Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 6827, del 26-07-2012 (2012/7128)

RESOLUCIÓ de 13 de juny de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de Montserrat, Xeraco, la Vilavella, Novelda i la Vilavella. Expedients número 275/2821 EVR, 241/1450 JCE, 19/2958 ESY, 204/3987 AOF i 62/8403 PKC.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6827

Data del DOGV
:   26-07-2012

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2012/7128


Data del document
:   13-06-2012

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Xeraco
    * Novelda
    * Montserrat
    * Vilavella, la
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 13 de juny de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de Montserrat, Xeraco, la Vilavella, Novelda i la Vilavella. Expedients número 275/7273 KIK, 241/5943 QBY, 19/5565 SHL, 204/9559 KSN i 62/6335 DIK. [2012/7128]  
D'acord amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, el qual establix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjuí de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc:  
  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 275/0801 BGI Montserrat; 241/4292 JMF Xeraco; 19/4988 CXW la Vilavella; 204/3786 IQK Novelda, i 62/5198 JQG la Vilavella.  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 275/1880 HOA.  
Títol: Pla Especial de Reserva de Sòl Dotacional Educatiu.  
Promotor: Ajuntament de Montserrat.  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Montserrat i CTU.  
Localització: Montserrat (València).  
Descripció del projecte  
1. Objecte de projecte  
L'objecte del pla especial és la classificació i qualificació de terrenys adequats i suficients per a la construcció d'un centre d'educació primària de 675 places, i que es corresponen amb els previstos en el pla general en tramitació denominats SUD 2 (sòl urbanitzable dotacional), en terrenys classificats com a sòl no urbanitzable comú.  
  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
L'instrument de planejament vigent en el municipi és el Pla General d'Ordenació Urbana de Montserrat, aprovat definitivament en data 16 de febrer de 1994.  
Segons el pla especial, "posteriorment s'inicia la tramitació d'un nou PGOU el concert previ del qual va ser aprovat per la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports el 14 de febrer de 2007".  
Per tant, la superfície total de l'àmbit és de 17.953 m², desglossats en:  
ED. Dotacional educativocultural 15.600 m²  
RV-AV. Viari i accessos 2.353 m²  
Els seus límits estan definits per:  
- Nord, sòl no urbanitzable.  
- Sud, vial asfaltat. Sòl urbà.  
- Est, sòl no urbanitzable.  
- Oest, sòl no urbanitzable. (Sòl urbanitzable segons el planejament previst).  
3. Alternatives  
Les possibles alternatives davant de la solució adoptada queden condicionades per les característiques pròpies del projecte, on la decisió de requalificar sòl es justifica en la necessitat de crear amb urgència un nou equipament escolar, ja que "en l'actualitat la dotació d'instal·lacions educatives es troba en precari, i arriba fins i tot a la situació de recórrer a barracons".  
"La iniciativa municipal pretén millorar per al municipi i més concretament per al nucli urbà la dotació d'espais educatius."  
  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 17 de setembre de 2008, el Servici Territorial d'Ordenació del Territori va remetre una còpia de l'estudi d'impacte ambiental, el pla especial i l'expedient administratiu, relatius al pla especial de reserva de sòl dotacional educatiu, i es va incoar el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
2. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, junt amb la resta de la documentació tècnica, segons l'edicte publicat en el DOCV núm. 5781, de 10 de juny de 2008. Igualment va ser publicat l'anunci en el diari Las Provincias, en data 22 de maig del mateix any.  
Durant el període d'informació pública no es van presentar al·legacions i/o observacions, segons consta en el certificat de secretaria, emés en data 21 de juliol de 2008.  
3. Peticions d'informació o documentació complementària  
En data 7 de novembre de 2008 es realitza una consulta a la Direcció General del Paisatge on se sol·licita que emeta un informe sobre l'estudi d'integració paisatgística presentat, de conformitat amb l'article 11 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge.  
En data 14 de novembre de 2008 es realitza una consulta a l'Àrea de Planejament, Normativa i Gestió Urbanística, on se sol·licita que emeta informe sobre la classificació del sòl en les àrees pròximes a l'àmbit del pla especial segons el concert previ aprovat per la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transport en data 14 de febrer de 2007. Esta consulta es realitza arran de les divergències observades en comparar la documentació del pla especial amb el pla general.  
En data 12 de novembre de 2008 es realitza un requeriment de documentació al Servici Territorial d'Ordenació del Territori, i s'adjunta còpia a l'Ajuntament de Montserrat. Esta petició fa referència a la falta d'alguns documents.  
En data 10 de desembre de 2008, l'Ajuntament de Montserrat remet, via correu electrònic, la documentació següent:  
- Informe, emés per l'empresa Aquagest Levante, SA, en data 26 de setembre de 2008, de disponibilitat de recursos hídrics.  
- Informe, emés per l'empresa Europea de Servicios Públicos, SA, en data 29 de setembre de 2008, en relació amb la capacitat d'admissió i gestió de residus sòlids urbans i inerts.  
- Informe favorable condicionat sobre el Pla Especial per a Creació de Sòl Dotacional Educatiu de Montserrat (València), emés pel Servici de Projectes i Construccions Educatives, en data 8 d'octubre de 2008.  
  
- Informe, emés per l'EPSAR en data 19 de novembre de 2008, sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració de Montserrat per a admetre els cabals d'aigües residuals generats pel Pla Especial de Reserva de Sòl Dotacional Educatiu del Municipi de Montserrat (València).  
En data 12 de desembre de 2008, l'Ajuntament de Montserrat va remetre per fax la documentació següent:  
- Sol·licitud d'informe de la Unitat del Patrimoni de la Conselleria de Cultura i Esport, de data 10 de setembre de 2008.  
- Sol·licitud d'informes sobre l'afecció de llits i barrancs i l'afecció de projectes hidràulics a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, de data 11 de setembre de 2008.  
- Sol·licitud d'informe sobre disponibilitat de recursos hídrics a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, de data 16 d'octubre de 2008.  
En data 17 de desembre de 2008, l'Ajuntament de Montserrat va remetre, via correu electrònic, una sol·licitud d'autorització a la Direcció General de Patrimoni de la Conselleria de Cultura per a realitzar prospecció arqueològica, de data 9 de juliol de 2008, acompanyada de l'informe de prospecció emés per l'arqueòleg Josep Pascual Beneyto.  
La data de redacció del pla parcial és gener de 2008. L'estudi d'impacte ambiental i el seu document de síntesi daten de maig de 2008.   
  
Consultes. Informes sectorials i participació  
En l'expedient s'inclouen els següents informes rebuts durant el procés d'avaluació d'impacte ambiental:  
- Informe, emés per la Direcció General de Salut Pública, en data 22 d'abril de 2008, en relació amb el Pla Especial per a la Creació de Sòl Dotacional Educatiu a Montserrat (València), on s'informa el següent:  
  
"Cal evitar destinar per a sòl dotacional educatiu zones ubicades en les proximitats de qualsevol indústria, magatzem, font d'energia o activitat que puga generar factors de riscos ambientals per a la salut humana.  
A més, sobre els riscos ambientals no regulats per la normativa vigent, cal preveure les torres d'alta tensió, subestacions o estacions elèctriques i transformadors, atés que, encara que les investigacions entorn de la relació entre camps electromagnètics i salut humana no han permés obtindre resultats concloents, l'IARC, agència específica de l'Organització Mundial de la Salut (OMS), dedicada a avaluar els efectes cancerígens, va classificar en 2002 els camps electromagnètics de freqüència extremadament baixa (ELF) en el grup 2B, és a dir, com a possibles cancerígens per a humans, atesa la possible relació amb leucèmies infantils.  
Els camps electromagnètics de freqüència extremadament baixa (ELF) són els produïts per equips relacionats amb la generació, transport o utilització d'energia de 50 Hz, línies d'alta i mitjana tensió i aparells electrodomèstics i, a hores d'ara, no hi ha a Espanya legislació en este àmbit que els regule."  
- Informe emés per l'empresa Aquagest Levante, SA, en data 26 de setembre de 2008, de disponibilitat de recursos hídrics, del contingut del qual s'extrau el següent:  
"Quant al càlcul de les necessitats hídriques s'estima, basant-se en les dades enregistrades en un centre semblant, una necessitat anual per plaça escolar de 4,48 m³. De les 675 places previstes, hi ha 526 places que actualment ja disposen de subministrament d'aigua potable, és a dir, l'increment de la demanda a causa de les 149 (675- 526) noves places. Per tant, si es considera la demanda de les 149 noves places, es té una necessitat hídrica anual de 668,77 m³.   
L'abastiment compta amb dos captacions denominades pou Gabach i pou Sant Miquel. Les instal·lacions pertanyen a la Mancomunitat Vall dels Alcalans.  
La qualitat de l'aigua en la xarxa de distribució presenta els paràmetres dins dels límits establits per la legislació sanitària vigent.   
D'acord amb l'últim informe tecnicosanitari no cal el tractament d'aigua.  
No és necessària l'execució d'obres d'infraestructura"  
- Informe, emés per l'empresa Europea de Servicios Públicos, SA, en data 29 de setembre de 2008, en relació amb la capacitat d'admissió i gestió de residus sòlids urbans i inerts, amb el contingut següent:  
  
"Atés que Europea de Servicios Públicos, SA, és l'entitat gestora del servici de recollida dels residus sòlids urbans i inerts, s'assegura la capacitat d'admissió i gestió dels residus, segons les previsions del nou Pla Especial de Reserva de Sòl Dotacional Educatiu de Montserrat."  
  
- Informe sobre el Pla Especial per a Creació de Sòl Dotacional Educatiu de Montserrat (València), evacuat pel Servici de Projectes i Construccions Educatives en data 8 d'octubre de 2008, el qual és de caràcter favorable condicionat. L'esmentat informe conclou el següent:  
"Esta Conselleria emet un informe favorable, quant a les seues competències en matèria educativa Pla Especial per a Creació de Sòl Dotacional Educatiu de Montserrat (València), condicionat al fet que es complisca la necessitat.  
- La disponibilitat de parcel·la exigix reunir la condició de solar definida en l'article 11 de la Llei 16/2005, de 30 de desembre, Urbanística Valenciana."  
- Un informe condicionat, emés per l'Entitat Pública de Sanejament d'Aigües en data 19 de novembre de 2008, sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració de Montserrat per a admetre els cabals d'aigües residuals generats pel Pla Especial de Reserva de Sòl Dotacional Educatiu del Municipi de Montserrat (València). L'esmentat informe conclou el següent:  
"Per tot el que s'ha assenyalat anteriorment, i per al cas que l'urbanitzador responsable del desenrotllament urbanístic decidisca no resoldre el sanejament i la depuració de les aigües residuals generades per les seues actuacions per mitjà de la construcció d'una EDAR pròpia i sol·licite en un futur la connexió a un sistema públic de sanejament i depuració, esta Entitat de Sanejament d'Aigües informa la viabilitat del tractament en l'EDAR de la Vall dels Alacans de les aigües residuals generades pel Pla Especial de Reserva de Sòl Dotacional Educatiu de Montserrat sempre que es complisquen els següents condicionants:  
1. Este nou sector que es desenrotlle per mitjà del corresponent instrument d'ordenació s'ha d'ajustar al que disposen les directrius referides als sistemes de tractament, apartat 6.3.2 del vigent Pla director de Sanejament i Depuració de la Comunitat Valenciana, aprovat per Decret 197/2003, de 3 octubre, del Consell de la Generalitat.  
  
2. En el seu moment, l'urbanitzador responsable del desenrotllament urbanístic haurà de realitzar la corresponent sol·licitud de la connexió al sistema públic de sanejament i depuració. Les obres necessàries per a la connexió de les aigües residuals a les infraestructures públiques les efectuarà el peticionari pel seu compte i risc.  
3. En tot cas, l'abocament generat pel desenrotllament urbanístic de referència haurà de complir els límits d'abocament establits en l'ordenança municipal d'abocaments o, si no n'hi ha, en el model d'ordenança d'abocaments de l'Entitat de Sanejament d'Aigües a fi de preservar la integritat del sistema de sanejament i la qualitat de l'efluent. A estos efectes, l'urbanitzador haurà de preveure que abans del punt de connexió ha de disposar una arqueta de registre de la mateixa tipologia que la que figura en el model d'ordenança d'abocaments a la xarxa municipal de clavegueram editat per esta Entitat de Sanejament d'Aigües, dotada, a més, de guies per a la instal·lació d'una arqueta de bagants que permeta la desconnexió de l'abocament.  
4. En tot cas, la connexió que s'informa no haurà d'impedir que les aigües receptores complisquen els objectius de qualitat de la normativa vigent i, en particular, l'autorització d'abocament a domini públic hidràulic de l'EDAR de la Vall dels Alacans."  
Afeccions legals  
Després de la consulta de les cartografies temàtiques i els estudis integrants dels sistemes d'informació territorial de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, publicades per la COPUT, sobre l'àrea d'estudi, s'han detectat les afeccions següents:  
No hi ha àrees forestals en l'àmbit d'actuació, però l'actuació se situa a uns 100 m de terreny forestal, dins del qual també es detecta la presència d'hàbitats naturals.  
Segons l'estudi d'impacte ambiental "en l'àmbit de l'actuació urbanística analitzada no s'ha detectat l'existència d'elements del patrimoni cultural valencià catalogats, a falta de realitzar prospecció arqueològica". (...) "En cas d'algun descobriment arqueològic o bé cultural durant l'execució d'obres en l'àmbit de l'actuació la direcció d'obra ha de dictar la suspensió de les obres i comunicar als organismes competents el descobriment perquè adopten les mesures que estimen necessàries per a la protecció, conservació o estudi de la troballa".  
  
