Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9849, del 15-05-2024 (2024/4006)

RESOLUCIÓ de 8 de febrer de 2024, del director general d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual es formula una declaració d'impacte ambiental del Projecte parc eòlic Torre Miró III, en les parcel·les 5 i 10 del polígon 5 del terme municipal de Zorita del Maestrazgo i en les parcel·les 1 i 8 del polígon 77 del terme municipal de Morella. Expedient: (3013993) 048/2023/AIA.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9849

Data del DOGV
:   15-05-2024

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2024/4006


Data del document
:   08-02-2024

Organisme emissor
:   Conselleria d'Innovació, Indústria, Comerç i Turisme

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 8 de febrer de 2024, del director general d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual es formula una declaració d'impacte ambiental del Projecte parc eòlic Torre Miró III, en les parcel·les 5 i 10 del polígon 5 del terme municipal de Zorita del Maestrazgo i en les parcel·les 1 i 8 del polígon 77 del terme municipal de Morella. Expedient: (3013993) 048/2023/AIA. [2024/4006]  
  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: (3013993) 048/2023/AIA.  
Títol: Torre Miró III.   
Promotor: Med Wind Energy, SL.   
Òrgan substantiu: Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines de Castelló.  
Ref. òrgan substantiu: ATALFE/2020/14.  
Localització: Es localitzen en les parcel·les 5 i 10 del polígon 5 del TM de Zorita del Maestrazgo i en les parcel·les 1 i 8 del polígon 77 de Morella.  
1. Objecte i descripció del projecte  
a) Objecte del projecte  
L'empresa Med Wind Energy, SL, promou el Projecte parc eòlic Torre Miró III, que té per objecte la construcció d'un nou parc eòlic amb una capacitat de producció total de 41,4 MW en la zona 1 del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana (PECV).  
L'energia elèctrica produïda es conduirà a la subestació transformadora ja construïda, denominada SET 132/12 kV Torre Miró, que compartixen els parcs eòlics que ja hi ha i que Med Wind Energy, SL, ampliarà amb dos noves posicions de transformació 132/30 kV per als parcs eòlics en desenvolupament en la zona eòlica 1 (Torre Miró III i Torre Miró IV), per la qual cosa la SET presentarà una configuració 132/30/12 kV. De la SET Torre Miró partix una estesa d'evacuació de 132 kV, ja construïda, que s'optimitzarà i s'adequarà per a permetre l'evacuació i la connexió de l'energia generada fins al punt d'entrega en la SET 400/132 kV Renomar Morella, annexa a la SET 400 kV REE Morella, a través de la qual s'incorpora a la xarxa de transport nacional que depén de Red Eléctrica de España.  
b) Característiques principals del projecte   
El projecte Torre Miró III està compost per 9 aerogeneradors: 6 d'una potència unitària de 4,5 MW amb un rotor de 150 m, i 105 m d'altura de boixa, i 3 de 4,8 MW de potència amb un rotor de 136 m i 105 m d'altura de boixa. Tal com s'indica en el projecte, tant el model com la potència unitària de la maquinària projectada s'adaptaran a la millor tecnologia disponible en el moment de la implantació a fi de millorar l'aprofitament del recurs eòlic existent.  
El parc eòlic se situa en la denominada serra de Bernús - la Talaiola, amb una altura màxima de 1.100 msnm. El parc es compon de diverses alineacions amb una orientació predominant nord-oest sud-est. Les crestes o divisòries del parc tenen unes condicions geomorfològiques d'una amplària suficient per a facilitar-ne la instal·lació.   
Els 9 aerogeneradors i l'ampliació de la SET Torre Miró es projecten en les coordenades UTM, que pertanyen als TM de Morella i Zorita del Maestrazgo:  
  
PARC EÒLIC TORRE MIRÓ III  
Aerogenerador Rotor Potència Coordenades UTM ETRS89 TM  
 X Y   
TMIII-01 Ø136 4,5 MW 742.577,43 4.510.693,12 Zorita del Maestrazgo  
TMIII-02 Ø136 4,5 MW 742.959,20 4.510.930,78 Zorita del Maestrazgo  
TMIII-03 Ø136 4,5 MW 743.420,97 4.510.262,74 Zorita del Maestrazgo  
TMIII-04 Ø136 4,5 MW 743.825,26 4.510.491,93 Zorita del Maestrazgo  
TMIII-05 Ø136 4,5 MW 744.048,30 4.509.925,09 Zorita del Maestrazgo  
TMIII-06 Ø150 4,8 MW 744.497,93 4.509.896,56 Zorita del Maestrazgo / Morella  
TMIII-07 Ø150 4,8 MW 744.858,66 4.509.805,90 Morella  
TMIII-08 Ø150 4,8 MW 746.011,40 4.509.065,99 Morella  
TMIII-09 Ø136 4,5 MW 745.867,72 4.507.772,22 Morella  
  
  
Coordenades UTM de la subestació elèctrica transformadora:  
  
ÀMBIT PARC EÒLIC TORRE MIRÓ III  
Subestació Coordenades UTM ETRS89  
 X Y  
SET Torre Miró (ampliació) 746.072,00 4.506.510,00  
  
  
Dins dels aerogeneradors es disposarà d'un centre de transformació per a transformar la tensió generada de 720 V a 30 kV. Des dels transformadors partiran línies elèctriques soterrades de 30 kV, que discorreran en paral·lel als camins d'interconnexió entre els aerogeneradors i que finalitzaran en la subestació elèctrica transformadora SET Torre Miró.   
Els aerogeneradors se situen en zones de cresta de muntanya. L'obra civil del parc eòlic se centrarà en l'execució de les fonamentacions dels aerogeneradors, les plataformes de muntatge, les plataformes per a les grues, les plataformes auxiliars, els camins d'accés i les rases de canalització elèctrica. Les fonamentacions dels aerogeneradors es dissenyaran mitjançant una sabata de formigó armat de tipus troncocònica, d'una base circular de 20,5 m de diàmetre i d'una altura variable de 2,50 m. Per al cas de la torre de mesurament, la fonamentació es projecta mitjançant una sabata de formigó armat de dimensions 3 x 3 x 3 m. Les dimensions de les plataformes de muntatge seran de 35 x 40 m de mitjana.  
L'accés al parc es farà des de la carretera N-232 Vinaròs - Santander aprofitant el camí existent (via pecuària Canyada de la Talaiola) que discorre pel cim on se situen els aerogeneradors i que partix d'un tram abandonat del traçat antic de l'N-232 que connecta amb el traçat nou de l'N-232. Per a l'accés a l'aerogenerador TMIII09, s'aprofitaran els camins dels parcs eòlics Torre Miró I i Torre Miró II ja construïts, així com altres camins forestals de la zona. D'aquests accessos principals eixiran els accessos secundaris a cada alineació i/o aerogenerador que seran de nova construcció. La secció transversal dels camins es dissenyarà amb una amplària útil de la calçada de 5,00 m, amb una amplària lliure de 6,5 m, unes cunetes laterals d'1 m i un pendent màxim de 10 %. Es preveu executar 2.603 m de nous vials i l'adequació de 6.582 m. El drenatge de plataformes i camins consistirà en unes cunetes triangulars no revestides.  
Es preveuen 11.968 m de canalització subterrània amb unes rases d'entre 0,8 m i 1,5 m d'amplària i fins a 1,4 m de profunditat.  
  
En el projecte s'inclou el pla de desmantellament, que comprén la retirada de totes les estructures o els elements permanents i la restauració dels terrenys afectats una vegada finalitzada la vida útil del parc eòlic.  
Pel que fa a la infraestructura d'evacuació, es projecta la reforma en dos trams de la línia existent de 132 kV: la reforma de la línia aèria en una longitud de 12.320 m i la substitució dels suports des del suport 2B de la SET Torre Miró fins al suport 47 de la línia aèria SET Torre Miró - SET Morella, i la reforma de la línia de 132 kV d/c des del suport 48 de la línia 3 SET Torre Miró - SET Morella i de la línia 11 ST Todolella - ST Morella, amb una reforma de línia aèria de 5.025 m i la substitució dels suports existents des del suport 48 fins al suport 64.  
2. Tramitació administrativa  
a) Antecedents i contingut de l'expedient  
El 24.01.2023, el Servei Territorial d'Energia, Indústria i Mines de Castelló dona trasllat a aquest òrgan ambiental de la sol·licitud d'avaluació d'impacte ambiental ordinària del projecte. La sol·licitud s'acompanya de:  
- Projecte tècnic del parc eòlic Torre Miró III i addenda al projecte.  
  
- Projecte tècnic-administratiu d'ampliació de la subestació transformadora 30/132 kV de Torre Miró.  
- Projecte tècnic-administratiu de la reforma de la línia existent SET Torre Miró fins al suport 47 de la línia elèctrica SET Torre Miró - SET Morella.  
- Projecte tècnic-administratiu de la reforma de la línia existent D/C des del suport 48 de la línia elèctrica SET Torre Miró - SET Morella i SET Todolella - SET Morella.   
- Estudi d'impacte ambiental (inclou un estudi d'afeccions a l'avifauna i els quiròpters) i document de síntesi, així com les addendes corresponents.  
- Estudi d'integració paisatgística.  
- Memòria justificativa del compliment dels criteris del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana.  
- Pla de desmantellament i restitució ambiental.   
- Informes rebuts durant la fase d'informació pública i consultes.   
  
