Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5884, del 03-11-2008 (2008/12218)

RESOLUCIÓ de 12 de setembre de 2008, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis de Dolores, l'Alcora, Quart de Poblet, Vilar de Canes, Utiel, la Torre d'En Besora i Nules.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5884

Data del DOGV
:   03-11-2008

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2008/12377


Data del document
:   12-09-2008

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Quart de Poblet
    * Utiel
    * Alcora, l'
    * Vilar de Canes
    * Nules
    * Dolores
    * Torre d'en Besora, la
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 12 de setembre de 2008, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis de Dolores, l'Alcora, Quart de Poblet, Vilar de Canes, Utiel, la Torre d'En Besora i Nules. [2008/12925]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, el qual estableix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjudici de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental s'haurà de publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 337/06-AIA Dolores, 275/06-AIA l'Alcora, 359/06-AIA Quart de Poblet, 027/05-AIA Vilar de Canes, 023/06-AIA Utiel, 092/05-AIA la Torre d'En Besora i 140/05-AIA Nules.  
València, 12 de setembre de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 337/0571-JKQ  
Títol: Centre de tractament de vehicles al final de la seua vida útil  
Promotor: Francisco Antonio García Pérez  
Autoritat substantiva: Conselleria de Territori i Habitatge, Direcció Territorial d'Alacant  
Localització: Polígon industrial Los Azarbes, parcel·la H-3 del terme municipal de Dolores (Alacant)  
Descripció del projecte  
L'objecte del projecte és la instal·lació d'un centre de recepció, descontaminació i desballestament de vehicles al final de la seua vida útil al terme municipal de Dolores, promogut per Francisco Antonio García Pérez.  
L'activitat s'instal·larà en el polígon industrial Los Azarbes, parcel·la H-3, la qual té 1.264 m² de superfície. S'accedeix directament al polígon des de la CV-855 i està situat a 3 km del nucli urbà. La nau en què s'exercirà l'activitat té una superfície construïda de 500 m² i útil de 478,86 m².  
L'activitat consisteix en la recepció de vehicles, la seua descontaminació i l'aprofitament de peces. Es generen diversos residus (perillosos i no perillosos) que són convenientment emmagatzemats (temporalment) i gestionats. No s'estima el nombre de vehicles que s'ha de tractar. Una vegada descontaminats, s'emmagatzemaran els vehicles en l'exterior, per a la qual cosa es disposa d'una superfície de 759,16 m². Els pneumàtics fora d'ús són així mateix emmagatzemats en l'exterior, en una zona de 4,84 m².  
En l'interior de la nau se situen:  
- Zona de recepció i emmagatzemament previ de vehicles  
- Zona de descontaminació  
- Zona d'emmagatzemament de residus perillosos  
- Magatzem de peces desballestades  
- Oficines, lavabos, i vestidors  
La nau estarà proveïda de paviment impermeable i resistent, realitzat en solera de formigó armat i impermeabilitzat. La zona de descontaminació disposarà a més d'un sistema de recollida de vessaments i abocaments accidentals amb canals a una arqueta impermeable. Aquesta mateixa solució s'aplica a la zona d'emmagatzemament de residus perillosos, que disposarà, a més, de contenidors independents i estancs per als diferents residus i cubetes per a la recollida de vessaments.  
Per a la zona exterior, es proposa com a solució un sòl de llast compactada.  
El polígon disposa de xarxa de proveïment d'aigua potable, subministrament elèctric, recollida de residus urbans i xarxa de sanejament.  
Afeccions legals  
L'activitat de tractament de vehicles al final de la seua vida útil constitueix una operació de gestió de residus perillosos (160104\* vehicles al final de la seua vida útil). Com a tal, està sotmés al règim d'autorització administrativa per l'òrgan competent en matèria ambiental, d'acord amb la Llei 10/1998, de 21 d'abril, de residus i per la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus de la Comunitat Valenciana. En particular, aquest tipus d'activitat està regulada pel Reial decret 1383/2002, de 20 de desembre, sobre gestió de vehicles al final de la seua vida útil. Així mateix, ha de sotmetre's al RD 1619/2005, de 30 de desembre, sobre gestió de pneumàtics fora d'ús.   
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que escaiga obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Consideracions ambientals  
L'activitat se situarà en un polígon industrial completament urbanitzat, per la qual cosa el medi està significativament antropitzat. La zona és pràcticament plana i l'activitat principal de les parcel·les que circumden el polígon és l'agrícola, i hi ha assarbs de reg (l'assarb del convent constitueix el límit est del polígon).  
Segons la cartografia temàtica de la Comunitat Valenciana, és una zona de vulnerabilitat baixa d'aqüífers i amb risc d'inundació de grau 2. S'adopten mesures constructives adequades a aquest grau d'inundabilitat, segons indicacions de l'Ajuntament de Dolores. Es troba pròxim a la franja de protecció de l'espai protegit dels Carrissars d'Elx, encara que no dins d'aquesta.  
Es troba a més de 2 km del nucli urbà, amb bons accessos per carretera. El paisatge és de caràcter industrial. Discorren unes quantes carreteres per les proximitats.  
L'activitat que s'ha de desenvolupar és la gestió de residus perillosos, ja que els vehicles al final de la seua vida útil (VFU) es consideren residus d'aquestes característiques (codi LER 16 01 04\*). Els principals impactes esperats en aquest tipus d'activitat són els associats a la generació i emmagatzemament de residus perillosos i en menor grau, generació de soroll. Les accions que s'han de dur a terme per a la descontaminació dels VFU, com també l'emmagatzemament d'aquests a la seua recepció en les instal·lacions i dels residus perillosos generats amb la descontaminació poden afectar greument el sòl i els aqüífers.   
Els residus urbans generats seran dipositats per a la recollida d'aquests pel servei municipal. Els residus perillosos seran emmagatzemats, envasats i etiquetats segons la legislació vigent en la matèria i gestionats per una empresa autoritzada.  
Es considera que l'activitat únicament genera aigües residuals d'origen sanitari, procedent dels lavabos i vestidors, que són canalitzades a la xarxa municipal de sanejament.  
S'estima suficient l'aïllament proporcionat pels tancaments de la nau i considerant que l'activitat només s'exercirà en horari diürn.  
Com a mesures protectores i correctores es proposen:  
- En la fase de construcció: manteniment de la maquinària, reg per a evitar pols, gestió adequada de residus.  
- En la fase de funcionament:   
- Implantació de les mesures descrites en el projecte per a evitar la contaminació del sòl.  
- Gestió dels residus generats en els sistemes de recollida de vessaments i abocaments accidentals per una empresa autoritzada,  
- S'evitarà col·locar sobre el sòl peces impregnades amb substàncies perilloses,  
- Control dels residus perillosos generats: manteniment dels recipients d'emmagatzemament, etiquetatge clar i llegible,   
- Es disposarà de neutralitzant d'electròlit de bateria,  
- Es disposarà d'absorbent no inflamable per a resoldre vessaments accidentals, el qual haurà de ser gestionat adequadament.  
- Com a gestor de residus perillosos, no s'acceptaran residus d'instal·lacions no autoritzades, es mantindrà en funcionament correcte l'activitat i es comunicarà qualsevol incidència a l'òrgan substantiu.  
- Es respectaran els límits per al nivell sonor establit i si no n'hi ha, s'adoptaran mesures d'insonorització.  
- S'adopten mesures constructives i tècniques acords amb el risc d'inundació de la zona.  
El programa de vigilància ambiental proposat consisteix en:  
- Manteniment periòdic dels contenidors i dipòsits de residus i revisió de l'etiquetatge d'aquests,  
- Inspecció periòdica de l'estat de la impermeabilització del paviment  
- Presentació de la declaració anual de residus perillosos  
- Administració d'un registre dels residus gestionats i generats  
- Es conservaran els documents d'acceptació i de control i seguiment acreditatius de l'adequada gestió dels residus.  
- Manteniment periòdic dels sistemes de recollida de vessaments i la retirada d'aquests per una empresa autoritzada.  
Tramitació administrativa  
En data 25 de setembre de 2006, va tenir entrada en els Serveis Centrals de la Conselleria de Territori i Habitatge, un escrit de l'Ajuntament de Dolores, pel qual es remetia:  
- Documentació administrativa de l'Ajuntament de Dolores, amb comunicació que s'ha realitzat el tràmit d'informació pública sense que existisquen al·legacions.  
- Projecte d'obertura  
- Estudi d'impacte ambiental  
Amb data 4 de desembre de 2006 es va sol·licitar informe el Servei d'Ordenació Territorial sobre les afeccions aplicables pel PATRICOVA.   
Amb data 11 de desembre de 2006, es va rebre un plànol de situació del polígon en què situa l'activitat, el qual havia sigut sol·licitat telefònicament.  
Amb data 14 de desembre de 2006, es va rebre informe del Servei d'Ordenació Territorial, en el qual s'indica que correspon als ajuntaments la imposició de mesures d'adequació, les quals es transcriuen a aquest.   
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat queda tipificat en l'epígraf 6-c.1. De l'annex I del Decret 32/2006, de 10 de març, pel qual es modifica el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article cinqué de la Llei 2/1989, de 3 de març, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la llei esmentada.   
L'article 8.3 c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte d'activitat de centre de tractament de vehicles al final de la seua vida útil, promogut per Francisco Antonio García Pérez al terme municipal de Dolores (Alacant), polígon industrial Los Azarbes, parcel·la H-3, sempre que aquesta es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i la documentació tècnica que consta en l'expedient.  
Segon  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'estableixen les següents:  
1. S'haurà de disposar de la preceptiva autorització d'abocament d'aigües residuals sanitàries (de lavabos i vestidors) a la xarxa de sanejament, concedida per l'autoritat municipal o, si és el cas, l'Entitat de Sanejament.   
