Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 3011, del 11-06-1997 (1997/8181)

RESOLUCIÓ de 16 de maig de 1997, del director general per al Desenvolupament Sostenible de la Conselleria de Medi Ambient, per la qual s'ordena la publicació de la part dispositiva de diverses declaracions d'impacte ambiental.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   3011

Data del DOGV
:   11-06-1997

Secció del DOGV
:   ALTRES ANUNCIS - MEDI AMBIENT

Número del document
:   1997/8181


Data del document
:   16-05-1997

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

RESOLUCIÓ de 16 de maig de 1997, del director general per al Desenvolupament Sostenible de la Conselleria de Medi Ambient, per la qual s'ordena la publicació de la part dispositiva de diverses declaracions d'impacte ambiental.
  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'Avaluació d'Impacte Ambiental, i el Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, estableixen l'obligatorietat de publicar la declaració d'impacte ambiental.
  
  
Seguint la mateixa línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'Impacte Ambiental, i el reglament que té, aprovat pel Decret 162/1990, respectivament, estableixen l'obligatorietat de publicar la declaració d'impacte ambiental, i en particular, en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
Per tot això, resolc:
  
  
Article únic
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, les declaracions d'impacte ambiental relacionades en l'annex.
  
  
València, 16 de maig de 1997.- El director general per al Desenvolupament Sostenible: Ricardo Jiménez Peydró.
  
  
  
  
Declaració d'impacte ambiental
  
  
Vist l'expedient 231/96-AIA referent al projecte del gasoducte de transport entre Callosa del Segura i Cartagena, en el tram que correspon a la província d'Alacant, que afecta els termes municipals de Callosa del Segura, Redován, Bigastro, Orihuela i Pilar de la Horadada, promogut per Enagas SA.
  
Vist que l'expedient del gasoducte Cartagena-Orihuela s'incoa mitjançant una consulta prèvia efectuada l'1 de febrer de 1995 per l'empresa adjudicatària de l'esmentat projecte. La documentació presentada va ser la cartografia a escala 1:200.000 i s'hi proposen dos corredors alternatius que podríem denominar est i oest.
  
  
Amb la documentació aportada es va remetre un breu informe preliminar on s'indicaven els aspectes següents:
  
A l'escala analitzada cap dels corredors proposats afecta espais naturals protegits en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, encara que l'afecció a altres zones d'interès natural haurà de ser objecte d'un estudi detallat.
  
En la proximitat dels traçats projectats hi ha catalogades diverses microreserves per a la protecció d'espècies vegetals rares, endèmiques o amenaçades.
  
Vist que després de l'aportació dels corredors de traçat sobre plànols a escala 1:50.000, es va remetre el 20 de març un informe més detallat.
  
A grans trets, i pel que fa a la Comunitat Valenciana, els traçats proposats presenten un tram comú que va des de la posició 15-28 del gasoducte Paterna-Callosa del Segura fins la rodalia de la forest Hurchillo (amb una longitud aproximada de 9,5 km) A partir d'aquest punt es proposen dues alternatives que denominem oest (8,5 km de longitud) i est (18,1 km de longitud).
  
  
En l'informe s'indica, després d'analitzar els diversos aspectes que poden determinar l'elecció del traçat definitiu, la preferència pel que fa al territori valencià de l'alternativa oest; això no obstant, però, es remet a la valoració de les alternatives al projecte total que s'efectuen en l'estudi d'impacte ambiental. També s'hi assenyalen les mesures correctores i protectores que haurien de ser incorporades a l'estudi d'impacte ambiental a fi d'evitar impactes o minimitzar la magnitud d'impactes residuals.
  
Vist que amb data 28 de juny de 1995 es van remetre els plànols a escala 1:10.000 de la denominada alternativa est i que es va sol·licitar tota la informació que puga ser útil per a l'elaboració de l'estudi d'impacte ambiental.
  
Amb l'esmentada documentació, i després d'efectuar una visita de camp en la qual es va recórrer el traçat proposat, es va remetre un informe concret i es va advertir, això no obstant, que l'estudi d'impacte ambiental hauria d'incloure la valoració ambiental de les alternatives proposades.
  