- Estudi anual d'avifauna del parc eòlic Torre Miró III.  
- Estudi anual de quiròpters del parc eòlic Torre Miró III.  
- Memòria per a l'autorització d'ocupacions temporals en via pecuària.  
- Plec general de normes de seguretat en prevenció de riscos forestals que s'han d'observar en l'execució de les obres i els treballs que es desenvolupen en el terreny forestal o en la contornada.   
El 17.02.2023, el Servei Territorial d'Energia, Indústria i Mines de Castelló remet un ofici i hi adjunta documentació complementària. Aquest s'acompanya de:  
- Al·legació d'Ana Vallibana Troncho García i contestació a l'al·legació.  
- Al·legació d'Urbano Troncho i contestació a l'al·legació.   
En data 09.03.2023, tècnics del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental realitzen una visita de camp a la ubicació de la planta.  
En data 30.01.2024, el Servei Territorial d'Energia, Indústria i Mines de Castelló remet un ofici i hi adjunta la documentació gràfica complementària que fa referència als perfils longitudinals i els perfils transversals del projecte.  
b) Informació pública  
D'acord amb el certificat remés, l'òrgan substantiu va realitzar les informacions públiques de l'expedient mitjançant un anunci en el BOP de data 18.11.2021, el DOGV de data 17.11.2021 i el tauler d'anuncis de l'Ajuntament de Morella el 19.11.2021 i de Forcall, l'11.11.2021. Com a resultat d'aquesta informació pública en atenció als informes sectorials i les al·legacions presentades, es modifica la disposició d'alguns aerogeneradors i es redacta una segona versió del projecte.   
  
D'aquesta nova versió del projecte es realitza una nova informació pública, en data de 24.01.2023, en el DOGV i en el BOP de Castelló.   
Durant el primer període d'exposició pública es van presentar al·legacions per part de la Mancomunitat Comarcal els Ports; el Grup de Dones els Ports; l'Ajuntament de Zorita del Maestrazgo; M. del Mar Paris Folch, Rosa María Sebastiá Sabater, Ana Vallibana Troncho i veïns de Fraiximeno; l'Associació d'Empresaris Turístics de Morella i la Comarca; Rosel Dolz Pascual; l'associació Cap, Cor i Cua els Ports; el Morella Club de Futbol; l'Ajuntament de Morella; l'Associació Espanyola per a la Conservació i l'Estudi dels Ratpenats - SECEMU; el Club Ciclista Piño Fijo de Morella; l'Associació Sonore; l'Associació Mare de Déu de Vallivana; l'associació La Canyeta Literària de Morella; l'associació La Rondalla de Morella; Urbano Troncho Prats, i Miguel Ángel Troncho García.  
Durant el segon període d'informació pública s'han presentat al·legacions per part d'Ana Vallibana Troncho García i Urbano Troncho, veïns del mas de Fraiximeno.  
A continuació, se citen aquelles relacionades directament amb l'afecció ambiental de la segona versió del projecte:   
1. Al·legació formulada pels veïns del mas de Fraiximeno.   
S'al·lega contra l'afecció de la línia d'evacuació en zones d'especial protecció per a les aus; el promotor indica que l'actual delimitació de la ZEPA de l'Alt Maestrat, la Tinença de Benifassà, el Turmell i Vallivana va ser determinada el 5 de juny de 2009, per la qual cosa és posterior a la construcció de la subestació de Morella i a les línies d'evacuació, per tant, no l'afectava. Tornen a indicar que no es tracta d'una línia elèctrica nova, sinó d'una reforma de les que ja hi ha, amb la qual cosa, i coneixent la vulnerabilitat ambiental de la zona declarada ZEPA i LIC, es minimitza l'impacte ambiental. Pel que fa a un espai declarat com a RN2000, indiquen que no és cert que no es puguen aprovar infraestructures, ja que la Llei 42/2007 i la Llei 21/2013, en el seu articulat, determinen els documents i els mecanismes administratius per a aprovar-los.  
  
L'al·legació conté diversos punts, entre els quals es fa referència a l'impacte sobre la salut de les persones per la radiació electromagnètica. El promotor contesta que, pel que fa a la salut i la radiació electromagnètica, igual que qualsevol altre equip o aparell que funcione amb energia elèctrica, les subestacions i les línies elèctriques d'alta tensió generen un camp elèctric i magnètic de freqüència industrial.  
En relació a l'afecció paisatgística al·legada, el promotor indica que s'ha realitzat un estudi d'integració paisatgística d'acord amb la normativa i la metodologia vigents a la Comunitat Valenciana tenint en compte la rellevància de la zona.  
2. Associació Espanyola per a la Conservació i l'Estudi dels Ratpenats, SECEMU, de data 30 de desembre de 2021. L'escrit d'al·legacions va dirigit a millorar l'estudi d'impacte ambiental presentat en relació als quiròpters. Sol·liciten la identificació dels funcionaris i la capacitació professional dels que intervinguen en la revisió de les al·legacions que han presentat. En relació a l'estudi presentat, indiquen que és exclusivament bibliogràfic i que no s'ha realitzat cap mostreig, per la qual cosa demanen la paralització de la tramitació i la inadmissió de la documentació fins que no es dispose dels estudis preceptius sobre quiròpters i els efectes acumulatius i sinèrgics.   
El promotor contesta que han presentat tota la documentació requerida pel DL 14/2020 i que, pel que fa a l'estudi d'impacte ambiental, així com l'inventari ambiental de l'estudi, aquests recullen totes les consideracions determinades en la Llei 21/2013. Sobre l'estudi realitzat, assenyalen que, d'acord amb la metodologia de la Conselleria, així com la que s'ha presentat al Servei de Vida Silvestre, l'estudi anual de quiròpters es va presentar el 29 de desembre de 2021. Com a conclusió de l'estudi realitzat, assenyalen que no es preveu cap afecció sobre cap de les espècies de quiròpters que s'inclouen en el Catàleg valencià d'espècies de fauna amenaçades. Així mateix, pel que fa als parcs eòlics adjacents que es troben en funcionament, assenyalen que únicament hi ha hagut 9 baixes des del 2007 fins al 2021, per la qual cosa l'afecció és no significativa.  
3. L'Ajuntament de Morella, en data 14 de desembre de 2021, assenyala la improcedència de l'autorització per a l'ocupació de les vies pecuàries per la instal·lació dels aerogeneradors del parc eòlic Torre Miró III. Assenyalen que la instal·lació preveu l'ocupació de vies pecuàries, per a la qual se sol·licita una concessió demanial, la qual consideren improcedent i que la instal·lació d'un aerogenerador en els voltants genera un impacte visual i acústic que no és compatible amb els usos propis de les vies pecuàries. Altres aspectes que no s'han tingut en compte en el projecte sotmés a informació pública, quant a les línies elèctriques, indiquen que en el projecte només es parla de canvi de suports, però no es definix amb claredat. Quant a la subestació transformadora, s'han de tindre en compte els paràmetres de soroll per a no afectar les masies, que el projecte s'ha de fer amb el major respecte als valors històrics de Morella i el seu entorn i, finalment, que s'afavorisca la connexió en la subestació de Morella de la xarxa elèctrica comarcal que gestiona Electra del Maestrazgo.  
El promotor, en el seu escrit de contestació, assenyala, sobre les vies pecuàries, que la tramitació s'ha de fer a través de la Llei 3/2014. En cap cas es desnaturalitzarà l'ús propi d'aquests, ja que la llei no permet el canvi d'ús ni que cap instal·lació ni element d'aquesta talle el trànsit de la via pecuària afectada. Med Wind, com a copropietària dels parcs eòlics en funcionament, compta amb concessions demanials de vies pecuàries i en cap cas s'ha tallat el trànsit de les vies. Dins de la documentació presentada s'inclou la sol·licitud d'ocupació de vies pecuàries, la qual es tramitarà mitjançant l'administració en el procediment administratiu corresponent. En relació amb les línies elèctriques d'evacuació, s'insistix que aquests no són de nova construcció, ja que són una reforma del sistema d'evacuació existent. Després de la construcció del parc, es garantix el condicionament i la reposició dels camins i les parets de pedra seca, així com una restauració ambiental que minimitzarà l'impacte que hagen pogut causar. I sobre el subministrament d'energia elèctrica, Med Wind Energy no pot subministrar l'energia produïda a causa de la legislació vigent.  
  
