Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5028, del 15-06-2005 (2005/6435)

RESOLUCIÓ de 30 de maig de 2005, de la directora general de Justícia de la Conselleria de Justícia i Administracions Públiques, per la que resol inscriure la modificació dels Estatuts de l'Il·lustre Col·legi Provincial de Procuradors dels Tribunals de Castelló, i es disposa la seua publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5028

Data del DOGV
:   15-06-2005

Secció del DOGV
:   III. CONVENIS I ACTES - G) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2005/6435


Data del document
:   30-05-2005

Organisme emissor
:   Conselleria de Justícia i Administracions Públiques

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Castelló de la Plana
    * col·legi professional
    * reglament intern
    * professió jurídica
    * legislació

RESOLUCIÓ de 30 de maig de 2005, de la directora general de Justícia de la Conselleria de Justícia i Administracions Públiques, per la que resol inscriure la modificació dels Estatuts de l'Il·lustre Col·legi Provincial de Procuradors dels Tribunals de Castelló, i es disposa la seua publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana. [2005/F6435]
  
Vist l'expedient de modificació estatutària instruït a instància de l'Il·lustre Col·legi Provincial de Procuradors dels Tribunals de Castelló, inscrit amb el número 66, de la Secció Primera, del Registre de Col·legis Professionals i de Consells Valencians de Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana, en què sol·licita la inscripció i el registre de la modificació dels seus estatuts a l'esmentat registre, atenent els següents
  
Fets
  
Primer
  
Que l'Il·lustre Col·legi Provincial de Procuradors dels Tribunals de Castelló va presentar, el 17 de gener de 2005, la modificació dels estatuts de tal col·legi per a la seua inscripció al Registre de Col·legis Professionals i de Consells Valencians de Col·legis Professionals, en compliment d'allò previst en l'article 11.1 de la Llei 6/1997, de 4 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Consells i Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana.
  
Segon
  
Que la modificació dels estatuts de l'esmentat col·legi, i segons el certificat presentat, lliurat el 17 de febrer de 2005, per María Ángeles D'Amato Martín, secretària de l'Il·lustre Col·legi Provincial de Procuradors dels Tribunals de Castelló, va ser aprovada per la seua Junta General Extraordinària, en reunió celebrada el 15 de gener de 2005.
  
Tercer
  
Que el nou text dels estatuts figura com a annex a la present resolució, i es dóna ací per reproduït.
  
Fonaments de dret
  
Primer
  
Que els Estatuts contenen totes les determinacions exigides en l'article 10 de la Llei 6/1997, de 4 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Consells i Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana.
  
Segon
  
Que aquests estatuts han sigut aprovats amb els requisits i les formalitats previstos en aquest article i en els mateixos estatuts del col·legi.
  
Tercer
  
Que l'expedient ha sigut tramitat pel Servei d'Entitats Jurídiques, adscrit a la Direcció General de Justícia de la Conselleria de Justícia i Administracions Públiques, competent per així disposar-ho l'article 6.1 de la Llei 6/1997, de 4 de desembre, en virtut de les atribucions que té conferides pels decrets 8/2004, de 3 de setembre, i 181/2004, de l'1 d'octubre, sobre assignació de competències a les conselleries, i d'aprovació del Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Justícia i Administracions Públiques, respectivament, i en relació amb el Decret 4/2002, de 4 de gener, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament de l'esmentada llei.
  
Vistos l'article 36 de la Constitució i l'article 31.22 de l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana; la Llei 6/1997, de 4 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Consells i Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana; la Llei 2/1974, de 13 de febrer, de Col·legis Professionals, amb les seues modificacions posteriors, en els preceptes bàsics, i la resta de disposicions complementàries, es dicta la següent resolució
  
1. Inscriure la modificació dels Estatuts de l'Il·lustre Col·legi Provincial de Procuradors dels Tribunals de Castelló.
  
2. Publiqueu la present resolució en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
Contra aquesta resolució, que posa fi a la via administrativa, es podrà interposar, potestativament, recurs de reposició davant del mateix òrgan que ha dictat l'acte en el termini d'un mes, comptador des de l'endemà de la seua notificació, o bé recurs contenciós administratiu, davant la Sala Contenciosa Administrativa del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, en el termini de dos mesos, comptadors des de l'endemà de la seua notificació. Tot això de conformitat amb el que estableixen els articles 116 i 117 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, del Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú, i els articles 10, i 46 de la Llei 29/1998, de 13 de juliol, Reguladora de la Jurisdicció Contenciosa Administrativa, sense perjudici que s'utilitze qualsevol altra via que es considere oportuna.
  
València, 30 de maig de 2005.- La directora general de Justícia: Patricia Montagud Alario.
  
Estatuts de l'Il·lustre Col·legi Provincial de Procuradors dels Tribunals de Castelló de la Plana
  
TÍTOL I
  
DEL COL·LEGI I DELS COL·LEGIATS
  
CAPÍTOL I
  
DEL COL·LEGI
  
ARTICLE 1. De la seua naturalesa
  
L'Il·lustre Col·legi Provincial de Procuradors dels Tribunals de Castelló de la Plana és una corporació de dret públic, de caràcter professional, emparada per la Llei i reconeguda per l'Estat i per la Comunitat Autònoma, que gaudeix de personalitat jurídica pròpia i plena capacitat per al compliment dels seus fins.
  
ARTICLE 2. De la seua composició
  
L'Il·lustre Col·legi Provincial de Procuradors dels Tribunals de Castelló de la Plana està constituït pels actuals col·legiats i els qui d'ara en avant siguen admesos, per reunir els requisits exigits per a exercir la professió de procurador dels tribunals.
  
ARTICLE 3. Del seu àmbit territorial
  
El seu àmbit s'estén a tot el territori de la província de Castelló.
  
La modificació de les demarcacions judicials no afectarà l'àmbit territorial del Col·legi, que tindrà competència en els nous partits judicials que puguen crear-se dins del seu territori.
  
ARTICLE 4. Del seu domicili
  
El seu domicili es fixa en l'actualitat a Castelló de la Plana, plaça Bisbe Pont i Gol, núm. 2, baix, sense perjudici del possible canvi d'aquest, per acord de la Junta de Govern.
  
ARTICLE 5. De la seua competència
  
L'Il·lustre Col·legi Provincial de Procuradors dels Tribunals de Castelló de la Plana exerceix, dins del seu àmbit territorial i en el marc del que disposen la legislació bàsica de l'Estat i la Llei de la Generalitat Valenciana, les funcions que en l'exercici de la seua autonomia li atribueixen aquests Estatuts.
  
El Col·legi pot adquirir, alienar i administrar qualsevol classe de béns, i exercitar davant dels jutjats i tribunals de qualsevol jurisdicció i grau les accions que en el seu interés jutge convenient.
  
ARTICLE 6. Dels seus fins
  
Són fins essencials del Col·legi:
  
a) L'ordenació, en l'àmbit de la seua competència i d'acord amb el que preveuen les lleis, de l'exercici de la professió dins del seu territori.
  
b) La representació exclusiva de la procura i la defensa dels drets i interessos professionals dels seus col·legiats.
  
c) La formació professional permanent dels procuradors.
  
d) El control deontològic i l'aplicació del règim disciplinari en garantia de la societat.
  
e) La col·laboració activa en el funcionament correcte, promoció i millora de l'administració de justícia.
  
ARTICLE 7. De les seues funcions
  
Són funcions del Col·legi:
  
a) Exercir la representació que establisquen les lleis per al compliment dels seus fins i, especialment, la representació i defensa de la professió davant de qualssevol administracions públiques, institucions, tribunals, entitats i particulars.
  
b) Informar, en el seu àmbit de competència, d'aquells projectes o iniciatives legislatives que afecten la procura, quan així se li requerisca.
  
c) Col·laborar amb el poder judicial i la resta de poders públics, i realitzar els estudis, informes, treballs estadístics i la resta d'activitats relacionades amb els seus fins.
  
d) Organitzar i gestionar els serveis de torn d'ofici i justícia gratuïta.
  
e) Participar en matèries pròpies de la professió en els òrgans consultius de l'administració, així com en els organismes interprofessionals, de conformitat amb els supòsits previstos en la legislació aplicable.
  
f) Assegurar la representació de la procura en els consells socials, en els termes establits en les normes que els regulen.
  
g) Organitzar cursos de formació i perfeccionament professional, i mantindre i proposar al Consell General o Consell Valencià de Col·legis de Procuradors l'homologació d'escoles de pràctica jurídica i altres mitjans per a facilitar l'inici de l'activitat professional.
  
h) Ordenar l'activitat professional dels col·legiats, vetlar per la formació, la deontologia, la dignitat professional i pel respecte a causa dels drets dels particulars; exercir la potestat disciplinària en l'orde professional i col·legial; redactar els seus Estatuts i normes de desplegament de les deontològiques i reglaments de funcionament, sense perjudici del seu visat i aprovació definitiva pel Consell General de Procuradors dels Tribunals.
  
i) Organitzar i promoure activitats i serveis comuns, d'interés per als col·legiats, de caràcter professional, formatiu, cultural, assistencial, de previsió i altres d'anàlegs, inclòs l'assegurança obligatòria de la responsabilitat civil professional.
  
j) Procurar l'harmonia i col·laboració entre els col·legiats; impedir la competència deslleial entre aquests i, atorgar empara, amb la deliberació prèvia de la Junta de Govern, al col·legiat que ho sol·licite.
  
k) Adoptar les mesures conduents a evitar i perseguir l'intrusisme professional.
  
l) Intervindre, amb la sol·licitud prèvia, en via de conciliació o arbitratge en qüestions que, per motius professionals, se susciten entre els col·legiats o entre aquests i els seus clients.
  
m) Resoldre les discrepàncies que puguen sorgir en relació amb l'actuació professional dels col·legiats i la percepció dels seus drets, mitjançant laude a què prèviament se sotmeten de mode exprés les parts.
  
n) Complir i fer complir als col·legiats les disposicions legals i estatutàries que afecten la professió, així com vetlar per l'observança de les normes i decisions adoptades pels òrgans col·legials en matèria de la seua competència.
  
o) Organitzar els serveis i funcions que li encomanen les lleis.
  
p) Quantes altres funcions redunden en benefici dels interessos de la professió i dels col·legiats, o vinguen disposades per la legislació estatal o autonòmica.
  
q) Per mitjà de la Junta General, correspon la delimitació de la demarcació territorial per a l'exercici professional.
  
