Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 6886, del 22-10-2012 (2012/9678)

DECRET 161/2012, de 19 d'octubre, del Consell, pel qual es declara Bé d'Interés Cultural, amb la categoria de Zona Arqueològica, el Jaciment Arqueològic La Solana de las Pilillas, en el terme municipal de Requena.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**VIGENT**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/d/2012/10/19/161/dof/vci/html**

### Dades del document

Número de DOGV
:   6886

Data del DOGV
:   22-10-2012

Secció del DOGV
:   I. DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   2012/9678


Data del document
:   19-10-2012

Organisme emissor
:   Conselleria de Turisme, Cultura i Esport

Tipus de document
:   Decret

Descriptors 

:   * Requena
    * patrimoni cultural
    * ben cultural
    * legislació
    * arqueologia
    * protecció del patrimoni

DECRET 161/2012, de 19 d'octubre, del Consell, pel qual es declara Bé d'Interés Cultural, amb la categoria de Zona Arqueològica, el Jaciment Arqueològic La Solana de las Pilillas, en el terme municipal de Requena. [2012/9678]
PREÀMBUL
L'article 49.1.5a de l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana establix la competència exclusiva de la Generalitat en matèria de patrimoni històric, artístic, monumental, arquitectònic, arqueològic i científic, sense perjuí del que disposa el número 28 de l'apartat 1 de l'article 149 de la Constitució Espanyola. L'article 26.2 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat, del Patrimoni Cultural Valencià, disposa que la declaració d'un Bé d'Interés Cultural es farà mitjançant un decret del Consell, a proposta de la conselleria competent en matèria de cultura. Tot això sense perjuí de les competències que l'article 6 de la Llei 16/1985, de 25 de juny, del Patrimoni Històric Espanyol, reserva a l'Administració General de l'Estat
Mitjançant la Resolució de 25 de novembre de 2011, de la Conselleria de Turisme, Cultura i Esport, es va resoldre incoar l'expedient per a la declaració de Bé d'Interés Cultural, amb la categoria de Zona Arqueològica, a favor del Jaciment Arqueològic La Solana de las Pilillas, en el terme municipal de Requena, amb l'establiment de l'entorn de protecció, l'articulació de la normativa protectora corresponent i el sotmetiment de l'expedient incoat al tràmit d'informació pública.
Mitjançant la Resolució de 10 de gener de 2012, de la Conselleria de Turisme, Cultura i Esport, es van corregir els errors materials detectats en la publicació de l'anterior resolució incoadora.
S'han complit tots els tràmits preceptius legalment d'acord amb les disposicions vigents.
Consten en l'expedient els informes favorables a la declaració de Bé d'Interés Cultural de la Reial Acadèmia de Belles Arts de Sant Carles de València, del Consell Valencià de Cultura i de la Universitat de València-Estudi General, exigits per l'article 27.5 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat, del Patrimoni Cultural Valencià.
Així mateix, s'han demanat a les conselleries afectades els informes exigits per l'article 43 de la Llei del Consell, i estes no han formulat cap objecció.
En virtut del que s'ha exposat, i d'acord amb el que establix la normativa referenciada, a proposta de la consellera de Turisme, Cultura i Esport i amb la deliberació prèvia del Consell, en la reunió del dia 19 d'octubre de 2012,
DECRETE
CAPÍTOL I
Objecte
Article l. Objecte
El present decret té com a objecte declarar Bé d'Interés Cultural (BIC), amb la categoria de Zona Arqueològica, el Jaciment Arqueològic La Solana de las Pilillas, en el terme municipal de Requena, descriure'l i també les seues parts integrants o consubstancials, determinar els valors que justifiquen la declaració, establir la normativa de protecció del jaciment declarat i el seu entorn, així com delimitar este últim literalment i gràficament.
CAPÍTOL II
Normativa de protecció de la zona arqueològica i el seu entorn
Article 2. Règim d'intervenció en la Zona Arqueològica
El Jaciment Arqueològic La Solana de las Pilillas, en el terme municipal de Requena, és un Bé d'Interés Cultural, amb la categoria de Zona Arqueològica, i es regirà per allò que s'ha disposat en la secció segona del capítol III del títol II de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat, del Patrimoni Cultural Valencià, per als Béns Immobles d'Interés Cultural, així com pel Pla Especial o un altre instrument d'ordenació que s'aprove si és el cas.
Article 3. Usos permesos en la Zona Arqueològica i el seu entorn
Els usos permesos seran tots aquells històricament associats al lloc: agropecuaris i forestals, a més dels que siguen compatibles amb la investigació, la posada en valor i el gaudi del bé i contribuïsquen a la consecució dels esmentats fins. L'autorització particularitzada d'ús es regirà pel que disposa l'article 18 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat, del Patrimoni Cultural Valencià.