c) Consultes a les administracions i informes rebuts  
Simultàniament, l'òrgan substantiu va formular una consulta a la Confederació Hidrogràfica de l'Ebre; l'Ajuntament de Morella; l'Ajuntament del Forcall; l'Ajuntament de Zorita del Maestrazgo; la Conselleria de Política Territorial, Obres i Mobilitat; Red Eléctrica de España; la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, i la Conselleria de Cultura i Esport, entre altres.   
S'ha remés una còpia dels informes recaptats:  
- Informe del Servei de Gestió Territorial (d'ara en avant, SGT), de data 24.02.2022, en matèria de risc d'inundació i altres incidències sobre l'ordenació del territori. La proposta del projecte del PE es considera compatible condicionada a la justificació de la ubicació de diversos aerogeneradors. Aquest òrgan emet un nou informe, amb data 13.10.2022, en el qual indica que no és procedent emetre un nou informe fins que no es compte amb la informació del nou projecte d'ubicació. Respecte a la nova documentació, s'emet un informe de data 24.01.2023, en el qual es considera favorable la nova ubicació, condicionat a la justificació del moviment de terres esperable per a la implantació dels aerogeneradors.  
- Informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge (d'ara en avant, SIVP), de data 23.03.2022, en el qual es considera que, per a l'emissió d'un informe favorable, serà necessari l'elaboració d'un nou estudi d'integració paisatgística amb les esmenes que s'indiquen en aquest informe, per tant, són inviables les ubicacions amb un màxim de 4 dels aerogeneradors que s'han proposat en el projecte inicial per afecció a l'entorn de Morella. Respecte de la nova documentació i les ubicacions, s'emet un informe amb data de 07.10.2022, en el qual s'indica la no emissió d'un informe favorable en matèria d'infraestructura verda i paisatge fins a l'esmena de la documentació presentada. Amb data 30.12.2022, s'emet un nou informe mitjançant aquest òrgan, en el qual s'informa del projecte favorablement, condicionat al compliment de les prescripcions que s'hi indiquen.  
- Informe de la Confederació Hidrogràfica de l'Ebre, emés amb data 19.02.22, en el qual es detallen les directrius a considerar per les actuacions previstes, així com el deure de complir amb la legislació d'aigües vigent, i s'enumeren una sèrie de limitacions segons la ubicació del projecte respecte a la zona de policia (actuacions dins de la zona de servitud, dins de la zona de flux preferent i dins de la zona inundable).  
- Informe de la Subdirecció General de Medi Natural de data 13.05.2022. Informe conjunt de la Subdirecció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental i la Subdirecció General d'Espais Naturals i Biodiversitat, respecte de la nova documentació, firmat el 12.01.2023 i el 13.01.2023, respectivament, amb sentit favorable condicionat a la inclusió de mesures correctores.   
- Informe de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000 emés per la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental, de data 23.05.2022, referent a les ubicacions inicials, en el qual s'indica que aquests podrien presentar afeccions apreciables sobre els espais de la Xarxa Natura 2000. Informe de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000 referent a l'última versió del projecte emés per la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental de data 30.11.2022, en el qual es conclou que el projecte no presentarà repercussions sobre la integritat dels espais de la Xarxa Natura 2000, una vegada s'hagen complit les mesures preventives i correctores que s'inclouen en l'informe i en l'estudi d'afeccions analitzat.  
- Informe del Servei Territorial d'Agricultura de Castelló, de data 20.09.2022, en sentit desfavorable al projecte inicial. Nou informe del Servei Territorial d'Agricultura de Castelló, de data 23.01.2023, en el qual s'indica que el projecte amb la nova documentació i ubicació presentades no tindrà influències negatives sobre la preservació dels valors agraris de la zona.  
- Informe favorable de la Direcció General de Cultura i Patrimoni de data 05.06.2023, als efectes patrimonials previstos en l'art. 11 de la Llei 4/98, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, al projecte de construcció del parc eòlic Torre Miró III. S'indica que la construcció d'aquest parc no afecta cap BIC o bé de rellevància local i que s'han de complir totes les mesures correctores que es proposen en els informes tècnics respecte del patrimoni arqueològic, etnològic i paleontològic que es puga veure afectat.  
- Informe de l'Ajuntament del Forcall, de data 07.04.2022, en el qual s'indica la compatibilitat del projecte amb la legislació vigent.  
- Informe de l'Ajuntament de Morella, de data 23.06.2022, en el qual s'insta al compliment de les al·legacions presentades durant el primer període d'informació pública, en el qual es mostrava la disconformitat amb les ubicacions més pròximes a la localitat, modificades en la documentació final en anàlisi.  
3. Consideracions ambientals  
La promoció de les energies renovables és un dels objectius de la política energètica de la Unió Europea, ja que el fet d'usar-les constituïx una part important del paquet de mesures necessàries per a reduir les emissions de gasos d'efecte d'hivernacle i també per a complir l'Acord de París i el marc de la Unió en matèria de clima i energia per a 2030.  
  
El Pla nacional integrat d'energia i clima (PNIEC) 2021-2030, en coherència amb les estratègies de la Llei 7/2021, de 20 de maig, de canvi climàtic i transició energètica, pretén aconseguir en 2050 la neutralitat climàtica a Espanya, en coherència amb els objectius de la Unió Europea, i la transició cap a un sistema elèctric descarbonitzat, la qual cosa implica una incorporació important i sostinguda de fonts renovables.   
El Pla d'energia sostenible de la Comunitat Valenciana 2020 i l'Estratègia valenciana de canvi climàtic i energia 2030 de la Generalitat recullen els objectius i les estratègies de la Unió Europea i de l'Estat espanyol i plantegen com a objectiu que s'arribe fins a una potència instal·lada de 4.500 MW en energia eòlica.   
En l'actualitat, la potència instal·lada a la Comunitat Valenciana està lluny de complir aquests objectius, per la qual cosa la implantació de parcs eòlics, amb les degudes mesures de mitigació de l'afecció ambiental que puguen comportar, és una prioritat en el context energètic per al compliment dels objectius de descarbonització, reducció d'emissions de gasos d'efecte d'hivernacle i mitigació del canvi climàtic, diversificació de les fonts de subministrament, foment de la seguretat del proveïment energètic i disminució de la dependència energètica d'altres territoris.   
  
a. Criteris territorials. Anàlisi d'alternatives  
Per a la selecció d'alternatives del parc eòlic, s'han tingut en compte criteris de producció, mediambientals, urbanístics i d'ordenació del territori. Amb aquests condicionants, s'han valorat diverses alternatives d'ubicació dins de la zona 1 del PECV, a més de l'alternativa zero o de no actuació.   
La ubicació triada es localitza en una zona classificada com a apta amb compliment de les prescripcions en estudi d'impacte ambiental per a l'aprofitament eòlic segons el PECV, presenta unes condicions apropiades per a la implantació dels aerogeneradors, ja que disposa de recurs eòlic; disposa de terreny; se situa en una cota aproximada de 1.000/1.200 msnm, per la qual cosa no s'esperen problemes meteorològics que puguen afectar el manteniment i l'empenyiment aerodinàmic de l'aerogenerador; presenta facilitat de connexió amb la SET 400 kV REE Morella (punt de connexió per a la zona eòlica 1 del PECV); és compatible amb les infraestructures construïdes o projectades; se situa sobre un àmbit territorial amb compatibilitat constructiva perquè no afecta valors naturals protegits; disposa d'accessos viaris compatibles i aprofita la xarxa de camins existent; el parc eòlic es troba a una distància suficient dels nuclis de població més pròxims perquè l'impacte acústic no siga significatiu; complix la normativa vigent a escala tècnica, administrativa, ambiental i urbanística, especialment la normativa del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana i el Pla especial de la zona eòlica 1 i les normes urbanístiques municipals, i és compatible amb les normatives sectorials existents.  
D'acord amb l'informe del Servei de Gestió Territorial, la solució definida és compatible amb els acords i els criteris d'ocupació racional del sòl, ja que complix les determinacions de l'article 10 de la LOTUP, sobre criteris d'integració territorial i paisatgística de les infraestructures, i les directrius 129, 130 i 133 de l'ETCV sobre la implantació d'infraestructures en el territori.   
Quant a la incidència per pendents superiors al 25 %, el nou parc dissenyat es troba en un cim amb pendents del terreny elevats, entre el 30 i 50 %. Per tant, tant per a la instal·lació dels aerogeneradors (fonamentacions i plataformes de muntatge) com per a l'adequació dels camins d'accés, s'esperen grans moviments de terra; no s'inclou entre la documentació presentada cap annex tècnic de moviments de terra.   
  