La documentació analitzada incorpora la sol·licitud d'autorització a la Direcció General de Patrimoni de la Conselleria de Cultura per a realitzar prospecció arqueològica, de data 9 de juliol de 2008, acompanyada de l'informe de prospecció emés per l'arqueòleg Josep Pascual Beneyto, així com sol·licitud d'informe a la Unitat del Patrimoni de la Conselleria de Cultura i Esport, de data 10 de setembre de 2008. En tot cas, no consta en l'expedient l'informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià.  
Consideracions ambientals  
1. La parcel·la objecte del pla especial s'ubica al nord-est del nucli urbà de Montserrat, contigua a sòl urbà, sòl urbanitzable segons el planejament previst i sòl no urbanitzable.  
Es tracta d'una zona de relleus terciaris que enllacen zona muntanyenca amb la plana quaternària litoral. La litologia predominant són les calcàries terciàries i crostes calcàries quaternàries sobre materials detrítics.  
La vulnerabilitat a la contaminació de les aigües subterrànies és mitjana o baixa, en funció de la permeabilitat del substrat i la qualitat de les aigües subjacents.  
2. L'àrea estudiada presenta riscos d'erosió actuals alts i potencials molt alts, a causa de la fisiografia, però sobretot a l'erosionabilitat dels materials subjacents. Este sòl s'ha destinat tradicionalment a l'ús agrícola. En este cas, la barrera davant de l'erosió prové de la coberta vegetal i de les labors agrícoles realitzades per a evitar les pèrdues de sòl. L'abandó de pràctiques agrícoles adequades en la zona podria comportar un augment de l'erosió.  
La descobertura vegetal provisional produïda en la fase d'obres podria ocasionar problemes erosius en l'àmbit d'actuació. En tot cas, el sòl haurà de ser refermat o revegetat immediatament després del desbrossament per a evitar la seua pèrdua per arrossegaments.   
L'estudi d'impacte ambiental planteja l'adopció de mesures de control orientades a la disminució del poder erosiu de l'aigua d'escolament, com ara la intercepció i recuperació de sediments i la neteja periòdica de les xarxes de drenatge i arreplega d'aigües pluvials.  
La capacitat d'ús agrícola del sòl és baixa. L'eventual realització d'abocaments incontrolats de residus procedents de l'àmbit d'actuació podrà ocasionar la contaminació del sòl i la pèrdua de les seues característiques productives.  
3. La vegetació potencial es correspon amb la fase termòfila murcianomanxega amb Pistacia lentiscus de la sèrie mesomediterrània manxega i aragonesa basòfila de Quercus rotundifolia o carrasca, consistent en carrascars. Esta vegetació ha sigut substituïda per etapes serials de degradació (màquia i matoll-timoneda) i cultius.   
L'acció antròpica i la transformació agrícola dels terrenys són la causa que la vegetació actual de la zona estiga constituïda per cultius de secà (garrofera, olivera i ametler) i, en menor grau, cítrics, i la vegetació nitròfila i arvense associada a estos, present en vores de camí, límits de parcel·la, etc.  
En el promontori del Castellet, pròxim a la zona d'actuació, hi ha vegetació forestal. A pesar de no estar arreplegada en les zones incendiades de la Cartografia Temàtica de la Comunitat Valenciana, l'estudi d'impacte ambiental indica que "una part d'esta vegetació està influenciada pels episodis d'incendis forestals succeïts en la zona durant les últimes dècades, la qual cosa ha condicionat la presència actual de matolls de regeneració en àrees anteriorment arbrades".  
  
En esta mateixa zona es cartografien els hàbitats naturals Teucrio pseudochamaepityos-Brachypodietum ramosi i Querco cocciferae-Lentisceum.  
Per la proximitat de les instal·lacions educatives respecte a estes àrees, cal extremar les precaucions en relació amb el risc d'incendi forestal que puga produir-se principalment durant l'execució de les obres. Així doncs, durant les obres d'urbanització i construcció del col·legi s'ha de redactar un pla de prevenció d'incendis forestals segons el Decret 7/2004 respecte a normes de seguretat que s'han d'observar en les obres de construcció si estes s'executen a menys de 500 m de terreny forestal.  
4. La proximitat del nucli urbà de Montserrat i els cultius existents ocasionen que la fauna present en la zona siga l'associada als cultius agrícoles i amb una marcada tendència antròpica.  
Els cultius d'arbres oferixen més possibilitats de recer i nidificació per a l'avifauna i, per tant, permeten la presència d'un nombre més gran d'espècies.  
5. Actualment en l'àmbit del pla especial trobem parcel·les agrícoles abandonades, amb reductes de cultius de secà i envaïdes per una densa mata d'espècies herbàcies frugals, una parcel·la formigonada per a ús de magatzem industrial i parcel·les agrícoles en actiu amb cultiu d'ametlers i tarongers. La zona s'ubica al costat de vies de comunicació i del nucli urbà de Montserrat, per la qual cosa s'optimitza la utilització de les infraestructures existents.  
El sector presenta una topografia amb elevacions, amb pendent descendent en direcció nord-sud. El drenatge de l'escolament superficial està determinat fonamentalment per la presència del barranc de l'Om, cap a on desaiguen les aigües d'escolament superficial de la zona d'actuació per torrentera difusa.  
Segons l'estudi d'impacte ambiental "es dotarà la zona d'una doble xarxa d'abastiment: una per a l'abastiment de fonts, servicis, etc. i una altra per a reg de zones verdes". (...) "El reg de zones verdes es realitzarà preferentment amb aigües residuals depurades sotmeses a tractament terciari". (...) "S'ha de garantir la continuïtat de les infraestructures hidràuliques de regadiu de la zona agrícola circumdant".  
Respecte al consum d'aigua potable i producció d'aigües residuals, l'estudi d'impacte ambiental assenyala que "la producció d'aigües residuals tindrà una relació directa amb la quantitat d'aigua consumida. Atés el caràcter de l'actuació, no es preveuen augments significatius del consum d'aigua ni, per tant, de la producció d'aigües residuals (ja que es mantenen les places escolars, les quals només són traslladades d'emplaçament). En tot cas, les aigües residuals s'arreplegaran en la xarxa de clavegueram que s'ha d'executar que les conduirà a l'EDAR (en les condicions establides per l'ordenança municipal d'abocament al clavegueram), que garantisca la qualitat de les aigües abocades o, si és el cas, reutilitzades". Com a mesura correctora "es recomana que la urbanització es dote de xarxa separativa d'aigües pluvials i residuals".  
  
No consta en l'expedient l'informe, regulat en l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge, evacuat per l'organisme de conca competent, a fi d'acreditar la disposició de recursos hídrics necessaris per als usos previstos.  
Respecte a la producció de residus sòlids urbans i assimilables "no es preveu increment de la producció de RSU, ja que no comporta un increment poblacional per al municipi de Montserrat". Quant als residus perillosos "no es preveuen produccions significatives, a excepció, tal vegada, d'envasos de productes fitosanitaris utilitzats per al manteniment de zones verdes".  
6. El lloc es caracteritza per un clima mediterrani, càlid i sec, d'escasses precipitacions, amb una pronunciada sequera estival i un màxim tardorenc destacat, de vegades intensificat pel procés de gota freda. La temperatura mitjana anual és de 15,6ºC, amb hiverns suaus i estius calorosos. La precipitació mitjana anual és de poc més de 500 mm en l'àmbit estudiat.  
7. Un dels factors claus que s'ha d'estudiar per a un ús docent són els nivells de soroll existents en el sector, a fi d'adoptar les mesures adequades per a garantir el compliment dels nivells establits en la legislació vigent.   
L'àrea d'estudi es troba en una zona periurbana, limítrofa amb el nucli urbà de Montserrat. Segons l'estudi d'impacte ambiental "el funcionament de l'activitat prevista ocasionarà un increment dels nivells sonors existents en l'àrea a causa de la presència humana i el trànsit de vehicles derivat del transport dels escolars a les instal·lacions". Per tant, serà necessari garantir el compliment dels nivells de 45 i 35 dB(A) establits per a ús dominant docent, així com els 40 i 30 dB(A) establits per a l'interior d'aules docents, segons el Decret 266/2004, de 3 de desembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'establixen normes de prevenció i correcció de la contaminació acústica en relació amb activitats, instal·lacions, edificacions, obres i servicis.  
  
Es proposa com a mesura correctora la limitació de la velocitat de circulació dels vehicles pels vials de la zona a 40 km/h.  
8. L'estudi d'impacte ambiental dividix el territori en tres tipus de paisatge: natural, rural i urbà. La intromissió d'uns tipus de paisatge sobre altres genera tipus de paisatge intermedis, com el que es dóna en l'àmbit d'estudi, immers en una unitat de paisatge agrícola, de qualitat mitjana, però influenciat per la resta.  
Segons l'estudi d'impacte ambiental, el desenrotllament del pla especial en estudi comportarà repercussions paisatgístiques favorables en alguns aspectes i desfavorables en altres, sent en qualsevol cas estes últimes d'importància lleu. La correcta aplicació de les mesures correctores i preventives permetrà adequar la compatibilitat visual del nou ús del sòl, i disminuir l'impacte. Tampoc es produirà ocultament del promontori forestal del Castellet de Montserrat.  
9. Respecte als riscos sobre la seguretat i la salut pública a què fa referència l'informe emés per la Direcció General de Salut Pública, l'estudi d'impacte ambiental considera que "limitant els possibles riscos existents de la Cooperativa COARVAL (enfront de les instal·lacions educatives) per mitjà d'un estudi de concreció del risc (que es pot obtindre fins i tot de l'avaluació de riscos del Sistema de Prevenció de Riscos Laborals de les instal·lacions), i amb les mesures de soterrament de la línia elèctrica que passa pel sector), es consideren mesures més que suficients per a limitar els riscos de salut pública sobre les instal·lacions educatives".  
10. L'estudi d'impacte ambiental identifica i valora els possibles impactes ambientals que poden derivar-se de l'actuació proposada, i considera el projecte avaluat com a admissible ambientalment, sense perjuí que es complisquen les mesures correctores i preventives.  
Les principals mesures correctores es basen en el control de l'impacte derivat de l'execució del projecte en la fase de construcció, l'erosionabilitat i la modificació de l'escolament superficial i la correcta gestió dels residus i aigües residuals, i aplicar totes i cada una de les mesures proposades, sempre que no entren en contradicció amb la present declaració d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que són d'aplicació.  
3. L'article 16.2 m) del Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot el que s'ha exposat anteriorment, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
S'estima acceptable als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que siguen d'aplicació el projecte sobre el Pla Especial de Reserva de Sòl Dotacional Educatiu a Montserrat, promogut pel mateix Ajuntament de Montserrat, sempre que s'execute d'acord amb el que establix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.  
  
  
Segon  
Condicionants per a l'aprovació del projecte:  
- S'ha d'obtindre l'informe sobre l'estudi de paisatge, en compliment de l'article 11 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge, que serà emés per la Direcció General del Paisatge de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.  
- Cal assegurar en l'instrument de planejament que corresponga que la qualificació de sòl, al sud de l'àmbit del Pla Especial, complix el que disposa l'informe de la Direcció General de Salut Pública emés el 22 d'abril de 2008.  
- En compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, s'ha d'obtindre informe favorable de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià.   
  