CAPÍTOL II
  
DELS COL·LEGIATS
  
Secció 1ª
  
De l'adquisició de la condició de col·legiat
  
ARTICLE 8. De les condicions per a la incorporació al Col·legi
  
Per a ser incorporat a aquest Il·lustre Col·legi es requereix sol·licitar-ho mitjançant instància dirigida al degà president, en què es faça constar expressament la demarcació territorial en què s'exercirà la professió, acompanyada de la documentació següent:
  
a) Certificat de naixement.
  
b) Certificat del Registre Central de Penals i Rebels.
  
c) Títol de llicenciat en Dret.
  
d) Títol de procurador dels Tribunals, expedit pel Ministeri de Justícia o administració que el substituïsca en les esmentades funcions.
  
e) Acreditació del compliment de les obligacions fiscals prèvies a l'alta en l'exercici de la professió.
  
f) Alta en la Mutualitat dels Procuradors dels Tribunals d'Espanya o, alternativament, en el Règim Especial de Treballadors Autònoms de la Seguretat Social.
  
g) Resguard d'haver satisfet al Col·legi la quota d'incorporació.
  
h) Resguard d'haver constituït la fiança pel Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana.
  
i) Acreditació d'haver concertat, amb alguna entitat asseguradora, pòlissa de responsabilitat civil dimanant de l'exercici professional, amb una cobertura de tres-cents mil cinc-cents euros.
  
j) Declaració jurada de no estar sotmés en cap de les causes d'incapacitat, incompatibilitat o prohibició per a l'exercici de la professió de procurador dels Tribunals, establides en les lleis o en els presents Estatuts.
  
k) Manifestació expressa i escrita de no pertànyer, com a exercent, a cap altre Col·legi de Procuradors.
  
ARTICLE 9. De les condicions per a l'exercici de la procura
  
Per a l'exercici de la professió de procurador es requereix:
  
a) Estar incorporat al Col·legi.
  
b) Haver obtingut l'aprovació pel Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana de la fiança constituïda a aquest efecte.
  
c) Prestar jurament o promesa d'acatament a la Constitució, així com a la resta de l'ordenament jurídic, davant de l'autoritat judicial de major rang del partit judicial en què es vaja a exercir o davant de la Junta de Govern del Col·legi.
  
ARTICLE 10. De les incapacitats
  
Són circumstàncies que incapaciten per a l'exercici de la professió de procurador:
  
a) Els impediments que, per la seua naturalesa i intensitat, impossibiliten el compliment de les funcions atribuïdes als procuradors.
  
b) La inhabilitació o suspensió expressa per a l'exercici de la professió de procurador o de qualsevol altra professió, de l'àmbit de les administracions públiques, en virtut de resolució judicial o corporativa ferm.
  
c) Les resolucions disciplinàries fermes que imposen la suspensió en l'exercici professional o l'expulsió del Col·legi de Procuradors.
  
Les incapacitats desapareixeran quan cessen les causes que les hagueren motivat o s'haja extingit la responsabilitat penal o disciplinària.
  
ARTICLE 11. Decisió sobre les sol·licituds d'incorporació al Col·legi
  
Correspon a la Junta de Govern resoldre les sol·licituds d'incorporació al Col·legi.
  
Contra l'acord de suspensió o denegació podrà interposar-se recurs d'alçada davant del Consell Valencià de Col·legis de Procuradors.
  
ARTICLE 12. Dels procuradors exercents
  
Són exercents els procuradors que havent obtingut la incorporació al Col·legi, exercisquen la professió dins del seu àmbit territorial.
  
Com a procurador exercent només es pot pertànyer a un Col·legi.
  
ARTICLE 13. Dels procuradors no exercents
  
Són no exercents els procuradors que, pertanyent al Col·legi, cessen en l'exercici de la professió, bé siga per incompatibilitat, bé per incapacitat o per qualsevol altra circumstància que no determine la baixa al Col·legi.
  
També són no exercents els procuradors que, havent exercit amb anterioritat i de mode efectiu la professió, s'incorporen al Col·legi en l'esmentada situació.
  
Tots els procuradors no exercents estan obligats a pagar la quota establida pel Col·legi per als col·legiats d'aquesta classe.
  
Quan un procurador cause baixa en l'exercici de la professió per jubilació, podrà ser habilitat pel Col·legi per a continuar tramitant els procediments de tota índole en què haguera intervingut, fins a l'acabament de la corresponent instància, per un termini màxim de dos anys, però no podrà acceptar la representació de cap persona física o jurídica en un assumpte nou, amb posterioritat a la seua baixa per jubilació.
  
ARTICLE 14. De la pèrdua de la condició de col·legiat
  
La condició de col·legiat es perdrà:
  
a) Per sentència ferma, que comporte l'accessòria d'inhabilitació per a l'exercici de la professió.
  
b) Per sanció ferma d'expulsió del Col·legi, acordada en expedient disciplinari.
  
c) Per alta en un altre col·legi de procuradors, llevat que haja sol·licitat el pas a la condició de no exercent.
  
d) Per falta de pagament de més de dues quotes ordinàries o d'una extraordinària.
  
e) A petició pròpia, formulada davant de la Junta de Govern.
  
f) Per defunció.
  
Correspon a la Junta de Govern acordar la pèrdua de la condició de col·legiat. En el supòsit de l'apartat d) es requerirà l'interessat perquè procedisca al pagament o formule totes les al·legacions que estime convenients, en el termini de quinze dies, transcorregut el qual sense que ho haja efectuat o justificat la seua improcedència, se li comunicarà la pèrdua de la condició de col·legiat, que no té caràcter de sanció disciplinària.
  
Secció 2ª
  
Dels drets i deures dels col·legiats
  
ARTICLE 15. Dels drets
  
Els col·legiats tenen dret:
  
a) A demanar dels òrgans corporatius la protecció de la seua actuació professional, de la seua independència i del seu lliure criteri d'actuació, sempre que s'ajuste al que estableix l'ordenament jurídic i, en particular, a les normes ètiques i deontològiques.
  
b) A la remuneració justa i adequada dels seus serveis professionals d'acord amb l'aranzel, que serà respectada en relació amb els seus hereus en cas de defunció. En cap cas no s'admetrà la fixació del pagament que resulte incompatible amb les normes aranzelàries.
  
c) A les meritacions que procedisquen per les actuacions de caràcter extrajudicial, tot això conforme a les regles del mandat.
  
d) Als honors, preferències i consideracions reconeguts per la Llei a la professió. En particular, a l'ús de la toga quan assistisquen a sessions i actes solemnes judicials i a ocupar seients en estrades a la mateixa altura dels membres del tribunal, fiscals, secretaris i advocats.
  
e) A participar amb veu i vot en les juntes generals, a formular peticions i propostes, i a accedir en condicions d'igualtat als càrrecs col·legials.
  
f) A ser substituït en qualsevol actuació processal per un altre procurador exercent en la mateixa demarcació territorial.
  
ARTICLE 16. Dels deures
  
Són deures dels col·legiats:
  
a) Exercir bé i fidelment la representació processal que se li encomane i cooperar amb els òrgans jurisdiccionals en l'alta funció pública d'administrar justícia, actuant amb professionalitat, honradesa, lleialtat, diligència i fermesa, en la defensa dels interessos dels seus representats.
  
b) Conduir-se amb probitat, lleialtat, veracitat i respecte, en les seues relacions amb els òrgans administratius i jurisdiccionals, amb els seus companys procuradors, amb els lletrats i amb els seus manadors.
  
c) Mantindre en tot moment amb la part adversa un tracte considerat i correcte.
  
d) Portar un llibre de coneixement de negocis pendents i un altre de comptes amb els litigants. L'administració d'aquests llibres podrà fer-se per mitjans informàtics.
  
e) Retre comptes al client, especificant i detallant les quantitats percebudes d'aquest, aclarint els pagaments realitzats pel seu compte, i precisant amb minuciositat els diversos conceptes i el seu import exacte.
  
f) Satisfer, dins dels terminis assenyalats, les quotes acordades per al Col·legi, així com les altres càrregues obligatòries.
  
g) Denunciar davant del Col·legi tot acte que implique exercici il·legal de la professió o que siga contrari als Estatuts.
  
h) Informar del Col·legi qualsevol acte que afecte la independència, llibertat o dignitat d'un procurador en l'exercici de les seues funcions.
  