De la visita de camp realitzada es desprén que la ubicació dels aerogeneradors TMIII-01, TMIII-03, TMIII-05 i TMIII-06 requerix terraplens i desmunts amplis per a l'execució de les plataformes de treball i dels camins d'accés, la qual cosa implicarà l'ocupació i l'alteració permanent de grans espais de terreny ocupats, actualment, per massa forestal, per la qual cosa, s'ha de modificar també el règim hidrològic de l'àmbit, cosa que podria provocar efectes erosius no avaluats en la documentació presentada. Pel que fa a la ubicació d'aquests aerogeneradors, des del punt de vista del territori i amb la condició de minimitzar les afeccions i els moviments de terra, s'ha de revisar i justificar-ne la ubicació i l'accés.  
El sòl afectat per la implantació dels molins en els TM de Zorita del Maestrazgo i Morella està classificat com a SNU protegit segons el PGOU de les dos poblacions.   
La reforma de la línia elèctrica d'evacuació existent implica una ocupació territorial i una obra civil inferiors davant de la implantació de noves esteses, que, al seu torn, suposaria noves afeccions ambientals.   
  
b) Espais naturals protegits. Hàbitats  
La infraestructura del projecte es desenvolupa en l'àmbit d'espais que recullen les directives europees d'Hàbitats (Directiva 92/43/CEE) i d'Aus (Directiva 2009/147/CE), coneguts com a XARXA NATURA 2000. Concretament a:  
- ZEPA ES0000465 de l'Alt Maestrat, la Tinença de Benifassà, el Turmell i Vallivana. El camí d'accés a l'alineació principal que comprén els aerogeneradors del TMIII-01 al TMIII-08 es correspon amb la delimitació de la ZEPA, per la qual cosa, les plataformes i els aerogeneradors projectats queden en el límit exterior d'aquesta.   
- LIC ES5233001 de la Tinença de Benifassà, el Turmell i Vallivana. Les instal·lacions del PE més pròximes a aquest LIC es corresponen amb un tram de la línia subterrània que discorre a l'est de la carretera N-232, entre l'accés al camí d'accés principal i l'enllaç amb els camins d'accés del PE Torre Miró I.   
- LIC ES5223029 riu Bergantes. En el tram corresponent als suports 36 i 37.  
- LIC ES5223002 l'Alt Maestrat. En el tram corresponent entre els suports 50 i 59.  
Sobre aquest tema, la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental, en l'informe de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000, resol que el projecte no presenta repercussions sobre la integritat dels espais de la Xarxa Natura 2000 sempre que es complisquen les mesures preventives i correctores proposades en l'estudi d'afeccions a la Xarxa Natura 2000 presentat i, ja que en el projecte es tenen en compte les prescripcions de l'informe anterior de la DG de Medi Natural en el qual s'instava a la reubicació dels aerogeneradors números 4, 5, 6, 7, i 8 del projecte inicial, de manera que les plataformes auxiliars o el radi d'afecció del vol de les aspes del molí no envaïsquen la zona ZEPA d'acord amb la seua delimitació en la cartografia de la GVA.  
  
El promotor assegura que, en cas que siga necessària una ampliació del camí que delimita la ZEPA, accés a l'alineació nord d'aerogeneradors, aquesta es realitzarà per la part oposada a la ZEPA, igual que ocorre amb el traçat de la rasa per a la línia elèctrica del TM, de manera que es garantix la integritat dels hàbitats en la ZEPA. No obstant això, de l'anàlisi de la documentació presentada del projecte sí que s'identifiquen desmunts puntuals en l'ampliació del camí que s'endinsen i que afecten terreny inclòs en l'àmbit de la ZEPA.   
En la fase de replantejament de les obres i abans de l'inici de les tasques d'aclarida i desbrossament, s'abalisarà la zona d'obres per a evitar els moviments de maquinària o personal fora de l'àrea d'implantació.  
  
Consultada la cartografia de la GVA (escala 1: 50076) s'observa que, en l'àmbit del projecte, no hi ha hàbitats prioritaris de l'annex IV del Decret 70/2009, de 22 de maig, ni tampoc en l'entorn de microreserves de flora. No s'afecta cap dels espais naturals que s'inclouen en la Llei 11/1994, de 27 de desembre, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
c. Medi forestal i flora  
Les afeccions més rellevants sobre la coberta vegetal de l'entorn es donaran en la fase de construcció. L'actuació prevista es desenvolupa sobre terreny forestal, segons el que establix el Pla d'acció territorial forestal de la Comunitat Valenciana (PATFOR). La instal·lació d'una infraestructura de producció elèctrica en terreny forestal altera el seu valor ecològic, productiu, paisatgístic, social, científic i cultural.  
De la visita realitzada pels tècnics del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, es conclou que la zona es troba pràcticament regenerada de l'incendi que hi va haver en 1994 i es constata la presència d'una coberta vegetal densa, formada per matoll baix i peus arboris de port mitjà composta, fonamentalment, per carrasques, pinedes, eriçals mixtos i pastures, els quals construïxen un paisatge naturalitzat que presenta una continuïtat visual i paisatgística amb l'àmbit de la ZEPA de l'Alt Maestrat, la Tinença de Benifassà, el Turmell i Vallivana (ES0000465).  
Les actuacions proposades impliquen la desaparició d'una superfície forestal important, tant pel que fa a les plataformes, com pels desmunts i els terraplens a executar per a la implantació d'aquests.  
El projecte no afecta muntanyes d'utilitat pública gestionades per aquesta conselleria.  
En la fase de desmantellament s'han de fer els treballs de restauració del terreny forestal que garantisquen una possible gestió forestal ulterior de la superfície afectada, sense oblidar la recuperació de la capacitat d'infiltració dels terrenys afectats per la compactació del sòl (rases de conduccions, fonamentacions, etc.).   
Consultades les citacions de les quadrícules 1 x 1 del Banc de dades de biodiversitat de la GVA, la zona on es projecta el parc mostra la presència de les espècies protegides de flora següent:  
- Lliri de neu (Galanthus nivalis), Catàleg valencià d'espècies de flora amenaçada (annex II, protegides no catalogades), Directiva d'hàbitats (annex V).  
- Oma (Ulmus glabra), Catàleg valencià d'espècies de flora amenaçada (annex II, protegides no catalogades).  
- Roure (Quercus x couthinhoi), Catàleg valencià d'espècies de flora amenaçades (annex II, protegides no catalogades).  
- Til·ler de fulla grossa (Tilia platyphyllos). Vulnerable. Catàleg valencià d'espècies de flora amenaçada.  
A fi d'evitar l'afecció a les espècies de flora que s'inclouen en el Decret 70/2009, de 22 de maig, del Consell, pel qual es crea el Catàleg valencià d'espècies de flora amenaçades i es regulen les mesures addicionals de conservació, prèviament al començament de les obres, el promotor contactarà amb l'òrgan competent en matèria de flora i fauna silvestre per a realitzar una prospecció de camp amb l'objectiu d'identificar la presència d'espècies protegides i abalisar els punts o les zones de distribució perquè no es vegen afectades per les obres.   
Segons la cartografia de la Generalitat Valenciana, la zona d'actuació no es troba afectada per cap individu d'alt valor cultural en relació amb arbres monumentals o catalogats.  
Respecte de la reforma de la línia d'evacuació, s'aprofitaran els accessos existents, per la qual cosa no s'hi duran a terme tractaments superficials. Dels suports a substituir, se situen sobre terreny forestal els suports 42, 34, 32, 28, 27, 25, 24, 23, 22, 19, 14, 7 i 6, els quals presenten accessos existents.  
L'EsIA de la reforma de la línia elèctrica establix mesures tant de disseny com operatives per a minimitzar l'afecció a la vegetació existent i facilitar la revegetació una vegada hagen acabat els treballs.   
d. Fauna. Avifauna. Quiròpters  
El parc eòlic i la línia elèctrica aèria d'evacuació del parc eòlic se situen en una àrea prioritària de protecció d'avifauna per línies elèctriques incloses en la Resolució, de 6 de juliol de 2021, de la consellera d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, per la qual s'amplien les zones de protecció de l'avifauna contra la col·lisió i l'electrocució. D'aquesta manera, la línia elèctrica a modificar incorporarà mesures contra la col·lisió i l'electrocució i complirà, així, les prescripcions tècniques i les mesures de prevenció descrites en els articles 6 i 7 del Reial decret 1432/2008, de 29 d'agost, pel qual s'establixen mesures per a la protecció de l'avifauna contra la col·lisió i l'electrocució en línies elèctriques d'alta tensió.   
  
Els treballs en la línia elèctrica es planificaran de manera que no afecten les èpoques de cria de la fauna present en el recorregut.  
  
El seguiment de la mortalitat d'avifauna provocada per la línia elèctrica es realitzarà de manera coordinada amb el dels parcs eòlics.   
  
Consultades les citacions de les quadrícules 1 x 1 del Banc de dades de biodiversitat de la GVA, la zona en la qual es projecta el parc mostra la presència de les espècies protegides de fauna següents:  
- Àguila marcenca (Circaetus gallicus), Conveni de Berna (annex II), Conveni de Bonn (annex II), Directiva d'aus (annex I) i Llista d'espècies silvestres en règim de protecció especial (LESRPE).  
- Àguila calçada comuna (Hieraaetus pennatus), Conveni de Berna (annex II), Conveni de Bonn (annex II), Directiva d'aus (annex I) i LESRPE.  
- Àguila daurada o reial (Aquila chrysaetos). Categoria UICN: quasi amenaçada, Conveni de Berna (annex II), Conveni de Bonn (annex II), Directiva d'aus (annex I) i LESRPE.  
- Hortolà comú (Emberiza hortulana), Conveni de Berna (annex III), Directiva d'aus (annex I) i Llista d'espècies silvestres en règim de protecció especial (LESRPE).  
La zona té una importància especial a escala autonòmica per a la conservació de rapinyaires rupícoles, sobretot pel que fa al voltor comú (Gyps fulvus) i l'aufrany comú (Neophron percnopterus).  
  
