Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 7986, del 23-02-2017 (2017/1274)

RESOLUCIÓ de 6 de febrer de 2017, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 100/14-AIA Utiel.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   7986

Data del DOGV
:   23-02-2017

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2017/1274


Data del document
:   06-02-2017

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 6 de febrer de 2017, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 100/14-AIA Utiel. [2017/1274]  
De conformitat amb l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 100/14-AIA Utiel.  
  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 100/14-AIA.  
Títol: legalització d'explotació porcina d'engreix i instal·lació d'explotació avícola d'engreix de pollastres.  
Promotor: Pedro Jiménez Domínguez.  
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Utiel.  
Localització: parcel·les 835 i 836 del polígon 12, del terme municipal d'Utiel (València).  
  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte  
L'objecte del projecte és la sol·licitud de la llicència ambiental, d'acord amb la Llei 2/2006, de 5 de maig, de prevenció de la contaminació i qualitat ambiental, per a legalitzar una explotació porcina d'engreix i per a la instal·lació d'una explotació avícola de pollastres d'engreix ubicades al terme municipal d'Utiel, província de València.  
Principals característiques del projecte d'acord amb la documentació aportada  
Es pretén legalitzar una explotació porcina d'engreix que està en funcionament i instal·lar una nova activitat d'explotació avícola de pollastres en unes construccions existents emplaçades en la parcel·la 836 i part de la parcel·la 835, del polígon 12, del terme municipal d'Utiel.  
Ambdues activitats s'exercirien en les construccions existents en l'explotació, construïdes amb anterioritat a l'aprovació del PGOU, i es planteja únicament com a construcció nova una bassa de purins. L'explotació estaria formada per les construccions següents:  
  
- Nau 1: construcció existent de dues plantes, en la parcel·la 836. Compta amb llicència d'obres, atorgada per l'Ajuntament, i amb llicència d'activitat per a instal·lació avícola de recria, atorgada en 1986.  
- Nau 2: construcció existent d'una sola planta, en la parcel·la 835. No compta amb llicència d'obres de l'Ajuntament.  
- Nau sense ús: construcció existent d'una sola planta, contigua a la nau 2 i no s'hi desenvolupa cap activitat.  
- Bassa de purins: construcció de nova planta.  
En l'actualitat es desenvolupa en l'explotació una activitat d'engreix de porcs sense la corresponent autorització municipal, que es realitza en la planta baixa de la nau 1 i en una part de la nau 2. La resta de la nau 2, ja que no va ser preparada, està en l'actualitat com a nau sense ús i no forma part de l'activitat ramadera objecte de legalització en aquest expedient.  
Descripció de les edificacions:  
a) Nau ramadera 1.  
La nau té unes dimensions exteriors de 75,10 metres de llarg per 6,23 metres d'ample i està formada per dues plantes. Adossat en l'extrem inicial hi ha una edificació destinada a magatzem en la planta baixa, i a magatzem, oficines i lavabos en la planta 1a. Aquesta edificació presenta unes dimensions exteriors de 11,63 x 5,10 m. Per tant, la superfície total construïda per planta en questa nau és de 527,18 m².  
b) Nau ramadera 2 i magatzem agrícola.  
Es tracta d'una edificació que té unes dimensions exteriors de 72,00 metres de llarg i 13,70 metres d'ample. Adossat en l'extrem inicial es troba un local de dimensions exteriors de 4,60 metres d'ample x 8,20 metres de llarg, per tant, la superfície construïda d'aquesta nau és de 1.024,12 m².  
L'edificació està dividida en dues zones independents: la primera d'aquestes es correspon amb la nau ramadera 2 i es correspon amb els primers 29,30 metres de l'edificació. La segona de les zones d'aquesta edificació es correspon amb un magatzem agrícola que ocupa la superfície restant de l'edificació, és a dir, els restants 42,70 metres.  
  