i) Mantindre reserva de les conversacions i correspondència amb el seu manador i amb el lletrat d'aquest, així com amb el procurador i el lletrat de la part adversa, i amb aquesta, amb prohibició de revelar-los o fer ús, en judici o fora d'aquest, sense el seu previ consentiment.
  
j) Complir les normes legals, estatutàries, deontològiques i els acords dels diferents òrgans corporatius.
  
k) Mantindre despatx professional obert a la demarcació judicial en què tinguen la seua seu els òrgans jurisdiccionals de la demarcació territorial, en què estiguen habilitats per a l'exercici de la professió.
  
l) Comunicar, en el moment de la seua incorporació al Col·legi, el seu domicili i la resta de dades que permeten la seua fàcil localització. També hauran de comunicar al Col·legi qualsevol canvi de domicili i del despatx professional.
  
m) Acudir als jutjats i tribunals davant els quals exercisquen la professió, a les sales de notificacions o de serveis comuns, i als òrgans administratius, per a oir i signar les citacions i notificacions de qualsevol classe, que s'hagen de realitzar.
  
n) Guardar secret sobre quants fets, documents i situacions relacionats amb els seus clients hagueren conegut per raó de l'exercici de la seua professió. Aquesta obligació de guardar secret es refereix també als fets que el procurador haguera conegut en la seua qualitat de membre de la Junta de Govern del Col·legi, del Consell Valencià de Col·legis de Procuradors o del Consell General de Procuradors dels Tribunals. També té l'obligació de guardar secret dels fets dels quals haja tingut coneixement com a procurador associat o col·laborador d'un altre company.
  
Quan invoque el secret professional, el procurador podrà emparar-se en les lleis reguladores del seu exercici, per a demanar el ple respecte del seu dret conforme a la llei.
  
o) Acreditar haver concertat, amb alguna entitat asseguradora, pòlissa de responsabilitat civil dimanant de l'exercici professional, amb una cobertura de tres-cents mil cinc-cents euros.
  
p) Tots aquells que els imposen les lleis amb vista a l'adequada defensa dels seus poderdants i a la correcta substanciació dels processos, i els altres que resulten dels preceptes orgànics i processals vigents.
  
Secció 3ª
  
De les prohibicions i incompatibilitats dels col·legiats
  
ARTICLE 17. De les prohibicions
  
Als procuradors dels Tribunals els està prohibit:
  
a) Exercir la procura, si estan sotmesos en causa d'incompatibilitat.
  
b) Prestar la seua signatura als qui, per qualsevol causa, no puguen exercir com a procuradors.
  
c) Mantindre vincles associatius o laborals de caràcter professional, que impedisquen el correcte exercici de la procura o que posen en perill el secret professional.
  
d) Tota actuació en frau de llei, que directament o indirectament pretenga burlar les anteriors prohibicions.
  
ARTICLE 18. De les incompatibilitats
  
La professió de procurador és incompatible amb:
  
a) L'exercici de la funció judicial o fiscal, siga quina siga la seua denominació i grau, amb l'exercici del secretariat dels jutjats o tribunals, i amb tota ocupació o funció auxiliar o subalterna en òrgan jurisdiccional.
  
b) Amb l'exercici de l'advocacia.
  
c) Amb l'exercici de la professió d'agent de negocis, graduat social, gestor administratiu, i qualssevol altres, la normativa reguladora de les quals així ho especifique.
  
d) Amb l'exercici de càrrecs, funcions o ocupacions públiques en els òrgans institucionals de l'Estat, administració de justícia, administracions públiques i organismes públics que en depenen.
  
e) Amb qualssevol ocupació remunerada als col·legis de procuradors i advocats.
  
ARTICLE 19. Comunicació de la incompatibilitat
  
El procurador que incórrega en alguna de les causes d'incompatibilitat, establides en l'article anterior, estarà obligat a comunicar-ho sense dilació a la Junta de Govern i cessar immediatament en la situació d'incompatibilitat.
  
ARTICLE 20. Requeriment de cessació en la incompatibilitat
  
En el moment que la Junta de Govern advertisca que algun col·legiat exerceix la professió contravenint alguna de les prohibicions, a què es refereix l'article 17, o que es troba sotmés en alguna de les incompatibilitats previstes en l'article 18, se'l requerirà perquè en el termini de quinze dies regularitze la seua situació. Transcorregut el termini sense haver sigut atés el requeriment, la Junta de Govern acordarà mitjançant una resolució motivada la suspensió del procurador en l'exercici actiu, i ho comunicarà als jutjats i tribunals que corresponga.
  
La suspensió l'alçarà la Junta de Govern en el moment en què l'interessat acredite que ha desaparegut la causa d'incompatibilitat o les circumstàncies que fonamentaven la prohibició.
  
ARTICLE 21. Causes d'abstenció
  
El procurador s'abstindrà d'exercir la seua professió davant:
  
a) Dels òrgans jurisdiccionals on exercisca la funció de magistrat, jutge, secretari, oficial, auxiliar o agent judicial, el cònjuge o persona vinculada a ell per anàloga relació d'afectivitat, o familiar, fins al segon grau de consanguinitat o primer d'afinitat.
  
b) Dels òrgans administratius a càrrec de persona que es trobe amb el procurador, en la mateixa relació descrita en l'apartat anterior.
  
ARTICLE 22. Procediment i efectes de l'abstenció
  
El procurador que es trobe en alguna de les causes d'abstenció, previstes en l'article anterior, estarà obligat a comunicar-ho sense dilació a la Junta de Govern i a l'òrgan davant el qual es produïsca, i cessarà immediatament en la representació que tinga.
  
Secció 4ª
  
De l'exercici individual, col·lectiu i col·laboració professional
  
ARTICLE 23. Substitució del procurador en determinades actuacions
  
Els procuradors podran ser substituïts en l'exercici de la seua professió per un altre procurador de la mateixa demarcació territorial, amb la simple acceptació del substitut manifestada amb l'assistència a les diligències i actuacions, signatura d'escrits o formalització de l'acte professional de què es tracte. Perquè opere la substitució entre procuradors no cal que el procurador substitut es trobe facultat en l'apoderament del procurador substituït, ni que aquest últim acredite la necessitat la substitució. En tot cas, les substitucions de procuradors seran regides per les normes del contracte de mandat previstes en el Codi Civil i la Llei Orgànica del Poder Judicial.
  
També podran els procuradors ser substituïts pel seu oficial habilitat en les assistències, diligències i actuacions, en la forma que reglamentàriament s'establisca i d'acord amb el que preveu la Llei Orgànica del Poder Judicial. En cap cas no podrà l'oficial habilitat d'un procurador substituir un altre procurador.
  
ARTICLE 24. Substitució en la representació
  
El procurador que accepte la representació en assumpte que estiga intervenint o haja intervingut un altre company en la mateixa instància, està obligat a satisfer les bestretes i drets meritats a l'hora de la substitució, sense que això limite el dret del client a efectuar la substitució entre procuradors. Si no hi haguera acord entre els procuradors, l'import de les quantitats serà fixat per la Junta de Govern.
  
El procurador que cesse en la representació està obligat a tornar la documentació que tinga en el seu poder i a facilitar al nou procurador la informació, que calga per a continuar en l'eficaç exercici de la representació processal del poderdant.
  
ARTICLE 25. De l'associació de procuradors d'una mateixa demarcació territorial
  
Els procuradors d'una mateixa demarcació territorial podran associar-se per a l'exercici de la professió en la forma i les condicions que tinguen per convenient, i haurà de donar compte d'això per escrit al Col·legi. El fet de l'associació es farà públic mitjançant rètols, plaques o capçaleres, en què figurarà el nom i cognoms dels associats.
  
La forma d'associació haurà de permetre la identificació dels seus integrants i haurà de constituir-se per escrit i inscriure's, als efectes de publicitat i de l'exercici de les competències col·legials, al registre especial corresponent al Col·legi, on constarà la seua composició, així com les variacions que es produïsquen.
  
Els procuradors associats no podran assumir, en cap cas, la representació d'aquells litigants que tinguen posicions processals contraposades o quan advertisquen que hi ha o pot produir-se conflicte d'interessos entre els seus representats. No es presumirà l'associació de procuradors que compartisquen el mateix despatx.
  
ARTICLE 26. De la representació processal en determinats supòsits
  
El procurador, exercent o no, que vulga assumir la representació processal de si mateix o del seu cònjuge o familiars, fins al segon grau de consanguinitat o afinitat, haurà d'obtindre-la amb l'autorització prèvia de la Junta de Govern del Col·legi, i caldrà, a més, que el plet se substancie en el seu lloc de residència. Provisionalment, i fins que recaiga la resolució definitiva de la Junta, el degà podrà habilitar el sol·licitant.
  
Secció 5ª
  
De les absències, substitucions i cessament
  
ARTICLE 27. De les absències
  
El procurador no podrà absentar-se de la seua demarcació territorial per temps superior a quinze dies sense comunicar-ho al degà. En la comunicació haurà d'indicar el procurador o procuradors que el substituiran i deixar constància de la conformitat dels substituts.
  
Quan l'absència fóra superior a trenta dies, caldrà autorització prèvia del degà, qui substanciarà, conjuntament, la petició del procurador que pretén absentar-se i l'acceptació dels seus substituts. Concedida l'autorització, el degà ho comunicarà a l'autoritat judicial corresponent.
  
L'autorització per a absentar-se es concedirà per un termini màxim de sis mesos, però podrà prorrogar-se per altres sis mesos, en casos justificats.
  