2. El sistema de recollida de vessaments i abocaments accidentals amb canals a arqueta impermeable no haurà de permetre l'abocament accidental dels esmentats vessaments a la xarxa de clavegueram. Haurà de ser buidat per una empresa gestora autoritzada.   
3. La zona d'emmagatzemament de vehicles descontaminats, situada en l'exterior de la nau, ha d'estar pavimentada i impermeabilitzada i disposar de canaletes per a la recollida de les aigües pluvials.   
4. D'acord amb el Reial decret 9/2005, de 14 de gener, l'activitat recollida i tractament de residus és considerada potencialment contaminant del sòl, per la qual cosa s'haurà de presentar davant de l'òrgan competent un informe preliminar de situació del sòl.  
5. Atés que no s'especifica la destinació dels vehicles descontaminats, en el cas en què es realitzen activitats de fragmentació o compactació de vehicles al final de la seua vida útil que no continguen líquids ni altres components perillosos (codi LER 16 01 06), hauran de realitzar-se en zones dotades de superfícies impermeables amb equips de recollida d'aigües brutes i pluvials, que seran tractades de conformitat amb la normativa ambiental i sanitària.  
6. El programa de vigilància ambiental haurà d'incloure el control mensual per part del titular del correcte estat dels sistemes de recollida de vessaments, de l'absència d'abocaments al sòl i de l'absència de fuites de líquids en les cubetes de recollida, com també el seguiment de les condicions d'emmagatzemament dels residus (separació per tipus, envasament i etiquetatge). També s'hauran de controlar els nivells sonors de l'activitat a la posada en marxa d'aquesta i posteriorment, amb la periodicitat establida en la reglamentació vigent. Les actuacions de vigilància s'hauran de documentar.  
7. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a l'òrgan competent en avaluació d'impacte ambiental, el qual establirà, si escau, l'aplicació de noves mesures correctores.  
8. D'acord amb l'article 4 del SQM 4167/1986, de 28 de juny, modificat per la Llei 9/2006, de 28 d'abril, el promotor haurà de comunicar a l'òrgan ambiental (per escrit), amb la suficient antelació, la data de començament de l'execució del projecte.   
Tercer  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 20 de desembre de 2006.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 275/06-AIA  
Títol: Fàbrica d'argila atomitzada  
Promotor: Atomizadas de Alcora SA  
Localització: Camí Regatell s/n, l'Alcora (Castelló)  
Autoritat substantiva: Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte  
Atomizadas de Alcora SA (Amizalsa) és una indústria del sector ceràmic dedicada a la fabricació d'argila atomitzada. En les mateixes instal·lacions es desenvolupa també l'activitat de generació d'energia elèctrica mitjançant equips de cogeneració. Es tracta d'una instal·lació existent sítia en el camí Regatell s/n del terme municipal de l'Alcora (Castelló), per a la qual es tramita l'autorització ambiental integrada. Així mateix, s'inclou en l'expedient d'autorització ambiental de la indústria una nova turbina de cogeneració.  
La indústria ocupa una parcel·la de 70.338 m². En aquesta s'ha construït una nau de 10.275 m², en la qual es reben i es valoritzen els fins i rebutjos d'altres indústries del sector ceràmic. El producte acabat s'emmagatzema en sitges.   
El sòl sobre el qual se situa és d'ús industrial (es presenta certificat de compatibilitat urbanística emés per l'Ajuntament). Es tracta d'una zona emplaçada en un cercle industrial consolidat en el qual predomina el sector ceràmic. S'accedeix a les instal·lacions des del camí Regatell.  
Es preveu una producció anual després de l'ampliació de:  
- Argila atomitzada: 525.000 tones  
- Energia elèctrica (descomptant el consum propi): 57.141.579 kW.h  
Característiques més rellevants de l'activitat  
La instal·lació es troba en funcionament i autoritzada. La fabricació d'argila atomitzada es desenvolupa en les fases següents:  
- Recepció de matèries primeres, principalment argila roja sense atomitzar per a pasta roja i additius per a l'argila atomitzada.  
- Emmagatzemament de les matèries primeres: argila roja en eres, additius en basses, residus inerts (pols d'argila i test sense coure) en nau.  
- Molturació per via humida: mescla i molturació en molins de boles dels components. S'obté la barbotina, que s'emmagatzema en basses subterrànies.  
- Atomització: procés de reducció del grau d'humitat de la suspensió.  
- De manera complementària, s'exerceix l'activitat de cogeneració elèctrica. Els gasos resultants de la combustió s'aprofiten per a l'assecada de l'argila en els atomitzadors.  
Es disposa de tres atomitzadors i una turbina de cogeneració instal·lada. Es preveu la instal·lació d'una segona turbina de cogeneració. Ambdues consumeixen gas natural.  
El proveïment d'aigua es realitza des de pou propi i a més és soci comuner del pou de l'Esperança, ambdós autoritzats per la Confederació Hidrogràfica. S'hi adjunta documentació justificativa d'aquest extrem. Les aigües resultants del procés, fins i tot les de vessaments i neteja, es reutilitzen en el mateix procés productiu (es justifica l'abocament zero). També s'incorporen aigües residuals de procés d'indústries ceràmiques (s'hi adjunta l'autorització com a gestor de residus no perillosos). Es consumeix gas natural i gasoil, aquest últim, com a combustible de maquinària auxiliar (pales i carretons).  
Tramitació administrativa  
L'expedient d'avaluació d'impacte ambiental es va iniciar amb data 2 d'agost de 2006, en rebre de l'Àrea de Qualitat Ambiental de la Direcció General de Qualitat Ambiental el certificat d'informació pública del projecte, sense que s'hagen rebut al·legacions. Anteriorment, s'havia rebut el projecte bàsic i l'estudi d'impacte ambiental del projecte de referència, acompanyats de diversa documentació addicional i annexos.   
Amb data 25 d'agost de 2006, l'Àrea de Qualitat Ambiental va comunicar que el promotor procediria a incloure noves instal·lacions en el tràmit d'autorització. Així mateix, es va requerir documentació addicional amb data 4 de setembre de 2006, i es suspengué el termini per a resoldre.  
Mitjançant diversos escrits, l'últim de data 5 de desembre de 2006, es va adjuntar la documentació complementària dels aspectes sol·licitats.  
Afeccions legals  
L'activitat està afectada per la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, en considerar-se inclosa en l'annex I, epígraf 3.3 (instal·lacions per a la fabricació de productes ceràmics mitjançant enfornada...) com a procés inicial de fabricació, encara que en factoria distinta. La indústria està tramitant l'autorització ambiental integrada davant de la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge. Les competències en matèria de control integrat de la contaminació, qualitat d'aigües, seguiment i control d'aquest recurs, protecció atmosfèrica i acústica, i el seguiment, control i gestió de residus s'atribueixen a la Direcció General de Qualitat Ambiental.  
La parcel·la en què se situa la indústria afronta amb el camí Regatell, que al seu torn és assagador, per la qual cosa és aplicable a aquest la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders.  
La indústria està sotmesa al règim establit pel RD 9/2005, de 14 de gener, relativa a sòls contaminats.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que procedisca obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Consideracions ambientals  
S'ha de tenir en compte que es tracta d'una indústria existent i en funcionament, que està en procés d'adaptació a la nova normativa. Conjuntament es tramita la instal·lació d'un nou equip de cogeneració.  
L'activitat se situa en un entorn industrial, allunyada al voltant d'1 km del nucli de població més pròxim. Afronta, no obstant això, amb sòl forestal.  
Els aspectes ambientals més rellevants referents a l'activitat són els següents:  
- La principal afecció de l'activitat és la generada sobre l'atmosfera, a causa de l'emissió de partícules i gasos de combustió. La indústria es troba recollida en el Catàleg d'activitats potencialment contaminants de l'atmosfera, de l'annex ll del Decret 833/75, de 6 de febrer, que desenvolupa la Llei 38/1972, de protecció de l'ambient atmosfèric, com a grup B.  
- La indústria valora residus del sector ceràmic, per la qual cosa s'emmagatzemen els esmentats residus de manera prèvia al tractament d'aquests.  
- L'activitat genera residus, que són convenientment separats i classificats i entregats a un gestor autoritzat.  
- Es generen sorolls, que poden ser elevats en el cas dels equips de cogeneració. A més, aquests equips funcionen durant tot el dia.  
L'aplicació de les millors tecnologies disponibles i l'alt grau de desenvolupament tecnològic del sector, redueixen les esmentades afeccions. En particular, s'indiquen com a millors tecnologies aplicades en la indústria, entre altres:  
- L'era d'emmagatzemament d'argila formarà un cràter que supere en 2 m l'alçària de les garberes. Es disposa en el perímetre un talús paravents el qual es cobrirà de vegetació.  
- Es limitarà a 6 m l'alçària dels muntons.  
- Tancament de les instal·lacions de recepció de terres.  
- Construcció de nau per a la recepció i tractament de fins.  
- Tancament de part dels sistemes de transport de material pulverulent.  
- Manteniment adequat dels sistemes d'aspiració,  
- Instal·lació de sistemes de neteja i aspiració de pols. Sistema de filtres de mànegues per a eliminació de partícules de corrents d'aspiració.  
- Sistema d'abatidors via humida per a eliminar partícules de les emissions dels atomitzadors.  
- Pavimentació i neteja de les vies de comunicació i zones d'estacionament.  
- Control dels camions a l'eixida per a evitar vessaments i desembassaments.  
- Limitació de la velocitat de circulació.  
- Emmagatzemament de les argiles atomitzades en l'interior de naus i sitges tancades.  