Article 4. Règim d'intervencions en l'entorn
Fins que no s'aprove el Pla Especial de Protecció, qualsevol actuació que pretenga realitzar-se en l'entorn de protecció de la Zona Arqueològica, requerirà l'autorització prèvia de la conselleria competent en matèria de cultura. Esta autorització s'emetrà aplicant els criteris d'este decret i, en defecte seu, els criteris d'aplicació directa establits en els articles 38 i 39 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat, del Patrimoni Cultural Valencià.
La proposta d'intervenció haurà de definir el seu abast i anar acompanyada per la documentació tècnica oportuna. També haurà d'especificar la ubicació parcel·lària, així com adjuntar les fotografies que permeten constatar la situació actual i la seua transcendència patrimonial.
Article 5. Preservació del paisatge arqueològic
A fi de preservar el paisatge històric de la Zona Arqueològica i la integritat dels jaciments arqueològics no s'autoritzarà cap edificació per a cap ús, sense perjuí del que concretament disposa l'article 6 d'esta normativa, i queden prohibits els moviments de terres i excavacions d'incidència paisatgística.
A fi de preservar el paisatge de l'entorn es prohibixen les senyalitzacions de tipus publicitari, l'emmagatzematge a l'aire lliure de materials i l'abocament de residus.
Es prohibix la tala d'arbres sense autorització expressa de l'organisme competent en matèria de medi ambient, sense perjuí de la que també haurà d'atorgar amb caràcter preceptiu l'organisme competent en matèria de cultura. En l'àmbit considerat s'haurà de fomentar la repoblació forestal amb varietats autòctones pròpies de l'ecosistema protegit.
En els espais d'ús agrícola haurà de mantindre's el parcel·lari existent amb els seus elements annexos com parets de pedra seca, camins i cases de labor, així com el cultiu de la vinya preferentment amb el sistema tradicional de vas.
Article 6. Règim de les edificacions en l'àmbit del jaciment declarat i el seu entorn
Els immobles ja existents en la Zona Arqueològica i el seu entorn, pel seu alt valor testimonial i les seues particulars tipologies relacionades amb l'explotació tradicional del medi, no podran amb caràcter general, i excepte autorització expressa de la conselleria competent en matèria de cultura, ser demolits, restaurant el seu caràcter originari.
Totes les intervencions sobre els immobles existents en l'entorn han de complir les cauteles arqueològiques estipulades en l'article 62 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat, del Patrimoni Cultural Valencià. En qualsevol cas les actuacions arqueològiques hauran de ser autoritzades per la conselleria competent en matèria de cultura, d'acord amb l'article 60 de la mateixa llei.
Les edificacions autoritzables en l'àmbit protegit seran aquelles de caràcter auxiliar de les labors agrícoles o d'usos compatibles amb la posada en valor de la Zona Arqueològica, i serà prioritària la rehabilitació dels edificis existents per a estos usos.
Article 7. Trànsit rodat de vehicles de motor en l'àmbit declarat i el seu entorn
Es prohibix l'accés amb vehicles motoritzats a zones o vials inclosos en l'entorn que en l'actualitat no es troben asfaltats, amb l'excepció dels vehicles d'ús agrícola, ramader, forestal i patrimonial.
CAPÍTOL III
Delimitació de l'entorn de protecció del bé
Article 8. Delimitació de l'entorn de protecció del bé
L'entorn de protecció del Bé d'Interés Cultural queda definit, tant literalment com gràficament, en els annexos adjunts (I, II i III) que formen part del present decret. La documentació complementària es troba en l'expedient corresponent.
DISPOSICIÓ ADDICIONAL
Única. Inscripció en l'Inventari General del Patrimoni Cultural Valencià i en el Registre General de Béns d'Interés Cultural
La present declaració s'inscriurà en la secció primera de l'Inventari General del Patrimoni Cultural Valencià i en el Registre General de Béns d'Interés Cultural, dependent de l'Administració de l'Estat perquè hi conste.
DISPOSICIÓ FINAL
Única. Entrada en vigor
El present decret es publicarà en el Boletín Oficial del Estado i entrarà en vigor l'endemà de la seua publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.
València, 19 d'octubre de 2012
El president de la Generalitat,
ALBERTO FABRA PART
La consellera de Turisme, Cultura i Esport,
LOLA JOHNSON SASTRE
ANNEX I
DELIMITACIÓ LITERAL DE LA ZONA ARQUEOLÒGICA DEL JACIMENT ARQUEOLÒGIC LA SOLANA DE LAS PILILLAS, DESCRIPCIÓ DE LES SEUES PARTS INTEGRANTS O CONSUBSTANCIALS I VALORS PATRIMONIALS EXCEPCIONALS QUE JUSTIFIQUEN LA DECLARACIÓ DEL JACIMENT ARQUEOLÒGIC LA SOLANA DE LAS PILILLAS.
1. DENOMINACIÓ PRINCIPAL: Jaciment Arqueològic La Solana de las Pilillas.
2. LOCALITZACIÓ:
a) Província: València.
b) Comarca: Utiel-Requena.
c) Municipi: Requena.
3. DELIMITACIÓ LITERAL DEL JACIMENT:
a) Coordenades:
El jaciment s'estén entre els punts següents:

Fus: 30.
UTMe: 654108e.
UTMn: 4361957n.
Altura snm: 525.
b) Referència cadastral: 4621A123002720000PO.
c) Descripció del jaciment declarat: el Jaciment Arqueològic La Solana de las Pilillas es localitza en el marge dret de La Rambla de los Morenos, prop de la font del mateix nom. El jaciment s'estén per una vessant de pendent mitjà amb altures entre els 500 i 600 msm, orientada cap al sud. Totes les evidències arqueològiques del jaciment: trulls i estructures construïdes associades, es localitzen en una superfície allargada d'aproximadament 200 x 96 metres, entre la part baixa de la vessant i el tallat on s'encaixa La Rambla de los Morenos. En total, té una extensió de 3,7 hectàrees.
En tota la seua extensió es localitzen grans blocs calcaris despresos de la cima que han condicionat «l'urbanisme» del jaciment. Quatre d'estos blocs es van utilitzar per a treballar els trulls rupestres i altres han sigut utilitzats per a adossar algunes edificacions.
El jaciment està format per quatre trulls excavats en roca als quals s'associa una sèrie d'estructures annexes relacionades amb la producció, elaboració i emmagatzematge de vi. Per les característiques dels materials arqueològics associats a sòls d'ocupació el jaciment es data entre final del segle VII i el segle V a.C.
L'excepcionalitat del jaciment radica en els aspectes següents:
1r. Es tracta d'un excepcional conjunt de trulls rupestres d'època ibèrica en la Comunitat Valenciana.
2n. Ateses les característiques del jaciment es pot definir com un centre productor de vi, un dels més antics d'estes característiques documentat en la Península Ibèrica.
d) Principals elements o parts consubstancials o integrants del jaciment.
A continuació es descriuen les característiques dels principals elements que formen el jaciment:
1r. Estructura d'entrada.
2n. Quatre trulls.
3r. Celler.
1r. Estructura d'entrada: en l'extrem nord del jaciment es localitza un gran bloc en la part més elevada del qual es conserven un canaló per a evacuar líquids i alguns forats de pal. Associat al bloc treballat es documenten diverses estructures que es descriuen a continuació. En el seu costat meridional es va construir un mur de trajectòria corbada de 10 metres de longitud, sobre una sèrie de dos xicotets murs de semblant traçat. El conjunt configura un mur amb terrasses molt patent des del camí d'accés al jaciment. En la part superior s'han documentat unes quantes plataformes sobre les quals es va construir una estructura en atovons, en l'actualitat en fase d'estudi, i altres departaments menors de planta semicircular construïts per mitjà de xicotets murs de maçoneria travada amb morter de calç.
A l'est del bloc es conserva un mur de pedres adossat a la vessant, conservat en una longitud de 15 metres. La base del mur i l'última filada la formen grans pedres d'aspecte ciclopi, mentres que les intermèdies són més menudes. Amb una trajectòria paral·lela s'alça un altre mur de dos cares paral·lel al camí, amb una amplària variable que en alguns punts supera els dos metres. A partir del mur del talús i per mitjà de xicotets murs transversals s'articulen diversos espais de planta rectangular com un celler i un espai obert.
2n. Trull 1 (UE 1001): trull rupestre tallat sobre un gran bloc de 4,1 x 5 metres. La plataforma superior és de planta més o menys rectangular, mesura aproximadament 2,6 x 1,46 metres, i presenta una profunditat de 30 centímetres. En la part posterior té una paret vertical de 1,70 metres d'altura, en la qual s'han tallat dos orificis circulars d'uns 40 centímetres de diàmetre i 50 centímetres de profunditat, que podrien estar relacionats amb algun tipus de sistema per al premsat del raïm. La plataforma superior comunica amb una cubeta inferior per mitjà de dos orificis circulars oberts en la base; té una mesura de 2,8 x 0,8 metres, amb una profunditat que oscil·la entre 20 i 50 centímetres, la qual cosa donaria una capacitat aproximada de 400 litres. El desnivell entre les dos cubetes és de 50 centímetres.
Trull 2 (UE 3001): el segon trull està tallat en un bloc d'aproximadament 3,7 x 2,1 metres, té una forma irregular condicionada per l'aflorament rocós sobre el qual està tallat. La plataforma superior presenta una planta més o menys ovalada, de 2,3 x 1,5 metres, i una sèrie de forats circulars que la rodegen i que servirien per a sustentar una sostrada de protecció. La cubeta inferior té una planta quasi rectangular, de 1,6 x 0,4 metres, i una profunditat de 50 centímetres, la qual cosa donaria una capacitat per a uns 320 litres. El desnivell entre les dos cubetes és de 89 centímetres.