En l'estudi anual d'avifauna presentat s'han albirat, en la zona d'implantació, espècimens d'àguila daurada o reial (Aquila chrysaetos), àguila cuabarrada (Aquila fasciata), falcó pelegrí (Falco peregrinus), xoriguer comú (Falco tinnunculus), voltor comú (Gyps fulvus), aufrany comú (Neophron percnopterus), trencaossos (Gypaetus barbatus), àguila marcenca (Circaetus gallicus), àguila calçada comuna (Hieraaetus pennatus), astor comú (Accipiter gentilis), aguilot comú (Buteo buteo), esparver comú (Accipiter nisus), brúfol eurasiàtic (Bubo bubo), caro euroasiàtic (Strix aluco), aguiló vesprer (Pernis apivorus), milà negre (Milvus migrans) i arpella cendrosa (Circus pygargus).   
  
Considerant l'aspecte de la nidificació, el molí TMIII-02 presenta una afecció molt alta per proximitat a un territori de nidificació d'àguila marcenca. Al seu torn, es detecta una afecció alta sobre l'espai vital del voltor comú als aerogeneradors TMIII-07 i TMIII-08 a causa de l'existència de diversos posadors habituals a menys d'1 km de les instal·lacions previstes i a la proximitat del canyet de Zorita del Maestrazgo.  
  
En els estudis presentats no es valoren les possibles alteracions que el soroll que generen els molins podrà ocasionar en el comportament de la fauna salvatge de la zona, concretament a les espècies de rapinyaires nidificants en la rodalia dels aerogeneradors TMIII-02 i TMIII-08.  
  
S'aporten dades de seguiment de la mortalitat als parcs existents, amb les quals es conclou que la mortaldat del voltor comú és elevada en la zona.  
La resta d'espècies rupícoles nidifiquen lluny de les infraestructures projectades i l'afecció que es preveu és baixa. De la mateixa manera, l'afecció a les seues àrees d'espai vital es considera baixa, igual que les taxes de creuament.  
Al parc eòlic a construir, la distància mínima entre aerogeneradors d'una mateixa alineació és d'almenys 3 rotors, de manera que quede una zona de pas entre aerogeneradors d'almenys dos vegades el rotor d'aquest. Com que es disposen els aerogeneradors a 3 rotors, sempre quedarà, entre les àrees d'escombratge d'aquests, una distància de 2 rotors (280 - 340 m, aproximadament), que pot ser utilitzada com a corredor de pas per a aquelles espècies més hàbils en el vol (rapinyaires xicotetes i àguiles).  
L'equip redactor de l'estudi d'avifauna aportat considera que el projecte presenta una bona viabilitat ambiental en relació amb les poblacions de voltor comú tenint en compte l'existència d'afeccions mitigables si s'apliquen algunes mesures com el control dels abocaments ocasionals i l'arreplega de cadàvers en les explotacions ramaderes, que en ser accions preventives, si es mantenen en el temps, poden canviar els hàbits de recerca d'aliment cap a zones menys conflictives i, així, contribuir a reduir l'afecció de les noves infraestructures sobre les àrees d'espai vital de les espècies involucrades, mesures que s'inclouen entre les mesures preventives i correctores previstes en l'estudi d'afeccions a la Xarxa Natura 2000.   
Les mesures preventives i correctores proposades en l'estudi d'afeccions a la Xarxa Natura 2000 en relació amb els rapinyaires identificats inclouen una prospecció prèvia per a identificar nous nius i un estudi previ dels moviments de les parelles d'àguila marcenca que nidifiquen al voltant dels aerogeneradors TMIII-02 i TMIII-08. El seguiment s'estendrà a la fase de construcció i, en funció del resultat de l'estudi, es valorarà la implantació de mesures correctores com ara sistemes de vigilància dels nius i la detecció i la parada dels aerogeneradors.   
  
D'acord amb l'estudi d'afeccions a la Xarxa Natura 2000, els gestors del parc mantindran un control sobre la presència de carronya en la zona, per al qual el promotor proposa aconseguir una sèrie d'acords amb els propietaris de les explotacions ramaderes pròximes a l'àmbit del projecte amb els quals es reculla la prohibició de deixar cadàvers d'animals en un radi de 2.000 m dels aerogeneradors i el compromís d'arreplegar-los per part dels ramaders.   
Quant als quiròpters, d'acord amb l'estudi anual de quiròpters presentat, es detecta la presència de les espècies següents:  
- Rata penada cuallarga europea (Tadarida teniotis), Conveni de Berna (annex II), Conveni de Bonn (annex II), Directiva d'hàbitats (annex IV) i LESRPE.  
- Rata penada de vores clares (Pipistrellus khulii), Conveni de Berna (annex II), Directiva d'hàbitats (annex IV) i LESRPE.  
- Rata penada pipistrel·la (Pipistrellus pipistrellus), Conveni de Berna (annex III), Directiva d'hàbitats (annex IV) i LESRPE.  
- Rata penada de dits llargs cavernícola (Miniopterus schreibersii), Catàleg espanyol d'espècies amenaçades (vulnerable), Catàleg valencià d'espècies de fauna amenaçades (annex I, vulnerable), Conveni de Berna (annex II), Directiva d'hàbitats (annexos II i IV).  
- Myotis spp. Catàleg espanyol d'espècies amenaçades: vulnerable, Catàleg valencià d'espècies de fauna amenaçades: annex I: vulnerable, Conveni de Berna (annex II), Directiva d'hàbitats (annexos II-IV).  
  