Tercer  
Condicionants per a l'execució del projecte:   
- S'ha de justificar la disponibilitat de recursos hídrics suficients per mitjà d'informe acreditatiu evacuat per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
- Les zones verdes han de conservar la vegetació natural existent, en especial les espècies vegetals d'interés. S'han de trasplantar les espècies vegetals de port arbori (oliveres, ametlers) o d'interés cap a les zones verdes projectades. S'ha de garantir el manteniment i desenrotllament de les espècies utilitzades en la revegetació que es realitze, amb implantació selectiva d'espècies vegetals autòctones.   
S'ha de procurar la plantació de tallavent en llocs adequats i la utilització de tanques vives i plantes entapissants per a minimitzar el risc d'erosió. S'han de combinar les espècies de ràpid creixement amb altres amb sistemes radiculars ben desenrotllats i resistents a les sequeres.   
- Cal complir els condicionants imposats segons l'informe emés per l'Entitat Pública de Sanejament d'Aigües, en data 19 de novembre de 2008, sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració de Montserrat per a admetre els cabals d'aigües residuals generats pel Pla Especial de Reserva de Sòl Dotacional Educatiu del Municipi de Montserrat (València).  
- Cal assegurar el compliment de les condicions acústiques en l'edificació previstes en la legislació sectorial vigent, per tant s'exigiran els corresponents certificats d'aïllament acústic prèviament a l'obtenció de la llicència d'ocupació dels edificis.   
S'han de limitar els nivells acústics exteriors, de conformitat amb el Decret 266/2004, de 3 de desembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'establixen normes de prevenció i correcció de la contaminació acústica en relació amb activitats, instal·lacions, edificacions, obres i servicis.  
El projecte d'execució del col·legi ha d'adoptar les mesures correctores i/o protectores adequades, destinades a assegurar un nivell exterior de soroll per davall del valor límit establit.  
- S'han de realitzar les obres necessàries per a mantindre el reg de les parcel·les limítrofes a l'actuació l'ús del qual es mantinga.  
- Cal regar suficientment aquelles zones en què, per climatologia o altres circumstàncies, es preveja generar un excés de pols. Els camions que discórreguen amb material que puga generar pols han d'anar coberts amb lona.  
- Les línies de transport elèctric que travessen el sector han de discórrer soterrades.  
- L'aparició de jaciments arqueològics, paleontològics o etnogràfics durant l'execució de les obres determinarà l'obligació de suspendre els treballs, delimitar el perímetre d'afecció i notificar immediatament la Conselleria de Cultura i Esport, i adoptar les mesures pertinents amb vista a la seua protecció i conservació, de conformitat amb la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià.  
- En relació amb la correcta gestió dels residus:  
a) Les aportacions de terra i les runes existents en la parcel·la han de ser retirats i gestionats d'acord amb la seua tipologia abans de la concessió de la llicència municipal d'obres a l'empresa urbanitzadora.  
b) Els residus originats amb la tala de l'arbratge o el desbrossament dels terrenys s'han de gestionar de manera adequada a la seua naturalesa, i queda prohibida la incineració in situ d'estos o de qualsevol tipus de residu. Han de ser entregats a empreses autoritzades per a la seua correcta gestió, com pot ser el compostatge d'estos.  
c) S'ha de dur a terme una recollida selectiva dels residus generats durant les obres d'urbanització i construcció, i s'han de gestionar cada un dels residus generats d'acord amb les seues característiques fisicoquímiques. S'ha de definir una àrea on depositar els contenidors destinats a este efecte, i indicar les mesures que s'han d'adoptar per a evitar les possibles fugues, abocaments accidentals, vessaments, etc., que es puguen produir durant l'emmagatzematge temporal d'estos.  
  
d) L'Ajuntament ha d'exigir a les empreses encarregades l'entrega, després de la realització de les obres, de certificats de recepció de residus sòlids inerts per part d'abocadors o empreses autoritzades per a la gestió d'este tipus de residus.  
e) Els residus que es generen en la fase de funcionament, tant perillosos com no perillosos, han de ser gestionats a través de gestor autoritzat d'acord amb la seua legislació sectorial.  
- Durant la fase d'execució, s'ha de preveure i identificar una zona per a l'aplec dels materials que s'han d'emprar en les obres d'urbanització i edificació, i evitar l'ocupació dels terrenys limítrofs. Així mateix, s'ha de definir l'àrea on quedarà aparcada temporalment la maquinària d'obra i indicar, si és el cas, el lloc on es duran a terme les labors de neteja i manteniment d'esta. Així mateix, es recorda que els canvis d'oli, filtres i qualsevol altre residu de manteniment de maquinària i vehicles han de ser degudament gestionats per taller o gestor de residus tòxics i perillosos degudament autoritzat.  
  
- S'ha d'optar per la restitució de la terra vegetal retirada amb motiu dels moviments de terres realitzats, bé en la zona verda del nou dotacional, bé per a altres usos externs al projecte. S'ha de definir el lloc i les condicions d'emmagatzematge del sòl eliminat a fi de garantir que no perda les condicions d'humitat i les característiques edàfiques.  
  
- En el cas que els cultius limítrofs s'hagen vist afectats durant les obres d'urbanització, s'han de realitzar els treballs de restitució a la situació original d'estos.  
- Cal completar el programa de vigilància ambiental i preveure, almenys, els controls que s'expressen a continuació, i assenyalar, així mateix, els indicadors d'impacte, el tipus de control que s'ha de realitzar, la periodicitat d'estos i les mesures que s'han d'adoptar en cas de desviacions sobre les previsions inicials:  
- Control sobre la ubicació de la maquinària i els treballs de manteniment d'esta.   
- Control sobre el soroll generat durant la fase de funcionament.   
  
Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de ser comunicat a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, la qual establirà, si és procedent, l'aplicació de nous condicionants.  
  
Quart  
Es notifica a les parts interessades que contra esta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.  
  
Quint  
Esta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
La qual cosa vos notifique perquè en prengueu coneixement i a l'efecte oportú.  
  
València, 12 de gener de 2009.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 241/0642-PJJ.  
Projecte: abocament de terra al mar del col·lector d'aigües pluvials en la platja de Xeraco (València).  
Promotor: Ajuntament de Xeraco.  
Autoritat substantiva: Direcció General de l'Aigua de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.  
Localització: en la desembocadura del riu Vaca, en el terme municipal de Xeraco (València).  
Antecedents:  
El 2 d'octubre de 2006, l'Àrea Qualitat Ambiental remet sol·licitud de consulta sobre l'autorització d'abocament al mar d'aigües pluvials del projecte de col·lector d'aigües pluvials en la platja de Xeraco (exp. 224/6202-CNY). A la vista de l'informe emés per l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals i en aplicació de la normativa d'impacte ambiental, el 17 d'abril de 2007 s'emet un informe en el qual es reflectixen les consideracions de l'informe referit i que en el cas de modificar el projecte d'acord amb este, s'havia de sotmetre a avaluació d'impacte ambiental.  
El 22 de juliol de 2008, el Servici de Qualitat d'Aigües remet l'estudi d'impacte ambiental i el projecte modificat que recull les consideracions formulades, objecte de la present avaluació.  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de les construccions i/o de l'activitat del projecte:  
El projecte té com a objecte esmenar els problemes d'inundacions en els episodis de pluges d'una certa intensitat, i evitar així els col·lapses que es produïxen en la xarxa de sanejament, per mitjà de l'execució d'una xarxa separativa per a aigües pluvials que arreplegue les aigües d'escolament dels carrers de la platja de Xeraco, instal·lant dispositius de desaigüe i canonades de distints diàmetres, i que siguen conduïdes finalment al riu Vaca per mitjà de la construcció d'una cambra de bombament.  
Els col·lectors discorren pel nucli urbà de la platja de Xeraco, i afecten majoritàriament l'avinguda dels Borrons així com trams dels carrers la Goleta, Font del Bocell i carrer Marina Alta. El traçat del col·lector travessa una zona verda, fins a conduir les aigües a l'estació de bombament en l'illa dotacional en les proximitats del llit del riu Vaca.  
  
En el projecte s'han efectuat modificacions respecte al projecte original per a evitar l'afecció a la zona humida catalogada denominada Marjal de la Safor i l'Àrea de Recuperació del Samaruc. Per a això, i com a resultat de l'informe de l'Àrea d'Espais Naturals, s'ha previst desplaçar el punt d'abocament a un punt més pròxim a la platja, a uns 340 m aigües avall del riu, al costat del mirador existent en el marge esquerre del riu Vaca. Les coordenades del punt d'abocament són les següents:  
X: 743.578  
Y: 4.324.834  
El traçat d'esta conducció transcorre per sòl natural en l'àmbit del LIC, per tant, d'acord amb el que establix en l'annex I.7 del Decret 162/1990, el projecte està sotmés a declaració d'impacte ambiental.  
  
Com a mesura correctora i per a garantir la qualitat de les aigües d'abocament al llit del riu Vaca s'ha proposat, adossada a l'estació de bombament, la construcció d'una arqueta equipada amb dos bombes l'objectiu de la qual consistix a evacuar les primeres aigües d'escolament i abocar-les directament a la xarxa de sanejament municipal. Això s'aconseguix per mitjà de la instal·lació dels equips de bombament previstos depenent del nivell al qual arribe l'aigua en l'interior de l'estació de bombament. Per a això, és necessari executar un nou col·lector de 200 mm de diàmetre el traçat del qual discorre des de l'estació de bombament fins al carrer Marina Alta.  
2. Alternatives  
Es plantegen dos alternatives:  
- Alternativa 1: impulsió de les aigües pluvials a l'estació depuradora d'aigües residuals. Esta alternativa es desestima perquè suposa un recorregut d'aproximadament 2,5 km que ha de travessar en la major part sòl no urbanitzable protegit, corresponent a la zona humida, i que, d'altra banda, suposaria un increment de cabal puntual per al qual l'estació depuradora no està dimensionada.  
  
- Alternativa 2: modificar la ubicació del punt d'abocament en el llit del riu Vaca, i traslladar-lo a uns 340 m cap a la desembocadura del riu, aigües avall. Es tria esta alternativa perquè des del punt de vista ambiental s'allunya el punt d'abocament de l'Àrea de Recuperació del Samaruc, així com de la presència d'altres espècies aquàtiques.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient  
El 22 de juliol de 2008, el Servici de Qualitat d'Aigües de la Direcció General de l'Aigua remet la documentació del projecte i l'estudi d'impacte ambiental i, el 12 de desembre de 2008, el certificat del tràmit d'informació pública, així com els informes demanats en la tramitació de l'expedient.  
El projecte ha estat sotmés a informació pública per mitjà d'anunci de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge en el DOCV núm. 5876, de 22 d'octubre de 2008, i no s'hi ha formulat al·legacions, segons consta en els certificats remesos.  
  
2. Informes que consten en l'expedient:  
En la tramitació d'autorització d'abocament al mar en la Direcció General de l'Aigua, fins a la data s'ha rebut informe favorable de la Direcció General de Transports, Ports i Costes (5 d'agost de 2005); de l'Agència Valenciana de Turisme (2 de novembre de 2006); Demarcació de Costes a València del Ministeri de Medi Ambient (27 de novembre de 2006); Direcció General de Pesca i Alimentació de la Conselleria d'Agricultura Pesca i Alimentació; Demarcació de Costes de València (12 d'abril de 2007); Demarcació de Costes a València del Ministeri de Medi Ambient, Medi Rural i Marí (24 d'octubre de 2008), i Direcció General de Ports, Aeroports i Costes de la Conselleria d'Infraestructures i Transport (18 de novembre de 2008).   
  
De l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals s'emeten els informes següents :  
- El 21 de febrer de 2007: en el qual informa sobre el projecte de col·lector d'aigües pluvials en la platja de Xeraco, on es concloïa:  
  
- Que es traslladara el punt d'abocament situat al costat del mirador existent en el marge esquerre del riu Vaca.  
- Que s'implantaren les mesures correctores que es consideraren necessàries per a garantir que l'aigua abocada s'adaptara al que establixen els annexos 1 i 2 per a les aigües ciprinícoles de la Directiva 2006/44/CE del Parlament Europeu i del Consell, de 6 de setembre de 2006, relativa a la qualitat de les aigües continentals que requerixen protecció o millora per a ser apta per a la vida dels peixos.  
- El 25 de setembre de 2008 informa en extracte que:  
- Respecte al punt d'abocament, està d'acord amb la proposta formulada per eixe Servici.  
- Pel que fa a l'evacuació de les primeres aigües de pluja a la xarxa de sanejament per a ser tractades en l'EDAR, formula alguna puntualització, en el sentit que els càlculs estimats s'han obtingut a partir de dades pluviomètriques de l'estació meteorològica del Mareny de Sant Llorens a Cullera, i que hauria sigut més lògic emprar una estació més pròxima com pot ser l'estació meteorològica de Gandia-Vital.  
  