Atés que els aspectes generals i les mesures correctores s'havien apuntat anteriorment, l'informe emés en aquesta ocasió es va centrar fonamentalment en aspectes del traçat que podien resultar problemàtics, i a continuació es proposen mesures correctores o s'indica l'estudi de modificacions de traçat en trams curts. Els suggeriments inclosos es resumeixen tot seguit:
  
  
Tram 1. Puig situat a l'est d'Hurquillo: possibles problemes de restauració per l'aflorament de materials durs, possible presència d'espècies vegetals protegides, en especial Sideritis glauca, per la qual cosa podria estudiar-se una variant a l'est del puig.
  
Tram 2. Els pins: evitar en qualsevol cas l'afecció a la massa de pinar.
  
Tram 3. Port del Rebate. Vistes les característiques del terreny (pendent abrupte, estat de la vegetació amb possibilitat de presència d'espècies vegetals d'interés, Bupleurum gibraltaricum) i la impossibilitat d'establir variants menys impactants, es recomana la utilització de pista restringida i una restauració posterior minuciosa.
  
  
Tram 4. Pinar de Realengo. Es ressalta la importància en el context de la zona d'aquest tipus de formacions que es veuran afectades en una longitud aproximada de 2,5 quilòmetres i les dificultats de restauració que poden presentar-se atés el caràcter marcadament semiàrid de la zona. Per aquest motiu se suggereix l'estudi d'una alternativa de traçat mitjançant el desplaçament cap a àrees pròximes de cultiu.
  
Vist que el 20 de juny de 1996 l'empresa promotora va presentar l'estudi d'impacte ambiental del gasoducte Cartagena-Callosa del Segura en el tram que afecta la província d'Alacant, i va sol·licitar la declaració d'impacte ambiental. La documentació presentada inclou l'estudi d'impacte ambiental, el projecte de restauració i un document complementari. Aquest analitza les consideracions efectuades en l'informe emés per tècnics del Servei de Programació i Avaluació d'Impacte Ambiental al traçat corresponent a l'alternativa est i les respon.
  
Vist que l'estudi d'impacte ambiental efectua una valoració de les dues alternatives proposades tenint en compte el traçat en conjunt i adoptant com a solució definitiva més adequada l'alternativa denominada est.
  
Vist que en relació amb l'alternativa est no s'han efectuat les modificacions proposades en l'informe tècnic emés el 28 de juny de 1995, sobre els trams 1 i 4. Això no obstant, la valoració de l'impacte del traçat proposat resulta moderada, i s'assumeixen, a més, les mesures protectores o correctores proposades en l'informe esmentat.
  
Vist que el 21 d'agost de 1996 es va sol·licitar al promotor que aportara el capítol corresponent a recursos arqueològics (annex 5) que no havia sigut inclòs en l'estudi d'impacte ambiental presentat, i simultàniament es va donar trasllat dels informes remesos per la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, sobre la incidència en el patrimoni etnològic i arqueològic, encara que l'anàlisi es refereix als aspectes inclosos en l'estudi previ arqueològic del gasoducte Cartagena-Orihuela.
  
  
Vist que el 18 de setembre de 1996 es va remetre un estudi de detall sobre l'impacte arqueològic derivat de l'obra de construcció del gasoducte en el qual es descriuen els diferents jaciments que en l'estudi previ es van considerar afectats i es conclou que l'afecció és menor que l'esperada en principi. S'estableixen, d'altra banda, mesures de vigilància especial per a determinats trams com mesures protectores per a evitar qualsevol dany sobre jaciments arqueològics no detectats en la prospecció superficial.
  
Vist que la informació pública es va portar a terme mitjançant un anunci publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 2842, de 7 d'octubre de 1996, durant 30 dies, el qual ha estat exposat en els Serveis Centrals de la Conselleria d'Agricultura i Medi Ambient i en la Direcció Territorial d'Alacant.
  
Vist que d'acord amb els certificats emesos pel cap del Servei d'Assumptes Generals de la Subsecretaria de Medi Ambient i el secretari territorial de la Conselleria d'Agricultura i Medi Ambient d'Alacant de dates 25 de novembre i 20 de desembre, respectivament, no s'hi van presentar al·legacions en el període legalment establit.
  
Atés que gran part de les espècies proposades per a la restitució de la vegetació no estan disponibles en el mercat habitualment, i a més s'estima convenient utilitzar espècies arbustives corresponents a la vegetació potencial de la zona afectada.
  
  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del reglament.
  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en la resta de disposicions aplicables.
  