- Rata penada muntanyenca (Hypsugo savii), Conveni de Berna (annex II), Directiva d'hàbitats (annex IV) i LESRPE.  
- Rata penada dels graners (Eptesicus serotinus), Conveni de Berna (annex II), Directiva d'hàbitats (annex IV) i LESRPE.  
- Rata penada de ferradura grossa (Rhinolophus ferrumequinum), Catàleg espanyol d'espècies amenaçades (vulnerable), Catàleg valencià d'espècies de fauna amenaçades (annex I, vulnerable), Conveni de Berna (annex II), Conveni de Bonn (annex II) i Directiva d'hàbitats (annexos II i IV).  
Com a mesura correctora en el cas dels quiròpters, el promotor proposa realitzar un seguiment de la mortaldat i un seguiment de l'activitat entorn dels aerogeneradors, segons els protocols que s'indiquen en les directrius de SECEMU (González et al., 2013) o EUROBATS (Rodrigues et al., 2015).  
Com a mesures compensatòries de caràcter general, s'instal·laran caixes niu per a aus i refugis per a quiròpters en les zones forestals pròximes, així com espais de vegetació que afavorisquen el desenvolupament de pol·linitzadors o altres insectes.  
En l'estudi anual de quiròpters i d'acord amb el seguiment fet als parcs eòlics de la zona 1, es conclou que no es preveu cap afecció sobre cap de les espècies de quiròpters que s'inclouen en el Catàleg valencià d'espècies de fauna amenaçades. Així mateix, s'indica que als parcs eòlics adjacents que es troben en funcionament, únicament hi ha hagut 9 baixes des del 2007 fins al 2021, per la qual cosa l'afecció és no significativa.  
La Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental indica en el seu informe que l'estudi d'afeccions sobre la Xarxa Natura 2000 proposa una bateria de mesures correctores que, quant a la possible afecció a la flora i als hàbitats d'interés comunitari, i l'afecció a aus i quiròpters, es consideren apropiades. No obstant això, considera necessari incloure protocols d'actuació en cas que hi haja afecció a espècies incloses en la LESRPE que poden incloure la parada d'aerogeneradors fins a la implantació de noves mesures correctores. Igualment, proposa prorrogar l'estudi de les poblacions de grans rapinyaires reproductores en la zona, almenys durant els tres anys següents a la posada en funcionament.  
e. Escorrentia i infiltració   
La zona en què es preveu la implantació del parc eòlic projectat està situada en la demarcació hidrogràfica de l'Ebre, representada per les conques del Bergantes i el Monroyo. En el desenvolupament del projecte no s'estimen afeccions rellevants a la xarxa fluvial de la zona, ja que no es localitzen cursos d'aigua de caràcter temporal o permanent en l'àrea d'implantació dels aerogeneradors i les infraestructures associades, ni s'intercepten barrancs pròxims.   
L'àmbit d'emplaçament del parc eòlic no es troba en zones d'inundació segons el PATRICOVA, encara que s'ha de tindre en compte deixar lliure d'obstacles les zones de drenatge natural del terreny durant l'execució de les obres, tal com s'informa en l'informe del Servei de Gestió Territorial.   
Respecte a la hidrologia subterrània, cal indicar que el PE se situa sobre l'aqüífer núm. 55 Javalambre - Maestrat.  
Els aerogeneradors 4, 6, 7 i 8 se situen sobre sòls amb vulnerabilitat d'aqüífers mitjana i àrees estratègiques de nivell 1 per a la recàrrega d'aqüífers, i la resta d'aerogeneradors estan sobre sòls amb vulnerabilitat baixa i àrees estratègiques de nivell 2, segons la cartografia de l'IDEV.   
Les afeccions esperades es limiten als possibles abocaments que poden afectar la qualitat de les aigües superficials o subterrànies i a l'augment de la càrrega de sòlids arrossegats per les aigües d'escorrentia.  
El drenatge longitudinal de camins i plataformes es realitzarà mitjançant unes cunetes triangulars en terra, en el costat de desmunt s'incorporaran tubs de desaigüe i passos subterranis amb pous decantadors per a l'arreplega de sòlids, previ al seu abocament al terreny natural.  
Durant la fase constructiva es controlaran els apilaments, que se situaran fora de les zones de concentració d'escorrenties per a evitar arrossegaments.  
L'activitat a penes consumix recursos hídrics, els que siguen necessaris se subministraran mitjançant camins cisterna.  
f. Sòls  
L'àrea afectada és íntegrament terreny natural sense presència de superfícies amargenades o cultius agrícoles. L'àrea es troba àmpliament ocupada per matolls baixos i arbres de port mitjà, es tracta d'una àrea afectada per un incendi ocorregut el juliol de 1994, que es troba en fase de recuperació.  
Segons la cartografia de l'IDEV, els sòls on s'implanten els aerogeneradors presenten riscos d'erosió normal baixa i de potencial alt o molt alt.  
Els impactes més importants sobre el sòl es derivaran de les superfícies d'ocupació de les obres i els moviments de terres necessaris per a executar-hi totes les infraestructures, que poden generar pèrdues o degradació de sòl fèrtil i un increment dels processos erosius. Les superfícies d'ocupació del projecte comprenen les necessàries per a l'execució de les fonamentacions, les plataformes de muntatge i auxiliars, els camins d'accés i les necessàries per a l'execució de les rases de canalització elèctrica.   
En aquest aspecte, la ubicació dels aerogeneradors TMIII-01, TMIII-03 i TMIII-05 comporta l'execució de moviments elevats de terres per a l'execució dels accessos i les plataformes de treball, ja que se situen allunyats dels camins existents. En les ubicacions dels TMIII-05 i TMIII-06 destaquen altures de terraplenament de més de 30 m per a l'execució de les plataformes.   
L'informe de la Direcció General de Gestió Territorial indica que els moviments de terra s'han de justificar amb la incorporació a l'expedient d'un annex tècnic previ a l'aprovació de l'expedient.  
Segons la documentació aportada pel promotor, el moviment de terres per a l'execució de camins i plataformes dels aerogeneradors s'ha estimat en l'addenda del projecte en 175.832,39 m³ de desmunts i 191.172,66 m3 de terraplens en el cas dels camins, i en 187.262,55 m3 de desmunts i 209.710,73 m3 de terraplens per a l'execució de les plataformes dels aerogeneradors.  
Com a mesura correctora, s'establix en l'EsIA la definició d'un projecte de recuperació ambiental que inclourà el tractament de les superfícies alterades (plataformes i camins) i un pla de revegetació.   
g. Atmosfera, residus i abocaments (immissions sonores i camps elèctrics)  
En la fase d'obres s'aplicaran mesures de caràcter general per a reduir les emissions de pols i sorolls, provocades pel moviment de terres.  
No es localitzen nuclis habitats a menys de 1.000 m, condició del PECV. L'estudi d'impacte ambiental estima que a 800 m del parc l'increment sonor provocat és pràcticament indetectable i inferior, en tot cas, a 45 db. En fase d'explotació, l'EsIA preveu la realització de mesuraments periòdics dels indicadors acústics segons les condicions i les metodologies que s'establixen en la normativa vigent. En funció dels resultats obtinguts en els mesuraments a realitzar durant els dos primers anys de funcionament, es determinarà la necessitat d'aplicar mesures correctores addicionals que permeten garantir el compliment dels objectius de qualitat acústica.  
L'energia elèctrica s'extraurà de la que es produïsca en el mateix parc. L'enllumenat es limitarà a la zona de subestació i el centre de control. Els aerogeneradors tindran únicament la llum de gàlib.  
Les aigües sanitàries s'abocaran a una fossa sèptica tancada, que es legalitzarà davant la Confederació Hidrogràfica i es gestionarà mitjançant un gestor autoritzat.  
h. Patrimoni cultural  
En l'àrea d'implantació del parc eòlic no hi ha catalogat, segons la bibliografia consultada, cap element del patrimoni historicocultural que es puga veure afectat pel projecte. No obstant això, tal com s'indica en els informes de la Direcció General de Cultura i Patrimoni, la zona d'estudi del projecte i el seu entorn destaca per l'extraordinària importància arqueològica, posada de manifest arran de les prospeccions i intervencions arqueològiques realitzades durant l'execució dels parcs eòlics existents a la zona. Aquest nou parc eòlic se situa prop de la carretera de Chiva i s'estén en direcció a Morella la Vella per una zona poc, o gens, prospectada.   
En aquest mateix informe s'indica: “La memòria de prospecció arqueològica aportada identifica diversos elements arqueològics i etnològics d'interés, entre els quals, a més de nombroses troballes de sílex, ceràmica i restes de la Guerra Civil aïllades, es documenta un jaciment lític anomenat Cap de la Vall, que es veurà afectat per l'aerogenerador TMIII-7, un possible jaciment denominat Els Castellans afectat per l'aerogenerador TMIII-9 i tres abrics de la Solana d'en Girona”.  
L'informe de Cultura establix com a mesures preventives la planificació de sondejos arqueològics que permeten determinar l'extensió, la potència arqueològica i les fases d'ocupació dels jaciments afectats (Cap de la Vall, Els Castellans, Alt de l'Assagador de la Gassulla, Maset de la Vila), incloent-hi la topografia i la fotogrametria de les restes i el seguiment arqueològic de les remocions del sòl en aquells punts on s'hagen localitzat troballes aïllades i al voltant dels jaciments indicats. Documentació detallada mitjançant la fotogrametria de les restes de la Guerra Civil.  
En l'apartat etnològic de l'informe respecte de la ubicació dels aerogeneradors s'indica: “S'haurà de minimitzar l'afecció a les construccions de pedra seca; en cas que hi haja un impacte sobre elements d'interés, es documentarà i es valorarà refer-los; es potenciarà l'ús d'aquesta tècnica com a solució a les obres a realitzar; en l'adequació del camí de Sorita, s'abalisaran els elements que es puguen veure afectats”.  
  
Des del punt de vista paleontològic, les formacions geològiques d'interés rellevant de la conca del Maestrat queden reduïdes a dos unitats geològiques del Cretàcic, denominades Formació Argiles de Morella (coneguda informalment com a Capes Roges de Morella) i Formació Arenas de Utrillas, pel contingut paleontològic abundant de restes de vertebrats fòssils (dinosaures i faunes associades) i nivells d'ambre amb insectes fòssils. Tal és la densitat de troballes paleontològiques que es produïxen en les Capes Roges de Morella, que poden ser considerades, en conjunt, com una de les àrees amb presència de restes de dinosaures més importants d'Europa.  
Des d'un punt de vista geològic, els aerogeneradors i les seues línies d'evacuació s'emplacen principalment sobre terrenys del Juràssic superior - Cretàcic inferior (Titonià-Barremià), constituïts per depòsits de calcàries bioclàstiques i margues d'origen marí, amb una abundant fauna fòssil invertebrada pròpia d'aigües poc profundes (petxines de mol·luscos, equinoderms, braquiòpodes, briozous, etc.), d'una presència generalitzada i de gran abundància en tota la conca dels Ports i, per tant, sense singularitat científica o valor patrimonial. Únicament es localitzen trams puntuals de les canalitzacions que poden travessar la Formació d'Argiles de Morella, trams en els quals es considera necessari fer un seguiment paleontològic dels moviments de terres.  
  
Durant les obres, es respectarà la servitud de pas ramader i els abeuradors. També serà necessari sol·licitar les modificacions pertinents i/o les autoritzacions d'ocupació necessàries segons la Llei 3/2014, d'11 de juliol, de la Generalitat, de vies pecuàries de la Comunitat Valenciana.   
  
El promotor ha sol·licitat la concessió demanial d'ocupació en l'àmbit del projecte de les següents:  
- Canyada de la Talaiola, amb 7 metres d'amplària.  
- Colada de la Clota del Ciprer, amb una amplària legal de 7 metres.  
- Colada de la Gassulla, amb 8 metres d'amplària legal.  
Els molins de vent que es troben localitzats sobre alguna de les vies pecuàries han de modificar la seua posició per a respectar-ne els límits. En aquest aspecte, el promotor al·lega que l'ampliació de la SET Torre Miró únicament és factible cap al nord, per la qual cosa s'ha d'ocupar la via pecuària. En aquest cas, i d'acord amb la normativa vigent, se sol·licitarà la modificació de la via pecuària i es determinarà, si és el cas, un traçat alternatiu al camí actual que permetrà connectar la part est de la SET amb la part oest (mas de Gassulla), de manera que en cap moment quede cap explotació ramadera, parcel·la agrícola o masia aïllada.  
  