Trull 3 (UE 2001): este trull està tallat en un gran bloc d'aproximadament 3,5 x 3,2 metres i es troba al costat del camí. La plataforma superior presenta una planta més o menys rectangular, de 2,36 x 1,7 metres, i està rodejada per un vorell que també presenta una sèrie d'orificis en el seu costat sud. La cubeta inferior està trencada en el seu extrem oest i tindria una planta també rectangular de 2 x 0,9 metres i una profunditat de 66 centímetres, la qual cosa donaria una capacitat per a uns 1000 litres. El desnivell entre la base de cada una de les cubetes seria de 60 centímetres.
Trull 4 (UE 4001): trull tallat sobre un gran bloc de 4,1 x 2 metres. Situat a la dreta del camí en una xicoteta elevació. La plataforma superior és de planta rectangular (2,1x1,2) i està rodejada per un vorell amb una amplària entre 15 i 20 centímetres i una altura que varia entre 20 i 30 centímetres, en la qual estan tallats una sèrie d'orificis circulars. La comunicació amb la cubeta inferior es realitza per mitjà d'un orifici tallat en la base de la plataforma superior, encara que actualment esta zona ha sigut danyada i no es conserva.
La cubeta inferior de planta rectangular està tallada respectant un vorell de 15 centímetres d'amplària, encara que actualment està trencat en el seu angle nord. La profunditat d'esta és de 30 centímetres i el desnivell entre la base de la plataforma i el de la cubeta és de 65 centímetres (capacitat 360 litres).
3r. Celler: a l'est de l'estructura d'entrada es localitza un ampli departament delimitat per dos murs paral·lels que inclou un celler i un pati obert.
Ambdós estructures queden configurades per un mur adossat a la vessant que es conserva en una longitud de 15 metres i per un altre a dos cares paral·leles, que arranquen d'un gran bloc rocós situat al nord. En el mur adossat a la vessant, la base i l'última filada la formen grans pedres d'aspecte ciclopi, mentres que les intermèdies són més menudes. El mur paral·lel es construïx a dos cares amb una amplària variable que en alguns punts supera els dos metres. Un emmurallat transversal unix els murs paral·lels descrits configurant un espai de 30 metres quadrats. Este espai conservava un mur d'atovons adossat al seu costat nord i una pilastra per al suport d'un pilar juntament amb la porta d'accés que sostenia una coberta a un aiguavés. Per les seues característiques arquitectòniques i pels materials recuperats (àmfores vineres i taps d'àmfores fabricats en pedra), ha sigut identificat com un celler.
ANNEX II
DELIMITACIÓ LITERAL DE L'ENTORN DE PROTECCIÓ DE LA ZONA ARQUEOLÒGICA DEL JACIMENT ARQUEOLÒGIC LA SOLANA DE LAS PILILLAS.
1. ENTORN DEL BÉ D'INTERÉS CULTURAL. JUSTIFICACIÓ DE LA DELIMITACIÓ PROPOSADA.
La proposta d'entorn es basa en:
a) L'existència de jaciments arqueològics relacionats amb el BIC La Solana de las Pilillas. En l'entorn proposat s'inclouen altres béns patrimonials com ara un trull rupestre i dos assentaments de cronologia ibèrica. El trull presenta la mateixa tipologia que els trulls inclosos en el Jaciment Arqueològic La Solana de las Pilillas i a pesar de trobar-se separat d'ells forma part del mateix sistema productiu. El Jaciment de Los Morenos correspon a un hàbitat (poblat) relacionat amb una de les fases d'explotació de La Solana de las Pilillas (poblat). El salt 5 pot tractar-se d'un espai en què es van concentrar xicotetes cases i camps de cultiu relacionats amb La Solana de las Pilillas. A més d'estos jaciments que guarden una estreta relació funcional amb el BIC, en l'entorn de protecció es localitzen dos jaciments prehistòrics d'etapes anteriors -un conjunt d'art rupestre i un jaciment del neolític final-, cosa que permet fer una lectura diacrònica de l'evolució del paisatge i el poblament en la zona en les etapes prèvies a l'assentament de La Solana de les Pilillas.
b) La unitat paisatgística. L'entorn seleccionat integra valors ambientals complementaris amb la comprensió i el gaudi del BIC: un paisatge en mosaic format per extensions de pineda i xicotetes vinyes cultivades amb tècnica tradicional -cultiu en vas-, tot articulat per La Rambla de los Morenos.
2. DELIMITACIÓ LITERAL.
a) Origen punt A: E=654050 - N=4361407.
b) Sentit: Horari.
c) Línia delimitadora:
1r. Punts:

2n. Polígons: 123 i 69.
3r. Parcel·les: 336, 9009, 335, 9016, 271, 272, 9010, 270, 266, 265, 351, 269, 268, 267, 264, 263, 170, 171, 172, 173, 380, 166, 168, 169, 167, 165, 164, 9007, 112, 113, 114 i 115.
Cal mencionar que la totalitat de les coordenades que se citen fan referència al sistema comú per a la cartografia espanyola, l'ED 50 (European Datum, 1950), definit com és sabut per l'elipsoide de Hayford de 1924, amb Datum Potsdam (Torre d'Helmert) i més concretament al comunament utilitzat a la Comunitat Valenciana Fus 30 estés. (La totalitat de les parcel·les pertanyen al polígon 123 o al polígon 69 del T.M. de Requena).
Esta descripció s'inicia (punt 1) en el límit entre les parcel·les 336, 337 i 9016 i forma el límit sud-est de la delimitació. Des d'este punt, la línia discorre en direcció oest entre les parcel·les 336 i 337 i 335 i 338 fins a arribar al camí -que travessa- amb referència cadastral 93770M41309222 fins al seu contacte amb la parcel·la 334 (punt 2). Des d'allí, l'entorn gira en direcció nord seguint el marge oest del camí fins a arribar a la Vereda Real de la Muela a Realta (16475T08399468) (punt 3). L'entorn discorre pel límit sud de la sendera fins al seu contacte amb la parcel·la 109 del polígon 69 (punt 4). Des d'allí, en direcció sud, l'entorn seguix el límit del Barranco de los Morenos fins a arribar al límit entre les parcel·les 109 i 112 (punt 5).
El límit contínua entre el límit de les parcel·les 109 i 112; 130 i 112; 130 i 113; 123 i 113 fins a arribar al punt de confluència de les parcel·les 124, 113 i 116 (punt 6). A continuació, el límit, el constituïx la divisòria de la parcel·la 116 amb les parcel·les 113, 114 i 115 fins a la seua confluència, de nou, amb el Barranco de los Morenos (punt 7). Des d'allí, en direcció sud, el límit, el formen el barranc i la parcel·la 116, fins a arribar a un punt (punt 8) que, en línia recta, confluïx amb el punt d'origen.
3. BÉNS PATRIMONIALS (JACIMENTS ARQUEOLÒGICS) INCLOSOS EN L'ENTORN DE PROTECCIÓ.
a) Morenos 1. Coordenades UTMe: 654446 UTMn: 4362603.
Descripció: jaciment d'una extensió aproximada de 5 hectàrees, localitzat en el marge esquerre de la Rambla de los Morenos, entre una xicoteta elevació de cima aplanada sobre la Fuente de los Morenos i el camí d'accés a la Solana de las Pilillas. En àmplies zones de la seua extensió es localitzen restes d'estructures constructives, entre les quals destaca una línia de mur de 50 metres construït per mitjà de pedres grans i mitjanes travades amb morter, de 2 metres d'amplària x 2 metres d'alçada màxima conservada. Este mur s'orienta perpendicularment a la Rambla de los Morenos (E-W) sobre un pla entre torrenteres tributàries de la rambla. En el seu entorn es documenten concentracions de ceràmiques ibèriques i restes de murs de menors dimensions. En l'encreuament de camins de la Solana de las Pilillas es documenten restes d'estructures d'habitació de planta quadrangular i en el camí carrilades de carro que poden tindre el seu origen en època ibèrica. Per la proximitat, extensió i cronologia va poder tindre en les fases més antigues de la seua ocupació una relació funcional amb el Jaciment Arqueològic La Solana de las Pilillas. Bé de Rellevància Local, amb la categoria d'Espai de Protecció Arqueològica.