- Reciclatge total de les aigües residuals industrials i fangs en el procés i reutilització dels residus inorgànics.  
- Ús d'equips de cogeneració.  
- Aïllament acústic d'equips.  
- Hi ha una depuradora impermeable per a les aigües negres. Els llots són retirats per una empresa gestora autoritzada que els porta a depuradora.  
Això implica una reducció en les afeccions generades:  
- L'ús de gas natural com a combustible, redueix la càrrega de substàncies contaminants en els gasos de combustió i proporciona alts rendiments energètics.  
- Es redueix el volum de residus inerts generats, mitjançant la incorporació d'aquests al procés de producció.  
- Es redueix l'emissió de partícules en suspensió.  
- Es disminueix el nivell de sorolls.  
- No s'aboquen aigües residuals industrials.  
Es disposa d'autoritzacions d'abocament per a les aigües residuals generades. Es presenten certificats d'impermeabilitat i estanquitat de les basses d'emmagatzemament. Les aigües pluvials són abocades a la cuneta del camí Regatell i a col·lector públic. Respecte a l'afecció al sòl i les aigües, cal assenyalar que la indústria està en una zona amb vulnerabilitat baixa i accessibilitat mitjana d'aqüífers, d'acord amb la Cartografia Temàtica de la Conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana.  
Hi ha una zona general d'emmagatzemament, preparada per a aquest fi, on es traslladen els residus, buidatges en continents exclusius per a cada residu i d'on són retirats per gestor autoritzat. S'indica que es disposarà d'un pla de minimització de residus.  
S'hi adjunta una anàlisi de les modificacions introduïdes amb la nova turbina de cogeneració, en especial les emissions de gasos i partícules i soroll. Es calculen les noves xemeneies i s'indica que el projecte d'instal·lació de la turbina preveu el seu confinament en l'interior d'un contenidor específicament preparat per a evitar la transmissió de soroll i un silenciador acústic per a l'eixida dels gasos de fuita.  
L'estudi d'impacte ambiental, considera compatible l'impacte de l'actuació.  
Com a programa de vigilància ambiental es proposa:  
- Diàriament: neteja dels llocs de treball, possibles efluents i locals d'emmagatzemament; inspecció visual de l'emmagatzemament de residus i de les basses; registre d'entrada i eixida de productes.  
- Setmanalment: inspecció exhaustiva dels residus; inspecció visual dels filtres de mànegues, xemeneies dels atomitzadors i turbina i de tots els elements de les basses d'acumulació.  
- Mensualment: revisió i manteniment de les màquines, verificació de l'eficàcia dels dispositius de seguretat, comprovació del funcionament correcte del grup d'aireig i bombament de la depuradora.  
- Trimestralment: manteniment dels filtres.  
- Anualment: neteja de la maquinària, autocontrol de les emissions de les xemeneies i buidatge de les basses per a revisar-ne la impermeabilització.  
- Autocontrol de les emissions dels filtres anualment o biennalment, segons el cabal emés i mesurament triennal de tots els focus.  
Consideracions jurídiques  
L'activitat ha de sotmetre's al procediment d'avaluació d'impacte ambiental d'acord amb l'epígraf 4.L de l'annex I del Reial decret 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article cinqué de la Llei 2/1989, de 3 de març, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la llei esmentada.   
L'article 8.3 c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte de fàbrica d'argila atomitzada, promogut per Atomizadas de Alcora SA situada al camí Regatell s/n, l'Alcora (Castelló), en els termes que estableix el projecte, l'estudi d'impacte ambiental, i la resta de documentació que consta en l'expedient.  
Segon  
Com a condicions addicionals a complir s'estableixen les següents:  
1. En el programa de vigilància ambiental, ha d'incloure's la realització de mesuraments periòdics tendents a comprovar el compliment dels nivells sonors establits i els límits d'emissió a l'atmosfera que s'establisquen i l'acreditació documental dels esmentats controls i autocontrols realitzats. Així mateix, s'haurà de procedir a la comprovació documental de l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores proposades.  
2. S'haurà de respectar l'amplària legal del camí ramader camí Regatell.  
3. Les zones d'emmagatzemament de residus perillosos hauran de disposar d'arquetes de recollida de vessaments i lixiviats estanques que impedisquen l'abocament a la xarxa de clavegueram i al sòl.  
4. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a l'òrgan competent en avaluació d'impacte ambiental que establirà, si escau, l'aplicació de noves mesures correctores.  
5. D'acord amb l'article 4 del IXM 3740/1986, de 28 de juny, modificat per la Llei 9/2006, de 28 d'abril, el promotor haurà de comunicar a l'òrgan ambiental (per escrit), amb la suficient antelació, la data de començament de l'execució del projecte.   
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart   
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 20 de desembre de 2006.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 359-2006-AIA  
Títol: Planta de cogeneració. Electricitat calor i fred 7,3 MW   
Activitat: Cogeneració  
Promotor: Técnicas de Cogeneración de Quart SL  
Localització: Autovia A-3, eixida 343, Camí de Torrent s/n, terme municipal de  
Quart de Poblet (València)  
Òrgan substantiu: Direcció General d'Energia   
Conselleria d'Infraestructures i Transport  
Descripció del projecte  
L'empresa Natra Cacao SL, dedicada a la fabricació de cacau i diversos subproductes procedents del cacau, és titular d'una instal·lació de cogeneració amb un motor de fueloil (potència autoritzada de 5,28 MW). Natra Cacao SL i TEC 94 SA han constituït Técnicas de Cogeneración de Quart SL a fi de substituir la planta de cogeneració existent per una altra amb 3 motors de gas (potència total de 7,3 MW). La nova instal·lació serà capaç de cobrir l'augment de demanda tèrmica del procés de fabricació i altres serveis auxiliars.  
Natra Cacao SL es dedica a l'elaboració a partir de cacau en gra de cacau en pols, mantega de cacau i xocolate. Una vegada despellorfat el gra, amb aportació de vapor s'esterilitza i es torra aquest en les dues línies de torradors existents a temperatura entre 400 i 450ºC. Després de la torrefacció es mol i a partir d'ací se subdivideix el procés en funció del producte que s'ha d'obtenir. El funcionament de la indústria és continu (24 h al dia) durant 290 dies a l'any.  
Les diferents etapes del procés requereixen aportació d'energia tèrmica en forma de vapor i aire calent. La conservació del cacau en tancs per al seu maneig requereix mantenir aquests a 550C. Els magatzems de conservació del producte acabat requereixen refrigeració.  
La indústria se situa en sòl no urbanitzable no protegit, a la vora de la via del tren Madrid-València i s'accedeix a la parcel·la pel camí de Torrent. La carretera A-3 discorre a menys de 500 m de la parcel·la.   
La instal·lació projectada se situarà en l'edifici industrial que es va construir per a la planta existent de cogeneració amb motor de fuel. Està previst instal·lar 3 motors de gas Jenbacher de 2.433 kWe, la qual cosa comporta una potència instal·lada de 7,29 MWe. L'energia elèctrica obtinguda servirà per al consum propi de la fàbrica i l'excedent s'exportarà a la xarxa. Els gasos de fuita s'utilitzaran mitjançant una caldera per a la producció de vapor (emprat per al procés de producció i l'escalfament de l'aigua d'alimentació de la màquina d'absorció). L'aigua calenta procedent de la refrigeració de motors s'utilitzarà per a escalfar els dipòsits de cacau i per a alimentar la màquina d'absorció per a generar aigua freda a 7ºC (amb la qual refrigeren les zones de procés i magatzems de producte). El circuit de baixa temperatura es refrigerarà mitjançant una torre de refrigeració.   
La substitució de l'actual cogeneració de fueloil per una altra que funciona amb gas natural, es considera en si mateixa una alternativa.  
Afeccions legals  
La instal·lació està sotmesa al règim establit per la Llei 54/1997, de 27 de novembre, del sector elèctric i al RD 436/2004, pel qual s'estableix la metodologia per a l'actualització i sistematització del règim jurídic i econòmic de l'activitat de producció d'energia en règim especial.  
La producció i distribució d'energia elèctrica, queda sotmesa al règim establit pel RD 9/2005, de 14 de gener, relatiu a sòls contaminats.   
L'activitat està catalogada com a tipus B, per ser potencialment contaminant de l'atmosfera, per la qual cosa haurà de portar registre de les seues emissions a l'atmosfera.  
Segons es regula en la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica, i en el Decret 266/2004, de 3 de desembre, pel qual es desenvolupa aquesta, la indústria disposarà d'un llibre de control en què figuraran els informes corresponents a les auditories acústiques periòdiques.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que procedisca obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Consideracions ambientals  
Natra Cacao SL, en les instal·lacions del qual se situarà l'equip de cogeneració, està situada en sòl no urbanitzable no protegit. No obstant això, les parcel·les que rodegen la indústria estan ocupades tant per cultius com per diverses indústries. Així mateix, l'entorn immediat es caracteritza per l'existència de diverses infraestructures: carretera A-3, camí de Torrent, ferrocarril, diverses línies elèctriques d'alta tensió. Es troba inclosa en l'àrea definida pel PORN del Parc Natural de l'Albufera, a la vora del límit d'aquest.  
En les proximitats se situa també el barranc del Gallec, estant la zona caracteritzada (segons la Cartografia Temàtica de la Conselleria de Territori i Habitatge) per una vulnerabilitat mitjana i accessibilitat alta d'aqüífers, encara que no hi ha risc d'inundació (PATRICOVA).   