Després de la construcció del parc es garantix el condicionament i la reposició dels camins i les parets de pedra seca, així com una restauració ambiental de l'espai.  
i. Paisatge  
El PE es troba dins del paisatge de rellevància regional reconegut per l'ETCV, PRR 02 Entorn de la Pobla i el monestir de Benifassà. Entorn de Morella, dins del Grup 01: “Paisatges agroforestals de Castelló”. El parc eòlic se situa en la denominada serra de Bernús. La vegetació que s'observa en el terreny està composta, fonamentalment, per carrascars, pinedes, eriçals mixtos i pastures. Així mateix, el parc se situa sobre la via pecuària Vereda del Toll de Fonoll a Tronchón, que recorre el cim de la Sierra de la Naranja.  
La implantació del projecte produirà una alteració visual del paisatge a conseqüència de l'ocupació de terrenys i la presència de nous aerogeneradors a la zona.   
De la visita realitzada pels tècnics del Servei d'Avaluació Ambiental no es constata la presència d'un amargenat agrícola generalitzat en la zona, sinó que predomina, majoritàriament, una configuració natural en vessant.  
Des del punt de vista de la integració paisatgística, l'informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge indica que es considera admissible l'efecte de saturació visual i l'efecte acumulatiu dels aerogeneradors, ja que la localització on s'implanta es veu afavorida per l'orografia existent i la inexistència de recorreguts escènics de primer ordre. Es considera admissible l'ordenació visual dels aerogeneradors del parc eòlic, l'aerogenerador TMIII-09 inclòs.  
Segons l'informe del Servei d'Infraestructura Verda, les mesures d'integració paisatgístiques proposades en l'estudi d'integració paisatgística es consideren insuficients. Aquest informe exposa que s'han d'implementar les mesures següents:   
- Les plantacions proposades al llarg dels camins s'han de disposar en forma de bosquets i no de manera lineal. Les plataformes dels aerogeneradors de l'alineació nord s'han de repoblar amb exemplars de port mitjà que eviten zones sense presència forestal, els laterals dels camins i les cunetes es revegetaran amb herbàcies i arbustives de port baix, i en el costat nord d'aquests es disposaran plantacions de port mitjà i es procedirà a la revegetació mitjançant la sembra o la hidrosembra, de manera que es garantisca la subjecció del sòl.  
- El replanteig dels camins i les plataformes ha de tindre en compte la morfologia enllomada del terreny per tal de recuperar-la on es trobe degradada. El vessant més exposat de les plataformes de muntatge dels aerogeneradors TMIII-1, TMIII-3, TMIII-5 i TMIII-9, que se situen sobre els cims de les llomes existents, ha d'evitar la formació de vessants amb pendents de gran inclinació, per la qual cosa se'n proposa l'amargenat.   
- La rasa per a la canalització elèctrica d'evacuació de 30 kV, que transcorre sensiblement paral·lela a la carretera N-232, s'ha de desplaçar cap a l'est, de manera que evite el seccionament de les terrasses abancalades, i transcorrerà, quan siga possible, pel camí secundari existent.  
- S'establirà el mínim clos possible. Els llastos que s'empraran seran d'unes característiques similars a les existents.  
- Quant a l'ampliació de la SET Torre Miró, l'informe proposa inserir una alineació de vegetació de port mitjà en el límit nord de la parcel·la on es projecta l'ampliació. Aquesta alineació ha d'evitar la formació d'una pantalla vegetal dissonant, per la qual cosa es crearan zones lliures d'espècies vegetals al llarg de la zona nord. L'edifici de la SET, així com els auxiliars que pertanyen al mateix grup, ha de mantindre una similitud amb les construccions de la zona i mantindre'n la simplicitat, així com una coberta de dos aiguavessos de teula i acabats exteriors enlluïts de color beix o similar.  
j. Medi antròpic i socioeconòmic  
Durant l'execució de les obres es poden produir molèsties a les poblacions pròximes per contaminació acústica i generació de pols. Aquests impactes seran de caràcter puntual i temporal, no obstant això, ateses les distàncies als nuclis de població més pròxims, no s'apliquen mesures mitigadores específiques.   
Durant la fase d'explotació, l'impacte acústic dels aerogeneradors pot generar molèsties a les explotacions ramaderes presents al voltant de l'actuació.   
El parc eòlic s'instal·larà en una superfície que, actualment, forma part dels vedats de caça CS-10292 (el Maestrat), CS-10450 (la Pobleta) i CS-10881 (el mas del Cabrer); en conseqüència, es recomana informar els titulars del canvi d'ús del sòl, de l'activitat que es desenvoluparà i les implicacions que puga tindre als efectes de l'article 39 de la Llei 13/2004, de 27 de desembre, de caça de la Comunitat Valenciana.   
  
Els aerogeneradors que componen el parc eòlic s'eleven a una altura superior als 100 m, per la qual cosa es consideren com a obstacles i se senyalitzen i s'il·luminen per a garantir la seguretat de la navegació aèria.  
k. Efectes sinèrgics  
Actualment, hi ha, en la zona eòlica 1 del PECV, dos parcs eòlics en funcionament: Torre Miró I i Torre Miró II, amb un nombre total de 66 aerogeneradors i 99 MW de potència total instal·lada. A més de la instal·lació del parc eòlic Torre Miró III, de 9 aerogeneradors, s'està tramitant l'autorització per a la instal·lació del parc eòlic Torre Miró IV, en el qual es projecten 6 aerogeneradors. Amb els parcs projectats no se supera la capacitat i el nombre d'aerogeneradors previstos per a la zona eòlica 1 del PECV.  
Segons l'estudi de sinergies de l'EsIA, la localització del PE es considera, en general, adequada perquè no genera sinergies o efectes acumulatius importants sobre els nuclis urbans més pròxims, sobre els punts d'observació principals o els elements patrimonials de primer ordre. No s'estima l'increment d'afecció per emissions acústiques en trobar-se els parcs eòlics esmentats prou separats.  
L'increment d'aerogeneradors en la zona sí que suposarà un impacte acumulat als efectes negatius sobre les poblacions d'aus i quiròpters ja generats per les instal·lacions existents en explotació, especialment sobre el voltor comú, que s'ha d'analitzar en aplicació del pla de vigilància ambiental proposat.  
Els nous parcs en tramitació compartixen les infraestructures d'evacuació existents, per la qual cosa no es produïxen noves afeccions més enllà de les actuacions necessàries per a l'adequació de la línia, les quals no comporten cap modificació del traçat.   
l. Anàlisi de la vulnerabilitat del projecte  
En l'EsIA s'inclou una anàlisi de la vulnerabilitat del projecte davant de riscos d'accidents greus o de catàstrofes naturals. Conclou que no s'hi preveuen efectes significatius derivats de la potencial vulnerabilitat del projecte. No obstant això, les instal·lacions projectades disposaran d'un pla d'autoprotecció i un cap d'emergències assignat en cas que hi haja accidents o incendi.   
m. Pla de vigilància ambiental  
L'estudi d'impacte ambiental conté un programa de vigilància ambiental (PVA) a fi de realitzar un seguiment en les fases d'execució i explotació que garantisca la implementació de les mesures preventives i correctores aplicades i detecte l'efectivitat que tenen. Inclourà una sèrie d'informes (ordinaris, extraordinaris, específics, previ a la recepció d'obres i final en la fase d'explotació).   
Durant la fase d'explotació, el seguiment ambiental estarà centrat en els aspectes següents:  
- Seguiment de l'impacte sobre la fauna.  
- Control de l'impacte acústic generat pels aerogeneradors.  
- Seguiment de l'efectivitat de les mesures de restauració aplicades.  
  
- Gestió dels residus generats en l'explotació.  
4. Consideracions jurídiques  
Les instal·lacions per a la utilització de la força del vent per a la producció d'energia (parcs eòlics) que es troben a menys de 2 km d'un altre parc eòlic en funcionament estan subjectes a avaluació d'impacte ambiental ordinària d'acord amb l'article 7.1.a de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, en concordança amb l'annex I (grup 3.i).  
  