Conclòs el termini pel qual es va concedir l'autorització per a absentar-se i, si fa el cas, la seua pròrroga, el procurador haurà de reintegrar-se a l'exercici de la seua activitat professional, i ho comunicarà immediatament al degà i aquest a les autoritats judicials.
  
Si la incorporació no es produeix en temps, s'entendrà que el procurador abandona l'exercici de la professió i la Junta de Govern, previ expedient, procedirà a donar-lo de baixa al Col·legi i ho comunicarà a les autoritats judicials.
  
Contra aquest acord podrà interposar recurs l'interessat, en els termes previstos en aquests Estatuts.
  
El procurador que haja causat baixa per aquest motiu podrà reintegrar-se en qualsevol moment al Col·legi, però haurà d'acreditar que reuneix tots els requisits que en aqueix moment s'exigisquen als col·legiats de nova incorporació.
  
ARTICLE 28. De la malaltia i defunció
  
Si el procurador emmalalteix de forma sobtada i sense prèvia designació de substitut, el degà, tan prompte com tinga coneixement del fet, designarà, entre els procuradors de la mateixa demarcació territorial, aquell o aquells que interinament substituïsquen el malalt fins que el poderdant resolga el que estime oportú, i comunicarà la designació realitzada als tribunals i jutjats corresponents.
  
En cas de defunció del col·legiat i a petició dels hereus o subsidiàriament del degà, la Junta de Govern farà el nomenament dels qui s'encarreguen de la liquidació del seu despatx.
  
ARTICLE 29. Del cessament en l'exercici de la professió
  
El procurador cessarà en l'exercici de la professió:
  
a) Per pèrdua de la condició de col·legiat, en els supòsits inclosos en l'article 14 d'aquests Estatuts.
  
b) Per jubilació o impossibilitat física o psíquica, acreditada degudament per expedient en què serà oït l'interessat.
  
c) Per excedència forçosa o per incompatibilitat amb l'exercici de la professió.
  
TÍTOL II
  
DE LA TERRITORIALITAT DE L'EXERCICI DE LA PROFESSIÓ
  
ARTICLE 30. De les demarcacions territorials
  
L'exercici de la procura és territorial. El territori de l'Il·lustre Col·legi de Procuradors dels Tribunals de Castelló de la Plana coincideix amb el de la província del seu mateix nom, i es troba dividit actualment en tres demarcacions territorials:
  
a) Demarcació territorial de Castelló: comprén els partits judicials de Castelló, Vila-real i Nules.
  
b) Demarcació territorial de Vinaròs: comprén el partit judicial de Vinaròs.
  
c) Demarcació territorial de Segorbe: comprén el partit judicial de Segorbe.
  
Els procuradors d'aquest Il·lustre Col·legi només podran estar habilitats per a exercir la seua professió en una de les demarcacions territorials corresponents a aquest.
  
L'habilitació, en la demarcació territorial en què exercirà la professió, faculta el procurador per a actuar davant de tots els òrgans jurisdiccionals que radiquen en aquesta.
  
Quan una norma crea o modifique l'àmbit territorial d'un o diversos partits judicials o demarcacions territorials, correspondrà a la Junta General del Col·legi, a proposta de la Junta de Govern, acordar els límits i característiques de la nova demarcació, i l'acord s'elevarà al Consell Valencià de Col·legis de Procuradors i, per aquest, al Consell General.
  
TÍTOL III
  
DE L'ASSISTÈNCIA JURÍDICA GRATUÏTA I DEL TORN D'OFICI
  
ARTICLE 31. De l'assistència jurídica gratuïta
  
El Col·legi organitzarà un servei de representació gratuïta, per tal d'atendre les peticions de representació processal que es deriven del reconeixement del dret a l'assistència jurídica gratuïta.
  
ARTICLE 32. Del torn d'ofici
  
El torn d'ofici garanteix la representació processal del justiciable a l'empara d'allò que preceptua l'article 24 de la Constitució. El Col·legi designarà procurador per torn d'ofici, quan, siga preceptiva o no la seua intervenció, l'òrgan jurisdiccional ordene que la part siga representada per procurador. Així mateix, s'efectuarà la designació a instància de l'interessat.
  
TÍTOL IV
  
DE L'ORGANITZACIÓ COL·LEGIAL
  
CAPÍTOL I
  
DE LA JUNTA GENERAL
  
ARTICLE 33. De la seua convocatòria
  
La Junta General, suprem òrgan de govern del Col·legi, es convocarà per acord de la Junta de Govern, mitjançant comunicació escrita dirigida a cada col·legiat i publicada al tauler d'anuncis, i s'hi expressarà el lloc, dia i hora en què haurà de celebrar-se la sessió en primera i en segona convocatòria, i l'orde del dia. La convocatòria s'anunciarà amb una antelació mínima de trenta dies a la data de celebració de la Junta.
  
ARTICLE 34. De l'assistència
  
Tenen dret a assistir a les juntes generals, amb veu i vot, tots els col·legiats incorporats amb anterioritat a la data en què es convoque la corresponent Junta General.
  
ARTICLE 35. Del quòrum
  
Perquè la Junta General puga adoptar acords vàlidament caldrà, en primera convocatòria, la presència del cinquanta per cent dels col·legiats. En segona convocatòria, la Junta se celebrarà amb els qui concórreguen, siga quin siga el seu nombre.
  
ARTICLE 36. De les classes de Junta General
  
La Junta General podrà ser ordinària o extraordinària:
  
a) Anualment hi haurà dues juntes generals ordinàries. La primera se celebrarà en el primer trimestre de cada any, i en l'orde del dia de la seua convocatòria constarà, necessàriament, l'examen i votació del balanç o compte general de despeses i ingressos de l'exercici anterior, així com totes les qüestions que considere d'interés la Junta de Govern. La segona Junta General ordinària se celebrarà en l'últim trimestre de cada any i, en l'orde del dia de la seua convocatòria constarà, necessàriament, la presentació del pressupost d'ingressos i despeses per a l'any següent, així com totes les qüestions que considere d'interés la Junta de Govern.
  
b) Les juntes generals extraordinàries se celebraran en qualsevol temps per a tractar d'assumptes que les motiven, a iniciativa del degà, de la Junta de Govern o a instància d'un terç dels col·legiats.
  
ARTICLE 37. De la moció de censura
  
La moció de censura a la Junta de Govern o a algun dels seus membres, haurà de substanciar-se sempre en Junta General Extraordinària convocada només a aqueix efecte.
  
La sol·licitud de convocatòria haurà de ser subscrita, com a mínim, per un terç dels col·legiats exercents, i expressarà amb claredat les raons en què es fonamenta.
  
La celebració haurà de tindre lloc dins dels trenta dies hàbils següents a la seua sol·licitud, i no podran debatre's en aquesta altres assumptes que els expressats en la convocatòria.
  
Fins transcorregut un any, no podrà tornar a plantejar-se una altra moció de censura.
  
La vàlida constitució d'aquesta Junta requerirà la concurrència personal de més de la meitat del cens col·legial amb dret a vot, i el vot serà sempre personal, directe i secret.
  
Perquè prospere la moció de censura caldrà el vot positiu de dos terços dels concurrents.
  
ARTICLE 38. De la presidència de les juntes generals
  
La taula de presidència de les juntes generals la formaran la totalitat dels membres de la Junta de Govern.
  
ARTICLE 39. Dels debats
  
Oberta la sessió pel president, el secretari donarà lectura, o qui el substituïsca, de l'acta de la Junta anterior. Si algun col·legiat pretén fer alguna observació sobre el contingut i exactitud de l'acta, se li concedirà la paraula per a aqueix únic objecte.
  
Tot seguit se sotmetran a la discussió de la Junta els assumptes inclosos en l'orde del dia, sense que cap assistent puga parlar sense haver demanat i obtingut del president la paraula.
  
En tot debat, el qui siga contradit en les seues argumentacions per un altre o altres intervinents tindrà dret a replicar o rectificar per una sola vegada.
  
El tancament d'una discussió o debat podrà acordar-lo la presidència, quan estime que un assumpte està prou debatut.
  
ARTICLE 40. De les votacions
  
Cada col·legiat tindrà dret a un vot, que serà personal i indelegable. Com a excepció, s'admet el vot per correu per a l'elecció de membres de la Junta de Govern, segons els requisits següents:
  
a) Amb una antelació mínima de deu dies es trametrà el vot en la papereta oficial, que s'introduirà en un sobre, que serà tancat i, al seu torn, introduït en un altre major, en què també s'inclourà una fotocòpia del document nacional d'identitat de l'elector, qui signarà sobre aquesta.
  
b) El vot es presentarà en qualsevol dels registres i oficines públiques previstes en l'article 38.4 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú, i haurà de constar la data de la presentació. L'enviament es farà al Col·legi, i es farà constar junt amb les indicacions: ?Per a la Mesa Electoral?. El Col·legi registrarà l'entrada d'aquests enviaments i sense obrir el sobre el lliurarà a la mesa electoral el dia de la votació.
  
No seran vàlids els vots presentats fora del termini previst.
  