En tot cas, la substitució de l'antic equip de cogeneració pel projectat introdueix millores en el procés i no repercuteix sobre el sòl, les aigües i l'entorn immediat. Aquests factors no limiten per tant la instal·lació de l'esmentat equip, ja que es tracta d'una indústria existent que modernitza i millora les seues instal·lacions. En aquest sentit, la substitució de la instal·lació de fueloil existent per un equip de gas natural, millorarà el rendiment energètic del procés i disminueix les emissions.  
L'impacte del projecte s'ha agrupat en dues fases: construcció i instal·lació i funcionament.   
Durant la fase de construcció i instal·lació, no es considera impacte en el medi ambient pel fet d'executar-se en terrenys i edificis existents.  
Durant la fase de funcionament, es produiran emissions a l'atmosfera de gasos de combustió, sorolls pel funcionament dels grups motor-generador i residus.   
Com a residus perillosos associats a l'activitat de cogeneració se citen els olis usats i bateries. L'oli usat es recollirà mitjançant bomba en dipòsits adequats. Ambdós tipus de residus seran gestionats per una empresa autoritzada. Els residus assimilables a urbans resultants de la neteja de les instal·lacions seran recollits pel servei municipal de fems.  
El procés de generació no genera aigües residuals. No obstant això, se cita que l'aigua de porga del circuit de refrigeració es porta a l'abocament de Natra Cacao SL (disposa de depuradora, segons els plànols presentats).  
Habitualment, els gasos de fuita s'emetran a través de la xemeneia final de caldera i a través de les xemeneies de by pass en engegades i proves de motors (es justifica l'alçària d'aquestes). S'indica que els valors de concentració de contaminants en els gasos de fuita seran els següents:  
- NOx (mesurat com NO2) 250 mg/Nm³  
- CO 620 mg/Nm³  
S'estima el soroll dels motors en 104 dB(A). El recinte de motors està construït a base de paret de formigó prefabricat i coberta de doble xapa tipus sandvitx amb aïllament termoacústic. D'acord amb l'atenuació proporcionada pels elements constructius, s'estima el compliment dels límits establits. Així mateix, s'ha projectat dotar el recinte de silenciadors d'aspiració, com també dotar cada conducte d'eixida de gasos de fuita d'un silenciador.  
Com a programa de vigilància ambiental es proposa realitzar, a la posada en marxa i cada tres anys: mesuraments dels gasos de fuita dels motors (NOx i CO), mesura del nivell sonor en la sala de motors i en el límit de la parcel·la. Si es detecten anomalies, s'adoptaran mesures correctores.   
Tramitació administrativa  
Amb data 17 d'octubre de 2006 va tenir entrada la sol·licitud d'avaluació d'impacte ambiental del projecte, realitzada per la Direcció General d'Energia a través de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge. La documentació rebuda és la següent:  
- Projecte de planta de cogeneració  
- Estudi d'impacte ambiental   
L'escrit de sol·licitud d'avaluació d'impacte ambiental comunica que l'expedient es va sotmetre a informació pública (BOP de 04.08.2006) sense que consten al·legacions a aquest.  
Consideracions jurídiques  
L'activitat ha de sotmetre's al procediment d'avaluació d'impacte ambiental d'acord amb l'epígraf 2.F de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/1989, de 3 de març.  
L'expedient han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi son d'aplicació.  
L'article cinqué de la Llei 2/1989, de 3 de març, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.   
L'article 8.3 c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental el projecte de planta de cogeneració (generació d'electricitat, calor i fred 7,3 MW), promoguda per Técnicas de Cogeneración de SL al terme municipal de Quart de Poblet (en les instal·lacions de l'empresa Natra Cacao SL), sempre que aquesta es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i la documentació tècnica que consta en l'expedient.   
Segon  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'estableixen les següents:  
1. Els residus perillosos generats s'hauran d'emmagatzemar en zona coberta amb solera impermeable, i s'hauran de disposar cubetes de retenció en la zona d'emmagatzemament d'olis usats el volum de la qual siga com a mínim el de l'envàs més gran o el 10% del total (la major d'ambdues quantitats).   
2. El titular de la instal·lació estarà obligat a remetre a la Direcció General de Qualitat Ambiental l'informe de situació especificat en el Reial decret 9/2005, de 14 de gener, pel qual s'estableix la llista d'activitats potencialment contaminants del sòl i els criteris i estàndards per a la declaració de sòls contaminats.  
3. A la posada en marxa de la instal·lació, i de manera periòdica, haurà de realitzar-se la preceptiva auditoria acústica, a l'efecte de comprovar el compliment dels nivells sonors establits.  
4. S'haurà de procedir al mesurament anual de les emissions a l'atmosfera dels gasos de fuita de la instal·lació, que hauran de complir els següents límits (segons el que estableix el Decret 127/2006, de 15 de setembre), referits a condicions normals de pressió i temperatura (1 atm i 0ºC) al 15% de O2 i en base seca: CO menor a 625 mg/Nm³, NOx (mesurat com NO2) menor a 1.000 mg/Nm³, opacitat no superior a 1 en l'escala de Ringelman.  
5. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a l'òrgan competent en avaluació d'impacte ambiental que establirà, si procedeix, l'aplicació de noves mesures correctores.  
6. D'acord amb l'article 4 del XZP 7867/1986, de 28 de juny, modificat per la Llei 9/2006, de 28 d'abril, el promotor haurà de comunicar a l'òrgan ambiental (per escrit), amb la suficient antelació, la data de començament de l'execució del projecte.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 20 de desembre de 2006.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 27/05-AIA  
Títol: Ampliació d'una explotació porcina   
Promotor: José Emilio Sales Folch  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Vilar de Canes  
Objecte del projecte: Ampliació d'una explotació porcina  
Localització: Polígon 1, parcel·la 184, del terme municipal de Vilar de Canes (Castelló)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Es tracta d'una explotació de porcí d'encebament situada en una parcel·la de 3.135 m². L'ampliació realitzada, que es vol legalitzar, ha comportat la construcció d'una nau annexa a les ja existents, de 336 m² que augmenta la capacitat de l'explotació en 200 porcs, sent la capacitat total de 1.000 animals i la superfície total ocupada de 1.090,28 m².   
Entren porcells amb una massa aproximada de 20 kg i romanen en l'explotació fins a assolir els 100 kg, aproximadament. Es realitzen dos cicles per any.   
L'augment del volum de purí estimat per a l'ampliació segons l'annex I del Reial decret 324/2000, d'ordenació de les explotacions porcines, és de 430 m³ de purí/any.   
La nova nau disposa de fosses per a l'emmagatzemament amb una capacitat total de 192 m³ i estan construïdes amb materials que en garanteixen la impermeabilitat. La nau disposa d'una autonomia suficient per a emmagatzemar tots els residus per un temps superior als 3 mesos que, com a mínim, exigeix la legislació (article 5 del Reial decret 324/2000).   
Del total de purí que es genera en l'explotació (2.150 m³) un volum anual de 530 m³ es destinarà a la depuradora pública de purí d'Albocàsser, no es presenta cap document que acredite l'esmentada gestió. La resta s'aplicarà en el camp, després del tractament previ desodorant i digestiu que millora les característiques d'aquest.  
El proveïment d'aigua es realitza a través de la xarxa municipal.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient.  
L'expedient es va iniciar el 7 de març de 2005, amb la remissió per part de la Direcció Territorial de la CTH, de l'estudi d'impacte ambiental, projecte d'activitat i expedient administratiu.   
La informació pública s'ha realitzat mitjançant la publicació en el BOP núm. 132, de 2 de novembre de 2004, sense la presentació d'al·legacions.  
2. Sol·licitud d'informes sectorials i documentació complementària  
L'expedient administratiu conté els documents següents:   
- Informe favorable del veterinari d'Àrea.  
- Informe favorable del tècnic municipal.  
- Còpia de l'edicte, publicació en el BOP i notificació als veïns de les parcel·les limítrofs.  
- Admissió a tràmit per part de l'Ajuntament de Sinarcas.  
- Informe provisional establit en l'article 11 de la Llei 4/1998, de l'11 de juny, de patrimoni cultural valencià; tal com s'estableix en l'Ordre de 3 de gener de 2005, de la CTH, publicada en el DOGV núm. 4922 (12/01/05), per la qual s'estableix el contingut mínim dels estudis d'impacte ambiental que s'han de tramitar davant de la Conselleria.  
- Informe de la Secció Forestal del Servei Territorial de Medi Ambient de Castelló en referència al camí ramader denominat CR núm. 19 assagador del Pou de Forés classificat amb 3,5 m d'amplària per Ordre de la Conselleria de Medi Ambient (22/2/1993), limítrof a la parcel·la en què s'indica:  
L'esmentada amplària de 3,5 m haurà de ser respectada en el tancament de la finca objecte de llicència municipal d'ampliació de l'activitat.  
Pel que fa a l'afecció que l'esmentada activitat produirà en l'accés a la finca pel desplaçament de vehicles i maquinària agrícola a través del camí ramader, l'article 16 de la Llei 3/95, de camins ramaders, vigent en l'actualitat, estableix l'esmentat ús com a compatible, sempre que es respecte el trànsit de bestiar.   
Afeccions legals  
El sòl on se situa l'explotació es qualifica com a sòl no urbanitzable.   
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desenvolupament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
El municipi de Vilar de Canes no està considerat com a zona vulnerable segons el Decret 13/2000, de 25 de gener, del Govern Valencià, pel qual es designen, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, determinats municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte. Identificació i valoració d'impactes  
L'estudi d'impacte ambiental inclou una descripció del medi natural on estarà situada l'explotació i que inclou: aire, aigua, sòl, flora, fauna, paisatge i l'entorn socioeconòmic de la zona. No s'ha emprat cap metodologia per a la identificació, anàlisi i valoració de l'efecte de les actuacions previstes.  
2. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental  
Per a reduir la càrrega contaminant i estabilitzar el purí se li realitzarà un tractament previ. A l'hora de l'aplicació d'aquest al terreny s'haurà de tenir en compte el que estableix el Reial decret 261/1996, de 16 de febrer, sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda per nitrats procedents de fonts agràries, i l'aplicació d'aquest serà segons l'Ordre de 29 de març de 2000, per la qual s'aprova el Codi valencià de bones pràctiques agràries.   
Per a disminuir l'impacte visual s'ha previst envoltar el perímetre de la granja amb una tanca d'alguna espècie autòctona de fulla perenne.  
Pel que fa al programa de vigilància ambiental:  
- El titular de la granja haurà de presentar anualment una memòria de les mesures correctores previstes, dels controls realitzats i de les incidències que puguen produir-se.  
- S'haurà de realitzar una analítica del purí prèvia a l'aplicació d'aquest en el camp per a comprovar l'eficàcia del tractament.  
- L'aparició de restes arqueològiques o paleontològiques en el curs de les obres determinaria l'obligació de suspendre l'actuació, delimitar el perímetre d'afecció i notificar-ho immediatament a la Conselleria de Cultura, Educació i Esport.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 6.H.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 8.3 c) del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la legalització de l'explotació porcina, situada al polígon 1, parcel·la 184 al terme municipal de Vilar de Canes (Castelló) promoguda per Manuel Segarra Marín sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:   
- Prèviament a concessió de la llicència d'activitat, haurà de disposar-se de l'informe vinculant de conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural. S'haurà de presentar davant de l'òrgan substantiu.  
- Prèviament a concessió de la llicència d'activitat, haurà de disposar-se de l'informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, sobre la disponibilitat i compatibilitat de l'increment del consum d'aigua derivat de la implantació de l'ús previst en el projecte sol·licitat pel promotor en data 17 d'octubre de 2005. S'haurà de presentar davant de l'òrgan substantiu.  
- En la distribució del purí en superfície agrícola s'hauran de respectar les distàncies recollides en el RD 324/2000. S'haurà de tenir en compte el que estableix el Reial decret 261/1996, de 16 de febrer, sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda per nitrats procedents de fonts agràries, i per l'Ordre de 29 de març de 2000, per la qual s'aprova el Codi valencià de bones pràctiques agràries. Si, a més, com s'indica en l'estudi, s'evita l'aplicació d'aquest, entre altres, a zones pròximes a vies de comunicació hauria de disposar de més parcel·les agràries de les presentades per incomplir les mesures protectores descrites.  
- El promotor ha de disposar d'un contracte per a la recollida dels cadàvers que es produïsquen en l'explotació i per a la gestió dels 530 m³ que l'estudi indica que són gestionats per la planta depuradora d'Albocàsser.  
- La resta dels residus generats en l'explotació hauran de ser manipulats, emmagatzemats i gestionats degudament.  
- La tanca perimetral existent ha de respectar l'amplària de 3,5 m del CR núm. 19 assegador del Pou de Forés, limítrof amb la parcel·la tal com es recull en l'informe de la Secció Forestal del Servei Territorial de Medi Ambient de Castelló. Així mateix en els casos que es produïsquen durant l'exercici de l'activitat es respectarà el trànsit de bestiar per aquesta.   
- Tal com s'indica en l'estudi, el perímetre de l'explotació haurà de disposar d'una pantalla verda d'una espècie arbustiva autòctona de fulla perenne. Preferiblement aquesta pantalla hauria de ser combinació de diverses espècies i estar disposades en xicotets grups i no en una filera que en aquest entorn destacaria la seua presència.   
- S'haurà de comunicar qualsevol variació que es produïsca en la destinació i tractament dels residus.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 12 de gener de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 23/06-AIA  
Títol: Granja avícola d'engreixament  
Promotor: Avícola El Colmenar SL  
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Utiel (València)  
Objecte del projecte: Construcció i legalització d'explotació avícola  
Localització: Partida El Mustiguillo, polígon 15, parcel·les 290, 292, 293, 294 i 295 del terme municipal d'Utiel (València)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a la legalització d'una explotació avícola d'engreixament, les característiques de la qual, segons la documentació aportada, són:  
L'explotació disposa d'una capacitat per a albergar 48.000 polls. Situada en una parcel·la de 34.549 m² l'explotació disposarà de 2 naus de 1.568 m²/nau. Adossat a una de les naus (nau B) es troba un magatzem. Disposarà, a més, d'un dipòsit de propà de 8,3 m³ per al sistema de calefacció, sitges d'emmagatzemament, lavabo i locals tècnics.  
El procés productiu consisteix en la recepció de polls d'un dia per a la posterior cria i engreixament d'aquests 2,1 kg. Amb una duració aproximada de 50 dies. S'estima que es podrà realitzar una mitjana anual de 5 cicles.   
Les naus disposaran de solera de formigó. Sobre aquesta hi haurà un llit de borumballa o palla d'arròs. En el buit sanitari, el conjunt del fem i el jaç serà entregat a una empresa externa per a l'aprofitament d'aquest com a adob. El volum estimat anual és de 1.920 m³/any. S'ha projectat la construcció d'un femer amb cubeta per a la recollida de lixiviats amb una capacitat total de 640 m³, la qual cosa proporciona a l'explotació una autonomia d'emmagatzemament de fem de 4 mesos.  
Els cadàvers que es generen en l'explotació seran retirats per una empresa gestora autoritzada a aquest efecte, en l'explotació es disposarà d'un dipòsit per a l'emmagatzemament d'aquests. La resta de residus generats en l'explotació es gestionaran de la manera adequada.  
El subministrament d'aigua potable procedeix d'un pou (núm. ref. de la Confederació 2005IP1118). S'adjunta l'informe favorable de la CHX pel que fa a la disponibilitat de recursos hídrics. S'ha estimat un consum per a cobrir les necessitats dels animals i la neteja de 2.430,22 m³/any segons l'estudi d'impacte ambiental i de 3.066,5 m³/any segons l'informe de Confederació. Les aigües brutes provinents dels lavabos aniran a una fossa sèptica. No se n'han especificat les característiques, ni el tipus de tractament que tindran els residus.  
La distància al nucli urbà és superior als 3.700 m.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient  
En data 20 de gener de 2006 la Direcció Territorial de Territori i Medi Ambient remet el projecte d'activitat, l'estudi d'impacte ambiental i l'expedient municipal.  
La informació pública s'ha realitzat en el BOP de València núm. 47 de data 25 de novembre de 2005, mitjançant un edicte de l'alcalde i informació als veïns de les parcel·les adjacents, sense que s'hi presentaren al·legacions.  
2. Sol·licitud d'informes sectorials i documentació complementària  
Amb data 20 de gener de 2006, l'Ajuntament d'Utiel remet l'estudi d'impacte ambiental, l'expedient municipal i el projecte d'activitat.  
Amb data 17 de febrer de 2006, el Servei d'Avaluació Ambiental remet un escrit al promotor a fi que esmene una sèrie de deficiències trobades en l'expedient. Se li sol·licita: nou estudi d'impacte ambiental, informe vinculant de protecció del patrimoni cultural i l'informe favorable de l'organisme de conca.  
Amb data 2 d'octubre de 2006, es torna a sol·licitar l'ampliació de diversos punts de l'estudi d'impacte ambiental. Se li sol·licita: destinació final del fem generat, desenvolupament més profund dels apartats de l'estudi d'impacte ambiental, identificació i valoració d'impactes i de les mesures correctores.   
L'expedient administratiu consta de la documentació següent:   
- Sol·licitud per part del promotor de la llicència d'activitat.  
- Informe favorable de l'aparellador municipal.  
- Informe favorable de l'arquitecte tècnic municipal.  
- Informe favorable del veterinari municipal en què se li indica que haurà d'aportar el contracte amb una empresa autoritzada per a la retirada dels cadàvers que es produïsquen en l'explotació.  
- Informe favorable d'enginyer industrial.  
- Admissió a tràmit per part de l'Ajuntament de la llicència d'activitat.  
Dins de l'estudi d'impacte ambiental com a annexos s'adjunta:  
- Contracte de compra del fem per part de Recima Sociedad Cooperativa (núm. de gestor 08/16/CLM/RNP-AGR-GAN/E-CH-SA-FDP/160) per un període de dos anys. En aquest contracte s'indica que la capacitat total de l'explotació és de 54.000 animals.  
- Informe de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport pel que fa a l'afecció al patrimoni arqueològic i etnològic indicant que no hi ha afecció.  
Afeccions legals  
El sòl on se situa l'explotació, està classificat com a sòl no urbanitzable d'acord amb les ordenances municipals i del planejament urbanístic vigent al municipi.   
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desenvolupament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte  
En l'estudi d'impacte ambiental s'han descrit els principals elements ambientals: aigua, sòl, atmosfera, flora, fauna i medi socioeconòmic.  
L'explotació es localitza en una zona agrícola, dedicada a cultius de secà, amb predomini d'oliveres, ametlers i vid. El projecte no afecta comunitats botàniques o faunístiques d'especial interés ambiental o espècies protegides, endèmiques, en perill d'extinció o de distribució escassa o puntual a escala provincial o de Comunitat Valenciana.  
2. Identificació i valoració d'impactes  
S'han identificat els impactes que es puguen produir sobre el medi distingint entre la fase de construcció i la fase d'exercici de l'activitat. No s'ha emprat cap metodologia per a la valoració dels impactes, no obstant això, es considera que el treball desenvolupat és suficient.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental  
En l'apartat d'identificació i valoració d'impactes de l'estudi d'impacte ambiental, s'ha inclòs un apartat d'acord amb l'adopció de mesures correctores, en el qual es descriu l'adopció de mesures encaminades a la prevenció d'impactes, entre les quals es destaca:  
- La gallinassa que es produïsca serà retirada pel gestor després de cada cicle d'engreixament. En cas d'una possible emergència es dipositarà en el femer i es tractarà amb superfosfat de calç. Les característiques constructives de la solera i el femer en garantiran l'estanquitat.  
