govern.   
4ª. Amonestació pública davant de l'Assemblea General o per mitjà de publicació al tauler d'anuncis del Col·legi.   
5ª. Multa per una quantia que oscil·le, entre el múltiple de cinc, i de cinquanta quotes, establides en l'últim pressupost del Col·legi, per al tipus d'exercici professional (o falta d'exercici) de l'interessat, al temps de dictar-se la resolució corresponent.   
6ª. Privació del dret a ostentar càrrecs corporatius per un termini de fins a sis anys.   
7ª. Suspensió de l'exercici de la professió, per un termini que no excedisca de tres mesos.   
8ª. Suspensió de l'exercici de la professió, per un termini de tres mesos i un dia fins a dos anys.   
9ª. Expulsió del Col·legi, amb baixa definitiva en aquest i suspensió indefinida de l'exercici de la professió.   
b) Les sancions 1ª i 2ª només seran imposades per faltes lleus.  
c) Les sancions 3ª, 4ª i la 5ª, només s'imposaran per faltes lleus o per faltes greus.  
d) Les sancions 6ª i 7ª només s'imposaran per faltes greus o molt greus.  
e) Les sancions 8ª i 9ª només s'imposaran per faltes molt greus.   
f) Sense perjudici del que disposen els paràgrafs anteriors, les sancions s'imposaran proporcionadament a la importància i gravetat de la falta, al perjudici que aquesta haja derivat per a la professió i per al Col·legi, i a la reiteració de l'autor.   
Article 75. El procediment sancionador  
1. La imposició de sancions correspon a la Junta de Govern del Col·legi, previ expedient instruït per dos dels seus membres designats per aquesta, dels quals un actuarà com a instructor, i l'altre com a secretari.   
2. No obstant això, els reglaments interns del Col·legi podran disposar que l'exercici de la potestat disciplinària col·legial s'atribuïsca a tribunals o jurats deontològics, constituïts en la forma que prevegen els esmentats reglaments.   
3. No s'imposarà cap sanció sense previ expedient tramitat amb subjecció a les normes legals sobre el procediment sancionador, previst en els articles 127 i següents de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Publiques i del Procediment Administratiu Comú i en el Reglament establit pel Reial Decret 1398/1993, de 4 d'agost.  
Article 76. La prescripció   
1. Les faltes lleus prescriuen al cap de tres mesos de la seua comesa; les greus, a l'any i les molt greus, als tres anys.   
2. La prescripció s'interromp des que s'acorda la incoació d'expedient disciplinari, tornant a córrer el termini de prescripció en cas de paralització de l'expedient per un termini superior a tres mesos, per causa no imputable a l'expedientat.   
3. El termini de prescripció de les faltes continuades es computa des del dia en què es va realitzar l'última infracció o des que va cessar la conducta infractora.  
Article 77. L'anotació registral de les sancions  
1. Tota sanció donarà lloc a una anotació complementària al Registre del Col·legi; les de suspensió temporal o definitiva de l'exercici professional, seran a més comunicades a les autoritats sanitàries a l'efecte de la seua competència.   
2. Quan s'hagen extingit les responsabilitats derivades de la imposició d'una sanció disciplinària, l'anotació es cancel·larà transcorreguts els mateixos terminis que per a la prescripció de cada classe d'infraccions s'establixen en l'article anterior, comptadors des del compliment efectiu de la sanció, sense perjudici del que disposen els articles 71.1ª i 72.3ª d'aquest Estatut.   
Capítol VIII  
El règim jurídic dels actes i disposicions col·legials  
Article 78. El dret aplicable als actes i acords del Col·legi  
1. El Col·legi està subjecte a l'ordenament jurídic.   
2. Els seus actes, quan tinguen naturalesa jurídic administrativa, s'ajustaran als presents Estatuts, als reglaments de Règim Interior del Col·legi i, supletòriament, a les normes sobre procediment administratiu vigents en la Comunitat Valenciana.   
3. Els actes col·legials, subjectes al dret administratiu i dictats en virtut de competències pròpies, seran recurribles directament en la via contenciosa administrativa, llevat dels recursos ordinaris que preveja al seu dia l'Estatut del Consell Valencià de Col·legis de Farmacèutics, davant de l'esmentat Consell, tot això sense perjudici del que disposen els articles 16 i 20 de la Llei 6/1997, de 4 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Consells i Col·legis Professionals.   
DISPOSICIONS TRANSITÒRIES  
Primera. Les actuacions en curs  
1. Els expedients que estigueren en curs i pendents de resolució a l'entrada en vigor d'aquest Estatut, continuaran la tramitació segons les normes vigents quan es van iniciar. No obstant això, si es tracta d'una sol·licitud incompleta o que no reunix els requisits exigits, i procedeix la seua esmena o millora, s'aplicarà la normativa vigent en el moment de presentar-se una sol·licitud completa i acompanyada de tota la documentació exigible.  
2. Els recursos contra les resolucions que es dicten en els expedients, a què es refereix el número anterior, es tramitaran d'acord amb la normativa vigent en el dia que s'interposen.  
Segona. El Registre de Societats  
En relació a les societats professionals, la constitució del Registre i el règim de funcionament i pràctica dels assentaments, establit en aquest Estatut, s'aplicarà de conformitat al que estableix la Llei 2/2007, de 15 de març.  
Tercera. L'actualització de la vigent informació registral  
En relació als qui ja siguen col·legiats, es procedirà a actualitzar la forma i el contingut dels assentaments registrals, per a ajustar-los al que estableix aquesta reforma parcial de l'Estatut. L'actualització haurà de realitzar-se en el termini màxim d'un any, comptador des de l'entrada en vigor d'aquesta reforma parcial de l'Estatut.  
DISPOSICIÓ DEROGATÒRIA  
Única  
A la seua entrada en vigor, quedaran derogades totes les normes d'inferior o el mateix rang que s'oposen al que estableix aquest Estatut.