L'expedient ha observat els tràmits que preveu la secció 1a, capítol II, del títol 2 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i la resta de disposicions que li són aplicables.  
L'article 13 del Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribuïx a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
  
Per tot el que s'ha esmentat anteriorment, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i en ús de les atribucions que tinc, resolc:  
  
Primer  
Formular aquesta declaració d'impacte ambiental del projecte de parc eòlic i la línia d'evacuació Torre Miró III de 41,4 MW de potència màxima, promogut per Med Wind Energy, SL, als termes municipals de Morella i Zorita del Maestrazgo (Castelló), en la qual s'establixen les condicions ambientals, incloent-hi les mesures preventives, correctores i compensatòries, que resulten de l'avaluació ambiental practicada i s'exposen a continuació, en les quals s'ha de desenvolupar el projecte per a la protecció adequada del medi ambient i els recursos naturals, sense perjuí de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que hi siguen aplicables.   
Atesos els antecedents i fonaments de dret exposats, es resolen les condicions del projecte i les mesures preventives, correctores i compensatòries dels efectes adversos sobre el medi ambient, que s'establixen en els termes següents:  
i) Condicions generals.  
(1). El promotor ha de complir totes les mesures preventives i correctores previstes en l'EsIA, el projecte tècnic i la resta de documentació que hi ha en l'expedient, així com les acceptades després de la informació pública o contingudes en la informació complementària, sempre que no contradiguen el que s'establix en aquesta resolució.   
(2). Es recorda que cal complir tota la legislació rellevant que hi siga aplicable i que afecte els elements del medi recollits en aquesta resolució.   
(3). En els termes que preveu l'article 43 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, aquesta declaració d'impacte ambiental perdrà la vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'ha començat l'execució del projecte en el termini de quatre anys. A aquest efecte, el promotor ha de notificar a l'òrgan ambiental el començament de les obres.  
ii) Condicions relatives a mesures preventives, correctores i compensatòries per als impactes més significatius.  
(4). De conformitat amb l'informe del Servei de Gestió Territorial, amb antelació a l'aprovació del projecte, s'ha d'incorporar a l'expedient l'annex tècnic de moviment de terres esperades, de manera que la ubicació dels aerogeneradors, des del punt de vista del territori, i amb la condició de minimitzar les afeccions i els moviments de terra, siga revisada i es justifique la ubicació i l'accés a aquests, especialment la dels aerogeneradors TMIII-01, TMIII-03, TMIII-05 i TMIII-06.   
(5). S'han d'implementar les mesures d'integració proposades en l'estudi d'integració paisatgística aportat i completar-les amb les condicions paisatgístiques establides en l'informe emés en matèria de paisatge i recollides en el cos d'aquesta declaració (apartat i, “Paisatge”). Aquests mesures i condicions s'han d'incorporar al projecte d'execució en la memòria, els plànols i el pressupost, per a l'execució real i efectiva, i es verificaran en fases posteriors de la tramitació per l'òrgan substantiu, prèviament a l'autorització de l'explotació.   
(6). Les mesures preventives i correctores derivades dels diversos informes emesos durant la tramitació del projecte per la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental, la Direcció General de Cultura i Patrimoni i la Direcció General de Política Territorial i Paisatge s'han d'incloure en el projecte d'execució i pressupostar-se per a executar-les correctament.   
(7). Abans de l'inici de les obres, es contactarà amb l'òrgan competent en matèria de flora i fauna silvestre per a dur a terme una prospecció de camp a fi de detectar la presència d'espècies protegides i delimitar les zones especialment sensibles, per a evitar-ne l'afecció.  
(8). Es respectarà durant els treballs l'àmbit territorial de la ZEPA Alt Maestrat, Tinença de Benifassà, Turmell i Vallivana (ES0000465), per la qual cosa no es podran ocupar terrenys, ni permetre el trànsit de maquinària, ni realitzar apilaments que puguen generar afeccions sobre l'entorn i els valors ambientals que l'identifiquen.   
(9). No s'ubicaran zones d'apilament, parcs de maquinària o superfícies auxiliars d'obra sobre àrees amb vegetació natural o hàbitats d'interés comunitari.  
(10). Durant l'execució de les obres, se seguiran les mesures preventives indicades en l'informe de la Direcció General de Cultura i Patrimoni. Si es produïx qualsevol troballa arqueològica, paleontològica o etnogràfica, el promotor ha de posar el fet en coneixement de l'òrgan competent en patrimoni cultural i adoptar les mesures pertinents per a la protecció i la conservació d'aquests, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
(11). Cal abalisar les construccions de pedra seca presents en l'àmbit del projecte i que es puguen veure afectades per les obres, per tal de preservar-les. En cas que l'afecció d'un tram siga inevitable per una infraestructura permanent, cal reconstruir-lo als voltants del tram afectat mitjançant la tècnica constructiva original.  
  
(12). En cas que siga necessària la construcció d'uns nous accessos per a la substitució dels suports de la línia elèctrica aèria, aquests s'executaran de manera que no afecte la massa arbrada o es minimitze l'afecció. Amb les explanacions necessàries per a l'hissat de torres s'actuarà de la mateixa manera.  
(13). Es garantirà la no afecció a cursos d'aigües superficials, formacions vegetals de ribera per farciments i abocaments. Els treballs han de respectar el traçat, la fisonomia i l'estructura del llit, sense dur a terme cap obra i retirant els residus generats. S'ha d'obtindre l'autorització prèvia de l'òrgan competent per a tots aquells treballs que afecten el domini públic hidràulic i la zona de policia de llits, de conformitat amb l'article 9 del Reglament del domini públic hidràulic.  
  
(14). Es disposarà de zones impermeabilitzades i d'un sistema d'arreplega de possibles fuites d'olis i combustibles, procedents de la maquinària i de les estructures que es generen durant l'execució de l'obra. Els residus generats es gestionaran segons la normativa vigent i, mitjançant un gestor autoritzat, s'establiran les zones d'arreplega de residus i no se'n farà cap apilament en zones amb pendents elevats o amb perillositat d'inundació.   
(15). Durant les obres, es respectarà la servitud de pas ramader i els abeuradors, per la qual cosa és necessari sol·licitar les modificacions pertinents i/o les autoritzacions d'ocupació necessàries segons la Llei 3/2014, d'11 de juliol, de la Generalitat, de vies pecuàries de la Comunitat Valenciana.  
(16). S'ha de complir l'annex IX plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals que s'han d'observar en l'execució d'obres, treballs i aprofitaments que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants, del Decret 91/2023, de 22 de juny, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, forestal de la Comunitat Valenciana.  
(17). En la fase de desmantellament s'han de fer els treballs de restauració del terreny forestal que garantisquen una possible gestió forestal ulterior de la superfície afectada, sense oblidar la recuperació de la capacitat d'infiltració dels terrenys afectats per la compactació del sòl (rases de conduccions, fonamentacions, etc.).  
iii) Condicions al Pla de vigilància ambiental.  
(18). El seguiment de la sinistralitat d'avifauna i quiròpters, que han de realitzar els tècnics de camp, es complementarà amb la disposició de sistemes de detecció automàtics en els aerogeneradors TMIII-01, TMIII-02, TMIII-07 i TMIII-08, que presenten més possibilitat d'afecció d'acord amb els estudis previs realitzats. El seguiment de la sinistralitat d'avifauna provocada per la línia elèctrica es durà a terme de manera coordinada amb el dels parcs eòlics.  
(19). D'acord amb la declaració de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000, en cas que es detecte la mortalitat d'alguna espècie d'au inclosa en la LESRPE que puga estar afectant la viabilitat de la població local d'aquesta espècie, s'ha d'activar un protocol d'actuació en el o els aerogeneradors causants, la qual cosa implicaria la parada d'aquests fins que es valore la situació i es proposen, si són necessàries, unes noves mesures de mitigació, o bé la disposició de sistemes automàtics que desencadenen accions dissuasives o de parada d'aquests aerogeneradors.  
  
(20). A fi de valorar l'estat de les poblacions locals de grans rapinyaires, el seguiment d'avifauna reproductora en la zona, previst durant la fase de construcció del parc, s'ha de prolongar durant almenys un període de 3 anys, des de la posada en funcionament del parc, i ha de preveure l'afecció produïda pel soroll derivat del funcionament dels aerogeneradors.   
(21). Amb anterioritat al primer any de funcionament del parc eòlic, s'elaborarà un estudi acústic que incloga els mapes de soroll en situació operacional i amb diversos escenaris de vent, s'analitzaran els resultats i s'hi proposaran mesures correctores en cas que se superen els llindars legals.   
(22). Les accions incloses en el Programa de vigilància i seguiment ambiental s'han de documentar per a acreditar l'adopció i l'execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de l'eficàcia que tenen. La documentació ha d'estar a la disposició de les autoritats competents.  
(23). L'emissió de l'autorització administrativa de tancament definitiu del parc eòlic obligarà el promotor a desmantellar-lo en els termes definits en el pla aportat a l'expedient.   
  
Segon  
D'acord amb el que preveu l'article 41 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
a. Ordenar la publicació d'aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, així com en la seu electrònica.  
b. Aquesta declaració d'impacte ambiental no serà objecte de recurs sense perjuí dels que, si és el cas, siguen procedents en via administrativa i judicial contra l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu ha de tindre degudament en compte, en el procediment d'autorització del projecte, l'avaluació d'impacte ambiental que s'ha fet segons els criteris establits en l'article 42 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, referits tant al contingut de l'autorització com a la publicitat de la decisió.  
  
València, 8 de febrer de 2024.- El director general d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental: Miguel Ángel Ivorra Devesa.