c) Nova bassa d'emmagatzematge de purins exteriors.  
La bassa d'emmagatzematge de purins exterior estarà formada per murs i solera de formigó hidròfug armat de dimensions interiors 12,00 x 12,00 m, i tindrà una profunditat de 2,00 metres.  
Descripció de l'activitat:  
L'explotació objecte d'aquest projecte està situada en les parcel·les 835 i 836, del polígon 12, del terme municipal d'Utiel (València), a uns 550 metres del nucli urbà de Las Cuevas d'Utiel. La parcel·la resultant té una superfície total de 16.153 m², i la seua qualificació és de sòl no urbanitzable agrícola (zona XIII).  
L'explotació es dedica actualment a la ramaderia intensiva de porcs, i es pretén complementar amb la instal·lació d'una explotació avícola d'engreix de pollastres.  
- Explotació porcina d'engreix.  
La planta baixa de la nau 1 i la nau 2 es dediquen a la ramaderia porcina d'engreix i tenen una capacitat total de 886 porcs. Els animals es reben en l'explotació amb un pes mitjà de 18-20 kg, i hi romanen fins a aconseguir un pes màxim de 90-100 kg.  
La nau 1 té dues plantes. La planta baixa presenta dos files de quadres separades per un corredor central, amb capacitat per a 440 porcs.  
La nau 2 està interiorment dividida en tres files de quadres separades per corredors d'un metre. La capacitat total de la nau és de 446 porcs d'engreix.  
Per a l'alimentació dels animals, cada quadra disposa d'una tremuja holandesa. Les necessitats totals de pinso per als porcs d'engreix s'estimen en uns 200 kg de pinso per animal. Les necessitats d'aigua diàries per a porcs d'engreix s'estimen entre 10 i 14 litres per animal. L??etapa d??engreix completa té una duració mitjana de quatre a quatre mesos i mig.  
Quan s'arriba al pes de sacrifici, els animals es carreguen en camions per a traslladar-los a l'escorxador. Després d'això, es neteja i es desinfecta la nau. Després s'efectua un buit sanitari de dues setmanes, després del qual s'inicia un nou cicle.  
Els purins produïts en l'explotació s'emmagatzemaran en les fosses situades en l'interior de les dues naus i en una nova bassa que es va a construir en l'exterior. Per a l'arreplega dels purins, part del sòl de les naus està format per un engraellat compost per peces prefabricades de formigó armat i pretesat coneguts com reixa (slat), davall de la qual es troben les fosses de recollida. Els murs i la solera de les fosses interiors de les naus, igual que ocorrerà amb la nova fossa d'emmagatzematge exterior, estan construïts a base de formigó armat i impermeabilitzats en la cara interior amb lluït de morter remolinat, la qual cosa garantirà que siguen estanques i impermeables.  
  