Cronologia: Ibèric, S VIII a.C.
b) El Salt 5. Coordenades UTMe: 654518 UTMn: 4362261.
Descripció: jaciment en vessant delimitat a l'oest per un mur d'alineació nord-sud seguint les corbes de nivell creant una plataforma, i a l'est per la plataforma rocosa. Àmplia dispersió ceràmica. Dins de la zona delimitada es distingixen restes d'altres línies d'aterrassament amb la mateixa alineació. Bé de Rellevància Local, amb la categoria d'Espai de Protecció Arqueològica.
Cronologia: Bronze - Ibèric.
c) Pililla de El Salto. Coordenades UTMe: 654371 UTMn 4362018.
Descripció: trull tallat en bloc de roca calcàries de 4,66 x 1,90 d'amplària. Consta d'una cubeta superior de 0,97 x 078 d'amplària delimitada parcialment per un vorell o ampit de 0,36 d'amplària i 0,29 d'alçària. En el fons, en un dels extrems compta amb unes canaletes tallades que convergixen en la zona de connexió amb la concavitat inferior, que facilitaria l'evacuació del líquid de premsat. En la base de la paret nord compta amb un forat passant que actua de desaigüe i amb un altre forat cec. La balseta inferior és de forma ovalada i mesura 3,10 x 1,30 metres d'amplària i una profunditat de 0,50 metres. Bé de Rellevància Local, amb la categoria d'Espai de Protecció Arqueològica.
Cronologia: idèntica al jaciment objecte de la declaració efectuada pel present decret.
d) Sendera 2. Coordenades UTMe: 654124 UTMn: 4362658.
Descripció: jaciment que s'estén per un tàlveg ocupat en l'actualitat per vinyes plantades en terrasses. En tota l'extensió s'observa una dispersió de material lític tallat. Hi ha peces de talla laminar que apunten a una data recent (Neolític final) i abundants resquills que poden correspondre a etapes anteriors.
Cronologia: Prehistòric indeterminat. Bé de Rellevància Local, amb la categoria d'Espai de Protecció Arqueològica.
e) El Abrigo de los Morenos. Coordenades: UTMe: 654442 UTMn: 4361989.
Descripció: conjunt de dos abrics oberts en un banc vertical de roques arenoses, en el marge esquerre de la Rambla de los Morenos.
L'anomenat abric 1 és una cavitat de planta semicircular, de 2 metres de profunditat màxima i 1,50 d'amplària. En la seua entrada hi ha un mur de contenció format per grans blocs que descriuen un arc de cercle i que suporten un depòsit sedimentari en l'interior de l'abric. En la paret del fons de l'abric, a 0,50 centímetres d'altura, es localitzen dos panells amb pintures rupestres d'estil llevantí. En el panell 1 inclou restes d'un cérvol naturalista de cos llistat i davall part d'un altre zoomorf indeterminat. A la seua esquerra se situa el panell 2, en el qual es conserven les restes de dos zoomorfs.
L'abric 2 se situa a la seua dreta. Es tracta d'una xicoteta fornícula a penes coberta per una estreta visera. En la part superior es conserven una sèrie de traços amples i digitacions de color ataronjat i textura pàl·lida, que formen un motiu de difícil lectura. Per la tècnica i la morfologia s'adscriu a l'horitzó esquemàtic. És Bé d'Interés Cultural per ministeri directe de la llei, de conformitat amb el que establix la disposició addicional primera, paràgraf segon, de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat, del Patrimoni Cultural Valencià.
Cronologia: Neolític.ANNEX III
DELIMITACIÓ GRÀFICA


Còpia Permalink ELI