D'altra banda, la hipòtesi de partida de la conca de recollida (1,8 ha), no té en compte que l'Ajuntament ha presentat el projecte del programa d'actuació integrada sòl urbanitzable residencial, sector A, on la zona sud residencial de la platja té prevista una estació de bombament per a abocar també les aigües pluvials al riu Vaca.  
- Les obres per a instal·lar el col·lector des de l'estació de bombament fins al punt d'abocament discorre per la via de servici del marge esquerre del riu Vaca. En este tram hi ha una població resident de fotges comunes (Fulica atra), per tant, l'execució de les obres en període reproductiu pot afectar negativament els exemplars presents en el riu, per la qual cosa s'ha de garantir que la realització d'obres no interferisca el procés reproductiu de la fauna present en el riu Vaca. Per a això, les obres s'han de fer fora del període comprés des del 15 de febrer fins al 15 de juny.  
- D'altra banda, en l'execució de la rasa per al traçat dels col·lectors, no s'ha d'envair la zona humida catalogada, i en el cas que este fet siga necessari, el material s'haurà de retirar al més prompte possible. Els excedents de material hauran de traslladar-se a un abocador d'inerts o en els usos permesos en el Decret 200/2004, d'1 d'octubre, pel qual es regula la utilització de residus inerts adequats en obres de restauració, condicionament i rebliment o amb finalitats de construcció (DOCV núm. 4860, d'11 d'octubre de 2004).  
Per tot el que s'ha exposat, s'emet un informe favorable a la solució adoptada en el projecte amb els següents condicionants:  
1. Per a calcular les dades de cabals i el temps de funcionament de les bombes de l'estació de bombament i de l'arqueta annexa:  
- Haurà d'emparar-se en les dades d'una estació meteorològica de Gandia, Villalonga, com per exemple la de Gandia-Vital.  
- S'ha de preveure el previsible creixement urbanístic del nucli urbà de la platja.  
2. Disposar d'un sistema alternatiu d'alimentació d'energia per a garantir el funcionament de l'estació de bombament i l'arqueta annexa.  
3. Les obres no es podran realitzar des del 15 de febrer fins al 15 de juny.  
4. L'excés de material de les obres s'ha de tractar d'acord amb la legislació sectorial de residus.  
5. En tot cas, l'aigua abocada al riu Vaca s'ha d'adaptar al que establisquen els annexos 1 i 2 per a les aigües ciprinícoles de la Directiva 2006/44/CE del Parlament Europeu i del Consell, de 6 de setembre de 2006, en relació a la qualitat de les aigües continentals que requerixen protecció o millora per a ser aptes per a la vida dels peixos.  
Afeccions legals  
El punt d'abocament es troba en l'àmbit territorial de la zona humida catalogada denominada Desembocadura del Riu Xeraco, que al seu torn es troba en el LIC Marjal de la Safor, proposta d'ampliació de ZEPA, i en l'Àrea de Recuperació del Samaruc.  
Afecta l'ocupació del domini públic maritimoterrestre, per la qual cosa haurà de disposar de l'autorització preceptiva de la Direcció General de Costes.  
Per a l'abocament al mar, ha de disposar de la corresponent autorització d'abocament que ara es tramita, amb els límits que s'hi establisquen. Així mateix, tant l'execució com el funcionament pot tindre incidència en la qualitat de les aigües de bany.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals afectats pel projecte:  
Els possibles efectes ambientals derivats de l'execució del projecte es referixen fonamentalment:  
- En la fase d'execució del projecte, a les possibles alteracions a la fauna i la flora existent (citada en l'informe de l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals), a la ubicació dels parcs de maquinària i depòsit de materials d'obra així com a la gestió dels residus generats per l'actuació, tant els procedents dels canvis d'oli de la maquinària com els corresponents als materials excedentaris procedents de les excavacions.  
  
Per això en esta fase s'hauran d'adoptar les mesures correctores addicionals que s'establixen en el condicionat d'esta resolució.  
  
- En la fase de funcionament, els principals impactes previsibles són els derivats de la qualitat de les aigües abocades. Per a això, en l'estudi d'impacte ambiental es preveu la derivació de les primeres aigües pluvials cap a la depuradora d'aigües residuals, no obstant això, no s'indica quantitativament el volum d'aigua que s'ha de derivar i durant quant de temps.  
Així mateix, i recollint el contingut dels informes emesos amb anterioritat, com a mesura correctora per a evitar la possible afecció a les poblacions del samaruc, es va traslladar el punt d'abocament cap a la desembocadura. No obstant això, si la qualitat de l'aigua abocada és deficient pot afectar la qualitat de les aigües de bany i les espècies vinculades al medi hídric de l'entorn.  
Per això, s'hauran de complementar les mesures correctores amb les derivades dels condicionants que s'establixen.  
Respecte al programa de vigilància, en l'estudi d'impacte ambiental no es concreta el protocol que s'ha de dur a terme per al seguiment de l'efectivitat de les mesures correctores, per la qual cosa s'ha d'ajustar al que s'establisca en la present resolució i en les autoritzacions sectorials requerides.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics del Decret 162/90 pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental de la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament (annex I, 7) així com en l'article 3.2 i en l'annex I, 9 del Reial Decret Legislatiu 1/2008, d'11 de gener, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Avaluació d'Impacte Ambiental de projectes (BOE núm. 23, de 26.01.2008).  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que són d'aplicació.  
3. L'article quint del Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/89, d'Impacte Ambiental, atribuïx la competència a l'òrgan ambiental, per a l'avaluació d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique esta Llei.  
4. L'article 16.2 m), del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent declaració d'impacte ambiental:  
  
Primer  
Estimar favorable, només als efectes ambientals, sense perjuí de les exigències derivades de l'aplicació de la normativa sectorial específica, el projecte d'abocament de terra al mar del col·lector d'aigües pluvials en la platja de Xeraco (València), projecte promogut per l'Ajuntament de Xeraco, sempre que s'execute d'acord amb el que establix la documentació presentada i l'apartat segon d'esta resolució.  
  
  
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants següents:   
1. Per a evitar l'afecció a la població de l'espècie Fulica atra (fotja vulgar) en època reproductiva, les obres de les conduccions en l'entorn del riu s'han de realitzar fora del període comprés des del 15 de febrer fins al 15 de juny.  
2. En l'execució de la rasa per al traçat dels col·lectors, no s'ha d'envair la zona humida catalogada, i en el cas que este fet siga necessari el material s'ha de retirar com més prompte millor. Els excedents de material i la resta de residus s'han de gestionar d'acord amb la legislació sectorial específica, d'acord amb la seua tipologia.  
3. En la qualitat de l'aigua abocada s'han de complir els límits establits en la corresponent autorització d'abocament al mar, així com les prescripcions que en esta s'establisquen sobre el programa de vigilància, tenint en compte així mateix les consideracions indicades en l'informe emés per l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals respecte d'això.  
  
4. Com a part del programa de vigilància ambiental s'ha de remetre, almenys amb periodicitat anual, un informe sobre la qualitat de l'efluent abocament així com del compliment de les mesures correctores establides i altres possibles incidències que s'hagen pogut produir.  
5. S'ha d'obtindre l'informe preceptiu de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià. Així mateix, si durant l'execució de les obres es troben restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el titular ha de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura, de manera immediata, i adoptar les mesures pertinents amb vista a la seua protecció i conservació, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià.  
6. Altres condicionants de caràcter ambiental que s'establisquen derivades de la normativa sectorial que siga aplicable.  
  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra esta resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret consideren pertinents.  
  
Quart  
Publicar esta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
  
València, 13 de gener de 2009.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 19/5888-ROO.  
Promotor: Ajuntament de la Vilavella.  
Autoritat substantiva: Ajuntament de la Vilavella i Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló.  
Objecte projecte: homologació i Pla Parcial Reclassificatori del Sector Cantallops.  
Localització: en el terme municipal de la Vilavella (Castelló).  
Descripció del projecte  
L'objecte del projecte és la reclassificació de sòl no urbanitzable a sòl urbanitzable amb ús dominant residencial en una superfície total de 105.833,92 m².  
La resta de característiques que cal estacar són les següents:  
- Índex d'edificabilitat bruta: 0,35 m²sostre/ m²sòl.  
- Densitat màxima de vivendes: 28,35 vivendes/hectàrea.  
- Nombre màxim de vivendes: 300 vivendes.  
- Sistema d'ordenació: edificació aïllada.  
- Tipologia edificatòria: bloc adossat/aparellat.  
- Com a part del programa d'actuació integrada s'establixen com a obres d'infraestructures les següents:  
- Execució d'una rotonda en antiga carretera de Betxí.  
- Connexió d'infraestructures al sòl urbà residencial limítrof consolidat: xarxa d'aigua potable, xarxa de sanejament i subministrament elèctric.  
- En el pla parcial s'establix en la fitxa de gestió a més: l'execució de la urbanització del parc de xarxa primària compensatòria de l'excés de població.  
- En el règim urbanístic es parla de vivenda unifamiliar adossada i de terciari.  
En la vivenda unifamiliar adossada es permet, a més de la vivenda, determinat tipus d'indústria i terciari. En la qualificació de terciari s'indica que es permeten tots els usos, tipus i categories definits en l'article 9.7.C de les normes urbanístiques del Pla General de la Vilavella.  
  
- El nombre màxim de plantes, inclosa la rasant, serà de dos, i l'alçària màxima de cornisa serà de 7,5 m, per a la vivenda unifamiliar adossada.  
- El nombre màxim de plantes sobre la rasant serà de dos, més la planta baixa, i l'alçària màxima de cornisa serà de 8 metres, per al terciari.  
- Xarxa viària secundària: 44.551 m²sòl.  
- Jardí públic de la xarxa primària: 5.365,50 m²sòl.  
- Jardí públic de la xarxa secundària: 10.657,62 m²sòl.  
- Equipament educativocultural de la xarxa primària: 5.205,50 m²sòl.  
Tramitació administrativa  
Amb data 23 de gener de 2008 el Servici Territorial d'Ordenació del Territori de Castelló va remetre la documentació tècnica corresponent: document d'homologació, document de pla parcial, estudi d'impacte ambiental, estudi de paisatge i estudi acústic, junt amb documentació administrativa.  
En la documentació administrativa constava el següent:  
- Certificat del secretari de l'Ajuntament en relació amb la informació pública de la documentació (inclòs l'estudi d'impacte ambiental), per mitjà de la publicació en el DOCV núm. 5159, de 21 de desembre de 2005. Se certifica que no s'han presentat al·legacions a l'estudi d'impacte ambiental.  
- Sol·licitud de l'Ajuntament a la Conselleria de Cultura d'informe, amb data 30 de gener de 2007.  
- Sol·licitud de l'Ajuntament a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en relació amb els escrits dirigits per l'empresa urbanitzadora, Arca Nostrum, SL, en relació amb l'autorització per a la dotació de subministrament d'aigua potable al sector i d'autorització d'abocament de pluvials al barranc situat sobre el camí d'Artana.  
- Certificat del secretari de l'Ajuntament d'aprovació provisional per part de la corporació municipal en data 31 de gener de 2006.  
  
En este es resumixen les al·legacions presentades, les quals no tenen caràcter ambiental.  
Amb data 29 de febrer de 2008 es van sol·licitar informes al Servici de Protecció de l'Ambient Atmosfèric i a l'Àrea d'Espais Naturals d'esta Conselleria, així com a la Secció de Camins Ramaders de la Direcció Territorial de Castelló d'esta Conselleria.  
El Servici de Protecció de l'Ambient Atmosfèric, amb data 26 de març de 2008, va remetre informe en què indicava que en la documentació s'havia d'esmenar una sèrie de deficiències, la qual s'havia d'adequar al que s'establix en el Decret 104/2006, de 14 de juliol, de planificació en gestió en matèria de contaminació acústica:  
- Nivells sonors mesurats durant el període nocturn, segons el procediment de mesura establit en l'apartat A) de l'annex III del present Decret per a l'elaboració de mapes acústics, en les zones exposades a focus de soroll.  
- Classificació i usos previs del sòl en l'entorn de l'actuació.  
  
- Compatibilitat dels usos previstos amb nivells sonors preexistents durant el període nocturn.  
- Representació gràfica de la caracterització de la situació acústica prèvia al desenrotllament com de la posterior a l'ordenació prevista, amb les següents característiques:  
- Plànols a escala de dibuix mínima d'1:10.000.  
- Identificació dels punts en què s'hagen realitzat mesuraments.  
  