- Les zones de la parcel·la que no es vegen afectades per les obres mantindran els arbres existents (ametlers i oliveres) a més, es farà una sembra d'espècies autòctones en el perímetre de les naus per a contribuir a l'aïllament tèrmic.  
- Els acabats exteriors de les naus contribuiran a reduir l'impacte visual.  
- Es mantindran les condicions higienicosanitàries adequades per a evitar la producció d'olors.  
Pel que fa al programa de vigilància ambiental  
- Es presentarà un informe anual sobre les possibles incidències que es produïsquen en l'exercici de l'activitat.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 1.h.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 8.3 c) del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la granja avícola d'engreixament, situada al terme municipal d'Utiel (València), promogut per Avícola El Colmenar SL sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
- Haurà de disposar-se de l'informe definitiu vinculant de conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural. S'haurà de presentar davant de l'òrgan substantiu. Si durant el transcurs de les obres, es trobaren restes paleontològiques, arqueològiques o etnològiques, el titular haurà de posar el fet en coneixement de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport, de manera immediata, i adoptar les mesures pertinents a favor de la protecció i conservació d'aquestes, d'acord amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana.  
- La fossa sèptica ha de ser totalment estanca. No s'ha especificat el tractament que s'aplicarà. Aquest, com a mínim, hauria de garantir l'oxidació total de les aigües residuals. Si es va a procedir finalment a l'abocament d'aquest residu, s'haurà de disposar de l'autorització pertinent. Seria convenient realitzar una anàlisi periòdica per a comprovar l'eficàcia de la depuració i de les característiques de l'aigua que s'aboca.  
- S'haurà de disposar de les infraestructures necessàries per a garantir el bon estat sanitari en l'explotació: tanca perimetral, gual sanitari a l'entrada de l'explotació, equips de pressió, teles antiocells, dipòsit de cadàvers i pediluvis a l'entrada de les naus.  
- La zona de la parcel·la que no es veja afectada per la construcció haurà de mantenir els arbres existents. L'acabat exterior de les naus hauria de ser d'acord amb les construccions tradicionals de la zona per a reduir l'impacte visual. Així, la bona disposició de la pantalla vegetal que es té projectada pot, a més de servir d'aïllament tèrmic, reduir l'impacte.   
- S'haurà de comunicar a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 17 de gener de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 92/05-AIA  
Títol: Explotació avícola d'engreixament  
Promotor: Juan Miguel Querol Vidal   
Autoritat substantiva: Ajuntament de la Torre d'En Besora (Castelló)  
Objecte del projecte: Legalització de l'activitat avícola d'engreixament existent i de l'ampliació   
Localització: Partida Freginal, polígon 26, parcel·la 11, 16, 17 i 18 del terme municipal de la Torre d'En Besora (Castelló)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a la legalització d'una explotació avícola d'engreixament. Està constituïda per quatre naus d'engreixament distribuïdes en quatre parcel·les, estant la 16, 17 i 18 adossades i l'11 independent. Les principals característiques són:  
- Parcel·la 17 i 18: nau A de 1.170 m² i una capacitat per a 11.000 polls, oficina adossada de 20,25 m², femer cobert, dipòsit d'aigua i sitges d'emmagatzemament. Disposa de l'autorització prèvia de la Direcció Territorial de la CTH.  
- Parcel·la 16: nau B de 780 m² i una capacitat de 7.500 polls, nau C de 802,54 m² i 7.500 polls de capacitat, magatzem d'apers de 154 m² i sitja d'emmagatzematge. Disposa de la llicència d'obres de l'Ajuntament.  
- Parcel·la 11: nau D de 1.358 m² i una capacitat de 13.000 polls i magatzem de 14 m². Disposa de la llicència d'obres de l'Ajuntament.  
El procés productiu consisteix en la recepció de polls d'un dia per a la posterior cria i engreixament d'aquests fins a assolir un pes mitjà d'1,5-2 kg. Amb una duració aproximada de 55-60 dies. S'estima una mitjana anual de 5 pollades. Entre cada cicle d'engreixament es realitza un buit sanitari.  
Les naus disposen de pis de formigó en massa de 10 cm de grossària, està acabat amb una capa de formigó hidròfug. Sobre aquesta solera s'instal·la un llit de borumballa de fusta, aquest jaç es renova després de cada cicle d'engreixament.   
El fem generat en l'explotació s'estima en 225 t aproximadament. S'aplica en el camp com a fertilitzant encara que s'ha aportat un document en què el gerent de Transbelles certifica que el fem és retirat per la seua empresa.  
Per a una dosi d'aplicació de 170 kg N/ha la superfície necessària és de 6,62 ha. Es disposa d'una superfície total de 8,29 ha, i s'hi adjunta: els contractes d'acceptació, els plànols i les cèdules cadastrals de cada parcel·la.  
Es disposa d'un femer cobert amb cubeta per a la recollida de lixiviats. Encara que no queda clar quines són les seues dimensions ja que en l'estudi d'impacte ambiental figuren 100 m² i en el projecte d'activitat són 200 m².  
Els cadàvers que es produeixen en l'explotació són retirats per una empresa gestora, amb la qual l'Ajuntament ha firmat un contracte que li proporciona un contenidor per a l'emmagatzemament.  
L'explotació disposa d'una tanca perimetral i de gual sanitari en les entrades a l'explotació.  
La distància al nucli urbà és de 500 m.   
El subministrament d'aigua potable prové de la xarxa de proveïment municipal.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient  
L'Ajuntament de la Torre d'en Besora remet l'expedient municipal, l'estudi d'impacte ambiental i el projecte d'activitat en data 7 de juny de 2005.  
La informació pública s'ha realitzat en el BOP de Castelló núm. 51 de data 28 d'abril de 2005, amb l'edicte de l'alcalde i la comunicació als veïns de les parcel·les adjacents, sense que s'hi presentaren al·legacions.  
2. Sol·licitud d'informes sectorials i documentació complementària  
En data 7 de juny de 2005 l'Ajuntament remet l'expedient municipal, el projecte d'activitat, l'estudi d'impacte ambiental, el document de síntesi i un annex amb els plànols, les cèdules cadastrals i els contractes d'acceptació dels propietaris de les parcel·les on es distribuirà la gallinassa generada.  
A) L'expedient municipal consta de la documentació següent:  
- Resolució de l'alcaldia en què s'admet a tràmit la sol·licitud del promotor.  
- Informe favorable del tècnic municipal. En el punt 3 de l'informe s'indica:  
«En les proximitats hi ha altres explotacions de la mateixa espècie ramadera a una distància inferior a l'establida en l'article 54 de la Llei 6/2003, en tractar-se d'una instal·lació existent i segons la disposició transitòria tercera de l'esmentada Llei 6/2003, aquesta es mantindrà, sense que en cap cas, l'esmentada instal·lació puga ampliar-se si això implica reducció de la distància entre aquestes. En aquest cas, es tracta de la legalització d'una explotació existent i una ampliació d'aquesta, però sense que es reduïsca la distància de separació entre ambdues explotacions.»  
- Informe tècnic sanitari de la Direcció General de Salut Pública de Castelló informant favorablement.  
- Comunicació als veïns de les parcel·les limítrofes.  
- Còpia de l'edicte de l'alcalde respecte de la sol·licitud de llicència d'activitat.  
- Diligència de l'Ajuntament en què s'informa que després del termini de 15 dies no s'hi han presentat al·legacions.  
B) En el projecte d'activitat i en l'estudi d'impacte ambiental s'adjunten còpies de:  
- Autorització prèvia per a la legalització concedida per la Conselleria de Territori i Habitatge, Direcció Territorial, Servei Territorial de Planificació i Ordenació del Territorial. Aquesta autorització es vincula a les parcel·les 17 i 18 del polígon 26, per a una superfície de 5.380 m².   
Informe de la CAPA relatiu a la Llei 4/92, de sòl no urbanitzable on s'indica:  
«[...] atenent les necessitats de l'activitat agrària segons estableix l'article 12 de la llei de sòl no urbanitzable (Llei 4/92), cal eximir del compliment del requisit d'ocupació màxima que estableix l'article 10 de la llei de sòl no urbanitzable, informant favorablement sobre la legalització per a bestiar avícola [...]».  
I se li condiciona a la dotació de les infraestructures sanitàries:  
- Tanca perimetral.  
- Femer estanc.   
- Construccions i equips que no siguen perjudicials per als animals i sobre els quals es puga realitzar una eficaç neteja i desinfecció.  
- Gual sanitari en els accessos.  
- Tela i malla antiocells en finestres i buits.  
- Nota cadastral en què s'indica la nova numeració del cadastre de les parcel·les:  
- La parcel·la 11 del polígon 23 amb 2.564 m² passa a ser la parcel·la 11 del polígon 26.  
- La parcel·la 16 del polígon 23 amb 3.554 m² passa a ser la parcel·la 16 del polígon 26.  
- Còpia de la llicència d'obres per a la construcció de la nau en l'actual parcel·la 11. Es concedeix amb data 26 de maig de 1989.   
- Còpia de la llicència d'obres per a la construcció de la nau en l'actual parcel·la 16. Es concedeix amb data 21 de novembre de 1980.  