  
Atés que l'article 5 del Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental per a les declaracions i estimacions d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei.
  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria d'Agricultura i Medi Ambient, aprovat pel Decret 22/1996, de 5 de febrer de 1996, del Consell de la Generalitat Valenciana, atribueix a la Direcció General de Qualitat Ambiental la competència per a la tramitació i la formulació de la declaració d'impacte ambiental.
  
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent declaració d'impacte ambiental
  
  
Primer
  
Estimar acceptable a l'efecte ambiental l'alternativa est del projecte de gasoducte de transport Callosa del Segura-Cartagena en el tram corresponent a la província d'Alacant que afecta els termes municipals de Pilar de la Horadada, Orihuela, Callosa del Segura, Bigastro i Redován, sempre que s'apliquen les mesures correctores següents:
  
Mesures protectores d'espècies de flora
  
De manera prèvia, a l'inici de les obres es farà un inventari exhaustiu de les espècies vegetals presents en els trams de vegetació natural afectats pel projecte, a fi de constatar la presència o absència d'espècies recollides en l'Ordre de 20 de desembre de 1985, de la Conselleria d'Agricultura i Pesca, sobre protecció d'espècies endèmiques o amenaçades, com també les recollides en l'annex I del Reial Decret 439/1990, de 30 de març, pel qual es regula el Catàleg Nacional d'Espècies Amenaçades.
  
  
En el cas que la prospecció oferira un resultat positiu, i en funció de la categoria en què s'emmarquen les espècies que s'hi troben, s'actuarà d'acord amb les esmentades normes legals.
  
  
A l'efecte d'impacte ambiental, s'equipararan amb el màxim nivell de protecció Sideritis murgetana, Thymus membranaceus, Thymus moroderi, Centaurea saxicola, Genista valentina ssp murciaca, Periploca angustifolia i Withania frutescens, la presència de les quals és possible en àrees afectades pel traçat.
  
En qualsevol cas, l'inventari a què es refereix el punt 1.1, com també les eventuals mesures de protecció que s'han de prendre, hauran de presentar-se davant aquesta conselleria per a l'aprovació i supervisió.
  
2. Mesures protectores d'espècies de fauna
  
2.1 Per a la protecció de les espècies d'avifauna nidificant, durant la fase de construcció, seran d'aplicació les mesures recollides en l'estudi d'impacte ambiental, complementades, almenys en l'àrea d'importància per a les aus denominada «el Valle-serra d'Escalona» amb les mesures següents:
  
Inspecció detallada de tots els arbres i les àrees de probable nidificació, en una franja de 100 m d'ample, almenys cinc mesos abans de l'inici de les obres, a fi de detectar la presència de nius d'espècies protegides o d'especial interés.
  
Prohibició d'usar explosius en les zones considerades d'especial interés per a la nidificació entre els mesos de febrer i juliol.
  
  
Seguiment durant les obres i després de concloses, dels individus sobre els quals s'ha actuat.
  
2.2 Per a la resta d'espècies de fauna afectades per les obres, seran d'aplicació les mesures correctores incloses en el corresponent estudi d'impacte ambiental.
  
3. Préstec de materials
  
3.1 En el cas que el material estret de la rasa no és de la qualitat adequada, tal com preveu el projecte tècnic, els materials de rebliment que siguen necessaris per a l'execució de les obres s'obtindran de pedreres existents i legalment autoritzades, d'acord amb el que especifica el document I de l'ampliació de l'estudi d'impacte ambiental.
  
3.2 En cap cas es permetrà l'obtenció de materials de préstec en altres àrees, siga quin siga el volum necessari, si aquestes no tenen la consideració de pedreres legals en explotació.
  
3.3 Si per qualsevol causa resulta imprescindible l'obertura de noves pedreres o l'explotació de pedreres actualment abandonades, aquestes hauran de disposar dels preceptius permisos legals per a l'explotació i restauració, incloent-hi la declaració d'impacte ambiental favorable emesa per aquesta Conselleria.
  
4 Àrees de provisió, dipòsits de materials i parcs de maquinària
  
  
4.1 Les àrees de provisió de materials que calga establir per executar les obres, com també els parcs de maquinària, se situaran en tots els casos en terrenys de cultiu o desproveïts de vegetació natural.
  