- Identificació de les fonts sorolloses siga activitats siga infraestructures.  
Amb data entrada en esta Conselleria de 26 de març de 2008, la Direcció Territorial de Castelló va remetre l'informe de la Secció Forestal. En este s'indica el següent:  
"..consta el camí ramader núm. 2 assagador dels camins d'Onda i Nules, que té una amplària legal i necessària de 6 m i transcorre pel denominat Camí de Betxí, el qual en aproximadament 100 metres lineals des de l'encreuament amb la carretera de Soneja a Nules és limítrof a l'oest amb el sector Cantallops.  
Tant en el document d'homologació com en el pla parcial es preveu l'existència del camí ramader limítrof al sector oest, i estrictament no es veu afectat per l'àmbit d'este. No obstant això, la nova ordenació urbanística pot portar canvis de l'ús tradicional compatible de pas de vehicles agrícoles i/o ramaders per l'actual camí rural pel qual transcorre el camí ramader, ja que es pot convertir en un dels vials d'accés al sector per al trànsit rodat de vehicles motoritzats de caràcter no agrícola, ús incompatible amb el trànsit de ramat, i amb això pot augmentar el risc d'accidents per a vianants i usuaris de bicicletes que transiten pel camí ramader, ja que a més este tram forma part de la denominada senda cicloturística Via Augusta promoguda en 1996 per la Generalitat Valenciana.  
Una vegada dit l'anterior, per a millorar la seguretat viària dels vianants que haurien de circular per la calçada en este tram del camí ramader és recomanable que s'amplie a 3 m l'amplària de la vorera exterior del sector en la zona limítrofa amb el camí ramader."  
Amb data entrada de 4 de juny de 2008 es va remetre un informe de l'Àrea d'Espais Naturals d'esta Conselleria (Servici de Parcs Naturals), que en síntesi indica el següent:  
L'informe conclou que el projecte d'homologació i Pla Parcial del Sector Cantallops és incompatible amb el PORN de la Serra d'Espadà, ja que no es troben totes les urbanitzacions consolidades en, almenys, el 90%.   
L'informe també indica, en síntesi, el següent:  
El PAI Cantallops es localitza en la zona d'esmorteïment d'impactes del PORN del Parc Natural de la Serra d'Espadà, concretament en àrea d'influència antròpica. La condició prèvia d'acord amb el PORN, article 48, punt 3, per a qualsevol reclassificació de sòls no urbanitzables a urbanitzables és: no es podrà classificar nou sòl urbanitzable en l'àmbit del PORN mentres hi haja en el municipi urbanitzacions que no estiguen consolidades en almenys un 90%, i no estiguen convenientment legalitzades i dotades de servicis urbans».  
El PAI no ha d'afectar negativament l'assagador dels camins d'Onda i Nules.   
L'article 48, punt 8, del PORN indica que quan es preveja classificació de nou sòl urbanitzable, únicament podrà afectar terrenys inclosos en les categories AIA, RG i AG, excepte en casos de reclassificació de terrenys limítrofs amb el sòl urbà de la població, sempre que es justifique de manera suficient la impossibilitat de realitzar-ho sobre sòl pertanyent a les tres categoria referides.  
El PAI Cantallops es troba en àrea d'influència antròpica ja que és zona de cultius de cítrics.  
La proposta de reclassificació s'adequa en principi al que disposa el PORN. No obstant això, de la visita de camp realitzada el 2 de juny de 2008 es comprova que en l'actualitat es realitzen les obres d'urbanització d'una zona al sud del nucli urbà de la Vilavella i, per tant, no es complixen les condicions establides en l'article 48.3 esmentat.  
  
I conclou que el sector és incompatible amb el PORN atés que no estan totes les urbanitzacions consolidades, almenys, en el 90%.   
  
Consideracions ambientals  
a) El sector Cantallops proposat es troba en l'àmbit del PORN del Parc Natural de la Serra d'Espadà, en àrea d'influència antròpica (AIA), al costat de l'actual nucli urbà i afecta zona de cítrics de relleu pla.  
  
L'informe del Servici de Parcs Naturals indica que l'actuació s'adequa en principi al que establix el PORN, no obstant això, quan es va efectuar la visita de camp es va poder comprovar que en el municipi s'estaven realitzant obres d'urbanització d'un sector, i que no estaven totes les urbanitzacions consolidades en almenys un 90%, per tant la proposta era incompatible amb el PORN d'acord amb el que indica l'article 48.3 d'este. En la visita de camp de data 17 de desembre de 2008 es va poder confirmar este punt.  
En conseqüència, des d'un punt de vista ambiental tenint en compte exclusivament esta circumstància, el projecte no és ambientalment acceptable en ser incompatible amb la normativa del PORN en l'actualitat.  
b) Tenint en compte esta incompatibilitat ambiental, no s'ha requerit al promotor, l'ajuntament, l'ampliació de la documentació en determinats punts que s'estima necessari completar per a avaluar el projecte respecte a altres qüestions ambientals i, conseqüentment, tampoc esta declaració entra a valorar altres aspectes ambientals, cenyint-se exclusivament a la qüestió de la incompatibilitat ambiental actual amb el PORN.  
No obstant això, s'apunten per a un futur, si és el cas, les deficiències següents que s'haurien d'abordar per a una correcta avaluació ambiental, sense ser exhaustius i sense perjuí que pogueren haver-ne d'altres:  
1. Pròxima al sector, a una distància mínima d'aproximadament 60 m, discorre una línia d'alta tensió (220 kV). La documentació presentada no ha tingut en compte esta circumstància i no ha avaluat el possible risc per a la població del sector de la referida línia, ni ha justificat el correcte emplaçament ni, si és el cas, ha indicat les mesures o les modificacions que adoptaria.  
En este sentit han de seguir-se les recomanacions del Consell de Ministres de Sanitat de la Unió Europea de juliol de 1989 així com els informes del comité d'experts del Ministeri de Sanitat.  
Este punt pot fer modificar la proposta o fins i tot arribar a comprometre-la des d'un punt de vista ambiental.  
2. Existència de bassa de reg al costat del sector. La documentació aportada no l'ha tinguda en compte, i no s'ha avaluat ni la possible afecció per ruptura d'esta al sector ni les possibles molèsties que puga causar-li (sorolls del motor del pou, males olors, etc.) ni, si és el cas, les mesures correctores o les modificacions que adoptaria en el projecte.  
3. No s'ha aportat un informe sobre la possible afecció al patrimoni cultural que exigix l'article 11 de la Llei 4/1998, del Patrimoni Cultural Valencià.  
4. No s'ha aportat l'informe regulat en l'article 19.2, sobre disponibilitat de recursos hídrics, de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat Valenciana, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge, realitzat per l'organisme de conca (Confederació Hidrogràfica del Xúquer).  
Cal aportar l'informe de l'empresa que gestiona el servici de subministrament d'aigua potable en la població el qual ha de tindre, com a mínim, el contingut següent:   
- Estudi de la població prevista per l'actuació i el càlcul de necessitats hídriques per a abastiment i reg.  
- Origen de l'aigua, identificació dels pous, titularitat, així com l'autorització o concessió atorgada per l'organisme de conca i la inscripció en els registres corresponents.  
- Disponibilitat present i futura dels recursos.  
- Aforament, per a saber la quantitat d'aigua i la previsió de l'article 52.2 del TR de la Llei d'Aigües i l'article 84 del seu Reglament, segons se sobrepassen o no els 7.000 m³ de volum anual.  
- Qualitat de les aigües, tenint en compte si són per al consum humà. La qualitat del subministrament humà, en el fons, determinarà la quantitat d'aigua disponible per a este ús essencial.  
- Necessitat o no de tractament.  
- Necessitat o no de fer obres d'infraestructura.  
- A l'informe s'han d'adjuntar, com a annexos, tots els certificats o els documents justificatius que siguen d'interés.   
En qualsevol cas, s'ha d'aclarir el consum previst d'aigua de l'actuació, l'origen de l'aigua previst per a l'actuació, el cabal consumit actualment de l'origen previst i el cabal concedit actualment respecte a l'origen previst. S'ha d'analitzar que l'actuació dispose de recurs aigua suficient i no afecte altres usos.  
5. La solució a les aigües residuals en l'estudi d'impacte ambiental no queda clara, no obstant això en la fitxa de planejament sí que s'indica que es connectarà a la xarxa de sanejament de l'EDAR Nules-la Vilavella, gestionada per l'Entitat de Sanejament d'Aigües.  
En conseqüència, es considera que cal aclarir: cabal d'aigües residuals i característiques d'estes, així com el tractament que rebrien en l'EDAR, i igualment caldria aportar l'informe de l'Entitat de Sanejament d'Aigües respecte a l'acceptació i condicions per al tractament de les aigües residuals en l'EDAR de Nules-la Vilavella.  
6. Respecte als residus, es considera que per a avaluar correctament l'impacte hauria d'aclarir-se el volum de residus que es produiran per l'actuació (fase de construcció i de funcionament), tipus i destinació segons la tipologia, i que siguen justificats documentalment per l'entitat que els gestionarà.  
7. La documentació presentada no ha tingut en compte ni ha avaluat la circumstància següent: l'àmbit de l'actuació està travessat per la línia elèctrica de mitjana tensió (20kV) que segons sembla subministra energia a la xarxa de reg de la Societat de Regants. S'ha d'aclarir tant respecte a este servici com respecte a la xarxa de séquies i reg existent en l'àmbit d'actuació si l'actuació plantejada reposarà els servicis afectats i com resoldrà, si és el cas, l'assumpte de la possible interrupció de la xarxa de séquies i reg de l'entorn de l'actuació, així com el de la línia elèctrica referida.  
8. La documentació presentada no avalua la compatibilitat entre els diferents usos plantejats: residencial i terciari, i, dins del residencial, el de determinat tipus d'indústria.  
9. El Servici de Protecció de l'Ambient Atmosfèric, amb data 26 de març de 2008, va remetre informe en què indicava que la documentació havia d'esmenar una sèrie de deficiències, la qual s'ha d'adequar al que s'establix en el Decret 104/2006, de 14 de juliol, de planificació en gestió en matèria de contaminació acústica:  
- Nivells sonors mesurats durant el període nocturn, segons el procediment de mesura establit en l'apartat A) de l'annex III del present decret per a l'elaboració de mapes acústics, en les zones exposades a focus de soroll.  
- Classificació i usos previs del sòl en l'entorn de l'actuació.  
  
- Compatibilitat dels usos previstos amb nivells sonors preexistents durant el període nocturn.  
- Representació gràfica de la caracterització de la situació acústica prèvia al desenrotllament com de la posterior a l'ordenació prevista, amb les característiques següents:  
-Plànols a escala de dibuix mínima d'1:10.000.  
- Identificació dels punts en què hagen sigut realitzats els mesuraments.  
- Identificació de les fonts sorolloses, tant activitats com infraestructures.  
Es considera necessari esmenar les deficiències referides per a una correcta avaluació de l'impacte acústic.  
10. En relació amb l'afecció al camí ramader assagador dels camins d'Onda i Nules, que té una amplària legal i necessària de 6 m i transcorre pel denominat Camí de Betxí, que en uns 100 m.l. des de l'encreuament amb la carretera de Soneja a Nules és limítrof a l'oest amb el sector Cantallops, en l'informe de la Secció Forestal s'indica que per a millorar la seguretat viària dels vianants que haurien de circular per la calçada en este tram del camí ramader és recomanable que s'amplie a 3 m l'amplària de vorera exterior del sector en la zona limítrofa amb el camí ramader.  
Igualment es considera que s'ha d'avaluar l'afecció que pot produir-se en eixe camí ramader atés que podria convertir-se en accés al sector, quant al trànsit rodat de vehicles motoritzats de caràcter no agrícola, i això és incompatible amb el trànsit de ramat en el camí ramader. Cal estudiar les mesures per a evitar que es convertisca el camí ramader en accés al sector.  
11. En relació amb l'afecció paisatgística, s'ha de tindre en compte, en el cas de plantejar-se l'actuació en un futur, la necessitat de dur a terme un estudi d'integració paisatgística d'acord amb el Reglament de Paisatge autonòmic que haurà d'obtindre l'informe de la Direcció General de Territori i Paisatge d'esta Conselleria.  
Consideracions jurídiques  
El projecte està sotmés al procediment de declaració d'impacte ambiental, ja que està inclòs en els supòsits previstos en l'annex I, apartat 8 g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament.  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, del 15 d'octubre, el Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que són d'aplicació.   
L'article quint del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, atribuïx la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique esta Llei.   
L'article16 del Decret 131/2007, del Consell, modificat pel Decret 217/2007 del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualsevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars en el territori de la Comunitat Valenciana.  
  
Per tot això, fent ús de les facultats que legalment tinc atribuïdes, resolc:  
  
Primer  
Estimar no acceptable, només als efectes ambientals, el projecte d'homologació i Pla Parcial Reclassificatori del Sector Cantallops en el terme municipal de la Vilavella (Castelló), el promotor del qual és l'Ajuntament de la Vilavella, per resultar incompatible amb el PORN del Parc Natural de la Serra d'Espadà i per l'argumentació exposada en l'apartat Consideracions ambientals d'esta declaració.  
  