Sol·licitud d'informació complementària  
Amb data 22 de juny de 2005 se sol·licita a l'Ajuntament l'ampliació de la documentació presentada:  
- Nou estudi d'impacte ambiental que s'ajuste als continguts mínims que es recullen en l'Ordre de 3 de gener de 2005.  
- Informe vinculant de conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural.  
- Informe favorable de l'organisme de conca competent.   
Amb data 7 de novembre de 2005 l'Ajuntament remet una còpia de l'estudi arqueològic presentat en la Conselleria de Cultura i l'informe de l'Ajuntament de la no-afecció al proveïment per l'exercici de l'activitat.  
Amb data 17 de novembre de 2006 remet l'informe vinculant favorable del patrimoni cultural valencià.  
Afeccions legals  
L'emplaçament de l'activitat, segons el Pla general d'ordenació urbana del municipi, està situat en sòl no urbanitzable comú, ús agrícola-ramader, i dins de la Unitat d'Explotació Ramadera IV.  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de Castelló ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desenvolupament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte  
Els elements ambientals més destacables, susceptibles de ser afectats pel projecte són: el sòl, per la contaminació associada a la gestió inadequada del fem com a adob orgànic; l'aigua, per contaminació associada als lixiviats procedents del fem; i l'aire, per emissió d'olors associades a la fermentació del residu orgànic.  
2. Identificació i valoració d'impactes  
No s'ha emprat cap metodologia per a la identificació ni valoració dels impactes. L'estudi fa referència als impactes següents:  
- Fem generat en l'explotació.  
- Emissions d'olors.  
- Proliferació de rates.   
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental  
S'enumeren totes les mesures que s'han pres per a minimitzar el possible efecte negatiu que puga produir l'activitat, entre elles:  
- Femer cobert, amb solera impermeable i amb cubeta de recollida de lixiviats.  
- El fem s'aplicarà segons les bones pràctiques agràries:  
- No s'aplicarà pròxim a corrents d'aigua, rius, rierols, barrancs, fonts, conduccions d'aigua, etc. com tampoc en pendents superiors al 7%.  
- S'hauran de respectar les distàncies mínimes en la distribució d'aquest sobre el terreny, 100 m respecte a altres explotacions i de 200 m respecte als nuclis urbans.  
- Es llaurarà i soterrarà immediatament per a evitar les possibles pèrdues de nitrogen amoniacal que puga produir males olors.  
- Es disposa d'una tanca perimetral, gual sanitari i tela antiocells a les finestres.  
- Els cadàvers es gestionen d'acord amb la legislació.  
Pel que fa al programa de vigilància ambiental, es considera adequat. S'apunta el compromís per part del promotor de presentar un informe sobre l'exercici de l'activitat, l'aplicació de les mesures de protecció i de restauració previstes, dels controls realitzats i de qualsevol incidència de caràcter ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 1.h.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 8.3 c) del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la granja avícola d'engreixament, situada al terme municipal de la Torre d'en Besora (Castelló), promogut per Juan Miguel Querol Vidal, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
- L'aprofitament de la gallinassa com a fertilitzant orgànic només podrà emprar-se en les parcel·les, o parts d'aquestes, classificades com a terrenys agrícoles. En cap cas aquest repartiment haurà d'incloure les superfícies forestals.   
- Pel que fa a la dosi d'adob adoptada, s'haurà de determinar d'acord amb l'annex 3 del RD 261/1996, sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda pels nitrats procedents de fonts agràries. La quantitat màxima específica per ha serà la quantitat de fem que continga 170 kg N/any. No obstant això, durant els primers programes d'actuació quatriennal es podrà permetre una quantitat de fem que continga fins a 210 kg/any.  
- Atesa la proximitat al nucli urbà s'han d'extremar les precaucions per a evitar les molèsties durant l'exercici de l'activitat.   
- Si l'aplicació del fem es realitza segons les bones pràctiques agràries, les parcel·les de què es disposa la situació de les quals infringisca, entre altres, les distàncies menors a 100 m respecte a altres explotacions i de menys de 200 respecte a nuclis urbans no es podran adobar.   
- S'hauria de disposar d'una pantalla verda. La plantació d'espècies vegetals autòctones en el perímetre de la granja, a més de servir com a aïllament tèrmic, redueix l'impacte visual que l'explotació genera en l'entorn.  
- S'haurà de disposar de les infraestructures necessàries per a garantir el bon estat sanitari de l'explotació: tanca perimetral, solera i femer impermeables, construccions i equips que no siguen perjudicials per als animals i sobre els quals es puga realitzar una eficaç neteja i desinfecció, gual sanitari en els accessos, tela i malla antiocells en finestres i buits.  
- S'haurà d'assegurar que l'exercici de l'activitat no té afecció sobre la rambla de la Teuleria, que afronta amb la parcel·la 17 i 18.  
- S'haurà de comunicar a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquest resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 19 de gener de 2006.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 140/2167-CVX  
Títol: Fabricació de frites i esmalts per a la indústria de paviments i revestiments ceràmics  
Promotor: Ferro Spain, SA  
Autoritat substantiva: Servei de Control Integrat de la Contaminació de la Direcció General de Qualitat Ambiental.  
Localització: Carretera N-340, km 954, al polígon industrial Via Augusta del terme municipal de Nules (Castelló).  
Descripció del projecte   
1. Objecte de projecte  
Ferro Spain, SA és una indústria per a elaboració de frites i esmalts ceràmics amb destinació a les fàbriques de paviments i revestiments ceràmics, afectada per la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, i resulta preceptiva l'obtenció de la corresponent autorització ambiental integrada, motiu pel qual es presenta el projecte avaluat.  
Així mateix, el projecte se sotmet al procediment d'avaluació d'impacte ambiental, perquè constitueix un dels supòsits previstos en l'annex I del Reial decret legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i modificacions.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
La planta de Nules de Ferro Spain, SA elabora, bàsicament, frites i esmalts per a les fàbriques de paviment i revestiment ceràmic. Es troba situada al terme municipal de Nules (Castelló), en el quilòmetre 954 de la ctra. N-340 (València-Barcelona), dins del polígon industrial Via Augusta i ocupa una parcel·la de 34.933 m² de sòl industrial, d'acord amb la documentació del projecte. Els terrenys de la parcel·la afronten a l'oest amb la ctra. N-340, al nord amb el camí Llimero i, a l'est i al sud amb les instal·lacions industrials de Grespania, SA i Keraben, SA. L'accés al polígon industrial es realitza a través d'una rotonda situada al nord d'aquest, que canalitza l'accés a tota la zona industrial de l'entorn.  
Les matèries primeres bàsiques per al funcionament de l'activitat són descarregades des dels camions fins a sitges d'emmagatzemament, per mitjà de preses situades en l'exterior de la nau de matèries primeres. Mitjançant sistemes de dosificació s'extrauen d'aquestes sitges fins a les tremuges-bàscula, d'acord amb les diferents formulacions, i són enviades als mescladors i a les tremuges de càrrega dels forns. Aquesta secció disposa d'equips d'aspiració de pols per al control de les emissions de partícules en suspensió. La fusió de frites es realitza en 10 forns de dos tipus, rotatius i de bací de colada contínua. La depuració dels fums emesos a l'atmosfera pels forns es realitza mitjançant filtres de mànegues. Finalitzada la fusió, la frita és refrigerada mitjançant sistemes d'aigua a fi d'aconseguir l'estat sòlid final i, posteriorment, se sotmet a l'operació d'assecada. El producte obtingut pot ser expedit directament o sotmetre's a posteriors operacions de molturació, refinament, granulat, mesclada i envasament. El refinament pot ser en via humida o seca i, en aquest últim cas, es requereix un últim procés d'assecament.   
L'activitat se situa en diverses edificacions independents que formen un complex de naus i construccions, amb la distribució següent:  
- La nau de 1.250 m² per a l'emmagatzemament de matèries primeres i embalatges.  
- La nau de 2.750 m² destinada a la fabricació de frites, amb mescladors de preparació de càrregues i forns.  
- Nau de 1.500 m² destinada als processos de mòlta líquida i assecament d'esmalts, com també, el centre de transformació i la sala del quadre general de baixa tensió.  
- Edifici tecnicoadministratiu de 1.150 m² distribuïts en dues plantes que alberga les oficines, els laboratoris, com també, els vestidors i lavabos.  
- Edifici industrial de 1.500 m² que alberga les sitges d'emmagatzemament de la resta de matèries primeres, la planta de dosificació i la maquinària de la mòlta en sec, el tamisatge i la granulació. Inclou, també, la sala de generació d'aire comprimit.  
- Nau industrial de 2.500 m² que alberga el magatzem de frites i l'àrea de mescla i envasament.  
- Nau industrial de 4.000 m² destinada al magatzem de producte acabat, magatzem de frites, magatzem d'additius i colorants i l'àrea d'expedicions.  
- Edificació industrial aïllada de 328 m² que alberga el taller mecanicoelèctric i el magatzem de recanvis.  
A més d'aquestes edificacions, hi ha una planta de depuració de 105 m² que processa les aigües industrials generades, un dipòsit d'emmagatzemament i gasificadors d'oxigen sobre una llosa de formigó de 58 m², un centre de transformació de MT/BT 20 KV amb 1.250 KvA en caseta prefabricada.  
Com a fonts d'aportació d'aigua per a l'exercici de l'activitat es disposa de dues fonts, una d'aquestes procedent d'un pou existent en la parcel·la i l'altra és aigua de primera qualitat que és traslladada fins a la indústria mitjançant camions bóta.   
L'energia elèctrica utilitzada és subministrada per la companyia elèctrica, mentre que per al funcionament dels forns s'empra gas natural.  