4.2 Els dipòsits i abocadors temporals se situaran també en àrees cultivades i, en qualsevol cas, en terrenys adjacents a vies de comunicació. En el cas que l'impacte paisatgístic és elevat, es prendran les mesures necessàries per a aïllar visualment les zones esmentades mitjançant el tancament temporal d'aquestes.
  
  
4.3 Una vegada acabada l'activitat en les instal·lacions auxiliars esmentades, es restauraran d'acord amb les mesures previstes per a la restauració del traçat principal de gasoducte.
  
  
5. Zones d'abocaments
  
5.1 Els materials inerts derivats de les obres d'obertura de la rasa que per les característiques que tinguen siguen rebutjats per a ser reutilitzats en el rebliment d'aquesta, hauran de ser dipositats en abocadors de residus inerts degudament identificats i legalitzats.
  
5.2 De manera prèvia a l'inici dels abocaments, i en qualsevol cas abans de tres mesos, l'empresa promotora presentarà davant d'aquesta Conselleria un estudi detallant les possibles localitzacions per a abocar aquests materials i el projecte de restauració d'aquestes, a fi d'obtenir la preceptiva estimació d'impacte ambiental.
  
  
5.3 Les àrees proposades com a abocador d'inerts hauran de situar-se en terrenys plans o en buits existents en el terreny (pedreres abandonades), cultivats o desproveïts de cobertura vegetal; l'impacte visual haurà de ser reduït i no hauran d'estar sotmesos a risc d'inundació, esllavissades o altres.
  
5.4 Altres materials residuals de l'obra, com ara cables, restes de tancaments, etc., el caràcter dels quals els faça assimilables a residus sòlids urbans, seran retirats i dipositats en abocadors autoritzats i aptes per a aquest fi.
  
5.5 Finalment, els materials vegetals produïts per l'obertura de la pista de treball seran tractats d'acord amb el que preveu el punt 8.3 d'aquesta declaració.
  
6. Patrimoni historicoartístic
  
6.1 Amb caràcter general per a tot el traçat proposat, s'aplicaran les mesures preventives previstes en l'estudi arqueològic (annex 5 del projecte tècnic del gasoducte), que consisteixen en:
  
  
Presència en obra, de forma permanent, d'un arqueòleg.
  
Realització de prospeccions prèvies a l'inici de les obres, a fi de posar de manifest l'existència de restes o estructures en el subsòl
  
  
Especial vigilància en els trams on s'havia previst en l'estudi arqueològic bàsic l'afecció a jaciments catalogats o en els trams apuntats en el projecte de detall.
  
6.2 En el cas de la zona del Hurchillo, i sense perjudici de la legislació referent al patrimoni historicoartístic, es farà un especial control per part d'un arqueòleg, entre els vèrtexs V-A-066 i V-A-67, durant les obres de condicionament de la pista de treball i en l'obertura de la rasa.
  
  
7. Obertura de la pista de treball
  
7.1 En les àrees naturals compreses entre els vèrtexs V-A-014 a V-A-024 i entre els vèrtexs V-A-066 i V-A-067 s'executaran les obres utilitzant pista restringida (18 m d'amplària per a un diàmetre de canonada de 30'').
  
7.2 En les àrees naturals o cultivades en què apareguen sòls amb una profunditat efectiva superior als 50 cm i en pendents inferiors al 25%, l'obertura de la pista es farà d'acord amb l'estudi d'impacte ambiental.
  
7.3 En la resta de les àrees afectades pel gasoducte en les quals es presenten sòls limitats en profunditat per roca mare consolidada, s'actuarà d'acord amb els criteris següents:
  
l'aclarida i l'estassada de l'àrea corresponent a la pista de treball es farà eliminant únicament i exclusivament la part aèria de la planta, mitjançant el mètode d'esbrossada. En aquelles zones del traçat on el sòl tinga un gruix inferior a 10 cm o siga inexistent, i l'estructura de la vegetació ho permeta, no es farà cap esbrossada, i es permetrà el pas de la maquinària sobre les restes vegetals existents.
  
en qualsevol cas, el condicionament de la pista es farà sense retirar la capa superficial (10-20 cm proposats en el projecte) del perfil del sòl, i s'aportarà material procedent de la mateixa obra únicament en el cas que resulte imprescindible per a l'accessibilitat de la maquinària.
  
7.4 Les restes vegetals que s'hagen eliminat per a l'obertura de la pista de treball seran triturats, emmagatzemats i degudament tractats per al posterior ús en la fase de restauració.
  