Segon  
Notificar als interessats que contra esta resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè es puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret consideren pertinents.  
  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana esta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 14 de gener de 2009.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 204/8156-ZRY.  
Títol: DIC per a l'ampliació d'una indústria de manipulació i envasament d'espècies i condiments.  
Promotor: Martínez y Cantó SL.  
Autoritat substantiva: DTMA Alacant.  
Localització: Paratge Cucuch, número 22, polígon 48, parcel·la 41, terme municipal de Novelda (Alacant)  
Descripció del projecte  
L'objecte del projecte és l'obtenció de la declaració d'interés comunitari per a l'ampliació d'una indústria de manipulació i envasament d'espècies i condiments. L'activitat disposa de més de huit mil metres quadrats de construcció en sòl no urbanitzable. Segons s'establix en l'article 20.2 de la Llei 4/19335, de 5 de juny de 1992, de la Generalitat Valenciana, sobre Sòl No Urbanitzable, és preceptiva la declaració d'impacte ambiental.  
La indústria s'ubica en sòl no urbanitzable comú rústic, segons les normes urbanístiques de la revisió de les normes subsidiàries de planejament de Novelda (aprovades per la Comissió Territorial d'Urbanisme en la sessió de 16 d'octubre de 1992). L'accés a la parcel·la es realitza des d'una via asfaltada que ix de les proximitats del polígon industrial Santa Fe. S'indica que el trànsit degut a esta activitat és de 2 a 3 camions al dia.  
La indústria s'ubica en una parcel·la de 20.575 m². El percentatge d'ocupació és del 30,55%, 6.286 m². i la superfície construïda de 7.244 m².  
Amb este projecte es pretén l'ampliació de la indústria en 3.910 m². Per a això es va a prolongar la nau principal i demolir una part de la superfície construïda existent. Pel que fa a la superfície ocupada, després de l'ampliació serà de 10.196 m². i es mantindran els 958 m² de superfície corresponent a l'entresolat. L'altura màxima de l'ampliació serà inferior a 10 m. La dita superfície ampliada serà destinada principalment a magatzem de matèries primeres i productes acabats.   
L'activitat consistix en mesclar i envasar espècies i condiments. Les matèries primeres es reben, de proveïdors externs, mòltes i tractades per a complir amb les normes sanitàries. Les maquines envasadores pesen, embutxaquen, segellen i etiqueten. El projecte d'ampliació permetrà augmentar la capacitat de producció d'infusions, amb una producció diària de 5 milions d'infusions.   
Disposa d'un centre de transformació dins de la parcel·la a través del qual es realitza l'abastiment elèctric. L'abastiment d'aigua es realitza a través de la xarxa d'abastiment municipal. S'indica que el consum mitjà anual d'aigua potable durant els últims cinc anys ha sigut de 1.900 m³.   
Les aigües residuals sanitàries seran abocades a la xarxa de sanejament municipal. S'indica que actualment la plantilla està composta per 80 treballadors. No es preveu un increment significatiu en el volum d'aigües residuals.  
Disposa de servici d'arreplegada de residus sòlids per part del servici municipal.  
Tramitació administrativa  
En data 20 de juny de 2008, des de la Direcció Territorial de Medi Ambient d'Alacant es va remetre una còpia de l'estudi d'impacte ambiental, el certificat de les al·legacions i un exemplar de la documentació tècnica.  
La informació pública es va realitzar amb la publicació en el DOCV núm. 5729, de data 27 de març de 2008, sense que s'hi presentaren al·legacions.  
En la documentació remesa s'inclou:  
Amb data 8 de novembre de 1994, l'autorització per a la posada en funcionament de l'activitat, concedida per la Comissió de Govern de l'Ajuntament de Novelda, en la sessió celebrada en data 2 de novembre de 1994.  
Amb data 15 de juliol de 1998, la llicència de posada en funcionament corresponent després de la reforma interior i l'ampliació de la maquinària realitzada en la indústria.  
Afeccions legals.  
La indústria s'ubica en sòl no urbanitzable comú rústic, segons les normes urbanístiques de la revisió de les normes subsidiàries de planejament de Novelda, aprovades per la Comissió Territorial d'Urbanisme en sessió de 16 d'octubre de 1992.  
Consideracions ambientals   
L'activitat se situa junt amb al nucli urbà de Novelda. Es tracta d'una zona antròpica dedicada a l'activitat agrícola i en la qual es localitzen, a més, nombroses vivendes aïllades. L'ampliació prevista es realitzarà en la mateixa parcel·la on s'ubiquen la resta de les naus existents. La superfície no ocupada per les construccions està pavimentada o dedicada a zones verdes.  
No hi ha cap llit de riu o barranc d'importància que puga resultar afectat. No es localitzen en la zona ni en les proximitats cap àrea classificada o protegida per la legislació estatal o autonòmica ni cap àrea d'especial protecció.   
L'activitat exercida no suposa la transformació de la matèria primera només la mescla i l'envasament. Les matèries primeres empleades no estan sotmeses a cap tractament previ dins d'esta instal·lació. L'abastiment d'aigua es realitza a través de la xarxa d'abastiment municipal. Les aigües residuals que es generen són aigües residuals sanitàries que són abocades al sistema de clavegueram municipal. No es preveu que l'ampliació de l'activitat supose un augment significatiu en el volum d'aigües residuals. S'empra electricitat per a l'abastiment energètic de la indústria. Les dites infraestructures es consideren suficients per a donar servici després de l'ampliació, per la qual cosa no s'ha previst la seua modificació.  
S'haurà de realitzar un emmagatzematge i gestió adequada de tots els residus generats, tant en la fase de construcció com durant la fase d'exercici de l'activitat. L'empresa disposa de servici d'arreplegada de residus sòlids a través del servici municipal.   
En relació amb l'afecció a l'atmosfera. S'han identificat, com a factors a tindre en compte, l'afecció per l'emissió dels gasos de fuga de la maquinària, l'emissió de pols i les emissions sonores. Atès que l'activitat s'ubica pròxima a una zona de vivendes s'haurà d'assegurar que amb l'aïllament de les noves instal·lacions, la maquinària i els vehicles empleats no es produiran molèsties per sorolls i vibracions.   
  
Des del punt de vista paisatgístic s'ha considerat com de baixa la qualitat i fragilitat del paisatge. A més hi ha una alta capacitat d'absorció visual de la zona, per la qual cosa no es considera necessària l'adopció de mesures especials d'integració paisatgística. Perimetralment es disposa d'una barrera vegetal a més de zones verdes disposades en l'interior de la parcel·la.   
Consideracions jurídiques.  
Segons s'establix en l'article 20.2 de la Llei 4/19043, de 5 de juny de 1992, de la Generalitat Valenciana, sobre Sòl No Urbanitzable, és preceptiva la declaració d'impacte ambiental.  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i les altres disposicions que són d'aplicació.  
L'article 16.2 m) del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Vivenda, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental dels plans, programes i projectes, així com de qualsevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pel particulars en el territori de la Comunitat Valenciana.   
Per tot el susdit, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen d'aplicació el projecte de DIC per a l'ampliació de la indústria de manipulació i envasament d'espècies i condiments que s'ubica a Novelda (Alacant) promoguda per Martínez y Cantó, SL, sempre que es desenrotlle d'acord amb el que establix l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic i la resta de documentació que constituïx l'expedient avaluat.  
  
  
Segon  
1. S'hauran de disposar les mesures adequades d'aïllament en els edificis on es produïsquen sorolls i/o vibracions a fi de no sobrepassar els límits exigits en la legislació vigent o altres límits exigits en altres permisos/autoritzacions.   
2. Tots els residus generats hauran de ser emmagatzemats d'acord amb la seua naturalesa i perillositat. Es disposarà d'una zona d'emmagatzematge per a residus perillosos. Estarà pavimentada, coberta, ventilada i amb un sistema que permeta l'arreplegada dels possibles abocaments accidentals. Es disposarà de cubetes individualitzades i amb capacitat suficient per a cada tipus de residu que seran gestionades a través d'una empresa autoritzada.  
3. S'haurà de desenrotllar el pla de vigilància ambiental per a garantir el compliment de les mesures protectores i correctores proposades.  
4. En el cas que pel desenrotllament de les obres d'ampliació es descobriren jaciments arqueològics o paleontològics s'haurà d'informar la Conselleria de Cultura de manera immediata, i s'adoptaran les mesures pertinents per a la protecció i conservació, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià.   
  
5. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de ser comunicat a l'òrgan ambiental competent el qual establirà, si és el cas, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
  
Tercer  
Notificar les persones interessades que contra la present resolució, atès que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret consideren pertinents.  
  
Quart  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
  
València, 14 de gener de 2009.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 062/8674-FCA.  
Promotor: Ajuntament de la Vilavella.  
Autoritat substantiva: Ajuntament de la Vilavella i Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló.  
Objecte projecte: modificació puntual, homologació i pla parcial de reclassificació d'ús residencial del sector «Via Augusta».  
Localització: en el terme municipal la Vilavella (Castelló).  
Descripció del projecte: L'objecte del projecte és la requalificació d'un sòl que, en l'actual pla general d'ordenació urbana és sòl no urbanitzable de protecció agrícola i de protecció ecològica i forestal, a sòl no urbanitzable comú per mitjà d'una modificació puntual del PGOU i, simultàniament, la reclassificació d'este sòl no urbanitzable comú, junt amb sòl urbanitzable no programat a sòl urbanitzable, per mitjà d'una homologació i un pla parcial de reclassificació.  
  
Característiques de l'actuació:  
-Superfície total: 157.364 m².  
-Ús característic: residencial.  
-Tipologia: bloc adossat i bloc aïllat.  
-Edificabilitat total: 54.920 m²t.  
-Ús industrial prohibit.  
-Ús terciari compatible.  
-Densitat (núm. vivendes/hectàrees): 29 viv./ha.  
-Núm. Total de vivendes estimat: 457.  
-Dotacions:  
-Zones verdes xarxa primària (PJL): 8.000 m².  
-Zones verdes xarxa secundària (SJL): 18.786 m².  
-Equipaments SMD: 7.087 m².  
-Viari: 36.555 m².  
-Per a vivendes aïllades:  
- Núm. màxim de plantes: 2.  
-Altura màxima total: 10,5 m.  
-Per a vivendes adossades:  
- Núm. màxim de plantes: 3.  
-Altura màxima total: 14 m.  
-Per a equipaments:   
-Núm. màxim de plantes: 3.  
-No es fixa altura màxima reguladora.  
Tramitació administrativa.  
Amb data 9 de març de 2007, va ser remés pel Servici Territorial d'Ordenació del Territori de Castelló d'esta Conselleria, la documentació tècnica corresponent: el document de modificació puntual, el document d'homologació, el pla parcial de millora de reclassificació, l'avantprojecte d'urbanització i d'estudi d'impacte ambiental, junt amb documentació administrativa. En els documents consta la diligència d'aprovació provisional de data 27 de febrer de 2006.  
En la documentació administrativa, en síntesi, consta el següent:  
  
-La sol·licitud de l'ajuntament a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en relació als escrits dirigits per l'empresa Programas de Gestión y Ordenación Urbana, SL sobre la viabilitat de subministrar aigua potable al sector.  
-L'escrit de l'empresa Programas de Gestión y Ordenación Urbana, SL, dirigit a l'ajuntament que informa, entre altres coses, sobre el següent: "Respecte a la justificació de la forma en què se soluciona l'evacuació de les aigües residuals, estem en contacte amb el promotor de la unitat contigua a «Via Augusta» per a tractar de solucionar el tema de la depuradora i aportarem la justificació sol·licitada en el mencionat requeriment al més prompte possible".  
-El certificat del secretari de l'ajuntament en relació a la informació pública de la documentació (inclòs l'estudi d'impacte ambiental), per mitjà de la publicació en el DOCV núm. 5.035, de 24 de juny de 2005. Se certifica que no s'han presentat al·legacions a l'estudi d'impacte ambiental. Es presenta al·legació d'Augimar Empresa Urbanizadora, SA, on s'indica que té la intenció de presentar una alternativa tècnica substancialment distinta.  
-L'escrit de l'ajuntament dirigit a la Conselleria de Cultura pel qual sol·licita un informe.  
Amb data 3 de març de 2008 es van sol·licitar els informes dels departament següents: Direcció General del Paisatge, Àrea d'Espais Naturals i Secció Forestal i Vies Pecuàries de la Direcció Territorial de Castelló.  
Amb data 17 d'abril de 2008 la Direcció Territorial de Castelló d'esta Conselleria va remetre l'informe de la Secció Forestal, que en síntesi indicava el següent:  
-Que no resulta afectada cap via pecuària per l'actuació.  
-Que després de constatar la documentació que està en l'inventari forestal, s'efectuen les consideracions següents:  
-En la zona nord de l'actuació estan afectades totalment o parcialment les parcel·les: 407, 408, 541, 542, 543, 544, 562, 568, 569, 570 i 658, les quals estan classificades segons l'inventari com a sòl forestal.  
  