- Explotació avícola d'engreix.  
Aquesta activitat s'instal·larà en la planta 1a de la nau 1. Aquesta planta, actualment sense ús, és diàfana i presenta unes dimensions interiors de 74,90 metres de llarg i 5,83 m d'ample, la qual cosa suposa una capacitat de 8.500 pollastres.  
El procés de l'activitat és com segueix: els animals es reben (pollets d'1 dia) en camió isoterm directament d'incubadora, amb un pes mitjà de 50-60 grams, els quals es descarreguen manualment en la nau, que ja està preparada amb els corresponents menjadors i abeuradors (2 i 3 línies respectivament) distribuïts uniformement al llarg de la nau i amb els automatismes adequats per a aquests. Tant els menjadors com els abeuradors són regulables en alçària, perquè puguen ser adaptats al creixement dels pollets.  
Els pollets s'allotgen sobre llit de pellorfa d'arròs, disposada en el sòl de la nau a raó d'1-2 kg/m² (aproximadament 15-20 cm de grossària), la qual es mantindrà amb una humitat de l'ordre del 50-60 % (mescla pellorfa d'arròs+jaç).  
L'alimentació és a base de pinsos compostos, i el cicle de criança és de l'ordre de 50-52 dies, i s'arriba al pes per al sacrifici al voltant d'1,9-2,1 kg.  
Les operacions de control per part del granger consisteixen en la revisió diària dels automatismes de control de la nau, verificar el seu funcionament correcte i retirada-eliminació de les baixes que han hagut i anotació d'aquestes en la fitxa de control.  
Quan s'ha arribat al pes de sacrifici, els animals es carreguen de forma manual en gàbies per a traslladar-los a l'escorxador. Després d'això, es neteja i es desinfecta la nau així com dels equips. S'efectua un buit sanitari de dues setmanes, després del qual s'inicia un nou cicle. Es preveu que es realitzen entre 5 i 6 cicles/any.  
Instal·lacions:  
- Instal·lació elèctrica. L'explotació disposa d'instal·lació elèctrica procedent de xarxa per a satisfer les necessitats tant d'enllumenat com de força i per a accionar els sistemes d'alimentació, etc.  
- Instal·lació d'aigua. L'explotació disposa d'abastiment d'aigua potable procedent de la xarxa municipal de Las Cuevas d'Utiel. El subministrament d'aigua als animals es realitzarà per mitjà de canonades de polietilé alimentari. S'estima un consum d'aigua total de 4.125,82 m³/any. El promotor adjunta un certificat municipal de conformitat sobre la disponibilitat i compatibilitat de l'increment del consum d'aigua derivat de la legalització i ampliació de l'explotació.  
  