Les votacions podran ser ordinàries o secretes:
  
a) La votació ordinària es durà a terme sol·licitant la presidència, en primer lloc el vot, dels qui aproven, després el dels qui desaproven, i finalment el dels qui s'abstinguen. El president ordenarà que el secretari recompte si tinguera dubtes del resultat o si, fins i tot després de publicat aquest, el deu per cent dels assistents ho reclama.
  
b) La votació secreta, que tindrà lloc quan cinc o més col·legiats la sol·liciten i, en tot cas, en l'elecció de membres de la Junta de Govern i en la moció de censura, es realitzarà mitjançant paperetes, i el president i dos escrutadors, que podran ser designats pels col·legiats, realitzaran el recompte de vots.
  
ARTICLE 41. De l'adopció d'acords en Junta General
  
Els acords s'adoptaran per majoria simple d'assistents, llevat quan es tracte d'acords sobre adquisició o alienació d'immobles o constitució de qualsevol gravamen sobre aquests, així com d'acords de fusió, segregació o dissolució del Col·legi, i en què es requerirà majoria absoluta. En cas d'empat, decidirà el vot del president.
  
Els acords de la Junta General es faran constar en acta que redactarà el secretari i que serà autoritzada per ell mateix i pel degà. Les actes es transcriuran a un llibre, prèvia la seua aprovació per la Junta General immediata posterior.
  
Els acords vàlidament adoptats seran immediatament executius, llevat de les modificacions estatutàries, que hauran de seguir el tràmit legalment establit.
  
Els acords vàlidament adoptats obliguen a tots, fins i tot aquells col·legiats que hagueren votat en contra o estigueren absents, sense perjudici del dret d'impugnació que poguera correspondre'ls.
  
En cap cas no es podran adoptar acords sobre assumptes no inclosos en l'orde del dia.
  
Si reunida la Junta General no poguera, en una sessió, tractar tots els assumptes per als quals haguera sigut convocada per falta de temps o per qualsevol altre motiu, se suspendrà i continuarà el dia o dies que en aquesta s'assenyalen, o si no n'hi ha, quan designe la Junta de Govern, sense que puguen mediar més de deu dies.
  
ARTICLE 42. De les competències de la Junta General
  
Són competències de la Junta General:
  
a) La lectura i aprovació de l'acta anterior.
  
b) L'aprovació de l'informe que faça el degà de les qüestions importants succeïdes durant l'any anterior al Col·legi, en relació amb aquest i amb la professió.
  
c) L'examen i votació del balanç o compte general d'ingressos i despeses de l'exercici anterior.
  
d) L'aprovació del pressupost d'ingressos i despeses.
  
e) La convalidació de creació, modificació o extinció de les demarcacions territorials.
  
f) L'elecció dels membres de la Junta de Govern.
  
g) La moció de censura a la Junta de Govern o a algun dels seus membres.
  
h) L'acord d'adquisició, alienació o gravamen sobre immobles del Col·legi.
  
i) L'acord de fusió, segregació o dissolució del Col·legi.
  
j) L'acord sobre canvi de domicili de la seu del Col·legi.
  
k) La modificació total o parcial dels Estatuts del Col·legi.
  
l) L'acord i/o ratificació de l'exercici d'actuacions judicials.
  
m) La votació de qualsevol proposta que formule la Junta de Govern.
  
n) Els precs i preguntes.
  
CAPÍTOL II
  
DE LA JUNTA DE GOVERN
  
ARTICLE 43. De la seua composició
  
La Junta de Govern, òrgan d'administració i direcció del Col·legi, estarà composta pels membres següents:
  
a) Un degà president.
  
b) Un vicedegà.
  
c) Un secretari.
  
d) Un vicesecretari.
  
e) Un tresorer.
  
f) Un comptador.
  
g) Dos vocals.
  
Els càrrecs dels membres de la Junta de Govern són gratuïts i honorífics. No obstant això, en cada cas concret es fixarà l'import de les dietes a abonar, per a compensar les despeses ocasionades en l'exercici del càrrec.
  
La duració de cada mandat és de quatre anys, i serà possible la reelecció per al mateix o distint càrrec. L'elecció parcial de la Junta de Govern es farà cada dos anys, en el mes de gener, la Junta General. Cessaran en els càrrecs, la primera vegada, el vicedegà, el vicesecretari, el tresorer i el vocal primer, i en la segona, el degà president, el secretari, el comptador i el vocal segon, i així successivament.
  
ARTICLE 44. De les eleccions
  
Per a ser candidat a qualsevol dels càrrecs de la Junta de Govern, seran requisits indispensables ser exercent i portar cinc anys d'exercici ininterromput al Col·legi o deu per al càrrec del degà, i no estar sotmés en cap de les situacions següents:
  
a) Estar condemnat per sentència ferma que comporte la inhabilitació o suspensió per a càrrecs públics, en tant aquestes subsistisquen.
  
b) Haver sigut sancionat disciplinàriament, mentre no hi haja rehabilitació.
  
Cap col·legiat no podrà presentar-se com a candidat a més d'un càrrec, d'aquells que hagen de ser elegits en la mateixa convocatòria.
  
Per ocupar els càrrecs de secretari i tresorer, caldrà estar adscrit a la demarcació territorial en què radique la seu del Col·legi.
  
Podran presentar-se candidatures conjuntes per a diversos càrrecs, o individuals per a càrrecs determinats, i hauran de ser subscrites exclusivament pels mateixos candidats.
  
En el supòsit de no presentar-se cap candidatura per a algun càrrec, els electors gaudiran de llibertat per a votar qualsevol col·legiat que reunisca els requisits exigits, i el qui resulte elegit per aquest mètode no podrà excusar-se.
  
La votació serà secreta, i seran nul·les les paperetes que continguen ratlles, raspadures o expressions alienes al contingut de la votació. Seran nul·les parcialment les que indiquen més d'un candidat per al mateix càrrec, i seran vàlides per als altres càrrecs. Les paperetes emplenades parcialment, però que reunisquen els requisits exigits per a la seua validesa, seran vàlides per als càrrecs i persones correctament expressats. Si se suscita cap qüestió sobre nul·litat o validesa d'algun vot, els membres de la Mesa decidiran en l'acte; formarà acord el de la majoria, i decidirà, en cas d'empat, el president.
  
Acabada la votació es procedirà, tot seguit, a l'escrutini el president i els dos escrutadors que podran ser designats pels col·legiats.
  
Els col·legiats que hagen votat podran examinar les paperetes una vegada anunciat el resultat de la votació.
  
Es proclamaran electes per a cada càrrec els candidats que obtinguen la majoria. En cas d'empat, s'entendrà elegit el de major temps d'exercici al Col·legi i, si es manté l'empat, el de major edat.
  
Els recursos que s'interposen, respecte del procés electoral o el seu resultat, davant de la Junta de Govern, el Consell Valencià de Col·legis de Procuradors, o davant del Consell General de Procuradors, no suspendran la votació, proclamació i presa de possessió dels elegits, llevat quan així s'acorde per causes excepcionals, mitjançant una resolució expressa i motivada.
  
Els candidats proclamats electes prendran possessió, previ jurament o promesa de complir lleialment el càrrec i guardar secret de les deliberacions de la Junta de Govern.
  
En el termini de cinc dies, des de la constitució de la Junta de Govern, haurà de comunicar-se la seua composició al Consell General de Procuradors i al Consell Valencià de Col·legis de Procuradors.
  
ARTICLE 45. De les vacants extraordinàries
  
Quan per defunció, dimissió o qualsevol altra causa que no siga l'expiració del termini per al qual van ser elegits, es produesquen vacants a la Junta de Govern que no sobrepassen el vint-i-cinc per cent del total dels seus membres, els seus llocs seran coberts per la resta de components en l'orde establit en l'article 43 d'aquests Estatuts, sense perjudici de convocar eleccions per a cobrir les vacants.
  
Si per qualsevol causa queden vacants més de la meitat dels càrrecs de la Junta de Govern, el Consell Valencià de Col·legis de Procuradors designarà una Junta Provisional entre els col·legiats exercents amb major antiguitat, la qual convocarà eleccions dins dels trenta dies següents al de la seua constitució. Aquesta Junta Provisional cessarà quan prenguen possessió els candidats que resulten elegits, i només podrà prendre acords que siguen de caràcter urgent i inajornable.
  
ARTICLE 46. De la convocatòria de la Junta de Govern
  
La Junta de Govern es reunirà, si més no, una vegada al mes, prèvia convocatòria del degà cursada amb l'antelació necessària perquè es trobe en poder dels seus components quaranta-vuit hores abans de la data fixada per a la sessió, llevat que raons d'urgència justifiquen la convocatòria amb menor antelació.
  
En la convocatòria haurà d'expressar-se el lloc, dia i hora, en què haja de celebrar-se la sessió, i l'orde del dia.
  
Seran vàlides les sessions de la Junta de Govern a les quals assistisquen la totalitat dels seus membres, encara que no hagen sigut convocades en forma.
  
Si el degà no convoca Junta de Govern d'acord amb el que estableix aquest article, aquesta podrà ser convocada per iniciativa de la meitat dels membres que la componguen, amb establiment de l'orde del dia i assumptes a tractar.
  
ARTICLE 47. Quòrum i adopció d'acords
  
La Junta de Govern quedarà vàlidament constituïda si concorren a la reunió més de la meitat dels seus membres, entre ells el degà o qui estatutàriament el substituïsca.
  
Els acords s'adoptaran per majoria de vots, i decidirà el del president en cas d'empat.
  