Igualment té un caràcter forestal la parcel·la 311 del polígon 4, que pertany a muntanya d'utilitat pública, afectada en una superfície molt reduïda.  
-La major part de la franja central de l'actuació és sòl no forestal.  
  
-En la zona sud estan afectades totalment o parcialment les parcel·les: 446, 447, 448, 449, 451 i 660 classificades segons l'inventari com a sòl forestal.  
Igualment en la zona sud té caràcter forestal la parcel·la 451 del polígon 4, que està afectada.  
-Consultada la cartografia d'incendis forestals s'ha observat l'existència d'un xicotet incendi que va afectar part de la parcel·la 420 l'any 1996.  
-Que l'actuació afecta la muntanya d'utilitat pública barranc Roget CS-3.024 i UP-127 de Castelló en les parcel·les 311 i 451, i l'informe creu necessari que estos terrenys han de quedar fora del procés constructiu i hauran de rebre un tractament de zona verda de protecció ecològica i forestal per pertànyer a una muntanya d'utilitat pública. A més en els terrenys situats en la zona nord i sud de l'actuació, que segons l'inventari forestal, són sòls amb caràcter forestal, les actuacions que en estos terrenys s'autoritzen hauran d'estar en consonància amb el que establix el Decret 218/1997, de 30 de juliol, de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el PORN de la Serra d'Espadà.  
Igualment, s'adjunta l'informe específic sobre les vies pecuàries que va ser remès al Servici d'Ordenació Territorial de Castelló d'esta Conselleria, en el que s'indicava el següent:  
-El sector no es veu afectat per via pecuària.  
-Ha de corregir-se la grafia de la via pecuària del pla núm. 10 de l'estudi d'impacte ambiental.  
-El sector és travessat pel camí de la Mina, camí rural de titularitat municipal pel qual transcorre la senda cicle-turista, promoguda per la Comunitat Valenciana, senyalitzat amb marca registrada i denominat Via Augusta que, amb el desenrotllament del sector, es convertirà en un carrer d'este, la qual cosa s'informa perquè siga tinguda en compte als efectes de reposar la senyalització corresponent.  
Amb data 17 de setembre de 2008, es va remetre l'informe de l'Àrea d'Espais Naturals (Servici de Parcs Naturals) d'esta Conselleria en què en síntesi s'indicava el següent:  
1. El sector es localitza en la zona d'amortiment d'impactes del Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals (PORN) del parc natural de la Serra d'Espadà. En concret en l'àrea d'influència antròpica a excepció d'una xicoteta porció de superfície situada al nord, que és àrea natural.  
  
2. El sector afecta d'acord amb el planejament urbanístic a sòls no urbanitzables protegits, a sòls no urbanitzables agrícoles i a sòls urbanitzables no programats:  
a) Per al sòl no urbanitzable protegit: l'article 48.4 del PORN establix que el sòl classificat com no urbanitzable d'especial protecció pel planejament urbanístic municipal en el moment de l'aprovació del PORN no podrà perdre esta qualificació i no podrà ser classificat en el futur com a sòl urbanitzable.  
En conseqüència este sòl no urbanitzable protegit (adjunten el plànol i es referix al sòl no urbanitzable protegit ecològic i forestal) s'haurà d'excloure de l'àmbit del sector.  
b) Per al sòl no urbanitzable agrícola: es localitza en la zona central del sector i d'acord amb l'article 48.8 del PORN, en àrees d'influència antròpica és compatible la seua reclassificació.  
c) Per al sòl urbanitzable no programat: localitzat al nord del sector, es distingixen dos zones d'acord amb el PORN: àrees naturals i àrees d'influència antròpica (adjunten plànol).  
-Per a les àrees naturals segons el PORN de la Serra d'Espadà:  
Es localitza en una zona xicoteta, al nord del sector i, d'acord amb l'article 48.1 del PORN els sòls d'esta zona xicoteta es classifiquen com a sòl no urbanitzable d'especial protecció, on estan prohibides la construcció de vivendes residencials. Per tant esta zona xicoteta, àrea natural dins de la zona d'amortiment d'impactes, s'ha d'excloure de l'àmbit del sector. Adjunten plànol grafiat de la zona.  
-Per a les àrees d'influència antròpica segons el PORN de la Serra d'Espadà: ocupa la pràctica totalitat d'esta àrea.  
La construcció de vivendes en esta àrea seria visible des de la plana de Castelló. Tenint en compte la gran conca visual i la forta pendent, es pot avaluar l'elevat impacte paisatgístic de construir-se sobre el sòl no urbanitzable programat les vivendes previstes. L'article 48.7 del PORN disposa que els sòls urbanitzables abans d'entrar en vigor el PORN de la Serra d'Espadà podran mantindre els usos i aprofitaments que assenyale el planejament vigent, per la qual cosa es proposa que esta zona de sòl urbanitzable no programat entre en l'àmbit del PAI Via Augusta amb superfície computable però amb la condició que quede lliure de qualsevol tipus de vivendes, i es proposa que siga zona verda que mantinga la vegetació natural actual.  
3. El dia de la visita de camp es va comprovar que al sud del sector Via Augusta s'estaven realitzant obres d'urbanització d'un sector i, per tant, no es complia el requisit de l'article 48.3 del PORN, que establix que no es poden reclassificar nous sòls mentres hi hagen en el municipi urbanitzacions que no estiguen consolidades en, com a mínim, un 90%.  
4. Conclouen que el projecte d'homologació i pla parcial del sector Via Augusta de la Vilavella és incompatible amb el PORN de la Serra d'Espadà al no estar totes les urbanitzacions consolidades en almenys un 90%.  
5. En el cas que en un futur este requisit del 90% es complisca i l'ajuntament estiguera encara interessat a tramitar el PAI Via Augusta, s'haurien de complir els següents condicionants:  
a) Excloure fora de l'àmbit del PAI el sòl no urbanitzable protegit d'acord al planejament urbanístic municipal (cartografiat en annex IV de l'informe).  
b) Excloure fora de l'àmbit del PAI les àrees naturals d'acord amb el PORN de la Serra d'Espadà (cartografiat en annex IV de l'informe).  
  
c) Deixar lliure de vivendes el sòl urbanitzable no programat del planejament urbanístic municipal (cartografiat en annex IV de l'informe).  
d) El sòl urbanitzable no programat del planejament urbanístic municipal s'arreplegaran en el PAI com a zona verda mantenint la vegetació natural existent actualment.  
Amb data 12 de desembre de 2008, va sol·licitar-se un informe aclaridor a l'Àrea d'Espais Naturals d'esta Conselleria (Servici de Parcs Naturals) en relació al seu informe que al referir-se al sòl no urbanitzable agrícola no feia referència a què en el planejament vigent actual és de protecció agrícola, i la normativa del PORN que li era d'aplicació.   
  
Amb data 22 de desembre de 2008 es va rebre l'informe de l'Àrea d'Espais Naturals (Servici de Parcs Naturals) d'esta Conselleria amb el contingut següent, respecte al sòl no urbanitzable de protecció agrícola del sector: este no podia ser reclassificat com a sòl urbanitzable si no és amb la condició que es justifique suficient la inexistència d'altres sòls no protegits en el terme municipal, inclosos en la categoria AIA (àrea d'influència antròpica), RG (regeneració) i AG (agrícola) del PORN de la Serra d'Espadà.  
Amb data 13 de gener de 2009 la Direcció General de Territori i Paisatge va remetre l'informe del Servici de Suport Tècnic de data 12 de gener de 2009 en relació al paisatge en què en síntesi s'indicava el següent:  
-Indiquen que atès que la data d'informació pública és de 24 de juny de 2005, no cal que s'adjunte la documentació d'instrument de paisatge i no cal emetre un informe respecte a eixe instrument, no obstant d'acord amb l'article 11.3 de la Llei 4/2004 d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge (LOTPP) el paisatge actuarà com a criteri condicionant de tots aquells instruments de planejament que impliquen nous creixements urbans o la implantació d'infraestructures sempre que la seua exposició pública s'haja produït després de l'entrada en vigor de la LOTPP, 3 de juliol de 2004, i haja conclòs amb anterioritat a l'entrada en vigor de la Llei Urbanística Valenciana (LUV), 1 de febrer de 2006, i este és el cas.  
  
-Una part de l'àmbit (la mitat nord sobretot) disposa de molt elevades, inclús superiors al 50%. A més també s'ha de ressenyar la presència en l'àmbit de la Via Augusta, que el travessa d'est a oest i que, a priori, constituïx un important recorregut escènic i un recurs paisatgístic a conservar i potenciar, amb el manteniment dels paisatges tradicionals de l'entorn.  
-Vistes les característiques paisatgístiques, la topografia i sobretot la incidència visual de gran part de l'àmbit proposat, també respecte al nucli urbà tradicional, la imatge del qual pot veure's afectada, i respecte a la possible integració paisatgística i visual de l'actuació, es considera que el creixement proposat genera un important impacte paisatgístic i visual sobre la configuració del paisatge actual del municipi. L'aprovació del pla parcial proposat permetria el desenrotllament d'una actuació que, a priori, i excepte un criteri millor fonamentat, incompliria diverses normes d'integració paisatgística, establides en l'article 33 de la LOTPP que establixen criteris per a una adequada integració paisatgística de plans i actuacions, i que a continuació es transcriuen:  
"Adequació al pendent natural del terreny, de manera que esta s'altere en el menor grau possible i es propicie l'adequació a la topografia del terreny, tant del perfil edificat com del parcel·lari, de la xarxa de camins i de les infraestructures lineals."  
"Impedir la construcció sobre elements dominants o en la cresta de les muntanyes, límits de penya-segats i cims del terreny, excepte les obres d'infraestructures i equipaments d'utilitat pública que hagen d'ocupar estes localitzacions."  
"Incorporació dels elements topogràfics significatius com a condicionants de projecte, com ara vessants i ressalts de relleu, llits naturals, murs, bancals, camins tradicionals i altres d'anàlegs, proposant les accions d'integració necessàries per a no deteriorar la qualitat paisatgística."  
"Preservació de les fites i elevacions topogràfiques, manteniment de la seua visibilitat i reforçar la presència com a referències visuals del territori i la funció com a espais de gaudi escenogràfic."  
"Manteniment del paisatge agrícola tradicional i característic dels espais rurals per la seua contribució a la varietat del paisatge i integració de les àrees urbanitzables previstes."  
"Manteniment del paisatge obert i natural, siga rural o marítim, de les perspectives que oferisquen els conjunts urbans històrics, típics o tradicionals, i de l'entorn de carreteres i camins de caràcter pintoresc, no s'admeten la construcció de tancaments, edificacions o altres elements la situació o les dimensions dels quals limiten el camp visual o desfiguren sensiblement tals perspectives."  
Una part de l'àmbit del pla parcial constituïx un recurs paisatgístic visual de valor alt per la qualitat del fons escènic. En este sentit es considera que este pla propícia el desenrotllament d'una actuació que pot generar un important impacte visual en la zona i un efecte advers sobre el desenrotllament paisatgístic citat, danyant-lo, mentres que este constituïx una referència visual del territori la condició de la qual s'ha de mantindre, de conformitat amb l'article 33 de la LOTPP. A més, es considera que tampoc es justifica adequadament la desprotecció dels sòls protegits pel planejament general del municipi que, a priori, poden constituir també unitats de paisatge o recursos de valor alt.  
  
-Vist el possible incompliment de les normes d'integració paisatgística citades i les afeccions descrites, tant sobre el nucli urbà com sobre el paisatge natural i agrícola del seu entorn i els elements de valor paisatgístic alt, s'entén que l'homologació i pla parcial del sector Via Augusta del terme municipal de la Vilavella permetria el desenrotllament d'una actuació que no s'integra en el paisatge i, consegüentment, produïx un important paisatgístic i visual. Atès que la proposta del pla parcial altera de forma significativa el caràcter i percepció del paisatge on s'ubica, es considera que la mesura prioritària d'integració seria el canvi de localització per a l'actuació que es pretén o, si és el cas, l'elecció d'un àmbit i una ordenació per al sector que garantira el compliment de les normes d'integració paisatgístiques establides en la LOTPP i la protecció i posada en valor de les unitats i recursos d'alt valor, en especial els que presenten una alta incidència en la percepció del territori.  
  