- Instal·lació de pinso. La nau 1 comptarà amb dues sitges d'emmagatzematge de pinso (un per als porcs i un altre per als pollastres), i la nau 2 compta amb un altre. Les sitges són metàl·liques i tenen una capacitat per a 14.000 kg cada una, suficient per a proporcionar l'aliment necessari durant més d'una setmana. Estan situades a l'exterior de les naus.  
- Sistema de calefacció. El sistema de calefacció de la nau de pollastres serà per mitjà de calefactors mòbils de gas butà, per a augmentar la temperatura de la nau durant les primeres setmanes del cicle. En les naus de porcs s'utilitza el mateix tipus de calefacció en les primeres setmanes dels cicles d'engreix.  
- Instal·lacions sanitàries. L'explotació disposa en la planta 1a de la nau un servei proveït de dutxa, lavabo i inodor.  
Ventilació i aireig:  
El sistema de ventilació utilitzat en les naus porcines és de tipus natural per mitjà de finestres situades en cada un dels laterals d'aquestes. Aquestes finestres estan proveïdes de sistema de tancament-obertura automàtic per mitjà de guies verticals per a conservar la calor de la nau durant la nit i proporcionar bona il·luminació pel dia. Les finestres tenen col·locada una malla metàl·lica gabial per a evitar l'entrada d'animals a l'interior de les naus.  
El sistema de ventilació que s'instal·larà en la nau avícola serà de dos tipus:  
1. Ventilació natural, per mitjà de finestres situades en cada un dels laterals de la nau (37 finestres en cada costat) de dimensions 1,00 x 1,00 m.  
2. Ventilació forçada, per mitjà d'un total de 5 extractors situats en la paret lateral dreta que trauran l'aire d'aquesta com a conseqüència d'una «depressió» en l'interior, que provoca l'entrada d'aire de l'exterior per les finestres d'aire situades en la paret oposada.  
Les finestres, igual que ocorre en els allotjaments porcins, tindran col·locades una malla metàl·lica gabial per a evitar l'entrada d'animals a l'interior de les naus.  
Il·luminació:  
Els allotjaments porcins disposen d'il·luminació natural, a través de les finestres situades en les façanes laterals, i no disposen d'il·luminació artificial ja que aquesta no es considera necessària per a l'exercici de l'activitat.  
L'allotjament avícola estarà dotat d'un sistema d'il·luminació artificial per mitjà de lluminàries d'intensitat regulable i connectades a programes de llum, situades en una fila al llarg de la nau.  
Gestió de purins i fem:  
Els purins produïts pels porcs s'empraran com adob orgànic per als cultius. El promotor aporta un pla de gestió de purins, amb la superfície necessària per a poder valorar tots els purins produïts, i complint el que estableix l'Ordre 7/2010, de 10 de febrer, de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, per la qual s'aprova el codi valencià de bones pràctiques agràries.  
El fem produït pels pollastres com a subproducte de l'activitat serà retirat per una empresa autoritzada i inscrita en el registre SANDACH, que s'encarregarà de la seua gestió.  
Aigües residuals:  
Les aigües brutes procedents de les instal·lacions sanitàries de la neteja són arreplegades i canalitzades fins una de les fosses de dejeccions de la naus d'engreix. La gestió d'aquestes aigües es realitzarà conjuntament amb els purins produïts en l'explotació.  
Per a les aigües pluvials procedents de les cobertes de les edificacions, considerades com a netes ja que en les cobertes de les edificacions no hi haurà pols ni brutícies procedents del funcionament normal de l'explotació, no es considera necessari instal·lar cap sistema per a la seua arreplega o canalització. L'única actuació en aquest sentit serà la col·locació d'una vorera al voltant de les edificacions, que evitarà la infiltració d'aigües a l'interior i a la fonamentació de les naus, així com la proliferació de males herbes.  
L'activitat no genera residus líquids pròpiament dites. En forma líquida només s'usa l'aigua de neteja i s'incorpora amb les dejeccions que queden en el sòl de les quadres als canals d'emmagatzematge, i s'eliminen amb aquestes.  
Emmagatzematge de gallinassa:  
S'estima una producció, en el conjunt de l'explotació avícola, aproximadament de 114,75 tones de fem anuals, que seran retirats per una empresa encarregada de la seua gestió com adob orgànic.  
La nau comptarà en l'extrem posterior amb un femer impermeable i estanc, i amb pendent fins una arqueta d'arreplega de lixiviats. Aquest femer tan sols serà utilitzat en el cas que en el moment de retirada del fem, en realitzar el buit sanitari, no es troben els camions de transport del fem, circumstància aquesta que serà anormal. El femer estarà proveït d'una solera de 6,50 x 6,50 metres, amb pendent cap a una arqueta de lixiviats. La solera es realitzarà amb formigó HM 20/F/20/IIa amb grossària de 15 cm reforçada amb malla electrosoldada ME 15 x 15 a diàmetre 4-4 acer del tipus B-500-S. Aquesta solera permet evitar qualsevol infiltració de materials contaminants procedents dels excrements al sòl.  
Cadàvers:  
L'explotació actual disposa d'una assegurança d'arreplega i destrucció dels cadàvers, assegurança que serà ampliada per a l'activitat avícola d'engreix, segons el que estableix l'Ordre APA/4061/2007, de 27 de desembre, o qualsevol ordre que es publique amb posterioritat.  
  
Barreres per a disminuir el risc de difusió de malalties infectocontagioses:  
Tota l'explotació es troba rodejada d'una tanca metàl·lica de dos metres d'alçària, amb pals d'acer galvanitzat disposats cada tres metres.  
  