La indústria disposa de diversos focus d'emissió a l'atmosfera, constituïts per xemeneies d'evacuació de fums de combustió i partícules dels forns i dels aspiradors de pols de les diverses seccions (assecador, mescladores, molins, granuladores, etc.).   
L'abocament d'aigües residuals sanitàries i pluvials es realitza a través de la xarxa de clavegueram municipal. Pel que fa a les aigües residuals industrials es descriuen les procedents del laboratori de la planta baixa i dels laboratoris de l'edifici d'oficines de producció, les procedents dels equips de granulació i les dels equips de mòlta. Aquestes aigües residuals industrials s'emmagatzemen temporalment en dipòsit soterrat d'uns 30 m³, i per als possibles excedents, es disposa d'un altre dipòsit aeri de 50 m³. Aquest constitueix un emmagatzemament temporal abans de la retirada d'aquest per un gestor autoritzat. Existeix, així mateix, un circuit tancat d'aigua de refrigeració del procés de frita, que s'estructura al voltant de tres basses soterrades i és necessari, periòdicament, reposar les pèrdues d'aigua degudes a l'evaporació.  
Alternatives  
Pel fet que el projecte presentat vol aconseguir l'adaptació de la indústria Ferro Spain, SA a la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, l'activitat és existent i en funcionament, i no es plantegen alternatives a l'emplaçament actual d'aquesta.   
Les alternatives que es plantegen es refereixen al funcionament de les instal·lacions, en concret, per a depuració de gasos de combustió. Després de descartar-se altres tecnologies com els precipitadors electrostàtics, sistemes mecànics de decantació (ciclons) i llavadors de partícules, es decideix l'ús de filtres de mànegues per a depuració dels gasos de combustió, pel seu menor cost d'inversió inicial i per tractar-se d'una tecnologia ja provada en el sector.   
Tramitació administrativa  
Dins del tràmit administratiu es destaca que, amb data 7 de setembre de 2005, l'Àrea de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge remet una nota interna en què sol·licita la declaració d'impacte ambiental per al projecte que ens ocupa, i es remet la documentació següent:  
- Projecte bàsic d'autorització ambiental integrada.  
- Estudi d'impacte ambiental.  
- Exemplar de la documentació complementària presentada per l'empresa en dates 22 de maig, 22 de juny i 7 de juliol de 2005.  
- Còpia de la informació pública de data 12 de juliol de 2005.  
El 4 d'octubre de 2005 se sol·licita a l'Àrea de Qualitat Ambiental informe de les accions previstes pel promotor per a l'esmena de determinades deficiències respecte al soroll i respecte als abocaments d'aigües, d'acord amb l'informe emés per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer. El 6 de maig, es reitera aquesta sol·licitud a l'Àrea de Qualitat Ambiental i, així mateix, el 9 de maig de 2006 es requereixen al promotor les accions previstes per a esmena d'aquestes deficiències.   
El 8 de juny de 2006 el promotor presenta escrit i resolució municipal per a la de llicència d'obres per a la connexió al clavegueram municipal. El 14 de novembre de 2006, l'Àrea de Qualitat Ambiental remet informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer respecte de condicions i requeriments de documentació per a l'abocament d'aigües.  
Finalment, el 5 de desembre de 2006, el promotor presenta escrit que adjunta resolució de l'alcaldia de l'Ajuntament de Nules en la qual es concedeix la connexió a la xarxa municipal de clavegueram de les aigües fecals i pluvials.  
Afeccions legals  
L'activitat projectada constitueix un dels supòsits recollits en l'annex de la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, per la qual cosa resulta preceptiva l'obtenció de la corresponent autorització ambiental integrada.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que escaiga obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats per l'actuació.  
Els principals elements ambientals exposats en l'estudi d'impacte ambiental són els següents:  
- El sòl on se situa l'activitat li correspon d'acord amb la normativa urbanística com a àrea industrial.  
- L'entorn de les instal·lacions de l'activitat, ja que es troba en un polígon industrial, és un mitjà totalment antropitzat en el qual no hi ha vegetació o fauna amb un valor ambiental especial.  
- El paisatge correspon, al seu torn, a un mitjà antropitzat per tractar-se d'un polígon industrial, i queden les edificacions i instal·lacions totalment integrades en el medi.  
- Relativament pròxim a la zona es localitza, al costat del litoral marítim, un lloc d'interés comunitari (LIC) corresponent a la Marjal de Nules, el qual, no es veurà afectat per la influència de la indústria.  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes.  
Els impactes considerats més rellevants que s'identifiquen en l'estudi d'impacte ambiental, conseqüència de les accions previstes en el projecte i tenint en compte que es tracta d'una activitat en funcionament, s'enumeren a continuació:  
- Molèstia per trànsit de vehicles de subministrament de matèries primeres i de l'expedició de producte elaborat.  
- Accidents que puguen derivar-se de l'emmagatzemament de productes químics classificats com a inflamables, utilitzats com a matèria primera de l'activitat o per al manteniment d'aquesta.  
- Ús de recursos naturals corresponents a aigua, electricitat i gas natural.  
- Residus generats per l'activitat industrial, tant residus perillosos com no perillosos.  
- L'impacte derivat dels abocaments sobre les aigües superficials i subterrànies.  
- Les emissions a l'atmosfera derivades dels diferents focus d'emissió, principalment, gasos de combustió i partícules.  
- Sorolls i vibracions derivats del funcionament de les instal·lacions.   
3. Consideracions sobre les mesures correctores  
Les principals mesures protectores i correctives que es consideren en l'estudi d'impacte ambiental són les següents:  
- Correcte emmagatzemament dels productes químics i matèries primeres. Els emmagatzemaments de productes químics inflamables, l'emmagatzemament de gasoil i l'emmagatzemament criogènic d'oxigen hauran de complir les exigències de la legislació vigent en cada cas.  
- El consum de recursos energètics, principalment gas natural. S'instal·len mecanismes de millora de l'eficiència energètica, mitjançant recuperadors de calor a l'eixida dels gasos de combustió i equips de mesurament i control per a l'optimització del consum i del rendiment.  
- Reducció del consum d'aigua mitjançant l'ús d'un circuit tancat de refrigeració per aigua per a la frita.  
- Reincorporació dels materials aprofitables al procés productiu, mitjançant la recuperació de partícules de matèria primera recollides en filtres d'aspiració de pols i de la recuperació del producte no conforme rebutjat.  
- Emmagatzemament de matèries primeres pulverulentes en sitges i dipòsits tancats tot evitant la pèrdua de material.  
- Es proposa la millora dels sistemes de filtres d'aspiració de pols, millorant la capacitat de recuperació de materials i disminuir els nivells de pols en suspensió.  
- Es disposa de zones específiques d'emmagatzemament de residus per a la recollida de vessaments que puguen produir-se de manera accidental.  
- L'abocament d'aigües sanitàries i pluvials es realitza mitjançant connexió al clavegueram públic municipal, després d'obtenir-se el corresponent permís de l'Ajuntament.  
- Actualment, les aigües industrials es condueixen fins a un dipòsit i s'emmagatzemen, temporalment, fins a la retirada d'aquestes per un gestor autoritzat.  
- Es proposa la incorporació d'una depuradora per a les aigües industrials per a la connexió posterior d'aquestes al clavegueram públic. Aquesta depuradora disposarà d'una línia de tractament d'aigües amb bor mitjançant intercanvi iònic que permetrà la reutilització de les aigües i l'ús d'aquestes en la neteja dels molins.  
4. Consideracions sobre el programa de vigilància ambiental  
Dins de les actuacions proposades en el programa de vigilància ambiental es recullen les següents:  
- Seguiment dels límits màxims permesos de cada un dels contaminants per als abocaments d'aigües.   
- Control periòdic, cada tres anys, de les emissions a l'atmosfera.  
- Auditories acústiques periòdiques cada tres anys.  
- Adequat emmagatzemament dels residus i no superar un període d'emmagatzemament superior als 6 mesos.  
- Manteniment periòdic de maquinària i instal·lacions, com també, dels plans de neteja.  
- Control i revisió del pla d'emergència interior, per a cada una de les situacions d'accidents i emergències que puguen produir-se.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat s'inclou en l'epígraf j) del grup 4 de l'annex I del Reial decret legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i les modificacions d'aquest, per la qual cosa resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 4t de l'esmentat Reial decret legislatiu 1302/1986, de 28 de juny.   
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 5 de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental atribueix a l'òrgan ambiental la competència en formulació la declaració d'impacte ambiental dels projectes sotmesos a aquesta.  
L'article 8, apartat 3 c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica de Territori i Medi Ambient la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, a només efecte ambiental, i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte d'una indústria de fabricació de frites i esmalts ceràmics, promogut per Ferro Spain, SA a la ctra. N-340 km 954, polígon industrial Via Augusta del terme municipal de Nules (Castelló), sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix l'estudi d'impacte ambiental i la documentació presentada.  
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. Les aigües residuals industrials s'hauran de destinar a emmagatzemament temporal en dipòsit per a la posterior cessió d'aquestes a un gestor autoritzat. Una vegada finalitzada la construcció de la depuradora d'aigües residuals industrials (EDAR) projectada, inclosa com a mesura correctora en l'estudi d'impacte ambiental, s'haurà de tramitar el permís de connexió al clavegueram municipal per a l'abocament d'aquestes aigües industrials depurades.  
2, Compliment dels nivells acústics exigits per la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica.  
3. S'haurà de portar registre documental del programa de vigilància ambiental proposat en l'estudi d'impacte ambiental que permeta verificar el seguiment i el compliment d'aquest.  
4. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també, si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a la Secretaria Autonòmica de Territori i Medi Ambient, la qual establirà, si escau, l'aplicació de nous condicionants.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 31 de gener de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.