- En el cas de redactar-se un nou pla parcial que complira els condicionants establits en la LOTPP, este haurà de complir el que establix el Decret 120/2006, d'11 d'agost, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de Paisatge de la Comunitat Valenciana, i acompanyar-se d'un estudi d'integració paisatgística, amb el contingut i documentació regulats en el dit Decret.  
Consideracions ambientals.  
a) L'àmbit del sector, junt amb el nucli urbà de la població de la Vilavella, està constituït pels vessants dels relleus muntanyosos de la Serra d'Espadà en contacte ja amb la plana litoral, així com per una vall menuda entres estes vessants.   
Els pendents de les vessants són acusades i la resta de l'àmbit presenta pendents més moderades. Els materials són triàsics, arenoses fonamentalment, però també dolomies, margues, argiles i calcàries.  
La vall xicoteta i part de les vessants estan ocupades per cultius agrícoles, de cítrics fonamentalment. Una part important de les vessants estan ocupades per pinedes de pi blanc (Pinus halepensis) i per matoll termòfil. La porció nord del sector és una vessant de pendent acusada amb conca visual àmplia cap a la plana litoral.  
b) El sector se situa en l'àmbit del PORN del parc natural de la Serra d'Espadà, fonamentalment en l'àrea d'influència antròpica, i en una xicoteta porció que afecta l'àrea natural.  
L'informe del Servici de Parcs Naturals conclou que efectuada la visita de camp es va poder comprovar s'estaven duent a terme obres d'urbanització d'un sector, i atès que no estan totes les urbanitzacions consolidades en, com a mínim, un 90% la proposta era incompatible amb el PORN, d'acord amb el que s'ha indicat en l'article 48.3. Este extrem es va poder comprovar en la visita de camp de data 17 de desembre de 2008.  
Igualment, en l'informe del Servici de Parcs Naturals s'indica per al sòl no urbanitzable protegit de l'actual planejament urbanístic, referint-se al de protecció ecològica i forestal, que segons l'article 48.4 del PORN no pot ser reclassificat a urbanitzable, sinó que ha de ser exclòs del sector. I respecte al sòl urbanitzable no programat que és l'àrea natural segons el PORN de la Serra d'Espadà el sòl està classificat com a sòl no urbanitzable d'especial protecció i exclòs, per tant, del sector.  
  
En conseqüència tenint en compte exclusivament la incompatibilitat ambiental citada, així com la impossibilitat de reclassificació d'acord amb la normativa del PORN de determinades àrees abans citades, el projecte no és ambientalment acceptable.  
c) Atesa fonamentalment la incompatibilitat ambiental, així com la resta de circumstàncies respecte a la normativa del PORN citades en el punt anterior, no s'ha procedit a requerir del promotor, l'ajuntament, l'ampliació de la documentació en determinats punts que s'estimaria necessari completar per a avaluar el projecte respecte a altres qüestions ambientals i, conseqüentment, tampoc la present declaració entra a valorar-les, cenyint-se exclusivament a les qüestions esmentades en el punt segon de les consideracions ambientals.  
  
No obstant això, s'apunten per a un futur, si fóra el cas, les següents deficiències que haurien d'abordar-se per a una correcta avaluació ambiental, sense ser exhaustius i sense perjuí que pogueren existir-ne d'altres:  
1. No s'ha justificat des d'un punt de vista ambiental la desprotecció, per a la reclassificació com a urbanitzable dels sòls no urbanitzables de protecció agrícola. El PGOU en vigor, va ser sotmés a l'avaluació d'impacte ambiental amb l'emissió duna DIA favorable amb condicions en data 18 de juliol de 1990, proposa la protecció d'eixes zones. L'últim informe del Servici de Parcs Naturals d'esta Conselleria indica que és possible la reclassificació del sòl no urbanitzable de protecció agrícola existent en l'actual planejament a sòl urbanitzable sempre que es justifique suficient la inexistència d'altres sòls no protegits en el terme municipal, inclosos en la categoria AIA (àrea d'influència antròpica), RG(regeneració) i AG(agrícola) del PORN de la Serra d'Espadà.  
  
Esta circumstància considerem que fa inviable la reclassificació d'este tipus de sòl. No obstant, en el cas que es justificara i, d'acord amb el que indica el Servici de Parcs Naturals, si es justificara la seua desprotecció en relació a la seua protecció en l'actual planejament, podria dur-se a terme la reclassificació com a urbanitzable, sense tindre en compte la resta de factors ambientals.  
2. Des del punt de vista del paisatge i d'acord amb l'informe del Servici de Suport Tècnic de la Direcció General de Territori i Paisatge d'esta Conselleria, reflectit en síntesi en la present declaració, l'homologació i pla parcial proposat produiria un impacte paisatgístic i visual important, considerant-se que s'hauria de canviar la localització o, si és el cas, elegir un àmbit i una ordenació per al sector que permetera el compliment de les normes d'integració paisatgística establides en la LOTPP i la protecció i posada en valor de les unitats i recursos d'alt valor, en especial els que presenten una alta incidència en la percepció del territori.  
És a dir, d'acord amb l'informe del Servici de Suport Tècnic citat, s'ha de buscar una altra localització com a mesura prioritària, o si és el cas, un àmbit i ordenació diferents. En qualsevol cas tal i com apunta l'informe citat, entre altres punts, no s'ha justificat adequadament la desprotecció dels sòls protegits pel planejament general del municipi que, a priori, poden constituir també unitats de paisatge o recursos d'alt valor.  
En conseqüència en el cas de plantejar-se en un futur un pla parcial haurà de complir-se allò indicat en l'informe del Servici de Suport Tècnic abans mencionat i, en qualsevol cas, hauran de complir-se els condicionants establits en la LOTPP, a més de complir el que establix el Decret 120/2006, d'11 d'agost, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de Paisatge de la Comunitat Valenciana, acompanyat d'un estudi d'integració paisatgística, amb el contingut i la documentació regulats en eixe Decret.   
Ha de tindre's en compte el que establix el Decret 120/2006, d'11 d'agost, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de Paisatge de la Comunitat Valenciana, en l'article 20: «En cap cas no podran urbanitzar-se sòls amb pendents mitjanes superiors al 50%». Circumstància que afecta una part important de l'àmbit actualment proposat.  
  
3. Limítrof amb l'actuació discorre una línia d'alta tensió (400 Kv), que no s'ha avaluat el possible risc per a la població del sector de la referida línia, ni s'han justificat les mesures o modificacions que s'hagueren d'adoptar.  
  
En este sentit han de seguir-se les recomanacions del Consell de Ministres de Sanitat de la Unió Europea de juliol de 1989 així com els informes del Comité d'Experts del Ministeri de Sanitat.  
Estos tres punts poden fer comprometre la viabilitat de la proposta o, si és el cas, fer-la modificar.  
4. D'acord amb l'informe de la Secció Forestal de la Direcció Territorial de Castelló d'esta Conselleria hi ha una porció de superfície xicoteta que va patir incendi forestal l'any 1996 (part de la parcel·la 420).   
  
L'incendi segons el GIS va afectar bàsicament el terreny en sòl no urbanitzable comú de camp de futbol.  
El Decret 67/2007 de 13 d'abril del Consell, pel qual s'aprova el Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística (RGTOU) en l'article 25 prohibix la reclassificació de sòls forestals o qualsevol altres classificats com a sòl no urbanitzable comú o protegit que hagen patit efectes d'un incendi.  
Esta circumstància ha de tindre's en compte en un futur per si este precepte li fora d'aplicació al terreny citat ateses les circumstàncies de la superfície afectada i les seues característiques. Este punt haurà de ser informat pel Servici d'Ordenació Territorial d'esta Conselleria.  
5. No s'ha tingut en compte el que establix l'article 25 bis del Decret 36/2007, de 13 d'abril, del Consell, pel qual es modifica el Decret 67/2006, de 19 maig, del Consell, pel qual es va aprovar el Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística, en relació al risc d'incendis forestals i la seua prevenció: franja de 25 metres que separe la zona edificada de la forestal, etc.  
6. En la documentació no s'ha aportat el certificat de l'aprovació provisional del projecte.   
S'indica que no hi ha al·legacions a l'estudi d'impacte ambiental, no obstant no queda clar si hi ha al·legacions de caràcter ambiental o no.  
  
7. L'estudi d'alternatives no du a terme una anàlisi de les alternatives a pesar d'haver-hi un apartat amb eixe nom.  
8. L'estudi d'impacte ambiental efectua una descripció poc detallada de la vegetació i flora així com de l'avaluació de l'impacte sobre esta.  
  
9. L'anàlisi d'impacte ambiental efectuada ha de ser més detallat en els impactes i l'avaluació, ha d'efectuar-se tenint en compte les unitats ambientals definides.  
10. L'estudi d'impacte ambiental no aclarix la solució a l'evacuació de les aigües pluvials tenint en compte l'existència d'una zona urbanitzable contigua i aigües a vall de l'actuació proposada.  
11. No s'ha aportat l'informe sobre la possible afecció al patrimoni cultural que exigix l'article 11 de la Llei 4/1998 del Patrimoni Cultural Valencià.   
A més no s'avalua l'afecció al traçat de la senda ciclista Via Augusta.   
12. No s'ha aportat l'informe regulat en l'article 19.2, sobre disponibilitat de recursos hídrics, de la Llei 4/2004 de 30 de juny de la Generalitat Valenciana, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge, realitzat per l'organisme de conca (Confederació Hidrogràfica del Xúquer).  
Hauria d'aportar-se l'informe de l'empresa que gestiona el servici de subministrament d'aigua potable a la població amb com a mínim el contingut següent:  
a) Estudi de la població prevista per l'actuació, i, el càlcul de necessitats hídriques per a abastiment i reg.  
b) Origen de l'aigua, identificació dels pous, titularitat, així com l'autorització o concessió atorgada per l'organisme de conca, i, inscripció en els registres corresponents.  
c) Disponibilitat present i futura dels recursos.  
d) Aforament, per a saber la quantitat d'aigua i la previsió de l'article 52.2 del T.R de la Llei d'Aigües i art. 84 del seu reglament, segons se sobrepassen o no els 7.000 m³ de volum anual.  
e) Qualitat de les aigües, atès que són per al consum humà. La qualitat del subministrament humà, en el fons, determinarà la quantitat d'aigua disponible per a este ús essencial.  
f) Necessitat o no de tractament.  
g) Necessitat o no de fer obres d'infraestructura. A l'informe s'adjuntaran, com a annexos, aquells certificats o documents justificatius que siguen d'interés.  
En qualsevol cas s'ha d'aclarir el consum previst d'aigua per l'actuació, l'origen de l'aigua previst per a l'actuació, el cabal consumit actualment de l'origen previst i el cabal concedit actualment respecte a l'origen previst. Analitzar que l'actuació dispose del recurs aigua suficient i no afecte altres usos.  
13. No s'ha aportat estudi de contaminació acústica.  
14. Respecte a les aigües residuals en l'estudi d'impacte ambiental s'indica que les aigües aniran a l'EDAR Nules-La Vilavella, no obstant això consta l'escrit en l'expedient en què s'indica que este assumpte es va a tractar amb el sector limítrof. Esta circumstància ha d'aclarir-se  
- S'ha d'aportar informe de l'Entitat de sanejament respecte a l'acceptació i condicions per al tractament de les aigües residuals en l'EDAR Nules-La Vilavella.  
- S'ha d'indicar el cabal d'aigües residuals i les seues característiques, així com el tractament que rebrien en l'EDAR.  
15. Respecte als residus: s'ha d'indicar el volum de residus que es produiran per l'actuació (fase construcció i funcionament), tipus i destí segons la tipologia i justificar-ho documentalment per l'entitat que els vaja a gestionar.  
16. No s'ha analitzat la compatibilitat dels diferents usos i la seua ordenació: residencial i terciari industrial.  
Consideracions jurídiques  
El projecte està sotmés al procediment de declaració d'impacte ambiental, ja que està inclòs en els supòsits previstos en l'annex I, apartat 8 g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament.  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, del 15 d'octubre, el Consell de la Generalitat valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en a Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que són d'aplicació.   
L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, atribuïx la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals si siga d'aplicació esta Llei.  
L'article 16 del Decret 131/ 2007, del Consell, modificat pel Decret 217/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de medi ambient, Aigua, Urbanisme i Vivenda, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualsevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars en el territori de la Comunitat Valenciana.  
  
Per tot el susdit i fent ús de les facultats que legalment tinc atribuïdes, resolc:  
  
Primer  
Estimar no acceptable, només als efectes ambientals, el projecte de modificació puntual, homologació i pla parcial de reclassificació d'ús residencial del sector Via Augusta en el terme municipal de la Vilavella (Castelló), el promotor del qual és l'Ajuntament de la Vilavella, per resultar incompatible amb el PORN del parc natural de la Serra d'Espadà i per l'argumentació exposada en l'apartat de consideracions ambientals d'esta declaració.  
  
Segon  
Notificar les persones interessades que contra la present resolució, atès que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret consideren pertinents.  
  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 15 de gener de 2009.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª. Ángeles Centeno Centeno.»  
  
València, 13 de juny de 2012.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.