Per a l'accés dels vehicles de transport de pinso o d'animals en l'explotació es disposa d'un sistema a pressió per a la desinfecció de les rodes i la resta d'aquests vehicles, basat en l'ús d'una motxilla amb desinfectant.  
Les finestres de les naus compten amb tela ocellaire per a evitar que puguen hi accedir animals vectors de malalties.  
Les zones anteriors i posteriors a les portes d'accés es desinfecten amb calç. En les portes d'entrada a les naus es col·locaran pediluvis. La solució desinfectant s'ha de renovar màxim cada 7 dies per a evitar-ne la inactivació.  
Al final de cada cicle i en els moments en què s'estime convenient es realitzarà una neteja total per mitjà de productes d'ús habitual, desinfectants, detergents i aigua projectada.  
Estudi acústic:  
A fi de justificar el nivell sonor d'aquesta activitat, el tècnic que firma el projecte va realitzar amb data 28 de novembre de 2008 un mesurament sonor, del qual va concloure que l'activitat complia els límits establits en la reglamentació vigent.  
Atés el caràcter aïllat d'aquesta explotació, i que la major part dels sorolls produïts tenen valors d'intensitat xicotets, no es prendran mesures correctores especials. No obstant això, sí que es prendran una sèrie de mesures per a reduir les emissions de soroll de les activitats que es realitzen en l'explotació de forma discontínua:  
- Es procurarà establir, per al trànsit de vehicles i per a les operacions d'alimentació i càrrega i descàrrega dels animals, un protocol horari que no siga problemàtic, d'acord amb els costums de cultiu i/o treballs diversos. D'altra banda, es pot reduir el soroll produït per la maquinària realitzant una utilització correcta, i el soroll produït pels animals per mitjà d'un maneig realitzat amb cura.  
- Durant la neteja, l'extracció dels purins i la retirada del fem s'organitzaran per a minimitzar la quantitat de moviment de la maquinària. El personal s'assegurarà sempre que els tractors i ela depòsits porta purins tinguen una correcta posada a punt, i prestaran una atenció especial als sistemes de fuga i silenciadors dels vehicles.  
Tramitació administrativa  
L'expedient d'avaluació d'impacte ambiental s'inicia en data 18 de juliol de 2014, amb la tramesa, per part de l'Ajuntament d'Utiel, de la documentació tècnica constituïda pel projecte de llicència ambiental (novembre 2008), el resum no tècnic del projecte de llicència ambiental (novembre 2008), l'estudi d'impacte ambiental (novembre 2008), plànols (desembre 2008), un annex al projecte de llicència ambiental i a l'estudi d'impacte ambiental (març 2011), la memòria agronòmica per a legalització de l'activitat (maig 2014), així com còpia de l'expedient administratiu municipal, que inclou certificat del resultat d'informació pública i certificat de compatibilitat urbanística de l'activitat.  
El tràmit d'informació pública del projecte es va dur a terme per mitjà de la inserció del corresponent anunci en el Butlletí Oficial de la Província de València núm. 53, de data 4 de març de 2010, i la publicació d'un edicte en el tauler d'anuncis de l'ajuntament. Transcorregut el termini de 30 dies no es van presentar al·legacions al projecte, segons el certificat expedit per l'Ajuntament d'Utiel de data 14 d'abril de 2010.  
  
Amb data 14 d'octubre de 2015 es realitza un requeriment al promotor a través de l'Ajuntament d'Utiel.  
Amb data 21 de gener de 2016 té entrada en la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural un ofici de l'oficina comarcal d'agricultura de Requena, per mitjà del qual es remet un escrit del promotor en resposta al requeriment realitzat pel Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, que adjunta la documentació complementària següent: annex a l'estudi d'impacte ambiental d'una explotació porcina d'engreix i avícola d'engreix a Las Cuevas d'Utiel (València), novembre de 2015; i pla de gestió de purins, novembre de 2015.  
Consideracions ambientals  
1. L'activitat s'ha d'exercir en sòl no urbanitzable comú i és compatible amb el planejament vigent, segons el certificat de compatibilitat urbanística de l'Ajuntament d'Utiel, de data 3 de juliol de 2014.  
2. Segons el banc de dades de biodiversitat, no consta la presència d'espècies prioritàries en l'entorn immediat de l'activitat. Així mateix, la localització del projecte no afecta terreny forestal, espais de la Xarxa Natura 2000, ni a cap altra figura de protecció ambiental regulada per la Llei 11/1994, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
  