7.5 Quan les obres afecten àrees amb un risc elevat d'incendis forestals, i en general totes les zones de vegetació natural, caldrà extremar les mesures de precaució especificades en l'estudi d'impacte ambiental, i caldrà complir les recomanacions de caràcter general emeses al respecte per la Conselleria d'Agricultura i Medi Ambient, les quals seran aplicables tants als treballs pròpiament dits com al personal de l'obra. Aquestes mesures poden incloure, en el cas de condicions climàtiques excepcionals i per a àrees especialment sensibles, la paralització temporal de determinats treballs, com l'ús d'explosius. En qualsevol cas, queda expressament prohibit:
  
- Cremar materials residuals o de rebuig,
  
- Emmagatzemar o transportar materials combustibles en parcel·les adjacents a zones de vegetació natural.
  
8. Preparació del terreny per a la restauració
  
8.1 Els tractaments de descompactació que s'han de fer seran els següents:
  
Escarificació: es restringeix als terrenys indicats en el punt 7.2.
  
  
En les àrees especificades en el punt 7.3, i sempre que l'aportació de terra per a l'obertura de la pista no siga significativa, el tractament de descompactació serà manual i es limitarà als punts en què s'obriran clots per a la posterior plantació.
  
  
8.2 Acabada la descompactació a què al·ludeix el punt anterior, i d'acord amb l'estudi d'impacte ambiental i el punt 8.3, les restes vegetals prèviament eliminades s'estendran sobre el terreny afectat per les obres.
  
8.3 Durant el període transcorregut entre l'acabament de les obres del gasoducte i l'inici de la replantació, es garantirà la permanència del sòl amb les condicions culturals adequades i la mínima pèrdua de sòl vegetal.
  
9. Revegetació
  
9.2 Per a l'elecció de les dates en què s'efectuarà la restitució de la vegetació es tindrà en compte el període òptim per a efectuar les plantacions amb les màximes garanties de viabilitat. En cap cas aquestes plantacions s'efectuaran abans del mes d'octubre ni després del mes de febrer.
  
9.2 Els tipus de plantació proposats seran substituïts pels següents:
  
\* Tipus forest baix 1. Densitat de plantació 0,34 unit/m2
  
Chamaerops humilis
  
Rhamnus lyciodes
  
Quercus coccifera
  
Ephedra fragilis
  
Pinus halepensis
  
\* Tipus forest baix 2. Densitat de plantació 0,34 unit/m2
  
Pistacia lentiscus
  
Rhamnus lyciodes
  
Quercus coccifera
  
Ephedra fragilis
  
Pinus halepensis
  
\* Tipus pinar (1 i 2). Densitat de plantació 0,20 unit/m2
  
Pinus halepensis
  
Chamaerops humilis (1) o Pistacia lentiscus (2)
  
Rhamnus lyciodes
  
Quercus coccifera
  
Ephedra fragilis
  
9.3 La revegetació en cada tram s'efectuarà predominantment amb les espècies apuntades en el punt anterior per a cada tipus de plantació, sense perjudici que puguen ser utilitzades en part les espècies previstes en el projecte de restauració o altres de forma complementària. I el percentatge de major a menor en l'ordre apuntat. L'abundància de cadascuna de les espècies seguirà igualment l'ordre apuntat en cada cas.
  
9.5 La plantació de cada tipus de matoll o pinar que s'aplicarà al llarg del traçat serà d'acord amb la distribució següent.
  
  
En les àrees naturals compreses entre els vèrtexs V-A-093 al V-A-053 i V-A-024 a V-A-000 s'aplicaran els tipus matoll baix 1 i pinar 1
  
A les àrees naturals compreses entre els vèrtex V-A-53 a V-024 els tipus de plantació utilitzats serà el matoll baix 2 i el pinar 2.
  
  
9.6 Les plantes que s'utilitzaran per a la revegetació seran d'una o dues sabes i no superaran els 50 cm d'alçada. L'origen d'aquestes plantes serà preferiblement pròxim al lloc en què seran replantades, i en tot cas es rebutjarà la introducció de subespècies, varietats o races originades en jardineria o distintes de les autòctones.
  
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no hi cap cap recurs, sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental.
  
  
València, 14 de gener 1997.- La directora general de Qualitat Ambiental: Gloria Arnandis Boix.