ARTICLE 48. Atribucions de la Junta de Govern
  
Correspon a la Junta de Govern:
  
a) Sotmetre a la Junta General assumptes concrets d'interés del Col·legi o de la professió.
  
b) Resoldre sobre les sol·licituds d'incorporació, baixa i jubilació dels col·legiats. En cas d'urgència, el degà podrà resoldre sobre la sol·licitud, que quedarà sotmesa a la ratificació de la Junta de Govern.
  
c) Vigilar, amb el major zel, que els col·legiats es conduïsquen de forma adequada en la seua relació amb els tribunals, amb els seus companys procuradors i amb els seus clients, i assegurar-se que en l'exercici de la seua funció despleguen la necessària diligència i competència professional.
  
d) Exercitar les accions i actuacions oportunes per a impedir i perseguir l'intrusisme, i no permetre l'exercici de la professió als qui, col·legiats o no, l'exercisquen en forma i sota condicions contràries a les legalment establides, sense excloure les persones, naturals o jurídiques, que faciliten l'exercici professional irregular.
  
e) Aplicar les condicions i requisits d'accés, el funcionament i la designació dels torns d'ofici i justícia gratuïta, d'acord amb la normativa legal vigent.
  
f) Proposar a la Junta General l'import de les quotes d'incorporació i de les ordinàries que hagen de satisfer els col·legiats, per al sosteniment de les càrregues i serveis col·legials.
  
g) Proposar a la Junta General l'establiment de quotes extraordinàries als seus col·legiats.
  
h) Recaptar l'import de les quotes i de les pòlisses establides per al sosteniment de les càrregues del Col·legi, del Consell Valencià de Col·legis de Procuradors, del Consell General de Procuradors dels Tribunals i de la Mutualitat de Previsió Social dels Procuradors dels Tribunals d'Espanya; disposar la cobrança de les quantitats que corresponguen al Col·legi per qualsevol concepte, i ordenar el pagament de les despeses de la corporació.
  
i) Convocar eleccions per a proveir els càrrecs de la Junta de Govern i disposar el que calga per a la seua elecció conforme a les normes legals i estatutàries.
  
j) Convocar les juntes generals, ordinàries i extraordinàries, per pròpia iniciativa o a instància dels col·legiats.
  
k) Exercir les facultats disciplinàries respecte als col·legiats i als particulars del Col·legi, i instruir a aquest efecte l'oportú expedient.
  
l) Redactar o modificar els Estatuts i reglaments de Règim Interior del Col·legi, i sotmetre'ls a l'aprovació de la Junta General abans de trametre'ls al Consell General de Procuradors dels Tribunals per a la seua aprovació definitiva.
  
m) Crear o aprovar les delegacions o comissions de col·legiats que calguen per al bon règim o que interessen als fins de la corporació; regular el seu funcionament fixar les facultats, si és el cas delegades, i designar els seus integrants.
  
n) Vigilar perquè en l'exercici professional els col·legiats exercisquen les seues funcions amb el decòrum, diligència, probitat i la resta de circumstàncies exigibles al procurador, així com propiciar l'harmonia i col·laboració entre els col·legiats, i impedir la competència deslleial, conforme a la legalitat vigent.
  
o) Informar els col·legiats, amb promptitud, de totes les qüestions que conega que puguen afectar-los, ja siguen d'índole corporativa, col·legial, professional o cultural.
  
p) Defensar els col·legiats en l'exercici de la professió i vetlar perquè els siguen guardades les consideracions degudes.
  
q) Promoure, davant del Govern central, els governs autonòmics i locals, els òrgans de Govern del Poder Judicial, les autoritats, el Consell Valencià de Col·legis de Procuradors o davant del Consell General de Procuradors dels Tribunals, quant es considere beneficiós per a l'interés comú i per a la recta i ràpida administració de la justícia, o convenient per a la corporació.
  
r) Exercitar els drets i accions que corresponguen al Col·legi i, en particular, contra els que entrebanquen el bon funcionament de l'administració de Justícia o la llibertat i independència de l'exercici professional.
  
s) Distribuir i administrar els fons del Col·legi; disposar el més convenient als seus interessos respecte a la situació o inversió d'aquests, a proposta del tresorer, i donar compte d'allò que s'ha acordat a la Junta General. Per a adquirir, alienar o gravar béns immobles, necessitarà l'aprovació de la Junta General.
  
t) Convocar, per a major informació, qualssevol dels col·legiats, els quals hauran de comparéixer a la convocatòria llevat del cas d'excusa justificada.
  
u) Redactar les bases per què han de regir-se els concursos que es convoquen per a cobrir les places d'empleats del Col·legi, i procedir a la contractació d'aquests, ja siga amb ocasió de vacant o de places de nova creació, en funció de les necessitats de la corporació.
  
v) Vigilar, programar i controlar l'activitat dels departaments i serveis col·legials.
  
w) Resoldre, segons corresponga, les reclamacions que es feren al Col·legi respecte d'algun dels seus col·legiats.
  
x) Mantindre amb les autoritats, corporacions i entitats oficials, la comunicació i relacions que al Col·legi correspon i, en particular:
  
1r. Emetre els informes, dictàmens, consultes i la resta de documents que s'interessen al Col·legi.
  
2n. Organitzar el servei de notificacions, a què es refereix l'article 272 de la Llei Orgànica del Poder Judicial, així com qualsevol altre servei que per Llei poguera ser atribuït al Col·legi.
  
3r. Exercir les funcions que atribueix al Col·legi la Llei d'Assistència Jurídica Gratuïta.
  
4t. Fer les designacions que al Col·legi corresponguen dels membres de comissions o òrgans regulats per l'esmentada Llei.
  
y) Executar els acords adoptats per la Junta General.
  
z) Crear i organitzar el servei de subhastes per entitat especialitzada, inclosa la venda directa, el servei de depòsit de béns mobles embargats i el servei de valoracions, així com quants altres estiguen previstos o prevegen les lleis, i es podran concertar els convenis de col·laboració oportuns.
  
aa) I quantes altres establisquen les lleis, els presents Estatuts, els Estatuts del Consell Valencià de Col·legis de Procuradors, l'Estatut General dels Procuradors dels Tribunals d'Espanya, així com els corresponents reglaments.
  
ARTICLE 49. Del cessament en el càrrec
  
Els membres de la Junta de Govern cessaran per les causes següents:
  
a) Defunció.
  
b) Renúncia de l'interessat.
  
c) Absència inicial o pèrdua sobrevinguda dels requisits estatutaris per a exercir el càrrec.
  
d) Expiració del termini per al qual van ser elegits o designats.
  
e) Falta d'assistència injustificada a tres sessions consecutives de la Junta o a cinc alternes en el termini d'un any, amb l'acord previ de la mateixa Junta.
  
f) Aprovació de moció de censura.
  
g) No acceptació de la qüestió de confiança que es plantege.
  
ARTICLE 50. Del degà president
  
Correspon al degà president:
  
a) La representació legal del Col·legi en totes les seues relacions, incloses les que mantinga amb els poders públics, entitats, corporacions i personalitats de qualsevol orde.
  
b) Les funcions de consell, vigilància i correcció reservats a la seua autoritat.
  
c) La presidència de tots els òrgans col·legials, així com la de quantes comissions i comités especials a què assistisca.
  
d) Dirigir els debats i votacions d'aquests òrgans, comissions i comités, amb vot de qualitat, en cas d'empat.
  
e) L'expedició de les ordes de pagament i lliuraments per a atendre les despeses i inversions col·legials.
  
f) La proposta dels procuradors que hagen de formar part de tribunals d'oposicions o concursos.
  
ARTICLE 51. Del vicedegà
  
Correspon al vicedegà substituir el degà en totes les seues funcions, en els casos d'absència, malaltia o defunció.
  
ARTICLE 52. Del secretari
  
Correspon al secretari assumir la direcció del personal administratiu i de les dependències del Col·legi; portar i custodiar els seus llibres, expedir certificats, i estendre les actes de les juntes de Govern i generals.
  
ARTICLE 53. Del tresorer
  
Correspon al tresorer controlar tots els documents de caràcter econòmic, la utilització dels quals siga obligatòria per als col·legiats, i gestionar els fons i la resta de recursos del Col·legi.
  
ARTICLE 54. Del comptador
  
Al comptador està confiada la vigilància de la bona marxa administrativa de la corporació, així com de les inversions dels fons d'aquesta.
  
ARTICLE 55. Del vicesecretari
  
Correspon al vicesecretari substituir el secretari en totes les seues funcions, en els casos d'absència, malaltia o defunció.
  
ARTICLE 56. Dels vocals
  
Els vocals col·laboraran en la direcció de la corporació mitjançant la seua participació en la Junta de Govern, i exerciran les funcions que els siguen encomanades per la mateixa Junta o pel degà.
  
CAPÍTOL III
  
Del règim jurídic dels acords
  
dels òrgans col·legials i de la seua impugnació
  
ARTICLE 57. De la nul·litat i anul·labilitat dels actes col·legials
  
Les causes de nul·litat i d'anul·labilitat dels actes col·legials seran les previstes en les normes administratives vigents. Així, seran nuls de ple dret el següents actes dels òrgans col·legials:
  
a) Els manifestament contraris a la Llei.
  
b) Els adoptats amb notòria incompetència.
  
c) Aquells el contingut dels quals siga impossible o siga constitutiu de delicte.
  
d) Els dictats prescindint totalment i absolutament del procediment legalment establit per a això o de les normes que contenen les regles essencials per a la formació de la voluntat dels òrgans col·legiats.
  
e) Aquells previstos amb aquest caràcter en la legislació bàsica estatal de Règim Jurídic de les Administracions Públiques.
  