3. La Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, de la Conselleria de Cultura i Esport, emet un informe favorable de l'actuació als efectes patrimonials previstos en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, amb data 19 d'abril de 2011.  
4. Principals impactes sobre el medi ambient i mesures correctores i protectores proposades.  
A) Impactes derivats de la gestió del fem:  
Una gestió inadequada del fem pot produir una sèrie d'impactes com ara: males olors, contaminació del sòl i de les aigües.  
Olors  
El despreniment d'olors per les dejeccions es concentra en períodes de càrrega dels purins per al seu aprofitament com a fertilitzant agrícola. Així mateix, es pot produir per una mala gestió dels residus sòlids, per l'extracció de l'aire interior per mitjà de la ventilació i per les fermentacions de les dejeccions emmagatzemades en les fosses. La matèria orgànica del fem fluid retinguda durant un cert temps experimenta una sèrie de fermentacions anaeròbies amb despreniment de gasos tòxics (SH2, NH3) i, per tant, de males olors.  
En el cas de la nau avícola, la producció d'olors es concreta en els períodes de càrrega de la gallinassa produïda (posteriors a traure els animals) i en el moment de la càrrega dels animals, la qual cosa suposa fer-ho unes 5 vegades a l'any.  
Com a mesures correctores es proposa: una adequada ventilació de les naus, neteja periòdica de les instal·lacions, aplicació a les fosses de purins d'un activador biològic degradador de purins i desodorant, retirada de la gallinassa al final de cada cicle d'engreix.  
Contaminació de sòl i aigües  
Les característiques físiques, químiques i biològiques de les aigües, superficials i subterrànies, i dels sòls, podran patir alteracions com a conseqüència d'una mala gestió dels purins i del fem, així com pels abocaments incontrolats de residus de qualsevol tipus.  
Com a mesures preventives, el promotor presenta un adequat pla de gestió dels purins, i aporta suficient superfície agrícola per a assumir tot el volum de fem fluid generat, complint la normativa vigent. A més, tant el paviment de les naus com les fosses d'emmagatzematge de purins han de ser impermeables. D'altra banda, la gallinassa serà retirada i gestionada per empresa autoritzada. Es comptarà amb un femer impermeable i estanc, i amb pendent fins una arqueta d'arreplega de lixiviats.  
  