La Junta de Govern haurà, en tot cas, suspendre i revisar d'ofici o formular recurs contra els actes nuls de ple dret.
  
ARTICLE 58. Dels recursos administratius
  
Tots els acords dels òrgans col·legials seran immediatament executius, llevat que el mateix acord establisca una altra cosa.
  
Qualsevol acte del Col·legi que siga conseqüència de l'exercici de potestats administratives serà regit, amb caràcter supletori, per la legislació administrativa comuna, tal com estableix la disposició transitòria primera de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú.
  
Els acords emanats dels òrgans col·legials podran ser objecte de recurs d'alçada davant del Consell Valencià de Col·legis de Procuradors. La resolució del recurs d'alçada esgotarà la via administrativa.
  
Els acords de les juntes generals seran recurribles per la Junta de Govern o per qualsevol col·legiat amb interés legítim.
  
En el supòsit d'acords emanats de la Junta de Govern, el recurs d'alçada serà presentat davant de la mateixa Junta que els va dictar, la qual, en el termini de quinze dies, haurà de trametre'l, amb el seu informe i una còpia completa i ordenada de l'expedient, al Consell Valencià de Col·legis de Procuradors.
  
El recurs d'alçada haurà d'interposar-se en el termini d'un mes si l'acte fora exprés, o en el de tres mesos, comptadors a partir del dia següent a aquell en què, conforme a la legislació de procediment administratiu, es produïsquen els efectes del silenci administratiu.
  
Rebut al Consell Valencià l'expedient, la secretària procedirà per rigorós orde d'entrada al nomenament de ponent i al repartiment entre els consellers que no pertanguen al Col·legi. Amb suspensió del termini per a resoldre, el ponent podrà sol·licitar del Ple, si ho estima convenient, autorització per a demanar un dictamen jurídic. El Consell Valencià resoldrà i notificarà la resolució en el termini màxim de tres mesos. Transcorregut aquest termini sense que recaiga una resolució, es podrà entendre desestimat el recurs, llevat que aquest s'haguera interposat contra la desestimació per silenci administratiu d'una sol·licitud pel transcurs del termini, que s'entendrà estimat aquest.
  
Les resolucions que afecten situacions personals hauran de ser notificades als interessats.
  
Contra la resolució d'un recurs d'alçada no cabrà interposar recurs de reposició.
  
La interposició de recurs d'alçada davant del Consell Valencià de Col·legis de Procuradors no suspén l'eficàcia dels acords, llevat dels casos següents:
  
a) Quan la Junta de Govern interpose recurs contra un acord de la Junta General, fonamentat en la concurrència d'una causa de nul·litat de ple dret, llevat que es tracte de l'elecció de càrrecs col·legials.
  
b) Quan es recórrega una sanció disciplinària.
  
c) Quan així ho acorde el Consell Valencià, per concórrer circumstàncies que puguen causar danys d'impossible o difícil reparació.
  
En els dos primers casos, la simple interposició del recurs suspendrà automàticament l'executivitat de l'acte. La suspensió s'alçarà una vegada es resolga el recurs.
  
ARTICLE 59. De la revisió jurisdiccional
  
Els actes emanats de la Junta General i els emanats de la Junta de Govern del Col·legi, en quant estiguen subjectes al dret administratiu i una vegada esgotada la via administrativa, seran directament recurribles davant de la jurisdicció contenciosa administrativa.
  
TÍTOL V
  
DEL RÈGIM ECONÒMIC DEL COL·LEGI
  
ARTICLE 60. De l'exercici econòmic, pressupost i examen dels comptes
  
L'exercici econòmic del Col·legi coincidirà amb l'any natural.
  
El Col·legi tindrà un pressupost anual, a què haurà d'ajustar-se, i portarà una comptabilitat ordenada i detallada dels seus ingressos i despeses.
  
Tots els col·legiats podran examinar els comptes del Col·legi, durant els cinc dies hàbils anteriors a la data de celebració de la Junta General que haja de resoldre sobre aquests.
  
ARTICLE 61. Dels ingressos del Col·legi
  
Són ingressos ordinaris del Col·legi:
  
a) Les quotes d'incorporació al Col·legi.
  
b) Les quotes ordinàries, fixes o variables, així com les derrames col·legials establides per la Junta de Govern i les quotes extraordinàries que aprove la Junta General.
  
c) Les quantitats fixades per al nomenament d'oficials habilitats.
  
d) L'import de les multes per sanció.
  
e) Els drets que fixe la Junta de Govern per expedició de certificats.
  
f) Els drets que fixe la Junta de Govern per emissió de dictàmens, resolucions, informes o consultes sobre qualsevol matèria, incloses les referides a drets, a petició judicial o extrajudicial, així com els fixats per la prestació d'altres serveis col·legials.
  
g) Els rendiments de qualsevol naturalesa, que produïsquen les activitats, béns o drets que integren el patrimoni del Col·legi, així com els rendiments dels fons depositats en els seus comptes.
  
h) Qualsevol altre concepte que legalment corresponga.
  
Són ingressos extraordinaris del Col·legi:
  
a) Les subvencions o donatius que es concedisquen al Col·legi per l'Estat o corporacions oficials, entitats o particulars.
  
b) Els béns i drets de qualsevol classe que, per herència, llegat o un altre títol, passen a formar part del patrimoni del Col·legi.
  
c) Les quantitats que, per qualsevol concepte, corresponga percebre al Col·legi, de conformitat amb la legislació vigent.
  
ARTICLE 62. De les despeses del Col·legi
  
Les despeses del Col·legi seran:
  
a) Ordinàries: les legalment previstes en els pressupostos.
  
b) Extraordinàries: les que sent imprevisibles en el moment de formular els pressupostos, resulten inajornables per a salvaguardar els interessos de la bona administració del Col·legi.
  
ARTICLE 63. De l'administració del patrimoni col·legial
  
El patrimoni del Col·legi serà administrat per la Junta de Govern, facultat que exercirà a través del tresorer i amb la col·laboració tècnica que calga.
  
TÍTOL VI
  
DE LA RESPONSABILITAT DELS COL·LEGIATS
  
CAPÍTOL I
  
DE LA RESPONSABILITAT CIVIL I PENAL
  
ARTICLE 64. De la responsabilitat civil
  
Els procuradors, en el seu exercici professional, estaran subjectes a responsabilitat civil quan per dol o negligència danyen els interessos de la representació que se'ls haguera sigut confiada.
  
ARTICLE 65. De la responsabilitat penal
  
Els procuradors estaran subjectes a responsabilitat penal, pels delictes i faltes que cometen en l'exercici de la seua professió.
  
CAPÍTOL II
  
DE LA RESPONSABILITAT DISCIPLINÀRIA
  
ARTICLE 66. De la potestat disciplinària del Col·legi
  
Els procuradors estaran subjectes a responsabilitat disciplinària quan infringisquen els deures professionals que els són específics.
  
Les sancions disciplinàries de qualsevol classe, una vegada fermes, s'anotaran en l'expedient personal del col·legiat.
  
Correspon a la Junta de Govern del Col·legi l'exercici de la potestat disciplinària corporativa sobre els col·legiats.
  
L'òrgan competent per a l'exercici de la potestat disciplinària, respecte dels membres de la Junta de Govern del Col·legi, serà el Ple del Consell Valencià de Col·legis de Procuradors.
  
No es podrà imposar cap sanció sense la prèvia instrucció d'un procediment disciplinari de naturalesa contradictòria, la tramitació del qual es regirà per allò que disposen aquests Estatuts.
  
Per allò no previst en aquests Estatuts, resultarà d'aplicació supletòria la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú i el seu desplegament reglamentari.
  
ARTICLE 67. De les infraccions
  
Són infraccions molt greus:
  
a) La infracció de les prohibicions i de les incompatibilitats previstes en aquests Estatuts.
  
b) La publicitat de serveis professionals que incomplisca els requisits que siguen d'aplicació, i sempre que la conducta en què consistisca tinga especial gravetat.
  
c) La condemna d'un col·legiat en sentència ferma, per la comesa en l'exercici de la seua professió d'un delicte dolós.
  
d) Els actes, expressions o accions que atempten contra la dignitat o honor de les persones que integren la Junta de Govern del Col·legi o els consells General i de Comunitat Autònoma, quan actuen en l'exercici de les seues funcions, i contra els companys en ocasió de l'exercici professional.
  
e) La reiteració d'una infracció greu.
  
f) L'encobriment de l'intrusisme professional i l'exercici de professions o activitats declarades incompatibles amb la procura.
  
g) La cooperació o consentiment a què el manador s'apropie de drets corresponents al procurador i abonats per tercers.
  
h) La comesa d'actes que constituïsquen ofensa greu a la dignitat de la professió o a les regles deontològiques que la governen.
  
i) El deliberat i persistent incompliment de les normes deontològiques essencials en l'exercici de la procura.
  
j) L'incompliment de l'obligació de tindre despatx obert i efectiu en la demarcació territorial on el procurador estiga habilitat, si no haguera atés el requeriment previ fet a aquest efecte pel seu Col·legi.
  
k) No acudir als òrgans jurisdiccionals, ni als serveis comuns de notificacions, reiteradament i sense causa justificada.
  
l) La no-aplicació de les disposicions aranzelàries sobre meritació de drets en qualsevol actuació professional per compte d'altri.
  
m) La vulneració del deure de secret de les deliberacions de la Junta de Govern pels seus membres i la vulneració del deure de secret professional de tots els col·legiats.
  
Són infraccions greus:
  
a) L'incompliment greu de les normes estatutàries o dels acords adoptats pels òrgans col·legials en l'àmbit de la seua competència, així com el reiterat incompliment de l'obligació d'atendre les càrregues col·legials, llevat que constituïsca infracció de major gravetat.
  
b) La falta de respecte, per acció o omissió, als components de la Junta de Govern o dels Consells General i de Comunitat Autònoma.
  
c) Els actes de desconsideració manifesta cap als companys, en l'exercici de l'activitat professional.
  
d) La competència deslleial, quan així haja sigut declarada per l'òrgan competent, i la infracció del que disposa la normativa aplicable sobre publicitat, quan no constituïsca infracció molt greu.
  
e) Els actes i omissions descrits en les lletres a), b), c), d) i i) de l'article anterior, quan no tingueren entitat suficient per a ser considerats com a molt greus.
  
Són infraccions lleus:
  
a) La falta de respecte als membres de la Junta de Govern o dels Consells General i de Comunitat Autònoma en l'exercici de les seues funcions, quan no constituïsca infracció molt greu o greu.
  
b) La negligència en el compliment de les normes estatutàries.
  
c) Les infraccions lleus dels deures que la professió imposa.
  
ARTICLE 68. De les sancions
  
Les sancions que poden imposar-se per infraccions molt greus seran les següents:
  
a) Per a les previstes en les lletres b), c), d), e), f), g) i m), suspensió en l'exercici de la procura per un termini superior a sis mesos, sense excedir dos anys.
  
b) Per a les previstes en les lletres a), h), i), j), k) i l), expulsió del Col·legi.
  
Per infraccions greus, podrà imposar-se la sanció de suspensió de l'exercici de la procura per un termini d'un a sis mesos.
  
Per infraccions lleus, podran imposar-se les sancions següents:
  
a) Amonestació verbal
  
b) Advertència per escrit
  
c) Multa d'un màxim de 1.500 euros.
  
ARTICLE 69. De la proporcionalitat i graduació de les sancions
  
Les sancions que s'imposen hauran de guardar proporció amb les infraccions comeses.
  
Per a la graduació de les sancions es ponderaran les circumstàncies objectives del fet i les subjectives del seu autor, i es moderarà o agreujarà la responsabilitat d'aquest segons la concurrència de les esmentades circumstàncies.
  
ARTICLE 70. Del procediment sancionador
  
S'incoaran diligències informatives amb caràcter previ a l'inici de l'expedient.
  
Les faltes lleus seran sancionades per la Junta de Govern mitjançant un procediment abreujat, que es limitarà a posar de manifest a l'interessat als fets que el motiven i la proposta de sanció. Una vegada oït l'interessat i, si fa el cas, practicades les proves, es dictarà la resolució que procedisca.
  
Les faltes greus i molt greus seran sancionades per la Junta de Govern, després de la tramitació del corresponent expedient disciplinari.
  
En el mateix acord d'incoació de l'expedient, la Junta designarà entre els seus membres instructor i secretari, i ho notificarà a l'interessat perquè en el termini de quinze dies formule totes les al·legacions que estime oportunes i propose les proves pertinents.
  
L'instructor practicarà totes les actuacions que exigisca l'aclariment dels fets, hagen sigut o no proposades per l'interessat. Només podran declarar inadmissibles aquelles proves que siguen manifestament irrellevants per a determinar la innocència o culpabilitat de l'interessat.
  
Contra la Resolució de l'instructor que denegue l'admissió de proves no cabrà cap recurs, sense perjudici que l'interessat faça valdre la seua impugnació per a ser tinguda en compte en la resolució final.
  
Una vegada instruït l'expedient, l'instructor formularà proposta de resolució que podrà ser de sobreseïment o sancionadora. Dita proposta es notificarà a l'interessat per a audiència en el termini de quinze dies, i es posarà de manifest l'expedient complet.
  
La Junta de Govern, a la vista de la proposta i de les al·legacions de l'interessat, resoldrà allò que corresponga. No serà admissible, això no obstant, la reforma de la proposta de resolució que implique agreujament de la sanció, llevat que prèviament s'informe l'interessat perquè al·legue per un termini de quinze dies.
  
Quan la Junta considere que hi ha un defecte de procediment que puga determinar l'anul·labilitat de la resolució, ordenarà l'instructor que es retrotraguen les actuacions al moment immediatament anterior a què s'hagueren produït, sense perjudici de conservar tots aquells tràmits el contingut dels quals no quede afectat per l'anul·lació.
  
Del resultat de tota denúncia d'un col·legiat es donarà coneixement al denunciant, mitjançant un acord motivat.
  
La Junta de Govern trametrà al Consell Valencià de Col·legis de Procuradors testimoni dels acords de sanció, en els expedients sobre responsabilitat disciplinària del procurador per faltes greus i molt greus.
  
Les sancions de suspensió, de més de sis mesos i d'expulsió, seran acordades per la Junta de Govern en votació secreta i per majoria de dos terços d'aquesta.
  
ARTICLE 71. Del recurs d'alçada
  
Contra les sancions imposades per la Junta de Govern l'interessat podrà interposar recurs d'alçada en els termes previstos en aquests Estatuts, i la resolució d'aquest recurs esgotarà la via administrativa.
  
ARTICLE 72. De l'execució de les sancions
  
Les sancions disciplinàries s'executaran una vegada siguen fermes, i es podrà, aleshores, donar-los publicitat.
  
Les sancions que consistisquen en la suspensió de l'exercici de la professió o en l'expulsió del Col·legi, tindran efectes en l'àmbit de tots els col·legis de Procuradors d'Espanya, i amb aquesta finalitat hauran de ser comunicades al Consell General de Procuradors, perquè aquest les trasllade al Consell de Col·legis de Comunitat Autònoma i als altres col·legis, que s'abstindran d'incorporar al sancionat en tant no desaparega la sanció.
  
ARTICLE 73. De l'extinció de la responsabilitat
  
La responsabilitat disciplinària dels col·legiats s'extingeix pel compliment de la sanció, la defunció del col·legiats, la prescripció de la infracció i la prescripció de la sanció.
  
La baixa al Col·legi no extingeix la responsabilitat disciplinària contreta durant el període d'alta, sinó que es conclourà el procediment disciplinari i la sanció quedarà en suspens per a ser complida si el col·legiat causa novament alta en un Col·legi.
  
ARTICLE 74. De la prescripció de les infraccions
  
Les infraccions molt greus prescriuran als tres anys; les greus als dos anys, i les lleus a l'any.
  
El termini de prescripció començarà a comptar-se des que la infracció s'haguera comés.
  
La prescripció s'interromprà per la notificació al col·legiat afectat de l'acord d'incoació de diligències informatives prèvies a l'obertura de l'expedient disciplinari, i es reprendrà el còmput del termini de prescripció, si en els tres mesos següents no s'incoa cap expedient disciplinari o aquest roman paralitzat durant més de sis mesos, per causa no imputable a l'interessat.
  
ARTICLE 75. De la prescripció de les sancions
  
Les sancions imposades per infraccions molt greus prescriuran als tres anys; les imposades per infraccions greus prescriuran als dos anys, i les imposades per infraccions lleus prescriuran a l'any.
  
El termini de prescripció de la sanció, per falta d'execució d'aquesta, començarà a comptar des de l'endemà a aquell en què haja quedat ferma la resolució sancionadora.
  
El termini de prescripció de la sanció quan el sancionat trenque el seu compliment, començarà a comptar des de la data del trencament.
  
ARTICLE 76. De l'anotació de les sancions i de la seua caducitat
  
L'anotació de les sancions en l'expedient personal del col·legiat es cancel·larà, i sempre que no haguera incorregut en nova responsabilitat disciplinària, quan hagen transcorregut els terminis següents: sis mesos en cas de sancions d'amonestació verbal, advertència per escrit o multa; un any, en cas de sanció de suspensió no superior a sis mesos; tres anys, en cas de sanció de suspensió superior a sis mesos, i cinc anys, en cas de sanció d'expulsió.
  
ARTICLE 77. De la rehabilitació
  
El termini de caducitat es comptarà a partir del dia següent a aquell en què haguera quedat complida la sanció. La cancel·lació de l'anotació, una vegada complits els terminis, podrà fer-se d'ofici o a petició dels sancionats.
  
ARTICLE 78. De la comunicació al Consell
  
La Junta de Govern trametrà al Consell Valencià de Col·legis de Procuradors el certificat dels expedients d'anotació i rehabilitació dels que conega.
  
DISPOSICIÓ ADDICIONAL
  
La Junta de Govern dictarà els reglaments o normes de Règim Interior per al desenvolupament i aplicació d'aquests Estatuts.
  
DISPOSICIÓ DEROGATÒRIA
  
Queden derogats els Estatuts d'aquest Il·lustre Col·legi Provincial de Procuradors dels Tribunals de Castelló de la Plana, que van ser aprovats en Junta General Extraordinària, celebrada el dia 24 de juliol de 1999.
  
DISPOSICIÓ FINAL
  
Els presents Estatuts entraran en vigor l'endemà de la seua publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, una vegada efectuat el control de legalitat per l'òrgan competent de la Conselleria de Justícia i Administracions Públiques de la Generalitat Valenciana.