B) Residus, abocaments i emissions:  
Residus especials ramaders: engloben els medicaments i els seus envasos, les vacunes, els envasos de productes de neteja i desinfecció de naus. S'arreplegaran en contenidors específics, fins a ser retirats per l'empresa gestora autoritzada, per als quals s'ha de disposar del corresponent contracte de retirada. Aquest tipus de residus es produeixen en quantitat poc significativa (és suficient un contenidor específic de 60 litres que es retire una vegada cada 6 mesos). Els contenidors subministrats per l'empresa gestora han d'estar situats en el magatzem de la nau 1. Aquesta ubicació assegura una protecció eficaç contra la pluja i evita qualsevol possible contaminació al sòl ja que aquest local disposa de coberta i de solera de formigó.  
Tubs fluorescents: per a aquest tipus de residus no es durà a terme cap tipus d'emmagatzematge ja que es portaran directament a l'ecoparc d'Utiel, per a la qual cosa se sol·licitarà una acceptació de residus davant de l'Ajuntament d'Utiel.  
Abocaments: l'aigua de neteja s'incorpora amb les dejeccions que queden en el sòl de les quadres als canals d'emmagatzematge i s'elimina amb aquestes.  
Les aigües brutes procedents de les instal·lacions sanitàries de la neteja són arreplegades i canalitzades fins una de les fosses de dejeccions de les naus d'engreix.  
La gestió d'aquestes aigües es realitzarà conjuntament amb els purins produïts en l'explotació.  
Emissions:  
- Gasos. El funcionament actual de l'explotació porcina i la instal·lació de l'explotació avícola provocarà un augment del trànsit rodat. Aquest trànsit produirà un impacte negatiu a causa de la producció de sorolls, pols i emissions de gasos de combustió. No obstant això, per ser de curta duració temporal i aconseguir valors d'intensitat xicotets aquest impacte es pot considerar pràcticament nul.  
- Sorolls. Els valors normals de pressió sonora en una explotació porcina d'engreix i avícola de carn estan estimats en 67 dB(A), i pot superar puntualment els 93 dB(A) durant algunes activitats com el subministrament del pinso. No obstant això, els materials constructius de les naus absorbeixen bona part d'aquests sorolls, els quals són a penes perceptibles des de l'exterior. A més, atés el caràcter aïllat d'aquesta explotació, es considera que aquests sorolls no afectaran l'entorn. Per a reduir l'impacte d'activitats potencialment productores de soroll s'ha d'evitar realitzar-les a la nit o els caps de setmana.  
5. Programa de vigilància ambiental  
S'aporta un correcte programa de vigilància ambiental que permetrà realitzar un seguiment eficaç i sistemàtic del compliment d'allò que s'ha estipulat en la declaració d'impacte ambiental, així com d'aquelles altres alteracions de difícil previsió que pogueren aparéixer. No obstant això, aquest programa s'haurà de completar amb la vigilància de la correcta aplicació dels purins. Per a això, la granja ha de disposar d'un llibre de registre en què s'hauran d'anotar totes eixides de purins que es produïsquen, i indicar: data, identificació de les parcel·les que s'han d'adobar i volum de purins aplicat en cada una d'aquestes. Aquest llibre haurà d'estar actualitzat i a disposició de l'autoritat substantiva o ambiental sempre que el requerisca.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix, segons el que preveu l'annex I, apartat 1.h del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, abans de la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu reglament.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.  
  
L'article 5 de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, atribueix a l'òrgan mediambiental la competència en la formulació de la declaració d'impacte ambiental dels projectes sotmesos a aquesta.  
L'article 13 del Decret 158/2015, de 18 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, modificat pel Decret 80/2016, d'1 de juliol, atribueix a la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental la competència en matèria d'avaluació ambiental estratègica i de projectes.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:  
  
Resolució  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte de legalització d'explotació porcina d'engreix i instal·lació d'explotació avícola d'engreix de pollastres, localitzades en unes construccions existents emplaçades en la parcel·la 836 i part de la parcel·la 835, del polígon 12 del terme municipal d'Utiel (València), promogut per Pedro Jiménez Domínguez, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental, de la resta de la documentació tècnica aportada, i es complemente amb l'adopció dels condicionants establits a continuació:  
1. La granja ha de disposar d'un llibre de registre en què s'han d'anotar totes les eixides de purins que es produïsquen, i ha d'indicar: data, identificació de les parcel·les que s'hi adoben i el volum de purins aplicat en cada una d'aquestes. Aquest llibre ha d'estar actualitzat i a disposició de l'autoritat substantiva o ambiental quan ho requerisca.  
2. D'acord amb l'article 201 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, la Conselleria d'Agricultura, abans de la concessió de la llicència ambiental, hi haurà d'emetre informe. Les condicions incloses en aquest informe hauran d'incorporar-se en la llicència ambiental.  
3. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de ser comunicat a l'òrgan ambiental competent que establirà, si escau, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser un acte de tràmit, no es pot interposar cap recurs, sense perjudici que puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa dels seus drets consideren pertinents.  
  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del citat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
D'acord amb la disposició transitòria primera de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, la regulació de la vigència de les declaracions d'impacte ambiental establida en l'article 43 de l'esmentada Llei 21/2013 és aplicable a aquesta declaració d'impacte ambiental.  
  
  
València, 7 de desembre de 2016.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
València, 6 de febrer de 2017.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.